Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2003-12-18:
I løpet av det 1½ år som har gått siden behandlingen av eierskapsmeldingen i Stortinget, har flere saker blitt oversendt Stortinget og har resultert i en lavere statlig eierandel i enkelte virksomheter. Selv om det i denne saken ikke er snakk om vanlig fremgangsmåte, vil forslaget om utskillelse av Agri fra Hydro etter valgte modell innebære en transaksjon som gir en lavere statlig eierandel i Agri enn i Hydro. Næringskomiteen har lenge vært opptatt av at man skal ha en helhetlig plan for å styrke det private eierskapet i Norge. Komiteen har også sett behovet for å profesjonalisere statens eget eierskap. Ved behandlingen av eierskapsmeldingen våren 2002 uttrykte stortingsflertallet, alle unntatt regjeringspartiene, at før eventuelle nedsalg av statlige virksomheter blir vurdert, må Regjeringen ha en plan for å styrke det private eierskapet, dels gjennom rammevilkår, dels gjennom samarbeidsløsninger mellom staten og private. Bare i helt spesielle tilfeller kunne det være aktuelt å behandle saker om nedsalg før Regjeringen hadde lagt frem disse planene. Flertallets merknader og forslag om dette ble dels gjentatt og dels forsterket i januar i inneværende år. Ved behandlingen av eierskapssaker vedrørende Raufoss ASA, NOAH Holding AS og Moxy Trucks AS var det en samlet komite som i forslags form bad Regjeringen legge frem en sak for Stortinget om en bedre forvaltning av det statlige eierskapet og en plan for å styrke det private eierskapet. Mangelen på en nasjonal nærings- og eierskapsstrategi har allerede bidratt til en betydelig filialisering av norsk næringsliv, slik Fremskrittspartiet ser det. Eierskapet til viktig industri forsvinner ut av landet. Bare det siste året har f.eks. to av de tre største skipsfartsmiljøene kommet på utenlandske hender, og for et par uker siden ble bedriften Jøtul, i mitt eget fylke, solgt til et amerikansk investeringsselskap. Ser vi på Oslo Børs, er bare ca. 5 pst. av eierskapet norske private eiere. Det er også på sin plass å minne om at det knapt nok er skapt noen nye virksomheter av internasjonalt format de siste 20 årene i dette landet. Det er selvfølgelig ikke noe galt med utenlandske eiere i Norge. De beriker norske industrimiljøer og skaper gode konkurrenter. Problemet er at det har utviklet seg en sterk slagside, fordi det ikke finnes tilstrekkelig sterke kapitalmiljøer her hjemme som er villige til å bidra til en fornuftig balanse. Vi føler altså en dyp uro over nedbyggingen av det private eierskapet i Norge og mangelen på innovasjon og nyskaping i næringslivet. Nedsalg i statlige virksomheter vil i dagens situasjon isolert sett ikke bidra til å styrke det private eierskapet. Derfor må det føres en politikk som prioriterer konkrete tiltak, som styrker det private eierskapet, sikrer at hovedkontorer og kunnskapsfunksjoner i viktige bedrifter blir i Norge og styrker nyskapingsevnen i norsk næringsliv. En reduksjon av formuesskatten og modeller for hvordan man kan bruke statens kapitalstyrke til å sikre nasjonalt eierskap til strategisk viktige selskaper vil være sentrale elementer i dette. Derfor er en sak om eierskapspolitikken etterlengtet. Vi kan ikke fortsette med å ha det som i dag, da viktige verdier forsvinner ut av norske eieres hender uten reell konkurranse fra norske kapitalkilder. Når det gjelder statlig eierskap knyttet til nedsalg, forsvinner verdiene ut helt planløst til oljefondet, uten særlige ringvirkninger til norsk næringsliv. Dette må endres, og det haster. Dette resonnementet står selvfølgelig ikke i motstrid til at man i enkelte virksomheter kan åpne for hensiktsmessige tilpasninger, slik som i denne saken, med utskillelse og børsnotering av Agri fra Norsk Hydro. Saken er reist på initiativ fra selskapets ledelse og styre, og det før utvalget som utreder og vurderer statens eierskapspolitikk, har sluttført sitt arbeid. I en slik situasjon må staten som eier først og fremst forholde seg som en aksjonær i selskapet, uten at statens eierskapspolitikk får særlig innflytelse i den foreliggende sak. På denne bakgrunn vil Fremskrittspartiet støtte det forslaget som er fremmet av Hydros ledelse, styre og de ansattes representanter. Når det gjelder spørsmålet om størrelsen på statens fremtidige eierskap i Agri, enten gjennom kjøp av aksjer eller ved deltakelse i en mulig emisjon, bør dette spørsmålet vurderes i tilknytning til saken som skal forelegges Stortinget basert på Statseierskapsutvalgets utredning, eller ved en emisjonssituasjon. Det er derfor av viktighet at dette spørsmålet legges frem for Stortinget til behandling dersom det skjer en emisjon før grunnlaget fra Regjeringen, i form av en proposisjon eller melding, er ferdigbehandlet av Stortinget. Jeg vil ta opp Fremskrittspartiets forslag, som er inntatt i innstillingen.