trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-04-19:
Trivsel er blitt opphøyd til en egen målsetting i helsepolitikken både internasjonalt og i Norge. I dag har Stortinget behandlet flere saker som viser sammenhengen mellom livskvalitet, trivsel og helse. God ernæring, gode opplevelser rundt måltidet, mulighet til å leve sammen med den man har kjær – jeg skal ikke ta en ny runde om foregående debatt, men det skal være mulig også når man trenger pleie og omsorg – handler i høyeste grad om livskvalitet. FNs tredje bærekraftsmål er å sikre god helse og livskvalitet for alle. Alle FNs medlemsland er ikke bare forpliktet til å oppfylle bærekraftsmålene, men også å rapportere på dem, og sånn vil et bedre målesystem for livskvalitet inngå i arbeidet med å nå disse målene. At vi skaffer oss oversikt over og kunnskap om befolkningens livskvalitet og gjør dette grundig, sånn som vi som står bak forslaget, peker på, mener vi i Arbeiderpartiet har stor verdi. Muligheten til å gjøre politikken treffsikker avhenger av hvor mye kunnskap vi har. Der jeg kommer fra, gamle Nord-Trøndelag, som har gått ut av tiden og blitt Trøndelag, har vi mye kunnskap om befolkningen. Gjennom Helseundersøkelsen i Nord-Trøndelag har vi f.eks. kunnskap om kulturdeltakelse ned på den enkelte valgkrets. En av de tingene HUNT-dataene, som vi kaller dem, har vist oss, er at f.eks. tilgangen til kultur og gode opplevelser ikke er jevnt fordelt. Så som politikere har det vært morsomt å være med på en utjevning i Nord-Trøndelag, som da vi fant ut at klassisk musikk var det store geografiske områder som ikke hadde tilgang til, og dermed laget en kulturfestival for nettopp å bøte på dette. Vi er fornøyd med denne flertallsinnstillingen, men vi fremmer samtidig det mindretallsforslaget som vi også står inne i, og takker for en god behandling og velvilje fra alle partier.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-04-19:
Jeg tar ordet til en kort stemmeforklaring. Arbeiderpartiet ønsker å stemme for det mindretallsforslaget vi har fremmet, forslag nr.1, men subsidiært for forslag nr. 2, fra SV. Det har jeg grunn til å tro at også Senterpartiet vil gjøre.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Legevakten er en svært viktig tjeneste, og det handler mye om tryggheten til innbyggerne. Den akuttmedisinske beredskapen er grunnleggende i folks helsetjeneste. Den skal gi trygghet for akutt helsehjelp til alle i hele landet når de trenger det. Forskrift om akuttmedisin, der legevakt er et av de sentrale elementene, ble fastsatt i 2015 med det formål å bidra til at befolkningen ved behov for øyeblikkelig hjelp mottar forsvarlige og koordinerte akuttmedisinske tjenester utenfor sykehus, og med nærhet til der man bor. Derfor er det viktig å jobbe for å styrke disse tjenestene, for å sikre at pasientene som trenger akutt hjelp ved legevakten, skal få best mulig hjelp og behandling. I forbindelse med representantforslaget foreslår flertallet at man ber regjeringen endre akuttmedisinforskriften § 7 slik at det ikke settes et generelt krav til bakvakt med utrykningsplikt. Videre foreslår man at man skal sikre at alle legevakter skal ha en ordning der bakvakt med lokalkunnskap og selvstendig vaktkompetanse er tilgjengelig på telefon for leger uten selvstendig vaktkompetanse. Jeg regner med at forslagsstillerne vil redegjøre for hvorfor de ikke ønsker å innføre kravene det legges opp til i forskriften § 7, i det hele tatt. Vi ser at mange kommuner har store utfordringer med å oppfylle forskriften § 7. Derfor har også statsråden gitt beskjed om at man skal utsette innføring av kravene i forskriften § 7, slik at kommunene får bedre tid til å få dette på plass. Det er vi enige om er det riktige å gjøre. Men konsekvensene av flertallets forslag til vedtak om å endre forskriften, som skal behandles i denne saken i dag, vil bidra til at kravet til kvalitet hos dem som skal jobbe på legevaktene rundt omkring i landet, vil være lavere enn det nivået som regjeringspartiene, Høyre, Venstre og Fremskrittspartiet, har ønsket at man skal ha i framtiden. Vi har ønsket å styrke de lokale legevaktene ved at det stilles krav om at bare leger som er spesialisert i allmennmedisin, og godkjente allmennleger med definert vaktkompetanse og kurs i vold og overgrepshåndtering kan arbeide selvstendig legevakt. Kommunene plikter å etablere bakvaktsordninger for leger i vakt som ikke oppfyller kompetansekravene. Dette er noe vi har ønsket å gjøre for å sikre at når man trenger akutt hjelp på legevakten, skal man møte leger som har de beste forutsetninger for å kunne gi pasienten best mulig hjelp, og som har den nødvendige kompetansen til å gi den beste behandlingen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Arbeiderpartiet sa de var glade for å ta opp saken i dag. Jeg er glad for at regjeringen har vært opptatt av dette siden vi overtok for over fire år siden, og at man faktisk også har hatt en konkurranse hvor man har oppfordret og stimulert kommunene og institusjonskjøkkenene til å konkurrere om hvordan man lager de gode måltidsøyeblikkene – et fantastisk prosjekt. Jeg har reist rundt og besøkt sykehjem. Ett år fikk jeg lov til å være med i juryen for å kåre det beste sykehjemmet i Norge når det gjelder matkvalitet og hvordan man jobber for at maten skal smake godt og se godt ut. Det er noe Fremskrittspartiet er opptatt av, som regjeringen er opptatt av, og et område man også jobber for å få gjort mer på. Det er bra at Arbeiderpartiet har lest Jeløya-plattformen, for der er nettopp mat og matkvalitet og ikke minst at man skal få lukt tilbake på sykehjemmene, en viktig sak. Jeg mener også det er viktig å signalisere at det faktisk er mange kommuner, sykehjem, som har veldig god matkvalitet, og som er opptatt av maten som blir servert på sykehjem. Men vi har også sett eksempler, f.eks. i Halden, hvor kommunen har et sykehjem og fengselet ligger nesten