Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2004-06-17:
Det er en spennende innstilling vi har til behandling i dag. Oppfølgingen av skolemeldingen "Kultur for læring" har utløst mange debatter i hele Skole-Norge. Jeg vil takke komiteen for konstruktive bidrag og for de utfordringer jeg har fått som saksordfører. Det har vært både givende og krevende, og jeg er glad for å kunne si at vi legger fram en innstilling som viser at vi står sammen om skolens mål: Å gi barn og unge allmenndannelse, personlig utvikling, kunnskap og ferdigheter. Komiteen understreker skolens rolle som kultur- og verdibærer, og at lærerne er skolens viktigste ressurs. Derfor står vi sammen om å legge til rette for et historisk kompetanseløft som er av sentral betydning for utviklingen av en bedre skole. Større lokal frihet til skolene må følges opp, bl.a. ved at inntil 25 pst. av timene i et fag kan disponeres lokalt. Vi vil styrke rådgivningen, utvikle foreldresamarbeidet, ha flere timer på barnetrinnet, fornye ungdomstrinnet, opprettholde retten til spesialundervisning og forbedre tilpasset opplæring for alle. De grunnleggende ferdigheter skal integreres i de nye læreplanene for alle fag. Det finnes også en del mindretallsforslag i innstillingen, som jeg regner med at de enkelte partier kommenterer selv. Jeg vil videre peke på at det er et flertall bak Regjeringens skolereform på alle vesentlige punkter. I tillegg til det som er nevnt, er det et flertall, av Fremskrittspartiet og regjeringspartiene, for at det innføres opptakskrav til lærerutdanningen, at strukturen i videregående opplæring blir enklere, og at krav til studiekompetanse blir skjerpet. Sammen med Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet er vi enige om å innføre obligatorisk 2. fremmedspråk på ungdomstrinnet, og nasjonale prøver skal fortsatt være læringsstøttende og sikre tilpasset opplæring. Sammen med Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Senterpartiet er vi enige om å innføre metodefrihet for skolene ved at "Broen" avskaffes og vi innfører "Skoleplakaten/Læringsplakaten" i stedet. Ett av problemene i skolen er at mye er regulert på detaljnivå. Derfor vil vi i større grad enn tidligere vise lærerne tillit og gi dem frihet til selv å velge organisering og utforme undervisningsopplegg. For Kristelig Folkeparti består skolens rolle av to like viktige elementer: Den skal både danne og utdanne. De er likeverdige og gjensidig avhengige av hverandre. "Den viktigste fortellingen i den 10-årige grunnskolens pensum er fremdeles beretningen om den barmhjertige samaritan", skrev Alfred Oftedal Telhaug i Aftenposten sist høst."Skolens oppgave er å utvikle elevene både som borgere, som kulturmennesker og som medmennesker." Han påpeker videre: "Elevene kan ikke utvikle seg som selvstendige og skapende mennesker uten det slitsomme arbeid med å tilegne seg kunnskaper og ferdigheter"."Ingen selvstendighet uten kunnskap, ingen kreativitet uten viten." I skolemeldingen innføres fem grunnleggende ferdigheter som skal være gjennomgående i læreplanene for alle fag på det enkelte fags premisser. Disse er lesing, skriving, regning, digital kompetanse og det å uttrykke seg muntlig. Skolen skal også utvikle elevene gjennom arbeid med verdier, etikk og kultur. Lærings- og ferdighetsmål skal ikke gå på bekostning av oppdragerrollen. Allmenndannelsen skal prege hele læreplanen og være gjennomgående i opplæringen. Ferdigheter må ikke redusere behovet for etisk, sosial og kulturell kompetanse. Skolen skal bidra til at elevene får en helhetlig kompetanse. Derfor er samspillet mellom skolens dannende og utdannende rolle så viktig. For å utvikle en god skole trenger vi mange og dyktige lærere. Lærerne er skolens viktigste ressurs! Kristelig Folkeparti er spesielt glad for at det nå skal gjennomføres kompetanseløft for lærerne. I løpet av de neste årene skal det brukes 2-3 milliarder kr på dette. Det er en god investering. Vi trenger motiverte og engasjerte lærere for å skape en bedre skole. Utdanningsforskning viser at læreren er avgjørende for elevenes læringsutbytte. Det er derfor viktig for barns og unges utvikling og læring at vi har gode og mange nok lærere i skolen. Lærerrollen er under sterkt press for stadig å tilpasse seg og takle nye utfordringer. Derfor må vi ha en god lærerutdanning og bidra til at læreryrket blir verdsatt og respektert. Foreldre er engasjert i skolehverdagen. Det har behandlingen av stortingsmeldingen vist. Jeg har fått mange henvendelser fra bekymrede foreldre som er opptatt av skolen. Dette er bra, for foreldrene har stor betydning for elevenes forhold til skolen. Samtidig vet vi at kvaliteten på foreldresamarbeidet er svært varierende fra skole til skole. Ved flere skoler har samarbeidet blitt vitalisert ved at skolene og foreldrene selv har etablert lokale arenaer for samarbeid. Kristelig Folkeparti ønsker å gi mulighet for nye kanaler for deltakelse. På den måten kan vi