trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-12-03:
Sivert Bjørnstad er smertelig klar over – eller kanskje gledelig klar over, vil jeg si, nå som vi er enige – at vi har forandret budsjettet for neste år. Prinsippene for et bærekraftig bilavgiftssystem handler ikke bare om 2021, det handler om hva slags bilpark og hvilken type bilavgiftssystem vi skal ha i årene som kommer. Det er en enighet her i Stortinget, med et klart flertall, om at salget av fossilbiler etter 2025 ikke skal finne sted – de nye bilene skal være utslippsfrie biler. Så må jeg si at jeg er enig med representanten i at det er bra at vi har funnet fram til en god løsning for å reversere noen av de avgiftene på fossilbiler som lå i budsjettet. Men jeg synes også det er viktig at vi fortsetter satsingen på elbiler, og at vi fortsetter satsingen på overgangen til en bilpark som er utslippsfri. Det er det bred enighet om i Stortinget. De forhandlingene vi har hatt i dag, handler om 2021, og så får vi ta nye runder når neste år kommer.
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-12-03:
Det første regjeringen gjorde da smittetallene økte på nytt for noen uker tilbake, var å varsle at man forlenget inntektssikringsordningene umiddelbart til utover i 2021, for det meste fram til mars, og noe også lenger. Permitteringsregelverket er allerede forlenget. Så er det engang slik at vi står i en ekstraordinær situasjon hvor smittetallene nå er høye. Men vi håper jo at de går ned. Og den viktigste forutsigbarheten vi kan skape da, er å sørge for at vi ikke har den samme løsningen uansett situasjon. Vi må kunne ha løsninger som sørger for at vi går rett inn i den delen av næringslivet som nå sliter mest, sørge for at de kommer seg over kneika, men at vi også bruker pengene på å holde hjulene i gang der vi kan. Den viktigste veien ut av denne krisen er at folk kommer seg på jobb – at de kan komme tilbake til jobb, betale skatt og begynne å skape verdier igjen. Men det representanten Slagsvold Vedum ønsker å legge til rette for, er at vi har en flat ordning hele året, uansett hvordan smittetallene er. Det er ikke den løsningen norsk næringsliv trenger nå.
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-12-03:
Det var en heftig beskrivelse av partiet Høyre, som jeg absolutt ikke er enig i. Er det noe denne regjeringen har vist de siste årene, er det nettopp at vi tar dem som står utenfor, på alvor. Det er derfor vi sørger for at barn kommer seg gjennom skolen, for det er den viktigste arenaen for sosial mobilitet. En god utdanning er det som skaper grunnlag for livet etterpå. Det at vi sørger for at unge gjennomfører videregående skole, er det som gjør at de ikke står bakerst i køen når de skal inn i arbeidslivet. Det at vi øker barnetrygden, gjør at barnefamilier får bedre råd. Det at vi gir gratis kjernetid i barnehagen, gjør at flere innvandrerforeldre kan sende barna sine i barnehagen og gå på norskkurs eller arbeidssøkerkurs i stedet. Denne regjeringen har tatt mange grep for å sørge for at vi får mindre ulikhet i Norge. Og jeg må minne representanten om at statistikken kanskje ikke var så veldig mye å skryte av da hennes eget parti satt i regjering. Gjennom hele denne situasjonen har regjeringen stilt opp for folk, slik at vi kommer trygt gjennom krisen. Så denne historiebeskrivelsen er ikke riktig.
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-12-03:
Vi i Høyre har i flere måneder – i hvert fall – vært på leting etter svar fra Arbeiderpartiet om hva som er, eller i hvert fall skal bli, deres skattepolitikk i årene som kommer. Det har vært mange bortforklaringer, krumspring, man har hele tiden pekt på at man vil komme tilbake med et svar, samtidig som man har kritisert regjeringen for skattekutt som vil være et angrep på velferdsstaten. Man har kalt det for en skatteskandale, og at det øker ulikhetene. Når man da så fasiten, så man at man valgte å fortsette med om lag det samme skattesystemet som regjeringen har ført de siste syv årene, og dermed har man bevist at man har holdt på med en ganske splittende retorikk på det feltet. Samtidig har Arbeiderpartiet også nå avslørt at de ønsker å øke skattene med 7 mrd. kr – kirurgisk rettet inn mot dem som skaper norske arbeidsplasser. Mener representanten at dette er medisinen for et Norge i krise?
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-12-03:
Hvis Arbeiderpartiet lurer på Høyres skatteopplegg, er det bare å ta replikk på en av oss i neste omgang, så skal vi svare på det da også. Men nå er det vår tur til å stille spørsmål, og Arbeiderpartiet kan ikke lure seg unna ved å stille spørsmål tilbake. Representanten peker på å øke formuesskatten noe. Vel, man har nå varslet 7 mrd. kr i økte skatter på det feltet. Det går rett inn i de norske arbeidsplassene. Det er frisørstolen til frisøren, det er lastebilen, det er gravemaskiner, det er fiskebåter. Dette er det som handler om norske arbeidsplasser. Samtidig sier også Arbeiderpartiet – det tok vel bare en uke før de avslørte hva denne skatteøkningen egentlig var – at det var snakk om at dette ikke var noe tak, at dette ikke var noen maksgrense. Så det vi egentlig er vitne til, er et skattesystem fra Arbeiderpartiet hvor det er 7 mrd. kr og oppover. Kan representanten bekrefte om 7 mrd. kr i økte skatter er et gulv, eller om det er et tak?
