Ingjerd Schou (Høyre), 2017-06-21:
Jeg har lyst til å starte med å takke leder av reglementskomiteen, Marit Nybakk, for å lose dette arbeidet gjennom i reglementskomiteen. Selv om representanten selv kanskje synes det er noe rart at det er denne saken representanten avslutter sin karriere på Stortinget med etter 31 år, må jeg si, som medlem av reglementskomiteen, at det var svært passende, for i en sak som dette, handler det også om å ha med seg historien – og det har lederen av reglementskomiteen hatt med seg i rikt monn. Så tusen takk for det arbeidet. Reglementskomiteen har avgitt sin innstilling til presidentskapet, og det er presidentskapet som legger fram saken i dag. Jeg skal starte med å ta opp forslaget som Høyre står bak særskilt i innstillingen. Vi har i det arbeidet i reglementskomiteen hørt komiteene. Medlemmene av komiteene har hatt anledning til å reflektere i fire år over om det sakskomplekset man har hatt ansvar for i komiteene, har vært tilfredsstillende, eller om man har gjort seg andre erfaringer underveis i det arbeidet. Det er riktig som saksordføreren også har presentert, at partigruppene har vært nøye involvert i dette arbeidet og underveis i arbeidet. Jeg synes saksordføreren på en glimrende måte har redegjort for de drøftinger og diskusjoner vi har hatt i reglementskomiteen. Det kan være verdt å minne om at valgting er over storting, og at storting skal reflektere det styrkeforholdet som velgere i et valgting har sammensatt Stortinget med. Det er særlig tre områder hvor Stortinget har sitt helt opplagte og selvstendige ansvar. Det er å gi landet et statsbudsjett, derav at det er en plikt å sitte i finanskomiteen. Den andre plikten er selvfølgelig at vi skal lage, endre og justere lover i den grad det er nødvendig. Og det tredje er å ha kontroll med at forvaltningen faktisk gjennomfører de vedtak som gjøres i Stortinget, og som sånn sett er en overordnet styring av forvaltningen. Det har, som saksordføreren også påpekte, vært diskusjon om komitéstrukturen, men vi har valgt å holde på den komitéstrukturen som er, med mindre justeringer i ansvarsområdene. Vi har også diskutert det som går på høringer, og anbefaler at som hovedregel bør høringer finne sted på tidspunkt hvor det ikke er møter i plenum. Det er unntak der hvor det er særlige grunner, men hovedregelen er at representanter, om man er i en enmannsgruppe eller i en stor partigruppe, skal ha anledning til å følge forhandlingene i plenum. Det har både i dette storting og i det foregående storting vært debatter om voteringstidspunktene. For Høyres del er vi nå godt tilfreds med at det faktisk blir erfaringsinnhenting fra andre lands parlamenter og en gjennomgang av når voteringene bør finne sted. Jeg tør minne om at dagens ordning kan ha både fordeler og ulemper, men det å legge voteringene til andre tidspunkter har også noen konsekvenser som kan binde opp representantene i større grad enn dagens organisering. Det vil neste periode, neste presidentskap og neste storting få til framleggelse. Vi må tilbake til 1889 i teksten hvor man hadde én times maksgrense for taletid, og at andre innlegg måtte begrenses til 20 minutter. Det er relativt revolusjonerende når vi går fra 30 minutter til 15 minutter, men det er det vi foreslår i denne saken. Jeg skal ikke komme så veldig mye mer inn på de andre områdene, for det har saksordføreren redegjort godt for. Men jeg tør minne om at særlig det som går på budsjett for Stortinget, er lagt til finanskomiteen, som har de øvrige finansinnstillingene, og at det som går på kongehuset, som har ligget til kontroll- og konstitusjonskomiteen, går til kommunalkomiteen. Det samsvarer godt med det ansvarsområdet som ligger i Kommunaldepartementet. Ellers er det redegjort godt også for de drøftinger og diskusjoner som vi har hatt i reglementskomiteen, og som jeg regner med at man ved slutten av neste periode også vil ha en fornyet gjennomgang av fordi erfaringer hele tiden høstes underveis.