trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-12-12:
Vi har lyttet til kunstnerne. Derfor har de også fått innfridd mange av de motforestillingene de har hatt. Dette er et forslag som første gang ble fremmet i 2003, som mange rapporter og utredninger peker på, for å styrke stipendkomitéordningens legitimitet, og at vi skal kunne forsvare måten dette gjøres på. Jeg skulle tro at Senterpartiet når man forvalter 300 mill. kr av fellesskapets penger, også var opptatt av at ingen skal stille spørsmål ved ryddigheten i måten det gjøres på. Men jeg tror mange vil få seg en overraskelse rundt om i landet om man stoler på at Senterpartiet skal være et parti som er opptatt av representasjon, både i nord og i sør, og ikke bare i Oslo-området, der vi har en stor konsentrasjon av kunstnere. Utvalget får nå en sikkerhetsventil, og utvalgets leder sier at man nå kan stille spørsmål hvis det er for mange kunstnere som kommer fra Oslo, sånn at man er sikker på at kunstnere fra hele landet er representert i disse komiteene.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-12-12:
Det er riktig at jeg er settepresident, nei, settestatsråd – jeg skal ikke overta presidentens jobb her og nå! Men da må representantene prioritere å stille spørsmål om det feltet, så besvarer jeg de spørsmålene med glede.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-12-12:
Det er fem representanter som utnevnes til Utvalget for statens kunstnerstipend. To av dem er kunstnere og representerer også kunstnerstemmene i dette arbeidet. Det som Utvalget for statens kunstnerstipend nå har foreslått, og det også lederen fremholder, er at man har veldig høy tillit til disse kunstnerorganisasjonene, og til at de prøver så godt de kan å sørge for en veldig god representasjon i disse komiteene. Men hvis man ser at det i noen komiteer er en ubalanse når det gjelder kjønn, når det gjelder geografi, eller når det gjelder kunstuttrykk, skal utvalget ha denne lille sikkerhetsventilen, hvor man kan gå tilbake til stipendkomiteen og spørre om de kan komme med et nytt forslag, som sørger for at man f.eks. ivaretar kjønnsbalansen i mye større grad. Denne lille justeringen tror jeg faktisk man kommer til å leve veldig godt med.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-12-12:
Det er helt riktig som representanten Bekkevold hevder, at vi gjorde en omdisponering og et kutt i bevilgningene til Den norske kirke. Det er ut fra den begrunnelsen at jeg mener vi skal kunne stille krav til effektivisering også her – at man må se på hvordan man i større grad kan effektivisere og jobbe på en smartere måte. Nå som Kirken er blitt selvstendig, tror jeg også at man i større grad skal gå gjennom hele ansvarsområdet, snu hver stein og jobbe mer effektivt enn man tidligere har gjort. Så skal vi komme tilbake til en del av de spørsmålene som representanten stiller, også i forbindelse med den loven vi skal behandle.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Vårt nordligste teater, Beaivváš Sami Teahter, har elendige forhold for sin virksomhet. Det er lokalisert i Kautokeino, og det bygget de disponerte der, er stengt på grunn av uakseptabelt inneklima. Beaivváš Sami Teahter bruker samisk språk og driver med både kunstnerisk virksomhet og språkrøkt samt språkformidling gjennom å være et samisk teater for hele landet, overalt i landet der det bor samer. Teateret er lokalisert i Finnmark, men oppdraget er nasjonalt, og hele landet er nedslagsfelt for Beaivváš. De samiske språkene er små – og ikke bare små, men til dels svært små. Noen er truet, og hvis de samiske språkene skal overleve, må de brukes i ulike sammenhenger, og de må utvikles. Utvikling av språk skjer gjennom bruk av språket i arbeid og fritid, men også via kunstnerisk virksomhet. Kulturdepartementet viser til at Statsbygg skal gis i oppdrag å utrede et alternativ med samlokalisering av teateret og Samisk videregående skole og reindriftsskole i Kautokeino. Begge disse institusjonene er statens ansvar og har behov for nye lokaler. Arbeiderpartiet er tvilende til om nye utredninger gir noen løsning på det akutte behovet til Beaivváš, og om det i det hele tatt er fornuftig å samlokalisere skolen og teateret. Staten har ansvar for å styrke den samiske kulturen. Det er nedfelt i Grunnloven. Arbeiderpartiet mener at det er påkrevd at begge prosjektene, både Samisk videregående skole og reindriftsskole og Beaivváš Sami Teahter, sikres en rask framdrift.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Arbeiderpartiet er kulturpartiet. Kultur er viktig for folks liv der de bor. Hadde vi styrt kulturpolitikken, hadde kultur vært et satsingsområde framfor et nedprioritert område. For meg er den fineste uken i året i januar hjemme i Tromsø, når vi har Tromsø Internasjonale Filmfestival – en uke hvor filmbransjen og vi politikere samles til debatt om utvikling av norsk filmpolitikk. Det er en uke hvor vi har et av Norges største kulturarrangementer, og det er i nord. Hva var det egentlig som skjedde i innspurten av budsjettforhandlingene? Var det ingen i forhandlingene som hadde oversikt over hvor man kuttet, og hvilke konsekvenser det ville få? Venstre-leder Trine Skei Grande uttalte på sin Facebook-side at det var et arbeidsuhell. Man kuttet 16 mill. kr til norsk film. Det gir kutt til filmfestivalene. Ingen vet hvor kuttene må tas, eller hvordan det påvirker filmfestivalene. 