trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Ja, det kan eg bekrefta. Kristeleg Folkeparti og Arbeidarpartiet er einige om at ideell sektor er veldig viktig. Me ser òg at dei vert pressa i ein del anbodsprosessar, at det er vanskeleg for dei å konkurrera med ein del f.eks. private og kommersielle aktørar som finst innanfor same sektor. Då er det viktig å leggja særskilt til rette for at dei ideelle aktørane, som utgjer eit veldig viktig tilbod, reelt kan konkurrera ved at ein har vilkår som dei faktisk kan konkurrera på.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Det forslaget vil eg sjå før eg tek stilling til det. Jamt over meiner eg at politikarar på Stortinget skal vera tilbakehaldne med å detaljstyra einskilde saker i politiet. Eg har sagt at eg vil ikkje vera ein sånn politikar som den eine dagen, på eitt felt, seier at politiet må prioritera dette, og den andre dagen seier det om eit anna felt. Men eg har sagt at til denne hovudregelen er det eitt unntak, og det er vald mot kvinner og barn, fordi det er eit felt der ein ser at det er behov for sterke talspersonar, særleg på vegner av ungane. Når det gjeld vald mot kvinner, ser ein at det gjennom historia har vore eit underprioritert område, at det har vore behov for eit politisk trykk for at det skal verta teke tilstrekkeleg alvorleg, at ein ikkje skal sjå på det berre som husbråk, men at ein skal sjå på det som grov og alvorleg kriminalitet. Der har eg vore tydeleg i møte med politiet og politiets aktørar og sagt at vald mot kvinner og barn skal prioriterast. Me har òg, då me sat i regjering, gjeve midlar til bl.a. Kripos, etablert barnehus, saman med SV og SV sine representantar, skjerpt straffene på dette feltet, og me tek sjølvsagt gjerne fleire initiativ.
Sveinung Stensland (Høyre), 2015-10-05:
Den siste tiden har representanten Tajik vært opptatt av ulike partiers historiske bidrag til utviklingen av det norske velferdssamfunnet. Velferdsstaten utvikles stadig, men det er også en utvikling som kan reverseres. Den 26. mars i år sa Arbeiderpartiets fungerende helsepolitiske talsperson, Tove Karoline Knutsen: «Vi vil reversere denne loven tvert når vi kommer tilbake i regjering.» Det hun snakket om, var fritt behandlingsvalg. Rusmisbrukernes Interesseorganisasjon er svært tilfreds med reformen og har omtalt dette utsagnet som «helt frakoblet fra den oppfattelsen samtlige aktører på rusfeltet har, og ikke minst hjerterått overfor brukerne som har sett frem til å kunne velge behandling friere enn før». Hvordan føyer det seg inn i Arbeiderpartiets historieskriving at partiet går til valg på å fjerne viktige rettigheter for personer som sliter med rus og psykiatri, gjennom å reversere fritt behandlingsvalg?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Det var interessant å høre representant Hadia Tajik snakke om arbeidsledigheten, for det er vel kun ettertiden som kan vise hvor god man var, eller hvor dårlig man var, så det skal man kanskje være forsiktig med å konkludere på allerede. Jeg opplever også at representanten er opptatt av manglende framdrift når det gjelder beredskapssenter. Det står det respekt av, og det skal Arbeiderpartiet ha honnør for å skyve videre på. Samtidig er det interessant å se på Arbeiderpartiets egne ambisjoner, for i budsjettet for inneværende år, f.eks. når det gjaldt satsing på utbygging av norske fengsler, prioriterte Arbeiderpartiet ikke å gjøre noe. Når det gjaldt økning av norsk politi og satsing der, prioriterte man barnehus – det står det også respekt av, det skal man ha honnør for – men man sa ikke hva man ikke skulle prioritere som en konsekvens av en annen prioritering. Da blir mitt spørsmål: Sett i lys av det som nettopp er sagt, hva slags ambisjoner har Arbeiderpartiet for neste år, når man ser den kritikken som representanten har gitt regjeringen i ulike medier?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2015-10-05:
Nå vil jeg først gratulere representanten Sivertsen som fraksjonsleder i transportkomiteen. Jeg ser frem til å samarbeide med representanten, og jeg ser frem til at vi sammen skal finne gode løsninger i transportsektoren. Når det gjelder infrastrukturfondet, har vi allerede bevilget 70 mrd. kr, og vi har sagt at det skal opp til 100 mrd. kr. Allerede etter to år har vi også fått på plass et viktig virkemiddel for forutsigbart vedlikehold på vei og bane. Vi tok over et enormt rød-grønt vedlikeholdsforfall som vi nå har snudd. Det er første gang på ti år at vi har snudd vedlikeholdsetterslepet. Det er jeg stolt av, og jeg har tro på at vi skal klare å redusere det store etterslepet på viktig infrastruktur i dette landet også i tiden som kommer.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2015-10-05:
Jeg takker representanten Toskedal for spørsmålet, og jeg er glad for at Kristelig Folkeparti tar det opp. Bildene og historiene som vi nå ser, rører oss alle veldig sterkt. Norge skal ta sitt ansvar i krisen, sammen med resten av Europa, men her trengs det også et samarbeid på tvers av kontinenter. Vi skal gjøre det vi kan i nærområdene. Så skal vi sikre at vi også har et godt mottaksapparat her, ikke minst ved hjelp av frivilligheten, og jeg er sikker på at med det bankende hjertet som Kristelig Folkeparti har for frivilligheten i Norge, skal vi sammen bidra til at de som kommer hit, blir mottatt på en best mulig måte og blir godt integrert i skole, jobb og idrett og får leve gode liv.