Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-03-08:
Jeg vil takke Den særskilte komité for det grundige arbeidet som er utført i oppfølgingen av justisministerens og forsvarsministerens redegjørelse. Jeg slutter meg til komiteens vurderinger av at vi må trekke lærdom av de grusomme hendelsene 22. juli for å forebygge nye terrorangrep samt forbedre den generelle beredskapen og samfunnssikkerheten. Vår viktigste oppgave nå er å sikre en god grunnberedskap, slik at de rette myndigheter kan iverksette nødvendige tiltak når akuttsituasjoner oppstår. Jeg merker meg komitélederens understreking av hvor viktig det er å forebygge at noe lignende kan skje igjen, og jeg er glad for hans påpekning av at en bred, forebyggende innsats er helt sentralt for å hindre hat og voldelig ekstremisme. Sammen må vi slå ring om våre demokratiske verdier. «Det dreier seg om mennesker,» sa representanten Anundsen. Jeg tror han, og jeg, tenker svært mye på ofrene og de pårørende. Jeg tror vi alle tenker på tapene de har lidt, og spørsmålene de sitter igjen med. Komiteens mandat er som kjent å identifisere hvilke tiltak som er nødvendige å iverksette for å øke samfunnssikkerheten på kort sikt – ikke å si noe om de faktiske hendelsene 22. juli. Regjeringen har iverksatt en rekke tiltak og planlegger også nye for fremtiden. Vi kan således allerede i dag konstatere at slett ikke alt fungerte som det skulle, og jeg ser klare forbedringspunkter ved deler av beredskapen i Norge. For eksempel har vi et system for riksalarm i politiet, som har vist betydelige svakheter, noe Stortinget også påpeker. Målet er å ha et godt fungerende system på plass innen 1. juni, og jeg vil be Politidirektoratet iversette tiltak for å få et nytt system på plass raskest mulig. Helikopterberedskapen var nede. Det er gjort mye, men det er fortsatt utfordringer før vi kan si at vi har en akseptabel løsning. Ofrene og de pårørende skal vite at debatten i dag er en viktig del av den politiske prosessen vi må gjennom i arbeidet med å styrke beredskapen og også offeromsorg. Det er positivt at det er tverrpolitisk enighet om de fleste forslagene. Jeg tror det er viktig at alle gode krefter er med og bidrar i arbeidet med å skape mer trygghet. I sin redegjørelse i Stortinget 10. november identifiserte daværende justisminister områder for politisk debatt. Komiteen har tatt regjeringens oppfordring og særlig konsentrert seg om tre hovedgrep som den mener at det er nødvendig å iverksette for å styrke beredskapen. For det første: videreutvikle og forsterke en overordnet plan for å forebygge terrorangrep i Norge. For det andre: sikre et tettere samarbeid mellom politi og forsvar og styrke helikopterberedskapen. For det tredje: foreta en ekstern gjennomgang av ressurssituasjonen i PST. Regjeringen har fremholdt at der vi ser forbedringspunkter, var det ingen grunn til å vente med å iverksette tiltak for å forbedre beredskapen. Komiteens forslag er med på å påvirke det videre arbeidet i positiv retning. Jeg vil nå gå gjennom hvordan arbeidet med disse hovedpunktene står. Når det gjelder planverk, er jeg enig med Stortinget i at det er avgjørende at vi har et klart og godt planverk som regulerer hvordan vi reagerer på terrorangrep. Planverket i Norge baserer seg på NATOs planverk. Vårt nasjonale planverk, nasjonalt beredskapssystem, består av en sivil og en militær del – Sivilt Beredskapssystem og Beredskapssystemet for Forsvaret. Alle departementer og underliggende etater utarbeider beredskapsplaner basert på Sivilt Beredskapssystem. I tillegg finnes det planverk på alle nivåer i forvaltningen. Et viktig planverk i denne forbindelse er Politiets beredskapssystem som er etatens fundament for en effektiv håndtering av ekstraordinære hendelser og kriser. Dette planverket ble revidert like i forkant av 22. juli i fjor. For regjeringen, som for Stortinget, er det helt avgjørende at det overordnede planverket er tilpasset det trusselbildet og de utfordringene vi står overfor i dag. I praksis mener jeg det betyr at planverket må være forankret i PSTs trusselvurdering og Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskaps nasjonale risikobilde. Derfor har vi iverksatt en gjennomgang av Sivilt Beredskapssystem. Jeg vil i denne forbindelse særlig forsikre meg om at det utarbeides nødvendige