Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2000-12-12:
Så vidt jeg vet, har Stortinget aldri gjort så omfattende omprioriteringer på KUF-statsrådens budsjettforslag som under årets budsjettbehandling. Det er gjort omprioriteringer for over en halv milliard kroner. Dette faktum kan gjøre statsråder søvnløse. I år kan statsråden glede seg fordi budsjettavtalen med Kristelig Folkeparti og de andre sentrumspartiene innebærer økte rammer på over 320 mill. kr. Denne tydelige omprioriteringen forteller flere ting. For det første at det var behov for markerte endringer. For det andre at Regjeringen var fleksibel nok til å få en budsjettavtale med sentrumspartiene. For det tredje at Kristelig Folkeparti og de andre sentrumspartiene har oppnådd mye. Endringene i samfunnet fører oss nå inn i kunnskapssamfunnet. Et godt utdanningssystem og sterk satsing på utdanning, kompetansebygging og forskning blir sentrale faktorer for å bygge et godt samfunn. Kunnskap og innsikt legger grunnlaget for livskvalitet og mestring av arbeidsoppgaver og samfunnsliv. Vår evne til å sikre konkurransekraft og fornyelse i næringslivet er nøkkelen til økt verdiskapning og finansiering av framtidens velferd. Men kunnskapssamfunnet øker også behovet for bevissthet om verdier og etikk. Framtidens bedrifter er avhengige av hjernekraft framfor muskelkraft. Derfor blir ledernes behandling av sine medarbeidere så viktig for et godt resultat. Evne til samarbeid og forståelse for mellommenneskelige relasjoner øker behovet for en formulert arbeidslivsetikk hos hver enkelt. Samtidig møter vi nye etiske utfordringer knyttet til forskning og samfunnsutvikling. I Kristelig Folkeparti er vi opptatt av at utdanningssystemet fokuserer på disse utviklingstrekkene og inkluderer formidling av verdier og etisk refleksjon i utdanningene. Regjeringens forslag til utdannings- og forskningsbudsjett for 2001 har jeg tidligere karakterisert som et gi og ta-budsjett. Det var vanskelig å finne ut av profilen og begrunnelsen for de valg statsråden har gjort. La oss ta forskningen. Her øker man avsetningene til forskningsfondet betraktelig, men reduserer midlene til universitet og høgskoler som driver viktig grunnforskningsarbeid. Eller valget for Kirken: Statsråden foreslår 35 nye prestestillinger, men tapper den lokale kirke for penger ved å kutte i statstilskuddet til de kirkelige fellesråd. Statsminister Stoltenberg sa tidlig at han ønsket et budsjettsamarbeid med Kristelig Folkeparti og sentrumspartiene. Kristelig Folkeparti opplevde imidlertid ikke Regjeringens forslag til budsjett som noen invitasjon til samarbeid. Det måtte derfor gjøres omfattende omprioriteringer for å kunne forsvare en budsjettavtale. Og det har vi fått til. I budsjettarbeidet har Kristelig Folkeparti hatt fire hovedprioriteringer. For det første ønsker Kristelig Folkeparti et kraftig løft for forskning og høyere utdanning. Kristelig Folkeparti mente det vi sa om behovet for et løft for norsk forskning da Stortinget behandlet forskningsmeldingen vinteren 2000. Vi framhevet spesielt behovet for å satse på grunnforskningen. Regjeringen ville kutte i budsjettene for universitet og høgskoler som følge av lavere studentkull. Vi må heller bruke disse pengene til å bedre studiekvaliteten og sikre grunnforskningen. Jeg er tilfreds med at budsjettavtalen styrker universitetene og høgskolene med over 270 mill. kr i forhold til Regjeringens forslag. I tillegg økes avsetningene til forskningsfondet med totalt 3,5 milliarder kr, en halv milliard mer enn Regjeringen foreslo. Alt dette viser at Kristelig Folkeparti vil gi høyere utdanning økonomiske rammer som kan styrke forskningsinnsatsen. Skal vi imidlertid nå målet om økt forskningsinnsats, er vi avhengige av at næringslivet øker sin innsats. Kristelig Folkeparti mener det kan bli nødvendig med skattetiltak, slik Hervik-utvalget foreslår, for å få det til. Høgskolene har en viktig rolle å spille når det gjelder kompetansehevingen i deres regioner. Kristelig Folkeparti øker derfor bevilgningene til statlige høgskoler med 30 mill. kr, som skal brukes til å tilbakeføre studieplasser. Det er videre viktig at departementet viser fleksibilitet i fordelingen av midlene, slik at man tilgodeser evne og vilje til omstilling ved høgskolene. Spesielt bekymringsfull er nedbyggingen av ingeniørutdanningene. Vi må ikke svekke kompetansemiljøene innen ingeniørutdanningen, slik at Norge ikke får den teknologiske kompetanse som framtiden vil kreve. Jeg er