ved siden av sykehjemmet. Der har man gjennom oppslag i media sett, dessverre, at det har vært stor forskjell på kvaliteten på maten. Derfor er det viktig at man setter dette skikkelig på dagsordenen, og derfor er det viktig at man ser på hvordan og når man skal få måltidene, osv. Som regjeringen og Fremskrittspartiet har vært opptatt av, ønsker man bl.a. å flytte måltidene, spesielt middagen, til senere på dagen. Der har man sett veldig gode resultater flere steder. Jeg var i Vestfold i dag og snakket for eldrerådene der. Der var også en av dem som virkelig har vært opptatt av dette med matglede, nemlig kokken på et sykehjem i Sandefjord, som på en glimrende måte jobber for at man skal få maten til å se ut, smake og lukte bedre og gi gode råd til andre som også er opptatt av det. Så føler jeg at forslaget her er å slå inn åpne dører, og at det faktisk er gjort mye allerede. Vi venter på meldingen Leve hele livet, hvor jeg også vet at ernæring, mat og matglede kommer til å være en viktig del. Jeg ser fram til at den kommer. Dette er et veldig viktig område, som vi har vært opptatt av i mange år – både Fremskrittspartiet og regjeringen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Jeg hørte representanten Bollestad og insinuasjoner som gjaldt at jeg sammenlignet maten på sykehjemmet og maten i fengselet i Halden. Det er ikke fordi maten skal bli dårligere i fengselet – det handler faktisk om at man må få bedre mat på sykehjemmet. Jeg synes det er litt synd å insinuere noe ut fra det oppslaget som var i går, som jeg tror rørte veldig mange – ja, de aller fleste – når man så hvordan enkelte fanger har det, med tanke på at de har store psykiske problemer. Så må jeg passe på, for jeg sa vel noe sånt som at jeg gledet meg til å leve hele livet. Jeg tror kanskje jeg skal redefinere det til at jeg ser fram til stortingsmeldingen Leve hele livet. Men jeg har også lyst til å si noe etter å ha hørt foregående taler, som snakker om staten og at vi må lage en plan osv., men altså ikke har tillit til sine over 200 ordførere som styrer norske kommuner. Det er over 200 Arbeiderparti-ordførere i dette landet. Fremskrittspartiet ønsker i utgangspunktet en modell med statlig finansiert eldreomsorg, men det har vi vært ganske alene om. Men vi har fått med regjeringspartiene, og samarbeidspartier i forrige periode, på å starte forsøk i noen kommuner. Det er en kjempesuksess, og jeg synes kanskje at noen av representantene burde ta en tur dit og kikke, for de er opptatt av disse tingene også. Og når jeg hører foregående representant klage over økonomien: Kommuneøkonomien har vel aldri vært bedre enn det den har vært etter disse fire årene. Jeg synes også man bør merke seg at noen av dem som faktisk er best på mat, som gjør dette på den beste måten, ikke er kommuner som bruker mest penger på hver. Det handler om hvordan man gjør det, og hvordan man tenker, om filosofien og om kreativiteten som alle ansatte får lov til å ha. Det skjer i forskjellige kommuner, og jeg har fått se at i hvert fall noen av dem som har vunnet i konkurransen Gylne Måltidsøyeblikk, ikke er de som bruker mest penger – det er de som har kreativiteten, og ledere som faktisk går foran og er opptatt av at dette skal vi gjøre på en god måte, fordi man er opptatt av å gi god ernæring til dem som bor der. Jeg synes man bør ha med seg det når man har denne debatten, for det høres ut som om alle kommunene er sultefôret. Det er også morsomt å vite at noen av de kommunene som ikke har eiendomsskatt, leverer like gode tjenester som kommuner som håver inn eiendomsskatt – jf. Ullensaker, jf. Os, som klarer å levere gode tjenester uten at de alltid må ha eiendomsskatt, slik ordføreren i Porsgrunn, fra Arbeiderpartiet, alltid skriker om hver gang noen diskuterer eiendomsskatten og han må heve den. Da handler det om at han må det fordi han skal levere eldreomsorg. Men andre klarer altså å levere eldreomsorg og gode tjenester uten eiendomsskatt, uten alltid å rope på alle andre, men ved faktisk å gjøre noe selv.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Det er bra at Arbeiderpartiet har lest Jeløya-plattformen, for der står det veldig klart og tydelig at man ønsker en samboergaranti. Fremskrittspartiet har lenge vært for en ordentlig samboergaranti. Det var Arbeiderpartiet også for i valgkampen, og da kalte man det en kjærlighetsgaranti. Men en forutsetning for Arbeiderpartiets kjærlighetsgaranti er at begge er syke, og begge må bo på et sykehjem for å få lov til å bo sammen. Det er ikke en skikkelig samboergaranti. Arbeiderpartiet sier at de er for dette. Vel, vi vet at det tok lang tid i Arendal før Charles og Gunvor skulle få lov til å bo sammen, og de oppfylte faktisk de kriteriene som Arbeiderpartiet sier de er opptatt av. For å utfordre på dette med samboergaranti har vi bedt våre lokale representanter rundt omkring fremme forslag om dette – og det er interessant. Da stemmer Arbeiderparti-representanter i flere kommuner imot å ha en samboergaranti i det hele tatt. Noen steder sender man forslagene videre til administrasjonen for å få det utredet videre, kanskje med henblikk på at denne saken skulle debatteres her i dag. Samboergarantien som flertallet nå legger opp til, handler om at man skal få mulighet til å bo på rom sammen med ektefellen sin. Man må ikke gjøre som Arbeiderpartiet gjør i denne debatten; bare se problemene. Man må se også hvilke muligheter og positive effekter dette kan ha. Det kan faktisk bety at den som bor sammen med ektefellen sin, kan skape trygghet og gode rammer sammen med ektefellen sin. Det betyr kanskje også at man kan være sammen med de andre på avdelingen. Man har kanskje til og med tid, fordi man er pensjonist selv og ikke må gjøre alt det andre som de ansatte på sykehjemmet gjør. Jeg synes dessverre at noen er altfor opptatt av å se problemene istedenfor å se alt det positive som dette kan medføre. Dette kommer ikke til å koste kommunene mye penger, for hvis man trenger pleie- og omsorgstjenester selv om man ikke trenger en sykehjemsplass, vil man få dekket utgiftene til hjemmesykepleie av kommunen uansett. Det er fullt mulig å gjøre dette ved å betale en egenandel for de kostnadene som kommunen eventuelt har med dette. I Frogn kommune har de hatt dette i over et halvt år, og det har ikke vært noe problem. Det har ikke blitt noen stor utfordring. Dette er en mulighet og et valg for familien om å kunne bo sammen hvis man ønsker det. Dette klarer man å fikse på en god måte, og det tror jeg veldig mange kommuner gjør. Men Arbeiderpartiet er tydeligvis imot dette. Jeg tror det er fordi de egentlig ikke ønsker en reell og skikkelig samboergaranti for alle.