Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2002-12-05:
«… innsatsen for rusproblematikere i norske fengsler svekkes», skriver Arbeiderpartiets Knut Storberget i en kronikk i Dagbladet den 2. desember. Ille hadde det vært om det var sant. Men sannheten er at Regjeringen øker innsatsen for å få innsatte rusfrie neste år. Flere skal overføres til såkalt § 12-soning. Kan det virkelig være slik at representanten Storberget ikke har lest Regjeringens budsjettforslag? «Det er totalt uakseptabelt, og farlig, at bl.a. voldtektssiktede eller andre må løslates fra varetekt på grunn av manglende fengselsplasser til tross for at det foreligger konstaterbar gjentakelsesfare.» Dette uttalte Knut Storberget under en interpellasjonsdebatt i vår. I justiskomiteens budsjettinnstilling polemiserer imidlertid Arbeiderpartiet over Regjeringens innsats for å få ned soningskøen og framhever innholdet i soningen som det sentrale. Ja visst er innholdet viktig! Men soning innebærer også straff. Straff er konsekvensen av kriminelle handlinger. Konsekvens må følge handlingen, men Kristelig Folkeparti er opptatt av at konsekvensen skal være formålstjenlig. Vi vet at straffens individualpreventive virkning i stor grad avhenger av at straffen kommer i nær tilknytning til handling og dom. Men for Arbeiderpartiet synes nå soning å være ensbetydende med rehabilitering. Det er slik at jeg nesten aner en 180 graders omdreining av partiets justispolitikk fra forrige periode og til nå. Kristelig Folkeparti klarer å ha flere tanker i hodet på én gang. Vi vil styrke domstolene for å redusere saksbehandlingstiden. Vi vil øke fengselskapasiteten for å redusere soningskøen. En hurtigere straffesakskjede er viktig. Men like viktig er det å forbedre kvaliteten i kriminalomsorgen. Jeg er stolt av at Regjeringen har gitt kriminalomsorgen førsteprioritet i budsjettet for 2003. Budsjettveksten er på vel 9 pst. Jeg antar at man skal langt tilbake for å finne tilsvarende eksempel. Vi vet at kvaliteten på soning har direkte betydning for tilbakefall til kriminalitet. Derfor er det riktig og viktig å satse på bistand til rusavvenningutdanning under fengselsoppholdetet godt helsetilbud til dem som f.eks. strever med psykiske lidelsertilrettelegging for arbeid, bolig og positivt sosialt fellesskap etter endt soning For Kristelig Folkeparti er programutvikling innen kriminalomsorgen en hjertesak. Sammensetningen av fangebefolkningen endrer seg over tid. Behovene forandrer seg, og derfor må rehabiliteringstilbudet tilpasses og forbedres. For Kristelig Folkeparti er rehabiliteringsaspektet ved straffen meget viktig. Nettopp derfor er jeg glad for at justiskomiteen ber Regjeringen vurdere opprettelsen av et såkalt universitetsfengsel i Bergen. Det er tenkt som et samarbeid mellom Bergen fengsel og Universitetet i Bergen. Undertegnede tok på vegne av Kristelig Folkeparti disse interessante tankene opp i en interpellasjon til justisministeren sist vår, etter at komiteen hørte om ideen under besøket i Bergen fengsel. En forutsetning for en god kriminalomsorg er fortsatt utvikling og forbedring av programmer og tiltak som kan benyttes overfor straffedømte. For oss politikere er det ofte lett å glemme at kriminalomsorgen i stor og nødvendig grad suppleres av frivillig innsats. Gjennom besøksordninger og arrangementer i og utenfor fengslene bidrar pårørende og andre til å lette de innsattes hverdag. Denne innsatsen er uvurderlig. Jeg vil også framheve den verdifulle innsats som rettes mot fangers pårørende, og som bl.a. utføres av Foreningen for Fangers Pårørende. Kristelig Folkeparti er også meget positivt til det forberedende arbeid som mange frivillige organisasjoner har presentert gjennom fellestiltaket «Nytt Liv». Dette er et program som hjelper innsatte til å velge et liv uten rusmisbruk og kriminalitet, og som i andre land har ført til radikal reduksjon av gjentakelse av straffbare handlinger. Kriminalitet må forebygges gjennom bred satsing på barn og unge. Politiet skal tilføres tilstrekkelige ressurser slik at lovbrytere tas. En god straffelovgivning skal gi domstolene verktøy til å dømme kriminelle. De pårørende skal ivaretas både i etterforskningsfasen og under domstolsbehandlingen. Og gjennom kriminalomsorgen skal de straffedømte gjøre opp for seg samtidig som de gjennom egeninnsats og kvalifisert hjelp rehabiliteres til et lovlydig liv. Ambisiøst, ja, men i kriminalomsorgen finnes det ikke lettvinte løsninger! Tilrettelegging av gode oppvekstforhold lokalt gjennom fritidsaktiviteter, skole og hjem er blant de forhold Kristelig Folkeparti alltid har satt i fokus. Vi ønsker også at politiets forebyggende arbeid skal styrkes, og har stilt krav om dette. Men ett er sikkert: Skal vi forhindre at våre barn og barnebarn begår kriminalitet, trengs først og fremst tilstedeværende voksne som bryr seg, og som stiller opp. Makter vi å være slike voksne?