trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2013-06-07:
La meg prøve å rydde opp i noen praktikaliteter som flere har vært opptatt av, og la meg starte med elforsyningen og kraftsituasjonen i Midt-Norge. Den har blitt bedre, spesielt etter ferdigstillelsen av Nea–Järpströmmen i 2009, og den kommer til å bli stadig bedre i årene framover. Det fases inn ny produksjon. Det store grepet ligger selvsagt i ferdigstillelse av Ørskog–Sogndal, planlagt ferdig i 2016, og jeg har som sagt ingen informasjon om at den tidsplanen ikke holder. I tillegg jobber departementet med ferdigstillelse av linjen over Fosen og vindkraftproduksjon tilsvarende mellom 4 og 5 TWh. Dette bildet ser allerede betydelig annerledes ut. Det vises på prisene allerede i dag, og vil se betydelig annerledes ut i framtiden. Det er jobbet godt og dedikert for å få dette på plass. Når det gjelder Nyhamna spesielt, er det en forbruksradial. Det er på sett og vis en risiko som operatør tar, om man velger å ligge på N-0 eller N-1. Statnett har, så vidt jeg vet gjort klart overfor lisensen at man kan tilby N-1 mot anleggsbidrag. Jeg legger til grunn at også de representantene som har tatt opp dette spørsmålet, er av den oppfatning at det i så fall er aktøren selv som er nødt til å ta regningen for dette. Det er ikke et oppdrag for det norske fellesskapet i form av høyere nettariff for oss alle sammen. Når det så gjelder reservekraftverket, er det bygd for regionen for å sikre kraftforsyningen til regionen. En eventuell bruk av det Statnett-anlegget ved utfall vil forutsette en kommersiell avtale mellom lisensen og Statnett, og i det øyeblikket det foreligger, vil departementet kunne vurdere det. Tilkoblingspunktet for gass, som flere har vært opptatt av, er også på plass. I det øyeblikket det er en kunde med betalingsvillighet på Nyhamna, vil det også være mulig å ta ut gass til regionalt forbruk. Prissensitiviteten står nøye beskrevet i proposisjonen, på vanlig vis. Er det sånn at dette ikke er sensitivt? På vanlig vis er det selvsagt sensitivt, som alt vi driver med på norsk sokkel. Men følger man resonnementet til Venstre, ville det naturlige vært å senke skattenivået på norsk sokkel betydelig, sånn at staten ikke ville vært eksponert for risiko og svingninger i internasjonale olje- og gasspriser. Det har vi alltid vært, og det kommer vi også til å være i framtiden. Dette er et lønnsomt prosjekt. Dette bringer Norge framover, og det er viktig å få det til. Likevel stemmer man mot, og det er uforståelig. Ja, dette er en del av løsningen. USA reduserer nå sine CO2-utslipp på grunn av gass, og de går bort fra kull. Det er etter mitt skjønn løsningen også for Europa framover.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2013-06-07:
Jeg vil dele noen betraktninger knyttet til den debatten som har gått her. Fremskrittspartiet har statuert at det er svært kostbart med elektrifisering, og ønsker langt mindre av det. Det er i alle fall vanskelig å forstå dem på annet vis. I tillegg sår man betydelig tvil om det jeg opplever er stabile og framtidsretta løsninger lokalt, enten det er snakk om energiforsyning eller tilgang på gass. Man sår også tvil om stabiliteten knyttet til prosessen. Nå er det ikke min jobb å kommentere prosessen i Stortinget, men Stortinget godkjenner denne utbyggingen i dag på denne siden av sommeren som man har forutsatt. Fra regjeringens side er det i alle fall grunn til å si at dette er ikke noe problem. Så er det Venstre som går imot hele utbyggingen fordi man legger til grunn helt andre lønnsomhetsbetraktninger enn det både operatør, direktoratet og regjering gjør. Det som er balanseprisen i prosjektet, er 164 øre. Per dato er prisen i Europa 240 øre. Det er grunnen til at vi har sagt at dette er robust. Det er grunn til å merke seg at Venstre er av en helt annen oppfatning og av en så annen oppfatning at man velger å gå imot. Det interessante prinsipielle spørsmålet er selvsagt om det betyr at man har tenkt å gå imot alle lønnsomme investeringsprosjekt på norsk sokkel og i Norge for øvrig. Det skal ikke jeg svare på, men jeg ser at Skei Grande skal snakke etter meg, så da kan hun svare på det når hun kommer på talerstolen. Kristelig Folkeparti er for enda mer elektrifisering. Representanten Ropstad sa fra denne talerstolen nå nettopp at utgangspunktet må være at elektrifisering skal på plass. Man vil gå lenger enn det som det har vært enighet om i klimaforliket, og det som Kristelig Folkeparti selv for kort tid siden stemte for. Høyre er, så langt jeg kan se, mest enig med regjeringen i denne saken, men liker ikke de forhåndsgodkjenningene av kontrakter som for det første er godt begrunnet, og for det andre er en del av de fullmaktene som denne sal har gitt departementet i lovendringene av 1996. Så mener man at det kommer for lite ringvirkninger i nord, på tross av den massive utbyggingen av arbeidsplasser som kommer denne landsdelen til gode, og den optimismen som i alle fall jeg opplever i hele landsdelen. Kort oppsummert: Det virker ikke akkurat som opposisjonen er samkjørt og enig med seg selv. Her spriker det i alle retninger, og det kan være et relevant spørsmål å stille: Hva er det som blir resultatet for det som har vært stabiliteten og forutsigbarheten i norsk petroleumspolitikk, hvis det er disse partiene som sammen skal bestemme det etter 9. september?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2013-06-07:
Hvis dette var et prinsipielt innlegg for å delprivatisere eller selge Statnett og gjøre sentralnettet til en del av en konkurranse, er det en interessant avklaring fra Høyres side. Det har jeg i og for seg ikke registrert. Mitt utgangspunkt er at utenlandsforbindelsene er en del av sentralnettet. Det er et naturlig monopol, og det bør organiseres og drives på samme vis som resten av vårt sentralnett. Det henger nøye sammen med forsyningssystemet vårt. Hvordan man bygger og drifter det, henger også veldig nøye sammen med hvordan man drifter og sikrer en overordnet, god og sikker kraftforsyning i Norge. Endelig er det viktig at det er et skille mellom produsenter og transport av energi. Det har vært norsk politikk de siste 25 år. Den gang var det framtidsrettede og gode vedtak. Det er det ennå. Det er ingen grunn til å slippe produsentene inn i sentralnettet igjen. Gassled er infrastruktur til sjøs. Den er svært viktig for Norge, ja, men også gjenstand for grunnrentebeskatning. Det hører jeg Høyre sier at man skal innføre også på nettet. Det skjønner jeg ikke hvordan skal kunne skje.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2013-06-07:
Jeg hører at representanten Astrup hevder at det vil være mulig å ta ut grunnrenten gjennom andre skatteregimer enn det vi per dato har for sentralnettet. Det blir i grunnen en skatteteknisk eller skatteteoretisk øvelse, all den tid den type endringer ikke er foreslått. Jeg kan ikke forstå noe annet enn at det må bety at man ønsker å innføre grunnrenteskatt for nettselskap i Rygge – eller eventuelt kun for utenlandsforbindelsene. Hvordan det skal gjøres i praksis, har jeg ikke noen oppfatning om. Det slipper vi jo å forholde oss til, all den stund dette er en del av et naturlig monopol. Man løser ikke det overordnede, nemlig at man har et overordnet systemansvar. Dette henger i hop. Hvordan man drifter og bygger ut utenlandsforbindelser, henger sammen med kraftforsyning, kraftbalanse og kraftsikkerhet i nettet for øvrig. For Gassleds vedkommende er hele poenget at man drifter hele systemet under ett og kan optimalisere. Det Høyre nå foreslår, er en oppsplitting av et naturlig monopol.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2013-06-07:
De planene som nå foreligger, inkludert utbygging til både Sverige, Danmark – som delvis er realisert – Tyskland og England, innebærer en kapasitetsøkning fram mot 2020 på 3 000 MW, eller 60 pst. Det betyr at vi aldri før i norsk historie har bygd så mye ny utvekslingskapasitet på så kort tid. Jeg synes dermed at påstanden om at vi ikke vil være i stand til å føre betydelige mengder av elektrisitet både inn og ut av Norge og Norden, faller på sin egen urimelighet. Mellomlandsforbindelser er en lang historie. Den første tror jeg kom på 1960-tallet. Disse krever betydelige investeringer også i bakenforliggende nett. Det holder ikke bare å bygge en kabel og trekke den på land, man er også nødt til å sørge for at det fungerer godt sammen med systemet i hele landet. Det betyr at vi må oppgradere ikke bare mellomlandsforbindelsene, men også hele det nasjonale nettet. Derfor er det utrolig viktig at vi klarer å se dette i sammenheng – og gjør det etter hvert som det er forsvarlig og fornuftig.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2013-06-07:
Som statsråden høyrer, er det uttrykt stor glede over å få på plass denne saka – om enn noko på overtid. Dette kjempeprosjektet er svært viktig for landet, for Midt-Noreg, og også for klimaet, fordi det vil kunne erstatte kol som energiberar. Men dette store, viktige prosjektet har likevel ei svakheit. Det er energiforsyninga – altså straumforsyninga – til Nyhamna som er det svake leddet. Når vi no også er kjende med at ferdigstillinga av linja Ørskog–Fardal først er i 2016, og vi veit at det har vore fleire utfall i Nyhamna på grunn av den svakheita som ligg i ei linje, N-0, til Nyhamna, er spørsmåla: Vil statsråden gå inn og forsikre seg om at det ikkje blir ytterlegare forseinkingar på denne linja? Eller vil han gå inn og endre konsesjonsvilkåra til eit gasskraftverk til mange milliardar kroner, som også står klart?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2013-06-07:
Ein samla komité går inn for å godkjenne planen for utbygging og drift av Aasta Hansteen-feltet og å gi løyve til anlegg og drift av Polarled utviklingsprosjekt og til anlegg og drift av Kristin gasseksportprosjekt i samsvar med planane som ligg føre. Utbygginga av Aasta Hansteen og Polarledanlegga inneber investeringar i ny infrastruktur som vil opne opp for ein ny gassregion i den nordlege delen av Norskehavet, og vil vere eit viktig steg vidare nordover. Polarled, Aasta Hansteen-feltet, utviding av gassprosjektanlegget på Nyhamna og Kristin gasseksport står samla for ei investering på om lag 77 mrd. kr og er derfor eit stort og viktig prosjekt. Det er svært gledeleg når media kan fortelje at lokale bedrifter står i kø for å få vere med på denne gigantutbygginga, og det er god grunn til å gi honnør til Navitas Network – organisasjonen for bedrifter og aktørar innanfor olje- og energibransjen – som samordnar dei lokale bedriftene slik at samarbeidet gjer dei store nok til å delta i prosjekta vi her snakkar om. Kortreist, god kompetanse er ein realitet på bakgrunn av godt samarbeid, og det er svært bra. Men er så alt såre vel med omsyn til denne elles så viktige utbygginga? Nei, dessverre er det ikkje slik. Gassprosesseringsanlegget ved Nyhamna blir i dag drive med såkalla N-0 forsyningssikkerheit, dvs. at ein feil i nettet kan vere nok til at anlegget mistar straumforsyninga og går i svart. Dette er rett og slett ikkje godt nok og er ein del av saka. Då er det underleg at ein har investert milliardar i eit gasskraftverk som står der utan å gjere nytte for seg i det heile. Dette er meiningslaust, og Framstegspartiet har derfor tatt til orde for at det må brukast som reserve fram til nødvendige alternativ er på plass. Vidare har det vore forventningar til etablering av eit regionalt gassuttak på Nyhamna heilt sidan 2004, då Ormen Lange-konsesjonen blei behandla. Lokale og regionale aktørar og samarbeidsorganisasjonar har stått hardt på for å få etablert dette regionale gassuttaket. Under ombygginga og revisjonsarbeidet som no skal gjerast på Nyhamna, er det mogleg å få dette på plass innanfor ei fornuftig økonomisk ramme, i motsetning til å gjere denne typen arbeid i eit såkalla varmt anlegg i drift. Eg vil òg spørje kor Arbeidarpartiet står i denne saka, spesielt på bakgrunn av følgjande vedtak i Møre og Romsdals Arbeidarpartis årsmøte 17.–18. mars der følgjande blei vedteke: «Møre og Romsdal Arbeiderparti krever i forbindelse med konsesjon for utviding på Nyhamna at det stilles krav om at det regionale gassuttaket blir ferdigstilt.» Også frå LO er det tyst, og fylkesordføraren i Arbeidarpartiet har vi ikkje høyrt noko meir frå. I Fræna kommune har politisk leiing gjort det dei kan gjere, men dessverre: Vi har ikkje fått med oss nok. Arbeidarpartiet sviktar Romsdalsregionen igjen, og det er svært beklageleg.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2013-06-07:
Først til energiforsyninga. No er det slik at denne linja, Ørskog–Sogndal, var tenkt ferdigstilt i 2011. No blir ho sannsynlegvis ferdigstilt i 2016. Det er ein differanse her på fem år. Då er det rimeleg å stille spørsmål ved det, når vi kjenner til kor viktig nettopp den energiforsyninga er, og det har blitt gjentatte utsetjingar, som sagt. Så nokre ord om Soria Moria. Då denne regjeringa tiltredde, gav ein klare og tydelege signal om bruk av gass innanlands og uttrykt eit ønske om at det skulle bli realisert. Det var eit sterkt politisk ønske, og i ei fleirtalsregjering er eit ønske det same som at då gjer ein det – viss ein vil. Då blir det veldig spesielt når ein heilt sidan 2004 har venta på å få på plass dette regionale knutepunktet, spesielt når ein veit at kostnaden ved å knyte dette på eit såkalla varmt anlegg er så stor at alt taler for at dette ikkje blir noko av. Vi veit at kostnaden ved å knyte på det mobile gasskraftverket var rundt 350 mill. kr. Det symboliserer på mange måtar nivået på den kostnaden viss det skal kome når det er ein kunde. Det blir litt som høna og egget: Kva er det som kjem først? Iallfall når det i føresetnaden blir lagt til grunn at dette tilbodet skal liggje føre, blir det underleg at ein ikkje vel å gå inn og sørgjer for at dette kjem på plass – spesielt frå Arbeidarpartiet i Møre og Romsdal, som har eit årsmøtevedtak om at representantane deira skal påverke og sørgje for at dette kjem på plass. Eller er det slik at Møre og Romsdal sine stortingsrepresentantar frå Arbeidarpartiet har null gjennomslag i denne regjeringa, på same måte som vi såg det når det gjaldt sjukehusa? Eg berre spør.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2013-06-07:
Ein samla komité viser til at føremålet med Statens naturoppsyn, SNO, er å ivareta nasjonale miljøverdiar og førebygge miljøkriminialitet. SNO må derfor utøve eit tilsyn både med naturen sjølv og menneskeleg åtferd i naturen. Dette blir på mange måtar eit heilskapleg tilsyn. No blir det også foreslått endringar i naturoppsynslova som inneber ei opprydding i dei lover naturoppsynet skal føre kontroll med, og ei presisering av heimelsgrunnlaget for oppsynet si kontrollverksemd. Erfaring viser også at det er nødvendig med ei opprydding i kva som er SNO sine fullmakter, og at det blir ei felles regulering av fullmaktene i naturoppsynslova. Det blir også etterlyst ei god rolleavklaring og forståing for SNO sine oppgåver, spesielt i forhold til politiet sine oppgåver. Framstegspartiet og Høgre meiner at hovudoppgåva for eit sivilt, statleg naturoppsyn burde vere haldningsskapande verksemd, miljøovervaking og kontrollfunksjon. Å følgje opp konkrete mistankar om alvorlege tilfelle av miljøkriminalitet er etter vår oppfatning ei oppgåve for det ordinære politiet – ikkje SNO. Framstegspartiet er med andre ord svært kritisk til at SNO no skal få utvida fullmakt til å gå inn i politiet sin rolle, slik ein no ser det blir lagt opp til. Framstegspartiet er også kritisk til å føye lov om fritids- og småbåtar § 40 til lista i naturoppsynet sin § 2 over oppgåver som SNO skal føre kontroll med. Oppsynet med at småbåttrafikk – medrekna vasskuterar – føregår på ein forsvarleg måte må vere ei politioppgåve.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-06-07:
La ham få den.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-06-07:
Jeg er litt forundret over at statsråden ikke valgte å svare på de utfordringene som Venstre pekte på i innlegget. Så tenkte jeg at han kanskje skulle tillates å få mer enn ett minutt til å svare på dem, for disse utfordringene er ganske store, både økonomisk og prinsipielt. Dette er en investering som koster 50 mrd. kr, og rundt 80 pst. av dette betales av staten. Da syns jeg det er ganske viktig informasjon for Stortinget hvorvidt dette er et prosjekt som er sensitivt for gassprisen eller ikke. Dette er ganske mye penger. Det å ikke ha informasjon om dette, det å tro at det norske olje- og gasseventyret kommer til å gå til himmels uansett, det å tro at våre prosjekter og våre produkter på dette området til enhver tid kommer til å være maksimalt etterspurt – det er ikke så lenge siden de råvarene vi produserer her, faktisk var veldig mye billigere. En trenger ikke spole mange tiår tilbake før olje- og gassprisen var noe helt annet enn det vi snakker om i dag. Når det kan stilles spørsmål ved så store investeringer, så syns jeg det er ganske oppsiktsvekkende at vi ikke får svar på det. Så vil jeg ha svar fra statsråden på én ting: Er regelverket som statsråden skal forholde seg til ved behandling av saker, og rekkefølge, så slitsomt at det er helt umulig å klare å oppnå det? Hvorfor kommer ikke da statsråden tilbake til oss med forslag om en annen måte å gjøre det på, sånn at det er mulig å gjøre det i den virkeligheten som han står i i olje- og gassbransjen? Jeg skjønner at statsråden, når han skal finne norske historiske helter, vanskelig kommer utenom en god del Venstre-folk, men dét er ikke grunnen til at Venstre stemmer for forslagene. Men når man ikke klarer på Edvard Grieg, ikke klarer på Martin Linge, ikke klarer på Gina Krog, ikke klarer på Ivar Aasen – når man ikke klarer den rekkefølgebestemmelsen, hvorfor gjør man ikke da noe med regelverket? Så må jeg bare bemerke til slutt: Når man uttaler seg som om en elektrifisering ville være å ha for store ambisjoner på miljø, lurer jeg på hva slags verden man lever i. Det er slik at oljesektoren i Norge står for 25 pst. av utslippene, og dette prosjektet vil føre til årlige utslipp på 218 000 tonn CO2. Da snakker vi ikke om å overoppfylle kravene – da snakker vi om å bevege oss langt bort fra dem.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-06-07:
Jeg har ikke noe opplegg for å gjøre debatten lenger med det jeg tenkte jeg skulle si. Jeg har bare noe jeg skal påpeke. Jeg ser at statsråder opptrer som politiske kommentatorer fra talerstolen. Det er i og for seg interessante måter å oppsummere debatten på. Det får vi bare ta til følge. Venstre er ikke imot dette prosjektet, men vi mener det er stor usikkerhet rundt det – spesielt knyttet til pris. Jeg må si at jeg er litt forundret over å ha en statsråd som ikke ser at store prosjekter på norsk sokkel som man regnet med var lønnsomme, men som med små – veldig små, mener jeg – skatteendringer plutselig ikke blir lønnsomme lenger, at det er et varsko. Jeg syns det er skummelt med alle som tror at bare man driver på på det samme viset, kommer alt til å vokse inn i himmelen, og jeg syns det er skummelt for nord-norsk næringsliv at man ikke tar de innvendingene inn over seg. Venstre har stemt for de aller fleste prosjektene i denne salen. Men vi har ofte hatt innvendinger og spørsmål knyttet til dem. Vi mener at hvis man legger seg på ukritisk utbygging, der man ikke veier disse tingene opp mot hverandre, kan Norge bevege seg i en ganske skummel retning. Det å tro at prosjektet skal redde nord-norsk næringsliv når man ikke er sikker på lønnsomheten, syns jeg også er skummelt. Det er grunnen til at vi stemmer mot dette i dag. Vi er ikke imot prosjektet i seg sjøl, vi er ikke imot utbygginga, men vi syns at det er så mange usikkerhetsmomenter at vi ikke kan sette partinavnet vårt på en så usikker utbygging som den vi ser i dag.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-06-07:
Nå snakker man så mye om splittelse på borgerlig side! At de tre siste innleggene fra regjeringspartiene representerte noen felles holdning, var vel knapt mulig å se. Likheten mellom Sande, Storberget og statsråden, eller kanskje aller helst Lundteigen, Storberget og statsråden, var ganske fascinerende. Jeg vet nesten ikke hvor jeg skal begynne. Jo, vi er faktisk for samspill. Men vi er ikke for et samspill der den ene som driver samspill, blir utryddet. Vi er for et samspill i økosystemene der arter kan overleve. Vi er for en balanse, og vi er for at den balansen er basert på kunnskap. Og jo, vi er for kunnskap, også den praktiske kunnskapen som Lundteigen viste til. Det er forskjell på å være teoretiker i den ene enden og å være heimføding i den andre enden. Men det vi foreslår her, f.eks. innenfor hogst, blir praktisert mange steder i Norge. Det fungerer helt fint, også for dem som driver aktiv skogskjøtsel, sånn som f.eks. i Oslomarka, der man har en aktiv skogskjøtsel, og man har også aktive uttak av masser. Men man har et meldepliktsystem, og det kommer nok Venstre til å kjempe for å fortsette å ha, som den store skogeieren som Oslo-byråden er på dette området. Jo, vi kan få gjort masse vern, det er masse bønder som ønsker frivillig vern, bare regjeringa hadde vært villig til å legge penger på bordet for at det faktisk skal bli gjort. Det er ikke rett, som Sande sier, at vi har vært mot vindmøller og mot alle typer vannkraftverk. Den store vindmøllekommunen i Norge, den som gikk helt i front for vindmøller, var faktisk Venstre-kommunen Smøla. Den hadde den første store vindparken i Norge og var ledet av en Venstre-ordfører. Men vi klarer faktisk å ha to tanker i hodet samtidig. Det er ikke sånn at du kan løse klimautfordringene og så den dagen du kanskje har gjort det, snur det, og så har du ødelagt naturen på veien. Da var det ingenting å kjempe for. Hvis man ikke klarer å ha to tanker i hodet med hensyn til å ta vare på artsmangfoldet, ta vare på det klassiske naturvernet og sørge for at vi har en skog som faktisk er i balanse, som er en ganske viktig del av det, ja da er det ingenting å kjempe for. Jeg merker meg at både Arbeiderpartiet og SV i dag syns at dette er gode forslag, mens Senterpartiet ikke engang er villig til å se til nærmeste skog og på hvordan det blir gjort der, for å jobbe med det.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-06-07:
Jeg mener at et parti som er opptatt av å være rotfestet i de grunnverdiene som ligger i at vi skal ta vare på naturen, også må ha respekt for naturen. En må også ha respekt for kunnskap om naturen. Hva er grunnlaget for dette forslaget? Jo, grunnlaget for dette er at vi mister tusenvis av arter rundt omkring på planeten hele tida, arter som vi kan både overleve av og leve av hvis vi hadde klart å ta vare på dem, arter som vi ikke har noen rett til å utrydde med tanke på de kommende generasjoner. Mens Senterpartiet er redd for å få en varsling, at noen må fylle ut et papir, ser vi at tusenvis av arter forsvinner fra kloden hele tida. Hva har det med respekt for naturen? Hva har det med respekten for de utfordringene vi egentlig står overfor? Hva har det med kunnskapsbasert tilnærming til det vi holder på med? Kunnskapen ligger der i fakta: Vi mister tusenvis av arter til enhver tid. Det dør arter rundt oss hele tida. Vi er forpliktet, mener jeg, som politikere til å ta det ansvaret. Da skal man ikke være frustrert over kanskje å måtte fylle ut et skjema. Ellers: Les det forslaget vi har fremmet, som handler om å utrede om noen kanskje må fylle ut et skjema for å redde noe av det som vi er ansvarlige for i helheten. Jeg har merket meg at Senterpartiet stadig vekk får gjennomslag i regjeringa, og de siste to månedene har regjeringa bestemt å bygge både en vei og en kraftlinje for egne partifeller gjennom sterkt vernede områder, fordi det er viktigst. Jeg er opptatt av at samspillet skal være basert på kunnskap, at balansen i naturen skal være basert på kunnskap, at vi skal bruke naturen på alle de måtene vi kan som er fornuftige mennesker i forhold til naturens balanse. Men vi er også forpliktet som politikere til å ta et mye mer helhetlig ansvar, som varer langt utenfor snuten på traktoren vår. Det handler faktisk om flere generasjoner, det handler om at neste generasjon skal ha den samme valgfriheten som vi har i dag i forhold til vår natur og muligheten til å bruke naturen på riktig måte. Det er det disse forslagene er basert på. Jeg merker meg at nesten alle partiene i denne salen har skjønt at det er viktig. Jeg merker meg at Senterpartiet syns det er viktigst å angripe Venstre fordi vi faktisk vil ha virkemidler for å nå det. Jeg tror det er veldig kortsiktig av Senterpartiet. Jeg tror det er veldig kortsiktig på vegne av dem som vil bruke naturen til noe fornuftig framover.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-06-07:
Sande tar feil. Jeg tror ordføreren er veldig fornøyd med støtten han har fått av Venstre. Men han har heller ikke foreslått å bygge vindmøller i de mest vernede områdene i Norge. Han har foreslått å gjøre det i en kommune som har masse potensial for å utnytte vind. Jeg tror han har opplevd at han har fått god støtte fra Venstre, han har i hvert fall vært her mange ganger og jobbet med den saka. Så er Senterpartiet støtt fordi vi har nevnt rovdyr – vi driver med artsdiskriminering og burde hatt med noen husdyr. Jeg ser ikke ku og sau og gris som veldig truede arter i Norge. Jeg må innrømme at jeg har hatt et engasjement for noen hesteraser som ser ut til å være truet. Det er en del norske hesteraser som er truet, det er kanskje noen norske kuraser som er det også. Men vi fant ikke det som en viktig del av dette. Det handler om å være kunnskapsbasert, det handler om at vi ser hvilken kunnskap som ligger der, og hvilken forskning som ligger der. Jeg tror at det er veldig mange som beveger seg i norsk natur, som ser det innslaget mye sterkere enn hva Senterpartiet gjør.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2013-06-07:
Jeg er om kort tid ferdig med mine 16 år som stortingsrepresentant, og ingenting er bedre enn å bruke et av de siste innleggene i Stortinget til å snakke om noe som gir verdiskaping og sysselsetting i nord. Verdiskaping og arbeidsplasser er jo avgjørende viktig for å kunne ha noe å fordele i et velferdssamfunn. Aasta Hansteen-feltet ble påvist i 1997, og produksjonsstart forventes i 2017. Dette viser med all tydelighet hvilken grundighet som både selskapene og myndighetene underkaster slike saker, før avgjørelsene blir tatt. Dette viser også hvor viktig det er å tenke langsiktig i slike saker, og hvor viktig det derfor er å gi forutsigbarhet med hensyn til utredning av nye arealer. Jeg er glad for at den rød-grønne regjeringen har som et klart mål at leteaktiviteten etter olje og gass skal opprettholdes, og at oljeindustrien må få tilgang til interessante leteareal. Det er dette som har gjort at så mye spennende har skjedd i petroleumssektoren både i nord og sør under denne regjeringen. Med dagens behandling vil det skapes store og etterlengtede ringvirkninger i nord. Med driftsorganisasjonen lagt til Harstad, helikoptertransporten fra Brønnøysund og lokalisering av forsyningsbasen i Sandnessjøen vil det skapes viktig virksomhet over et stort område i nord. Jeg er glad for at komiteen er samlet om hovedtrekkene i den foreliggende innstillingen, og at vi dermed kan følge den tidsplanen som er nødvendig. Jeg registrerer at partiet Venstre – sin vane tro – er imot slik næringsutvikling i nord. Dette har nærmest blitt et varemerke for Venstre. La meg i denne forbindelse også uttrykke en smule forbauselse over et oppslag i avisen Harstad Tidende sist lørdag. Her uttrykker representanten Per-Willy Amundsen fra Fremskrittspartiet skuffelse over de andre partiene i komiteen, fordi de ville ha noen få dager til for å kvalitetssikre og behandle saken i komiteen. I avisinnlegget kunne det oppfattes som om det var representanten Amundsen og Fremskrittspartiet som fikk denne saken klar til behandling til Stortinget i dag. Jeg synes slik framheving av egen fortreffelighet er uheldig, særlig når det er direkte feil, og når komiteen står sammen om saken, i tråd med regjeringens syn. Slike merkelige utspill burde vi vært spart for.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2013-06-07:
Dette er en historisk dag. I Arbeiderpartiet bruker vi jo slagordet «Vi tar Norge videre», og det mener jeg absolutt vi gjør i denne saken. I dag står det en sterk kvinne i front. Gassfeltet vi i dag skal behandle, er oppkalt etter en kvinnelig kunstmaler – Aasta Hansteen – som hadde stor suksess og ble en markant samfunnsdebattant, som statsråden sa i stad. Dagens utgave av Aasta Hansteen er et trehodet funn, navnefestet til Luva, Haklang og Snefrid Sør. Hun ligger på 1 300 meters dyp, og den innholdsrike gassen hun har samlet opp, skal nå sendes 418 km i rør, helt til Nyhamna på Aukra. Utvidelsen på Nyhamna vil skje i samarbeid med rettighetshaverne på Ormen Lange, og i forbindelse med utvidelsene på Nyhamna vil Ormen Lange installere et kompresjonsanlegg for å øke utvinninga fra feltet. De totale investeringene for utbygginga av Aasta Hansteen-feltet er anslått til hele 30,1 mrd. kr, og de totale investeringene på Polarled utviklingsprosjekt og Polarledanleggene er anslått til hele 24,1 mrd. kr. Det er store summer vi snakker om. Investeringene vil bidra til enorme inntjeninger og gagne gassmarkedet og samfunnets innbyggere. Møre og Romsdal anses som den mest utsatte delen av Midt-Norge med tanke på kraftsituasjonen. Med utvidelsen på Nyhamna vil kraftforbruket øke. Det gjør at kraftlinjen Ørskog–Sogndal blir svært viktig å få på plass. Arbeiderpartiet forventer at operatørene gjennomfører en utredning av den framtidige kraftforsyningssituasjonen på Nyhamna, og at dette skjer i samråd med Statnett innen 1. juli 2014. For med denne forbruksøkningen vil et eventuelt utfall av ledningene få enda større konsekvenser enn det ville ha i dag. Det har i den sammenheng også vært en diskusjon om det kan påvirke mulighetene for en framtidig tilkobling av et eksportrør for en overføring til Fræna. Vi forutsetter at Polarled-prosjektet ikke blir til hinder for en tilknytning av et framtidig gassuttak på Nyhamna. Denne utbyggingen vil bidra til økt sysselsetting, ikke bare i Møre og Romsdal, men også på hele Helgelandskysten. I Møre og Romsdal har det vært stor iver etter å få til et vedtak om ilandføring av Aasta Hansteen-gassen på Nyhamna, og det lokale engasjementet har vært utrolig stort. Ordføreren i Aukra har i samarbeid med fylkeskommunen, flere andre kommuner i nærliggende områder, NHO og LO stått på i lang tid, fordi vi vet at det er viktig å etablere gode samarbeidsforum i alle faser i slike prosjekt. Vi mener at dette er en gledens dag, og vi ønsker gassen fra denne innholdsrike dama velkommen. Jeg mener at dette vil gi gode ringvirkninger lokalt, regionalt og nasjonalt.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2013-06-07:
Dette er en omfattende sak og en stor dag for oss – jeg må si en gledens dag i Møre og Romsdal. Dette vedtaket vi er med på nå, vil være med på å gi store ringvirkninger. Ringvirkninger som dette er det vi ønsker også i framtiden, nemlig å få på plass gassrør slik at vi får ta gassen i land. Det har vi jobbet mye med. Jeg har vært med på mange møter lokalt for å få trykk på dette, og jeg tenker at forutsetningen for at vi skal få det videre, er det som ble sagt i stad, at vi forutsetter at Polarled-prosjektet ikke blir til hinder for tilknyting av et framtidig gassuttak på Nyhamna. Så er det slik at når man sitter i åtte år uten politisk makt, kan man gå litt sur av og til. Jeg vil si at representanten Grimstad viser litt dårlig humør på en slik gledens dag som vi i Møre og Romsdal – og spesielt vi i Arbeiderpartiet – er med på her i dag.