16 mill. kr er nesten like mye som den totale potten til fordeling til filmfestivalene. Filmbransjen burde være midt i blinken for å satse på kulturelle og kreative næringer, da det virkelig er en kreativ næring med tradisjon for å blande det kunstneriske med det kommersielle. Det kom en ganske kraftig uttalelse fra de norske filmfestivalene. De sier at det er uforståelig, det de nå ser. Det er uforståelig at man kan forsvare å kutte 16 mill. kr i et allerede presset filmfond. Det er rett og slett alvorlig for norsk film. Det vil ramme både produksjons- og formidlingsfeltet. Kuttet kom jo helt ut av det blå. Taperne blir hele filmbransjen, men mest av alt er det publikum som vil tape. Det er bare få uker til Tromsø Internasjonale Filmfestival går av stabelen. Dette uventede kuttet gir dem større usikkerhet, som man nå må leve med. Det vil ha påvirkning på den økonomiske situasjonen allerede i 2018. Avtaler er allerede inngått, det kan det ikke gjøres noe med. Regningen må betales. Hvem skal gjøre det? Norsk filmbransje fortjener mye bedre enn kutt og arbeidsuhell. Den fortjener satsing og styrking. Hadde Arbeiderpartiet styrt, hadde det vært en satsing.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
SV synes det var et trist budsjett for kulturlivet da det ble lagt fram av de blå-blå. Det har min kollega Øvstegård fargerikt beskrevet før i dag. Han beskrev hvordan vi øker bevilgningene i vårt alternative budsjett for kultur – for de mange, ikke for de få. Ikke minst var det dårlig for en bransje som jeg tilhørte før jeg byttet hatt i høst, nemlig film- og TV-bransjen. På toppen av dette noe dårlige budsjettet gikk altså Venstre og Kristelig Folkeparti inn som budsjettkamerater og kuttet enda mer, nemlig 16 mill. kr til Filmfondet. Så vidt jeg kan se, er altså spillefilm, dokumentar, dramaserier og dataspill de eneste sektorene innen kulturbudsjettet som får kutt i sentrumspartienes forlik med regjeringspartiene. Dette er selskaper – og det kjenner jeg til – som må konkurrere enda hardere mot hverandre om reduserte midler i Filmfondet, som forvaltes av Norsk filminstitutt. Produsentene selv kaller dette kuttet for en ufortjent ørefik til bransjen. De siste årene har nemlig norsk film- og dramaproduksjon nådd store høyder, og de har markert seg internasjonalt, sammen med de øvrige nordiske landene. Vi trenger ikke lenger stå med bøyd nakke på disse store internasjonale filmfestivalene – det gjorde vi nemlig i mange år. Samme uke som Norge vinner sin første Emmy for beste drama med Mammon, kuttes det mest velbrukte og spesialtilpassede verktøyet for norsk film, TV og spill – Filmfondet. Med dette kuttet mangler det nå 34 mill. kr for å komme opp på 2016-nivået. Budsjettforslaget til regjeringen festet nivået for norsk film til én storfilm mindre hvert år. Det har før i dag vært nevnt titler som Kongens Nei, Askeladden – i Dovregubbens hall eller Skjelvet, i den størrelsesordenen. Etter forliket må det kuttes ytterligere én slik film, eventuelt kutte alle filmfestivaler, over halvparten av spillutviklingen eller toppfinansiering av fire dramaserier. Det er ganske dramatisk. Filmbransjen i Norge består av en mengde små selskaper. Bare i Virke Produsentforeningen er det organisert over 120 stykker. I tillegg er det mange små som ikke er organisert der. Det som da er litt forunderlig, er at Venstre ble med på dette budsjettforliket, selve gründerpartiet, partiet for de små. Jeg skjønner at Breivik fra Venstre hadde et problem, han var litt flau over forliket, og det hadde for så vidt også Kristelig Folkeparti, med Bekkevold. De sa begge at de skulle komme tilbake til dette ved nasjonalbudsjettets revisjon. Det skal vi holde øye med, og det ber jeg Produsentforeningen også holde øye med.
Jon Gunnes (Venstre), 2017-12-12:
Jeg er glad for at Venstre, Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet for femte år på rad har fått framforhandlet et godt budsjett for Norge. Der har vi satt tydelige Venstre-avtrykk, også på kulturområdet. Budsjettforliket økte midlene til kulturområdene betydelig. Det er kjempebra. Spesielt bra synes jeg det er at midlene til kulturminnevern ble økt. Det gjør at viktige kulturminner kan rustes opp og tas vare på over hele Norge. Ikke minst har mitt hjemområde Trøndelag mange slike kulturminner. Jeg regner med at også statsminister Erna Solberg er fornøyd med at Venstre presset på slik at potten for kulturminnevern ble økt. Økningen bidrar bl.a. til at vi bedre kan ta vare på de fantastiske bygningene på Steinvikholmen i Trondheimsfjorden. Steinvikholmen pryder årets offisielle julekort fra statsministeren. Det er jeg og resten av Trøndelag meget stolt over. At kulturbudsjettet ble bedret, er bra. Men det er fortsatt noen saker vi mener vi ikke er kommet langt nok med. Sørsamisk kultur er en minoritet i den samiske minoriteten i Norge. Vi har et særskilt ansvar for å ivareta sørsamisk kultur på en god måte. Kultursenteret Saemien Sijte på Snåsa er et prosjekt som er viktig for Venstre. Vi forventer at den enstemmige kulturmerknaden fra fjorårets budsjettbehandling følges opp videre, slik at prosjektet kan realiseres. Også opera- og kulturhus i Kristiansund er et prosjekt der Venstre har vært pådriver. Det er godt å se at flere partier kommer etter og ønsker prosjektet realisert. Vi forventer at regjeringen tar med seg dette prosjektet videre, i tråd med de forutsetningene og premissene som – igjen – ble lagt i kulturmerknaden i fjorårets budsjettbehandling. Et nytt opera- og kulturhus vil være en viktig energiinnsprøyting på Nord-Vestlandet. Ellers må jeg si at jeg hørte en representant som mente at Strømsgodset var det beste fotballaget i Norge. Nå vet jeg at kulturministeren og jeg heier på samme fotballag – og dermed vant vi også den kampen 2–1.(Munterhet i salen.) (Munterhet i salen.)
Atle Simonsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Jeg fikk ikke stemt!
