Lars Sponheim (Venstre), 2007-11-27:
Det hadde vært fristende å fortsette der Lundteigen slapp. Det hadde vært mye å tilføre den debatten for en som har vært imot de siste forenklinger som har vært gjort de siste årene, men jeg skal konsentrere meg om et større løp, nemlig budsjettet. Aldri før har Stortinget behandlet et statsbudsjett med så mye penger til disposisjon som det vi kommer til å vedta i dag. Bare fra 2007 til 2008 øker skatteinntektene med 35 milliarder kr. En svært høy oljepris gjør at vi kan bruke mer oljepenger enn noen gang før, og enda holde oss godt under handlingsregelens 4 pst.-grense. Rekordhøye inntekter gir store muligheter til å satse på framtiden. Men gode tider – ikke minst eventyrlig gode tider, som vi må si at vi har – setter særlig store krav til politiske prioriteringer. Jeg mener at det som får flertall i dag, dessverre viser at det ikke har vært vilje til slike prioriteringer. Regjeringspartienes forslag til statsbudsjett er uten en klar politisk kurs, der alle får litt mer enn i fjor, og miljøet kanskje litt mer enn litt. Flertallets bruk av 100 mill. kr til alt fra litt mer bostøtte til kamp mot ulv i Norge hjelper ikke på hovedinntrykket av et flertall som ikke vil prioritere de viktigste utfordringene, men som har valgt et minste felles multiplum. Det er direkte urovekkende at nedprioritering av høyere utdanning og forskning fortsetter. Venstre er svært skuffet over at fjorårets kutt i basisbevilgningene til universitetene og høyskolene ikke rettes opp. Satsingen på barnehageplasser, heldagsskole og frukt og grønt går på bekostning av høyere utdanning, forskning og nødvendige tiltak for å rekruttere flere og mer motiverte lærere. Jeg mener det burde være åpenbart for alle at det er helt feil å utvide skoledagen når det er mangel på lærere. Flertallet mener tydeligvis at det ikke er noe problem, uten at det er anvist noen som helst løsning på hvordan denne utfordringen skal møtes. Dette gjelder ikke bare grunnskolen. I Aftenposten i forrige uke kunne vi lese om at elever i videregående skole snytes for timer fordi flere skoler kutter antallet undervisningstimer for å spare lønnsutgifter. Dette kommer dessverre ikke som noen overraskelse. Lærerdekningen i grunnskole og videregående skole er ikke blitt bedre de siste to årene til tross for fagre løfter i Soria Moria-erklæringen. Det er viktige elementer i neste års statsbudsjett innenfor miljøområdet. Den forsiktige økningen i grønne avgifter er bra, men ikke tilstrekkelig, og vi får ikke det nødvendige løftet som skal til for å møte klima- og miljøutfordringene. Støtten til fornybar energiproduksjon er for svak, og Venstre savner ordninger for investeringsstøtte til pilotprosjekt. I tillegg kommer det helt ulogiske forslaget om å øke beskatningen av småkraftverk. Jeg tror at nestleder i Norddal senterparti, Egil Berge, har helt rett når han uttaler følgende til Nationen sist fredag: «En ting er å sitte i regjering med SV og Ap, men jeg har ikke ord for at Sp går med på å øke skatten for småkraftverk. Vi har et valg om to år, og hvis ikke Senterpartiet går imot denne skatteøkningen, kommer partiet til å miste mange velgere.» Senterpartiet er åpenbart truffet på sin mest erogene sone. Venstre er skuffet over at flertallet heller ikke denne gangen velger å gjøre hverdagen enklere for gründere og selvstendig næringsdrivende. Den såkalte forbedring av de sosiale ordningene for selvstendig næringsdrivende framstår som en ren bløff: Regjeringen og stortingsflertallet later som om de bedrer de sosiale ordningene for de selvstendig næringsdrivende ved å gi disse en rett til fødselspenger fra 1. juli 2008. Samtidig sendes regningen til de samme gjennom en økning av trygdeavgiften. Regjeringen tar inn 95 mill. kr, og gir tilbake bare 60 mill. kr til de selvstendig næringsdrivende i 2008. Venstre har ved flere budsjettbehandlinger foreslått at selvstendig næringsdrivende gis rett til svangerskapspenger, omsorgspenger og sykepenger under svangerskap uten økning i trygdeavgiften. Vi gjentar dette i dag. Resultatet blir dessverre at regjeringspartiene nok en gang svikter. Det er skuffende, fordi Venstre mener bedre sosiale ordninger kan gi større trygghet og mer motivasjon for flere kvinner til å starte opp for seg selv. Venstre er tilfreds med at Regjeringen fortsetter en tung satsing på å bekjempe global fattigdom, men samtidig er det grunn til å være skuffet over innsatsen på hjemmebane. Det er mildt sagt oppsiktsvekkende å se regjeringspartier som åpenlyst beskylder hverandre for ikke å ville prioritere tiltak for å bekjempe fattigdom, slik vi har sett det mellom SV og Senterpartiet ved dette budsjettframlegget. Resultatet blir dessverre at fattigdommen definitivt ikke blir avskaffet med dette budsjettet heller. Det må unektelig være noe underlig for det partiet som mente at fattigdom kunne avskaffes ved et pennestrøk, å oppleve at nesten hele opposisjonen foreslår å bevilge mer penger – til dels mye mer – til fattigdomsbekjempelse enn det man selv fikk gjennomslag for i regjering. Venstre er et sosialliberalt parti. Det betyr sterk tro på menneskets skaperevne, kreativitet og ansvarsfølelse. Venstre setter alltid det enkelte menneske i sentrum, ikke grupper eller