Nils Aage Jegstad (Høyre), 2017-03-07:
Jeg vil først takke alle i komiteen for samarbeidet. Dette er den første trafikksikkerhetsmeldingen på 30 år, og den er godt mottatt av mange trafikksikkerhetsaktører. Regjeringen påpeker i meldingen at trafikksikkerhetsnivået i Norge er meget godt i et internasjonalt perspektiv. Langtidstrenden er positiv, og aldri i moderne tid har det omkommet færre i veitrafikken enn i 2015. I meldingen pekes det på at et langsiktig, bredt anlagt og faglig fundamentert arbeid blant mange aktører med ansvar for trafikksikkerhet, har bidratt betydelig til denne gode utviklingen. Stadig lavere ulykkestall gir imidlertid en økt utfordring med å finne effektive og målrettede ulykkesreduserende tiltak. Hovedinnretningen i stortingsmeldingen er samordning på overordnet nivå og tverrsektorielle utfordringer i trafikksikkerhetsarbeidet. Stortingsmeldingen skal redegjøre for områder der en forbedret tverrsektoriell samordning kan bidra til økt trafikksikkerhet og ut fra dette tilrå enkelte særlige satsingsområder. Regjeringen ønsker at stortingsmeldingen skal bidra til ytterligere å forankre og målrette trafikksikkerhetsarbeidet i berørte sektorer og hos aktører. Det er seks utvalgte satsingsområder: forankring av tverrsektorielt trafikksikkerhetsarbeid på overordnet nivå bedre utnyttelse av tilsyns- og kontrollinnsatsen gjennom styrket tverretatlig samarbeid mer effektiv formidling, enklere tilgang og bedre utnyttelse av kunnskap fra ulykkesundersøkelser retningslinjer for registrering av vegtrafikkulykker og økt utveksling av skade- og ulykkesdata styrket samordning av FoU-innsatsen framtidige satsingsområder innen trafikksikkerhet Formålet med meldingen er å gi Stortinget en oppdatert og helhetlig vurdering av det samlede tversektorielle samarbeidet for økt trafikksikkerhet og kartlegge områder med potensial for en ytterligere styrking av trafikksikkerhetsarbeidet gjennom bedre og mer effektiv samordning. Regjeringen har som utgangspunkt at det tverrsektorielle trafikksikkerhetsarbeidet skal videreutvikles og styrkes innenfor eksisterende økonomiske budsjettrammer. I meldingen konkretiseres i liten grad enkelttiltak da slike fortsatt bør fastsettes gjennom arbeidet med Nasjonal tiltaksplan for trafikksikkerhet på veg etter føringer gitt i Nasjonal transportplan. Økonomiske og administrative konsekvenser ved oppfølgingen av satsingsområdene dekkes innenfor berørte departementers gjeldende budsjettrammer. Satsingsområdene må vurderes opp mot andre prioriterte formål og områder. Komiteen påpeker viktigheten av kvalitet i kjøreopplæringen og behovet for god opplæring av utenlandske sjåfører, spesielt med hensyn til de spesielle utfordringene de møter på norske veier om vinteren. Videre understrekes betydningen veistandarden har, og at arbeidet for mer trafikksikre veier må fortsette. Komiteen peker også på den viktige rollen ny teknologi i kjøretøyene vil ha i framtiden. Nye biler har sensorer som vil hjelpe sjåførene i trafikken og vil kunne redusere faren for utforkjøringer og møteulykker, som i dag er de største årsakene til antallet drepte og hardt skadde. Bruk av ITS vil også være viktig i informasjon til førerne, men også for å kunne ta ut kjøretøy og sjåfører som utgjør en trafikkfare. I denne sammenheng vil også introduksjonen av autonome kjøretøy være med på å øke trafikksikkerheten. Høyre og Fremskrittspartiet viser til at stortingsmeldingens hovedinnretning er samordning på overordnet plan, og at detaljerte tiltak vil komme i andre planer som f.eks. Nasjonal tiltaksplan for trafikksikkerhet på veg 2014–2017. Vi mener det derfor er unaturlig å gå inn på enkelttiltak i denne sammenhengen. Det er derfor heller ikke naturlig å støtte noen av de konkrete forslagene. Jeg finner det likevel naturlig at vi kan ha noen merknader, og det vil jeg komme tilbake til i et senere innlegg. Den andre saken vi behandler, er Dokument 8:106 S for 2015–2016 om et nasjonalt trafikkfaglig kompetansesenter. Hele komiteen, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre, mener at en bør komme tilbake til dette på et senere tidspunkt. Det vises i den forbindelse til at meldingen foreslår et tverrfaglig råd for forskning på trafikksikkerhet. Rådet har bl.a. følgende mandat: Rådet skal kartlegge hvilke utfordringer som krever særskilt oppfølging, og analysere utviklingen innen trafikksikkerhetsarbeid og bidra til at forskning innen trafikksikkerhetsarbeid rettes mot å løse framtidige utfordringer. Komiteen mener derfor at det ikke bør tas stilling til opprettelse av et nasjonalt senter nå, da vi tror dette etatsrådet vil ha mye å fare med når det gjelder råd til videre arbeid.