Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2012-05-21:
Først vil jeg takke saksordføreren for godt arbeid. Dette er fremdeles en historisk og, for mange, en gledens dag. Det er stor enighet mellom de ulike politiske partiene om at de forutsetningene som lå til grunn for det såkalte kirkeforliket, stort sett er innfridd. En av forutsetningene i forliket består i endringer i gravferdsloven, slik at ulike minoriteter konkret ivaretas i forbindelse med gravferd, samtidig som dagens lovgivning på området videreføres. Dette er imøtekommet. Demokratireform i Kirken er i stor grad innfridd. Utfordringene ligger i hvilken valgordning som skal praktiseres, og hvordan ordningen skal praktiseres, ved gjennomføring av kirkevalg. Det er behov for en grundig gjennomgang av hvordan dette kan gjøres bedre enn etter dagens ordning, som medførte at mange stemmer ble forkastet. Gjennomføring av kirkevalg skal derfor avklares sammen med kirkelige organer, og det skal arbeides videre med utformingen av valgreglene. Stortinget ber om å få behandlet saken i løpet av våren 2013. Fremskrittspartiet har forventninger til at alle involverte parter stiller med et åpent sinn og kommer fram til en demokratisk valgordning som er gjennomførbar, og som ivaretar medlemmenes avgitte stemmer. Fremskrittspartiet mener at de grunnlovsendringene som vi har vedtatt i dag, gir enda større mening til betegnelsen «folkekirke», som vi i mange sammenhenger bruker om Den norske kirke. I denne sammenheng skal vi vedta endringer i kirkeloven som følge av grunnlovsendringene. Fra i dag av skal det ikke være politikere som avgjør hvem som skal være Kirkens biskoper. Kirken skal selv, gjennom demokratiske prosesser, endelig få ansette sine ledere. Det religiøse innholdet i Kirken skal heller ikke lenger være statens oppgave. Forliket er tydelig på at det fortsatt er statens ansvar å finansiere Kirken som trossamfunn og understøtte andre tros- og livssynssamfunn på lik linje. Til det siste punktet er det det å si at andre tros- og livssynssamfunn har blitt støttet av staten i mange, mange år. Denne likebehandlingen blir nå grunnlovfestet i en ny § 16. Den nye paragrafen understreker også at verdigrunnlaget forblir vår kristne og humanistiske arv. Det er ikke til å komme fra at Kirken har vært utsatt for politisk overstyring ved utnevning av biskoper og når det gjelder andre kirkelige anliggender. Denne overstyringen blir det så godt som slutt på nå. Endelig skal Kirken som trossamfunn få litt av den samme muligheten som andre frikirkelige trossamfunn har til å være herre i eget hus, samtidig som vårt kristne verdigrunnlag blir ivaretatt i Grunnloven. Fremskrittspartiet ser på disse historiske endringene som gjøres i dag, som viktige og gode skritt på veien til å frigjøre Kirken ytterligere. Fremskrittspartiet deler ikke synet til dem som mener at disse endringene svekker Norge som kristen nasjon, og at korset vil måtte forsvinne fra flagget vårt. Med den debatten som har vært i forkant av dette, og det vi nå vedtar, har Fremskrittspartiet tvert imot tro på at det vi fram til nå har kjent som statskirken, vil bli forandret til en enda mer åpen, inkluderende, selvstendig og demokratisk folkekirke når den nye loven blir satt i verk. Det er også verdt å merke seg at Kirken selv er enig i og ønsker de endringene som vi har vedtatt i dag, og de vi skal vedta senere i dag. Dette borger for at Kirken er seg sitt ansvar bevisst når det gjelder å utvikle folkekirken ytterligere.