særdeles tilfreds med at flertallet i komiteen vil videreføre ingeniørutdanningen ved Høgskolen i Nord-Trøndelag. Jeg er også tilfreds med at flertallet i komiteen ønsker å gi private høgskoler bedre rammevilkår for å kunne bidra godt til kompetanseutviklingen og forskningen. Forslaget fra Regjeringen om å kutte studieplasser, avvises, noe som bl.a. betyr at diakonutdanningene opprettholdes. Flertallet mener det prinsipielt må tas hensyn til den organiserte forskerutdanning disse høgskolene driver med, ved fastsettelse av tilskuddsrammene. Vi ber Regjeringen komme tilbake med forslag om dette. Det er også enighet om å åpne alle forskningsprogrammer i Norges forskningsråd for alle relevante fagmiljø, uavhengig av om de er private eller offentlige. Skal vi lykkes med å nå våre mål innen forskningen, må vi etablere et samarbeid og samspill mellom private og offentlige aktører, også innen høgskolesektoren. Regjeringen har foretatt endringer i vedtektene for Teknologirådet. Kristelig Folkeparti har hele tiden ment at det er viktig å få etablert et teknologiråd som en kritisk aktør i offentlig debatt om teknologi og samfunn. Vi har tidligere sagt at dette kan sikres best ved en samlokalisering med de øvrige forskningsetiske komiteer. Ut fra det som nå har skjedd, er det riktig å få drøftet disse spørsmålene på nytt i Stortinget, og at Regjeringen legger fram spørsmålet om endringer i mandat, vedtekter og sekretariatsfunksjon for Teknologirådet som egen sak. Den andre hovedprioriteringen for Kristelig Folkeparti har vært å få til et kvalitetsløft i ungdomsskolen. Vi er tilfredse med at kommunene får mer penger i 2001. Disse pengene letter presset på skolesektoren, selv om det i mange kommuner er trangt og det vurderes skolenedleggelser. Det er videre positivt med det lønnsoppgjør lærerne fikk i år, og det er mitt inntrykk at dette har gitt ny inspirasjon til mange lærere. Forslaget om økt satsing på IKT er også positivt, og får Kristelig Folkepartis støtte. Vi trenger likevel å øke innsatsen når det gjelder hospiterings- og kompetansehevende tiltak på ungdomstrinnet, fordi dette er gode bidrag til kvalitetsutvikling og lærerrekruttering. Det tredje prioriterte tiltaket for Kristelig Folkeparti har vært å sikre mangfoldet i skolen. Andre talere fra Kristelig Folkeparti vil gå nærmere inn på dette. Den fjerde prioritering for Kristelig Folkeparti har vært å gi Kirken gode arbeidsvilkår. Det er viktig å gi Kirken lov til å være kirke for folk flest. For meg betyr det bl.a. å legge Kirkens egen selvforståelse av oppgave og rolle til grunn for kirkepolitikken. Bare slik kan Kirken selv engasjere seg i folks hverdag og utfordre enkeltmenneske og samfunn. Det er bra at det er enighet om å opprette 35 nye prestestillinger. Det er også gledelig at Regjeringen ikke får støtte i at disse skal finansieres ved å legge nye oppgaver til Opplysningsvesenets fond, et fond som bl.a. skal sikre Kirkens økonomi i framtiden. Vi trenger en mer prinsipiell debatt om fondet før vi tar fra det. Jeg er også fornøyd med at kuttet i tilskuddet til Kirkelig fellesråd ikke får støtte. Når jeg hører at formannskapet i Snåsa kommune i Nord-Trøndelag foreslår å kutte alle kommunale bevilgninger til den lokale kirke – også lovpålagte oppgaver kommunen skal bekoste – kommer Regjeringens begrunnelse for å redusere statstilskuddet i et merkelig lys. Det viktigste enkelttiltak for folkekirkens framtid er imidlertid å få til en god dåpsopplæring. Et offentlig utvalg la i høst fram forslag til nødvendige tiltak, og jeg er glad for at flertallet i dag vil vedta å be Regjeringen legge fram en sak for Stortinget i løpet av 2001 der en vurderer lovfestet rett til dåpsopplæring. La meg til slutt få peke på at behandlingen i komiteen har skapt et spennende konsept for økt fokusering på menneskerettigheter, folkemord og krigens grusomheter. Det er nå flertall for å bevilge penger til å etablere et nasjonalt senter for menneskerettigheter. Videre er det flertall for å gi støtte til Falstadsenteret, som driver opplæring og dokumentasjon innen krigens fangehistorie, humanitær folkerett og menneskerettigheter. Det samme gjelder Stiftelsen Arkivet i Kristiansand. Sammen med Holocaust-minnet i Villa Grande i Oslo vil disse institusjonene kunne gi norsk skole og forskning økt fokusering på menneskerettigheter og internasjonal folkerett. Dette er helt i pakt med Kristelig Folkepartis ønske om å skape et mer menneskevennlig samfunn i globaliseringens tidsalder.