trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Henrik Asheim (Høyre), 2021-03-23:
Med forbehold om at denne førstelektoren fra Universitetet i Sørøst-Norge er sitert riktig, er jeg dypt uenig i at det er et demokratisk problem at vi akkurat ett år får noen færre lærerstudenter ut fordi vi har gjort om lærerutdanningen til en femårig master. Det er en helt logisk konsekvens av at studiet blir et år lenger. Det er ikke et demokratisk problem at det kommer noen færre et år, for de som kommer ut neste år, har altså en ferdig master fra en forskningsbasert, praksisnær lærerutdanning. Det tror jeg er veldig bra. Det andre er hvordan vi skal sørge for å få flere lærere til Nord-Norge. For det første: Det tildeles flere studieplasser på lærerutdanningen i Nord-Norge. Det faktum at vi har en strukturreform, er også gjort fra universitetene selv for at de skal kunne utdanne flere både lærere og sykepleiere. I tillegg til det er det slik at vi har egne ordninger i Lånekassen som gjør at man får slettet mer av studielånet hvis man velger å jobbe i Nord-Norge. Vi har mange verktøy på gang, men dette er en veldig viktig del av det vi jobber med nå, nettopp denne desentraliserte og fleksible utdanningen som vil gjøre at man kan utdanne seg over hele landet.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
SSB har levert en framskrivning som bygger på den forutsetningen at fødselstallene går ned. Nå leser jeg i perspektivmeldingen at regjeringen forventer at fødselstallene går opp. Det betyr at regjeringen bør være vel så opptatt av nå-situasjonen som av framskrivningen. I dag morges hørte jeg kunnskapsministeren, på Politisk kvarter, trøste seg med at fødselstallene går ned, så framtidsutsiktene er egentlig ganske positive. Norge trenger flere barn, og de skal ha kvalifiserte lærere. Arbeiderpartiet har en aktiv politikk for å nå begge disse målene. Hvis statsråden nå ikke motiveres av de rød-grønnes forslag til handling, bør han jo i det minste ta inn over seg internasjonal forskning, som viser at lærermangel har alvorlige konsekvenser. Det truer elevenes læringsevne, ustabilitet i lærerstaben påvirker elevenes prestasjoner negativt og reduserer kvaliteten og effektiviteten i lærerarbeidet. Hva er regjeringens svar på disse problemene, som er dokumentert i norsk skole, siden de avviser dette krafttaket?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Da takker jeg statsråden for svaret. Det er likevel sånn at det er en lærermangel, og ingen steder er den større enn i Nord-Norge, på tross av de tiltakene som statsråden har ramset opp. I et innlegg i Khrono i desember skrev professor emeritus Jordell at den mest alvorlige situasjonen kan ventes i Nordland, muligens også i tidligere Finnmark. Jordell peker på at i Nordland er det allerede ti kommuner der mer enn 10 pst. av timene gis av ufaglærte lærere. To kommuner hadde mer enn 30 pst. Det er alvorlig, ikke minst med tanke på det regjeringens eget distriktsnæringsutvalg nylig slo fast, at grunnlaget for kompetansen i arbeidsstyrken bl.a. legges i gode skoler. Så har regjeringen innført en kjede av tiltak som til sammen skaper lærermangel. Hvilke tiltak vil statsråden komme med framover for å dekke behovet for lærere i distriktene og ellers?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Nedleggelsen av lærerutdanningen på Nesna viser hvorfor det trengs en ny retning på utdanningspolitikken. Lærermangelen er stor, spesielt i Nordland. Arbeiderpartiet mener at det fortsatt skal være lærerutdanning på Nesna. Lokale læresteder er viktig for kompetanse, bosetting, arbeidsplasser og regional utvikling. Campus Nesna rekrutterte lokalt og avga arbeidskraft lokalt. Nedleggelsen betyr mer sentralisering. Vi vil føre en aktiv politikk for lærerutdanning på Nesna – og ikke bare det: Vi vil bygge ut utdanningssystemet til flere og prioritere desentralisert utdanning. I denne saken står de rød-grønne partiene samlet i en kritikk av regjeringen. Vi er enige om at det fortsatt bør være lærerutdanning på Nesna. Senterpartiet foreslår at det skal opprettes en ny høyskole på Nesna, og at Nord universitet skal pålegges å opprettholde et studietilbud på Nesna inntil høyskolen er i gang. De tre partiene foreslår litt ulike modeller for hvordan lærerutdanningen på Nesna kan sikres, men vi vil det samme. Det som er sikkert, er at det trengs et regjeringsskifte for å få det til. Arbeiderpartiet vil ha en reform for utdanning der folk bor. Det foreslår vi i vårt nye partiprogram, der desentralisert utdanning er et hovedgrep. I høst la vi fram ny politikk for høyere utdanning og forskning og det største distriktsløftet siden 1970-tallet. Vi ønsker å stoppe høyresidens sentralisering og ha en storsatsing på høyere utdanning i distriktene. Vi vil ha opptrappingsplaner for studieplasser for hele landet og prioritere utdanning innen yrker der Norge mangler arbeidskraft. Det må bli enklere å ta mer utdanning som voksen, og utdanningsinstitusjonene skal få et tydeligere ansvar for den regionen de er en del av. Arbeiderpartiet respekterer styringsprinsippene i universitets- og høyskolesektoren. Stortinget skal ikke pålegge universitetsstyrene å opprette bestemte utdanninger. Arbeiderpartiet vil imidlertid endre loven for å stille tydeligere nasjonale krav til regional tilstedeværelse, styrke det desentraliserte tilbudet og bruke tildelingsbrev og utviklingsavtaler mer aktivt for at Norge skal få det mangfoldet av utdanninger som vi trenger. Arbeiderpartiet kommer til å stemme imot forslag nr. 1 fordi vi ikke vil låse mulighetene for Nesna og høyere utdanning til ett høyskolealternativ. Vi stemmer for forslagene nr. 2 og 3, og vi stemmer imot forslag nr. 4 fordi Stortinget ikke skal inn og instruere universitetsstyret.