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Dette er en historiefortelling som jeg ikke kjenner igjen. De ti siste årene har vi hatt et betydelig løft i investeringene i infrastruktur her i landet, og som en del av det løftet har det vært en betydelig økning i veivedlikeholdet. I forrige Nasjonal transportplan la man inn 20 pst. økning. I den inneværende transportplanen, som ble lagt fram av den rød-grønne regjeringen, lå det 30 pst. økning, og jeg håper at den nåværende regjeringen fortsetter den økningen i vedlikehold. Man viser til at vedlikehold er et helt sentralt virkemiddel også for å holde folk i arbeid, og et av de sentrale virkemidlene som regjeringspartiene viser til hele tiden, er infrastrukturfondet, som også representanten var inne på i sitt innlegg. Spørsmålet er når man skal få nytte av dette infrastrukturfondet – når begynner man å hente penger ut? Da blir spørsmålet mitt: Hvor stor realavkastning har man fått av fondet i 2015, og med hvor mange kroner fra det fondet bidrar man til å hente inn igjen etterslepet av vedlikehold i år?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Også luft er viktig for folk, og i trontalen på fredag sa regjeringen at luftkvaliteten i flere norske byer og tettsteder har bedret seg de siste årene. Samtidig innrømmer regjeringen at det er problemer særlig med konsentrasjoner av nitrogendioksid, og at både nasjonale mål og grenseverdiene i EUs luftkvalitetsdirektiv overskrides. I trontalen varsles det at regjeringen vil sende på høring et forslag om å skjerpe grenseverdiene for svevestøv fra 2016, men det sies ingen ting om hva man ønsker å gjøre med nitrogendioksid eller med svoveldioksid. Samtidig som vi hørte trontalen her, ble Norge dømt av EFTAs domstol for disse overskridelsene. Mitt spørsmål til statsråden blir: Hvilke tiltak vil statsråden iverksette for at vi skal komme under grenseverdiene i EUs luftkvalitetsdirektiv og nå våre egne nasjonale mål for konsentrasjon av nitrogendioksid, svoveldioksid og svevestøv, og når kan vi forvente at vi har akseptabel luftkvalitet i alle byer og tettsteder?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Da må jeg få lov til å si at det er skuffende. Her inviterer jeg statsråden til å si noe om hva man ønsker å gjøre framover. Jeg var overhodet ikke opptatt av å fordele skyld. Men det er veldig viktig i statsrådens verdensbilde. Det er et faktum, som regjeringen selv innrømmet på fredag, at vi har for dårlig luftkvalitet i flere byer og tettsteder. Mitt spørsmål var: Hvilke tiltak vil statsråden iverksette, og når kan vi forvente at vi har tilfredsstillende luftkvalitet for menneskene som bor i alle byer og tettsteder her i landet?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
For Kristelig Folkeparti er det viktig at hvert enkelt menneske tar ansvar for sitt liv. Også når de har gjort ting som ikke er sånn som de skal, som er rett, har de ansvar for å gjøre opp for seg. En måte å gjøre opp for seg på er å ta ansvar for det du er dømt for, og bli satt i fengsel. Så har vi hatt et etterslep på kapasiteten her i landet. Mange har et ønske om å få lov til å gjøre opp for seg og begynne på nytt. Den ledige kapasiteten som representanten beskriver, er det viktig for oss å bruke før vi sender folk ut – det er Kristelig Folkeparti helt enig i. Men det er mange flere som venter på å få lov til å sone og begynne et nytt liv, enten i dette landet eller ved å bli sendt ut til dem vi har en avtale med.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Legevakten er ett av våre spisseste områder hvor man møter folk når de er syke. Det krever høy kompetanse og høy kvalitet og ikke minst lokalkjennskap både til kultur og til avstander og natur. Derfor er Kristelig Folkeparti opptatt av å se på legevaktene, se på hvilken kunnskap som skal være der, hva slags kompetanse som skal være der, og om det skal være krav til en viss størrelse eller ei. For vi tror at noen steder er avstandene så store at det ikke bare kan gå på antall innbyggere, vi er også nødt til å se på hvilken sammenheng legevakten ligger i. Det kan ikke bare være antall folk, det må også være avstand. Så vi vil gjerne være med og se på legevakten og hvem som skal jobbe der, og kvaliteten på dem som skal være der.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Kristelig Folkeparti er glad for at vi sammen med regjeringen og Venstre er enige om å prioritere en offensiv styrking av rusomsorgen og en forpliktende opptrappingsplan på rusfeltet – ikke minst for dem som sliter med et rusproblem. Alkoholpolitikken et land fører, vil få utslag for antall personer i rusomsorgen. Forskning viser at pris og tilgjengelighet er blant de mest effektive virkemidler for å kunne føre en restriktiv alkoholpolitikk. Regjeringen har sendt ut et forslag – og fått svar – på høring om å begynne med gårdsutsalg av alkohol over 4,7 pst., i tillegg til at regjeringen økte taxfree-kvoten i fjor. Ser statsråden at dette kan resultere i et svekket og uthult vinmonopol, og at konsekvensen kan bli en oppmyking av den restriktive alkoholpolitikken som Norge har vært kjent for og har kjørt?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Det er mange politikkområder der Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet står sammen. Men det er ett område der jeg har problemer med å kjenne igjen Kristelig Folkeparti, og det er deres støtte til regjeringen til at personer dømt etter norsk lov skal kunne sone i utlandet mot deres eget ønske. Jeg har problemer med å se hvordan det å rekruttere fanger med tvang, med rapportering om sterke psykiske reaksjoner og forsøk på selvmord, og at innsatte som skulle gått over til åpen soning, nå blir tvangssendt til lukket soning i utlandet, hører sammen med Kristelig Folkepartis verdigrunnlag. Midlertidig dublering hadde vært et bedre tiltak, samtidig som vi kunne brukt millioner fra Nederland til å bygge ut fengselskapasiteten her i Norge. Det viser seg at fengselskapasiteten har endret seg. I dag har vi 242 ledige plasser i Norge, i tillegg til de 128 plassene som ennå ikke er fylt opp i Nederland. Spørsmålet er: Hvordan samsvarer denne politikken med Kristelig Folkepartis verdigrunnlag? Er dere villige til å se på saken på nytt og eventuelt reversere dette?
