Jan Olav Olsen (Høyre), 2005-01-11:
Opplæringen i grunnskole og videregående skole skal strekke seg over minst 38 uker, og det er kommunene og fylkeskommunene som vedtar skolerutene. Interpellanten viser til opplæringsloven §§ 2-2 og 3-2. Det framgår klart av § 2-2 at «kommunen gir forskrifter om skole- og feriedagar i skoleåret for elevane», tilsvarende i § 3-2 angående videregående skole. Den enkelte kommune eller fylkeskommune kan altså i teorien legge skoledagene og feriedagene når det måtte være ønskelig. Jeg tror det er gode grunner til at sommerferien legges der den nå ligger. Behovet for samordning mellom nabokommuner og mellom grunnskole og videregående skole kan være en vesentlig grunn. Både i forhold til familier med elever på ulike skoler og ulike trinn og i forhold til skoleskyss er det praktisk og økonomisk klokt at feriene legges til det samme tidsrom. Men det er også historiske grunner. Med en plassering av elevenes ferie slik det nå har blitt, vil den spenne over et tidsrom som vil inneholde en god del godt, norsk sommervær. Diskusjonen om plassering av ferien er ikke ny. Den får vi nesten hvert år. Har vi en varmeperiode i begynnelsen av juni - noe vi ofte har, iallfall på min kant av landet - går diskusjonen på om ikke ferien burde ha begynt tidligere. Kommer det en varmeperiode når skolene skal starte igjen, kommer diskusjonen om ikke ferien burde startet senere. En konklusjon på når ferien skal starte på bakgrunn av én sommer eller noen somrer, kanskje til og med på bakgrunn av 30 somrer, vil nesten 100 pst. sikkert være mislykket. Det eneste vi vet om været, er at neste sommer aldri er lik den som har vært, heller ikke værmessig. Jeg tror ikke statsråden verken kan starte eller stoppe en diskusjon om sommerferiens plassering. Den diskusjonen vil komme uansett statsrådens vilje eller invitasjon. Like sikkert som at varmen kommer for tidlig eller for sent på sommeren, vil diskusjonen komme. Og det er altså slik at sommerferien på den enkelte skole bestemmes lokalt og ikke sentralt, verken i departement eller storting. Dette er heller ikke et område som er passende for nasjonale standarder eller for sentralgitte bestemmelser. Opplæringslovens bestemmelser er kloke på dette punktet: Kommunen eller fylkeskommunen gir forskrifter om skole- og feriedager. Selv med SVs iver etter nasjonale standarder friskt i minne skal jeg ikke spekulere i om det er sentralgitte bestemmelser SV ønsker. Jeg tror skoleferien er fornuftig plassert i vårt land ut fra våre klimatiske forhold. De aller fleste somrer har perioder med godt, varmt sommervær. Og selv om mange skolebarn skulle ønske at skoleferien varte til slutten av august eller begynnelsen av september, er det vel få som ville ønske å gå på skolen til et stykke ut i juli. Jeg tror heller ikke det er fornuftig, sett fra skolens side, ut fra pedagogiske hensyn og motivasjonshensyn. Diskusjonen vil utvilsomt gå hver sommer, men en vesentlig endring i etablert praksis bør nok bygge på noe mer erfaring enn noen somrers diskusjon om temaet i avisenes beste agurktid. Uansett er det de lokale skolemyndigheter som bestemmer. Når det gjelder utvidelse av skoleåret, bør en kunne komme tilbake til det på et senere tidspunkt og innenfor en annen ramme.