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Jeg hørte Arbeiderpartiets representanter holde innlegg og snakke om at man kaster sykehjemsplasser etter folk, og at man er for opptatt av sykehjemsplasser. Det mener jeg definitivt ikke er tilfellet. Det kommer utfordringer. Vi kommer til å ha utfordringer på sykehjemsfronten også framover, men dette handler altså ikke om at noe skal gå på bekostning av dem som trenger pleie og omsorg. Vi har en veldig klar intensjon fra Stortinget som sier klart og tydelig at man ønsker at folk skal kunne få lov til å bo på enerom, og at ingen skal bli plassert på dobbeltrom mot sin vilje. Derfor er også frivilligheten viktig her. Men jeg har egentlig lyst til å bruke det siste innlegget mitt på å si at jeg er veldig glad. Dette er noe jeg har jobbet for lenge. Jeg synes det er trist for Arbeiderpartiet at de har tydeliggjort hva de mener om dette, og hvem kjærlighetsgarantien skal gjelde for, nemlig bare dem som begge er syke. Jeg synes vi skal ha en kjærlighetsgaranti som gjør at også de som er friske, skal få muligheten hvis de sammen med ektefellen sin mener at det er det beste. Det er det man legger opp til her. Det er et veldig godt vedtak som flertallet i Stortinget nå kommer til å gjøre. Derfor håper jeg at flere av partiene som har signalisert at de kanskje kan støtte forslaget, kommer til å gjøre det, sånn at vi virkelig sikrer den samboergarantien som jeg vet at folk der ute har opplevd at man har pratet om, og ikke Arbeiderpartiets løsning.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Jeg vil takke forslagsstillerne for at man løfter opp en viktig problemstilling her. Det gode liv – hva er så et godt liv? Flere forfattere har gjennom tidene prøvd å definere hva et godt liv er, ut fra egen opplevelse og andre menneskers beskrivelse av livskvalitet og trivsel. Hvert år leser vi om konkurranser landene imellom om hvem som har de lykkeligste menneskene, og hvilke land som er best å bo i. Etter hvert er trivsel blitt hevet opp til en egen målsetting i helsepolitikken både internasjonalt og nasjonalt, selv om Verdens helseorganisasjon, OECD og FN anbefaler å inkludere trivsel og livskvalitet som supplerende mål for utvikling og vekst. Her hos oss har folkehelsemeldingen og en nasjonal undersøkelse i regi av Helse- og omsorgsdepartementet, Gode liv i Norge, gitt oss innsikt i hvordan innbyggerne i Norge har det, samtidig som de peker på en rekke svakheter. Rapporten kommer også med en hovedanbefaling om hva som kan gjøres for å sikre at helhetlig informasjon om livskvalitet kommer inn i grunnlaget for helsepolitikken. Det er disse anbefalingene som er utgangspunkt for forslagene i saken vi debatterer i dag. Ifølge brev fra folkehelseministeren støttes hovedanbefalingene fra rapporten, og arbeidet med dette er allerede igangsatt. Ministeren gir også uttrykk for at vi trenger å utvikle bedre verktøy både for å måle livskvaliteten og også for hvordan vi skal bruke de dataene vi får. Disse dataene vil være et viktig styringsverktøy for å se om utviklingen går riktig vei. Jeg synes det er bra at opposisjonen har fremmet de forslagene som ligger der. Så er det noen forslag som har kommet opp gjennom komiteens behandling, og som da er en del av innstillingen. Jeg regner med at de andre partiene kommer til å redegjøre for sitt syn.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2018-04-19:
I dag er Arbeiderpartiet glad for å sette ernæring for eldre på den politiske dagsordenen. Vi er stolte over å fremme forslag om en helhetlig nasjonal strategi for godt kosthold og sunn ernæring hos eldre som mottar tjenester, i både sykehjem og hjemmetjenesten, og for at frivillige organisasjoner kan få styrket sitt arbeid, slik at eldre og aleneboende kan få noen å spise måltider sammen med. Bare tenk på hvordan vi har det her på Stortinget. Sunn, næringsrik og god mat er lett tilgjengelig, og vi har et hyggelig sosialt fellesskap å dele maten i. De fleste av oss har i hvert fall det, vil jeg håpe. Vi kan vel alle kjenne oss igjen i hvor viktig dette er for vår egen trivsel og for vår egen helse. Måltidene er en positiv daglig begivenhet som representerer mer enn inntak av næring. Det er smak, lukt, presentasjon, samvær og opplevelse. Regjeringspartiene har også vist til at det er viktig med matlukt og kjøkken, i sin regjeringsplattform. Det er sterke tradisjoner knyttet til maten. Den gir identitet og tilhørighet og ivaretar et nært fellesskap med andre mennesker. De siste månedene har jeg besøkt både Fredrikstad, Larvik og Ski. Dette er Arbeiderparti-styrte kommuner som jobber godt med mat, og jeg er stolt av at Ski ble kåret til Årets Matgledebedrift i 2017 for den gode jobben de gjør på Solborg sykehjem og kjøkkenet der. For hjemmeboende eldre kan god ernæring bidra til å utsette behovet for en heldøgns omsorgsplass, og sykehjemsplasser er et knapphetsgode i samfunnet i dag. Å forebygge underernæring hos eldre er kanskje noe av det mest treffsikre vi kan gjøre. Det blir dobbelt så mange eldre i Norge de neste 20 årene. Arbeiderpartiet vil bidra til at folk holder seg friskere, slik at de kan bo lenge hjemme. Vi er glade for støtten fra de rød-grønne partiene og synes det er synd at de borgerlige verken ser den personlige gevinsten eller den samfunnsøkonomiske gevinsten av dette forslaget. Med det tar jeg opp de forslagene som Arbeiderpartiet fremmer.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2018-04-19:
Regjeringspartiene henviser til meldingen Leve hele livet og bruker det bl.a. som begrunnelse for hvorfor de ikke støtter forslaget. Jeg vil gjøre statsråden oppmerksom på at det er skapt veldig høye forventninger til Leve hele livet gjennom høsten og våren. Jeg lurer på om statsråden kan si noe om hvilke konkrete tiltak Leve hele livet vil komme med når det gjelder ernæring. Statsråden nevner at det er mange gode eksempler fra kommunene. Ja, jeg kan gjerne nevne Ski, Nittedal, Larvik og Fredrikstad, som alle jobber godt med ernæring, men jeg håper at stortingsmeldingen skal være mer enn en inspirasjonskatalog, at den faktisk skal være et verktøy for kommunene.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2018-04-19:
Ja, det er mange gode eksempler fra kommunene, og kommunene er gode til å lære av hverandre allerede. Det jeg lurer på, er hva statsråden vil bidra med, ikke hva kommunene selv skal bidra med.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2018-04-19:
La det ikke være noen tvil: Arbeiderpartiet er for samboergaranti i eldreomsorgen. Det er nettopp derfor Arbeiderpartiet har foreslått en slik garanti. Med denne garantien vil vi sikre at ektepar og samboere ikke splittes og plasseres i hvert sitt omsorgstilbud den siste tiden av livet sitt. Med inspirasjon fra Gunvor og Charles fra Arendal vil vi sikre at par får plass sammen, om de ønsker det. Forutsetningen er at begge er avhengig av omsorgstjenester. Det er sånn vi i Arbeiderpartiet tenker om helse- og omsorgspolitikk: Vi skal alltid prioritere dem som har størst behov. Nå vil regjeringen, med støtte fra SV, gå lenger. Med samboergarantien som nå innføres, vil friske pårørende, altså mennesker uten pleiebehov, få rett til å flytte inn i landets sykehjem. Arbeiderpartiet mener det skal legges godt til rette for både besøk og overnatting for friske pårørende, men å garantere plass i sykehjem til friske mennesker er urealistisk når det blir dobbelt så mange eldre de neste 20 årene. For regjeringen virker det som det er viktigere å overby Arbeiderpartiet i denne saken enn å sikre at våre begrensede helsekroner brukes på dem som trenger det mest. Det er et paradoks at regjeringen stemmer mot å beholde tilskuddet til rehabilitering av sykehjem og stemmer mot å styrke tilskuddet til dagaktivitetsplasser for mennesker med demens, men nå skal regjeringen slå skikkelig på stortromma og garantere at friske pårørende får plass i sykehjem. For Arbeiderpartiet er det viktig at kommunene er sentrale premissleverandører for tjenestene de har ansvaret for. Stortinget og kommunesektoren må spille på lag. Det er mange som advarer mot forslaget fra regjeringen. KS er mot, Fagforbundet er mot, Sykepleierforbundet er mot. Vi snakker altså om et forslag som kan ha store konsekvenser for sykehjemmene ute i kommunene våre. Kommunene har gjort en formidabel innsats med å bygge om til enkeltrom. De er beregnet på én hjelpetrengende beboer, som kanskje trenger pleie og stell flere ganger i løpet av døgnet og natta. Det er en grov forenkling å si at man bare kan putte inn en ekstra seng. Hva skjer den dagen den syke partneren dør? Blir den friske da kastet ut? Syns virkelig Høyre det er greit å innføre denne garantien uten at kostnader og konsekvenser er utredet? At SV har mer penger å bruke på offentlige tjenester enn Arbeiderpartiet, er ikke noe nytt, men at Høyre skulle bli med på dette, forundrer meg. Vi håper Høyre og de andre partiene i regjering besinner seg og stemmer for det løse forslaget Arbeiderpartiet har fremmet i dag, om å få kunnskap om kostnader og konsekvenser først og ta beslutningen etterpå. Jeg vil avslutte mitt innlegg med overskriften på Kristin Clemets blogg i dag. Her står det rett og slett: «Arbeiderpartiet har rett». Med det tar jeg opp de forslagene vi har fremmet.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2018-04-19:
Det er jo slik at kommunene våre har jobbet beinhardt de siste årene for å legge til rette for at flest mulig skal få bo på enerom – faktisk er det vel om lag 98 pst. av sykehjemsrommene våre som er enerom nå. I Ski kommune, hvor jeg har vært ordfører, har vi noen få større beboerrom som kan passe for to personer, men de aller fleste rommene er enerom som er beregnet på én person. Synes statsråden et rom som er beregnet for én beboer, er egnet til å få satt inn en ekstra seng, eller synes hun at vi bør lage flere større beboerrom? Vil hun i så fall foreslå at tilskuddet til rehabilitering av sykehjem opprettholdes?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2018-04-19:
Nå er det Husbanken som setter standarden for hvordan beboerrommene stort sett ser ut, for det er det som er utløsende for tilskuddene fra staten, og både Sykepleierforbundet og Fagforbundet m.fl. advarer jo om at de fleste rom, altså 98 pst., ikke er egnet. Men mitt spørsmål nr. 2 går på dette med forventningene man kan føle som en frisk pårørende. Har statsråden gjort seg noen tanker om hvilket press man kan føle fra omgivelsene, fra seg selv, fra etterkommere osv. til å flytte inn med sin syke partner – kan du ikke flytte inn med mamma, kan du ikke flytte inn med pappa, det blir så trist for ham eller henne alene? Hva tenker statsråden om det?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2018-04-19:
Først har jeg lyst til å svare representanten Grimstad, som lurte på om man kunne bli sykere av å bo på sykehjem. Jeg oppfordrer representanten til å ta en prat med eldreforsker Heidi Gautun om hvorfor friske eldre kan bli dårligere av å bo på sykehjem. Hun forklarte dette veldig godt på Dagsnytt i morges. Så har jeg lyst til å komme med en kommentar til innlegget til representanten Wilkinson. Wilkinson snakker om hvor viktig det er at fagforeningene blir involvert i dette arbeidet, og da vil jeg minne representanten Wilkinson om at både Fagforbundet og Sykepleierforbundet denne uken har gått ut og advart mot det forslaget som SV nå sørger for at får flertall.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Jeg er enig med forslagsstillerne i at mat og måltider for eldre er en viktig del av oppdraget til den kommunale omsorgstjenesten. Derfor er jeg også glad for at vi er så mange her i dag som er opptatt av mat og måltider, og at dette er en viktig arena for bedre helse både for kroppen og – ikke minst – for toppen. Vi la i mars 2017 – altså for et år siden – fram en femårig handlingsplan for bedre kosthold som bl.a. synliggjør tiltak som skal sikre god kvalitet i ernæringsarbeidet. Mat og måltider er et av satsingsområdene i den nye kvalitetsreformen for eldre, Leve hele livet, som også har blitt omtalt her av flere representanter. Jeg er opptatt av at eldre skal få næringsrik mat som både ser god ut, dufter og smaker godt, og som ikke minst er tilpasset den enkeltes forutsetninger og behov. Jeg er også veldig opptatt av at maten serveres i en hyggelig ramme, og at de som ønsker det, har noen å spise sammen med. Dette var også representanten Bollestad opptatt av i sitt innlegg, og jeg støtter det fullt ut. Mange kommuner har allerede tatt grep for å skape måltidsglede og god ernæring. Utfordringer finnes i kommunene, men det gjør også løsningene. Det er nettopp de gode eksemplene fra hele landet vi nå skal løfte fram og spre til andre kommuner gjennom Leve hele livet. Målet er å bidra til at eldre kan mestre livet lenger og ha trygghet for at de får god hjelp når de behøver det. Mange kommuner utvikler godt samarbeid med frivillige spisevenner, som også er omtalt i dette Dokument 8-forslaget, eller måltidsvenner. Det er over Kulturdepartementets budsjett for 2018 satt av 5 mill. kr til frivillige organisasjoner som har tiltak for at eldre og aleneboende skal få noen å spise måltider sammen med. Jeg viser videre til de nye kvalitetsindikatorene, som ble publisert første gang i 2017, og som omhandler oppfølging av ernæring hos beboere på sykehjem og også oppfølging av ernæring hos hjemmeboende. Indikatorene gir viktig informasjon som vil kunne bidra til å styrke ernæringsarbeidet i kommunene, deriblant motvirke under- og feilernæring blant brukergruppene. Jeg mener at de tiltakene og prosessene som nå er satt i gang, sammen med de forslagene jeg vil komme med i stortingsmeldingen, samlet sett vil ivareta innholdet i representantforslaget. Og skulle det være slik at vi avdekker at her er det noen stoler som ikke er satt tett nok sammen, slik at noe faller imellom, skal jeg være den første til å ta dette opp i denne salen.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Først og fremst bygger Leve hele livet på alle de gode stortingsmeldingene som har kommet, både Omsorg 2020 og andre planer som ligger som en plattform i bunnen. Når nettopp kommunene har så mange gode forslag, viser det at det å lære av hverandre, det å ha et læringsnettverk, ikke alltid trenger å koste veldig mye penger. For eksempel kjenner vi alle til det å flytte serveringstiden for middagen på et sykehjem, eller vi ser at andre kommuner, som Bergen, har spisevenner, som man får med seg på kjøpet og får to måltider på døra. I min kommune, Mandal, setter vi nå i gang et forsøk hvor man får de eldre i fellesskap ut i et annet miljø enn et sykehjem eller eget hjem. Vi ser jo at dette er konkrete forslag, men kommunene har i lokaldemokratiet ansvar for å ta opp dette og se det i en sammenheng for å se hva de ønsker å levere av gode omsorgs- og helsetjenester.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Som sagt, når Leve hele livet kommer, ligger alle disse gode forslagene der. Jeg er veldig opptatt av – det vil man også se når meldingen blir lagt fram – hvordan jeg tenker implementering, hvordan jeg tenker at dette kan gjøres, hvordan vi kanskje kan lage en form for «kokebok», og hvordan dette skal forenkles for å nå helt ut til den enkelte kommunestyrerepresentant, som jeg kjenner godt til hvordan jobber, for å forstå utgangspunktet. Der er jeg nokså tydelig på hva jeg forventer tilbake. Men igjen: Jeg tror at det å gi tillit til kommunestyrerepresentanter, som kjenner sin kommune best – jeg tror også representanten som står her, kjenner godt til hvordan et kommunestyre fungerer – er nøkkelen for å få til et godt tilbud, at man tar eierskap til det ansvaret man har i den kommunen man sitter som folkevalgt, til å levere de gode tjenestene. Så skal jeg gjøre det jeg kan for å påvirke og være tydelig på hva jeg forventer tilbake.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
En av hovedknaggene i meldingen vil bli sammenheng i tjenestene, og herunder er selvfølgelig ernæring en viktig brikke. Vi bygger også videre på det som ligger til grunn for nasjonale faglige retningslinjer for forebygging og behandling av underernæring, og der ligger nettopp at personer som er i en ernæringsmessig risiko, skal ha en individuell ernæringsplan – ikke at de bør ha, eller at det kanskje bør vurderes – det står det helt tydelig at de skal ha. Og det samspillet, de gode overgangene og samarbeidet mellom kommune og sykehus må en få til. Vi setter brukeren i sentrum. Vi ønsker disse overgangene og disse sammenhengene i helsetjenestene – vi ønsker en mye bedre sammenheng. Dette står som en av knaggene; det er masse som omhandler dette området i den planen som kommer. Så man kan bare glede seg til den kommer.