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-12-03:
Da har jeg fått den vanskelige oppgaven å passe på å ikke forlenge debatten. I og med at jeg er siste inntegnede, får vi håpe at det blir slik. Jeg har allikevel lyst til å knytte noen refleksjoner til dagens debatt. En liten oppsummering kan vel være at Senterpartiet nå for alvor har inntatt kommentatorboksen i norsk politikk. Strategien er å kritisere, overby og forlenge, men det er lite snakk om å fornye eller tenke nytt. Det er greit å få det på bordet, særlig etter at de la fram sitt alternative budsjett, der vi så at veldig mye av det de har snakket høyt om, ikke ble levert i substans. Arbeiderpartiet har også endelig vist kortene. De har snakket varmt om næringsliv og industri, men samtidig gjort det klart at de har en skatteregning på 7 mrd. kr som er kirurgisk rettet mot de samme arbeidsplassene som vi alle brenner for å redde. Det landet trenger nå, er at smitten går ned. Vi skal gi trygghet til folk og arbeidsplasser, hjelpe dem som står utenfor, få folk tilbake på jobb og sikre flere ben å stå på. Det sørger budsjettet vi nå skal vedta, for. Det sørger også de krisepakkene vi har levert gjennom året, for, og også de kraftfulle økonomiske tiltakene vi har presentert som en del av dette budsjettet. Avslutningsvis vil jeg takke representantene i komiteen og også i andre komiteer, alle partier, for debatten i dag. Det er en fin ting her i Stortinget og i norsk politikk at vi kan mene det når vi sier at det er et ektefølt engasjement hos alle representanter og partier for den krisen landet står i. Selv om vi har debatter og dueller og replikkvekslinger i en finansdebatt, har 2020 vist at partiene kommer sammen, at vi står sammen om å finne de beste løsningene for å få Norge ut av krisen. La det derfor ikke være noen tvil, jeg mener helt oppriktig å takke medlemmene i finanskomiteen for godt samarbeid i forbindelse med alt vi har gjort knyttet til koronapandemien – og også for den tålmodigheten de har vist i forbindelse med en lang budsjettprosess ved forhandlingsbordet. Men vi har kommet i mål. Jeg ser fram til å få votert over budsjettet, at vi får Norge trygt gjennom krisen, og at vi fortsetter arbeidet som venter foran oss.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Som følge av den pandemien vi står i, er det nå et stort etterslep i sykehusene våre for å få ned ventetidene. Vi i Arbeiderpartiet mener at nå er tiden inne for å styrke våre offentlige sykehusbudsjetter. Med denne regjeringens budsjett og forliket med Fremskrittspartiet ser man ut til å tro at privatisering og mer kjøp av private helsetjenester vil hjelpe norske pasienter som venter på behandling. Men fra 2017 til 2019 ble bruken av Høyres privatiseringsreform i sykehusene tredoblet, og i samme periode økte ventetidene. Det som ikke fungerte de tre siste årene, skal vi altså nå få mer av. Burde ikke Høyre legge bort de ideologiske skylappene og bruke pengene på noe som faktisk bedrer kapasiteten i vår felles helsetjeneste?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Siden representanten Kapur taler på vegne av nasjonen i sitt innlegg, tror jeg vi må forholde oss til realitetene, og de er som følger: Fra 2010 gikk ventetidene i norske sykehus ned, helt fram til 2017. Da begynte de dessverre å gå opp igjen. I samme tidsrom tredoblet Høyre innsatsen på privatiseringsreformen Fritt behandlingsvalg. Dette er en medisin som ikke virker. Jeg vil oppfordre representanten Kapur til å svare på spørsmålet. En medisin som ikke virker, nå når utfordringen er blitt enda større som følge av at vår felles helsetjeneste har sikret oss alle, vil man altså fortsette med mot bedre vitende. Er det det som er svaret fra Kapur?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Jeg skal gi en kort stemmeforklaring: Arbeiderpartiet stemmer mot forslag nr. 248, fra Trygve Slagsvold Vedum og Senterpartiet, og forslag nr. 249, fra samme representant og samme parti. Begrunnelsen er at vi har alternative forslag som ligger til behandling – når det gjelder forslag nr. 248, i budsjettkapitlene til helse- og omsorgskomiteen, og for forslag nr. 249, i avgiftsproposisjonen. Det er ikke det rette navnet, men jeg håper dere skjønner hva jeg mener.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Regjeringen fremmet i nasjonalbudsjettet forslag om prinsipper for såkalte bærekraftige bilavgifter. Fremskrittspartiet er det eneste partiet som har omtalt dette i innstillingen. Der går vi klart imot disse prinsippene. Vi mener nemlig at bilrelaterte avgifter skal reduseres betydelig. Vi mener også at det etter 2025 skal være mulig å kjøpe ny bensin-, diesel- og hybridbil. Det betyr at nedtrappingen av engangsavgiften skal fortsette, og at den på sikt skal fases ut. Regjeringen foreslo økt engangsavgift i 2021, og disse skjerpelsene ble begrunnet med stabilisering av provenyet fra bilavgiftene – som om det å beholde avgiftstrykket er et mål i seg selv. I budsjettforliket har vi fått gjennomslag for å reversere regjeringens forslag til innstramminger i engangsavgiften. I tillegg har vi fått gjennomslag for ytterligere lettelser på toppen av det. Kan Kapur bekrefte at det i dag ikke er flertall for prinsippene for såkalte bærekraftige bilavgifter, med det budsjettforliket som i dag ligger på bordet?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