tiltak knyttet til terrorbekjempelse, slik Stortinget etterspør. Som svar på Stortingets forslag om en overordnet og forsterket plan vil regjeringen også vurdere om det i tillegg er behov for å utarbeide en overordnet instruks for beredskapsplanverket. Slik kan vi sikre et godt samarbeid og klare ansvars- og kommandolinjer mellom sivil og militær side, og mellom de forskjellige nivåer i forvaltningen, når en krise oppstår. Også når det gjelder styrket sivilt-militært samarbeid, er arbeidet i gang. Forsvarets ressurser må kunne trekkes på hurtig og effektivt, dersom politiet anmoder om bistand. Forsvarsdepartementet vurderer i samarbeid med Justis- og beredskapsdepartementet – slik komiteen etterspør i sitt forslag nr. VI – behovet for eventuelle endringer i bistandsinstruksen, bl.a. om prosedyrene knyttet til bistand kan gjøres enda mer effektive. De formelle rammene for Forsvarets støtte til politiet må være tydelige. Vi må være trygge for at våre soldater ikke brukes vilkårlig mot landets egne innbyggere. Men innenfor disse rammene trenger vi smidige ordninger som legger til rette for aktiv søken etter samarbeid når kriser oppstår, både fra Forsvarets og politiets side. Det er også behov for bedre gjensidig informasjonsutveksling mellom politiet og Forsvaret om tilgjengelige ressurser og at det finnes gjensidig kompetanse i begge etater om den andres kapasiteter. På bakgrunn av komiteens innstilling vil jeg i samarbeid med forsvarsministeren vurdere en videreutvikling av liaison-ordningen mellom politiet og Forsvaret. Et annet ledd i dette arbeidet kan være, slik Stortinget etterspør i forslag nr. VII, bevisstgjøring blant politiledere om hvilke aktuelle ressurser Forsvaret besitter som det kan være nødvendig å trekke veksler på under en krise. Dette spørsmålet vil bli fulgt opp av Justis- og beredskapsdepartementet. Regjeringen legger fram samfunnssikkerhetsmeldingen og Forsvarets langtidsplan denne våren. I begge dokumentene vil Forsvarets bistand til det sivile samfunn i akutte krisesituasjoner stå sentralt. Stortinget har gjennom Den særskilte komité lagt viktige føringer for disse dokumentene. Vi har styrket helikopterberedskapen. Forsvaret gjenopprettet militær beredskap med to Bell-helikoptre på Rygge for raskere å kunne yte politiet transportstøtte. Denne avtalen løper til 1. august i år. Jeg samarbeider med forsvarsministeren om å sikre en framtidig helikopterberedskap, slik Stortinget etterspør. Vi har også klargjort retningslinjene for bruk av Sea King-redningshelikoptrene for å sikre at politiet får transportstøtte i tidskritiske situasjoner. Dette innebærer en betydelig forbedring av transportstøtten og redusert responstid for politiet over hele landet. Regjeringen prioriterer dessuten arbeidet med å etablere et nytt beredskapssenter for politiet i Oslo. Jeg mener det er viktig for responstiden at våre mest operative beredskapsstyrker sikres fasiliteter som gir bedre ressursutnytting, raskere utrykningstid og bedre treningsforhold. Når det gjelder mandat og rammer for en ekstern gjennomgang av ressurssituasjonen i Politiets sikkerhetstjeneste, vil dette bli avklart i løpet av kort tid. Arbeidet planlegges gjennomført og sluttført i løpet av året. Det er avgjørende for vår sikkerhet at vi har en tjeneste som står rustet til å utføre sitt samfunnsoppdrag på en god måte. En ekstern og uhildet gjennomgang vil gi oss svar på om ressurssituasjonen og kompetansen i PST er tilfredsstillende – særlig i et forebyggende perspektiv, slik Stortinget etterspør. Stortinget vil bli orientert om arbeidet på egnet måte. Det gleder meg også at komiteen i forslag nr. I og II vektlegger viktigheten av det forebyggende arbeidet, at vi må inn på et tidlig tidspunkt og forhindre at ekstreme holdninger omsettes i voldelige handlinger. Det er også hovedmålet for regjeringens handlingsplan mot radikalisering og voldelig ekstremisme. Planen har navnet Felles trygghet – felles ansvar. Det er viktig å huske at hendelsene den 22. juli ennå ikke er fullt ut klarlagt. Evalueringene av berørte politidistrikters, særorganers, Politidirektoratets og PSTs innsats legges fram om kort tid. De kan gi behov for nye tiltak. 22. juli-kommisjonen legger fram sin rapport 10. august. Den vil gi også rom for bred debatt, og ytterligere tiltak kan være aktuelt.