Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 2000-12-13:
Det er bred enighet om at Posten står overfor store utfordringer, også økonomisk, for å tilpasse seg en ny tid og et nytt marked. Det er uenighet om hvordan Posten best mulig kan nå disse målene. Også ved denne budsjettbehandlingen er høyresidens svar på endringene å omdanne Posten Norge til et AS. Det er vanskelig å få øye på hvorfor Høyre og Fremskrittspartiet absolutt vil omdanne Posten til et AS, med mindre de måtte mene at det automatisk vil tilføre Posten mer penger. Hvis det er slik at Høyre og Fremskrittspartiet mener at all framtidig utvikling i Posten ligger i å redusere arbeidsstokken, er vi i så fall uenig i det. For Arbeiderpartiet er det et poeng i seg sjøl å ivareta de ansattes rettigheter, sjøl når en bedrift er i sterk omstilling. Det kan vel heller ikke ha gått disse partiene hus forbi at Posten har vært og fortsatt er inne i et omfattende arbeid for å omstrukturere sitt ekspedisjonsnett, noe som bl.a. vil føre til en betydelig reduksjon av antall ansatte i bedriften. Det er vanskelig å få øye på hvilket tilstrekkelig handlingsrom en AS-modell kan gi, som ikke BA-modellen kan gi. Flertallet er fortsatt av den oppfatning at BA-modellen, som stortingsflertallet valgte for Posten, har handlingsrom nok til å utvikle Posten til en moderne bedrift. Fremskrittspartiet legger i sine merknader sterk vekt på å gi Posten Norge BA de nødvendige rammebetingelser, og, som de sjøl uttaler det, de «vil på denne bakgrunn redusere bevilgningene til dette formål med 100 mill. kroner i forhold til Regjeringens budsjettforslag». Hvor ligger den økonomiske handlefriheten? Når det gjelder omstruktureringsmidler til Posten, vil vi verbalt gi støtte til SVs merknader. Det er veldig uheldig at Posten har blitt forespeilet disse pengene over flere år, og så forsvinner de. Det er ikke noe bra uttrykk for et pålitelig eierskap. Og det kan innrømmes: Det er vanskelig for den langsiktige strategien i Posten. Men i motsetning til SV har ikke Arbeiderpartiet den politiske kultur at de fremmer forslag år etter, når vi på forhånd vet at det ikke er flertall i salen for saken. Det er det som er tilfellet med de 200 mill. kr til omstrukturering i Posten. Vi har fremmet forslag både i ordinære budsjett og i revidert budsjett, men har ikke fått flertall for det. Det kan vi gjerne beklage. Men det blir ikke mer penger av det. Når det så gjelder Postens virksomhet for øvrig, vil vi komme nærmere tilbake til det under behandlingen av eierskapsmeldingen for Posten. Det samme vil gjelde for beregninger av statlig kjøp, herunder også spørsmål om eventuell bruk av alternative beregningsmodeller. Det har i forkant av og under budsjettbehandlingen vært et betydelig trykk i forhold til ordningen med kompensasjon for dieselavgift til ekspressbusser. Som flere har vært inne på, har disse bussene etter hvert fått stor betydning for distriktene – dette i områder som i utgangspunktet har dårlig kollektivtilbud. Av den grunn hadde jeg aller helst sett at bevilgningene hadde vært noe høyere. Det er viktig å inspirere folk til å reise kollektivt, av hensyn til både miljø og sikkerhet. Ungdom trenger et godt kollektivtilbud, og det har de ikke nå, med unntak av få steder i landet. Flertallet i komiteen har som kjent tatt konsekvensen av det og bedt Regjeringen legge fram en sak om tiltak. Det er all grunn til å tro at pris er den viktigste faktoren for å nå målet om at flere skal reise kollektivt. Avslutningsvis vil jeg gi uttrykk for hvor positivt det er at komiteen nå har gitt til kjenne at Kystverkets trafikksentraler må få det beste tidsmessige utstyret. Det vil ha stor betydning bl.a. for Brevik. I Grenlandsleia fraktes det mest farlig gods i hele landet. Til slutt må jeg gi uttrykk for hvor skuffet jeg er over at Høyre i denne omgang har valgt å gå ut av merknadene om Eidangertunnelen på Vestfoldbanen. Det er kortsiktig å se seg blind på de problemer som jernbanen står overfor pr. dags dato.