Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2007-11-27:
Budsjettdebatten skal handle om den viktigste oppgaven vi politikere har, nemlig evnen til å prioritere. Selv i velstandslandet Norge må det prioriteres. Det må være lov for regjeringspartiene å skryte av hva man velger å bruke statens inntekter på, og det må være lov for opposisjonspartiene å mene at deres alternativ er bedre. Men det hører også hjemme i en budsjettdebatt å peke på hvor pengene kommer fra. Skatte- og avgiftssystemet sikrer inntekter til fellesskapet. Skattene har dessuten den tilleggsfunksjon at de skal sikre en bedre fordeling. Og da er vi fort inne på en debatt flere i denne salen har deltatt i tidligere i dag, nemlig debatten om fattigdomsbekjempelse. Å bekjempe fattigdom handler ikke om å finne en hokus pokus-løsning, som Bjarne Håkon Hanssen snakket om før pausen i dag. Det handler om å finne tiltak som får folk i arbeid, om å ha et tjenestetilbud i kommunene som gir utsatte grupper hjelp når de trenger det, enten det er knyttet til rus, psykiatri, barnevern o.l. Det handler også om å bygge broer fra passivitet til aktivitet, helst til en aktivitet som til slutt gir grunnlag for egen inntekt. Og det handler om trygdesystemer som folk kan leve av. Men det handler også om å ha et skattesystem som fungerer omfordelende. Statistikk viser at forskjellene øker. Men det skyldes først og fremst at de personene som har høyest inntekt, har fått en betydelig inntektsøkning de siste årene, ikke at de som tjener minst, har fått et kraftig fall i sine inntekter. Vi skal fortsette med å bekjempe fattigdom, men vi skal også gjøre jobben vår i fordelingspolitikken. Derfor hører de forbedringene vi gjør i skattesystemet i neste års budsjett, hjemme i fordelings- og fattigdomsdebatten. Vi fjerner nå aksjerabatten i formuesskatten og skjerper formuesskatten for dem med høy skattepliktig formue og lav alminnelig inntekt. Ligningsverdien på bolig oppjusteres med 10 pst., mens bunnfradraget i formuesskatten økes kraftig, slik at flere personer med små formuer slipper unna denne skatten. Bunnfradraget har økt fra 151 000 kr i 2005 til nå, i 2008, å bli på 305 000 kr. For et ektepar, som fra 2006 har fått hvert sitt bunnfradrag, blir det samlede bunnfradraget nå på 700 000 kr. Det antar jeg til og med blir godt mottatt i de borgerlige partiene, selv om dette er en skatt de i og for seg er imot, men som de ikke klarte å prioritere å fjerne da de satt i regjering. Nesten 400 000 færre betaler altså formuesskatt nå sammenlignet med da den borgerlige regjeringen styrte. Halvparten av disse er pensjonister. Vi har med dette fortsatt det arbeidet som regjeringspartiene startet rett etter valget i 2005, ved å legge om skattepolitikken, slik at nivået ble lagt på 2004-nivå, men med en helt annen fordelingsprofil. Til slutt vil jeg nevne en viktig forbedring i neste års budsjett som jeg ikke har hørt at noen har nevnt i løpet av dagens debatt så langt, og det er hva vi gjør for dem som ønsker å kombinere det å være selvstendig næringsdrivende med det å være mamma eller pappa. Nå vil også de som driver eget firma, ha rett til svangerskapspenger og foreldrepenger fra 1. juli neste år. På denne måten legger vi bedre til rette for at selvstendig næringsdrivende, både kvinner og menn, kan kombinere næringsaktivitet og barneomsorg. Det er bra for mammaene, det er bra for pappaene, og det er veldig bra for barna at vi nå får på plass gode svangerskapsordninger også for selvstendig næringsdrivende.