Turid Kristensen (Høyre), 2021-03-23:
Å få lov til å få anledning til å diskutere hvordan vi som politikere kan bidra til at vi får enda flere dyktige lærere for våre elever, er alltid velkomment. Nå skal ikke jeg stå her og påstå at det ikke er noen nye tanker i dette forslaget, men jeg er i det store og hele egentlig aller mest fornøyd med at vi her faktisk får mulighet til å peke på at veldig mye, faktisk det meste, av det som foreslås her, er ting regjeringen enten har gjort, er i ferd med å gjøre, eller har bekjentgjort at den skal gjøre. Å få lov til å vise fram regjeringens politikk på denne måten må vi jo bare få lov til å være takknemlige for. Jeg er også glad for å se at det er stor enighet om at gode yrkesfaglærere er viktig. Men som for så mange andre av forslagene lurer jeg litt på om partiene som har fremmet denne saken, har sovet litt i timen de siste årene. Ikke at det ikke er rom for fortsatt satsing, men her har det jo skjedd veldig mye. Høsten 2015 satte regjeringen i gang Yrkesfaglærerløftet, nettopp for å bidra til å rekruttere flere yrkesfaglærere og sørge for at flere får en godkjent lærerutdanning. En desentralisert ordning for etter- og videreutdanning ble etablert i 2019. Noen av tiltakene i Yrkesfaglærerløftet er nettopp også hospitering og faglig oppdatering. En egen stipendordning for ansatte i skolen som mangler lærerutdanning, har vi også for yrkesfaglærere. Og vi har stipendmidler som kan brukes for at skoleeiere skal kunne rekruttere personer utenfor skolen som mangler godkjent utdanning. Det er altså noen av de gode tiltakene som er på plass der. Jeg også lyst til å peke på opprettelsen av Kompetansesenter for yrkesfag ved OsloMet og Senter for yrkesfag og opplæring i arbeidslivet ved Universitetet i Agder. Igjen lurer jeg på om noen virkelig har sovet veldig godt i timen. Representanten Jonas Gahr Støre har vært ute og sagt at for ham og Arbeiderpartiet er dette et av de viktige tiltakene i årene framover. Da har jeg lyst til å minne om at regjeringen har opprettet ikke bare ett, men to slike yrkesfagsentre, som nettopp holder på med det de ønsker seg. Vi kan gjerne styrke dem og satse videre på dem, men de gjør faktisk en god jobb allerede i dag. Jeg har likevel lyst til å peke litt mer framover. Vi har fremdeles behov for flere lærere med riktig yrkesfaglig kompetanse. Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet mener derfor at vi må se på hvordan fagskolene våre skal kunne bidra til å utdanne flere dyktige yrkesfaglærere. Fagskolene sitter på god og viktig kompetanse, er i tett forbindelse med arbeidslivet og kjenner deres behov godt. En av denne regjeringens og Fremskrittspartiets store satsinger har jo nettopp vært fagskolene våre. At fagskolene også skal kunne bidra videre, mener vi er helt riktig. Det viktigste for elevenes læring er en dyktig lærer også for yrkesfagene våre, og en av de viktigste faktorene for å lykkes med en fullføringsreform i videregående skole er å utdanne og rekruttere også flere yrkesfaglærere. Fagskoler ønsker allerede i dag å bidra til det, og det mener jeg at vi bør la dem slippe til med.
Turid Kristensen (Høyre), 2021-03-23:
I Høyre er vi helt enig med forslagsstillerne i at skoler som tilbyr tradisjons- og håndverksfag, er viktige bærere og formidlere av norsk kulturarv – og at de uten tvil er et viktig bidrag for at vi skal kunne fortsette å ha fagkompetanse som Norge som kulturnasjon, absolutt trenger. Disse skolene trenger varige og robuste rammebetingelser. Vi er også helt enig i at skoler som Hjerleid Handverksskole på Dovre, Østfold Møbelsnekkerskole i Mysen og Plus-skolen i Fredrikstad trenger mer forutsigbare rammebetingelser. Jeg er veldig stolt av at regjeringen og Fremskrittspartiet har gjennomført og gjennomfører en virkelig historisk satsing på yrkesfag, og vi ønsker også å sikre disse viktige yrkesfagene. Vi har i nasjonale strategier lagt føringer som skal ivareta vår kulturarv, herunder også den immaterielle. I Granavolden-plattformen slår regjeringspartiene fast at vi vil videreutvikle ordninger som motiverer til å bevare både materiell og immateriell kulturarv, og ivareta nye funn slik at også framtidige generasjoner får glede av viktige kulturminner og kulturmiljøer. Dette er en viktig oppgave vi har på vegne av alle barn og unge, og for dem som kommer etter oss. Vi er gjort kjent med at håndverksskoler, som dem jeg nevnte innledningsvis, opplever både strukturelle og økonomiske utfordringer, og statsråden peker i sin uttalelse til komiteen på at problemstillingene knyttet til dette er sammensatte, og at tilbudene også må sees i et livslangt læringsperspektiv. Det er også pekt på et behov for å se på hvordan regionale kompetansesentre kan spille en viktig rolle når vi skal ivareta disse små og verneverdige fagene. Det er ingen tvil om at det er tverrpolitisk enighet om viktigheten av å ivareta våre tradisjons- og håndverksskoler. En samlet utdannings- og forskningskomité sto sammen i en merknad i statsbudsjettet og ba regjeringen om å se nærmere på ordninger som skal ivareta nettopp det forslagsstillerne tar opp i dette representantforslaget. Så det er litt underlig at det kommer nå, men man har kanskje lyst til å markere noe. Regjeringen ble av en samlet komité bedt om å se på ordninger som eksempelvis enklere inntak på voksenrett, grunnfinansiering og rettigheter i Lånekassen som styrker driftsgrunnlaget og skaper større forutsigbarhet, og at slike ordninger også kanskje kan vurderes i samarbeid med Kulturdepartementet. Også familie- og kulturkomiteen hadde merknader hvor de ba regjeringen om å vurdere mulige støtteordninger. Hvis vi skal klare å finne den beste løsningen for disse fagene og skolene, må vi sørge for at vi ser dette i den helheten de er en del av, og ikke forskutterer noe her i dag. Nå er stortingsmeldingen om videregående skole rett rundt hjørnet, og det er derfor naturlig for oss å se på friskolenes plass i arbeidet med små og verneverdige håndverksfag i lys av den meldingen. Vi gleder oss til å ta fatt på arbeidet med videregående skole-meldingen og med å sikre disse skolene.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2021-03-23:
I starten av denne debatten begynte jeg å undre meg over hvorfor det ikke var elevstreik rundt i hele Skole-Norge i protest mot at de ikke hadde lærere i sine klasserom, for så ille ble virkeligheten beskrevet i denne salen. Det overrasker meg veldig, for jeg må si: Ja, jeg er enig med representanten Tvedt Solberg, som sier at dette er en årlig debatt vi har, men det er jo ikke slik at vi sitter her med de samme tallene og de samme utviklingstrekkene som vi hadde for fire år siden. Vi sitter faktisk her med ganske mye grundig dokumentasjon som tyder på at vi nå går i riktig retning i Lærerløftet. Det burde gjøre, mener jeg, at man kanskje reflekterte noe over de standpunktene man tok for flere år siden. Vi har over 4 000 flere kvalifiserte lærere i norske klasserom, lærertettheten er høyest på tolv år, og over 40 000 lærere har fått videreutdanning. Det var rekordmange kvalifiserte som søkte seg til lærerutdanningen i fjor, og nye tall viser nå at etter at vi innførte karakterkrav 4, var det 7 pst. økning, altså i fullføring, på det ene året. Man kan sette spørsmålstegn ved veldig mye, men man kan ikke si noe annet enn at dette veldig tydelig tyder på at karakterkrav faktisk fungerer for å få flere til å fullføre. Så var det 3,2 pst. av timene som ble utført av ukvalifiserte i 2013, og nå er det 3,6 pst, og det er 0,4 pst. økning som vi må ta på alvor. Men det er klart, det har også vært en nedgang de siste årene til tross for at 6 000 lærere får videreutdanning i året og derfor går ut av klasserommene, og ofte er det vikarer som stepper inn, og til tross for at vi i tillegg til det ser at man de neste årene kommer til å få flere lærere, altså et overskudd av lærere, som kan kompensere for det. Med andre ord er det mye som tyder på at vi nå går i rett retning. Så mener jeg at løsningen til Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet er en litt sånn kvikkfiks, som jeg ikke tror vil gjøre skolen bedre. Bare for å sette det på spissen: Man kunne sikkert fått flere lærere på papiret dersom man fjernet alle opptakskrav, reduserte antall år på lærerutdanningen, eller f.eks. droppet å sende lærere på videreutdanning. Isolert sett ville det ført til færre ukvalifiserte, men det er ingenting som tyder på at undervisningen ville vært bedre for elevene i klasserommet, eller at statusen til læreryrket ville blitt høyere. Og så har jeg forståelse for at opptakskrav alltid vil ha noen utfordringer. La oss si at du har karakteren 6 i norsk og du har lyst til å bli norsklærer. Men du fikk 2 i gym, og det får snittet ditt under den spesielle karaktergrensen som opposisjonspartiene ønsker å vedta. Det kan også skje, men jeg mener at det å ha karakterkrav 4 i den enkleste matematikken har gjort at man har fått økt statusen til læreryrket. De som søker, har høyere karakterer. Og jeg vil minne om at på jusutdanningen, psykologutdanningen – på veldig mange utdanninger – setter vi ikke spørsmålstegn ved at man bruker år på å ta opp fag, der det er snitt på 5,9 eller over 6 for å komme inn, mens på lærerutdanningen stiller man plutselig det spørsmålet. Det mener jeg er et lite tankekors.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Først vil jeg takke forslagsstillerne for et godt og viktig forslag, som handler om å sikre tradisjons- og håndverksfag som viktige bærere av norsk kulturarv. Jeg vil også takke komiteen for godt samarbeid, og for at komiteen er enstemmig om å understreke betydningen av tradisjons- og håndverksfag. For å kunne ivareta denne kulturarven er det viktig med varige og robuste rammebetingelser. Fagene skal bidra til at landet har den kompetansen som skal til for å kunne ivareta og forvalte kulturarven på en forsvarlig måte for framtiden. Jeg vil også understreke at flertallet i komiteen, bestående av Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, ikke støtter mindretallets forslag om å definere kulturarvskoler som skoler som sikrer ivaretakelse av nasjonal verdifull kompetanse innenfor fag som har stor betydning for ivaretakelse av vår felles kulturarv. Mindretallet, Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet, foreslår at regjeringen etablerer en grunnfinansiering for skoler som tilbyr kulturarvfag. Dette får heller ikke støtte av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet. Komiteen har merket seg at det er mange voksne elever ved disse skolene, som ikke utløser samme ordinære statstilskudd som elever med ungdomsrett. Da er det synd at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet ikke vil støtte forslaget om å utrede finansiering av skoleplasser innen kulturarvfag som ivaretar voksne uten rett til videregående opplæring. Jeg vil vise til statsrådens brev til saken og til at hun vil legge fram en melding om videregående utdanning denne våren. Jeg håper at Stortinget vil få denne veldig snart, og at meldingen ivaretar mindretallets bekymringer og de innspill som er kommet fra bl.a. Stiftelsen Norsk Kulturarv og andre faginstanser om å sikre Hjerleid Handverksskole på Dovre, Møbelsnekkerskolen i Mysen og Plus-skolen i Fredrikstad. Arbeiderpartiet forventer at den annonserte meldingen om videregående opplæring sikrer en helthetlig satsing på og drift av skoler som tilbyr små og verneverdige fag. Norge som kulturnasjon må ha som ambisjon at kulturarvfagene får varige og robuste rammebetingelser, slik at vi som nasjon kan ivareta og videreføre vår stolte kulturarv gjennom økt rekruttering til tradisjons- og håndverksfagene. I denne saken har det vært flere høringsinstanser som har uttalt seg og vært veldig bekymret – Bygningsvern, Museumsnettverket for tradisjonshåndverk, Rørosmuseet, Norske Fag- og Friskolers Landsforbund, Norges Husflidslag med flere. Det er bekymringsfullt når regjeringen ikke ønsker å følge opp mindretallets forslag, som ivaretar alle de høringsinnspillene som er kommet, men vi ser fram mot at vi får en melding om videregående opplæring som sørger for at dette blir ivaretatt. Da ønsker jeg å ta opp mindretallets forslag i saken.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-03-23:
Det er viktig å ivareta den immaterielle kulturarven som Norge gjennom UNESCOs konvensjon om vern har forpliktet seg til å ta vare på. Det er kunnskap som er håndbåren. Den har ikke bare plass i hodet, den må læres med hendene. Det er andre ting som foregår på disse skolene enn det vi kanskje er kjent med i mange andre skoler. Denne kulturarven forutsetter et fagmiljø hvor kunnskapen ivaretas, utvikles og holdes i hevd. Den må leve i miljøet, og den må læres bort av dem som har kunnskap i hendene, som virkelig kan dette. Disse håndverkerne er en kulturarv i seg selv. Mange av dem er godt oppe i årene. Jeg har hatt gleden av å følge bl.a. miljøet på Hjerleid over mange år, som innbygger i Dovre og som Dovre-ordfører. Det er et helt unikt miljø, som ofte ikke kan sammenlignes med andre skoler. Hvis man ikke gjør noe nå, kan man få en alvorlig utfordring. For det har ikke manglet på gode intensjoner. Det har vært besøk fra topp til bunn – hvis man skal kalle det det – fra dem som jobber med saken selv, fra dronningen og fra oss som kommer fra Stortinget. Men det må gjøres noe. Man forventer at det gjøres noe nå. Håndverksskolene opplever både strukturelle og økonomiske utfordringer som gjør at de anser grunnlaget for videre drift som usikkert. For å sikre disse håndverksfagenes framtid er det svært viktig at det kommer på plass en forutsigbar og tilfredsstillende økonomi. Det er viktig å definere og avgrense kulturarvskoler og kulturarvfag for å sikre fagmiljøene og den unike kompetansen som finnes ved de ulike skolene som har slike tilbud. Disse skolene passer ikke inn i den kjente A4-modellen. Det er kanskje derfor man til tross for alle gode intensjoner staten har hatt, ikke har klart å gi dem den plassen de fortjener. De må ha en grunnfinansiering i bunnen. Det håndverket som de små kultur- og tradisjonshåndverksfagene representerer, er ofte et modningsspørsmål. Det er ofte for tidlig for elevene som går i videregående skole, å få interessen for denne typen spesialisering. Det er først etter endt ordinært fagbrev interessen for å spesialisere seg innen denne typen håndverk melder seg. Nå er tiden for «å se på» over. Dette er ikke så komplisert, det er bare unikt og litt annerledes. Det dreier seg om å se litt utenfor boksen før det er for sent.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2021-03-23:
Komiteen har behandlet nok et representantforslag fra stortingsrepresentanten Moxnes og partiet Rødt, denne gangen om å forhindre eiendomsspekulasjon i barnehagesektoren. Flertallet i komiteen viser til at NOU 2020: 13, Private aktører i velferdsstaten, er ute på offentlig høring. Flertallet mener det derfor er lite hensiktsmessig å forskuttere denne høringen ved å starte en eventuell oppfølging av utvalgets forslag allerede nå. På bakgrunn av dette står flertallet bak vedtaket om at dokumentet ikke vedtas.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2021-03-23:
Alle vi som er fra Nordland, har et forhold til Nesna og Høgskolen i Nesna. Jeg tror jeg har til gode å treffe noen som er fornøyd med det som Nord universitet har gjort, og alle kan vi ønske det omgjort. Det å være misfornøyd med Nord universitetsvedtak for så i samme åndedrag skylde på storting og regjering blir helt feil. Det er Nord universitet som har lagt ned Campus Nesna, det er ikke Stortinget eller regjeringen som står bak den avgjørelsen. Jeg blir derfor passe oppgitt over Senterpartiet, som nok en gang ikke klarer å forholde seg til fakta og gjeldende rett. Joda, jeg vet at Senterpartiet stemte imot strukturreformen i sin tid, men de må likevel forholde seg til at den ble vedtatt, og at alle de andre partiene stemte for. Senterpartiet vet at forslagene de fremmer i dag, blir nedstemt. Senterpartiet vet at det ikke er flertall i denne salen for å instruere regjeringen til å bryte loven. Likevel fremmer de denne type forslag, trolig rett og slett for å ha noe å vise til i valgkampen. Det syns jeg rett og slett er å misbruke Nesna-saken for egen potensiell vinning, og det er å kaste blår i øynene på folk. I forrige uke deltok mange av oss i en digital konferanse om Campus Nesna. Der var det bl.a. et innlegg fra Magnar Solbakk, som tidligere var styremedlem ved Høgskolen i Nesna. Han stemte imot fusjonen som resulterte i at høyskolen ble en del av Nord universitet. Ut fra det han fortalte, har jeg stilt meg to spørsmål: Har Høgskolen i Nesna gjort en tabbe? Eller var dette planlagt av det daværende Universitetet i Nordland? Det er spørsmål jeg antageligvis aldri får svar på. Jeg vet at mindretallet i denne salen vil fortsette å argumentere for at regjeringen og et stort flertall har akseptert og abdisert når det gjelder avviklingen av Nesna, men dette faller på sin egen urimelighet. Det er vel heller et tegn på at mindretallet ikke har noen relevant løsning på hvordan man skulle kunne reetablere høyere utdanning på Nesna. Mindretallet peker verken på hvilken instruks eller hvilken hjemmel flertallet skulle ha brukt for å legge hindringer i veien for disse planene til Nord universitet. De rød-grønne partiene står, som det står i innstillingen, samlet i en kritikk av regjeringen og prøver nok en gang med påstanden om at Campus Nesna ble nedlagt av regjeringen. Mindretallets løsning er å pålegge regjeringen et ansvar de ikke kan ta, og som de rett og slett ikke har hjemmel til. Man kan ikke gi universitetene selvråderett det ene året for så å frata dem det når Nord universitet gjør noe vi er uenig i. Man må forholde seg til lovlig fattede vedtak, og det gjelder også i denne saken.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2021-03-23:
Vi snakker veldig mye om lov og rett, og man kan referere lover i fleng, men jeg skulle gjerne ha ønsket at statsråden veldig, veldig kort kunne ha sagt hva som egentlig er gjeldende rett, og hva som eventuelt må til for å reetablere en utdanning på Nesna.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2021-03-23:
Bare en kjapp oppfølging, for det skjer veldig mye på Nesna: Det har vært spekulasjoner om etablering av folkehøyskole, det har vært diskusjoner om reetablering av Nesna, de har et samarbeid nå med Universitetet i Tromsø. Det statsråden nå også sier litt om, er dette med akkreditering. Da har jeg bare lyst til kort å spørre: Det tar jo litt tid?