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Nå skal ikke jeg forskuttere for mye hva som kommer. Jeg tror også at representanten, selv om han er ny, vet at dette blir behandlet i budsjett og ikke gjennom en stortingsmelding. Det vi er opptatt av i den meldingen, er nettopp at vi skal se ting i en sammenheng. Selv om kommunene lærer av hverandre, ser vi at det kanskje ikke er godt nok, for da hadde mange av disse gode tingene vært innført overalt. Dette har også vært etterspurt rundt om i det ganske land – en ønsker en litt tettere sammenheng fra kommune til kommune. Så må jeg også minne om at dette er en reform som har startet ute i kommunene. Det har startet hos Arbeiderparti-ordførere, Senterparti-ordførere osv., og man har sett at de har noe godt i sin kommune som de kan dele med andre kommuner. Det er alle disse tingene vi har samlet inn og satt i system. Men det bygger på alle de gode vedtakene som er nedfelt i lov og forskrift, og i Omsorg 2020. Alt som er gjort, ligger jo i bunnen. Så der ligger det helt konkrete ting som dette bygger på.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Jeg håper virkelig ikke at representanten mener at det å ha et tankekart, hvis det er det han ser for seg, skal bety at man ikke har tillit til lokaldemokratiet og til den enkelte kommune- eller bystyrerepresentant som sitter der ute, som faktisk er folkevalgt til å gjøre en jobb for sine innbyggere. Så refererer representanten til at SV alltid deler sine gode ideer. Ja, men det er ikke så mange SV-ere der ute som kan dele med hverandre, så kanskje det er en av grunnene til at alle disse gode ideene ikke har kommet ut. Men igjen: Jeg har stor tro på lokaldemokratiet. Jeg tror på det systemet vi har i vårt samfunn, at lokaldemokratiet og de som sitter der, kjenner kommunen best, hva de trenger i kommunen, og hvilke nye tiltak som må til. Jeg har stor tiltro til at den enkelte kommune vil ivareta sine eldres behov, sine eldres ønsker, og sette brukerne, de eldre, i sentrum for å få dette godt til.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Denne regjeringen vil sikre at par som ønsker det, skal kunne bo sammen på sykehjem eller i omsorgsbolig. Mange eldre er vant til å dele hverdagen sin med ektefelle, samboer eller kjæreste. Å flytte til en institusjon eller en omsorgsbolig oppleves for mange som en stor omveltning. Dersom vi kan gjøre denne overgangen litt enklere, samtidig som vi legger til rette for kjærlighet og ikke minst trygghet, må dette være et gode vi skal arbeide for å oppnå for dem som ønsker det. Jeg er derfor glad for at flertallet er opptatt av å sikre samboergaranti. Når vi har høstet erfaringer fra det statlige forsøket og fra det som skjer i kommunene med de kommunale forskriftene, vil jeg vurdere hvordan vi kan innarbeide bestemmelser om samboergaranti i de nasjonale kriteriene for tildeling av langtidsopphold i sykehjem eller tilsvarende bolig særskilt tilrettelagt for heldøgnstjenester. Jeg vil imidlertid være opptatt av at dette må være en ordning for par som faktisk ønsker det selv. Det er viktig å ha i bakhodet at det kan være gode grunner til at enkelte par ikke ønsker å bo sammen på sykehjem. Dette kan ha å gjøre med alt fra behov for ro om natten, med snorking eller urolig og romsterende kjæreste, til behov for å hente seg inn igjen dersom de nærmeste har en krevende sykdom. Vi må også ta høyde for at den friske ektefellen kan ønske å bli boende i deres felles hjem, da dette hjemmet er fullt av minner og opplevelser fra den tiden man har hatt sammen. Dette er ønsker og behov vi skal respektere og legge til rette for. Derfor skal det heller ikke være slik at den enkelte pårørende føler seg satt i en slags form for forventning til å skulle bo på sykehjem. Det er jeg spesielt opptatt av. Men hovedpersonene i denne saken er faktisk de som ønsker å bo sammen. Jeg er derfor glad for at vi nå vil sørge for at par som ønsker det, skal kunne bo sammen når man er eldre og det oppstår behov for omfattende helse- og omsorgstjenester. Dette innebærer forhåpentligvis at det nå blir slutt på tiden da behovet for en sykehjemsplass, eller et behov for heldøgns helse- og omsorgstjenester, medfører at ektepar og samboere som har levd sammen hele livet, må skilles.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Representanten tar opp et veldig relevant spørsmål – hvordan vi skal løse det. Jeg tenker igjen at vi skal være litt på hugget og være positive og se på det. Som representanten også nevner fra sin hjemkommune, finnes det litt større rom. Og etter det man erfarer, vil det ikke være en så stor etterspørsel som enkelte kanskje framstiller det som. Det vil jo si at slike litt større rom selvfølgelig kan brukes, men det er forskjellig fra kommune til kommune. Jeg ser selvfølgelig at det kan være utfordringer: hvis det er sprengt kapasitet, og hvis alle rommene er besatt med to og to, noe vi ikke ønsker hvis det ikke er frivillig. Og som jeg tror også representanten var tydelig på i sitt spørsmål, ser jeg at det å kunne ha sin pårørende i samme rom, rom som er tilrettelagt som enkeltrom, skal være mulig å kunne få til. Det er jo ikke slik at alle rom er på 7 eller 8 m 2 ; de fleste sykehjem har rom som gjør det mulig å kunne få en løsning på plass.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Jeg tror representanten hørte hva jeg mente om det da jeg holdt mitt innlegg, jeg var jo nettopp innom den biten. Jeg tror ikke at det er noen stor utfordring. Nå kommer jeg rett fra et større møte hvor både Husbanken og andre var til stede, hvor en egentlig så på hvem som kommer på sykehjem, for å se hva potensialet er – for å si det slik. Når vi vet at to tredjedeler av dem som kommer på sykehjem, er enslige i utgangspunktet, og når rundt 80 pst. av dem som er der, er mennesker med en demensdiagnose, sier det seg selv at presset på en pårørende er krevende – vil jeg tro, uten at jeg vet det, det er det ingen av oss som vet. Men igjen: Jeg tror vi skal sette brukeren, den enkelte eldre, i sentrum. Ordet «trygghet» har vi ikke snakket så mye om. Jeg tror det er veldig bra for den som kommer på et sykehjem, og som føler at det er en litt usikker situasjon, å ha sin faste partner ved siden av seg – på nattestid og på dagtid – som en kjenner og kan holde i hånden.