Tove-Lise Torve (Arbeiderpartiet), 2012-12-04:
Kriminalomsorgen er en viktig del av både justispolitikken og velferdspolitikken. Norsk kriminalomsorg har høy kvalitet, og Norge har blant de laveste tilbakefallene til ny kriminalitet etter endt soning. Dette er ikke tilfeldig. Regjeringens bevisste satsing på kriminalomsorgen i over sju år har bidratt betydelig til et tryggere samfunn. Regjeringen la ned et grundig og godt arbeid i St.meld. nr. 37 for 2007–2008 – Straff som virker. Meldingen følges kontinuerlig opp av regjeringen gjennom målrettede tiltak med et sterkt fokus på innholdet i soningen. Utbygging av soningskapasitet, alternative soningsformer, tilbud om opplæring, helsetjenester, rusmestring, sinnemestring osv. gir straffedømte et bedre utgangspunkt for å klare seg etter endt soning. Jeg kan nevne rusmestringsenheter i fengslene, opprettelse av narkotikaprogram med domstolskontroll og soning med elektronisk kontroll. Jeg er veldig glad for at regjeringen ønsker å legge til rette for at barn av straffedømte skal kunne opprettholde kontakten med sine foreldre. Dette er veldig viktig for både barna og foreldrene under og etter soning. Regjeringen har etablert over 870 nye soningsplasser. Soningskøen er betydelig redusert siden regjeringen overtok etter den høyredominerte Bondevik II-regjeringen i 2005. Da var soningskøen på rundt 3 000. Nå på fredag var den på 695. På grunn av høy kapasitetsutnyttelse i fengslene opplever de ansatte et økt arbeidspress. Flertallet er derfor glad for at driftsbudsjettet styrkes med 14 mill. kr i 2013. Vi er likevel bekymret for om økningen vil kompensere tilstrekkelig for det økte arbeidspresset, og vil derfor følge bemanningssituasjonen nøye. Kriminalomsorgens aller viktigste ressurs er de ansatte. Deres fagkompetanse og deres engasjement er avgjørende for å lykkes med tilbakeføringsarbeidet. Derfor har regjeringen lagt stor vekt på nettopp utdanning og kompetanseutvikling. Det er også lagt vekt på et styrket tverrfaglig og tverretatlig samarbeid. Ansettelse av 27 tilbakeføringskoordinatorer og Nav i fengsel er konkrete tiltak som bidrar til å forberede dem som har størst utfordringer med å greie seg etter løslatelsen. Sysselsetting gjennom skole eller arbeid, egen bolig, rusmestring og aktivitetstilbud er viktige stikkord. Kriminalomsorgen har også et godt samarbeid med frivillige organisasjoner, som bidrar med betydelig innsats i tilbakeføringsarbeidet. Alle disse fortjener honnør for sin innsats. Bevilgningene til dette formålet har økt fra 13,9 mill. kr i 2006 til 23,7 mill. kr neste år. Jeg er stolt over det store løftet regjeringen har gjennomført i kriminalomsorgen. Gjennom neste års budsjett legges det til rette for ytterligere utvikling av kriminalomsorgen gjennom flere soningsplasser, mer kompetanseheving og bedret aktivitetstilbud. Det er spesielt å lese Høyres og Fremskrittspartiets budsjettmerknader. De har lite positivt å si om kriminalomsorgen. Med unntak av Fremskrittspartiet som ønsker å utvide soningskapasiteten, foreslår verken Høyre eller Fremskrittspartiet forbedringstiltak. Derimot foreslår Høyre å kutte budsjettene i kriminalomsorgen med 5 mill. kr. Dette gir neppe bedre kriminalomsorg. Flere har i debatten så langt vært inne på at Høyre og Fremskrittspartiet ønsker å forskjellsbehandle utlendinger og nordmenn i norske fengsel. Fremskrittspartiet sier at utlendinger skal sone med lavere standard enn andre innsatte. Begrunnelsen er at norske fengsler ikke er avskrekkende nok for utlendinger. Høyre har lansert tilsvarende forslag i sitt programforslag. Regjeringen ønsker derimot å opprette egne soningstilbud for utlendinger for å utvikle et tilpasset soningstilbud gjennom bl.a. samordning av ressurser, målrettede tolketjenester og tilpasset opplæring for de innsatte. Målet er å forberede soningsoverføring til hjemlandet og forebygge at det begås ny kriminalitet etter overføring og løslatelse. For oss er det ikke aktuelt at det skal gis et dårligere tilbud til utenlandske innsatte, slik Høyre og Fremskrittspartiet tar til orde for.