SV er et parti som er utrolig glad i å bruke andre menneskers penger. Bare neste år henter de inn nesten 20 mrd. kr ekstra fra Kari og Ola Nordmann. På tross av dette blir det mer bompenger, mindre vei og mindre valgfrihet i eldreomsorgen, for å nevne noe. Ikke bare er de glad i å bruke andre folks penger, de elsker også å bruke penger fra næringer de skyr som pesten, og som de aller helst skulle lagt ned raskest mulig. Rundt 318 mrd. kr bruker de av verdier skapt i norsk olje- og gassvirksomhet. Hvis SV hadde fått det som de ville for mange år siden, hadde ikke de pengene vært her nå. Da hadde de måttet øke skattene i stedet, tilsvarende sine satsinger. Det hadde betydd 105 000 kr i ekstra skatter og avgifter per sysselsatt i Norge. Er det et drømmescenario for en framtid der SV får gjennomført sin politikk?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Før Kristelig Folkeparti kom inn i regjering nå sist, hadde de en lang, men langt ifra kjær tradisjon hvor de hvert eneste år krevde økte avgifter i møte med Fremskrittspartiet i budsjettforhandlingene. Det førte til økte avgifter til glede for Kristelig Folkeparti og til desto større sorg i Fremskrittspartiet. Nå har den trenden snudd – og bra er det. I budsjettet vi vedtar i dag, er det historiske avgiftskutt. Over 7 mrd. kr kuttes, og siden 2013 har nå det totale avgiftstrykket i sum gått ned. Det er også gledelig at det er enighet om å kutte i avgiftene på øl og vin. Det stemte faktisk, det Bondevik sa på TV 2-nyhetene for en måneds tid siden, at det er fullt mulig å få med Kristelig Folkeparti på avgiftskutt – også på alkohol. Hva har skjedd med Kristelig Folkeparti siden de nå nær sagt har sett lyset og forstått at lavere avgifter er et gode for folk flest?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Både Ropstad og statsministeren var i sine innlegg innom det sosiale aspektet i budsjettet. Ropstad trakk sågar fram satsingen på ensomme eldre, men droppet elegant å nevne at det var det Fremskrittspartiet som fikk inn i budsjettforliket. Han glemte også å nevne de andre usosiale tiltakene som lå i regjeringens forslag til budsjett. Det lå ingenting til pensjonister, verken minstepensjonister eller de øvrige, med tanke på økt kjøpekraftsutvikling, det lå målrettede kutt inne til de private barnehagene – ellers snakker Kristelig Folkeparti ofte varmt om valgfrihet for familiene – og han nevnte heller ikke forslaget om å gjøre helsehjelp dyrere for omtrent en million nordmenn. Mitt spørsmål er ganske enkelt: Er Ropstad fornøyd med at Fremskrittspartiet har gjort dette budsjettet mer sosialt?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Høyres leder av finanskomiteen sa på slutten at man må skape ro for bedriftene. Det er veldig mye uro, og der det er mye uro, er blant de litt over 60 000 permitterte. Det er mange familier som nå går en usikker jul i møte og tenker: Hva skjer? Får jeg tilbake arbeidsplassen min? Får moren min eller faren min tilbake arbeidsplassen sin? Eller blir de sagt opp? Vi hadde den uroen litt før sommeren i år også. Da ville ikke Høyre utvide permitteringsreglene fra seks til tolv måneder, man ventet til august med å gjøre det. Så man skapte en urolig sommer. Mitt spørsmål til Høyre-mannen og finanskomitélederen er: Vil dere igjen være med og utvide permitteringsreglene, så det skapes litt mer trygghet, litt mer ro, sånn at en familie kan vite at man også har inntektssikring det neste halvåret? Eller kommer dere til å være krystallklare på at det skal være tolv måneder, og at da er oppsigelse bedre enn permittering? Jeg håper selvfølgelig på et positivt svar for alle dem som nå er permittert.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Presidenten bor på Eidsvoll, og hvis man tar utgangspunkt i en som pendler fra Eidsvoll til Oslo, har hun tapt 5 800 kr med de innskjerpingene som Høyre og Fremskrittspartiet har gjort i regjering. Det har vært en målrettet innstramming for alle som har lang reisevei, alle som bor i brakker, alle som har litt ulemper i forbindelse med jobb. Mine spørsmål til Arbeiderpartiet er: Hvorfor mener Arbeiderpartiet, som Senterpartiet, at man skal styrke rettighetene til dem som pendler? Hva er hovedbegrunnelsen for at vi mener at det er en klok og god politikk – ikke den forskjellspolitikken som Høyre og Fremskrittspartiet driver med?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Vi i Senterpartiet har over tid vært veldig tydelige på at vi ønsker en Senterparti–Arbeiderparti-basert regjering. Noe av grunnen til det er nettopp at vi ønsker å utvikle hele Norge, med en praktisk, jordnær tenkning om hvordan vi kan få til effektive tiltak fort. Noe av det som kan være effektivt, er å bruke kommunene som et virkemiddel. Punkt nummer én er selvfølgelig at vi har skolen, at vi har sykehjemmene, de trygge, offentlige velferdstjenestene rundt omkring i hele Norge, på store og små steder, og at vi skal bruke politikken aktivt til at det også skal være på steder som sliter. Punkt nummer to – som var noe av den store suksessen som Senterpartiet og Arbeiderpartiet fikk til sammen sist – var at man brukte kommunene som motkonjunkturtiltak. Den lille snekkerbedriften, den lille rørleggerbedriften og andre lokale bedrifter fikk aktivitet og hjulene i gang. Vi er bekymret for at man nå undervurderer den nedbremsingen det er i deler av bygg og anlegg, spesielt i bygg. Derfor er Senterpartiet og Arbeiderpartiet helt på linje. Vi må bruke kommunene aktivt for å få ledigheten ned og holde hjulene i gang.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Det regnestykket på jernbanereformen er et typisk propagandaregnestykke som får fram 12,5 mrd. kr. Det er ikke sånn at det er 12,5 mrd. kr mindre til jernbaneformål og kjøp av jernbanetjenester i årets budsjett enn det var i 2013. Det blir bare en fiktiv måte å regne framover i tid på. Men det er Høyre veldig flinke til. De har enormt mange PR-rådgivere som lager spinn på det meste, alt fra nærpolitireform til lokaldemokratireform, som er en tvangsreform, så det er Høyres mesterøvelse. De hyrer inn folk fra First House. Hver fjerde måned dukker det opp en ny statssekretær derfra. Så til oljepengebruken. Vi har 0,1 promille høyere oljepengebruk. Vi bruker 0,1 promille mer av oljeformuen. Vi bruker 3,5 pst. Det er det samme som Norges Banks vurdering av oljepengebruk for 2021. Vi mener det er helt riktig, helt nødvendig, og jeg tror dessverre det kanskje vil vise seg å være for lite fordi ledigheten er så høy. Det er en bevisst prioritering. Vi vil få folk i arbeid. Det er en jobb for oss alle å sørge for at det skjer, og derfor bruker vi mer oljepenger.