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Jeg vil takke Ola Elvestuen for et godt innlegg og for at han brukte mye av taletiden sin til å snakke om naturvern. Naturvern er jo ofte noe som drukner i klimadebatten, og jeg synes han veldig godt framførte hvorfor det er viktig også å satse på naturvern. Naturen bygges jo ikke ned med ett enkelt tiltak, det er summen av ganske mange små tiltak som gjør at naturen er under press. Nå har vi en regjering som har sittet i to år. Denne sommeren kom dommen fra miljøorganisasjonene. På 23 punkter sa alle de store miljøorganisasjonene at denne regjeringen sto til strykkarakter. Da var svaret fra regjeringspartienes representanter her på Stortinget at man skulle kutte i støtten til miljøorganisasjonene fordi de åpenbart var litt late og trege. Mitt spørsmål til Ola Elvestuen er om han er enig i at den samlede innsatsen fra regjeringen på naturvern står til stryk.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Vi går inn i en skjebnetid. Denne høsten møtes verdens ledere i Paris for å lage en klimaavtale, svaret på den aller viktigste utfordringen i vår tid – klimakrisen. Jeg ønsker klima- og miljøministeren lykke til i det viktige arbeidet hun står foran de neste månedene. Så får vi håpe at hun, i prosessen fram mot det, slipper å bli møtt med at om lag halvparten av hennes egen regjering sier at det ikke er et problem i det hele tatt. Med Fremskrittspartiet i regjering har vi altså fått det europeiske ytterpunktet til å forvalte mange av de viktigste klimadepartementene. Det er sjelden jeg hører Venstre-politikere mer engasjert enn når de prøver å grønnmale Fremskrittspartiet. De sier at det ikke er noe problem hva man mener, men det sier seg jo selv – det gjør noe med viljen til å løse et problem når man ikke engang mener at det er et problem. For det er sant som Trine Skei Grande sa i valgkampen for to år siden: I klimapolitikken er ikke Fremskrittspartiet bare på en annen planet, de er i et annet univers. Problemet er bare at nå er det de som sitter med hånda på rattet. Det er synlig i klimapolitikken, og ikke minst er det synlig i den andre viktige miljøkampen: arbeidet med å ta vare på naturen og det biologiske mangfoldet. Naturen er under stort press, og det er summen av alle små inngrep som til sammen er alvorlig. Naturen brytes ned stykkevis og delt. Nå har regjeringen sittet i to år, og i sommer ga de tre største miljøorganisasjonene regjeringen strykkarakter for sin innsats for å ta vare på natur. De listet opp 24 punkter hvor de mente at regjeringen var en pådriver for å ødelegge naturen. Som bl.a. WWF-leder Nina Jensen sa det: «Med sin naturfiendtlige politikk ødelegger de livsgrunnlaget til truede dyrearter, øker miljøtrusselen, ødelegger verdifull natur og ødelegger naturopplevelsen for folk.» Det er det selvsagt lov til å være uenig i, men istedenfor å gå inn i debatten var svaret fra regjeringspartiene klart. Miljøpolitisk talsmann i Fremskrittspartiet mente dagen etter at all støtte til miljøorganisasjonene måtte kuttes fordi han mente de var blitt late og kunnskapsløse. Det er lett å dra på smilebåndet av at de som mener at FNs klimapanel bare er tull, mener at miljøbevegelsen er kunnskapsløs. Men problemet er at det er egentlig ikke morsomt, det er ganske alvorlig, for det sier noe både om miljøpolitikken og om demokratiforståelsen. Det er bare land vi ikke liker å sammenligne oss med, som møter politisk kritikk med trusler om kutt i støtte. Så må jeg da bruke mine siste sekunder på å si at jeg er uenig med Fremskrittspartiet. Miljøbevegelsen i Norge er verken kunnskapsløs eller lat. Tvert imot: Miljøbevegelsen i Norge er svært kunnskapsrik og aktiv, og det er vel også det som er regjeringens problem.
Erik Skutle (Høyre), 2015-10-05:
Jeg vil henlede oppmerksomheten på Andersens forslag fra dagens Klassekampen om innføring av tvungen bosetting av flyktninger, i motsetning til dagens ordning med frivillighet for kommunene. Jeg går ut fra at det er det samme representantforslaget som ble fremmet ved møtestart i dag. Etter regjeringsskiftet i 2013 har antallet personer som har blitt bosatt i en kommune, økt kraftig. Bare fra i fjor til i år har det blitt bosatt 25 pst. flere. Gjennomsnittlig ventetid i mottak er nå 7,5 måneder. For enslige mindreårige er snittiden 2,7 måneder. Dette ligger noe over det som er uttalt målsetting. Det er noe man har oppnådd med forskjellige typer virkemidler, men fortsatt med frivillighet i bunnen for kommunene. Er representanten Andersen enig i at dette viser at man kan kombinere betydelig økt bosetting i kommunene og frivillighet, og er representanten Andersen enig i at frivillighet for kommunene gir visse fordeler?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Det var ikkje uventa at representanten Andersen snakka om flyktningsituasjonen og busetjing i innlegget sitt. Ho har eit stort engasjement, som me merka, og eg opplevde òg at ho kanskje var litt sint i innlegget. Det gjekk ut over mitt parti, Framstegspartiet, ved fleire høve. Eg synest ho kunne hatt ein litt annan ordbruk enn å seia at landet ikkje er i trygge hender med to statsrådar frå Framstegspartiet som har ansvaret for dette politikkområdet, spesielt når me veit kva situasjonen var for statsråd Solveig Horne då ho tiltredde. Då arva ho ei utfordring frå den førre regjeringa med over 5 000 som sat på mottak med godkjent opphald i Noreg, men som ikkje hadde fått ein kommune å busetja seg i. Då er det merkeleg at retorikken er så knallhard som han er, og det er også litt rart at ein framstiller Framstegspartiet som ein del av utfordringa når situasjonen var slik då Solveig Horne tiltredde. Så gjorde ho ein ting som den førre regjeringa ikkje gjorde, nemleg at ho vende seg til alle norske kommunar med ei oppmoding om at dei måtte busetja. Spørsmålet mitt er: Kvifor gjorde ikkje SV det sjølv då dei sat i regjering, og vende seg til alle kommunane?