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Jeg har den ære å framsette et representantforslag fra stortingsrepresentantene Hadia Tajik, Lene Vågslid, Ferhat Güven og meg selv om å sikre gjennomføring av nærpolitireformen i tråd med Stortingets intensjoner.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Det gjelder Dokument 8-forslaget som er levert ved møtestart i dag, om oppfølging av nærpolitireformen i tråd med Stortingets intensjoner, fra representantene Hadia Tajik, Lene Vågslid, Ferhat Güven og meg selv, og jeg ber om at forslaget behandles etter § 39 c i forretningsordenen.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Jeg vil bare gjøre rede for at Arbeiderpartiet mener vi bør ha en votering over hvorvidt den skal behandles direkte i salen. Grunnlaget for det er at innholdet i denne saken er grundig diskutert i komiteen og gjennom lange forhandlinger mellom partiene som sto bak reformen i Stortinget. Det ble utformet et bredt forlik med bakgrunn i forhandlingene. Det er tydelig utformet, med en klar garanti i flertallsmerknadene i form av et løfte til innbyggerne. Det saken dreier seg om, er regjeringas manglende oppfølging av dette løftet. Det er det som er grunnlaget for forslaget. Det innebærer at Stortinget bør gis anledning til å gi en tilbakemelding til regjeringa om hva som faktisk lå til grunn for enigheten. Da kan de forskjellige partiene uttrykke sitt syn på det. Ut fra de svarene justisministeren og politidirektøren har gitt i Stortinget og til media, kan det virke som det er ulik oppfatning av innholdet i forliket mellom forlikspartene og regjeringa. En komitébehandling vil ikke klargjøre en slik ulik oppfatning ut over det som er kjent, men det vil en plenumsbehandling gjøre. Derfor trenger ikke saken etter vårt syn ytterligere klargjøring i en komité, og vi ber derfor om at votering over saken kan behandles direkte i salen.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-08:
Nei, det skulle teke seg ut!
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-08:
Det var ikkje meininga å springa frå å svara på spørsmåla. Eg synest det er fint at Arbeidarpartiet stiller spørsmål om folkerøystingar – når dei sjølve på 1990-talet valde å sjå bort frå 96 pst. i Onsøy kommune som sa nei, og så likevel slo saman Onsøy med Fredrikstad, blir det eit høveleg spørsmål til oss. Me hadde ei grundig behandling av dette på landsmøtet vårt i 2013, då partiet sa at Stortinget har eit ansvar for å dela Noreg inn på ein fornuftig måte. Så valde vi, gjennom eit kompromiss med Kristeleg Folkeparti, Venstre og Høgre, å seia at denne reforma i hovudsak baserer seg på lokal leiarskap, og det har kommunane bidrege til. Så det er berre eit fåtal unntak – vi snakkar om ti kommunegrupper der Stortinget gjer vedtak som for enkelte av kommunane sin del går på tvers av folkemeininga. Men i mange av dei er fleirtalet lokalt i regionen for, så det er ikkje i det heile snakk om at me veit betre enn folk lokalt. Her er det kommunestyra som har teke hovudrolla i kommunereforma.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-08:
Eg er heilt einig med spørjaren i at dei belønningsordningane som regjeringspartia saman med Kristeleg Folkeparti og Venstre har fått på plass, har vore gode. I tillegg til det som låg føre i starten, har me – som representanten kjenner godt til – styrkt dei med midlar til infrastrukturtiltak i kommunane. Spørsmålet er kva som skal skje i neste periode. Eg har valt å fokusera mest på denne perioden og å landa kommunereforma no. Men eg trur at all den tid store delar av Noreg ikkje har fått resultat av kommunereforma i form av færre kommunar, bør Stortinget i neste periode diskutera om ein skal fortsetja å ha belønningsordningar, slik at dei kommunane som no ser at dei kommunane som har slått seg saman, blir sterkare og leverer betre tenester, òg kan koma i framtida og slå seg saman. Men det får bli opp til det neste stortinget å ta stilling til dei. Om ein klarar å finna rom i norsk økonomi til så gode ordningar som ein har i denne perioden, stiller eg meg litt tvilande til, for det har vore eit raust opplegg Stortinget har stilt til rådvelde for dei som slår seg saman i dag.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-08:
Eg sa i mitt hovudinnlegg at Framstegspartiet hadde levd godt med null fylkeskommunar, fordi dei oppgåvene kunne ha vore løyste av staten og kommunane. No er det ikkje fleirtal for det, så da lever me betre med om lag ti, som kan ha mindre pengebruk på administrasjon og politikarar og meir pengebruk på vidaregåande opplæring, og at ein tek unna meir av vegvedlikehaldet på fylkesvegnettet. Me synest det er ein meir fornuftig pengebruk. Hadde det vore opp til oss aleine, hadde me sjølvsagt organisert Noreg på ein smartare måte, som hadde medført at me hadde to nivå. Men så er det ikkje fleirtal for det. Så registrerer eg at Senterpartiet er oppteke av at alt skal vera sånn som det alltid har vore. Den linja deler ikkje me. Me kan forandra ting dersom ein klarer å få meir pengar til tenesteproduksjon og det som innbyggjarane er opptekne av, meir enn fokus på administrasjon og politikarløningar.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-08:
Eg har gjort greie for vårt syn med tanke på regionalreforma og at me hadde levd veldig godt utan fylkeskommunar. Men me lever med ti som eit kompromiss, nettopp fordi me ønskjer å bruka meir pengar på ting som representanten Andersen var oppteken av, samfunnsutvikling. Det som ligg vårt hjarte nærast, er fylkesvegnettet, som eg trur innbyggjarane som bur i fylkeskommunane, er meir opptekne av. Eg trur dei er meir opptekne av at me stiller midlar til rådigheit for å rusta opp og byggja ut fylkesvegnettet, enn at me skal ordna oss med veldig mange fylkesadministrasjonar, politiske utval osv. Og så trur eg ikkje folk flest har så veldig sterk tilknyting til fylkestinget sitt – fylket og valkretsen har ein ein identitetsfølelse knytt til, men fylkestinget bryr ikkje folk flest seg så veldig om. Dei er opptekne av at me har ei god vidaregåande utdanning, at me har eit godt vedlikehald på fylkesvegnettet. Difor stiller me pengar til rådigheit i milliardklassen til fylkesvegnettet. Og så har me prioritert opp samferdsel, og me har prioritert litt ned regional utvikling.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-08:
Eg vil fyrst minna representanten Pedersen om at Sogn og Fjordane fylkesting blir styrt av fylkestinget og ikkje av representantskapet til Arbeidarpartiet, så det ville vore klokt å leggja fylkestingsvedtak til grunn. Eg merkar meg vidare i innlegget at Arbeidarpartiet seier dei er for endringar i kommunestrukturen. Når ein har lese historia, ser ein at Arbeidarpartiet har stått i spissen for ei rekkje kommunesamanslåingar. Eg las meg i forkant opp på det som skjedde på 1990-talet, då Arbeidarpartiet med Gunnar Berge i spissen gjennomførte ei rekkje kommunesamanslåingar. Den gongen var hovudregelen tvang og unntaket frivilligheit, i motsetning til no, der me har hovudregel frivilligheit og som unntak at Stortinget skjer igjennom. Eg merkar meg at Gunnar Berge seier som eit råd til Arbeidarpartiet at kommunesamanslåing er «en svært omfattende prosess som settes i gang når kommuner skal slås sammen. Mye ressurser, en planprosess og ansettelser. En reversering vil være et betydelig ressurssløseri». Det seier han til Aftenposten. Kva er Pedersens kommentar til rådet frå Gunnar Berge om reversering?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-08:
Det er interessant å høyra representanten Greni snakka om kor skuffa ho er over at ein ikkje lyttar til lokale folkevalde. Me har lokale folkevalde i 426 kommunar i Noreg, deriblant to på Nordvestlandet, i Flora og i Vågsøy, der dei lokale folkevalde har hatt ein grundig prosess om kommunereform, og der begge kommunane har landa på at dei ønskjer å slå seg saman. Så registrerer eg i innstillinga og i ordskiftet at der har Senterpartiet ei litt anna tilnærming enn det dei har hatt i alle andre saker. Der seier Senterpartiet at ein veit best i Oslo. Sannsynlegvis på eit lukka bakrom med nokre få til stades seier stortingsgruppa til Senterpartiet at dei ikkje stolar på lokaldemokratiet i Vågsøy og Flora – at når det gjeld den samanslåinga, veit ein betre i Oslo enn i Vågsøy og i Flora. Eg kunne tenkja meg å utfordra representanten, òg frå denne talarstolen: Kvifor er det uklokt, det vedtaket ein lokalt er einig om i Vågsøy og i Flora?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-08:
Det har vore ein del representantar som har sitert frå debatten i dag. Mitt favorittsitat så langt er av senterpartileiar Slagsvold Vedum, som sa at Senterpartiet er forferdeleg. Eg er einig i det sitatet i samband med denne saka. Vågsøy–Flora er eit godt eksempel. Der har ein i tre år snakka om at andre parti ikkje anerkjenner lokale vedtak, så går ein hen og bruker akkurat same metode sjølv og seier at ein veit best i Oslo, veit best på lukka møte i Senterpartiet, kva lokaldemokratiet i Flora og Vågsøy er vorte einige om. Eit anna eksempel er kommunen Skedsmo, som i dag blir føreslått slått saman med naboane Fet og Sørum. Der er Senterpartiet i posisjon lokalt, og når ein ikkje blir einige om korleis ein skal disponera Kjeller flyplass, kva gjer ein då når lokaldemokratiet har sagt noko? Jo, ein løftar det inn i Stortinget og ber om omkamp om eit lokalt vedtak. Der viser Senterpartiet sitt sanne ansikt når det passar dei. Vidare har me registrert at Senterpartiet i dag snakkar masse om at kommunereform og kommunesamanslåing betyr sentralisering. Då er spørsmålet me må stilla til Senterpartiet: Betyr det sentralisering òg i dei tilfella der Senterpartiet stemmer for i dag? I over 50 tilfelle stemmer Senterpartiet for å slå saman kommunar. Støttar ein då opp under sentralisering? Eller er det sånn at når ein slår saman kommunar der Stortinget bruker styringsretten, er det sentralisering, men når det er frivillig, er det ikkje sentralisering? Eg trur ein må begynna å rydda litt i omgrepsbruken her, og det hadde vore interessant om Senterpartiet hadde klargjort om det er forskjell på kva typar kommunar som blir slått saman, om det er sentralisering eller ikkje. Representanten Heggø frå Arbeidarpartiet gjorde litt greie for situasjonen Vågsøy–Flora og forslaget som eit litt spesielt fleirtal beståande av Arbeidarpartiet, Framstegspartiet og Venstre står bak, omdelt som laust forslag i salen, om at me slår saman Vågsøy og Flora i dag, og at Bremanger består som eigen kommune, og ho bad om ei klargjering frå oss og Venstre herifrå om kva me legg i det. Frå vår side legg me i det at me i dag stadfestar at Bremanger fortset som eigen kommune, men i merknadene som ligg i saka, helsar me velkomen at departementet gjer ei utgreiing og kjem tilbake til Stortinget med ei vurdering der òg Bremanger inngår. Det vil vera nyttig kunnskap for Bremanger kommunestyre, for dei to andre og for Stortinget å vurdera på eit seinare tidspunkt. Men me har ingen problem i dag med å seia at me slår saman dei to, og at Bremanger fortset som eigen kommune. Heilt til slutt om Sandnes–Forsand: Eg synest det er spesielt at Senterpartiet føreslår at Stortinget delegerer makt og myndigheit frå denne salen til Forsand kommunestyre, for det er det ein gjer. Ein seier at ein slår saman under føresetnad av at Forsand kommunestyre stadfestar vedtaket sitt. Det er greitt med lokalt sjølvstyre, men det får vera grenser for å delegera makt frå denne salen.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-08:
