trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-10-20:
Lat meg også starte med å gratulere representanten Knutsen med komitéleiarverv. Eg ser fram til eit godt samarbeid og trur vi skal få det kjekt i lag. Så seier representanten i innlegget sitt at det er veldig viktig no framover at vi klarer å halde orden i norsk økonomi. Det er openbert riktig. Men så er spørsmålet: Kva inneber det? Jo, ein viktig del av det å halde orden i norsk økonomi er f.eks. å sørgje for at ein har ein ansvarleg oljepengebruk innanfor handlingsregelen. Den førre regjeringa rakk å leggje fram ein god del statsbudsjett, og eg trur at kvar einaste haust, omtrent på det minuttet budsjettet vart lagt fram, var Arbeidarpartiet ute og meinte at det vart brukt for mykje oljepengar. Det sa dei ikkje noko om i år då statsbudsjettet vart lagt fram. Det eg lurer på, er om det berre var ei forgløyming og tilfeldig, eller om Arbeidarpartiet meiner at ein kanskje bruker litt i minste laget av oljepengane no, eller om ein har treft planken heilt perfekt. Korleis held vi orden i norsk økonomi med oljepengebruken framover?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-10-20:
Vårt nei til havvind handler om et føre-var-prinsipp. Vi har lært litt av de voldsomt mange flausene med vindkraft på land. Alle var ukritiske til vindkraft på land. Så kom det, og vi så konsekvensene, og nå har mange tatt litt mer til vettet. Vi vil unngå å ødelegge for fiskeriene og ødelegge miljøet som finnes i havet, ved å ha en streng føre-var-holdning til dette. Når det gjelder industriens framtid på land, er det jo sånn at industrien trenger kraft, og da er det veldig rart at Arbeiderpartiet er for å sende 10 pst. av Norges kraftproduksjon ut i Nordsjøen. Det vil ikke kutte utslippet globalt – for man vil da sende gassen til kontinentet istedenfor, til forbrenning der – men det vil tappe fastlandet for 15 TWh med strøm, som desperat trengs for å få bygd ny, grønn industri på land. Det standpunktet bør kanskje Arbeiderpartiet vurdere å revurdere. Det er industrifiendtlig og har null klimaeffekt.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-10-20:
Rødt er et parti som er konstruktivt. Vi har et primærstandpunkt. Når det ikke får flertall i denne salen, er vi naturligvis veldig klare for å sørge for at det som da bygges ut, skjer på en måte som både ivaretar miljøhensyn og sikrer at oppdragene går til norsk industri. Her er nå utfordringen vår at vi er en del av EØS. Det gjør det vanskelig å prioritere og sikre at oppdragene går til nettopp norske verft. Vi ønsker en langt mer aktiv industripolitikk for å sørge for at nettopp det skal skje. I tillegg har vi en politikk – til forskjell fra Arbeiderpartiet – som kan sørge for at vi får nok kraft til å bygge mer grønn industri også på land. Det er veldig merkelig at man altså ønsker å sende 10 pst. av kraftproduksjonen vår ut på havet, i stedet for å sikre at kraften går til industrien på land, og det må Arbeiderpartiet svare for: Hva er logikken i en sånn type politikk?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-10-20:
Det er i grunnen ingen tvil om Rødts politikk når det kommer til demokrati og vårt syn på det. Vi er et parti som både prinsipielt og ikke minst i praktisk politikk kjemper for mest mulig folkestyre, naturligvis i et system som også har ukrenkelige rettigheter for enkeltindivider, som ikke kan overkjøres av noe flertall gjennom ulike flertallsvedtak. I Stortinget har vi sett at Høyre i regjering dessverre har gått i spissen for å innskrenke og innsnevre veldig mye av Stortingets kontrollfunksjoner overfor regjeringen for å kunne ha en demokratisk kontroll med det som den utøvende makt i vårt system driver med. Så både i praktisk politikk, på Stortinget, i kommunestyrer, i fylkesting, slåss vi for mer demokrati, mer folkestyre, og også prinsipielt er vi tydelige på vårt syn på det. Så det er egentlig kanskje mest inne i Høyres hode forvirringen først og fremst råder.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-10-20:
Ja, det vil nok Høyre være veldig klar på, når det trengs et nei fra Høyres side. Det vi ønsker å sikre, er de manges eiendomsrett og også rett til å være med og bestemme over samfunnets utvikling i stort. Det er klart det finnes en kapitalistisk eiendomsrett som gjør at noen mennesker har rett til å herske over andres arbeid, til å diktere og ha kommando over deres arbeidsinnsats. Det er Høyre veldig for. Vi er derimot veldig for en demokratisk styring også i arbeidslivet, at de ekte verdiskaperne, altså arbeidstakerne, også skal ha demokrati på arbeidsplassen sin, kunne velge sin egen sjef til og med. Det er demokrati i praksis. Vi er for å utvide arbeidsfolks innflytelse over virksomheten de jobber i, gjennom valg av ledelse. Vi synes det er viktig å kunne gjøre det mulig for arbeidstakere å kunne eie mer av virksomheten de jobber i, for å sikre mer maktspredning, mens Høyres politikk i praksis alltid fører til kapitalistisk maktkonsentrasjon på stadig færre hender. Det ser vi gang etter gang etter gang.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-10-20:
Dette er et av områdene hvor det er mange gode intensjoner i erklæringen fra Hurdalskameratene. Det er felter hvor vi nok er mer uenige enn på dette. For oss handler nettopp dette om å kunne gi gode økonomiske rammer for et fritt og uavhengig kulturliv landet rundt, og alle tiltak fra regjeringen som trekker i en sånn retning, vil Rødt støtte med både liv og lyst, er jeg sikker på.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-10-20:
Rødt støtter og til og med høyner målene for utslippskutt, men vi går ikke på den klimabløffen som ligger i å skulle sende ren, fornybar strøm ut til elektrifisering av oljeplattformene våre. For hva skjer da med gassen som i dag driver dem? Jo, den eksporteres i stedet til kontinentet og til England til forbrenning der. Det vil ha null effekt på globale utslipp at vi sender strømmen ut til Nordsjøen. Det er en ren bløff. Det vil føre til at vi mister kraft som kan brukes til å bygge grønn industri i Norge, som vil bli viktig for å bidra i en global klimadugnad. Det samme ser vi med stadig flere eksportkabler for strøm. Det tapper Norge for strøm som trengs til å foredle råvarer med lavt CO 2 -utslipp, til forskjell fra land hvor det brukes gasskraft og kull istedenfor. Så det er etter vårt syn feil miljøpolitikk, og det er vi imot av den grunn.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-10-20:
Rødt har lagt fram en rekke forslag, en egen plan, for å kutte utslipp i Norge kraftig. Vi må fly mindre, vi må bruke bilen mindre, vi må få elektrifisert fastlandsindustrien vår – en rekke tiltak, en rekke felt for å få ned utslippene kraftfullt, rettferdig og fort nok. Men det er litt merkelig, dette med oljeplattformene våre. Elvestuen kan jo ikke nekte for at når det gjelder den gassen som i dag brukes for å drive plattformene, og hvis man henter strømmen fra land istedenfor, blir den samme gassen eksportert til forbrenning på kontinentet eller i England. Det vil ha null effekt på globale utslipp hvis man gjør det på den måten. Så baksiden er naturligvis at hvis man gjør det sånn, tapper man fastlandet for masse strøm som trengs for å bygge grønn industri – som vi ser på nyhetene i disse dager. Vi mener det er en motsetning mellom den politikken og faktisk å sikre et reelt, grønt skifte for industrien vår.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Norge skal omstille store deler av vår industri de kommende årene, og vi må gjøre det på ryggen av eksisterende industri. En slik omstilling kommer til å kreve bl.a. mye fornybar energi. Jeg forstår at Rødt vil kutte sterkt i oljeproduksjonen og stoppe all leting, samtidig som Rødt smeller døra igjen for bl.a. utvikling av havvind. Kombinert er dette noe som vil gjøre det svært vanskelig for norsk industri, og vil sette norske industriarbeidsplasser i fare. Og som jeg så lederen i Greenpeace sa: Rødts nei tjener verken klima eller arbeidsplasser. Jeg vil spørre om representanten Moxnes, som jo også er leder i Rødt, vil være med og revurdere Rødts holdning til dette og kunne støtte tiltak som kan styrke utviklingen av havvindteknologi?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Hvis det er noen som bør revurdere sine standpunkter i denne saken, tror jeg det er Rødt – med all respekt å melde. Frode Alfheim, forbundsleder i Industri Energi, uttaler i sakens anledning: «Et totalt nei til havvind vil brutalt svekke norsk industri sin mulighet til å ta en sentral rolle i det grønne skifte både nasjonalt og internasjonalt. For eksempel Aker Verdal har hatt produksjon og leveranser til denne industrien for å kompensere noe for manglende oppdrag til oljeindustrien.» I plattformen skriver regjeringen: «Legge til rette for en storstilt satsing på havvind gjennom en ambisiøs nasjonal strategi for havvind som blant annet inkluderer satsing på norsk leverandørindustri, et godt regelverk og utvikling av nettinfrastruktur(…) (…) Vil Rødt virkelig i denne salen si nei til å være med på denne satsingen, som kan trygge framtiden for mange, mange tusen industriarbeidsplasser og hjelpe til med den grønne omstillingen?
Peter Frølich (Høyre), 2021-10-20:
Jeg vil starte med å gratulere Moxnes og hans parti med et godt valg. Det har nok, fullt fortjent, skapt glede i Rødt. Jeg tror nok også vi skal ta på alvor at det skaper bekymring hos veldig mange andre i Norge, som er bekymret for autoritære krefter på frammarsj, for splittende og til dels skamløs retorikk og populisme og ikke minst for at det også er partier som kan gå til valg og lykkes med å ville snu opp ned på verdens beste og mest stabile demokrati. Det er god grunn til bekymring. Når vi hører Moxnes både i valgkamp og fra talerstolen, sitter vi igjen med et spørsmål om, i fullt alvor, Rødt og Moxnes vet hva som står i Grunnloven § 105. Siden jeg vet at Moxnes er en kunnskapsrik kar, gjør han sikkert det, men det viktige spørsmålet da er: Tar de det på alvor?
