Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Det er litt fristende å fortsette der forrige taler slapp, men jeg kommer nok innom det underveis. Jeg skal i mitt innlegg i hovedsak ta for meg lov om meldeplikt, da det er en enstemmig komite som står bak punkt B, forslaget om lov om endringer i minerallovgivningen. Bakgrunnen for lovforslaget fra Regjeringen er utvilsomt historien rundt Union i Skien under valgkampen i 2005. Rikspolitikerne valfartet den gang til Skien, og løftene satt løst. De som gikk lengst den gang, var de rød-grønne partiene, som nå sitter i regjering. De partiene lovte at de med innføring av en ny og forsterket ervervslov og den i hånden skulle hindre slike nedleggelser i fremtiden. Å love landets innbyggere å innføre noe de selv visste ikke ville la seg gjøre på grunn av EØS-lovgivningen, gav nok de rød-grønne partiene det lille som skulle til for å vippe valget i deres favør. Nå er tiden kommet for å levere, men maken til mageplask skal man lete lenge etter. Dette ligner absolutt ingenting på en ny og strengere ervervslov, men heller en utvannet variant uten reelt innhold. Den endelige begravelsen av ervervsloven gjøres nå i proposisjonen, der det står: «Å innføre ei ny ervervslov kan ikkje sameinast med Noregs forpliktingar etter EØS-avtalen ». Det eneste den nye loven legger opp til, er å øke den økonomiske og administrative byrden for bedrifter i omstilling eller i en vanskelig økonomisk situasjon. Vel, hva er det egentlig flertallet signaliserer med det lovforslaget om meldeplikt som vi nå behandler? Jo, lovforslaget viser en iboende skepsis fra regjeringspartiene overfor bedriftseiere og et tydelig signal om at de mener bedriftseiere ikke er opptatt av de ansattes og lokalsamfunnets ve og vel. Det er en holdning til dem som faktisk er med på å skape det velferdssamfunnet som vi alle nyter godt av, som jeg tar sterk avstand fra. Jeg mener at det i dagens regelverk er tilstrekkelige ordninger for å få til en god dialog for de involverte partene ved nedleggingstruede bedrifter, og jeg har tro på at bedriftseiere er seg bevisst sitt ansvar for ansatte og lokalsamfunn. De aller fleste bedriftseiere legger ned sin virksomhet fordi de er nødt, eller fordi en omstrukturering er nødvendig. Forslaget om en lov om meldeplikt vil vi stemme imot i sin helhet, fordi vi mener at det er de generelle rammebetingelsene som er viktig for å opprettholde arbeidsplasser. Hvis Regjeringen virkelig er opptatt av å hindre nedleggelser, bør den heller satse på et lavere skattenivå, investeringer i infrastruktur, forenkling av skjemavelde, energisituasjonen og forskning og utvikling. Hvis Regjeringen virkelig er så opptatt av å beholde arbeidsplasser, hvorfor går den ikke inn for å redusere skattetrykket, slik at bedriftene kan investere mer av sin kapital i bygg, maskiner og ansatte? Hvorfor sørger ikke Regjeringen for skikkelige veier og jernbanetilbud, slik at bedriftene kan få varene sine ut i markedet? Hvorfor ikke ta et skippertak for å fjerne kostnadene ved håndteringen av det enorme skjemaveldet, kostnader som er spesielt smertefulle for de små og mellomstore bedriftene? Og hvorfor klarer ikke Regjeringen å bidra til at skikkelige og reelle energiprosjekter som kan skaffe mer og billigere kraft til industrien, kommer på plass? For snakker vi om hjørnesteinsbedrifter, kan vi ikke komme utenom at kraftkrevende industribedrifter i mange lokalsamfunn er en viktig leverandør av arbeidsplasser. Samtidig kan man spørre seg om hvorfor man i et av verdens rikeste land ikke investerer mer i forsknings- og utviklingsprosjekter. I stedet for å gjøre noe på disse områdene ser det ut til at man skal gjøre det så byråkratisk og kostbart som mulig å nedlegge bedriften på en verdig måte. Dette lovforslaget er i realiteten en fallitterklæring overfor Regjeringens næringspolitikk. Der Regjeringen feiler, ser det ut til at andre skal pålegges oppgaver for å rydde opp. Denne loven er unødvendig og viser bare at Regjeringen ikke innser at av og til er omstillinger nødvendig. Det er en del av den nødvendige næringsutviklingen og bidrar i mange tilfeller til å frigjøre areal, kapital og menneskelige ressurser til andre og mer lønnsomme prosjekter som er mer fremtidsrettet. Det er derfor i mine øyne ikke behov for å forsinke denne prosessen gjennom nye byråkratiske og fordyrende pålegg. Dette lovforslaget dreier seg om å kvittere ut et valgkampløfte som ikke kan innfris, og Fremskrittspartiet kommer derfor til å stemme mot forslagets punkt A, lov om meldeplikt ved nedlegging av næringsvirksomhet.