Torgeir Dahl (Høyre), 2013-06-07:
Denne saken, som jo består av tre saker med klare sammenknytninger, vil åpne opp for en ny gassregion i den nordlige delen av Norskehavet og på sikt kunne gi en videre gassrørtilknytning til Barentshavet. Samlet utgjør prosjektene investeringsrammer på over 54 mrd. 2012-kroner med betydelige direkte og indirekte sysselsettingseffekter for vårt næringsliv – ikke bare i utbyggingsfasen, men også i driftsfasen. Departementet viser til at prosjektene er samfunnsøkonomisk lønnsomme og robuste, basert på operatørenes planer og anslag. Sårbarheten ligger primært i den fremtidige gassprisen. Men prosjektene er samtidig teknisk krevende. Polarled-prosjektene innebærer legging av rørledninger ned til inntil 1 300 meters havdyp. Med en diameter på 36 tommer vil dette være den største gassrørledningen i verden på så dypt vann. Diameteren på 36 tommer – altså over 90 cm – er betydelig overdimensjonert for å kunne ta gass fra nye felt og nye funn, inklusive eventuelt nye funn i Barentshavet. Nyhamna på Aukra blir nå det nye store gassknutepunktet i Norge, med de betydelige ringvirkningene dette vil kunne få for hele Nordvestlandet. Litt historie: Da Stortinget i 2004 valgte ilandføring av gassen fra Ormen Lange-feltet, var en viktig begrunnelse at dette ville kunne legge grunnlaget for industriell bruk av gassen i regionen. Det ble derfor fra Stortinget klart uttrykt – fra alle partier i Stortinget, unntatt Sosialistisk Venstreparti – at det måtte legges til rette for regional distribusjon av gassen, både som energikilde og som råstoff. Det må imidlertid understrekes at dette ikke ble en del av konsesjonsvilkårene til Ormen Lange, men referatet fra debatten viser klart forventningene fra Stortinget. Høyre sammen med Fremskrittspartiet har lagt inn en merknad som understreker denne klare ambisjonen om at gassilandføringen fortsatt skal legge et grunnlag for fremtidig regional bruk av gassen. Jeg siterer fra merknaden: «… det forutsettes at Polarled-prosjektet, med tilhørende modifikasjoner på Nyhamna, gjennomføres uten å begrense mulighetene for tilknytning til de etablerte oppkoblingspunktene for regionalt gassuttak på Nyhamna. Disse medlemmer peker på at Stortinget la til grunn at det skulle legges til rette for regional distribusjon av gassen da Ormen-Lange-konsesjonen ble behandlet i 2004.» Jeg registrerer at regjeringspartiene ikke ville tilslutte seg våre merknader om å tilrettelegge for et slikt regionalt gassuttak. Spesielt skuffende er det at Arbeiderpartiet, som har et enstemmig fylkesårsmøtevedtak i Møre og Romsdal om et slikt regionalt gassuttak, ikke var villig til å legge dette inn som en fellesmerknad fra komiteen. Likevel: Det er grunn til å glede seg over denne milepælen når disse prosjektene i dag blir vedtatt i Stortinget – muligens mot SVs to stemmer.
Torgeir Dahl (Høyre), 2013-06-07:
Jeg kom i skade for å hevde at SV ville stemme imot i denne saken, og det er selvfølgelig feil – selv om det ville være en slags politisk logikk i det, siden SV i 2004 som eneste parti stemte imot ilandføringen av gass fra Ormen Lange. Men det er slik at det er en intern kustus i regjeringen, og SV har da gått inn i folden her. Da er det kanskje min store omsorg for Venstre som gjorde at jeg skjermet Venstre i denne saken. Jeg beklager at Venstre ser ut til å stemme imot. Jeg skulle ønske et samlet storting ville gå inn for denne saken eller disse prosjektene, fordi de er samfunnsgagnlige, de er miljømessig riktige, og de er fremtidsrettede.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2013-06-07:
Jeg skal ikke si at det er en bagatell, men det er uansett en milepæl i dag i og med at det er en stor investering som forestås, det etableres en ny gassregion, og vi får infrastruktur knyttet nordover. Når ting er på plass, passerer vi altså Polarsirkelen – og det innenfor et område som er svært teknologikrevende, men som også stiller noen miljøkrav. Jeg synes både saksordføreren og statsråden på en utmerket måte har redegjort for innholdet i saken og for hvilket potensial og betydning denne saken har for nasjonen. Det er ingen tvil om at det kan synes som om det er noen mørke skyer på gasshimmelen for tiden, og at man er bekymret både for det korte og spesielt for det langsiktige prisbildet som dukker opp. Men jeg vil si at så lenge hovedkonkurrenten fortsatt er kull, og i optimisme om at Europa kommer til å gjenreises økonomisk, og at vi får et velfungerende CO2-marked, skal det også i fremtiden være betydelig plass i markedet for norsk gass. La ikke dette få være usagt fra min side. I en slik debatt har vi også i dag lagt merke til at spørsmålet om ringvirkninger har sin naturlige del, og det er ingen tvil om at selv om det er foretatt store investeringer på Helgelandskysten, går det for smått prosentvis med å få etablert de store ringvirkningene. Det er helt naturlig at det etablerte miljøet i Norge – med 40 års erfaring og best i verden på sine områder – gjerne har en tendens til å trekke stigen opp etter seg sørfra og vestfra. Men jeg vil bare si det til bransjen, til departement og direktorat: Vær klar over de som har de største ambisjonene om å etablere seg videre nordover, at ringvirkningen er eksemplets makt for å være en døråpner for å komme seg videre i retning Lofoten og Vesterålen. I den forbindelse har jeg registrert at mange har den oppfatning at de etablerte strukturer er på plass for evig og alltid. Slik er det selvfølgelig ikke, og det har også statsråden vært inne på. Vi har eksempelvis sett at Tromsø nå begynner å etablere seg som et knutepunkt. Selskap etablerer seg der: Aker Solutions, og regjeringen pekte ut Tromsø som lokalisering for det arktiske petroleumssenteret. Mitt spørsmål går til statsråden og dreier seg om Bodø. Dette feltet har en plassering 300 km rett vest for Bodø. Det er ikke noen holdning i departementet som går på å ekskludere Bodø som en fremtidig arena for petroaktivitet i Norge?