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Jeg ser til min glede at Storbritannia nå skal begynne med vaksinering neste uke, de setter i gang et vaksineprogram. De velger ikke å være medlem i Den europeiske union og er på vei ut. Det som bekymrer meg mest når det gjelder vaksine, er selvfølgelig de landene som ikke er de økonomisk sterke landene, men de økonomisk svake landene. Senterpartiet er, helt på linje med det jeg opplever at også Høyre er, aktive tilhengere av vaksinesamarbeid, for å hjelpe land som har mindre ressurser enn oss til å få det. Vi er helt tydelige på det. Når det gjelder kritikken om EØS-midler, er det greit om Høyre leser sine egne budsjettforlik, om hva man gjorde i revidert nasjonalbudsjett også i fjor, da Høyre kuttet i EØS-midler, og hva Høyre har gjort i budsjettforliket med Fremskrittspartiet, der Høyre har finansiert sine løfter ved å kutte 250 mill. kr i EØS-bevilgningene. Senterpartiet har en stabilitet, og vi synes ikke den veksten som det har vært lagt opp til, var riktig. Det synes tydeligvis ikke Høyre heller, for de kutter 250 mill. kr i dag.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Jeg tror representanten Engen-Helgheim har valgt ikke å lytte så mye til innlegget som ble holdt i sted. Det jeg snakket om i sted, var i utgangspunktet ikke Fremskrittspartiets eller Høyres politikk. Jeg snakket om alle dem som er ledige, alle bedriftene som sliter, og hva en må gjøre for få folk i arbeid – og spesielt for de permitterte. Det er jeg oppriktig opptatt av, jeg er enormt bekymret for det. Jeg møtte kabinansatte i Norwegian foran Stortinget, og de sto og gråt. Det berører meg kraftig, og vi må gjøre det vi kan for å få flest mulig ut igjen i arbeid. Det var Senterpartiet som tok initiativet til det nasjonale forliket om innvandringspolitikken i 2015, nettopp fordi vi ønsket det. Da var det behov for en innstramming, det var behov for trygghet, det var behov for en bred løsning. Det klarte vi også, og Fremskrittspartiet baserte sin politikk i regjering nettopp på det i etterkant av 2015. Hvis Engen-Helgheim hadde lest vårt alternative budsjett, ville han sett at vi har klokere og bedre løsninger også når det gjelder kvoteflyktninger, som ville ha hjulpet flere. Vi sier ikke at alle må komme til Norge, men at vi må tenke praktisk og hvordan vi kan hjelpe flest mulig – en god løsning, en praktisk politikk der folk er i fokus, men der det ikke er om å gjøre å få flest mulig hit.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Når man ser på Senterpartiets kommuneopplegg, er det veldig kraftfullt. Det ene er at vi øker de frie inntektene med 3 mrd. kr til kommunene, og så er det 1,6 mrd. kr til fylkeskommunene, bl.a. for å kunne få ned ferjekostnader og sørge for å binde Norge sammen. I tillegg legger vi inn penger til det som kalles ressurskrevende tjenester, et vanskelig ord, men det er til dem som måtte ha aller størst pleiebehov, og litt over 3 mrd. kr til motkonjunkturtiltak. Vi mener at det er en kraftfull og tung satsing på kommunene, som gjør at man kan sikre gode skoler og gode sykehjem og sørge for at de som har det aller største behovet – de som kalles ressurskrevende brukere, folk som har ekstra utfordringer – skal få et tilbud. Samtidig kan man med den satsingen til fylkene holde ferjekostnader og ferjepriser nede og binde Norge sammen på en god måte. Derfor er det en god satsing, mener vi, og så får folk vurdere selv.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Jeg må først gratulere presidenten med nominasjonen. Så har jeg et spørsmål til partileder Siv Jensen. Jeg har lest budsjettforliket, og i de to siste punktene står det rett ut at Fremskrittspartiet skal være garantisten for alle nye saker fra regjeringen det neste halve året – om det er revidert nasjonalbudsjett, nysaldering eller eventuelt andre budsjettendringer. I det siste står det at alle saker som har budsjettmessige konsekvenser, skal klargjøres med regjeringen. At Fremskrittspartiet er Venstre, Kristelig Folkeparti og Høyres største støtteparti, er det ingen tvil om, og Fremskrittspartiet er garantisten for at Sveinung Rotevatn skal styre norsk miljøpolitikk. Mitt spørsmål til slutt gjelder de permitterte. Hvorfor er det sånn at man ikke forlenger permitteringsregelverket for alle de som er usikre når de nå går inn i julehøytiden og er i ferd med å miste jobben? Er Fremskrittspartiet bundet opp og blir diktert av Høyres ønske om å avslutte permitteringene når det har gått tolv måneder, eller har Fremskrittspartiet frihet til å være med og danne et annet flertall i Stortinget?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Norsk offentlig sektor og staten gjør innkjøp for ca. 550 mrd. kr i året. De er det norske fellesskapets desidert største etterspørrer etter varer, tjenester og investeringer. Det har enormt mye å si hva staten og offentlig sektor gjør. Vi hadde en ganske sterk debatt i Stortinget i vår om hvorvidt man kunne legge føringer, og om regjeringen var villig til å legge føringer som gjorde at en større andel av innkjøpene kom norske bedrifter, norske virksomheter og dermed også norske arbeidsplasser til gode – om man var villig til å bruke politikken aktivt ved nettopp å legge den typen føringer: Kjøp mer norsk gjennom å stille kvalitetskrav og andre typer krav. Høyre var da absolutt ingen støttespiller for det, de var sterkt motstander av å bruke staten på den måten. Ønsker statsminister Erna Solberg nå, med den høye ledigheten, å vri de offentlige innkjøpene slik at det blir mer norsk og flere norske arbeidsplasser når vi skal kjøpe varer og tjenester det kommende året?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Det at norske politikere i lokalsamfunn og den norske stat tenker på hvordan man klarer å løfte fram norske bedrifter, det ser jeg ikke på som proteksjonisme. Jeg ser på det som en aktiv politikk for å få ledigheten ned, for ledigheten er skyhøy.