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Nå er det slik at vi ser på det som står i plattformen, og vi har gjort oss våre tanker rundt dette. Vi har mye som ligger som et fundament, mye tallmateriale. Jeg var litt innom hva vi har å se på. Så det er klart at det absolutt er et fundament som ligger der, når vi har tatt det inn i plattformen. Så må vi se på hver kommune, for de er forskjellige. Det har også noe å gjøre med størrelsen på kommunen. Det har også å gjøre med det tilbudet som finnes med hensyn til netto nye sykehjemsplasser som bygges, og også den rehabiliteringen som foregår. Men det å ta dette inn allerede nå og se på det betyr at vi også kan legge til rette for den tanken, og slik det ser ut, vil det få flertall i dag i Stortinget. Det som må være målet for oss alle, er å sette seg ned og sette brukeren i sentrum og se hvordan vi kan gjøre de siste måneder og år best mulig for den enkelte. Da er trygghet en viktig faktor her.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Bare så det er helt klart: Vi tar med alle de som er helt relevante i denne arbeidssituasjonen, og som har med de eldre og brukere å gjøre – det er også nedfelt i vanlig praksis og lov, det er helt naturlig. Jeg tror nok også at representanten er klar over at sånn ligger det an ute i kommunene. Når det gjelder det å garantere at ingen brukere som har behov, skal lide under dette, er alt dette nedfelt i lov – hvordan dette skal ses på. Og når vi har høstet erfaringene også fra det statlige forsøket og med tanke på den finansieringen av eldreomsorgen, er det som skjer ute i kommunene med de kommunale forsøkene, viktig. Vi vil da vurdere hvordan vi skal innarbeide bestemmelsene med samboergaranti i de nasjonale kriteriene, sånn at vi legger løp for løp, sånn at dette henger i hop.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Jeg tror at pårørende vil være en ressurs. Jeg tror det samspillet som vi alle sammen ønsker oss for den enkelte eldre som er hovedpasient, hvis jeg kan bruke det ordet, det å ha en medspiller, den pårørende, rundt, faktisk gir en mulighet for dem som jobber – som gjør en fantastisk jobb i dag – til å hjelpe til. Det tenker jeg. Vi skal aldri glemme det aspektet som også representanten Bollestad var innom, at dette kanskje er par, samboere, kjærester som har vært sammen et langt liv, og som kjenner hverandre og hverandres behov, dette med å holde hånden, hvordan man vil ha puten ristet, hva en kan trenge. Dette er også ofte pårørende som har gjort mye av den jobben i hjemmet før man har kommet på sykehjemmet, som nettopp kjenner rutiner og vet hvordan den enkelte har det. Så jeg vil stille meg positiv til og tror at dette heller vil være en ressurs som de som jobber på sykehjemmet, kan ta i bruk.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Jeg må først si at det er alltid godt å høre når noen brenner og gløder for en sak. Det gjør godt. Man trenger ikke alltid være enig, men det gjør godt når noen vil noe. Jeg vil også mene at representanten Stoknes er en slik. Jeg forsto nokså kjapt da dette forslaget kom til oss, at her var det en som visste hva han pratet om, at dette var en fagperson og en arkitekt bak gode tanker. Det er vel også en av grunnene til at dette får så tydelig flertall – så det lover godt. Vi trenger gode mål for livskvalitet, og at vi faktisk også kan måle det. Jeg er enig i at vi i dag verken har gode mål for livskvalitet eller mål på hva som gir best mulig livskvalitet for alle. Alle nye politiske tiltak, uavhengig av sektor, må måles opp mot i hvilken grad de fremmer eller hindrer den enkeltes mestring og kontroll over eget liv. Dette vil gi bedre politikk og øke tilliten til de politiske beslutningene. Det må være samsvar mellom det som folk flest opplever er viktig for seg og sine, og det vi måler og bruker som grunnlag for styring. Det er eksempler på land hvor det er økonomisk vekst, men når en spør folk eller måler hvordan de har det, sier de at livskvaliteten går ned. Derfor trenger vi å utvikle bedre verktøy for å måle livskvalitet i ulike grupper og hvordan dette endrer seg over tid. Vi trenger også å vite hvordan vi bedre kan bruke kunnskap om livskvalitet når vi utvikler politikk, bl.a. gjennom å forbedre den statlige utredningsinstruksen. Jeg legger derfor opp til å følge opp hovedanbefalingene i Helsedirektoratets rapport Gode liv i Norge og mener at regelmessig datainnsamlinger i hele befolkningen vil være et viktig styringsverktøy for å se om utviklingen går i riktig retning. Derfor pågår det et arbeid for å finne konkrete måleverktøy for å utbedre målesystemene for livskvalitet og ikke minst skape et bedre grunnlag for innsamling av livskvalitetsdata i Norge nasjonalt, regionalt og også lokalt. Folkehelseinstituttet leder arbeidet, som skal ferdigstilles i løpet av våren. I Mestre hele livet – regjeringens strategi for god psykisk helse – har vi sagt at regjeringen vil bidra til å videreutvikle datainnsamlinger og analyser om befolkningens livskvalitet på nasjonalt og lokalt nivå. Helse- og omsorgsdepartementet vil vurdere hvordan vi på en god måte kan legge til rette for – systematisk – fylkeshelseundersøkelser, og hvordan livskvalitet kan inngå i disse. Jeg vil også ha en bred omtale av dette i neste folkehelsemelding, som kommer våren 2019 – ikke minst hvordan dette bedre kan koordineres på tvers av ulike sektorer. På bakgrunn av dette legger jeg opp til at regjeringen avklarer også hvilken etat som skal ha ansvar for å koordinere målesystemet i Norge.