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Eg er heilt einig med min partileiar i at dette er ei viktig oppgåve for kommunane å ta stilling til, for er det noko me i Framstegspartiet er opptekne av, så er det at dei som me seier ja til å ta imot til Noreg og til kommunane, skal bli integrerte på ein god måte. Då må kommunane vurdera om dei har nok kapasitet og kompetanse til å gjera den jobben skikkeleg – har dei nok personell på legekontor, på helsestasjonar, til norskopplæring? Derfor er det viktig at kommunane tek stilling til den kompetansen og kapasiteten dei har, når dei skal seia ja eller nei til å busetja fleire flyktningar. Så har me registrert at norske kommunar er positive, men at det framleis er eit gap mellom det som Stortinget har sagt at dei skal ta imot, og det som kommunane har kapasitet til. Derfor er eg heilt einig med min partileiar i at dette er ei viktig sak i denne kommunevalkampen, og det blir ei viktig sak dei neste fire åra for norske kommunar.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Representanten Lauvås må gjerne koma med konkrete sitat om kva som vart sagt. Går ein inn i den talen som Siv Jensen heldt, så hadde ho fleire poeng i den talen. Ho sa bl.a. at ein skal hjelpa i nærområda – og det var i kjølvatnet av at Framstegspartiet føreslo 1 mrd. kr meir enn det både Arbeidarpartiet og stortingsfleirtalet ville bruka i nærområda – som var hennar viktigaste poeng. Ord som «boikotte» var ikkje noko ho brukte, men ho har understreka veldig at dette blir ei viktig sak i kommunevalkampen, og ho understreka at våre lokale folkevalde må avvege kor mange flyktningar dei klarar å integrera med den kapasiteten og kompetansen som er i kommunen. Og om dei kan ta imot, er det bra, og om dei ikkje kan ta imot fordi dei ikkje har nok kompetanse og kapasitet, så må me akseptera at kommunane seier at dei ikkje har nok kapasitet til det.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
No er det jo kommunane som har lagt dette ut til folkeavstemming, og det er kommunane som må ta stilling til kva dei skal melda tilbake innanfor ein frist som Stortinget har gjeve, som er 1. juli neste år. Så det blir feil frå denne talarstolen å meina noko om kva enkeltkommunar skal meina, før 1. juli. Så får Stortinget anledning til, etter at fylkesmenn og regjering har vurdert saka, å summera opp reforma og gjera nødvendige vedtak våren 2017, og då vil me sjølvsagt sjå på heilskapen og sjå på dei råda me får. Men i den fasen som kommunereforma er inne i no, er det kommunane som styrer prosessen lokalt, og som involverer innbyggjarane på den måten dei finn eigna. Så summerer dei opp og gjer sine vedtak 1. juli, og då skal eg vera forsiktig med å meina så veldig masse om det før kommunane melder tilbake 1. juli kva dei synest er best for sine innbyggjarar.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Det blir litt vanskeleg når på ein måte sitata blir framstilte – både i tidlegere spørsmål og no – som at min partileiar har sagt utelukkande og berre den eine tingen. Eg føreslår heller at ein stiller spørsmålet til ho, om ein ønskjer å få utdjupa kva ho meinte. Det eg registrerer, er at mange framstegspartipolitikarar, både ordførarar og andre, har vore positive – på lik line med andre parti – til å ta imot fleire flyktningar innanfor det som kommunane har kapasitet til, og det synest eg er ei klok tilnærming. Når det gjeld å refundera utgifter som kommunane har til busetjing, så har jo denne regjeringa og dette stortingsfleirtalet auka midlane i forhold til dei føregåande åtte åra, og det er positivt, slik at me nærmar oss at det er hundre prosent dekning av gjennomsnittlege kostnader. Men så er det òg viktig å understreka at nokre kommunar er veldig flinke på dette og faktisk lykkast så godt med busetjing at dei tener pengar til kommunekassen på god busetjing, og då er det viktig at kommunane ser på dei som er gode og lærer av dei.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
SV har hatt et stort fokus i dag på klima, på arbeidsledighet og nå også på flyktninger, som jeg synes er viktige problemstillinger i den tida vi er i. Jeg er sikker på at spørsmål om flyktninger og arbeidsledighet kommer til å prege høsten. Jeg har lyst til å utfordre SV, for litt av utfordringen med den økende arbeidsledigheten er jo at mange av dem som mister jobben, er innenfor en næring som SV, og til dels også Kristelig Folkeparti, har vært opptatt av at skal vris i en mer miljøvennlig retning. Når en tenker klimaperspektiv og hvordan en skal møte utfordringene i arbeidslivet, betyr det at mange må rett og slett bytte jobb, ut av en sektor og over i en annen sektor. Noen av løsningene som blir brakt opp, er f.eks. å endre på permitteringsregelverket. I trontalen ble det brukt gode ord om at en må være forsiktig med å ikke låse inne arbeidskraft i sektorer som på lang sikt kan være skadelige, både i et klimaperspektiv og fordi de ikke nødvendigvis kan være lønnsomme på sikt. Hva er svaret til SV for å sikre at en kan omstille i klimavennlig retning, og at en ikke øker arbeidsledigheten når en f.eks. stemmer ned Johan Sverdrup?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Jeg vil takke for et godt innlegg. Vi er mange som er spent på budsjettet, som jo kommer raskt. Derfor har jeg forståelse for at en del av svarene i dag blir litt kryptiske. Allikevel er det viktig å utfordre statsråden på en spesiell utfordring som vi får også med økt arbeidsledighet. Det gjelder mennesker med nedsatt arbeidsevne, som er langt unna arbeidslivet. Når det blir flere ledige, blir utfordringen enda større, fordi de konkurrerer med mennesker som nok står nærmere arbeid enn de selv gjør. Som statsråden sa, er situasjonen sånn at det er omtrent halvparten av fylkene som har nedgang i arbeidsledigheten, men resten har en økning – noen fylker veldig stor økning. Hvordan vil statsråden både målrette tiltakene sånn at en når de fylkene som trenger det mest, og også sikre at de menneskene som har nedsatt arbeidsevne, som i dag er langt unna arbeidslivet og står i fare for å komme enda lenger fra arbeidslivet, får større hjelp til å kunne bli inkludert i arbeidslivet?