Trine Skei Grande (Venstre), 2009-04-28:
Det er en viktig kulturpolitisk dag i dag. Det er sjelden vi har muligheten til å ha en bred språkpolitisk debatt i Stortinget. Det har faktisk vært ganske morsomt og litt ærefullt å være saksordfører for denne saken. Nå håper jeg stemmen min holder, men jeg skjønner at jeg i dag blir tolket på tegnspråk, så da har i alle fall de som ser på, bedre mulighet til å skjønne meg enn mange av dem som lytter. Den språkmeldinga som vi fikk fra Regjeringa bygger på Språkrådets utredning Norsk i hundre! som kom i 2005. Det er viktig å se på hvordan man med en mer bevisst språkpolitikk og en språkdebatt i Stortinget kan prøve å få løftet fram de viktige spørsmålene knyttet til språk. Språket er viktig for oss, ikke bare som ren kommunikasjon; i vår tid er det også viktig å se på språket som maktutøver og identitetsskaper. Språk og identitet henger nær sammen, og det er gjennom den tilnærmingen til språk man klarer å skape toleranse knyttet til de ulike språkformene, dialektene og skrivemåtene. Det er viktig å se denne stortingsmeldinga i sammenheng med meldinga om språkopplæring som kirke-, utdannings- og forskningskomiteen har behandlet. Jeg vil gjerne henvise til partienes ulike syn også i den saken. Jeg mener at meldinga er et godt grunnlag for en helhetlig og sektorovergripende språkpolitikk. Det er relativt bred enighet om de fleste punktene i meldinga. Først til noen av de overordnede grepene. Det første er et ønske om å ha en språklov. Til det er komiteen positiv, men avventende. Vi ser helt klar et behov for å slå sammen de tre lovverkene som i dag utgjør språklovgivinga i Norge, og komiteen ser et behov for å få en klarere lovforankring for språkene våre. Et annet viktig grep er å utvide Språkrådets myndighetsområde og oppgaver. Det er det også bred enighet om i komiteen, sjøl om noen av oss er opptatt av å motvirke en maktkonsentrasjon og kanskje hadde ønsket mer maktspredning knyttet til dette feltet. Jeg viser til forslag på det området. Vi mener at vi her kan se til våre nordiske søsterland som har valgt å lage både en språkrådsstruktur og en fordeling av oppgaver innenfor akademia på det samme området. Vi er veldig positive til å få til et permanent språkpolitisk oppfølgingsregime – de fleste partiene er enige om dette – slik at vi får en systematikk i beslutningsgrunnlaget for de folkevalgte på dette området. Det ligger også noen tiltak her som jeg og komiteen syns det er viktig å få løftet fram. Det ene er å utvikle norsk terminologi og fagspråk på de ulike områdene. Jeg er veldig glad for at hele komiteen slår fast at det er viktig at Norge skal ha en terminologi på norsk på de ulike fagområdene. Det vil si både på nynorsk og bokmål. Det er en oppgave for en nasjon. Derfor er språkbruken innen forskning og høyere utdanning veldig viktig. Norsk skal være hovedspråket innenfor akademia. Skal vi få det til på en god måte, er det viktig at bevilgningene til høyere utdanning og forskning fortsatt holdes oppe, og at lærebokproduksjonen på norsk fortsatt blir opprettholdt. Vi har også vært opptatt av språkbruk i arbeidslivet. Jeg viser til vårt forslag om at man minst må kreve at et norsk aksjeselskap klarer å legge fram årsmeldinga si på norsk – at det burde være en forventning. Vi er positive til oppbyggingen av en språkbank, sjøl om vi er litt skeptiske til at alt skal skje innen offentlig sektor, og tror at det kanskje skjer best i et samarbeid med privat sektor. Vi har også satt søkelyset på språkbruken innenfor media og kultursektoren generelt – det ligger flere forslag inne – og mener det er et viktig område å sette søkelyset på for å bidra til at det norske språket skal leve videre. Jeg vil komme tilbake til enkeltforslagene i et treminuttersinnlegg. Det er én ting jeg vil sette søkelyset på, som jeg er veldig glad for at vi får til i dag, og det er tegnspråk, som må gis fullstendig status som et sjølstendig språk. Det mener jeg er veldig viktig, og det er et veldig viktig skritt som tas her i dag. Det er viktig for identiteten til mange som ser på tegnspråk som sitt hovedspråk. Med det tar jeg opp de forslagene som Venstre stiller seg bak.