Då eg høyrde innlegget til representanten Lauvås, begynte eg å tenkja på Komiske Ali. Lauvås sa: Vi står for det vi lovar. Då trur eg alle som har følgt denne debatten, gjerne kan gå inn og sjå kva Arbeidarpartiet lova i 2013, kva dei gjekk til val på, kva dei hadde som programformulering, og korleis dei no uttrykkjer seg i merknader og frå denne talarstolen. Det er vel så langt frå sanninga som mogleg at dei står for det dei lovar. Det er tidenes 180-graders snuoperasjon me har vore vitne til dei siste fire åra. Representanten Toppe kom med ei helsing til meg og tre andre frå Hordaland og kalla oss for «tvangsgutane». Ho bad oss utdjupa kvifor me går inn for å slå saman Hordaland og Sogn og Fjordane. Sidan ho kallar oss for tvangsgutane, kunne det vore freistande å kalla henne for Prinsesse Vilikke. Eg tenkte at eg då måtte sjekka om eg har misforstått mitt eige fylke og haldninga der, og gjekk inn på nettsida til Hordaland fylkeskommune, der fungerande fylkesordførar Pål Kårbø smiler på eit bilde og seier: «Hordaland og Sogn og Fjordane eit steg nærare.» Han seier han er glad for at statsråden kvitterer ut sak etter sak, og han avsluttar med å seia: «Intensjonsplanen sine vilkår er såleis – punkt for punkt – i ferd med å bli imøtekomne frå Stortinget og regjeringa.» Me oppfattar dette som at fylka, både Sogn og Fjordane og Hordaland, her stiller nokre krav som dei no sjølve oppfattar er imøtekomne punkt for punkt. Det er litt spesielt å høyra Senterpartiet vera så kritisk frå denne talarstolen når me veit at Hordaland senterparti faktisk gjekk til val i 2015 på å slå saman Hordaland med andre fylke. Benthe Bondhus, som er gruppeleiar, vart vald inn i fylkesutval og i fleirtalsposisjon fordi ho gjekk til val på å slå saman fylke. Så får ho ei breiside frå sine eigne her om at ein ikkje veit sitt eige beste i Hordaland, for det veit Senterpartiet i Oslo veldig mykje betre enn Senterpartiet i Hordaland. Det same kan me seia om Jenny Følling, som i denne reforma har stått fram som ein bauta. Ho har forhandla godt på vegner av Sogn og Fjordane fylkeskommune, men møter motstand frå stortingsrepresentanten sin, Navarsete, som her snakkar rett imot det hennar eigen fylkesordførar har gjennomført på ein god måte for Sogn og Fjordane fylkeskommune. Å gjera narr av – og at ein nærast har betalt fleire milliardar for – å få Lars Sponheim synest eg er litt spesielt. Eg registrerte at Christiano Ronaldo gjekk for 96 millionar euro då han gjekk frå Manchester United til Real Madrid. At Sponheim skal vera verdt veldig mykje meir enn det – til Sogn og Fjordane – blir vel ei lita overdriving frå representanten Navarsete si side.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Fremskrittspartiet påberoper seg ved en rekke anledninger å være et parti for folk flest, og de har tidligere ment at man burde bruke folkeavstemninger mye oftere for å avgjøre viktige saker. Når det gjelder kommunestruktur, har imidlertid representanten Njåstad advart mot folkeavstemninger, fordi «dette er en for komplisert sak til at det kan avgjøres med et ja eller nei». Selv om Fremskrittspartiet mener at disse spørsmålene er for vanskelige til at vanlige folk skal kunne ha en mening om det, har folk flest meninger om det. Det kommer til uttrykk både gjennom deres lokale folkevalgte og, som i går, med den meningsmålingen som viste at det kun er et lite mindretall som støtter fylkessammenslåingene i nord og i den nye regionen Viken. Likevel vil Fremskrittspartiet overkjøre lokaldemokratiet og regionaldemokratiet når folket ikke har gitt de svarene man vil ha. Hvorfor er Fremskrittsparti-eliten bedre i stand til å vurdere disse spørsmålene enn folk flest?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Takk for spørsmålet. Det er ingen hemmelighet at det også i Arbeiderpartiet finnes ulike synspunkter på hvordan man skal endre kommunestrukturen. Men partiprogrammet vårt som gjelder for denne perioden, sier veldig klart at kommunesammenslåinger skal bygge på frivillighet. Vi har etter den gangen hatt to landsmøter som veldig klart har tydeliggjort det synet. Det regjeringspartiene og Venstre legger opp til i dag, er jo ikke å tvangssammenslå kommuner, og ikke minst fylker, som en unntaksregel. Kriteriene er høyst uklare. Men vi ser at der sentrale representanter fra Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre selv er berørt – i 20 av 21 tilfeller – gjennomfører man ikke tvangssammenslåing. Det er tydeligvis mer smertefullt å gjøre det i sin egen bakgård. Vi ser også at det fortsatt er usikkert om Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre har klart å skaffe seg flertall i denne salen. Vi kommer fortsatt til å støtte frivillige sammenslåinger og videreføre de økonomiske virkemidlene. Dette er ikke et nå eller aldri.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Meg bekjent har ikke Sogn og Fjordane et vedtak om å slå seg sammen med Hordaland. De har sagt at de vil gjøre det hvis de får relevante oppgaver. Det har regjeringen ikke levert på. Dermed er det ikke politisk tilslutning til å gjennomføre den sammenslåingen. Derfor stemmer vi imot. Vi kommer til å ha en dialog med Sogn og Fjordane og Hordaland hvis vi kommer i regjering, for å se om de vil gå sammen eller fortsette hver for seg, og om nye oppgaver gjør at de vil vurdere spørsmålet på nytt. Så forholder vi i Arbeiderpartiet oss til at vi nå lever i 2017, og at 1990-tallet er noe som har vært. Vi er helt overbevist om at resultatet blir best hvis de folkene som skal gjennomføre disse sammenslåingene, har et eierskap til den løsningen som er valgt. Derfor lener vi oss på frivillighet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