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Jeg vil fortsette i samme spor når det gjelder å bekjempe vold og seksuelle overgrep mot barn. Representanten Leirstein, undertegnede og flere i justiskomiteen har jobbet hardt for å få til en opptrappingsplan for å bekjempe vold og seksuelle overgrep mot barn. Vi vet at det er store mørketall, samtidig som vi ser at stadig flere blir avslørt, flere avhør blir tatt, flere saker blir løftet fram for domstolen. Det er bra. Men sammen sier vi også at vi erkjenner at situasjonen i dag ikke er god nok – vi har et stort steg for å komme opp på det nivået vi bør være. Der er saken grei. Men så ble jeg litt skuffet da jeg hørte trontalen, der opptrappingsplanen for å bekjempe vold mot barn ikke ble nevnt. Når en snakker om store visjoner for det neste året, har jeg i hvert fall sett fram til behandlingen av nettopp denne opptrappingsplanen, som jeg tror kan bety enormt mye, og det blir store beløp når en snakker om det tverrpolitiske og de forskjellige sektorer som en må jobbe på. Hva tenker representanten Leirstein om at opptrappingsplanen ikke ble nevnt? Er det dårlig nytt for undertegnede?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
For det første viser det bare at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen vurderer ledighetssituasjonen fortløpende og også har gjort endringer i permitteringsregelverket når det har vært behov for det. Så må jeg få lov til å si – og det tror jeg jeg og representanten Andersen kan være enige om – at man blir ikke noe mindre ledig selv om man går lenger permittert. Denne regjeringen mener at det er mye viktigere å sette i gang aktivitet, sette i gang omstilling, sørge for mer vedlikehold, sånn at de som jobber i bygg- og anleggsbransjen, har noe å gjøre og aktiviteten holdes oppe, at de som jobber innenfor veisektoren, har noe å gjøre, sånn at aktiviteten holdes oppe. Det vil være et mye bedre virkemiddel for å holde folk i jobb fremfor at de skal gå lengst mulig permittert. Tiltak som denne regjeringen satser på, er å få folk i arbeid raskest mulig – derfor målrettede tiltak. Jeg synes det er synd at ikke Arbeiderpartiet selv har kunnet komme med flere midler inn mot vedlikehold og investeringer.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Denne regjeringen er opptatt av, som jeg sa i mitt forrige svar, å følge arbeidsmarkedssituasjonen, tilpasse permitteringsreglene til den faktiske situasjonen. Det gjør Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen. Så er vi også opptatt av at man ikke skal skape innelåsningsmekanismer. Vi må huske at det er åtte fylker som nå har en ledighetsnedgang. Da er det viktig at vi sørger for at den arbeidskraften som er tilgjengelig, kan brukes der hvor vi har behov for mer arbeidskraft, fremfor at de blir innelåst og blir gående på dagpenger lengst mulig. Arbeid, aktivitet, er mye bedre enn å gå lengst mulig permittert. Og som jeg sa i mitt forrige svar: Regjeringen har siden vi gikk på for to år siden, vist at man følger utviklingen nøye og tilpasser permitteringsreglene til de faktiske forholdene i arbeidsmarkedet. Jeg regner med at heller ikke representanten Andersen mener at folk skal gå ledige og være bundet i en bedrift, når en kan få seg annet arbeid i en annen bedrift en annen plass i landet.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Først vil jeg takke for et meget godt spørsmål. La meg få lov til å skryte av det samarbeidet vi har hatt med Kristelig Folkeparti og Venstre, som også har gitt nye verktøy i verktøykassa, med ny og bedre lønnstilskuddsordning, som trer i kraft fra 2016, en ny og bedre oppfølgingsavtale, flere tiltaksplasser, som vil gjøre at langtidsledige ungdommer og innvandrere lettere får muligheten til å få kompetanse og komme seg inn på arbeidsmarkedet, og at vi får et nytt utdanningstiltak. Så er Nav fullstendig klar over – for de følger situasjonen svært nøye – hvordan ledigheten utvikler seg rundt omkring i landet, og er også beredt til å bruke disse verktøyene, disse virkemidlene, inn mot de områdene der det trengs mest. I tillegg har jeg allerede sendt ut et brev og invitert de åtte største kjedene i Norge til å bli med på en felles arbeidsdugnad for å få flere av de ungdommene som står utenfor arbeidslivet, inn i arbeidslivet. Det møtet vil mest sannsynlig finne sted den 15. oktober. Det er iallfall da de er invitert til å komme på et sånt møte.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
For å svare konkret på spørsmålet som Lundteigen tar opp: Jeg tror Nav har sett dem, for Stortinget gjorde disse vedtakene i mars i år, med ikrafttredelse 1. januar 2016. Så kommer vi tilbake til det i budsjettet når det gjelder omfang, og det budsjettet skal legges frem om to dager. Men de nye lønnstilskuddsordningene – at de som er i fare for å havne permanent på uføretrygd, i realiteten kan få lønnstilskudd på opptil 75 pst. med seg helt frem til pensjonsalder – blir innført og trer i kraft 1. januar 2016.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Denne regjering er opptatt av at vi skal legge til rette for nyskapere, for gründere. Jeg er helt ening med representanten Rotevatn i at det er for få i dag som kanskje tør å slippe seg helt løs og starte ny virksomhet, starte opp og være kreativ og nyskapende. Vi trenger flere av dem. Derfor, uten å gå konkret inn på det, vet jeg at min gode kollega næringsministeren er i gang med og vil i løpet av høsten legge frem en egen sak og en egen gründerplan for å motivere flere gründere til å skape sine egne arbeidsplasser. Jeg har selv vært ute og sett på et fantastisk tilbud man har blant unge gründere i Stavanger – med vanvittig god knoppskyting. Regjeringen ønsker å legge til rette for disse miljøene slik at flere gründere ser dagens lys og flere tør å satse og skape nye arbeidsplasser for nye folk, men også sine egne arbeidsplasser.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
