Lars Sponheim (Venstre), 2008-05-06:
Venstres oppfatning er at aktiv næringspolitikk først og fremst handler om å satse på forskning og innovasjon, og dernest om å sikre tilgang på kapital i en tidlig etableringsfase, for skal Norge lykkes med å opprettholde verdiskaping også i framtiden, må vi bygge et samfunn hvor entreprenører bokstavelig talt har frihet til å skru fra hverandre det gamle og sette det sammen til noe nytt og spennende. Samfunn som ikke klarer å bryte med fortiden, forvitrer, og lykkes sjelden med den omstilling som er nødvendig i en åpen, global økonomi. Jeg vil nesten gå så langt som å si at bedriftsnedleggelser er en forutsetning for å lage vekst i samfunnet og for å lage framtidsrettede arbeidsplasser. Uten bedriftsnedleggelser har vi ikke en sjanse til å nå våre mål, for det er det som skaper grunnlag for innovasjon og nye bedrifter. Vi har mange eksempler på det. I tillegg handler det om å signalisere tillit til bedrifter når det gjelder å ta på seg den krevende jobben det er å lage arbeidsplasser - framtidsrettede arbeidsplasser. Det å lovfeste at man skal melde fra, ringe eller si fra om at nå har man tenkt å gjøre det og det, som egentlig er å lovfeste det som er en alminnelig, anstendig oppførsel blant alle arbeidsgivere, handler på en måte om å signalisere det motsatte av tillit til denne type bedrifter: Vi tror vi må lovregulere dere til å oppføre dere anstendig og skikkelig i en så krevende jobb som det er å omstille og legge ned. Det er noe med grunnholdningen i den tilnærmingen som jeg må si skremmer meg. Og når vi da behandler dette i dag, samtidig som det tikker inn en NTB-melding om at næringsministeren i ettermiddag har blitt overrakt en rapport som sier at det blir stadig færre gründere i Norge, og at entreprenørskapet i Norge er på hell, burde det ringe en bjelle om at man kanskje bør ha fokus på alt det nye vi skal leve av framover, og ikke være opptatt av hvordan vi kan ta vare på det som har vært. Jeg kunne ha tatt tak i mange historiske forhold. Det var en stolt tradisjon da Venstre i sin tid sloss for industrikonsesjonsloven i denne sal, hvilket var viktig og rett for sin tid, men som ble mindre og mindre aktuelt i en åpen og moderne økonomi. Jeg kan godt huske at vi innførte ervervsloven. Jeg har også hatt den ære å styre Næringsdepartementet i en tid da en både satt igjen med saker etter den gamle industrikonsesjonsloven og det som var ervervsloven, og nå er sågar ervervsloven borte, hvilket er veldig bra. Jeg er glad for at den forrige regjeringen tok initiativ til det. Det hadde vi gjort helt uavhengig av EØS-loven, for den var en helt fiktiv lov, etter mitt skjønn. Man får da verdikjeden fra industrikonsesjonsloven, rett for sin tid, kraftfull, via en ervervslov, som vi bare må si i beste fall var et overgangsfenomen - jeg kunne fortalt mange konkrete bedriftshistorier om hvor meningsløst det var - og nå til denne plikten til å ringe og si fra, det som er alminnelig, anstendig oppførsel for enhver arbeidsgiver med et visst antall ansatte. Det blir temmelig kunstig, synes jeg, og særlig når det henger igjen fordi regjeringspartiene på Soria Moria lovte å gjøre noe, og hvor regjeringskontorene, departementskontorene, som ofte representerer fornuften, skjønte at dette var ganske dumt tenkt. Da kunne de veldig ærlig stått opp i denne sal og sagt: Sorry, akkurat på dette punktet tenkte vi ganske dumt og naivt på Soria Moria, og det har vi valgt å snu ryggen til. Det hadde etter mitt skjønn vært mye mer ærlig enn å komme med denne loven som vi i dag behandler. Så leverer Regjeringen selv en ganske god argumentasjon mot denne loven, i sin argumentasjon mot det som var LOs krav om at loven skal virke for bedrifter med ti ansatte. Her sier Regjeringen: «Dette vil etter departementet si oppfatning føre til auka administrativ og økonomisk ressursbruk både for bedriftene og det offentlege, i ein grad som ikkje kan forsvarast i forhold til behovet og formålet med meldepliktordninga. » Akkurat. Den argumentasjonen kan brukes på den loven som ligger der i dag også. Regjeringen burde ha tillit til at norske bedriftseiere håndterer slike krevende spørsmål som dette på en anstendig måte. De vil selvsagt ha dialog med sine ansatte - det er godt regulert - og med samfunnet rundt seg. Det er den tilliten som gjør at vi kanskje kunne unngått å få den type NTB-meldinger som vi har fått i dag. Nå ser vi konsekvensen av rød-grønn politikk: Antall gründere i Norge faller. Det er synd, for vi var i ferd med å få en god takt på dette ved inngangen til dette århundret.