Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-06-11:
La meg først uttrykke glede over den brede politiske enigheten i denne saken. Det er en styrke både i det arbeidet vi skal gjøre med en handlingsplan, og i den langvarige kampen vi må ha mot antisemittiske holdninger. Som statsråd med ansvar for nasjonale minoriteter er jeg glad for at Stortinget flere ganger de senere år har løftet antisemittisme og hatefulle ytringer som tema for debatt. Det er et varmt engasjement for denne saken. Jeg vil takke Kristelig Folkeparti spesielt for å fremme forslag både i dag og gjennom lang tid for å bekjempe antisemittisme. Antisemittisme og antisemittiske forestillinger har dessverre fått ny aktualitet i Europa. I komiteens innstilling er det vist til ulike undersøkelser – og erfaringer – som dokumenterer at antisemittisme er et alvorlig problem, også her i landet. Antisemittismen i Europa går flere tusen år tilbake. Myter og forestillinger om jødene har blitt formidlet fra generasjon til generasjon. Vi kjenner alle til hvordan disse mytene har blitt brukt til å begrunne angrep på jøder og jødisk eiendom, forfølgelse og holocaust. Slike myter om jøder lever fortsatt i vårt samfunn og kommer gjerne til uttrykk gjennom antijødiske holdninger og konspirasjonsteorier. Som kommunal- og moderniseringsminister har jeg ansvar for å samordne regjeringens politikk overfor nasjonale minoriteter og dermed også for politikken som gjelder den jødiske minoriteten. Mitt departement vil også koordinere arbeidet med handlingsplanen mot antisemittisme. I vårt digitale samfunn må vi være oppmerksomme på at hatefulle ytringer, diskriminering og mobbing kan nå våre minoriteter – ja, det kan nå alle innbyggere, når som helst, dag og natt. Det gjør det ekstra viktig at vi bekjemper holdningene som ligger til grunn for dette. Vi har et felles ansvar for å bygge opp kunnskap og bygge ned fordommer. Det er storsamfunnets ansvar å sørge for at vi er et samfunn med rom for mangfold og minoriteter. Regjeringen har satt i gang flere tiltak, bl.a. et prosjekt mot antisemittisme i skolen og kartlegging av læremidler. Det blir også en ny undersøkelse av holdninger i befolkningen. Stortinget har dessuten bevilget midler til opplysningstiltak i regi av Det Mosaiske Trossamfund. Kunnskap bekjemper stereotypier, mistro og konspirasjonsteorier. I et liberalt og åpent samfunn er kunnskap vårt fremste middel i kampen mot hat og mistro. Vi må stå sammen om verdiene vi tror på, og respekten for enkeltmennesket. Vi bygger samfunnet og politikken på en grunnleggende respekt for enkeltmennesket, uavhengig av tro og bakgrunn. Stortinget står også samlet om at det er behov for en handlingsplan mot antisemittisme. Regjeringen tar sikte på at handlingsplanen skal presenteres i 2016, og jeg ser frem til et samarbeid om utarbeidelsen av denne planen. Arbeidet med å utarbeide planen starter allerede nå før sommerferien med et større innspillsmøte 29. juni. Her vil vi invitere bredt, slik at vi får et mangfold av synspunkter og erfaringer inn i arbeidet med planen. Det er ikke minoritetenes ansvar å bekjempe fordommer, og det er ikke jødenes ansvar å bekjempe antisemittisme. Det er et felles ansvar vi bærer som storsamfunn, og der vi som politikere har en forpliktelse til å gå foran. Det er åpenbart at vi som politiske ledere har et betydelig ansvar for å stå opp for viktige verdier, og at vi også går foran i vår hverdag og viser at respekt for enkeltmennesket er avgjørende for det gode fellesskapet vi har i Norge. Vi har et felles ansvar for å skape et samfunn med likeverd og forståelse for hverandre. Hvordan vi snakker om andre – ved kjøkkenbordet, blant venner, på arbeidsplassen og på sosiale medier – er med på å forme vårt samfunn. Mitt håp er at handlingsplanen og arbeidet vi skal gjøre med å utvikle handlingsplanen, kan bidra til positiv endring i måten vi snakker om hverandre på, og til at det blir mindre antisemittisme i Norge.