For det første er jeg glad for at Kristelig Folkeparti støtter Arbeiderpartiet i at man ikke skal tvangssammenslå kommuner. Det var ikke så veldig tydelig fra starten av. Jeg er glad for at Kristelig Folkeparti har landet på det standpunktet. Vår beskjed ut til våre ordførere og lokalpolitikere har vært at alle våre folk, alle kommuner, må ta runden og se inn i glasskulen og vurdere om man møter framtiden best med den strukturen man har i dag, eller ved å slå seg sammen med én eller flere naboer. Men vi har også vært veldig tydelige på at vi vil respektere de svarene man kommer fram til lokalt. Regjeringens holdning har vært nå eller aldri. Det mener ikke vi. Vi mener at kommunestrukturen er dynamisk, derfor vil vi stimulere til frivillige sammenslåinger i neste periode. Og det er helt riktig at vi vil videreføre de økonomiske virkemidlene som ligger i reformen, og om nødvendig også styrke dem.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Det representanten Skjelstad sier, er feil. Hvis Kristelig Folkeparti og Venstre virkelig mente alvor med å overføre flere reelle oppgaver til det regionale folkevalgte nivået, har man hatt sjansen til å skape flertall for det hvert eneste år, men man har ikke benyttet seg av den. I stedet har man vært med på – med all respekt – helt ville forslag om å overføre en velfungerende tannhelsetjeneste fra 19 robuste fagmiljøer til over 350 kommuner. Hva utfallet nå egentlig blir, er litt uklart. Man skal drive med forsøk, og man skal se det an til 2023, men man kan ikke begynne en regionreform med å ta fra fylkeskommunen oppgaver den har i dag, og som den løser på en veldig god måte. Det er litt spesielt at man starter med å lage en struktur som ingen av de involverte partiene egentlig vil ha, og så skal man sette ned et ekspertutvalg i ettertid for å se hva slags oppgaver dette nivået skal holde på med.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Da Høyre og Fremskrittspartiet overtok regjeringsmakten i 2013, sa statsminister Erna Solberg i sin tiltredelseserklæring at regjeringen i større grad skulle bygge sin politikk på tillit til innbyggerne. Regjeringen skulle gi innbyggerne økt tillit, og regjeringen skulle ha tillit til at folkevalgte ville det beste for sine lokalsamfunn. I dag legger den samme regjeringen opp til at 11 fylker og rundt 30 kommuner med 350 000 innbyggere blir involvert i tvangssammenslåinger. Hva skjedde med regjeringens tillit til at folk der ute skjønner sitt eget beste?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Nå tror jeg statsråden skal bekymre seg mer for om han har tilslutning fra regjeringspartiene her i salen, enn for at det er enkelte stemmer i Arbeiderpartiet som er uenig i det som Arbeiderpartiets landsmøte har vedtatt tre ganger på rad. Men statsråden svarte ikke på mitt spørsmål, for jeg spurte: Hva skjedde med regjeringens tillit til at innbyggere og folkevalgte rundt om i landet vil det beste for sine lokalsamfunn og tar beslutninger ut fra det? Er det sånn at regjeringspartiene bare har tillit til lokaldemokratiet og regionaldemokratiet når man får de svarene man vil ha? Eller er tilliten avhengig av partiboka, som Aftenpostens gjennomgang i februar kunne tyde på, som viser at Høyre og Fremskrittspartiet skjermer sine egne kommuner fra tvangssammenslåing? Hva er begrunnelsen for at Rogaland består som eget fylke, mens Finnmark, som er like stort som Danmark, skal tvangssammenslås med nabofylket?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Jeg registrerer at statsråden er veldig bekymret for alle de små kommunene vi har her i landet, og for noen av de små kommunene er det grunn til å være bekymret. Men små kommuner er ikke en ensartet gruppe. Noen går det veldig bra med, andre går det ikke så bra med. Hvis statsråden hadde sett opp fra iPad-en når Arbeiderpartiets representanter snakker, hadde han hørt hva vårt alternativ er. Vi vil også i neste periode stimulere til frivillige sammenslåinger for de små eller store kommunene som måtte ha behov for det. Når man fra Høyres side etterlyser veldig hva Arbeiderpartiets politikk overfor de små kommunene er, er det naturlig å kontre det spørsmålet tilbake: Hva vil regjeringen gjøre med det hvis man mener det er et problem at vi har små kommuner her i landet? Etter den strukturen som blir vedtatt nå i kveld, har vi fortsatt et svært mangfoldig kommunekart i Norge, med både noen veldig store kommuner og fortsatt veldig mange små kommuner. Debatten i dag har avdekket at det er bred enighet om de frivillige sammenslåingene og stor uenighet om bruk av tvang. Statsråden har prøvd å svare på spørsmål om hvilke kriterier som ligger til grunn for bruk av tvang, og han sier at det gjelder inneklemte kommuner. Jeg viser til representanten Godskesens innlegg om tilfellene på Sørlandet. Jeg kunne lagt til Bindal. Den ser ikke spesielt inneklemt ut på kartet. Det samme gjelder Torsken, på Senja – det er heller ikke noen inneklemt kommune. Når det gjelder Sogndal-sammenslåingen, var to av tre involverte kommuner imot. Angående Skedsmo, Sørum og Fet var kun én av de tre involverte kommunene for den konstellasjonen. Så det statsråden sier, er helt feil. Når det gjelder region, er det elleve fylker som inngår i tvangssammenslåinger, og vi har fire partier som hver for seg synes at løsningen er skikkelig dårlig. Sammen synes de likevel det er klokt å trumfe det igjennom, sannsynligvis med noen få stemmers overvekt her i kveld. Debatten har også bekreftet at den såkalte regionreformen er et ledd i Høyre og Fremskrittspartiets arbeid med å legge ned fylkeskommunen. Ingjerd Schou sa at Høyre gikk til valg på å legge ned fylkeskommunen. I dag har de fått en halv seier. Så viser spekulasjonene om avstemningen i dag at regjeringens overkjøring av lokaldemokratiet og fylkespolitikerne skaper intern uro i Fremskrittspartiet. Det er et skjørt flertall. Dette er ikke noen god mal for hvordan man styrer et land. At det faller Høyre tungt for brystet at Arbeiderpartiet er uenige med dem i bruk av tvang, får nå stå for deres regning, men man kunne løst det annerledes ved å lytte underveis eller i det minste forsøke å begrunne tvangssammenslåingene.