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2021-03-23:
Når jeg leser det som står i selve representantforslaget, synes jeg rett og slett at forslaget har en helt annen vektlegging enn det man skulle tro basert på overskriften. I overskriften står det «verneprosess for utvalgte hellige fjell i samisk kultur». Men hvis man leser bakgrunnen for forslaget, begrunnes dette med f.eks. økt tilrettelegging av gruvedrift, kommersiell turisme, vann- og vindkraft, OL i Tromsø, kraftutbygging ved Kjerringtinden og annen infrastruktur. Det står også at utbyggingsinteresser i naturområder går foran kulturminnevern og religiøse praksiser knyttet til f.eks. reindrift. At Miljøpartiet De Grønne er imot all utvikling i Nord-Norge, har lenge vært kjent, og senest i dag tidlig fikk man høre at flere lokallag av Miljøpartiet De Grønne vil ha Nord-Norge-banen fjernet fra Miljøpartiet De Grønnes partiprogram. Som representant fra Nord-Norge synes jeg det hadde vært mer redelig hvis Miljøpartiet De Grønne hadde sagt det de egentlig mente, og ikke skyver samer og samiske interesser foran seg for, indirekte, å legge ned hele Nord-Norge.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-03-23:
Vi arbeider alle i hop for at vi skal ha gode barnehager til ungene våre. Av og til når jeg hører barnehagedebatter i Stortinget, tenker jeg at ungene våre kanskje ikke er tjent med en debatt der vi velger å gjøre skyttergravene enda bredere og enda større enn de har vært. Jeg synes av og til at debattene om barnehage blir litt sånn. Historisk må vi erkjenne det faktum at vi har full barnehagedekning i dag takket være halvparten private og halvparten kommunale barnehager, og at barnehageforliket og private barnehager var avgjørende for dekning og utvikling i hele landet. Så er det krevende at det blir spekulert i barnehagesektoren og i velferdstjenester, og det er et ansvar for private barnehager å drive seriøst. Det er også et faktum at finansieringssystemet i dag er en stor utfordring, både for mange kommuner og for den enkelte barnehage. Det er store forskjeller, og det er et vanskelig system. Jeg synes ikke det er helt riktig framstilt at man har hatt en kraftig nedgang i de ideelle barnehagene. Nei, de ideelle barnehagene, eid av stiftelser og foreninger, ligger på et relativt stabilt nivå. Det er de små private aksjeselskapene som har gått ned. De er private, og de er kommersielle, men de er små. Så har man de store kommersielle, som har vokst på bekostning av de små private. Senterpartiet synes at de små private er verdt å ta vare på. De skal ikke presses inn i store kommersielle konsern, men heller ikke inn i kurven ideelle, for det er de ikke. De er små private barnehager, verken mer eller mindre. Senterpartiet støtter ikke de to forslagene som er framlagt her i dag, og grunnen til det er at vi nå venter på en helhetlig gjennomgang. Nå er utvalgets anbefalinger ute på høring, og det er også nedsatt et utvalg som skal gå gjennom finansieringen av private barnehager – skjønt det har vi ventet veldig lenge på, og nå må vi vente enda lenger. Men det er nødvendig å se helheten før man tar stilling til hva man skal gjøre på dette området. Det er også et moment å ta med at allerede i dag har kommunene ganske store muligheter til å klausulere i salgsavtaler både forkjøpsrett, rett til tilbakekjøp og også tilbakeføring av verdier til kommunene dersom de ønsker det. Så det finnes muligheter i dag for de kommunene som ønsker det. Senterpartiet velger å ikke stemme for forslagene, og hovedårsaken til det er at vi vil vurdere de ulike reguleringene i en helhet. Vi ser de betenkelige sidene, men vi ser også behovet for å ivareta en mangfoldig barnehagesektor, der det er plass til både store og små, og der det er plass til både kommunale, ideelle og private.
Seher Aydar (Rødt), 2021-03-23:
Eiendommer er store verdier for de kommersielle barnehageselskapene. Kommersielle konsern kjøper opp enkeltstående barnehager, og de har vokst seg store i barnehagesektoren. Velferdstjenesteutvalget skriver: «Det kan være flere årsaker til vekst i konserndannelser innenfor private barnehager. En viktig grunn er at barnehagedrift vurderes som lønnsom.» De kommersielle selskapene har tatt store summer fra barnehagesektoren gjennom spekulasjon med barnehageeiendom. De siste årene har barnehageeiendom, bygd på billige kommunale tomter, blitt solgt til internasjonale fond for milliarder. Det er fakta. Når noen er villig til å betale mer enn virkelig verdi for eiendeler, fratrukket den gjelden de overtar, betyr det at de er villig til å betale for tilgangen til en kontantstrøm. Det er altså et signal om at kjøper betaler for tilgang til profitt finansiert av skattebetalerne. Mange barnehageeiere skiller ut barnehageeiendommene i et eget selskap. Da kan bygget selges f.eks. til et internasjonalt oppkjøpsfond med en leiekontrakt. Hvis leiekontrakten er langvarig, vil byggets verdi også knyttes til verdien av kontrakten og ikke til den fysiske verdien av bygget. Velferdstjenesteutvalget skriver: «En slik leieavtale kan etter omstendighetene være i strid med aksjeloven, skatteloven og andre særlover(for eksempel barnehageloven) (for eksempel barnehageloven) Det er alvorlig. Til tross for at det er fare for ulovlig offentlig støtte, vil altså Stortingets flertall la dem fortsette med akkurat den samme praksisen uten en gang å vurdere det. Rødt har valgt å fremme dette forslaget, for all den tid regjeringen velger å ikke gjøre noe med potensielt ulovlig offentlig støtte til kommersielle selskaper, risikerer vi at enda mer penger forsvinner ut på den måten. Det er ikke noe å vente på, vi trenger å få vite om gevinster fra salg av barnehageeiendom anses som ulovlig offentlig støtte til kommersiell eiendomsvirksomhet. I denne saken står kommersielle aktørers økonomiske interesser opp mot fellesskapets interesser. Det er synd at regjeringspartiene sammen med Fremskrittspartiet og Senterpartiet velger å risikere at fellesskapets midler forsvinner ut, at det til og med kan være ulovlig offentlig støtte, uten å være for å vurdere om det er tilfellet eller ikke. Det bekymrer meg at stortingsflertallet stoler blindt på kommersielle aktører og lukker øynene for varsler og fakta. Men det er ikke for sent å snu, vi kan gjøre som velferdstjenesteutvalget ber oss om å gjøre. Helt til slutt, til orientering: Høringsfristen for NOU-en gikk ut forrige uke, så den er altså ute.