Peter Frølich (Høyre), 2021-10-20:
Grunnloven § 105 slår fast den private eiendomsretten. Den private eiendomsretten er ikke noe for de få, det er for alle i Norge, rik og fattig, gammel og ung, som beskyttes mot at autoritære politikere kommer inn og tar og beslaglegger det de eier. Det kan jeg forstå er en rettighet som må være irriterende for Rødt mange ganger, fordi det er et effektivt hinder for mye av Rødts politikk. Vi kan ta noen eksempler fra programmet: For eksempel er det å gjøre bedrifter om til tvungne kooperativer eller gå inn og beslaglegge eiendeler som eieren selv ikke bruker, politikk som aldri ville passert i en norsk domstol. Det lar seg ikke gjøre med vår grunnlov, det lar seg ikke gjøre i vår rettsstat. Spørsmålet mitt til Rødt er veldig enkelt og greit: Vil de endre menneskerettskonvensjonen? For det er de nødt til hvis de skal gjennomføre dette. Vil de endre Grunnloven og svekke den private eiendomsretten hvis de skal gjennomføre dette? Det er greit for oss å vite, for da vet vi når vi skal stemme nei.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-10-20:
Jeg vil også gratulere Moxnes med vervet som parlamentarisk leder og håper at hans nå større gruppe fortsetter å støtte Senterpartiet og Arbeiderpartiets kulturpolitikk, sånn som de ofte gjorde i forrige periode. For etter alle høyreregjeringene er det også i kulturpolitikken nå behov for mer sosial og geografisk utjevning. Derfor vil den nye regjeringen gjennomføre et nytt lokalt og regionalt kulturløft – et løft som skal komme hele landet til gode og sørge for at folk har tilgang til kunst og kultur, uavhengig av hvem de er, eller hvor de bor. Derfor skal vi bl.a. opprette regionale kulturfond, styrke regional filmsatsing, legge til rette for flere kulturarbeidsplasser og -miljøer utenfor Oslo og gradvis øke kulturens andel av statsbudsjettet med 1 pst., sånn at den lokale kulturelle grunnmuren skal få mer ressurser, som bibliotekene og Den kulturelle skolesekken. Vil Rødt være med på å støtte kulturløftet vårt, som særlig skal satse på lokal og regional kultur?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-10-20:
Rødt sier stadig at de er for kraftfulle klimatiltak. Likevel er de stadig imot økning av grønne avgifter. Man har tidligere vært imot bomringen, f.eks. i Oslo eller andre store byer, man er imot et samarbeid i Europa om kraftkabler, man er imot å utvide et sterkere klimasamarbeid i Europa gjennom EØS-avtalen, og vi har i dag også hørt at Rødt er imot at vi skal bruke kraft fra land eller tiltak overfor petroleumssektoren for å få ned utslippene der. Vi er helt nødt til å kutte utslipp i petroleumssektoren med 50 pst. for å ha mulighet til å nå målene om å kutte utslippene med 55 pst. innen 2030. Er Rødt imot å kutte de norske utslippene med 55 pst. innen 2030, eller hvordan har de tenkt å få det til?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-10-20:
Man kunne også brukt det å få ned utslippene i petroleumssektoren for å få opp teknologien på flytende havvind – en tilleggseffekt. Men til tallene: I dag er norske utslipp 49,3 millioner tonn. For å redusere med 55 pst. innen 2030 må det være 23,04 millioner tonn. Dit kommer vi ikke uten å kutte minst 50–60 pst. innenfor petroleumssektoren og i produksjonen. Da må vi også bruke kraft fra land. Vi kan bruke flytende havvind, vi kan bruke lokal CCS, men det må gjennomføres, ellers når vi ikke målet. Spørsmålet er igjen: Er ikke Rødt villig til å ha nok tiltak for å redusere de norske utslippene med 55 pst.? Det er de norske utslippene dette telles innenfor.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-10-20:
Jeg vil også begynne med å gratulere med posisjonen som klima- og miljøminister, med ansvaret for den viktigste og største oppgaven vi står overfor: en natur- og klimakrise. Jeg betviler ikke statsrådens forståelse av alvoret i den situasjonen som vi er i, men når vi leser plattformen, er det overordnet sett ambisjoner på klimaområdet, samtidig som mange av tiltakene som Stortinget allerede har vedtatt, svekkes: Kravet om at det bare skal selges nullutslippskjøretøy i 2025, er blitt til «fossilfrie kjøretøy». Den tidligere omtalen av varebiler og tungtransport er blitt borte. Når det gjelder målet om 50 pst. reduksjon innenfor transport, står det nå bare at man vil redusere utslipp innenfor transport. Og jeg kan gå videre: Innenfor naturfeltet er det sånn at skogvernet svekkes, bestandsmålene for rovdyr svekkes. Da blir mitt spørsmål: Risikerer vi nå at selv om statsråden ser det store bildet, så kommer man til Stortinget med saker som svekker allerede vedtatt politikk?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-10-20:
Samtidig skal vi ha en internasjonal avtale om natur. Den forrige regjeringen plasserte Norge i høyambisjonskoalisjonen, som snakker om 30 pst. vern innen 2030. Det må ligge et reelt vern i dette. Men når vi ser på situasjonen i Norge: Både i 2013, i den avtalen som ble inngått den gang, og i de to forrige regjeringsplattformene til den forrige regjeringen, står det helt tydelig at naturmangfoldloven skal ligge fast. Det er ikke omtalt i plattformen nå. Da blir mitt spørsmål: Vil statsråden stå på at naturmangfoldloven ligger fast, og at man skal følge Bernkonvensjonen, eller risikerer vi nå at det vil komme forslag som svekker naturmangfoldloven?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg hører at representanten Melby ikke gleder seg over lavere barnehagepriser, men hun kan glede seg over at hun skal få lov til å betale mer i skatt. Men det var ikke det jeg skulle spørre om. Forskere på global helse peker på gode velferdsordninger, et sterkt offentlig helsevesen og tillit som viktige stikkord for å lykkes med pandemihåndtering. Representanten Melby, som tidligere har vært kunnskapsminister, har fått erfare hvor viktig velferdsstaten har vært for å håndtere pandemien i Norge. Med dette bakteppet, syns Venstre-lederen fortsatt det var en god idé å gå til valg på å svekke sykelønnsordningen?