Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Uønsket svangerskap og abort er et tema som dukker opp i debatter med jevne mellomrom. Selv om vi har hatt flere handlingsplaner, og det stadig har blitt satt inn nye tiltak, er aborttallene fortsatt forholdsvis høye – selv om de har gått noe ned. At kvinner har rett til selvbestemt abort, er svært viktig, og heldigvis har vi ikke lenger en debatt om det skal være slik eller ikke. Men selv om kvinner lett kommer til hjelpen, vet vi mye om at avgjørelsen kvinnene må ta, ofte oppfattes som krevende, og at kvinner i forskjellig grad blir preget av det de har vært igjennom. Derfor vil det være et gode å få ned antall aborter. Handlingsplanen for forebygging av uønsket svangerskap og abort som ble lansert i 2010, gjelder fortsatt. For 2014 ble det bevilget 32,3 mill. kr til oppfølging av denne. I statsrådens brev av 23. mai står det at han har som målsetting å få på plass en samlet strategi for god seksuell helse fra 2015. Formålet er en samordning og spissing av virkemidler og tiltak. Flere av de forslagene som fremmes i representantforslaget, vil det være naturlig å løfte i den sammenheng. Jeg velger å ikke gå gjennom alle forslagene som ligger i saken. Jeg deler intensjonen i flere av forslagene, som økning av engangsstønaden, bedre seksualundervisning og utvidelse av forskrivningsrett til prevensjonsmidler også for jordmødre og helsesøstre. Andre forslag mener jeg er ivaretatt i andre sammenhenger, i forbindelse med andre planer og meldinger som er varslet. Når man leser gjennom alle de forslag som ligger i saken, kan man få inntrykk av stor uenighet. Leser man derimot merknadene som ligger i saken, synes jeg de vitner om stort engasjement og svært mye enighet på tvers av partigrensene. Komiteen står i denne saken ganske samlet om problemstillinger, utfordringer og også tiltak. Opp gjennom mine år på Stortinget har jeg syntes at mye av det vi jobber med, er fragmentert. Problemstillinger og utfordringer knyttet til barn og unge ligger under flere komiteer, og jeg har ofte fått høre på høringene at man savner et fokus på ungdom. Det meste er delt inn i barn eller voksne. Særlig når det gjelder overgangen mellom barn og voksen innen helse – med tanke på både rus, psykisk helse, behandling og rehabilitering – har man en tendens til ikke å ta inn over seg at ungdom trenger noe annet enn barn, og også noe annet enn voksne. Det er svært mye å hente innenfor alle saksområder om vi greier å bygge sterke og trygge ungdommer. Ikke minst innen seksualitet, uønsket svangerskap og abort handler det om trygghet knyttet til egen kropp, egen helse og egen seksualitet. Det å bygge selvtillit slik at de kan stå oppreist mot press og vite grensen mellom frivillighet og tvang, vil være viktige grep å ta. Jeg er en stor fan av helsestasjoner for ungdom. I min kommune har vi hatt dette i svært mange år. Mine samtaler med de ansatte der som kommunepolitiker, ga meg mye kunnskap om hvor mye usikkerhet, utrygghet og mangel på selvtillit som preger altfor mange ungdommer. Selv de tøffeste ungdommene har en sårbarhet og utrygghet som gjør at mange opparbeider seg andre problemer, slik som spiseforstyrrelser, selvskading og drop-out. Det å nå ungdommene med god og relevant informasjon, er med på å styrke dem som mennesker, men da må dette skje på deres premisser og på deres arenaer. Alt henger sammen med alt. Da vi satt og drodlet litt om alle forslagene som ligger i denne saken, slo det meg at det ville være fint å kunne diskutere dette i et større perspektiv. En handlingsplan for å forebygge uønsket svangerskap og abort har vi allerede. I tillegg har vi strategier for bedre seksuell helse og Aksept og mestring – nasjonal hivstrategi. Det vi mangler, er rett og slett en egen ungdomshelsestrategi som kan romme alt det som er ekstra krevende ved å være ungdom, ved det ikke å være barn, og ikke være helt voksen. God helse skaper styrke og trygghet. Jeg er glad for at også andre partier støtter opp om dette.