For det første er jeg veldig opptatt av å ikke gjøre som mine forgjengere i den rød-grønne regjeringen, å komme med garantier som ikke var verdt papiret de var skrevet på. Jeg er opptatt av å vise handlekraft, vise at vi er i stand til politisk å iverksette ting raskt og effektivt for å få opp aktiviteten, noe som den ungdomspakken som vi har lansert, vil gjøre. Siste året har vi økt innsatsen på tiltaksplasser til ordinært ledige med 50 pst. Det har vært med på, som vi ser nå, å demme opp for og bremse økningen i ungdomsledighet. Så de grepene denne regjeringen allerede har tatt, viser seg å virke. De grepene vi har lansert, vil også virke i tiden fremover. Det har jeg god tro på nettopp med den erfaringen vi har med at de tiltakene vi allerede har iverksatt, har fungert så godt som de har gjort.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Statsråden sa akkurat at regjeringa hadde lyttet til partene i arbeidslivet når det gjaldt permitteringsregelverket. Det gjorde de altså ikke høsten 2013, ikke i revidert 2014 og heller ikke i statsbudsjettet høsten 2014, statsbudsjettet for 2015. Men det er bra at regjeringa til slutt har latt seg presse til å gå tilbake til et permitteringsregelverk som gjaldt før regjeringa tok over. Det er altså ikke mer satsing enn som så. Men så har ledigheten i mellomtida steget til historiske høyder. Det er 20 år siden sist vi hadde så høy arbeidsledighet. Ved møtets begynnelse i dag la vår parlamentariske leder, Jonas Gahr Støre, fram et Dokument 8-forslag på vegne av flere som innebærer at vi nå tar i bruk noen av de virkemidlene som vi tidligere har sett virker, nemlig et permitteringsregelverk med 52 ukers varighet og med fem dagers egenbetaling for bedriftene. Mitt spørsmål er: Vil statsråden anbefale sin stortingsgruppe å støtte et sånt forslag?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Det er ingen uenighet om det å skape aktivitet i en situasjon med lav aktivitet. Det er nettopp det regjeringa har blitt kritisert for ikke å gjøre, og som vi har etterlyst i lang tid. Men nå gjaldt altså spørsmålet mitt permitteringsregelverket. Både arbeidsgiver- og arbeidstakersida har sagt at med dagens ledighetssituasjon holder det ikke at regjeringa har gått tilbake til det regelverket som gjaldt i en lav ledighetsperiode fram til regjeringa tok over. Nå er situasjonen spesiell. Jo, det er bedre å gå permittert og ha et forhold til sin arbeidsgiver enn å være helt arbeidsledig. Det er et virkemiddel som er kjent fra før, det er et virkemiddel som vi vet virker, særlig i kombinasjon med muligheten til tilleggs- og etterutdanning, og det er et regelverk som partene etterlyser. Spørsmålet mitt var altså: Vil statsråden anbefale sin stortingsgruppe å støtte vårt forslag om å gå inn for et permitteringsregelverk i en høy ledighetsperiode som vi tidligere har sett har virket?
Svein Flåtten (Høyre), 2015-10-05:
I et klokt innlegg tidligere i dag sier Kristelig Folkepartis leder at det viktigste for å bekjempe fattigdom og redusere ulikheter er å skape nye arbeidsplasser. Det er jeg enig i, og det er en av grunnene til at regjeringen nå varsler en fortsatt satsing på arbeid, aktivitet og omstilling, slik det har vært fra dag én for denne regjeringen. Arbeidet med å redusere ledigheten og øke sysselsettingen er helt sentralt. Arbeiderpartiet har mange forskjellige svar på eksisterende ledighet – en del av dem allerede foreslått og gjennomført av regjeringen. Men partiet har langt færre forslag når det gjelder å skape nye arbeidsplasser. Det som imidlertid forundrer meg mest, er at Arbeiderpartiets svar på ledigheten i sine alternative budsjetter finansieres ved å sende en skatteregning på mange milliarder til nettopp det norske næringsliv som skal skape og investere i de nye arbeidsplassene vi nå trenger. Hvis representanten Giske skal se fremover og ikke bakover, som han gjorde nå i de siste fem minuttene, hvorfor mener han at den regningen er et godt virkemiddel for å få i gang ny virksomhet og nye arbeidsplasser?
Henrik Asheim (Høyre), 2015-10-05:
Det er vi ikke opptatt av i det hele tatt. Det er slik at med denne regjeringen er det et rekordhøyt søkertall til lærerutdanningen. Vi bruker også penger på å bygge ut antall læreplasser i lærerutdanningen. Det er ikke noe vi gjør for at de ikke skal ansettes i skolen etterpå. Sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre bruker vi 0,5 mrd. kr på å øke lærertettheten på 1.–4. trinn, og vi følger opp med penger for å forske på hvilken effekt dette faktisk har. Men vårt poeng har vært at vi er mot en lærertetthetsnorm, og jeg er litt kritisk til å få dette spørsmålet fra – av alle – Arbeiderpartiet, et parti som gikk til valg på å være mot en norm. Nå sier de at de er for en form for norm. Men i valgkampen stilte vi altså spørsmål om igjen og om igjen: Er det på kommunenivå, er det på skolenivå, hvor mange flere lærere er det faktisk snakk om? Jeg sier helt tydelig: Vi ansetter flere lærere, men det viktigste er at de lærerne vi har i skolen, nå får det kompetanseløftet de i åtte år etterspurte under den rød-grønne regjeringen. En tredobling av det kompetanseløftet gjør også at de får det faglige påfyllet de har krav på. Men spørsmålet tilbake til Arbeiderpartiet må være: Hva betyr den normen som de har gått til valg på, men nekter å konkretisere?
Henrik Asheim (Høyre), 2015-10-05:
For det første skal representanten få litt mer tid, for statsbudsjettet kommer på onsdag og ikke i morgen. For det andre er det slik at jeg naturligvis ikke – og dette har jeg lært på kurs – kommer til å lekke fra statsbudsjettet om dette. Dette blir spennende å se på onsdag, når statsbudsjettet legges frem. Men så er det altså slik at selv om representanten Tynning Bjørnø og Arbeiderpartiet ikke vil snakke så mye om historien, synes jeg den er ganske relevant for å se på hva slags skole vi overtok, og hvorfor vi gjør de grepene vi nå gjør. Faktum er at lærerne i alle disse årene etterlyste et lærerkompetanseløft, som vi nå har tredoblet satsingen på, sammenlignet med hva den rød-grønne regjeringen gjorde. Det har vært kjempeviktig. Hvis man skal ha respekt for lærerne på verdens internasjonale lærerdag, må man også ha respekt for den profesjonen det er å være lærer. Derfor er jeg veldig kritisk til en idé om f.eks. å øke tettheten, noe som kan bety langt flere ufaglærte inn i skolen, i stedet for å bruke ressursene på å ha respekt for læreren som pedagog. Det betyr også faglig kompetanse for dem som er i klasserommet.