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Representanten Melby brukte omtrent hele sitt innlegg til å snakke om vanlige folk, men demonstrerte likevel til fulle at hun ikke forstår hvem vanlige folk er. Pandemien vi nå er på vei ut av, har vist oss hva slags arbeidsliv vi har, og hvor ulike forutsetninger vi har i hverdagen vår. Noen har vært på hjemmekontor, mens andre har vært fysisk på jobb i bl.a. kollektivtransport og barnehage – flere i yrker med langt lavere inntekt enn dem som satt på hjemmekontor, f.eks. assistenter i barnehage fra sektoren Melby nettopp har vært ansvarlig for. Syns Melby det er rettferdig og sosialt bærekraftig at en ansatt som jobber i barnehage og ikke kan ha hjemmekontor når han eller hun er syk, skal bli trukket i lønn når de er syke, mens en som kan sitte på hjemmekontor, slipper det?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-10-20:
Pandemien lærte oss hvem som var kritisk viktige arbeidsfolk. Hverdagen til disse arbeidsfolkene kjennetegnes av lav inntekt, lav lønn, usikre jobber, og de kjenner på avmakt. Rekruttering av ungdom til disse yrkene krever større respekt i denne salen og dermed tydelige signaler til arbeids- og næringslivet om at disse fagfolkene trenger en kraftig bedret inntekt, lønn og arbeidsforhold. Dermed gir dette økt interesse for disse yrkenes fagutdanning og grunnlag for forbedring – og jeg understreker forbedring – av yrkesfag- og fagskoleutdanningen. Vil Venstre legge til rette for en sånn positiv kraftsamling for kritisk viktige arbeidsfolk?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-10-20:
Det er riktig at vi lærte mye om arbeidslivet i forbindelse med pandemien, men jeg bruker begrepet «kritisk viktige arbeidsfolk» fordi det var regjeringas eget begrep, eget uttrykk, som den mente var nødvendig å bruke for at spesielle grupper skulle få en særbehandling på den norske grensa. Det var en særbehandling fordi de gruppene var så kritisk viktige. Det er ikke noen tilfeldighet at vi har kommet i denne situasjonen. Det er bl.a. fordi respekten for de kritisk viktige yrkene ikke er stor nok her i salen. Vil Venstre være med på å snakke fram disse arbeidsfolkene som er nødvendige for å få Norge til å fungere hver eneste dag? Vil Venstre som det gamle lærerpartiet snakke fram fagutdanningen, den praktiske yrkesutdanningen, sånn at de kan føle samfunnets bevågenhet, de ungdommene som ønsker og har en drøm om å satse i de næringene?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Fremskrittspartiet er stolt over at vi fikk til et barnehageforlik i 2003 – et samarbeid mellom det offentlige og private aktører som har gitt en massiv utbygging, ført til full barnehagedekning og til valgfrihet og et sunt mangfold av barnehager. Halvparten av landets 300 000 barnehagebarn går i dag i en privat barnehage, og dette er kanskje den mest suksessfulle velferdsreformen de siste 20 årene i Norge. At venstresiden angriper den private barnehagesektoren med ideologiske skylapper, er trist, og i Oslo har vi også sett en aktiv politikk for å få bort den private barnehagesektoren. Det som derimot er uforståelig, er at forrige regjering som en avskjedsgave i sitt siste budsjett la inn et kutt på 472 mill. kr til private barnehager. Det er dramatisk, når vi vet at 40–50 pst. av de private barnehagene har budsjettert med underskudd de siste årene. Hva vil representanten Melby si til alle de hundretusenvis av foreldre som har barn i private barnehager, og som kanskje er bekymret for konsekvensen dette får for deres barnehage?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Jeg vil også gjerne begynne med å gratulere statsråden med utnevnelsen og ønske lykke til med en av regjeringens desidert viktigste oppgaver. Det er to historier fra ungdommer som gjorde spesielt stort inntrykk på meg i valgkampen. Den ene var fra Tuva på 15 år, fra Sande i Sogn og Fjordane, som, siden hun var en liten jente, hadde jobbet målrettet for å komme inn på idrettslinjen på Sogndal vidaregåande. Det var hennes drøm, men på grunn av postnummeret hennes og at hun ikke lenger hadde fritt skolevalg, kunne hun ikke gå på idrettslinjen hun hadde drømt om. Jeg vil også vise til Lukas på 16 år, fra Flateby i Enebakk i Viken, som kom inn på sitt fjerdevalg fordi de tre øverste skolene var for langt unna og fritt skolevalg ble fjernet i Viken, noe statsråden vet veldig godt, og som hun var med på. Mitt spørsmål er om statsråden ser noen som helst negative sider ved å frata elever friheten til å være med og velge sin skole gjennom fritt skolevalg.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
«Studenters inntekt ligger stadig lengre bak resten av befolkningen. Skal vi sikre lik rett til utdanning, må studentene ha en økonomi det går an å leve av.» Dette kunne vi lese på Venstres nettside to år før de gikk inn i regjering. Men tallenes tale er klar: To tredjedeler av studentene sier at deltidsjobben er avgjørende for i det hele tatt å ha råd til å studere. Én av tre studenter mener at økonomien går ut over skoleprestasjonene deres, og situasjonen er så alvorlig at studenter i snitt går med 5 000 kr i minus hver måned. Ikke bare skal studentene ha studielån, de må også ta opp forbrukslån. Etter så mange år der Venstre har hatt en hånd på rattet, vil jeg spørre om representanten er enig i at man burde gjort mer for studentene, og at vi nå kan gjøre enda mer.
