Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2015-06-16:
Til tross for at den rød-grønne regjeringen i slutten av sin periode fremmet en folkehelsemelding, har også denne regjeringen gjort det samme. Det var faktisk ikke fordi vi syntes at den forrige meldingen var dårlig, selv om alle de rød-grønne forslagene som ligger her nå, kan tyde på at jeg ikke forsto den forrige, men vi var opptatt av at den manglet noen vesentlige kapitler. Derfor har denne meldingen hovedfokus på det som vi mente manglet i den forrige meldingen. Dette gjelder bl.a. psykisk helse, som jeg vil snakke om. For oss er psykisk helse en selvsagt del av folkehelsen. Det er derfor gledelig at det er tverrpolitisk enighet om at nettopp dette burde vært en del av den forrige meldingen. Flere skal oppleve god psykisk helse og trivsel, og de sosiale forskjellene i psykisk helse skal reduseres. Bedre behandlingstilbud og sterkere forebyggende arbeid i helse- og omsorgstjenestene er nødvendig. Men dette handler ikke bare om helse- og omsorgstjenestene. Dette handler like mye om levekår, barnehage, skole, arbeid og fritid. Ifølge WHO og nordiske data dør pasienter med alvorlige psykiske lidelser 15–20 år tidligere enn befolkningen for øvrig, i hovedsak fordi de også i større grad har eller får somatiske sykdommer. Fremskrittspartiet er bekymret over at stadig flere, også mange unge, sliter med psykiske plager. Vi prioriterer derfor en styrking av tilbudet i psykiatrien. Dessverre faller stadig flere ut av utdanningsløp og arbeidsliv som følge av sine plager. Lettere psykiske plager, som angst og depresjon, vil om de ikke blir tatt tak i, altfor ofte få utvikle seg til noe mer. Mangel på trygghet og et godt liv går ut over nattesøvn, sosialt samvær og kosthold. Siden vi vet at alt henger sammen med alt, er det svært viktig for Fremskrittspartiet at kommunene kan gi lavterskeltilbud der folk bor. Samtidig er det dessverre et faktum at mange barn opplever mobbing og ekskludering opp gjennom skoletiden, som gir dem plager som ofte i større eller mindre grad varer livet ut. Vi vet at barndommen har en tendens til å følge deg livet ut, på både godt og vondt. Derfor har regjeringen jobbet med barnas egen arbeidsmiljølov og en egen ungdomshelsestrategi. Regjeringen har som mål å styrke samarbeidet på tvers av sektorer for å skape et samfunn som fremmer psykisk helse og trivsel. Derfor vil regjeringen sette i gang et utviklingsarbeid med sikte på å etablere et program for folkehelsearbeidet i kommunene med vekt på psykisk helse og rusforebyggende arbeid rettet mot barn og unge. Vi vil bruke frivilligheten for å forebygge ensomhet og bidra til sosial inkludering. Vi er enige med Senterpartiet når de påpeker at årsverksinnsatsen i det kommunale psykiske helsearbeidet ble redusert de siste årene. Derfor har vi styrket og vil fortsette å styrke skolehelsetjenesten og helsesøstertjenesten samt innføre en lovfestet plikt til å ha psykologkompetanse i kommunene. Til dette arbeidet er det gitt særskilt tilskudd. Fremskrittspartiet har alltid ment at vi kan redusere ventetider ved at både private og offentlige tilbydere kan benyttes i behandlingsforløpet. Dette mener vi også sikrer kvaliteten i tjenesten. Innføringen av fritt behandlingsvalg er et viktig verktøy for å oppnå dette. Det handler i bunn og grunn om å gi folk mulighet til å mestre egne liv og ta del i hvordan dette skal skje. God helse handler ikke om fravær av sykdom, men å mestre de utfordringer livet byr på. Alle er gode på noe, og det å gi folk mulighet til å vise sine sterke sider og dyrke disse øker følelsen av trygghet og trivsel. Dette er viktige faktorer i et folkehelseperspektiv. Det er viktig å merke seg at Norge rangerer høyt innen trivsel og velferd. Likevel er det slik at mange sliter, og mange opplever ensomheten og ekskluderingen så sterkt at det går på helsa løs. Livsstil og levevaner innvirker på antall leveår. Derfor favner denne folkehelsemeldingen bredt, fra vugge til grav. En trygg svangerskapsomsorg, grunnmuren vi legger i tidlige barneår, ungdomsårene med de særskilte utfordringene som ungdom står i, voksenlivet med etablering og arbeid og til sist en aktiv og selvstendig alderdom er målene vi hele tiden må strekke oss etter. Alle mennesker har et særskilt ansvar for eget liv og utvikling. Vi skal legge til rette for at folk kan ta gode valg, at de ønsker å ta gode valg, og at de blir i stand til å ta de gode valgene.