Monica Mæland (Høyre), 2016-11-29:
Romvirksomhet er uten tvil viktig for Norge. Norges geografi, topografi og næringsstruktur gjør oss til storforbrukere av romrelaterte tjenester til formål som navigasjon, kommunikasjon, havovervåking og sjøredning. Satelitteknologi er en viktig tilrettelegger for sentrale norske næringer som fiskeri, offshore og transport. I tillegg har vi en internasjonal, konkurransedyktig romindustri, som bidrar med inntekter og høyteknologiske arbeidsplasser i store deler av landet. Meld. St. 32 for 2012–2013 fastsatte prinsippet om at norsk romvirksomhet skal være et verktøy for norske interesser. Dette har vært førende for regjeringens oppfølging av sektoren. Vi har bl.a. spisset Norsk Romsenters mandat, og vi har bygget opp Space Norway AS, som er et sektorpolitisk selskap for nasjonal kontroll over rominfrastruktur av nasjonal betydning. Som påpekt i representantforslaget er global romvirksomhet i sterk utvikling. Stadig flere land har aktiviteter i verdensrommet, og private aktører er i ferd med å rykke inn. Nedstrøms utnyttelse av rominfrastruktur har vokst fram som et nytt og spennende forretningsområde i kraftig vekst. Samfunnets økende avhengighet av rombaserte tjenester har gjort satellitter til kritisk viktig infrastruktur med stor sikkerhetsmessig betydning. Regjeringen varslet Stortinget i forbindelse med statsbudsjettet for 2017 om at vi er i gang med å utarbeide en romstrategi. Dette arbeidet pågår, og jeg tar sikte på å legge fram en strategi et stykke ut i 2017. Jeg presiserer at det er en strategi – ikke en ny stortingsmelding – vi har varslet å legge fram. Når det er sagt, er jeg selvsagt veldig glad for Stortingets engasjement i saken. Strategien vil legge føringer for norsk romvirksomhet framover i tid. Det er viktig at disse føringene har solid faglig grunnlag, og ikke minst at de er bredt forankret hos sentrale brukergrupper. Vi skal derfor gjennomføre innspillsmøter med viktige aktører og kunnskapsmiljøer rundt om i landet, og vi får også gjennomført en ekstern samfunnsøkonomisk analyse av den offentlige satsingen på norsk romvirksomhet. I tillegg til å ta stilling til representantforslaget tar næringskomiteen til orde for å øke nivået på Norges nye forpliktelser i forbindelse med ESAs frivillige programmer, utover det som foreslås i regjeringens budsjettforslag for 2017. Siden regjeringen fremmet budsjettforslaget, har den europeiske romorganisasjonen ESA arbeidet videre med sitt budsjett. En rekke av ESAs programmer, som var planlagt startet opp i 2017, er forsinket. Som følge av det endres også de forventede innbetalingene fra Norges side. Og for å være tydelig på det, fordi det har vært framme i debatten tidligere: Hvis vi, da vi la fram budsjettet, skulle lagt oss på det nivået som da var, ville det krevd 80 mill. kr i tillegg til de 49,5 mill. euro som regjeringen faktisk foreslo. I ESA er det slik at landene inngår flerårige programforpliktelser, som ESA så kaller opp i takt med framdriften i programmene. Vi har likevel god oversikt over hvilke årlige innbetalinger vi kan regne med ved ulike nivåer for nye forpliktelser. Vi vet at hvis vi inngår forpliktelser for 150 mill. euro ved ministerrådsmøtet den 1. desember, vil det gjøre at innbetalingene i 2018 og 2019 vil ligge på omtrent samme nivå som det som er lagt til grunn i regjeringens forslag til budsjett for 2017, dvs. ca. 380 mill. kr per år. Slik ESAs budsjettforslag ser ut nå, kan Norge gå inn med en høyere forpliktelse i ESA enn det vi la til grunn i regjeringens budsjettforslag, uten at dette har budsjettvirkning for 2017. Jeg oppfatter at det er det som er komiteens forslag, og dette vil selvsagt bli fulgt opp på ministermøtet den 1. desember fra regjeringens side.