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Jeg tror ingen av de som er permittert, ser på det som en drøm, som var det ordet Erna Solberg valgte å bruke. Jeg tror nok det oppleves mer som et mareritt at man har så stor grad av usikkerhet rundt jobben sin og arbeidshverdagen sin. Det er også veldig skummelt å drive og trekke paralleller til at det var noen permitterte som hadde det vanskelig for ti år siden. Poenget er at folk har det livet de har, her og nå, og vi står med ansvar her og nå. Det er helt spesielt at vi har den smittesituasjonen som vi har nå, som gjør at vi faktisk ikke ønsker at folk skal gå tilbake til jobb. Vi ønsker at de skal være hjemme på grunn av situasjonen, og Erna Solberg som statsminister har vært den tydeligste av alle om det ønsket. Da mener jeg også at statsministeren og regjeringen har et ekstra ansvar for å gi inntektstrygghet, gi forutsigbarhet, sørge for at det blir færrest mulige oppsigelser, når det er mulig. Høyres Kapur, finanskomiteens leder, var helt avvisende, men noen andre talere i dag har vært litt mer åpne for at man kan tenke seg om en gang til. Vil statsminister Erna Solberg tenke seg om en gang til?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Når jeg leser statistikk om hvordan det går i Norge, blir jeg noen ganger litt overrasket. Mitt og Senterpartiets mål er at vi skal utvikle hele Norge og ha et land med små forskjeller. Når jeg har gått inn for å se på statistikken, har jeg tenkt at offentlig sektor er den delen av landet som bidrar til å utjevne forskjeller – utjevne lønnsforskjeller og forskjeller mellom landsdeler. Men hvis man ser på tallene, ser man at det er i offentlig sektor at lønnsforskjellene har økt mest. Der Stortinget og regjeringen har styringen, har lønnsforskjellene økt mest, ikke minst. Over til sentralisering og regjeringens eget distriktspolitiske utvalg, Brandtzæg-utvalget: Hva er konklusjonene deres? Er privat sektor eller statlig/offentlig sektor sentralisert mest? De er også helt krystallklare: Det er staten og de statlige arbeidsplassene som har blitt sentralisert, ikke de private. Så problemet er, slik som staten styres nå, at når det gjelder lønnsforskjellene mellom folk, øker de mest i offentlig sektor, og når det gjelder hvordan man skal fordele arbeidsplasser rundt omkring i Norge, sentraliseres det mest i offentlig sektor. Dette er fullt og helt et politisk ansvar, og når vi skal diskutere hva slags land vi vil ha, må vi se hvordan vi kan bruke statens virkemidler til å utjevne forskjeller, ikke forsterke forskjeller. Når man skal oppsummere de åtte årene med statsminister Erna Solberg, med Høyre og Fremskrittspartiet og med Kristelig Folkeparti og Venstre på slep, vil man se at det har vært en sentralisering, og det har vært forskjeller. Den utviklingen må vi snu, for det Norge vi er glad i, er et land med små forskjeller mellom folk, ikke store forskjeller, og et land der det er like muligheter enten man vil bosette seg i Finnmark eller i Oslo. Jeg hadde bursdag den 1. desember, og da kom det ny statistikk på bordet: Det var 62 200 permitterte. Det var ikke akkurat noe å feire. Det er 62 200 permitterte og nesten 200 000 arbeidsledige. I debatten i dag har Senterpartiet prøvd å løfte de permittertes situasjon. Man burde få til en ordning som gjør at de får trygghet også etter at tolv måneder har gått. Der synes jeg at Høyre har vært ekstremt avvisende. Det er egentlig veldig brutalt det man da legger opp til, for hvis man ikke utvider permitteringsreglene, vil folk gå ut i ledighet. Nå er folk permittert fordi regjeringen har sagt at man skal stenge ned aktivitet. Det har vært en rett beslutning, men da må man også stille opp når man ser konsekvensene av beslutningen. Så min oppfordring igjen til Høyre, Kristelig Folkeparti, Venstre og Fremskrittspartiet er: Begynn å se menneskene, ikke bare skrivebordsteorien, og send ikke folk ut i ledighet. Det er et politisk valg. Det bør klargjøres så fort som mulig, slik at folk får trygghet – ikke utrygghet – inn i den høytiden vi har foran oss.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-03:
Jeg merker meg at Høyre er veldig fornøyd med seg selv om dagen og prøver å heve seg over hvordan hverdagen er for folk. Og så merker jeg at verken Venstre, Kristelig Folkeparti eller Fremskrittspartiet er spesielt fornøyd med det som er kommet fram. Det er bare Høyre som er fornøyd. Representanten Kapur sier at andre partier bare tar en kommentatorrolle. En av de tingene vi har kommentert flest ganger i dag, er hvordan situasjonen er for de 62 200 som er blitt permittert og står i fare for å bli sagt opp. Men når det gjelder det substansielle og det som er konkret for folk, tør ikke Kapur fra Høyre å diskutere hvorfor Høyre mener det er rett at de skal miste jobben. Min oppfordring til Høyre er å være litt mindre selvtilfreds, litt mer urolig og bekymret for dem som faktisk har det kjempetøft nå. Det er ikke sånn at selv om man har daglige pressekonferanser og mye oppmerksomhet, er hverdagen til folk blitt lettere. Den har blitt vanskeligere. Den er veldig tøff nå. Det er på tide å begynne å lytte og se og ikke bare skryte av seg selv.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Ta vare på hverandre, sa representanten i innlegget sitt, men foran meg står en representant for et parti som har svidd av milliarder i skattelette til de aller rikeste, men som ikke vil hjelpe unger som har dårlig syn, med penger til briller, et parti som spanderer bugnende fruktkurver på seg sjøl, men syntes et eple til ungene på skolen var for dyrt, et parti som lar de rikeste barna arve helt ubegrenset, men tar fra ungene til de uføre mye av barnetillegget, og som mener at har du mistet både jobben og helsa og trenger AAP, er det helt greit å kutte i inntekten din etter tre år. Jeg må lure på: Hvorfor har Høyre alltid råd til luksusliv for milliardærene, men ikke anstendige levekår for sjuke, arbeidsløse, uføre og vanskeligstilte – og særlig nå, i den krisa vi står midt i?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