revitalisere foreldresamarbeidet i skolen. Lovbestemmelsen i opplæringsloven om skole-/hjemsamarbeid skal opprettholdes for å understreke alle foreldres rett til samarbeid med skolen. Men det er et prinsipielt problem at medlemmene av Foreldreutvalget for grunnskolen - FUG - er oppnevnt av staten og ikke valgt direkte av foreldre. På den ene siden er FUG høringsinstans og rådgiver for departementet på vegne av foreldre, på den annen side skal FUG gi råd og informasjon til foreldrene. Derfor ønsker Kristelig Folkeparti at skoleforeldre skal få sine egne valgte og uavhengige talspersoner overfor myndighetene. Dette vil gi foreldrene en reell innflytelse overfor barnas skolehverdag. En solid forankring nedenfra og kontakt med grunnplanet er en forutsetning for et foreldreutvalg på nasjonalt plan. Hovedansvaret for barnas oppdragelse ligger hos foreldrene. Resultatet av skolens innsats vil være avhengig av samspillet mellom hjem og skole. Kristelig Folkeparti vil derfor styrke dette samspillet og stimulere til at foreldrene medvirker i skolens arbeid. Opplæringen i norsk blir styrket. Vi har to sidestilte skriftspråk i Norge. Kjennskap til og bruk av begge skriftformene beriker vårt norske språk. Derfor videreføres den skriftlige opplæringen i sidemål. Samtidig skal det gjennomføres tiltak for å bedre opplæringen i nynorsk. Departementet vil opprette et nasjonalt senter for nynorskopplæringen. Virksomheten etableres i tilknytning til Ivar Aasen-instituttet ved Høgskulen i Volda, som skal lede arbeidet med å utvikle fagets innhold, arbeidsmåter og vurderingsformer, bidra til kompetanseutvikling og tilby skoler veiledning i arbeidet med motivasjon for og læring av nynorsk. Jeg mener det ble et godt forlik med Arbeiderpartiet om den modellen vi fant når det gjelder norskeksamen. Jeg er tilfreds med at det blir én skriftlig eksamen i norsk i grunnskolen hvor elevene vil bli prøvd både i hovedmål og sidemål, og at sidemålseksamen i videregående blir omgjort til trekkfag. Dessuten vil nasjonale prøver inneholde oppgaver i begge målformer. Omfanget av dette fastsettes etter nærmere vurdering og i samarbeid med de aktuelle fagmiljøer. Kristelig Folkeparti vil styrke rådgivningstjenesten. En kvalitativt god utdannings- og yrkesrådgivning kan bidra til sikrere valg, mindre forsinkelser og bedre muligheter for den enkelte elev til å realisere sine evner og anlegg. Det sentrale i rådgiverrollen er spisskompetanse på individuell veiledning og støtte til elever i deres valg. Det er derfor nødvendig at det etableres flere etter- og videreutdanningstilbud. Yrkes- og utdanningsveiledning bør også inngå i lærerutdanningen for å styrke kompetansen. Nyere forskning viser at en betydelig prosentandel av elevene i dagens skole sliter med til dels store psykiske problemer, bl.a. som følge av det verdimessige presset de lever under, samt mangelen på voksenkontakt. Kristelig Folkeparti mener det er avgjørende å ta de unges problemer på alvor. Det er derfor også viktig med en god sosialpedagogisk rådgivningstjeneste. Kristelig Folkeparti har tidligere framhevet og vil igjen understreke at det er viktig med en fornyelse av ungdomstrinnet. Stortingsmeldingen følger opp dette med bl.a. å foreslå en bedre tilpasset opplæring, mer praktisk innhold og større muligheter for fordypning gjennom programforslag. Evalueringen av Reform 97 konkluderer med at det er særlig behov for endringer på ungdomstrinnet. Derfor trengs det innsats for å øke kunnskapsnivået og dermed også kunne gjøre mer med læringsmiljøet. Forskningen og den pedagogiske utviklingen i forhold til ungdomstrinnet må derfor styrkes. Når inntil 25 pst. av timetallet kan brukes til lokal tilrettelegging, gir det skolene store muligheter for å virkeliggjøre bedre tilpasset opplæring. Gjennom Regjeringens strategi for entreprenørskap i opplæringen skal det stimuleres til økt antall ungdomsbedrifter. Dette knytter skolen til arbeidslivet og bidrar til variert og praktisk opplæring. Målsettingen om å fornye ungdomstrinnet må også bli vektlagt når det gjelder kompetansehevingen av lærere i ungdomstrinnet. Når det gjelder videregående opplæring, er det viktig å fjerne strukturelle hindringer som gjør at elever ikke gjennomfører opplæringen. Vi gjør derfor noen justeringer i Regjeringens opplegg, slik at det nå vil bli ni yrkesfaglige utdanningsprogram og tre studiespesialiserende. Jeg vil så nevne en inkurie. På side 36 første spalte i innstillingen skal det tas bort tre ord, nemlig: "medier, kommunikasjon og", slik at det blir stående "en reell fordypning i formgivningsfag". Medier og kommunikasjon opprettholdes som et eget utdanningsprogram, slik at design og håndverk blir stående sammen. Naturforvaltning flyttes til naturbruk i det yrkesfaglige program, og et av de fire programområdene vil da hete samfunnsfag og økonomi. Formgivningsfag skal ha 1 309 årstimer, og etikk skal innføres i fagplanene også i de yrkesfaglige studieprogrammene.