klasser. Alle mennesker er likeverdige, men ingen er like. Og alle må få den samme mulighet til å bruke sine evner til beste for seg selv og samfunnet. I Venstres alternative statsbudsjett for 2008 får dette først og fremst sitt uttrykk gjennom økt satsing på utdanning og forskning, på miljø- og klimatiltak og fattigdomsbekjempelse. På hvert av disse områdene foreslår Venstre en påplusning på mer enn 1 milliard kr utover det stortingsflertallet gjennom regjeringspartiene mener er tilstrekkelig. Venstre omprioriterer om lag 12 milliarder kr i sitt alternative statsbudsjett for 2008, fordelt med omtrent like store deler på skatte- og avgiftsopplegget og statsbudsjettets utgifts- og inntektsside. Venstre foreslår den samme strukturelle, oljekorrigerte budsjettbalansen som Regjeringen, men har et samlet opplegg som vil virke marginalt – for ikke å gjøre noe poeng av det, mindre ekspansivt på grunn av en netto skatte- og avgiftslette på om lag 750 mill. kr. Venstre vil ha mer skatt på forbruk og helse- og miljøskadelig atferd og mindre skatt på arbeid, og vi foreslår i vårt alternative budsjett en slik omlegging innenfor en ramme på vel 3 milliarder kr. Venstre er skuffet over at Regjeringen ikke har benyttet denne anledningen til en kraftigere omlegging av skatte- og avgiftssystemet i en mer miljøvennlig retning. Noe er gjort, mye mer kunne vært gjort. Tidspunktet for en slik omlegging er definitivt nå. Både det forhold at klimaproblemene er vår tids største politiske utfordring og at Regjeringen skal holde det samlede skatte- og avgiftsnivået uendret, tilsier en langt mer offensiv omlegging enn Regjeringens forsiktige endring av enkelte avgifter. Venstre foreslår videre endringer og omlegging i skatte- og avgiftssystemet på ytterligere 3 milliarder kr. Blant annet foreslår Venstre både å justere innslagspunktet i toppskatten og økt minstefradrag. Vi foreslår økt bunnfradrag i formuesskatten, styrking av BSU-ordningen, økte avskrivningssatser for næringslivet, styrking av SkatteFUNN-ordningen og rett til bunnfradrag for selvstendig næringsdrivende. Kunnskap er noe av det viktigste Norge kan satse på i tiden som kommer, og en slik satsing innebærer en sikring av framtidig verdiskaping, demokrati og dannelse. Venstre vil derfor ha en rekordsatsing på skole, utdanning og forskning og foreslår en økning i bevilgningene til skole, utdanning og forskning på om lag 1,7 milliarder kr utover Regjeringens forslag. Hovedvekten i Venstres alternativ er en styrking av forskning og høyere utdanning med vel 1,2 milliarder kr, men vi foreslår også kompetanseår og rekrutteringsplan for lærere. Norge skal være en pådriver i det internasjonale klimaarbeidet, og vi skal ha en lederrolle i arbeidet med å utvikle et godt, klimavennlig samfunn. Norges troverdighet er avhengig av at vi reduserer egne utslipp, bidrar til utvikling av teknologi og viser at det er mulig å frikoble en sunn økonomisk utvikling fra utslipp av klimagasser. Til tross for at Regjeringen har forsøkt å framstille sin egen satsing innenfor klima- og miljøområdet som ambisiøs, inneholder ikke forslaget til statsbudsjett for 2008 de nødvendige prioriteringene for å få til reduksjoner i klimagassutslippene som monner. Derfor foreslår Venstre en kraftig økning i miljø- og klimatiltak på samlet 1,75 milliarder kr utover Regjeringens forslag. Blant annet foreslår Venstre økt satsing på klima- og miljøforskning, økt satsing på kollektivtransport og jernbane, styrket oljevernberedskap, diverse tiltak for ny fornybar energi og alternativt drivstoff og et eget tilskudd til foregangskommuner innenfor klimaområdet. Alle mennesker skal ha frihet og et verdig liv. Velferdsstaten skal bidra til dette, som borgernes solidariske system for rettferdighet og trygghet. De grunnleggende forutsetningene for et godt liv skal være der for alle, uavhengig av de ulikheter vi fødes inn i, og de tilfeldigheter som livet selv rammer oss med. Allikevel er det ingen tvil om at vi innen helse- og sosialpolitikken må prioritere mer til dem som trenger det mest, og ikke smøre tynt utover til alle. Dette krever politisk mot og politisk vilje. Sosial ulikhet i helse er et voksende problem og henger nøye sammen med fattigdom. Det er svært viktig for å bekjempe fattigdom at det satses på helse og behandling til dem som altfor ofte faller utenfor også i helsevesenet. Rusmisbrukere må få bedre behandling og nødvendig hjelp. Venstre foreslår en økning i tiltak for å redusere fattigdom på vel 1 milliard kr utover Regjeringens forslag. Hovedsatsingene er rusomsorg, forsøk med borgerlønn, offentlig finansiert tannhelse, omsorgslønn for foreldre med funksjonshemmede barn, tiltak for bostedsløse og økt bostøtte. Venstres alternative budsjett er etter mitt skjønn det mest radikale budsjettalternativet innenfor ansvarlige budsjettrammer som vi i dag har til behandling, og det er det alternativet som er best tilpasset de utfordringene Norge som nasjon står overfor. Vi prioriterer en satsing på framtiden: på forskning, utdanning og skole, radikale grep for å løse vår tids største utfordring – miljø- og klimaproblemene – og en målrettet satsing for dem som trenger det aller mest. Jeg tar med dette opp de forslag Venstre har fremmet i innstillingen.