I kommunehelsetjenesten og i sjukehusene er de ansatte nå dønn slitne. De trenger flere kollegaer å dele ansvaret med. På Hamar var det så galt at kommunelegen sluttet for ikke å miste helsa sjøl. I en kronikk på nrk.no skriver Oda, 26, sjukepleier på St. Olavs hospital, at det er så stramme turnuser at hun ikke får sove mellom vaktskiftene. De mangler helsepersonell, og vi risikerer en flukt fra disse yrkene fordi det er for stramme rammer til å ha nok ansatte. Da så jeg med forundring på budsjettforliket, og da må jeg spørre helseministeren: Hvordan går det an å være helseminister og akseptere å bruke milliarder på billig snop og alkohol framfor penger til flere nødvendige stillinger i helse- og omsorgssektoren og i sjukehusene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Bunnplanken i rettsstaten er likhet for loven, og vi liker å tenke at det er slik, men jeg tror både jeg og statsråden vet at det ikke er sant. Har en dårlig råd, har en mye mindre mulighet til å få retten sin, for en har rett og slett ikke råd til å ta opp saken, enten det er mot det offentlige, eller det er privat eller andre forhold. Satsene for den frie rettshjelpen i Norge har stått stille siden 2009, og nå er det slik at om en er uføretrygdet, tjener en for mye til å kunne få tilgang til fri rettshjelp. Vi har jo Nav-skandalen friskt i minne, og vi vet at her er det ikke bare i private forhold, men også overfor det offentlige vi kan ha stort behov for rettshjelp. Det brukes vanvittig mye penger av denne regjeringen. Kan statsråden forklare hvorfor hun ikke har hatt noen ting å avsette til det som er bunnplanken i rettsstaten, nemlig fri rettshjelp?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Kommunene står også midt i ei krisetid. Jeg tror ikke jeg har hørt ett ord fra noen av regjeringspartiene eller fra Fremskrittspartiet i dag om dette. Det er milevidt fra de trygge regjeringskontorene til de slitne ansatte, de slitne pårørende og folk som er i krise og trenger hjelp. Derfor har SV prioritert kommunene før, og vi prioriterer dem nå i krisa. Er det noen gang det er viktig at kommunene har god økonomi, så er det nå, for det er kommunene som er grunnplanken i tryggheten i hverdagen for folk. Det er dit de henvender seg når noe er vanskelig. Det er de som skal ta vare på barna, som både skal ha hjemmeundervisning og skoleundervisning. Det er de som skal ta vare på dem som er sjuke, og dem som har det vanskelig. Det har gått ukevis og månedsvis der både pårørende og pasienter nå har måttet vente fordi smittevernet krever sitt. Hvorfor tenker man ikke da at man burde legge mer penger på bordet til kommunene raskt, slik at de i hvert fall kunne ansette der det var mulig for å ta disse viktige jobbene? Hele veien, helt fra i vår da krisen inntok Norge, har Stortinget vært nødt til å presse fram økte bevilgninger til kommunesektoren. Regjeringen har kommet haltende etter, og det merkes ute i kommunene nå. Nå sitter man i kommunestyrene og kutter i tiltak innen psykisk helse for de mest vanskeligstilte, og det gjør de fordi de har ROBEK-spøkelset hengende over seg. Kuttene tvinges fram, og jeg kan ikke høre fra noen her at dette har vært på bordet i de forhandlingene som har vært. Til og med for særlig ressurskrevende tjenester har regjeringen funnet det riktig å kutte også dette året: ikke én krone til brukerstyrt personlig assistanse, som vi vet det er skrikende forskjeller på og store behov for, og heller ikke for å starte veikart for universell utforming på skolene. Hva har man tenkt når man har lagt fram dette budsjettet? Det er ingen tiltak for å ta noen steg for at dette samfunnet skal bli likestilt for folk med funksjonsnedsettelse? Jeg er skuffet. SV velger å bruke de store pengene i våre budsjett på fellesskapet, på å trygge skolen, på å trygge dem som trenger omsorg, på å trygge barnevernet og også på å trygge at kommunene har noen penger i kassa, slik at de kan drive vedlikehold og holde arbeidsplasser i gang også i privat sektor.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Det er ingen norsk regjering som noen gang har hatt så mye penger til disposisjon som denne regjeringen. Og da har vi en unik mulighet til å få forskjellene ned, til å få kuttet de farlige utslippene og til få i gang nye arbeidsplasser vi kan leve av framover. Men hva har regjeringen brukt dette handlingsrommet til? Jo, i mange år har de svidd av milliarder i skattelette til milliardærene og de aller rikeste, og i dette forliket svir de av milliarder på billig snop og snus – mens det står et næringsliv og roper etter støtte både til å holde seg på beina og ikke minst til å kunne investere i de arbeidsplassene vi skal leve av framover. Jeg har vært på så mange møter nå i mitt hjemfylke der andre partier har stått og snakket om det grønne skiftet, om sirkulærøkonomien og jeg vet ikke hva. Jeg ser ikke spor av det i satsingen til regjeringen. SV har brukt penger på dette i sitt budsjett fordi vi vet at vi er nødt til å ha arbeidsplasser framover og bedrifter vi kan leve av. Vi må tjene penger, og vi skal kutte klimagassutslipp. Da må vi bruke det handlingsrommet vi har nå, riktig – risikoavlaste og legge inn penger til forskning og til investeringer i de nye arbeidsplassene, slik at de også kommer i Innlandet og i Norge, og ikke i Sverige, Estland og Tyskland, sånn det er nå. Jeg kan ikke fatte og begripe hva regjeringen holder på med. Vi skal få ned forskjellene. Jeg kan ta et eksempel, for nå sitter kommunalministeren her, og han har ansvaret for bostøtten. Jeg fikk et brev som viser hvordan det egentlig står til, fra ham for to dager siden. Regjeringen sier at bostøtten har økt, men det er altså 30 000 færre som får det nå enn for ca. ti år siden, og de som får, får mye mindre av sine utgifter dekket. Astrups regnestykke viser at dette regnestykket har gått i minus med 1 634 kr hver måned siden 2013 – hver måned. Dette kommer jo av at boutgiftene har økt mye mer enn bostøtten har gjort. I tillegg har inntekten til disse gruppene gått ned. De har fått mindre inntekt siden 2013. Dette handler altså om at alle folk skal kunne ha et hjem der de skal kunne bo trygt. Vi har et skattesystem som er utrolig sjenerøst for oss som har bolig, og oss som har nedbetalt bolig. Tenk om jeg kunne lånt meg penger og kjøpt meg en Tesla eller ei hytte og dere alle hadde vært med på å betale den ned for meg! Nei, vi skal bruke pengene på dem som trenger det, og ikke på sånne folk som har råd til å kjøpe seg både det ene og det andre.