Seher Aydar (Rødt), 2021-03-23:
Jeg registrerte at statsråden sa at vi har et regelverk som fungerer godt. Det er interessant at tidligere kunnskapsminister sa at vi har et regelverk som er utdatert. Er det sånn at statsråden fra Venstre er uenig med sin forgjenger fra Høyre om regelverket? Mine konkrete spørsmål er: Mener statsråden at det er en ønskelig retning for barnehagesektoren at de som driver kommersielle barnehager, blir blant Norges aller, aller rikeste – flere av dem på Kapitals liste over Norges 400 rikeste? Er det en ønsket utvikling at internasjonale oppkjøpsfond kjøper seg inn i norsk barnehagesektor? Tror statsråden at oppkjøp i barnehagesektoren skjer fordi man tenker på barnas beste?
Seher Aydar (Rødt), 2021-03-23:
Folk har blitt nødt til å kjempe for både sitt lokalsykehus og sitt utdanningstilbud i møte med en sentraliseringspolitikk som undergraver grunnlaget for at folk kan bo og leve i hele landet. Vi trenger flere lærere, og vi trenger at det skal være mulig å utdanne seg til lærer over hele landet. Rødt har hele tiden vært for å opprettholde en desentralisert lærerutdanning på Nesna og sykepleierutdanning i Sandnessjøen. Med nedgang i folketallet på Helgeland er det særlig alvorlig at det blir færre kompetansearbeidsplasser og utdanningstilbud for unge mennesker som ønsker å etablere seg der. Rødt vil ha levende distrikter der folk kan bo og arbeide. Da trenger vi et desentralisert utdanningstilbud som gjør at folk som vil ta utdanning, kan fortsette å bo der de bor. Det er også viktig for dem som vil ta utdanning i voksen alder. På den måten får kommunene tilgang til fagpersoner som trengs for å sikre gode velferdstilbud. Det finnes ingen god grunn til ikke å utnytte lokalene og infrastrukturen som finnes på Nesna og Helgeland. Derfor kan vi snu utviklingen med sentralisering og avfolking av distriktene. Rødt støtter kampen for desentralisert utdanning på Helgeland. Derfor kommer vi til å stemme for alle mindretallsforslagene i dag.
Seher Aydar (Rødt), 2021-03-23:
Det samiske folket er urfolket i Norge. Samisk språk, næringsliv, kultur og levemåte er under sterkt press. Samisk språk er sterkt svekket over det meste av Sápmi, det står sterkt bare i de samiske majoritetsområdene i Indre Finnmark. Det er et resultat av statlig undertrykking og en fornorskingspolitikk som var offisiell politikk overfor samene fram til slutten av 1960-tallet. Senvirkningene av denne politikken er bl.a. at flere av samene i Norge i dag vokser opp uten å lære morsmålet sitt. Rødt vil ha et samfunn der samiske rettigheter ivaretas og samisk kultur får sin rettmessige plass. Vi ser fremdeles store virkninger av fornorskingspolitikken. Én av dem er å snakke om det samiske folket og ikke med dem. Regjeringen har foreslått at samiske rettigheter og plikten til å konsultere Sametinget skal lovfestes, men det endrer ikke dagens praksis med at man konsulterer Sametinget og ikke tar innspillene til etterretning. De økonomiske overføringene til Sametinget i dag er for små. Samiske barn har ikke lovfestet rett til læremidler på sitt eget språk. Staten går til sak mot samiske reindriftsutøvere for å tvangsredusere reinflokkene på Finnmarksvidda selv om det er usikkerhet i forskningen om det faktisk er overbeite på vidda. Selv om Sametinget sier nei til store naturinngrep som f.eks. gruvedumping i Repparfjorden, sier staten ja. Det tas ikke hensyn til hva Sametinget mener. Det er bare noen eksempler på undertrykkingen den norske staten utøver overfor samene i dag. Rødt vil styrke samisk selvbestemmelse og Sametingets suverenitet. Vi vil stanse vindkraftutbygginger også der det er gitt konsesjon i områder for reindrift. Vi vil styrke lokal kontroll med naturressursene i samiske områder både på land og i sjøen, gi samisk vetorett mot naturinngrep i samiske områder og endre Nordisk samekonvensjon til å inkludere samiske rettigheter til naturressursene. Rødt støtter mindretallets forslag om å samarbeide med Sametinget om å begynne å sikre samiske hellige natursteder. Det virkelige vernet av hellige natursteder kommer ikke før vi gir samene reell selvbestemmelse og ikke bare en konsultasjonsplikt på papiret.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-03-23:
Høgskolen i Nesna, senere Campus Nesna, har i over 100 år levert lærere til Helgeland spesielt, men har også vært viktig for Nordland og resten av landet. Om lag 70 pst. av alle lærerne i Helgelands-kommunene er utdannet på Nesna. For barnehagelærerne er andelen om lag 90 pst. Av kandidatene som er utdannet ved sykepleierutdanningen i Sandnessjøen, er over 90 pst. i arbeid i kommuner på Helgeland. Nesna er det store hjertet i utdanningen på Helgeland. Hele fylkestinget i Nordland og kommunene på Helgeland støtter Senterpartiets representantforslag som behandles i dag. Stortingsrepresentanten Søttar fra Nordland og Fremskrittspartiet toer sine hender i denne saken og sier at hadde hun kunnet gjøre noe for å berge Nesna, skulle hun ha gjort det. Fremskrittspartiet kunne ha gjort noe. De kunne ha stemt sammen med oss som ville hindre nedleggelsen. Under valgkampen i 2019 pekte representanten Søttar på at hun ventet på at andre partier skulle fremme saken om Nesna for kontroll- og konstitusjonskomiteen, og hun lot folk, lærere og ikke minst studentene tro at det skulle være løsningen for å opprettholde høyere utdanning på Nesna. Nei, sannheten er at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet synes det er helt greit å legge ned høyere utdanning på Helgelandskysten. Sentralisering har vært mål nummer én for denne regjeringa, som har spesialisert seg på både aktiv og stille sentralisering. Nå, i forkant av høstens valg, har regjeringa lagt fram avlat i form av distriktsnæringsutredningen, distriktsdemografiutredningen og nordområdemeldinga. Når man leser alle de fine ordene om høyere utdannings betydning for distriktene, for næringslivet og for aktivitet og levende lokalsamfunn også i nord, er det forstemmende å se havet mellom ord og handling. Ved å legge ned høyere utdanning på Nesna ser vi hvordan regjeringa har knust det bildet som forsøkes vist gjennom disse utredningene. Det er viktig å poengtere at det ikke bare er utdanning som er viktig i distriktene, men også utdanningsinstitusjonene. Både NOU 2020: 15 og NOU 2020: 12 slår dette fast. Studentene blir igjen og bosetter seg der de har studert. Fagmiljøet splittes, det skal bare være gjesteopptredener ved Campus Helgeland i Rana.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2021-03-23:
Bare helt kort: Denne lovproposisjonen fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet kommer som en direkte følge av at den kjønnsspesifikke stillingstittelen «fylkesmann» fra 1. januar 2021 ble endret til «statsforvalter». Det nye navnet gjelder både stillingen og embetsverket, og endringene i denne proposisjonen er av ren teknisk art, og det er ikke gjort noen materielle endringer. Som en konsekvens av navneendringen fra fylkesmann til statsforvalter må det gjøres endringer i ca. 100 lover der ordet «fylkesmann» og fylkesmannsembetet er omtalt. Det er en samlet komité som står bak innstillingen, og vi støtter selvfølgelig disse følgeendringene. Men jeg vil også gjøre oppmerksom på at Senterpartiet i innstillingen har presisert at de på generell basis er skeptiske til å innføre kjønnsnøytrale titler på stillinger og embeter der det nåværende navnet bærer sterke tradisjoner. De støtter likevel endringene i denne spesifikke saken. Med det anbefaler jeg komiteens innstilling.
Marianne Haukland (Høyre), 2021-03-23:
Samiske kulturminner er spor etter samisk bruk og tilstedeværelse i landskapet. Det kan f.eks. være gammetufter, ildsteder, hus, stabbur, kirkegårder, offersteder, hellige fjell og innsjøer, sennagressteder, lekeplasser for barn, muntlige fortellinger og joik knyttet til bestemte plasser. Komiteen har behandlet et forslag fra representanten Per Espen Stoknes fra Miljøpartiet De Grønne om en særskilt verneprosess for utvalgte hellige fjell i samisk kultur. I denne saken er det også fremmet to forslag fra SV. Intensjonen i forslaget er god, men det er, slik jeg og flertallet i komiteen ser det, ikke behov for en ny ordning eller en særskilt prosess. Samiske kulturminner har i dag et særskilt vern, der samiske kulturminner som er eldre enn 100 år, er automatisk fredet, og flere samiske kulturminner er nevnt i Meld. St. 16 for 2019–2020, Nye mål i kulturmiljøpolitikken. Dette er en kulturarv vi er stolte av, og som vi ønsker å ta vare på. Vi viser i våre merknader til at det blant mange viktige samiske kulturminner er registrert et hellig fjell i Askeladden, Riksantikvarens database. Vi tar dette til inntekt for at ordningen fungerer. Så må jeg si at regjeringen allerede har foreslått å forbedre sine registre over kulturmiljødata, og i kapittel 11.5.1, Askeladden, i stortingsmeldingen om nye mål i kulturmiljøpolitikken beskrives det en plan om videreutvikling av Askeladden som sentralt kulturminneregister som også skal kunne innhente data fra rapporter, oversikter, artikler og registre som eies og deles av andre aktører. Dette omfatter bl.a. data fra fylkeskommunene, Sametinget, kommunene, de arkeologiske forvaltningsmuseene, Kartverket, Arkivverket og andre aktører som eier og forvalter relevant informasjon om kulturmiljøer i Norge. Nå nylig kom Sametinget med en melding om samiske kulturminner, der dette om samiske fjell er omtalt i kapittel 5. Sametinget etterlyser her en forbedring av registreringen av hellige fjell. De etterlyser en forbedring av registre som vi allerede har varslet skal forbedres, så dette er en god dag på jobben. Dette er et innspill som jeg regner med at Riksantikvaren tar til etterretning. Jeg regner med at Sametinget velger å benytte muligheten for å dele relevant informasjon om kulturmiljøer som de sitter på, slik at vi får et fullverdig og godt register også i framtiden.
