Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-31:
Jeg vil endre perspektivet litt på denne debatten. For jeg synes vi skal begynne med å ta utgangspunkt i at stemmerett er selve det grunnleggende fundamentet i ethvert demokrati. Utgangspunktet vårt må derfor være at vi er nødt for å stille oss spørsmålet hvorfor mennesker ikke skal ha stemmerett, og ha særlige begrunnelser for det, istedenfor, som bl.a. representanten Lodve Solholm tok utgangspunkt i, hvorfor i all verden vi skal senke dette lavere, og ramse opp mange gode argumenter for hvorfor man ikke skal senke stemmerettsalderen til 16 år. Mitt utgangspunkt er det motsatte. I og med at stemmeretten er det grunnleggende fundamentet i demokratiet, blir spørsmålet: Hvem er det som skal avskjæres fra denne grunnleggende retten? I dag avskjæres alle som er under 18 år, fra muligheten til å være med på å velge hvem det er som skal sitte i denne salen og bestemme. Vi fra SVs side – og jeg som en av forslagsstillerne til dette forslaget – mener at vi burde senket den alderen til 16 år. Jeg vil gjerne vise til den debatten som var i 1978, da man sist senket stemmerettsalderen. Jeg sal referere fra innstillingen, der komiteen sier: «Innsikt i samfunnsspørsmål og politisk interesse blant ungdom har økt, utdanningssystemet er sterkt utbygget, og en nedsettelse av stemmerettsalderen vil kunne bidra til en videre utvikling i positiv retning når det gjelder interesse for samfunnsspørsmål.» Dette er et godt utgangspunkt og gode argumenter også i dag. Vi har et stadig bedre utdanningssystem, barna begynner tidligere på skolen, folk i dag har mer kunnskap om samfunnet enn det de har hatt tidligere, og flere gjennomfører større og lengre utdanningsløp. Det er en av de tingene som gjør at jeg synes det er gode grunner for å si at stemmeretten skal senkes til 16 år. Det fins altså få som kan si at en 16-åring i dag ikke er moden, ikke har innsikt i samfunnsspørsmål eller ikke er i stand til å ta viktige valg i sitt eget liv. Jeg vil trekke opp en annen grense, siden representanten Lodve Solholm synes spritgrensen er en viktig aldersgrense å trekke fram i denne sammenhengen. Straffegrensen – grensen for når man kan dømmes som ansvarlig for sine forbrytelser – er 15 år. Det er altså slik at mennesker kan dømmes for forbrytelser, men de har ingen mulighet til å være med på å påvirke hva slags regler de skal dømmes etter. De har ikke muligheten til å stemme. Det er en annen innfallsvinkel. Man kan selvfølgelig si at det må være en nødvendig sammenheng mellom myndighetsalder og stemmerettsalder. Men i den anledning vil jeg bare si at i Sverige har man også hatt diskusjoner om alder på forskjellige nivåer, der har det ikke alltid vært sammenheng mellom myndighetsalder og stemmerettsalder. Så jeg vil bare si at det er ikke sånn at det må være en sammenheng, selv om det fins argumenter for at en sånn sammenheng er grei å ha, som forrige taler understreket. Men når vi da kommer til argumentene for, så er det flere argumenter jeg teller med, og som jeg synes er viktig å ta med i debatten. Det ene argumentet er at det er ingen tvil om at unge menneskers saker i større grad ville bli vektlagt i samfunnsdebatten hvis vi hadde hatt en stemmerettsalder på 16 år. I Tyskland har man i enkelte delstater gjennomført den type stemmerettsalder, nemlig 16 år, og effekten av å innføre dette var at partiene ble mer opptatt av å trekke fram ungdommens saker. I tillegg til dette var det et større engasjement blant dem som var 16 år, i å sette seg inn i politiske saker. Og jeg kjenner det igjen fra min egen familie, for det var da mine søsken skulle begynne å bruke stemmeretten, at de begynte å sette seg inn i hva de forskjellige partiene stod for. Og det er ikke ulogisk. Har man en borgerrett, er det logisk at man setter seg inn i hvem man skal stemme på. Jeg tror det politiske engasjementet – og engasjementet for et parti – ville ha blitt vekket tidligere hvis vi hadde senket stemmerettsalderen. En annen ting: Demokrati må læres. Det handler om valgoppslutning. Ikke overraskende er det velgergruppen over 60 år som har den høyeste valgdeltakelsen ved stortingsvalg. Ved siste stortingsvalg, i 2005, stemte 83 pst. av dem over 60 år, mens antallet 18–21 åringer som stemte, var helt nede på 55,3 pst. Poenget er at oppslutningen ved valg er stigende desto eldre man blir. Med andre ord: Valg læres. Det å stemme, det å bruke sin borgerrett, er noe man lærer. Man må øve seg. Hvis vi hadde senket stemmerettsalderen til 16 år, ville etter all sannsynlighet flere av 18-åringene, flere av 20-åringene og flere av 22-åringene ha stemt – fordi de ville hatt et valg. De ville hatt to forskjellige valg der de kunne sette seg inn i saken. Dette er viktige argumenter for at jeg tror at det å gå inn for stemmerett for 16-åringer ville ha bidratt til å utvide demokratiet. Jeg mener man bør begrunne særlig hvorfor 16-åringer ikke anses som like modne som 18-åringer, 20-åringer, 40-åringer, 60-åringer eller 80-åringer, når man skal slå fast at de ikke skal få denne borgerretten.