Erling Sande (Senterpartiet), 2013-06-07:
Eit sentralt formål med utanlandskonsesjonsordninga er å leggje til rette for ei mest mogleg effektiv og trygg kraftutveksling mellom Noreg og utlandet. Her er forsyningssikkerheit, miljø og effektiv ressursforvalting berebjelkar. Senterpartiet meiner at dette dannar ramma kring den saka vi handsamar i dag – og det sentrale spørsmålet er korleis vi best mogeleg kan nå dette målet. Vårt land er ein del av ein nordisk kraftmarknad med forgreiningar til kraftmarknaden i Europa. Det gjev oss høve til å sikre forsyning av kraft i tider då vi produserer mindre enn det som er vårt lands forbruk, og det gjev oss også ein marknad for overskotskraft. Endringa vi føretek i dag, klargjer kva som er konsesjonspliktig, kva for kriterium som skal leggjast til grunn for vurderingane av om utanlandskonsesjonane skal gjevast, og kva som skal regulerast i anleggs- og utanlandskonsesjonane. Dernest blir det foreslått at berre den systemansvarlege, eller der denne har bestemmande innflytelse, skal ha utanlandskonsesjon. Senterpartiet meiner det er gode grunnar til at Statnett skal eige eller ha kontroll over utanlandsforbindelsane. Etablering av sånne kablar fører ofte til at det er turvande med opprusting og styrking av det innanlandske kraftnettet. Då er det av stor betydning at eigar og utbyggar av utanlandskablane også har ansvaret for systemintegriteten til det innanlandske nettet. Utbyggingar vil i større grad bli sett i samanheng, og den samla ressursutnyttinga vil bli betre. Vidare er Senterpartiet tydeleg på at det kan få uheldige konsekvensar dersom aktørar som produserer kraft, òg skal ha tilgang til å eige og drive det nettet som utvekslar kraft mellom Norge og utlandet. No skal eg ikkje gjenta alle dei gode grunnane som representanten Strøm gjekk igjennom på vegner av regjeringspartia, eg vil berre stille meg bak dei – og leggje til: Straumnettet er samfunnskritisk infrastruktur, og forbindelsane til utlandet meiner vi frå Senterpartiet er rett og riktig at er under fellesskapen sin kontroll.
Erling Sande (Senterpartiet), 2013-06-07:
Ein grunntanke for Senterpartiet er at jorda skal gjevast vidare til neste generasjon i minst like god stand som ho var, då vi sjølv tok over. Fornuftig og berekraftig bruk av jorda er ein sentral del av løysinga på klimakrisa, på energikrisa og på matkrisa. Senterpartiet meiner at bruk ofte er det beste vern. Vi trur at dei som lever med og av naturen, har kunnskap og erfaring til å forvalte jorda på ein god og framtidsretta måte, akkurat som generasjonar før dei har gjort. Faktisk kan vi takke naturbrukarane for mykje av det mangfaldet vi finn, både innan kulturlandskap og artsmangfald i landet vårt. Naturen gjev oss mat, vatn, energi, fritidsaktivitetar og naturopplevingar gjennom jakt, tur og fiske. Mennesket sin bruk av naturen gjennom generasjonar har gjeve oss landskapet vi har i dag, og kulturminne som vi kan vere stolte av. Då må vi òg sikre at miljøkriminalitet blir førebygd, og at nasjonale miljøverdiar blir tekne vare på. Då treng ein ei opprydding – ei opprydding som fyrst og fremst manifesterer forvaltinga si praksis i dag, som gjev forvaltinga nokre fullmaktar, men samtidig avgrensar i høve til andre. Tydelege avgrensingar og oppgåvefordeling i naturforvaltinga er også viktig opp mot t.d. fjellstyre, fjelloppsyn og andre som forvaltar viktige oppgåver innan naturforvaltinga vår, som ordføraren for saka var inne på. Det må vere tydeleg kva for lover det statlege naturoppsynet skal halde oppsyn med, og kva for heimelsgrunnlag dei har for kontrollverksemda si. Naturoppsynet si kontrollverksemd er viktig for å sikre nasjonale miljøverdiar. Samtidig er det politiet som skal utøve politimyndigheit. Derfor er opptrekking av grensa mot politiet si makt viktig. Det er politiet som har politikompetanse og skal ha politimynde, og dette må speglast i regelverket. Derfor er eg glad for at det opphavlege forslaget om at oppsynet òg skulle kunne opprette t.d. fysiske stengsel, er justert. I forslaget er det tydeleg at stans ikkje skal kunne skje ved at materiell eller personar utgjer fysisk stengsel tilsvarande ei vegsperring. Naturoppsynet er eit av fleire viktige middel for å ta vare på naturverdiar og naturmangfald. Sjølv om dei aller fleiste behandlar jorda med den respekt ho fortener, er oppsynet viktig – både for førebygging og avdekking av miljøkriminalitet – og derfor er denne saka viktig.