Marianne Haukland (Høyre), 2021-03-23:
Denne saken kom veldig «plums» på, så alle var ikke til stede da jeg som saksordfører holdt mitt innledende innlegg her. Men det jeg ønsket å påpeke, er at vi allerede har gode verneordninger, og at de ordningene som eksisterer i dag, også tar opp i seg samiske hellige fjell og samiske hellige steder. Da tok jeg fram eksempelet med at mange av disse stedene allerede er registrert i databasen Askeladden. Der er det allerede registrert et hellig fjell, og det begrenser ikke muligheten for at man kan registrere flere i framtiden. Samtidig sier regjeringen i Meld. St. 16 for 2019–2020, Nye mål i kulturmiljøpolitikken, at man også skal utvide dette registeret, slik at flere som eier informasjon om kulturmiljøer og kulturområder, skal kunne få lov til å delta og gå inn og registrere disse kulturminnene i det registeret. Dette gjelder bl.a. Sametinget, som jeg oppfatter som en part man lytter til. Nå har Sametinget etablert sin egen kulturminnemelding, som de nylig har vedtatt. Jeg regner med at den vil bli oversendt Riksantikvaren, slik at den også blir gjort kjent i departementet. Der tar de opp dette med hellige fjell. Da vi behandlet stortingsmeldingen om nye mål i kulturmiljøpolitikken, ble det i innspillet fra Sametinget ikke nevnt noe om hellige fjell, men det er veldig mange bilder og eksempler fra bl.a. samiske helligsteder i den meldingen. Så jeg oppfatter virkelig at man snakker med og ikke bare om den samiske befolkningen. Så vil jeg bare påpeke at det som ble sagt her fra talerstolen av bl.a. Rødt, om at samiske barn ikke har rett på undervisning på eget språk, ikke stemmer. Jeg oppfatter egentlig at samene har veldig stor rett til reell selvbestemmelse, og spesielt i de samiske områdene. Derfor vil jeg si at Stortinget bør være forsiktig med å gå inn og vedta noe før man kan ha en debatt om det i de områdene det faktisk gjelder. Det er ikke nødvendigvis sånn at det bare er de samiske interessene i de samiske områdene som er viktige å lytte til, det kan også gjelde dem som bor der og ønsker å ha et næringsliv og et godt liv der man bor, og da kan det oppstå gnisninger mellom interesser. Jeg har selv uttalt meg negativt om vindkraft, bl.a. på et hellig fjell, men også fordi jeg mente det var viktig at man ikke bygde ned viktig natur. Jeg tror det er viktig at vi alle klarer å se de forskjellige perspektivene, og at Stortinget ikke er så hardhaus og bombastisk at man vedtar ting uten å tenke seg nøye om.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-03-23:
Som eg viste til i svaret mitt til familie- og kulturkomiteen i brev av 6. januar, er moglegheitene for å ta vare på heilage fjell og naturstader i samisk kultur allereie gode. Vidare sa eg at eg ikkje ser nokon grunn til å greie ut modellar for bevaring av heilage fjell og naturstader når det er mogleg å ta vare på dei kulturhistoriske verdiane i dei ordningane vi allereie har, eller vurdere ein særskild verneprosess etter modell av dei svenske kulturreservata når eg oppfattar at dette allereie er teke vare på i norsk lovgjeving. Det er kulturminnelova som gjev heimel for å verne stader det er knytt tru og tradisjon til. Etter lova kan fjell, steinar og annan geologi med kulturhistorisk verdi også vernast. Det kan også takast omsyn til slike verdiar i vern etter naturmangfaldlova. Kulturminnelova har føresegner som kan gje vern til større område. Kulturmiljøfredinga av den samiske kyrkja og kyrkjegarden i Neiden i Sør-Varanger er eitt døme på korleis kulturminnelova har vorte teken i bruk for å verne viktige kulturmiljø i ein større samanheng. Områdefredinga på Mortensnes i Nesseby kommune er også eit døme på eit større, heilskapleg område med mange viktige kulturminne knytte bl.a. til tru og tradisjon. Kulturmiljøforvaltninga er også involvert i prosessar som har til formål å identifisere viktige landskapsverdiar med kulturhistorisk innhald, bl.a. i Riksantikvarens prosjekt Kulturhistoriske landskap av nasjonal interesse, og i nasjonalparkplanane. Eg meiner difor at det naturlege er at det er Sametinget sjølv som ansvarleg myndigheit som tek initiativ til slike prosessar eller gjev innspel i andre, pågåande prosessar. Difor meiner eg nok også at det andre forslaget i representantforslaget bør falle bort. Eg ser ikkje nokon grunn til å greie ut modellar for bevaring av heilage fjell og naturstader når det er mogleg å ta vare på dei kulturhistoriske verdiane i dei ordningane vi har. Så forstår eg at Miljøpartiet Dei Grøne har eit stort hjarte for dei religiøse praksisane som vert utøvde i heilage landskap. Eg skjønar òg at representanten Stoknes, som fremjar forslaget, er uroa for at kraftutbygging og andre inngrep i naturen skal svekkje dei moglegheitene. Eg kan for så vidt dele representanten sitt behov for å anerkjenne vern og støtte desse stadene og den store betydninga og verdien dei har. Eg er nok likevel ikkje einig i at verken Grunnlova, kulturminnelova eller kulturmiljøpolitikken ikkje anerkjenner heilage fjell i samisk kultur, slik det vert framstilt i representantforslaget. Difor er eg altså heller ikkje einig i at det er behov for å greie ut nye modellar knytte til dette. Stortinget handsama og gav si tilslutning til kulturmiljømeldinga som regjeringa la fram for om lag eit år sidan. Eg er no oppteken av at vi saman skal følgje opp den nye politikken og alle dei nye tiltaka som fekk brei tilslutning her i salen. Blant anna er det varsla at det vil verte sett i gang eit arbeid med sikte på å leggje fram eit forslag til ny kulturmiljølov. Det er eit stort og viktig arbeid, og viss ein meiner at det er manglande heimlar og lovverktøy i dag, kan det vere ein arena for å melde inn det.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Jeg skal bare kort komme med vår begrunnelse for å stemme imot dette. Det er ikke fordi vi ikke er opptatt av det som betyr noe for den samiske befolkningen i Sápmi, det er fordi vi mener at så viktige saker bør initieres av Sametinget, slik saksordføreren redegjorde for i sitt innlegg. Det er en viktig sak. Regjeringa er i gang med et arbeid med en kulturmiljølov, og der er det varslet at dette vil kunne være et tema. Da har Sametinget og Finnmarks befolkning god anledning til å komme med sine synspunkter i den saken.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-09:
På vegne av stortingsrepresentantene Kari Elisabeth Kaski, Karin Andersen, Arne Nævra, Freddy André Øvstegård og meg selv vil jeg framsette et forslag om å innføre forbud mot gummigranulat.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-09:
På vegne av representantene Eirik Faret Sakariassen, Geir Pollestad, Siv Mossleth og meg sjøl vil jeg legge fram et forslag om å stanse planer om flytting av kontrollsentralen på Sola.