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Høyre har en rørende omsorg for Arbeiderpartiets forhold til våre ordførere og velgere. Overlat det til oss, vi har kontroll. Det kunne i stedet vært interessant å høre statsråden kommentere den undersøkelsen Kommunal Rapport presenterte, som viste at 76 pst. av lokalpolitikerne er misfornøyde med den prosessen regjeringen har ført. Når det gjelder de økonomiske virkemidlene, har jeg sagt to–tre ganger tidligere i dag at vi vil videreføre engangsstøtte, reformstøtte og inndelingstilskudd – og om nødvendig forsterke disse ordningene. Vi har støttet disse virkemidlene siden vi behandlet kommunereformen første gang her, i 2014, og vi har en rekke ganger presisert at vi ønsker å videreføre disse virkemidlene uten holdbarhetsdato. Det er rart at statsråden ikke har fått det med seg etter alle disse årene, men det er ganske betegnende for statsråden og denne regjeringens evne til å lytte. Hadde man hatt den evnen, hadde kanskje reformen hatt en bredere forankring og et bredere flertall enn det som er tilfellet i dag.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Forslaget handler om å legge fram en stortingsmelding om språk, kultur og næring. Jeg er glad for den positive holdningen mange partier her ytrer til språk. Men i forslaget som vi fremmer, peker vi også på at det er behov for å avklare rettighetene til land og vann sør for Finnmark, og også i deler av det sørsamiske området. I 2005 ble finnmarksloven vedtatt etter 25 års debatt. Nå ligger Samerettsutvalget II på bordet, og det har det gjort i mange år – kompliserte og til dels kontroversielle spørsmål. I den forrige saken vi behandlet, har regjeringspartiene – helt ut av det blå – vært med på å fremme et forslag om at man skal utrede fjelloven, og man forhåndskonkluderer med at Statskog skal være forvalteren i Troms og Nordland. Sametinget er ikke konsultert, og det har ikke vært dialog med de berørte fylkene. Er dette regjeringens nye standard for hvordan urfolksspørsmål skal behandles?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Jeg er helt enig i at Samerettsutvalget II har ligget lenge, og det får vi ta et felles ansvar for. Problemet er jo at når man for første gang hører fra regjeringen om hvordan Samerettsutvalget II skal følges opp, er det nærmest i form av et benkeforslag i en sak der det ikke foreligger et saksgrunnlag fra regjeringen, og der Sametinget ikke er konsultert. Jeg vil minne om at vi allerede har en konsultasjonsordning som har eksistert i mange år. Det som gjør dette spesielt problematisk, er jo at det igjen forsterker inntrykket av at sørsamene ikke skal ha samme rettigheter som andre samer. Det hadde vært en skandale om finnmarksloven og rettighetsforholdene i Finnmark hadde blitt behandlet på en så lemfeldig måte som regjeringspartiene her ser ut til å gjøre. Ser statsråden at den kritikken har noe for seg?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-08:
Vi kan jo diskutere stolpe opp og stolpe ned hva den rød-grønne regjeringen gjorde. Den rød-grønne regjeringen begynte å følge opp Samerettsutvalget II, men heller ikke denne regjeringen har fulgt opp det som handler om forvaltning av land- og vannrettigheter i Troms og Nordland, som jo er det vi diskuterer nå. Der foreslo Samerettsutvalget bl.a. å opprette en egen Hålogalandsallmenning, et forslag som har vakt begeistring i enkelte kretser og forargelse i andre. Vi må være enige om at dette er kompliserte spørsmål. Da er i hvert fall ikke måten å angripe det på å begynne prosessen med å konkludere med hvem som skal forvalte disse områdene og peke på en bestemt løsning. Det er det kommet skarpe reaksjoner på fra Sametinget, som statsråden sikkert er kjent med har skrevet brev til Stortinget. Mitt klare råd er at regjeringen retter opp det, begynner på «scratch», konsulterer med Sametinget og har dialog med Troms og Nordland.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
Det er en historisk dag i dag. Vi får mange nye kommuner som frivillig har gjort dette, og mye av bakgrunnen for det var et belønningssystem som har stimulert til at kommunene så seg tjent med å slå seg sammen. Vi vet at noen av ordningene skal stå i 15+5 år, pluss at det blir gitt engangstilskudd og reformstøtte. Det har fungert veldig bra, men det har kostet. Så mitt spørsmål er bare: Siden livet går videre nå, hva har Fremskrittspartiet tenkt videre når det gjelder belønningsordning? Vi har jo sett at det sannsynligvis fungerer mye bedre enn tvang, så jeg har lyst til å høre hva Fremskrittspartiet tenker om belønningsordninger videre.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
Det har vært interessant å følge praksis og retorikk fra Arbeiderpartiet i opposisjon disse fire årene. Det har svingt litt hva som står i programmet, og hva en endrer på landsmøter, etter hvem som uttaler seg. Fra tid til annen har det vært litt tåkete hvor Arbeiderpartiet ligger i disse sakene. Men én ting var klart: Dere gikk i en periode ut og sa til ordførere og kommuner at de ikke behøvde å bry seg for denne reformen blir det ingenting av, det skal vi sørge for, osv. Det var i alle fall ting vi møtte på. Så hører jeg i dag representanten skryte av at det er over 200 av egne ordførere som har deltatt aktivt, så det må ha vært et stort sprik mellom Arbeiderpartiet lokalt og sentralt. Men så sa hun to ting: Hun skulle ha tiltaksmidler uten holdbarhetsdato, og hun skulle forsterke belønningsmidlene. Kan hun love at det er Arbeiderpartiets standpunkt etter valget?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
Jeg noterer meg et viktig spørsmål, men det har feil innslagspunkt, for man hopper over at fylkeskommunen kunne blitt nedlagt. Det var det som var det politiske utgangspunktet for regjeringen, å legge ned det fylkeskommunale nivået. Det nivået har Kristelig Folkeparti og Venstre nå reddet. Så er vi klar over at det er smertepunkt. Vi er klar over at dette må utvikles videre. Vi er klar over at struktur og oppgaver må ses nærmere på. Men vi har klart det som de rød-grønne ikke greide, vi har redusert antall regioner. Vi har fått på plass en ny inndeling. Og Kristelig Folkeparti, som jeg sa fra talerstolen, er heller ikke fornøyd med alt som har skjedd. Men det var det muliges kunst – det var det vi oppnådde. Vi har reddet tre folkevalgte nivåer, som Arbeiderpartiet støtter, så jeg mener at spørsmålet fra representanten Lauvås kom inn på et litt for lavt nivå, for vi har reddet det regionale nivået.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