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Sommeren 2015 la regjeringen fram en ambisiøs strategi for boligmarkedet. Gjennom strategien vil regjeringen tilrettelegge for raskere, enklere og billigere boligbygging, noe som skal bidra til en mer bærekraftig utvikling av boligpriser og gjeld. På bakgrunn av dette er jeg glad for at komiteen har sluttet seg til forslagene til endringer i bustadoppføringslova og avhendingslova. Kjøp av bolig er en stor og viktig investering for mange forbrukere. Endringene som Stortinget nå har til behandling, vil gi et enklere og mer sammenhengende regelverk. Dessuten vil endringene styrke beskyttelsen av forbrukerne som kjøper ny bolig. I et samfunn med stadig større boligkrav er det viktig å sørge for gode rammer for utviklingen og salget av boliger. Forbrukere som kjøper boliger som er under oppføring, må vernes økonomisk mot den usikkerheten som gjerne knytter seg til byggeprosjektet. Garantireglene i bustadoppføringslova spiller da en avgjørende rolle. Reglene innebærer at entreprenøren alltid skal ha en bank eller et forsikringsselskap i ryggen, slik at forbrukeren kan være sikker på å få dekket sine krav hvis entreprenøren får problemer. Når det er sagt: Entreprenøren må betale for å stille garanti, og garantikostnader som kan komme i veien for byggeprosjekter som egentlig har livets rett, medfører at vi må prøve å holde dette på et rimelig nivå. Derfor må man sørge for at garantiordningen ikke blir dyrere enn nødvendig. Lovendringene som Stortinget har til behandling i dag, er sluttsteinen i et tre år langt arbeid med å evaluere og justere garantireglene. Etter to runder med grundige vurderinger får vi, etter mitt syn, nå en lovregulering som gir et sterkt forbrukervern, uten at dette blir unødvendig dyrt. Slik ivaretas tryggheten i boligmarkedet samtidig som forholdene ligger til rette for økt boligbygging.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-19:
Ja, jeg fremmer det forslaget.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2018-04-19:
Det er en enstemmig komité som legger fram innstillinga til behandling av Prop. 44 S for 2017–2018, om endringer i statsbudsjettet 2018 under Kommunal- og moderniseringsdepartementet, Svalbard globale frøhvelv og behovet for ny adkomsttunnel. Frøhvelvet på Svalbard sto ferdig i 2008 og er et viktig prosjekt for Norge. Hvelvets frøbank bidrar til å sikre verdens plantemangfold for framtida og har også en stor internasjonal betydning. I proposisjonen som behandles nå, er det redegjort for hvordan global oppvarming og økte nedbørsmengder har ført til store skader på dagens adkomsttunnel til hvelvet. På vegne av Landbruks- og matdepartementet har Statsbygg utarbeidet et forprosjekt for bygging av ny adkomsttunnel. Prosjektet inneholder også et servicebygg for å flytte nødstrøms- og kjøleaggregater og annet elektrisk utstyr som avgir varme, ut av tunnelen samt nødvendige sikrings- og styringssystemer. Komiteen var nylig på befaring i frøhvelvet, og vi mener det er viktig å sikre den videre driften i en tid med sterk bekymring for klimaendringer. Cirka 40 pst. av alt frø i verdens genbanker er deponert her. Arbeidet er forankret i en trepartsavtale med Nordisk genressurssenter, NordGen, under Nordisk ministerråd, med CropTrust, det globale fondet som har som formål å sikre viktige frøsamlinger i verdens genbanker, og Landbruks- og matdepartementet. I proposisjonen er det foreslått en kostnadsramme på 202,95 mill. kr per 1. juli 2018, og prosjektet foreslås finansiert over kap. 2445 Statsbygg, post 31 Igangsetting av ordinære byggeprosjekter. Forslaget innebærer en bevilgning på 100 mill. kr til prosjektet i 2018. Komiteen er opptatt av at prosjektet kan komme i gang raskt for å hindre ytterligere skade, og har understreket betydningen av at det allerede fra begynnelsen av prosjektstart legges gode rutiner for oppfølging og kostnadskontroll. Med dette vil jeg anbefale komiteens innstilling.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-04-19:
Eg trur statsråden gjorde klokt i ikkje å gå inn på historieforteljinga, for den var det ingenting i vegen med. Det er litt rørande når statsråden frå eit parti som sidan partiet vart stifta, har kjempa imot forhandlingsinstituttet, avtaleinstituttet, saman med eit anna parti som ikkje akkurat har vore veldig for avtaleinstituttet, nemleg Høgre, no er veldig bekymra for dette. Statsråden sa fleire gonger i innlegget sitt at no skal det forhandlast. Ja, det skal forhandlast – men forhandlingane har jo ikkje starta. Dei som følgde debatten me hadde – eg trur det det var 25. april – i fjor, vil ha lagt merke til at statsråden ikkje berre snakka om dei lange linjene. Men det som er interessant, og som eg ikkje har fått noka avklaring på, er ikkje eit spørsmål som gjeld forholdet mellom staten og partane, men eit spørsmål som gjeld forholdet mellom Stortinget og regjeringa, for når stortingsfleirtalet har vedteke eit klart inntektsmål, lagar ein ei regjeringsplattform som seier noko anna, og som har ei langt mindre offensiv formulering om kva som skal vera gjeldande inntektsmål. Då er det interessant for Stortinget å få ei avklaring frå statsråden: Legg statsråden til grunn det som Stortinget har sagt, eller legg statsråden til grunn formuleringa i regjeringsplattforma? Det er eit ganske avgjerande spørsmål. Og det er eit viktig spørsmål for Stortinget. Eg trur det er eit viktig spørsmål å få belyst før forhandlingane startar, kva inntektsmål statsråden legg til grunn. Det er ikkje slik at me i desse åra har opplevd ein statsråd som meir enn villig har følgt opp Stortinget sine vedtak. Me har hatt ein statsråd som på alle tenkjelege måtar har prøvd å dra seg unna det som Stortinget har sagt. Difor er dette ei sentral avklaring, som må på plass før jordbruksforhandlingane startar, og som sjølvsagt ikkje rokkar ved forhandlingsinstituttet. Forhandlingsinstituttet er så sterkt som det det er politisk støtte for, og det er heldigvis berre Høgre og Framstegspartiet som er uklare eller imot den ordninga. Dei andre partia står støtt på det, så me kan trygt ha ein diskusjon om dette, og eg ber statsråden avklara kva syn han har på Stortinget sitt inntektsmål.