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Arbeiderpartiet er vel det eneste partiet som har lagt fram et klart og tydelig skatteopplegg for neste stortingsperiode. Det er veldig tydelig. Det er lavere inntektsskatt for dem med inntekter under 750 000 kr, høyere for dem over, en lik bedriftsbeskatning som i dag. Så øker vi formuesskatten noe. Vi øker bunnfradraget fra 1,5 mill. kr til 1,7 mill. kr for å skjerme de minstepensjonistene som sitter med boliger, men har lav inntekt. Så sier vi at de med de største aksjeformuene og de største formuene skal betale mer skatt enn i dag. De har fått store skattekutt av Høyre de siste årene. Arbeiderpartiet er helt åpne og ærlige på at de med de store formuene skal betale mer skatt med vårt opplegg. Det vi i Arbeiderpartiet lurer på, er hva Høyres opplegg for neste periode er. Landsmøtet deres har vedtatt 15 mrd. kr i formuesskattekutt, sentralstyret har sagt noe annet, 7,2. Men hva slags velferdskutt blir det av disse enorme skattekuttene fra Høyre? Det er det vi i Arbeiderpartiet går rundt og lurer på.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Med Arbeiderpartiets skatteopplegg gir det 7,2 mrd. kr ekstra i inntekter neste år. Det er veldig enkelt å lese seg fram til vårt opplegg. Vi sier at de med formuer over 1,7 mill. kr skal få en sats på 1,1 pst., og så legger vi inn en ekstra sats på 0,2 pst. i tillegg på formuene over 20 mill. kr. Det vil gi en mer rettferdig formuesskatt, en mer progressiv formuesskatt, enn i dag. Så setter vi aksjerabatten til 20 pst., i tråd med skatteforliket fra 2016. Kapur snakker om driftsmidlene rundt omkring, men den store bolken i aksjerabatten, som er Høyres hovedprioritering å kutte, er jo aksjer – og aksjer blant dem med de største formuene. Hvis en fortsetter å kutte aksjerabatten sånn som Høyre har gjort, går altså 97 pst. av kuttet til den rikeste tidelen i Norge. Et sånt skattesystem kan ikke Arbeiderpartiet være med på.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Først er det viktig å minne representanten Listhaug om at det var en Fremskrittsparti-samferdselsminister som la fram for Stortinget målet om at alt nybilsalg fra 2025 skal være av nullutslippsbiler – hukommelsen er kort etter at en har gått ut av regjering, tydeligvis. Arbeiderpartiet jobber mot dette målet at nybilsalget fra 2025 skal være nullutslipp. Derfor gjør vi noen avgiftsjusteringer. Men det vi sier, er at hvis avgifter økes, senker vi andre avgifter, f.eks. overprisede gebyrer i staten, som Fremskrittspartiet har stått for i sin tid i regjering, eller vi setter ned inntektsskatten. I Arbeiderpartiets budsjett får en person med gjennomsnittsinntekt 3 000 kr lavere inntektsskatt neste år. Det mener vi er god fordelingspolitikk, samtidig som vi tar klimahensyn.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Hovedbegrunnelsen er at nå må det være arbeidsfolks tur, etter åtte år med målrettede skattekutt for de aller rikeste, og der vanlige arbeidsfolk har blitt stadig mer straffet, gjennom både avgifter og snikskattlegging, slik som dette eksemplet viser. Arbeiderpartiet foreslår en kraftig forbedring i pendlerfradraget til neste år, og vi foreslår en dobling av fagforeningsfradraget. Alle kan ikke bo så nærme jobben som de skulle ønsket, og de har fått økte skatteutgifter med dagens regjering. Det er gal forskjellspolitikk, det øker forskjellene mellom folk. Ikke minst kan det føre til økt sentralisering, at det ikke bor folk i distriktene. Derfor sier vi tydelig at pendlerfradraget må forbedres, i første omgang ved å sette egenandelen ned til 15 000 kr.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Ja, det skulle vel bare mangle at utslippene i det herrens år 2020 blir lavere enn året før. Så til elbilene: Ja, Arbeiderpartiet foreslår å innføre moms på de aller dyreste elbilene, med et bunnfradrag på 600 000 kr. Det betyr at hvis man kjøper en elbil til 1 mill. kr, må man betale 100 000 kr i merverdiavgift. Det mener vi er rettferdig. Det skaper også større tillit til de subsidiene som allerede er der. Det å nå elbilmålet handler om den relative forskjellen mellom fordeler for fossilbiler og fordeler for elbiler. I budsjettforliket blir jo de fordelene svekket til fordel for fossilbilene. Regjeringen innfører også avgifter på elbiler, og de tar ned avgiftene på fossilbiler. Så regjeringen går i feil retning, og jeg anbefaler representanten Elvestuen å se til Arbeiderpartiets alternative budsjett hvis han ønsker råd og veiledning om hvordan vi kan nå 2025-målet for nullutslipp på nybilsalget.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Jeg vil starte med å takke statsråden for samarbeidet i året som har gått. Det går minst ett brev mellom oss i uken, med ulik informasjon. Jeg har også lyst til, på en dag som dette, å sende en hilsen til de ansatte i hans departement, som har stått på dag og natt for å levere beslutningsgrunnlag for regjeringen, Stortinget og finanskomiteen det siste året. Aller først har jeg lyst til å spørre om en liten oppklaring fra statsråden. I Politisk kvarter i dag morges sa statsråden at han heller ville brukt pengene på andre ting enn på de avgiftskuttene som kom i budsjettforliket på tirsdag. Men på hoyre.no kunne vi lese at avgiftskutt var knallgod Høyre-politikk. Så jeg har bare lyst til å få en oppklaring om disse avgiftskuttene er knallgod Høyre-politikk, eller om de helst skulle brukt pengene på andre ting.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Takk for den oppklaringen. Da vil jeg gå over til å spørre om de siste åtte årenes fordelingseffekt av skattepolitikken, for dette er den siste finansdebatten før stortingsvalget neste år. Selv om finansministeren overtok så sent som i januar i år, har hans parti, Høyre, ledet regjeringen hele perioden. For Arbeiderpartiet er det viktig å se på fordelingseffekten av skattepolitikken. Oppsummert, så langt, har de tusen rikeste i Norge fått 600 kr i skattekutt hver dag, mens ni av ti har fått 2 kr per dag. I mitt innlegg tidligere i dag brukte jeg eksempelet med en sjampanjeflaske for de rike og en tom bærepose på butikken for resten – men det er underordnet. De rikeste har altså fått 300 ganger mer i skattekutt hver eneste dag av denne regjeringen. Når vi nå står i den siste finansdebatten før stortingsvalget, er finansministeren fornøyd med det fordelingsnivået i skattepolitikken? Er det om lag et passelig fordelingsnivå for Høyre?