Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Regjeringspartia pratet i valgkampen i 2013 varmt om skattelettelse for folk flest, men fasiten viser tydelig at det bare var valgflesk. Til tross for 18–19 mrd. kr i svekkede inntekter til fellesskapet, har folk flest knapt merket noe til kuttene. Regjeringa sto sjøl bak en beregning som VG presenterte i oktober. De vedtatte skattekuttene med denne regjeringa gir i snitt de fire millionene av oss med minst formue, folk flest, en femmer om dagen. De tusen rikeste får 2 100 kr hver dag. Da VG skulle forsøke å illustrere forskjellen, klarte man knapt nok å bruke alle pengene på dagligvarer på én dag. For folk flest, derimot, ble det et veldig billig rundstykke, en kuvertpakning med smør og 40 øre til overs til nøtter, som det ikke engang var mulig å få veid, så man måtte bare få litt i hånda. Det lille som regjeringa gir folk flest av skattelette med den ene hånda, soper den rett inn igjen med den andre – og vel så det. Barnehageprisene er økt, og avgiftene på ren elektrisk kraft blir økt hvert år. De finner på stadig nye avgifter, sjøl om man ikke alltid er like dyktig til å sette dem ut i livet, jf. poseavgift. Pendlerne skal straffes. Pendling er en privatsak, mente Høyres representant, Svein Flåtten, da vi behandlet finansinnstillingen – en litt eiendommelig definisjon, spør du meg. At noen rett og slett må pendle for å ha arbeid har tydeligvis ikke gått inn der i gården. I finansdebatten hevdet jeg at regjeringa herser med folk i Distrikts-Norge. Nå vil jeg legge til: De herser med folk flest som møter på utfordringer. Folk som mister jobben, får en gedigen skatteskjerpelse på sluttvederlag. Og la meg igjen dvele litt ved nettopp det. Det er dårlig gjort, usosialt og ikke minst respektløst overfor partene i arbeidslivet som har tariffestet dette. Neste år er det 50 år siden dette ble tariffestet. Det er litt av en bursdagsgave for en ordning som har vært veldig god å ha for tusenvis av nordmenn i disse årene! Om lag 2 000 arbeidstakere har årlig nytte av denne ordningen, hvorav ca. halvparten må ut av arbeidslivet av helsemessige årsaker, andre på grunn av nedbemanning eller konkurs. I replikkordskiftet stilte jeg Fremskrittspartiets representant, Roy Steffensen, flere spørsmål som mange nå er opptatt av. Jeg fikk ikke antydning til svar. Men skattlegging av avskjed med arbeidslivet er avbyråkratisering, sa representanten Steffensen. Det må virkelig være årets julegave. Når sluttvederlaget defineres som lønn, må jeg spørre igjen: Vil dette medføre avkortning i Nav-ytelser? For øvrig vil jeg si takk til Kristelig Folkeparti, som har meldt seg på i kampen for at så ikke skal skje – og jeg håper representanten Syversen har god prognose her. Hva med de flere hundre påbegynte sakene som er til behandling, eller saker der man har startet med informasjonsinnhenting? Vil man bli skattlagt når pengene kommer til utbetaling? Det tror jeg mange vil synes er interessant å få høre. Jeg håper at noen her i salen som har funnet på dette, og som synes skattlegging av folk i denne situasjonen er en god idé, bedre enn representanten Steffensen kan fortelle dem det gjelder, hva de har i vente. Eller er dette også en beskatning som ikke er gjennomtenkt – à la flyseteavgiften? Det går ofte fort i svingene, tydeligvis. På område etter område er det alminnelige folk som må betale når regjeringa skal kutte så voldsomt for de absolutt rikeste i samfunnet. Slik sørger de blå-blå for å øke forskjellene i landet vårt. Det er nesten så jeg er litt overrasket over at man velger å være så til de grader usosial i sin politiske linje. Men jeg er veldig overrasket over at Kristelig Folkeparti og Venstre er med på denne linjen – i en eller annen fasong. Jeg håper at det for disse to partiene – Venstre og Kristelig Folkeparti – blir med denne fireårige prøveordningen, med en læringskurve som må være å betrakte som både bratt og brutal.