Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-03-15:
Jeg vil også starte med å takke interpellanten for å ta opp et viktig tema. Som flere talere har vært inne på, viser all erfaring at vi har størst potensial for nyskaping innenfor eksisterende bedriftsmiljøer og bransjer der vi har naturgitte fortrinn, slik som marin, maritim, vannkraftforedling og energi. Da er det viktig at virkemiddelet videreutvikles – SkatteFUNN får vi veldig gode tilbakemeldinger på – men vi trenger kanskje også nye virkemidler for å få overgangen til den grønne blå utviklingen. Men helseindustri er også et viktig og nytt område, som stortingsrepresentant Ketil Kjenseth også var inne på. Vi har ved at vi har et sterkt offentlig helsevesen, unike registerdata og høyt utdanningsnivå, skapt konkurransefortrinn som er ganske unike. Det er også få arbeidsplasser som er så internasjonale som innenfor helse, som også gir muligheter for våre nye landsmenn. Men alle næringer har sine særtrekk, og utvikling av nye medisiner og behandlingsmetoder tar lang tid. Det krever at vi må finne gode modeller for å finansiere den lange tiden det tar med tanke på klinisk utprøving. Vi er også svært glad for – det var også med hjelp fra Venstre – at vi fikk etablert et såkorn som baserer seg på den erfaringen som Sarsia Seed i Bergen har opparbeidet innenfor medisin og bioteknologi. Arbeiderpartiet har fremmet forslag om persontilpasset medisin og satt av penger til dette i vårt budsjett. Vi har også fremmet forslag, som nå er til behandling i Stortinget, om behov for et nasjonalt selskap som kan dra nytte av alle de systemfortrinnene Norge har i form av unike biobanker, registre og helsedata. Men etter Arbeiderpartiets mening bør kreftforskning og kreftmedisin være et nytt strategisk satsingsområde. Norske forskere og selskap er i verdensklasse innen immunonkologi, og med vår gode tilgang på kreftregistre og biobanker kan vi ta ledelsen internasjonalt i presisjonsmedisin. Det er internasjonal konkurranse om de gode hodene og innovative bedrifter innen helse og IKT. Norge må derfor agere raskt, ellers velger de USA eller andre steder som framstår som mer attraktive. For å utvikle ny helseindustri er det klokt å satse på de sterke miljøene. Vi trenger lokomotiver som kan drive utviklingen, på samme måte som vi har hatt Statoil, Telenor, Statkraft og Kongsberg Gruppen. Oslo Cancer Cluster har på ti år vist at de kan ta den posisjonen i Norge. De har i dag 180 ansatte. De omsatte for 760 mill. kr i 2014, og i fjor hentet de inn 965 mill. kr. De har etablert både et nasjonalt – det gjelder samtlige storbyer i Norge – og et internasjonalt nettverk av bedrifter og forskningsmiljøer som er helt i tet av utviklingen. I morges fikk vi vite at Oslo Cancer Cluster, sammen med seks tilsvarende europeiske klynger på medisin og IKT, har lyktes med å få tildelt et prestisjetungt EU-prosjekt på 45 mill. kr, der 35 mill. kr av disse skal gå uavkortet til små og mellomstore bedrifter som er med i klyngene. De skal bruke den digitale revolusjonen for å utvikle systemer for kreftbehandling. Det er nå de har truffet planken, og det er nå de trenger støtte for å få den styringskraften som de trenger, slik at Norge, selv om vi er et svært lite land i forhold til global helseindustri, kan kapitalisere på alle våre fortrinn og skape arbeidsplasser også i Norge. Så er det det gode med helseindustri: Det er en næring med dobbeltgevinst. Den skaper smart og effektfull behandling som vil gi økt livskvalitet og redde mange liv, samtidig som den skaper svært attraktive arbeidsplasser og en unik verdiskaping.