Henrik Asheim (Høyre), 2015-10-05:
Takk for spørsmålet. Noe av det jeg opplever at Høyre og Kristelig Folkeparti står sammen om på Stortinget, er nettopp viktigheten av at barnehager ikke bare er noe man har som et tilbud for at foreldrene skal kunne gå på jobb. Det er faktisk et tilbud som også skal ha kvalitet og innhold. Man har brukt mye tid de siste ti årene på å bygge ut kapasitet. Det har vært en riktig prioritering, men nå handler det om innhold. Vi står sammen om at vi skal ha en slik tetthet, og at vi skal likebehandle de offentlige og de private barnehagene bedre. Jeg tror at representanten og jeg kan være enige om at noe av hovedutfordringen ikke bare er å sette et tall og si et årstall, men faktisk skaffe nok pedagoger og ha den tettheten. Derfor har vi også stått sammen i budsjettet om nettopp å tilby dem som allerede jobber i barnehage, men som i dag er ufaglært, det kompetanseløftet de trenger for å bli faglærte pedagoger i barnehagen.
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Snart får vi vite om lederen av Utdanningsforbundet kan gjenbruke pressemeldingen fra et tidligere blå-blått statsbudsjett, der hun sa: «Dette er en trist julegave til norske elever.» Bedre lærere er viktigere enn flere lærere, har representanten Asheim sagt – eller rettere sagt skrevet – for kort tid siden. Det er ikke første gang vi hører dette fra Høyre, og vi har hørt det fra representanter fra regjeringspartiene her i dag også. Arbeiderpartiet er enig i etter- og videreutdanningsløftet. Men Arbeiderpartiet mener at det også trengs noe mer – det trengs flere lærere. Vi lytter til lærerne, som sier at de trenger mer tid til å hjelpe elevene til å nå sine mål. Hvorfor er representanten Asheim, Høyre og regjeringen så opptatt av å slå fast at det må være en motsetning mellom bedre lærere og flere lærere?
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Vi befinner oss her og nå, og vi diskuterer landets framtid. Vi kan godt diskutere historien, og vi kan også diskutere tidligere rød-grønne statsbudsjetter, men faktum er at i den rød-grønne tiden ble det foreslått og bevilget penger til 6 700 studieplasser innenfor lærerutdanning. Så langt hos dagens regjering har det ikke vært noen. Det er lærernes internasjonale dag i dag, og jeg skjønner at det er vanskelig å diskutere antall lærere. Men la oss heller da diskutere det det egentlig handler om, og det er tid. Hvilke konkrete forslag i statsbudsjettet som blir framlagt i morgen, vil regjeringen komme med når det gjelder å gi lærerne bedre tid – det de har sagt at de trenger – for å hjelpe elevene til å nå sine mål?
Hanne Thürmer (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Stortingsflertallet har vedtatt, og regjeringen har også slått fast, at det skal innføres en bemanningsnorm i barnehagene innen 2020. Ansvarlig statsråd har tidligere bekreftet at dette betyr at målet er å innføre en bemanningsnorm innen 2020. Men han har også sagt at regjeringen ønsker å se på spørsmålet om en ny finansieringsordning for private barnehager og å se dette i sammenheng. Den skal innføres allerede 1. januar 2016. Kristelig Folkeparti mener derfor, og har foreslått, at det er ingen grunn til å sitte og vente til 2020 med bemanningsnormen, men at man må prøve å komme i gang med denne reformen tidligere. Kan representanten Asheim i Høyre være enig i at det er på tide at regjeringen legger fram en sak om innføring av en bemanningsnorm i barnehagen?
Hanne Thürmer (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Trontalen sa i år lite om lokalsykehus og sykehusstruktur. I påvente av en nasjonal plan er det stille fra regjeringen. Er det stille før stormen? Troen på at sentralisering alltid gir bedre tjenester, er for meg en myte. Denne myten er utfordret av pasientforeninger, helsetjenesteaksjoner, Legeforeningen, lokalsykehusenes interesseorganisasjon og befolkningen. Helhet, kontinuitet, nærhet, tilgjengelighet og samarbeid mellom første og andre linje er kvaliteter som ofte kommer i skyggen av det høyspesialiserte. Lokalsykehusene har viktige oppgaver, også innenfor rusomsorg og psykisk helsevern. Igjen er det sammensatte ofte best ivaretatt på et lokalsykehus. Skal det høyspesialiserte fungere etter planen, må de få de riktige pasientene sortert. Når pasientene er ferdige hos de høyspesialiserte, må de tilbake til lokalsykehusene for etterbehandling. Det er en god oppgavefordeling. Pasientene er fornøyde med sine lokale sykehus, men de er ikke fornøyde med den evige usikkerheten om sykehusets framtid, sykehusets oppgaver og bemanning. De ansatte på lokalsykehusene er også fornøyde med å jobbe på et lokalsykehus, men ikke med den evige usikkerheten om sykehusets framtid. Engangslegen, som vi hørte om før i dag, er ikke lokalsykehuslegen. Min påstand, som lege på Rjukan sykehus og Notodden sykehus i Telemark, er at vi gir gode helsetjenester på lokalsykehusene. Vi er kostnadseffektive og oversiktlige, og nærhet, kontinuitet, oppfølging og rehabilitering er kvaliteter som ikke verdsettes i samme grad som det som er høyspesialisert. I tillegg har alt helsepersonell i Norge tilgang på glitrende kunnskapskilder fra Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten, selv om dette nå står i fare for enda en omorganisering av den sentrale statlige helseforvaltning. Denne uavhengige kompetansebasen bør være uavhengig av maktapparatet og beholde sin selvstendighet og sin troverdighet. Jeg håper også at Stortinget og politikerne i større grad tar tilbake eierskapet til helsepolitikk og i større grad er premissleverandør for de store linjene innenfor spesialisthelsetjenesten.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Trontalen hadde eit viktig og riktig fokus på den humanitære katastrofen me no ser, men trontalen hadde òg eit fokus på utsette barn. Som justispolitisk kollega av Leirstein har eg lyst til å vise til den saka som VG har hatt dei siste dagane om barn som er utsette for seksuelle overgrep, og som endar opp som «råvarer» i ein umenneskeleg industri, der bilete og filmar av seksuelle overgrep blir selde og delte på Internett. VG møtte nordmenn som sel og deler slike bilete på nettet og er med på å skape og halde ved lag ein marknad for overgrep mot barn. I vår raud-grøne regjeringstid styrkte me Kripos, me skjerpa straffene, og me etablerte barnehusa. Eg lurer på kva Leirstein meiner er dei tre viktigaste tiltaka som justisministeren har innført dei to siste åra for å redusere den marknaden som finst for overgrep mot barn, og kva representanten meiner me må gjere vidare for å forhindre dette.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-10-05:
Kven skapar ein tryggleik for? Skapar ein tryggleik for dei som eventuelt ikkje får betra sine arbeidsvilkår, sine moglegheiter til å ha gode standardar for helse og miljø fordi det kan svekkje interessene til globale selskap og investorar? Gir ein fordelar til utviklingsland som vil beskytte sine ressursar, si arbeidskraft og byggje opp sine land på same måte som me har gjort? Ein gjer ikkje det. Spørsmålet vert: Kven skal ein leggje til rette for? Det er òg interessant, viss me ser litt historisk på det, korleis Noreg har greidd å byggje seg opp til å verte eit rikt land der me òg har greidd å varetake interessene til innbyggjarane, nettopp fordi me ikkje har hatt den typen klausular som har hindra oss i denne sal i å fatte viktige vedtak til beste for innbyggjarane, utan at me må skjegle til investorar.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-10-05:
For det fyrste går ikkje heile verda for investor–stat-avtalar. Det er ein grunn til at WTO ikkje kom i land med sine rundar, nettopp fordi utviklingslanda ikkje ville ha denne type avtalar. Dei vil òg ha moglegheit til å beskytte sin industri, beskytte sine nasjonale interesser, til liks med andre. Kven som vert diskriminert, kan ein diskutere, for ISDS-mekanismar i investor–stat-avtalar vil jo gjere at utanlandske selskap kan gå til sak mot den norske stat. Men det kan ikkje norske selskap gjere, så dette vil ikkje i så fall bidra til at norske selskap vil verte mindre diskriminerte i Noreg – tvert om vil dei bruke det norske rettssystemet viss ein er i tvist med den norske stat, men utanlandske selskap kan og vil då bruke andre domstolar, som sit utanfor landet sine grenser, med anna regelverk enn det den norske staten har.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-10-05:
Ja, me vil gjerne sjå til at det er tryggleik og gode internasjonale køyrereglar. Derfor ynskjer me at WTO skal vere den instansen som forhandlar fram det på eit nivå som gjer at òg utviklingsland vert høyrde. Det som no skjer, er at dei store, dei rike går føre, og det vil true utviklingsland til å følgje etter. ISDS-mekanismar vil ikkje tilgodesjå utviklingsland på den måten som regjeringa i regjeringserklæringa si hevdar at det vil gjere. Tvert imot vil det føre makt frå folkevalde organ over i lukka styrerom. Det er lukka prosessar. Rettssakene som går, er òg lukka. Det er umogleg å få innsyn, det er veldig vanskeleg – WikiLeaks kjem med litt informasjon, elles er det nesten umogleg å få innsyn. Australia er saksøkt av tobakksgigantar. New Zealand ville innføre åtvaring mot røyking på tobakkspakkar, men gjer det ikkje av frykt for å verte saksøkt. Dette vil òg endre den politiske dagsordenen. Politikarar tør ikkje fatte viktige vedtak i frykt for å verte saksøkte.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-10-05:
Trur representanten at det er tilfeldig at millionar av menneske protesterer mot denne typen mekanismar i handelsavtalar? Er folk flest dumme? Trur ein dei faktisk ikkje veit at det er sterke næringsinteresser og lobbyister som køyrer dette løpet? Det er ikkje vanlege folk sine interesser som er varetekne, det er store globale selskap som køyrer løpet. Det veit representanten veldig godt. Det er dei som «lobbyerer» fram, det er dei som får gjennomslag, og makt vert flytta frå nasjonalforsamlingar og frå folkevalde organ over i lukka styrerom. Det er det ISDS handlar om. Det varetek investorar, ja, men me som folkevalde skal ikkje berre varetake investorar, me skal varetake folk sine interesser, helse, miljø, tryggleik, arbeidstakarrettar og moglegheita til å byggje gode nasjonar òg for dei som ikkje er komne så langt i si nasjonsbygging som Noreg er. Det er både solidaritet og å byggje gode velferdsland rundt omkring.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-10-05:
Takk til forsvarsministeren for eit, som vanleg, godt innlegg. Forsvaret er inne i ei ny tid med heilt andre sikkerheitspolitiske utfordringar for landet vårt enn det me såg då førre langtidsplan vart lagd fram. Derfor er det vel ikkje heilt relevant, heller, å snakke om budsjettet korkje frå den raud-grøne regjeringa eller frå Bondevik-regjeringa, for ein hadde ein heilt annan situasjon enn det ein no har. Men sjølv i den situasjonen, då det var behov for omstillingar og det vart gjort omstillingar, var ikkje fleirtalet i komiteen i førre periode oppteke av å gjere dei store endringane. Eg måtte setje meg ned og lese innstillinga – det kan alltid vere nyttig – og då las eg m.a. om Heimevernet. Og fleirtalet, som då bestod av Høgre, Framstegspartiet og Kristeleg Folkeparti, var veldig oppteke av å styrkje Heimevernet og å oppretthalde Sjøheimevernet, som no forsvarssjefen vil leggje ned. Derfor er det interessant å kunne få nokre vurderingar av om det er noko i den forsvarspolitiske situasjonen som har endra Høgres standpunkt til desse institusjonane i dei åra som no har gått sidan den innstillinga?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2015-10-05:
Investeringsavtaler og handelsavtaler er et yndet tema for Senterpartiet. Mens vi har sittet her i trontaledebatten, har det gått ut nyheter om at man nå er enige om TPP, Trans-Pacific Partnership. Verden beveger seg framover. Det neste steget som da kommer, er full fart på TTIP og forhandlingene mellom EU og USA. Investeringsavtaler er en viktig del av det. Det finnes i dag nærmere 3 500 investeringsavtaler rundt i verden. Norge har nesten ingen. Det det dreier seg om, er å gi norsk næringsliv en beskyttelse ute når de skal ut på den internasjonale arena. Det er nesten uforståelig at Senterpartiet kan være så mot at handel faktisk er basisen for velferd. Vi må ha et næringsliv som tør å være der ute for at vi også skal kunne støtte de deler av næringslivet som Senterpartiet ivrer for. Så hvordan kan Senterpartiet være så negative når det gjelder å skape trygghet for dem som er på den internasjonale scenen?