Erling Sande (Senterpartiet), 2013-06-07:
Nokre korte merknadar òg frå Senterpartiet si side: Dette er ei typisk sak som ikkje nødvendigvis har nokon fasit, og frå Senterpartiet si side deltok vi aktivt i handsaminga av meldingane om rikets miljøtilstand dei åra dei blei lagde fram. Vi var òg bak den fleirtalsmerknaden, samlemerknaden, som sa at dette kanskje ikkje var måten å handtere dette på vidare, slik saksordføraren var inne på. Dette var tilbake i 2008. Kjernen i dette handlar om korleis vi her i denne komiteen og i dette storting på ein best mogleg måte ikkje berre kan drøfte breidda i regjeringa sine visjonar og strategiar i miljøpolitikken, men òg oppfølginga av desse. Så har eg lyst til å understreke at vi i denne salen ganske ofte diskuterer regjeringa sin miljøpolitikk med både smale og breie innfallsportar, slik at ein må ikkje framstille det som om vi ikkje har debatt om regjeringa si miljøpolitikk. Det vil eg hevde at vi har. Men Senterpartiet er for all del gjerne med på å gjere han breiare og finne nye og andre former å gjere dette på. Ein modell er ei utgreiing frå statsråden, som vi kan drøfte – noko som har vore brukt av andre komitear med suksess – eller vi kan finne andre måtar som gjer at vi kan få breie miljøpolitiske debattar i denne salen. Dette er berre eit signal om at vi frå Senterpartiet si side i alle fall er opne for å drøfte ulike modellar for dette. Eg oppfattar det ikkje slik at det er noko stor usemje i komiteen og i denne salen om hovudmålet.
Erling Sande (Senterpartiet), 2013-06-07:
Den førre debatten handla om korleis vi kunne ha høve i denne komiteen og i denne salen til å diskutere breidda i miljøpolitikken. I så måte har Venstre gitt eit bidrag her, for det er jo eit utruleg omfattande forslag som her er lagt fram. Det er mange forslag, og dei er omfattande. Nokre er gode, andre er mindre gode. Når eg tek ordet, er det for å kommentere det eg stundom oppfattar som ein manglande samanheng i Venstre sin retorikk og ein manglande samanheng mellom miljøpolitikken og naturvernpolitikken til Venstre. Det har fleire gonger overraska oss i Senterpartiet at når ein drøftar klima, anten i denne salen eller i debattar utanfor denne salen, er Venstre blant dei partia som er mest frampå og mest utålmodige når det gjeld førespurnaden om meir fornybar energi for å erstatte fossil energibruk. Dei har fleire gongar kome med ganske kraftig kritikk av regjeringa, fordi ein produserer for lite alternativ energi, for lite fornybar energi. Men når vi går til kjernen av dette og begynner å drøfte dei alternative energitypane, f.eks. bioenergien og moglegheitene som ligg i skogen vår, er jo Venstre i fremste rekkje for å leggje restriksjonar på den skogsdrifta – også i dette forslaget. Skal ein setje opp vindmøller for å produsere rein vindenergi, møter ein Venstre sine lokallag med banner i demonstrasjonar ute. Skal ein byggje eit småkraftverk for å få fram fornybar vasskraft, kan ein vere ganske sikker på at i mange tilfelle står Venstre der og protesterer mot bygging av anlegget. Ein er altså for energien, for den reine energien, men ein er imot omtrent alle dei anlegga som skal produsere energien, dei linjene som skal føre den reine energien fram dit han skal erstatte den fossile energien, og å ta i bruk skogen for å skape fornybart drivstoff, fornybar varme, ikkje minst, som kan erstatte oljefyren, som fører med seg store utslepp. Så seier ikkje vi i Senterpartiet heller at vi skal byggje ned all natur – på ingen måte. Det må vere ei vurdering i kvart enkelt tilfelle. Men det går ikkje an å seie at alle tiltak for å produsere rein og klimavenleg energi ikkje skal setjast i verk, samtidig som ein kritiserer regjeringa for ikkje å gjere nok på klimaområdet. Det heng ganske enkelt ikkje i hop.
Erling Sande (Senterpartiet), 2013-06-07:
Eg skjønar ut frå representanten Skei Grande sitt innlegg at Senterpartiet her må ha tråkka på ei øm tå hjå representanten Skei Grande og Venstre, fordi vi stiller nokre kritiske spørsmål kring definisjonen av kunnskap. Kunnskap består av fakta, men kunnskap er også den erfaringsbaserte kunnskapen, som eg skulle ynskje at representanten Skei Grande og Venstre viste litt meir respekt for enn det som ein tydelegvis gjer – kunnskapen dei har som har levd i og med naturen i generasjonar, kunnskapen om variasjonar i naturen, om artsmangfaldet i den naturen som dei lever i dei som lever der, og ikkje berre er på besøk der av og til. Det som er interessant, er at igjen kommenterer ikkje Skei Grande viktigheita av bruken av naturen, som representanten Lundteigen utfordra Venstre på. Når ho nemner i innlegget sitt eksplisitt naturmangfald, spesifiserer ein berre rovdyr på land. Det har ein kosta på eit eige punkt. Det òg er uttrykk for den artsdiskrimineringa som ofte Venstre og delar av naturrørsla har når det gjeld biologisk mangfald. Dei 30 pst. av artane som lever i kulturlandskapet, eit kulturlandskap som er i dramatisk endring, har ikkje fått plass i Venstre sitt forslag eksplisitt. Det kunne jo vere eit tips til neste gong ein skal løfte inn eit forslag i denne sal. Så til slutt Smøla – Smøla og vindkraft. Eg trur den tidlegare ordføraren på Smøla vil vere einig i at det kanskje ikkje er partiet Venstre fyrst og fremst som har løfta vindkraftsaka og vindkraftproduksjonen i Noreg vidare. Snarare tvert om viste representanten Skei Grande sitt siste innlegg at motstanden mot både kraftlinjer og anna er ein del av retorikken til Venstre – akkurat som eg sa i mitt innleiande innlegg, så det var ei understreking berre.
Erling Sande (Senterpartiet), 2013-06-07:
Det siste innlegget til representanten Skei Grande var beskrivande. Eg nemnde ikkje husdyr med eitt ord i mitt innlegg, det var heller ikkje husdyr eg tenkte på. Eg anbefaler Venstre og Skei Grande å sjå forbi rovdyra og husdyra og sjå på dei små artane – ikkje alle av dei er veldig synlege heller, men dei bør vere like mykje verde som andre artar – som lever i slåtteng, som lever i landskap som blir haldne oppe av beitedyr, og som lever og er i vårt artsmangfald berre fordi desse områda blir brukte. Det er det eg meiner med artsdiskriminering; når ein set nokre artar framfor andre, går ikkje det opp i vårt reknestykke. Eg skulle faktisk ønskje meg – sjølv om det aldri skjer – at miljøbevegelsen var ute på plenen her og snakka om desse artane som kjem til å forsvinne frå vår natur dersom kulturlandskapet gror igjen.