Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-09:
Energisektoren med produksjon og den samlede nettinfrastrukturen utgjør enorme verdier og har over lang tid vært betegnet som selve velferdsstatens og industristatens grunnpilarer, noe vår historie har vist er riktig. Det er selvsagt ikke nok å ha på plass en sikker og god produksjon og et nett. Med innføringen av den nye energiloven, med virkning fra 1. januar 1991, ble også grunnlaget forbedret for en rasjonell og kostnadseffektiv utnytting av våre store ressurser. Selv om energiloven i sin utforming legger opp til økt markedsorientering, lar energiloven og energisektoren seg kombinere med samfunnsmessig styring gjennom lovverk, reguleringer, tilsyn, kontroll, konsesjoner, offentlig eierskap, støtteordninger m.m. Det er innenfor disse rammene vi nå endrer enkelte sider ved energiloven. Som saksordfører for endringene i loven er jeg selvsagt meget godt fornøyd med at komiteen står samlet om alle endringene i loven. Viktigere enn at jeg er fornøyd, er det selvsagt at energilovens bestemmelser og innretning har den brede forankringen i et samlet storting som den har hatt, og fortsatt vil ha. Det er en stor styrke for landets framtidige energipolitikk under skiftende politiske regimer. Noen hovedpunkter: Regjeringen får full tilslutning til tilknytningsplikten for produksjon som gir kraftprodusenter rett til nett. Dette er selvsagt viktig for forsyningssikkerhet og for tilknytning av mer fornybar kraft, som f.eks. vind- og småkraft. Regjeringen får full tilslutning til tilknytningsplikt for forbruk på alle nettnivåer i og med at vi får en lovfesting av dagens praksis med tilknytningsplikt for forbruk i regional- og sentralnettet, som dermed omfattes av leveringsplikten. Det er videre full enighet om å innføre konsesjonsplikt for lavspente anlegg ved at hovedregelen skal være at anleggs- og områdekonsesjonær skal stå for bygging og drift av slike anlegg av hensyn både til kundene, de tekniske løsningene og den systemmessige driften. En samlet komité legger også vekt på at mange interesser skal kombineres, og at det mye sterkere enn tidligere skal tas hensyn til miljø, klima, landskap, friluftsliv, andre næringer, lokalsamfunnets behov og storsamfunnets behov. Videre tar en samlet komité inn over seg, og gir Regjeringen tilslutning til, at en nå må sørge for økende nettinvesteringer, med reinvesteringer i gammelt nett og økt utbygging for å fange opp fornybar produksjon. Dette kan selvsagt få konsekvenser for den framtidige nettleien. En samlet komité understreker at for å få til nødvendige investeringer i nett, må flere faktorer som direktereguleringer, inntektsrammereguleringer og tilsyn og kontroll virke sammen. Komiteen samlet gir også sin tilslutning til at NVE skal vurdere alternative modeller for kostnadsnormer i regional- og sentralnettet – modeller som kan gi gode incentiver til riktige nettinvesteringer. En samlet komité har merket seg at NVE nå utfører et arbeid for å vurdere de samfunnsmessige konsekvenser av en tariffutjevning, der sentralnettet utvides til også å omfatte regionalnettet. I dette arbeidet inngår også å se på mulighetene for en utjevning av tariff i distribusjonsnettet. Høyre og Fremskrittspartiet har riktignok stilt seg utenfor en merknad, der de øvrige partiene viser til at Regjeringen varsler at den vil vurdere tiltak for å utjevne forskjellene i overføringstariffene. Men komiteen samler seg om Regjeringens forslag om at det fortsatt bør være ulike tariffer for ulike kundegrupper, men at tariffene kan fastsettes sentralt og bli like i hele landet for de forskjellige kundegruppene. Alle partiene, unntatt medlemmene fra Venstre og Kristelig Folkeparti, har lagt til grunn at det ikke synes å være mulig å nå målet i klimaforliket om å øke energieffektiviteten i elnettet og i kraftproduksjonen med 20 pst. ut fra tekniske og miljømessige forhold. Selv om opposisjonspartiene har en egen merknad og forslag knyttet til teknologiske løsninger med sikte på en sikker og skånsom kraftoverføring i sårbare naturområder, uttaler en samlet komité om kabelpolitikken på side 9 i innstillingen: «Ved kabling, særlig med sjøkabel, kan mulighetene for å kople på slik produksjon være begrenset.» – Det er der henvist spesielt til ny fornybar energi. Komiteen viser videre til at det redegjøres bredt i proposisjonen for problemstillingene omkring kabling: «Bruk av kabel som alternativ til luftledning skal alltid vurderes når nye kraftledninger på alle spenningsnivåer skal bygges. Særlig kan jordkabel være et godt tiltak i distribusjonsnettet.» Komiteen har også pekt på de store naturinngrep og svært høye kostnader, forsyningssikkerhet og lang reparasjonstid som det kan bli med kabling på høye spenningsnivå. Selv om komiteen også har vist til utviklingen av ny teknologi på området, har altså opposisjonspartiene foreslått å opprette et utvalg til å gå gjennom teknologiene. Selvsagt kan dette gjøres, men jeg mener at et slikt forslag er helt unødvendig, for selvsagt har NVE og OED den kompetanse som trengs, både for å følge denne utviklingen og for å være pådrivere for nye teknologier. Jeg mener også at forslaget fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre om å utarbeide egne retningslinjer for kabelframføring er unødvendig. Dette er godt dekket i denne proposisjonen. Det er også et solid flertall for presiseringene i energiloven om at det kreves at konsesjonærene har nødvendig kontroll og styring på elektriske anlegg og fjernvarmeanlegg. Flertallet støtter således kravet om at eierskap vil gjelde både for nettanlegg og produksjonsanlegg som har konsesjon. Lovendringen vil f.eks. imidlertid ikke hindre at det kan være flere eiere i et fjernvarmeanlegg, forutsatt at det er én eier som gjennom avtaler kontrollerer alle aktiva og står som konsesjonær, på samme måte som det kan være flere eiere til et kraftverk, men kun ett selskap som står som konsesjonær. I energiloven legges det opp til at kundene skal ha valgfrihet til leverandør, og at vi dermed ikke skal ha anlegg som så å si «låser» inne kunder. Det har blitt uttrykt bekymring fra f.eks. borettslag som var tidlig ute med fellesinnkjøp av strøm. De har uttrykt bekymring for vurdering av bruken av fellesmåling og fare for å komme urimelig ut. NVE har nå forskrifter ute på høring, med frist 1. juli, som bl.a. omhandler dette. Etter det jeg forstår, er det slik at kunder som bor i boligbyggelag, boligblokker mv., fortsatt vil stå fritt til å samhandle kjøp av kraft, som har gitt prismessige fordeler som storkunde. Dette forutsetter jeg avklares tydelig gjennom arbeidet med å revidere forskriftene.