Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2017-05-30:
Takk til forslagsstillerne for gode forslag, til saksordføreren for godt arbeid og til flere partier i komiteen som sammen med oss har fremmet gode forslag som ikke alltid får flertall, men som bringer verden framover. Når vi skal snakke om energieffektivisering i eksisterende bygningsmasse, er det på sin plass å minne om det en mann har skrevet i den siste boken sin – som en del av dere sikkert har lest. Der står det: «Vi setter oss ambisiøse mål for utslippskutt som skal oppnås på et tidspunkt langt fram i tid. Når datoen nærmer seg og vi ser at det blir vanskelig, slutter vi å snakke om dette målet, og setter i stedet nye mål enda lenger fram.» Det er altså Jens Stoltenberg som snakker om mål for utslippskutt. Han kunne like godt snakket om energieffektivisering i eksiterende bygningsmasse. Da representanten Arnstad i 2010 la fram en rapport fra utvalget hun ledet om dette stoffet, slo de fast at det var realistisk å ta ut 10 TWh energieffektivisering i eksisterende bygningsmasse innen 2020. Nå nærmer vi oss 2020, og da dytter Stortinget i kjent stil målet ti år framover, til 2030. Det er derfor det går langsomt med norsk klimapolitikk. Det er dessverre heller ingenting i dagens virkemiddelpakke som taler for at vi kommer til å nå det målet i 2030. Derfor er det svært viktig at Stortinget vedtar å be regjeringen om å legge fram en plan for hvordan dette målet kan bli realisert. Jeg håper – selv om de mange gode forslagene som ligger i denne innstillingen, ikke får flertall – at regjeringen vil bruke dem som inspirasjon til konkrete tiltak som faktisk vil føre til at vi ikke må dytte på dette målet enda en gang. Det ville være flaut, for det er Stortinget som skal diskutere resultatoppnåelsen. Det er selvfølgelig en generell diskusjon om behovet for energieffektivisering i en økonomi som flommer over av billig ren energi. Da er det for det første viktig å slå fast at det uansett er fornuftig å effektivisere. Det er også en indirekte god klimaeffekt av å gjøre det. Med Sveriges atomkraft som joker – fortsatt – er det store muligheter for at vi vil trenge all energien vi kan produsere. Så dette er selvfølgelig et forslag Miljøpartiet De Grønne støtter, samtidig som vi understreker behovet for at Stortinget og regjeringen etter hvert får lagt fram en helhetlig plan for klima- og energibruk i Norge, slik at vi kan se virkemidlene i sin helhet. Kanskje den klimameldingen vi skal få, vil gi oss noe av det. Det hadde vært et godt framskritt. Så vil jeg trekke fram et par av de forslagene jeg særlig håper at regjeringen vil la seg inspirere av. Det ene er reelle skattefradragsordninger som faktisk vil fungere. Det andre er å gi støtteordninger inn mot håndverkerne. Private husholdninger kan ikke bygge opp den kompetansen som skal til her, det er leverandørene som må bygge opp den kompetansen, og det må vi satse skikkelig på. Til slutt om forslaget om å fokusere på gjenbruk i bygg: Her har vi nok et eksempel på at Stortinget kan velge å somle eller å benytte anledningen når det er som viktigst. Hvis vi passer på å bygge de nye byggene og å gjennomføre rehabiliteringene som følger med innsatsen for å spare energi – eller effektivisere energibruk – slår vi to fluer i ett smekk; vi får produkter og bygg som kan resirkuleres, og som bidrar til den sirkulære økonomien som Stortinget i andre sammenhenger er opptatt av å gjennomføre og har gjennomført når vi nærmer oss 2030. Hvis vi derimot gjør det som stortingsflertallet nå dessverre gjør, nemlig å skyve forslaget om å få resirkulering og gjenbruk inn som krav i TEK-forskriftene, risikerer vi å gjennomføre en energieffektivisering som isolert sett er strålende, men som etterlater oss med et resirkulerings- og gjenbruksproblem som vi ikke hadde behøvd å ha, og som vi måtte bruke energi og penger på å løse. Dette er nok et eksempel på at ambisjonsnivået for å få gjennomført en helhetlig miljøpolitikk er for lavt. Forslaget ligger her, det får pen omtale, det burde vært støttet, og vi håper at alle partier som er positive til mer helhetlig resirkuleringstenking, nå blir med på å arbeide effektivt for å få resirkulering inn i TEK så fort som mulig.