Gudmund Restad (Senterpartiet), 1998-12-14:
På denne tiden av døgnet var jeg litt i tvil om jeg skulle be om ordet. Men siden jeg skjønner at det tar litt tid å få representantene inn til votering, sier jeg likevel noen ord. Regjeringen fremmet den 5. juni i år forslag til ny revisorlov, Ot. prp. nr. 75 for 1997-98. Forslaget bygger på Revisorlovutvalgets innstilling. Den nye loven vil erstatte lov av 14. mars 1964 nr. 2 om revisjon og revisorer. Forslaget innebærer i stor grad at regelverket for revisjon og revisorer samles i én lov. Bestemmelser som i dag fremgår av forskrifter, og standarder som er utviklet gjennom god revisjonsskikk, er i større grad tatt inn i loven og bør bety en forenkling for alle parter. Forslaget gjennomfører Norges forpliktelser etter EØS-avtalen, det såkalte åttende selskapsdirektiv. Jeg er glad for at finanskomiteen i sin innstilling i stor grad har gitt sin tilslutning til Regjeringens forslag. Det er min oppfatning at den foreslåtte loven vil bidra til å sikre at ulike brukere av en bedrifts eller en persons regnskaper har sikkerhet for at regnskapet er fastsatt i samsvar med lov og forskrift. Hensynet til bekjempelse av økonomisk kriminalitet har vært vesentlig ved utformingen av lovforslaget, bl.a. er det presisert at revisor gjennom revisjon skal bidra til å forebygge og avdekke misligheter og feil. Det foreslås også en adgang for revisor til å underrette politiet dersom det foreligger forhold som gir grunn til mistanke om at det er foretatt en straffbar handling. Regjeringen har videre lagt vekt på å styrke kravene til revisors uavhengighet, herunder å klargjøre grensen mot rådgivningsvirksomhet som vil være i strid med kravet til revisors uavhengighet og objektivitet. Som redegjort for av saksordføreren, Kjellaug Nakkim, har et flertall i komiteen på et par punkter foreslått endringer i forhold til proposisjonen. Komiteen foreslår at revisors korrespondanse i tilknytning til rådgivning ikke skal tas inn i nummererte brev, men at slik korrespondanse skal oppbevares på en ordnet og betryggende måte i minst ti år. Forslaget i proposisjonen om at korrespondanse i tilknytning til rådgivning skulle tas inn i nummererte brev, bygde på et forslag fra et flertall i Revisorlovutvalget og var særlig motivert av et ønske om å øke notoriteten ved revisors arbeid i forbindelse med rådgivning og bidra til å styrke revisors tillit utad. Etter min mening ville forslaget i proposisjonen bidra til et ryddig system, men jeg har merket meg at komiteen har vektlagt at nummereringen skal begrenses til «brev med påpekninger ». Jeg forstår det ellers slik at komiteen slutter seg til intensjonen om at revisjonen og en økonomisk rådgivningsrolle ikke sammenblandes, og at alle brev oppbevares i ti år. Komiteens flertall foreslår at det ikke skal være plikt for visse foretak til å benytte statsautorisert revisor. Jeg tar dette til etterretning. Jeg har videre merket meg at Arbeiderpartiet, som Dag Terje Andersen redegjorde for, har et forslag om å opprettholde en dispensasjon for kommunal revisjon. Jeg mener at det foreslåtte opplegget, der kommuner kan organiseres i en distriktsrevisjon, ivaretar både de små kommuners behov og kravet til faglig kompetanse og uavhengighet. Komiteens flertall foreslår at departementet gis hjemmel til å gi nærmere regler om at inntil to års praksis fra kommunal- og fylkeskommunal revisjon og skatterevisjon kan godkjennes som en del av praksiskravet på tre år. Som det fremgår av proposisjonen, og som jeg tidligere har uttalt i brev til komiteen, mener jeg at å godkjenne mer enn ett år av de nevnte former for praksis som en del av praksiskravet på tre år, ikke vil være i tråd med Norges forpliktelser i henhold til EØS-avtalen. Komiteen foreslår at krav til etterutdanning innføres som et tilleggskrav til revisor som reviderer årsregnskap for revisjonspliktige, istedenfor som et vilkår for opprettholdelse av godkjenning som registrert eller statsautorisert revisor. Jeg tar dette til etterretning. Endelig har jeg merket meg at komiteen uttaler at det anses naturlig at reglene om revisors uavhengighet evalueres etter en tids virke, og at Regjeringen eventuelt kommer tilbake til Stortinget med saken i egnet form. Jeg er glad for at Odelstinget i dag fatter vedtak til en ny revisorlov. Den vil sammen med den nye regnskaps loven gi en sterkere samordning av regnskaps- og revisjonsbestemmelsene, som samlet sett betyr forenkling og bedre oversikt for næringsdrivende, samtidig som det også for myndighetene gir mer konsekvente og tidsmessige regler.