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Ni av ti pensjonister kommer bedre ut med Arbeiderpartiets skatteopplegg neste år. Alt dette snakket om arbeidende kapital er ganske forstemmende retorikk, for hvem er det som arbeider i Norge? Jo, det er arbeidsfolk som arbeider – det er elektrikere, sykepleiere, helsefagarbeidere, butikkmedarbeidere, lærere osv. Å kalle kapitalen for arbeidende, er politisk nytale. Partiet Høyre har på sitt landsmøte vedtatt å fjerne hele formuesskatten. Men så har visst sentralstyret avlyst dette vedtaket og vil bare ta bort aksjerabatten. Hvis vi holder oss til at man bare skal kutte aksjerabatten, er den på 7,2 mrd. kr. Sju av de 7,2 milliardene går altså til den rikeste tidelen i Norge. Nå har jeg spurt finansministeren om han er fornøyd med fordelingseffekten som har vært. Hvis vi ser inn i neste periode – er han fornøyd med at 97 pst. av de planlagte formuesskattekuttene til Høyre tilfaller den rikeste tidelen i Norge?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Til aksjerabatten først: Jeg tror statsråden er veldig klar over at Arbeiderpartiet foreslår det samme for 2021 som vi var enige med Høyre om i skatteforliket i 2016: å ha 20 pst. aksjerabatt. Det har med svingningene år for år å gjøre, at skatten ikke skal overstige markedsverdien. Men uansett: Statsråden er vel også klar over at i verdsettelsesrabatten mellom aksjer og driftsmidler står aksjer for 90 pst. av den rabatten som ble gitt av dagens høyreregjering. Hvis vi ser på skattepolitikken og hvilke mål vi skal ha med den, har Arbeiderpartiet flere mål: Den skal fremme omstilling, den skal fremme arbeid, og den skal få ned forskjellene mellom folk. Så er det også viktig å ivareta tilliten til det skattesystemet vi har, at alle er med og bidrar med sin rettferdige andel. Finansdepartementet har jo selv regnet på hva Høyre-landsmøtets skattepolitikk vil si for denne tilliten i Norge: Det vil altså bli 30 000 nye nullskatteytere. Er det et bidrag til å opprettholde tilliten til skattesystemet vårt?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Jeg vil takke for en oppklarende debatt. Min gode kollega, representanten Mørland, sa at man kan få grå hår som 40-åring av Solberg-regjeringen. Jeg kan bekrefte at man også kan få grå hår som 32-åring, men jeg skal ikke spekulere i årsakene, selv om jeg tror at finanspolitikken er en medvirkende årsak til det. «Det borgerlige samarbeidet er solid», ble det sagt fra Høyre litt tidligere i kveld. Vel, Fremskrittspartiet sier at de er ferdig med Venstre og Kristelig Folkeparti, og gir klart uttrykk for at det ikke ville blitt en budsjettenighet om landet ikke var i krise. De sier også at statsministeren er svekket. Et solid borgerlig samarbeid der altså. I debatten kom Høyre også med noen direkte feilaktige påstander om formuesskatten og hvem som betaler den, som jeg har lyst til å oppklare. Det ble hevdet at den drar inn penger fra distriktene og til Oslo. Det er så langt fra sannheten som det er mulig å komme. De store formuene i Norge er nemlig konsentrert i de store byene og i Asker og Bærum. Formuesskatten er altså en skatt som gjør at de aller rikeste, som stort sett bor i de store byene og i Asker og Bærum, betaler sin rettferdige andel til spleiselaget. Disse pengene bruker vi så på velferd i hele landet, til barnehager, skoler og eldreomsorg, fra Lindesnes til Nordkapp. Det er dette Høyre og representanten Jon Georg Dale, fra Fremskrittspartiet, er så inderlig imot. I året som har gått, har Arbeiderpartiet kjempet igjennom bedre ordninger for permitterte og arbeidsledige – et bidrag jeg under replikkvekslingen tidligere i dag oppfattet at også finansministeren satte pris på. Selv om landet fortsatt står i en helse- og arbeidskrise, er den politiske hverdagen på Stortinget i stor grad tilbake. Fremskrittspartiet er regjeringens støtteparti, og Venstre og Kristelig Folkeparti aksepterer Fremskrittsparti-gjennomslagene for å få sitte på statsrådstaburettene sine. Også i tiden som kommer, vil Arbeiderpartiet insistere på at de store pengene skal gå til de store oppgavene. De store oppgavene handler om de nesten 200 000 som er arbeidsledige, og deres framtid – de skal tilbake i arbeid. Det handler også om å sikre en trygg oppvekst for alle barn i Norge, og det handler om å løse klimakrisen samtidig som vi skaper framtidstro og arbeidsplasser for oppvoksende generasjoner.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
En kort kommentar til komitéleder Kapur, som knyttet en merknad til Arbeiderpartiets skattepolitikk. Den er helt korrekt. Vi øker formuesskatten for dem med de aller største aksjeformuene, mens vi senker inntektsskatten for dem med vanlige og lave inntekter, i sterk motsetning til hva Høyre har gjort gjennom to stortingsperioder. De har sørget for at landets aller rikeste har fått 600 kr i skattelette hver dag, mens folk med vanlige inntekter har fått 2 kr i skattelette hver dag. Det er forskjellen mellom en sjampanjeflaske og en tom bærepose på butikken. Arbeiderpartiet har helt andre drømmer og visjoner for landet vårt. Vi har drømmer om at de 200 000 som nå er arbeidsledige, skal tilbake i arbeid. Det handler om framtiden til ungene våre, som skal ha en trygg oppvekst og en god skole, og ikke minst framtiden til jordkloden vår. Vi skal kutte utslipp samtidig som vi skaper muligheter og arbeidsplasser for de oppvoksende generasjonene.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Arbeiderpartiet har alltid vært avgiftsglade. Derfor var det overraskende å høre partileder Jonas Gahr Støre i NRK i dag si følgende da han fikk spørsmål om han ønsket å reversere grensehandelsavgiftskuttene på 3,7 mrd. kr, som nå blir gjennomført: «Nei, jeg sier ikke det i dag.» Vi får se hva han sier i morgen. Bilen har alltid vært et skatte- og avgiftsobjekt for Arbeiderpartiet. I det framlagte forslaget foreslår man en avgiftsskjerpelse for landets bilister på ca. 1,5 mrd. kr. Det rammer mest dem som bor ute i distriktene, og som er avhengige av bilen, og fører selvsagt til økte utgifter for alle dem. Hvorfor er det hvert år et mål for Arbeiderpartiet å flå og straffe dem som er avhengige av bilen i Norge?