Først av alt har ikke Kristelig Folkeparti vinglet i det hele tatt. Men vi er i stand til å endre oss etter virkeligheten, noe Senterpartiet ser ut til å ha problemer med, for de har vært fastlåst i sitt standpunkt hele veien. Vi har sagt at å bruke tvang var unødvendig når nærmere 100 kommuner kom frivillig. Det var helt enestående, det som skjedde. Det har vi satt spor pris på, og da endret vi det standpunktet. Det er klart at i kommunene, der innbyggerne bor, der de lever, der de skal få utført sine tjenester, er det svært viktig at man får delta, nettopp fordi makten skal komme nedenfra og gå oppover. For Kristelig Folkeparti var det helt avgjørende at dette ble forankret lokalt. Når det gjelder regionnivået, var det vel en bred forståelse at det har et annet perspektiv, et annet tjenestenivå – og gjelder helt andre saker enn dem som kanskje opptar folk til daglig. Vi mente at der skulle Stortinget bruke sin styringsmakt. Dette mente vi det var stor forskjell på, og det valgte vi å gjøre.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
Nå er det slik at Kristelig Folkeparti er glad for at folk gifter seg, og så får de nå velge hvor de vil gå. For oss er det ikke en stor teologisk sak, det er en samfunnssak, hvor folk gifter seg. Det har vi ingen problemer med. Når det gjelder sammenslåing, er det klart at – jeg gjentar – Venstre og Kristelig Folkeparti var med på å få beholdt det tredje folkevalgte nivået. Jeg tror også SV, som et lite parti, vet at i forhandlinger får man ikke optimale løsninger. Vi har reddet det tredje folkevalgte nivået. Vi skal stå i første rekke når det gjelder å videreutvikle det når det gjelder både struktur og oppgaver. I denne saken tror jeg, eller jeg er overbevist om, at strukturen er like viktig som oppgavene for å komme i gang med å beholde dette nivået, som ellers ville ha blitt nedlagt. Så håper jeg at det kommer gode konstruktive forslag til oppgaver videre.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
Jeg gjentar: Venstre og Kristelig Folkeparti har reddet, så langt, det tredje folkevalgte nivå. Det er veldig underlig å høre Senterpartiet, som har et takras med klager over det de kaller sentralisering, påpeke og kritisere nettopp det. Det er folkestyret vi kjemper for. Jeg trodde Senterpartiet var i forkant og kjempet for folkestyret. Når man nå kritiserer Kristelig Folkeparti for dette, virker det som om man støtter regjeringen, at den burde ha fjernet det nivået. Her er det en sirkelargumentasjon fra Senterpartiet som i høyeste grad framstår populistisk. At vi har greid å få fram en løsning som ingen partier er enig i, må være et bevis på at det går an å samarbeide, for vi har et felles resultat der ingen er helt fornøyd, men vi har greid å gjøre det som de rød-grønne ikke greide i løpet av åtte år.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
Jeg tilhører nok dem som er litt skuffet over Senterpartiet i denne saken, for jeg husker godt i rød-grønn periode fra fylkestingsperioden min i Rogaland hvordan vi kjempet for å forsøke å få til noe når det gjaldt akkurat dette. Nå hører jeg at Senterpartiet er skuffet over tidsplan, ambisjonsnivå, belønningsmidler, oppgaver, innhold og struktur – ja, de er misfornøyd med alt. Hvis man summerer det, tror jeg de må mene at vi skulle hatt mange flere kommuner. En må kanskje tilbake til 1960-tallet før Senterpartiets humør stiger. Alt blir kalt sentralisering – i strid med både fornuft og fakta – og vi vet alt om hva Senterpartiet nå er imot, for de er imot alt. Da spør jeg meg: Kan representanten Greni på 60 sekunder greie å forklare hva som ville vært Senterpartiets ideelle modell for å få til en god kommunestruktur i Norge? Nå vet vi alt om frivillighet, så ta det som kommer i tillegg.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
Representanten hadde en del interessante betraktninger om Kristelig Folkeparti som jeg godt kan tenke meg å diskutere i en annen sammenheng. Kristelig Folkeparti deltar der vi oppnår målrettede resultat for å forbedre situasjonen for folk, og drar hele Stortinget i en mer sosial retning. Jeg er veldig stolt av det vi har fått til. Når det blir sagt at de rød-grønne også kunne ha støttet en regionreform, hadde de åtte år og fikk ikke gjort noen ting. Derfor gikk vi inn i et samarbeid med en regjering som sa at her vil vi vise handlekraft, her vil vi gjøre noe. For øvrig ble det sagt fra de rød-grønne at Kristelig Folkeparti ville de heller ikke ha med på laget. Det ble også sagt, så en må ikke forvrenge det. Ellers hører jeg at kommunene skulle hatt mer selvstyre, mer frihet, osv. Men så hørte jeg ordene «overordnet arealplanlegging», og jeg kjenner jo SVs sentralistiske ideologi. Mener representanten at regionene skal være en overkommune?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
I dag har vi en viktig sak, det er en historisk dag med en vellykket reform på svært mange måter. Men Kristelig Folkeparti vil videre, og som et konstruktivt opposisjonsparti er vi nå nysgjerrige på hva de store partiene mener om veien videre. Til min glede og til dels overraskelse fikk vi i dag bekreftet fra Arbeiderpartiet at de ville ikke bare ha dagens belønningsordninger, de skulle også forlenge dem, de skulle styrke dem, og de skulle ikke datostemple dem. Det er kanskje på kanten av overbudspolitikk, men det gjenstår å se. Mitt spørsmål blir: Siden mange kommuner er kommet halvveis i reformen og godt kan tenke seg å gå videre, hva ser statsråden for seg kan være en grei belønningsordning videre?