Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2010-12-07:
God velferd er spørsmål om fordeling av samfunnets ressurser. For Arbeiderpartiet vil en sterk offentlig sektor være garantisten for å oppnå en best mulig fordeling av godene og best mulig velferd. Konkurranseutsetting, privatisering og annen markedsretting utfordrer grunnvollene i velferdsstaten vår. Vi ser at de nye aktørene som vil overta det offentliges ansvar, er av en annen karakter enn de som har vært der før. Det kommer flere og flere profittbaserte internasjonale selskaper, registrert i skatteparadiser, som vinner anbud som legges ut fra kommunene, mens ideelle og ikke-kommersielle gir opp eller blir kjøpt opp av pengesterke aktører. Vi ser det i barnehagesektoren. Arbeiderpartiet ønsker ikke dette i omsorgssektoren. Jeg har lyst til å ta fram noen av de satsingene vi har gjort i budsjettet som vil gi en bedre omsorg, i en mangfoldig kommunal regi eller sammen med ideelle og frivillige. Jeg vil trekke fram økningene i demensomsorgen. Antall personer med demens er økende, og det er derfor viktig å sørge for kunnskap og god kompetanse til ansatte om behandling av dem som rammes av demens. Vel så viktig er det å se de pårørendes behov og finne ut hvordan vi skal hjelpe dem til best å takle denne vanskelige sykdommen. Demensplan 2015 har mange gode mål, og ved å styrke demensomsorgen slik vi gjør nå, kan vi gjennomføre planen slik vi ønsker. Et av målene i planen er pårørendegrupper og samtalegrupper som skal være tilgjengelig i hele landet. Der tilbudet er i dag, skjer dette i et samarbeid mellom frivillige organisasjoner, som demensforeningene i Nasjonalforeningen for folkehelsen, Norske Kvinners Sanitetsforening og Kirkens Bymisjon. Vi vil gjør dette tilbudet enda mer tilgjengelig, og vi vil videreutvikle det. Vi bevilger derfor 15 mill. kr mer til dette formålet i 2011, der både kommuner og organisasjoner kan søke om støtte. Slik vil enda flere kunne ta del. Formålet med pårørendeskoler er å gi de pårørende kunnskap om sykdommen og hvordan en best kan takle det å være pårørende til en dement. Det å skjønne hva som skjer, vil kunne bidra til å øke livskvaliteten både for dem som er rammet, og for dem som står ved siden av. Tilbakemeldinger fra deltakerne, som f.eks. fra Årdal, der ordningen er evaluert, viser at de pårørende har god nytte av slike tiltak, og at det har gjort at det er lettere både å forstå og kunne hjelpe. Kompetanse er viktig, og opplæringsprogrammet Demensomsorgens ABC, som er utarbeidet i regi av Nasjonalt kompetansesenter for aldring og helse, er et flott bidrag. Over 8 000 ansatte i over 250 kommuner deltar. Vi mener dette er så viktig at vi vil styrke dette med ytterligere 6 mill. kr, slik at enda flere ansatte kan få opplæring. Demenslinjens hjelpetelefon er et tilbud til alle som har spørsmål om demens. Det er alltid mange ubesvarte og vanskelige spørsmål som dukker opp, Derfor kan denne hjelpetelefonen være et godt tilbud for de mange som trenger det. Der møter en kvalifisert helsepersonell, som kan faget. Derfor styrker vi denne linjen med 500 000 kr. Våre tre demensfyrtårn bør også nevnes, Kroken i Tromsø, Abildsø i Oslo og Songdalen i Vest-Agder. Dette er undervisningssykehjem som særlig har ansvar for kompetanseutvikling innenfor demensomsorgen. Til det viktige arbeidet de gjør, som fyrtårn og som kompetansebyggere, øker vi tilskuddet med 3 mill. kr. I tillegg er utbyggingen av nye omsorgsplasser viktig. Det er veldig bra at tilskuddsordningen nå er styrket, slik at det kan bygges mer. Det kommer til å få betydning både for demente og andre som trenger heldøgns omsorg og pleie. Det er viktig å framheve den innsatsen frivillige gjør for en bedre dag for de eldre. Frivillige organisasjoner gjør hver dag en kjempeinnsats. Et godt eksempel på det er Røde Kors, en landsomfattende organisasjon med over 6 000 frivillige. Dette er et godt supplement til de tilbudene som det offentlige gir. De utfyller arenaer som det ikke gis tilbud på, de øker trivselen og bidrar til livsinnhold. Derfor styrker vi Røde Kors Besøkstjeneste for eldre med 1,5 mill. kr og øker tilskuddet til Kirkens Bymisjon, penger som vi vet vil bli brukt til glede og nytte. Livsglede for Eldre er et annet tiltak som bygger på frivillighet, og som er ytterligere styrket i budsjettet her i Stortinget. Ingen klarer vel å være uberørt etter å ha sett hvordan de gir pleietrengende eldre et innhold i dagen, og ikke minst gir livsglede. Filmen vi så, der eldre med langtkommen demens var på sledetur i kulda og spiste pølser stekt på bål, og den gleden de viste, burde gjøre inntrykk på alle. Jobben de gjør, er viktig, og derfor øker vi også det tilskuddet. Samhandling med frivillige er viktig, men det må smøres med midler, for bare da kan mange gode krefter og tiltak utløses.