Lan Marie Nguyen Berg (Miljøpartiet De Grønne), 2021-10-20:
Tusen takk for et viktig spørsmål. Jeg tror det er viktig nå å ta inn over seg de internasjonale endringene som skjer raskere enn det jeg tror mange norske partier har tatt inn over seg til nå. Vi ser at både FNs generalsekretær, ikke bare Miljøpartiet De Grønne, sier at vi må slutte å lete etter mer olje, kull og gass. Vi ser også at Det internasjonale energibyrået beregner at prisen på olje framover vil være vesentlig lavere dersom verden kommer til å nå sine klimamål. Det betyr at det haster nå med å omstille norsk økonomi for å sikre de trygge arbeidsplassene som vi trenger for framtiden. Vi må sørge for at ikke vi blir siste selger på torget, og da må vi omstille oss nå for å kunne skape de nye næringene og de nye arbeidsplassene som vi trenger.
Lan Marie Nguyen Berg (Miljøpartiet De Grønne), 2021-10-20:
Som jeg også var inne på i mitt innlegg, vil vi søke samarbeid, der vi kan, for en ekte klima- og naturpolitikk. Men vi vil også være tydelige på hva som er grensene for hva det faktisk betyr å gjennomføre god klima- og naturpolitikk. Jeg tror at utfordringen i Norge de siste 30 årene har vært at vi har holdt så fast i oljen at vi ikke har klart å utvikle de nye grønne næringene som vi trenger. I valgkampen la Miljøpartiet De Grønne fram en plan for hvordan det å slutte å lete etter olje, fortsette å høste av den produksjonen som vi har, også vil hjelpe oss og være den beste planen for å komme inn i det grønne skiftet. Men så lenge vi fortsetter å tviholde på oljen, går arealet, kompetansen og de beste hodene våre fortsatt til oljen, og det er det jeg er bekymret for at vi ikke klarer å rive oss ut av, om vi ikke klarer å si nå at vi slutter å lete etter mer olje. Det håper jeg at statsministeren vil kunne ta med seg til klimatoppmøtet i Glasgow.
Lan Marie Nguyen Berg (Miljøpartiet De Grønne), 2021-10-20:
Jeg tror det er viktig at vi tar inn over oss hvor viktig olje- og gassindustrien har vært som næring for Norge, og det er noe helt spesielt når vi nå må gjennom en omstilling der vi må vekk fra vår avhengighet av olje og gass og alle de arbeidsplassene som finnes der, og over i noe annet. Jeg tror – og det viser også tiden etter oljeprisfallet i 2014 – at den omstillingen kan gå mye lettere enn det mange ser for seg i dag, at mange kan få jobber innenfor andre næringer, og spesielt hvis vi nå tør å satse. Men samtidig må vi ha et system for å fange opp dem som kanskje vil falle utenfor. Det er det vi har tatt til orde for i vår pakke for et grønt næringsliv, og så er det selvfølgelig opp til en regjering å utrede det. Jeg er veldig glad for at man i Hurdalsplattformen er tydelig på at man ønsker å engasjere alle partene i arbeidslivet for å tenke rundt hvordan vi skal komme gjennom den omstillingen. Men jeg er også veldig opptatt av at vi må ha tydelige rammer for omstillingen, for ellers er jeg redd vi ikke kommer til å komme i gang.
Lan Marie Nguyen Berg (Miljøpartiet De Grønne), 2021-10-20:
Jeg tror tiden også er inne for å ha store visjoner for hva vi skal leve av etter oljen, og havvind er en av de næringene vi ønsker å ha tydelig satsing på. Ja, det er en ambisiøs satsing, men jeg tror ikke minst det er viktig for å få opp tempoet nå. Det vil også kunne skape arbeidsplasser i Norge. Leverandørindustrien vil kunne levere havvind til havvindplattformer i stedet for til oljeplattformer. Jeg vil ikke stå her og forskuttere akkurat hvordan det kommer til å slå ut med tanke på utenlandske verft, men det er avgjørende at vi nå klarer å få en løsning for tiden etter oljen, og da vil bl.a. også havvind være en del av det. Samtidig er det andre ting vi må gjøre. I Oslo har vi hatt stor suksess med å bruke innkjøpsstrategien vår aktivt, og det ser jeg også at den nye regjeringen ønsker å gjøre. Det håper jeg blir kraftfullt nok til at vi også kan få til en omstilling f.eks. innenfor transportsektoren.
Lan Marie Nguyen Berg (Miljøpartiet De Grønne), 2021-10-20:
Miljøpartiet De Grønne mener at det som er uambisiøst, er å fortsette å satse på norsk olje og gass når vi vet at verden har funnet for mye, når vi vet at vi produserer mye mer enn det vi kan innenfor klimamålene, når vi vet at IEA beregner prisen for olje framover på et nivå som vil gjøre at veldig mange av investeringene i Norge vil kunne være ulønnsomme. Det synes jeg er uambisiøst. Det vi trenger nå framover, er partier som ønsker å drive en aktiv næringspolitikk for å sørge for de nye næringene, men som også tør å sette punktum og starte på slutten for norsk olje og gass, som har tjent oss godt, men som ikke nødvendigvis kommer til å kunne gjøre det i framtiden når verden omstiller seg. Det må vi ta inn over oss, og da bør både partier som Høyre og også andre partier i denne sal ta inn over seg at klimakrisen også kommer til å føre med seg at oljeprisen kommer til å synke.
Lan Marie Nguyen Berg (Miljøpartiet De Grønne), 2021-10-20:
Jeg er veldig bekymret for Støre-regjeringens ytterligere forverring av det som allerede var en uansvarlig ulvepolitikk. Vi vet at ulven er truet, og at vi også trenger å opprettholde og øke ulvebestanden i Norge.
Lan Marie Nguyen Berg (Miljøpartiet De Grønne), 2021-10-20:
I 30 år har norske politikere snakket om klimakrisen som vår tids viktigste sak, men stort sett har vi egentlig ikke klart å kutte utslippene våre. Miljøpartiet De Grønne er tydelig på hva som trengs for å få til å kutte utslipp. Problemet har i mange år vært at man ikke har vært villig til faktisk å gjøre de store grepene som må til. Det vi har foreslått, er bl.a. at kommunene skal få muligheten til å kunne pålegge private å ta betalt for parkering på arbeidsplassene. Det er bl.a. fordi veldig mange kjører til jobb, f.eks. her i Oslo, der hvor det også er et godt kollektivtilbud, fordi de får gratis parkering på arbeidsplassen. Men det må være opp til hver enkelt kommune å innføre de klimatiltakene som vil være gode for sin kommune. Det jeg er bekymret for, er at vi skal fortsette å snakke om klimapolitikk som vår tids viktigste sak uten faktisk å ønske å gjennomføre de tiltakene som trengs.
Marianne Sivertsen Næss (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
For å lykkes med å kutte klimagassutslipp og få til rettferdig og inkluderende omstilling til fornybarsamfunnet er vi nødt til å ha flere tanker i hodet samtidig. Hurdalsplattformen er tydelig på å utvikle – ikke avvikle – petroleumsnæringen, en næring som gir inntekter, verdiskaping og arbeidsplasser i hele landet. I landsdelen jeg representerer, er enhver arbeidsplass avgjørende og en forutsetning for å kunne leve et godt liv i nord. Investorene står ikke i kø for å gå inn med risikokapital i kapitalkrevende industri. I nord bygger vi stein på stein, vi river ikke ned. Leverandørindustrien vår trenger forutsigbarhet, stabile rammevilkår og nok volum for å sikre en fortsatt tilstedeværelse lengst nord. Representanten sa fra talerstolen nå at det var viktig å gjøre noe med den olje- og gasspolitikken som har vært ført, men innretningen Miljøpartiet De Grønne tar til orde for, er ikke et svar på Nord-Norges utfordringer og heller ikke et svar på klimakrisen. Derfor er mitt spørsmål: Hvordan vil Miljøpartiet De Grønne få til grønn omstilling uten de inntektene olje- og gassindustrien gir oss?
Marianne Sivertsen Næss (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Hurdalsplattformen er tydelig på at regjeringen vil bygge på kompetansen fra olje- og gassindustrien innenfor nye næringsområder, og at inntekten som jeg spurte om der, vil være helt vesentlig nå når man skal satse på fornybare næringer. Vi legger opp til en aktiv næringspolitikk, der man skal stille opp for å stille krav til dem som vil høste av våre naturressurser. Der har Norge enorme muligheter innenfor næringer som skal kutte verdens utslipp. Vi har hydrogen, havvind, batteri og bærekraftig mineralutvinning, for å nevne noe. Men her må jo staten inn i større grad enn i dag for å realisere dette vekstpotensialet, og vi vil være avhengig av en stat som har muskler og inntekter til å kunne gjøre det. Hvordan vil Miljøpartiet De Grønne forholde seg til regjeringen fra Stortinget?
Marianne Sivertsen Næss (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
La meg starte med å gratulere oss alle med at vi endelig har fått en regjering som vil ta hele landet i bruk, en regjering som har troen på den nordligste landsdelen, og som med sin nordområdepolitikk vil satse på utdanning og forskning, ressursforvaltning, næring og samferdsel. Vi har ingen tid å miste for Finnmark og Nord-Norge. Den negative befolkningsutviklingen må snus. En av de største utenrikspolitiske utfordringene er at folk flytter fra nord. Dette er et stort paradoks. I nord har vi jo ressursene som verden både trenger og ønsker, som sjømat, energi, mineraler og opplevelser. I regjeringserklæringen finner vi flere punkter som anerkjenner regionens betydning for nasjonen Norge, men skal vi ta i bruk de enorme mulighetene i landsdelen, må det bo folk her. For å lykkes med å gjøre nordområdene til sentrum for grønn omstilling må vi ha flere tanker i hodet samtidig. Regjeringserklæringen er tydelig på at vi skal utvikle petroleumsnæringen og ikke avvikle den. Petroleumsnæringen bidrar i dag med store inntekter, verdiskaping og arbeidsplasser i hele landet. Kompetansen og inntektene fra olje og gass vil være avgjørende når vi skal omstille og få til en overgang til fornybarsamfunnet. Endelig har vi fått en regjering som stiller opp for og stiller krav til næringsaktørene som høster av våre naturressurser, en regjering som vil stille krav til oljeselskapene om at mer av verdiskapingen skal bli igjen lokalt, og krav om ringvirkninger på land, ikke minst i nord. For å sikre Finnmark samme forutsetning for utvikling av samfunn som i resten av landet vil investeringer i verdiskapende infrastruktur og tilgang på kvalifisert arbeidskraft være avgjørende. 420 kV-linjer fra Skaidi til Varangerbotn og fra Skaidi til Hammerfest er en nødvendighet. Våre fylkesveier og riksveier skal vedlikeholdes, og strekningene E45 Kløfta fra Kautokeino til Alta og rv. 94, som er innfartsåren til Hammerfest, er overmodne for utbedring. De ekstraordinære tiltakene vi har hatt lengst nord for å få folk til å flytte til Finnmark og Nord-Troms, skal evalueres og forbedres. Regjeringserklæringen lover flere desentraliserte utdanningstilbud nær der folk bor. Den nordligste landsdelen er viktig for oss som bor i nord, men den er også helt avgjørende for nasjonens sikkerhet og for våre inntekter til statsbudsjettet. Aldri før har vi hatt en regjeringserklæring som så tydelig legger til rette for å gjøre Nord-Norge til sentrum for nasjonal politikk(presidenten klubber)(presidenten klubber) (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2021-10-20:
Først vil jeg gratulere representanten Berg med plass på Stortinget, og at vi får flyttet debatten fra Oslo bystyre inn hit, blir morsomt i årene framover. De neste årene skal vi kutte utslipp samtidig som vi skal bygge grønn industri og skape nye arbeidsplasser. Da trenger vi et sterkt samarbeid med næringslivet. Jeg opplever at Miljøpartiet De Grønne har en litt annen tilnærming, for man foreslår en kraftig økning i skatter for næringslivet, samtidig som man har delt ut en statlig jobbgaranti til 150 000 folk som nå jobber i olje- og gassnæringen, som Miljøpartiet De Grønne vil legge ned innen 14 år. Da er mitt spørsmål til representanten Berg: Dersom det er så lett gjennom statlige bevilgninger å garantere lønnsomme arbeidsplasser som finansierer velferden, vil Miljøpartiet De Grønne også komme med statlig jobbgaranti til andre yrkesgrupper i privat sektor som opplever omstilling, f.eks. taxisjåfører eller folk i varehandelen, som også står foran en stor omstilling de neste årene?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2021-10-20:
Det er ikke helt svar på spørsmålet mitt. Det Miljøpartiet De Grønne har foreslått, er en statlig jobbgaranti, og det har ikke jeg noen tro på. Jeg har tro på at man gjennom gode rammevilkår for næringslivet faktisk kan få til den grønne omstillingen, men det skjer ikke gjennom garantier. Så kan jeg ta planen til Miljøpartiet De Grønne på alvor. Et av de store tiltakene i den planen er havvind. Høyre vil satse kraftig på havvind fordi vi trenger mer fornybar energi, men også fordi vi kan bygge opp grønn industri og kompetansemiljøer i Norge. Miljøpartiet De Grønne har vedtatt at det skal bygges 30 GW havvind innen 2030. Det betyr at vi må bygge, drifte, flytte en ny vindturbin hver eneste dag fra januar 2022. Da har vi ikke tid til å gjøre konsekvensutredninger og ta vare på naturverdier, og for det andre vil det ikke skape arbeidsplasser i Norge, for utenlandske bedrifter og verft må hentes inn hvis vi skal nå det som er ganske ugjennomtenkte mål. Mitt spørsmål til Miljøpartiet De Grønne er: Hvordan skal man garantere statlige arbeidsplasser når det er utenlandske bedrifter og verft som må inn, fordi Miljøpartiet De Grønne ikke har kontakt med industrien og kommer med ganske ugjennomtenkte mål?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2021-10-20:
Utfordringen er at hvis Miljøpartiet De Grønne skal ha en troverdig tilnærming til en så stor omstilling som Norge skal igjennom, må man ha sammenheng i politikken, sammenheng i næringspolitikken og klimapolitikken. Når det gjelder havvindsatsingen på 30 GW havvind, vil det si at man i løpet av ni år skal bygge dobbelt så mye som Storbritannia har bygget på 18 år. Det betyr at man ikke kan ha riktig gode konsekvensutredninger av naturverdier. Det betyr at det ikke er kapasitet i den norske leverandørindustrien. Hvis det finnes eksempler på verft som kan stille opp med så mye, så kom gjerne med det, men det er ikke kapasitet i norsk leverandørindustri til å levere. Vi må ha en troverdig tilnærming om vi skal bygge opp og omstille norsk økonomi. Det å komme med statlig garanterte arbeidsplasser til 150 000 mennesker, og ikke ha tiltak for å nå det, synes jeg er lite seriøst hvis vi skal nå klimamålene.
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2021-10-20:
Norge har heldigvis fått en ny regjering, og regjeringsplattformen slår tydelig fast at det nå skal føres en mer restriktiv rovdyrpolitikk. Det er helt nødvendig at de som bor nær rovdyrene, blir lyttet til. For eksempel har ulvestanden vært altfor høy de senere årene. Det får store konsekvenser for de lokalsamfunnene som blir rammet. I f.eks. Rendalen var det på 1990-tallet om lag 50 sauebruk med utmarksbeite i den kommunen. Nå er det tre igjen. Til neste år vil det kanskje være to igjen. Miljøpartiet De Grønne skriver i sitt arbeidsprogram at de for de kommende fire årene ønsker å nær doble bestandsmålet for ulv. Forstår Miljøpartiet De Grønne hvor store konsekvenser dette ville fått for lokalsamfunnene som blir rammet?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Når Miljøpartiet De Grønne har ordet, blir det veldig mange ideologiske skylapper. Det er forbud og påbud og motstand mot økonomisk vekst. Det kommer mye som er lite gjennomtenkt. Jeg ser bl.a. at Miljøpartiet De Grønne tar til orde for innføring av tvungen parkeringsavgift for kommuner og arbeidsgivere på egen privat grunn. Bakgrunnen er selvfølgelig Miljøpartiet De Grønnes utrettelige kamp mot Distrikts-Norge, mot bilen, og jeg vet vel at Miljøpartiet De Grønne egentlig ønsker et forbud mot både kjøpesentre og biler og på den måten få løst hele parkeringsproblemet. Det er uten å ta hensyn til de forskjellene som er i Norge – utenfor Oslo, hvor man ikke har alternativene til bil, ikke har et kollektivtilbud som er godt nok, og hvor ikke alle kan sykle til jobben eller gå for å gjøre innkjøp. Hvorfor vil Miljøpartiet De Grønne frata kommunene muligheten til selv å utvikle egen kommune til det beste for egne innbyggere?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-10-20:
Det er helt riktig som representanten sier, at Kristelig Folkeparti har et annet syn på abortspørsmålet i programmet sitt. Vi ønsker å få utredet også rettsvernet for barnet før uke 12. Men så er det sånn at Kristelig Folkeparti er fullstendig klar over hva flertallet i denne salen mener. Det betyr at vi i denne perioden vil fokusere på å beholde dagens abortlov med selvbestemmelse til uke 12. Vi ønsker at nemndene, i en form som er til hjelp for kvinner og samtidig ivaretar rettsvernet for barnet, blir ivaretatt – det er nemlig målsettingen for nemndene, at de skal ivareta kvinnene og rettsvernet til barnet – og vi ønsker ikke å utvide abortloven, sånn som det ligger an til både i Arbeiderpartiet og i andre partier på venstresiden.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-10-20:
Jeg som KrF-er står på Kristelig Folkepartis program, men Kristelig Folkeparti er opptatt av å nå fram i politikken. Det betyr resultater. Når den politiske situasjonen er sånn at det er snakk om å utvide dagens abortlov, ønsker ikke Kristelig Folkeparti det, og derfor vil vi stå på dagens abortlov og kjempe mot en utvidelse. Samtidig har jeg lyst til å si at abortloven handler om mer enn kvinnen. Abortloven handler også om et økende rettsvern for barnet fra uke 12. Det Kristelig Folkeparti spør om, er: Er det mulig å lage et rettsvern også før uke 12? I dagens abortlov er det et økende rettsvern ettersom ukene i svangerskapet går. Så det er to hensyn å ta i norsk abortlov: Det ene er kvinnen, som selvfølgelig skal ivaretas på en god, faglig og omsorgsfull måte. Det andre er at vi også skal ivareta fosteret.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-10-20:
Tillit er et av ordene som er likt begge veier, samme hvordan vi leser det. Tillit er vi avhengig av i samfunnet, vi er avhengig av det i systemene våre, og vi er avhengig av det i tjenestene våre – tillit fra statlige, kommunale og fylkeskommunale myndigheter til de enkelte arbeidsplasser som skal gjøre tjenesten for oss. Men det er også en annen ting som jeg er opptatt av, og som Kristelig Folkeparti er opptatt av, og det er kvaliteten i tjenestene. Vi er opptatt av at ting går framover, at nye muligheter med ny kunnskap gjør at ting går framover. Det er ikke slik at alt var bedre før, men jeg er opptatt av at de som jobber i disse tjenestene, skal være med og utvikle dem på en slik måte at vi til enhver tid har de beste tjenestene i landet vårt.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-10-20:
Kristelig Folkeparti er også opptatt av tjenester nær folk, men Kristelig Folkeparti tar også inn over seg at det er strukturendringer i bosettingsmønsteret som ikke staten styrer over, hvor en – dessverre, vil jeg si – får færre som bor i Distrikts-Norge, og folk flytter sentralt. Det handler ikke bare om tjenester, men det er en trend vi ser i hele Europa, ja, over hele verden. Derfor er det viktig for meg å ha tjenester som er kvalitativt gode nær folk, men som også har en så stor kvantitet at kvaliteten blir god. Det nytter ikke å ha tjenester som ikke er gode nok kvalitetsmessig for folk som bor i distriktene. Ta f.eks. akuttmedisinen: Der en er lengst fra, trenger en kanskje størst kompetanse for å klare å komme tidsnok inn til sykehuset når en trenger det mest.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-10-20:
Nå er det sånn at Fremskrittspartiet har sittet i regjering i ganske mange av de årene som Kristelig Folkeparti ikke har sittet i regjering. Jeg vil minne representanten om at minstepensjonen opptil flere ganger ble økt fra Kristelig Folkepartis side når regjeringen forhandlet i Stortinget. Så Kristelig Folkeparti har vært med og forhandlet opp minstepensjonen med mange tusen i løpet av de siste årene. Når det gjelder bensin- og dieselavgifter, må vi ha to tanker i hodet på en gang. Den største utfordringen for dem som er svakest – og det er kanskje ikke de som bor i dette landet, men folk som betaler prisen for at vi slipper ut klimagasser, og som verken har bil eller sykkel – er at de faktisk betaler en høy pris, for de får ikke engang dyrket maten sin fordi klimautslippene i den vestlige verden er så store. Derfor har Kristelig Folkeparti tatt det ansvaret når det gjelder klimautslipp og avgifter.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-10-20:
Takk for et veldig hyggelig spørsmål. Engasjementet for matsikkerhet deler vi med representanten. Jeg deler også synet på at vi skal sikre små og mellomstore bruk. Det har vi også gjort i de årene mitt parti har sittet i Landbruksdepartementet. Vi har prioritert de største pengene til investeringer i de minste og mellomstore brukene, nettopp for å klare å nå det målet, for å bruke ressursene i landet vårt. Det handler også om mindre bruk der det kanskje er brattest, nettopp for å ivareta matproduksjonen over hele landet. Det vil vi være med på fortsatt, for vi mener at det kravet også skal kunne innfris av små og mellomstore bruk uten å måtte øke verken areal eller kvote for å betjene de lånene de faktisk da må ta opp.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-10-20:
Det internasjonale perspektivet er ekstremt viktig, ikke minst i en pandemi, men jeg mener det er viktig uansett hvilket politikkområde vi har. Den dagen et land blir seg selv nok, blir vi et fattig folk. Når det gjelder selve vaksineringen, har vi hatt en statsråd fra Kristelig Folkeparti som har jobbet intenst for å sikre vaksiner til flere land. Vi vet at hvis vi ikke klarer å vaksinere i de landene som ikke har råd til vaksiner selv, så muterer viruset, og det går fort. Det betyr at det både er hjelp til dem som trenger det, og det er hjelp til selvhjelp for oss som også har fått vaksine, fordi vi slipper å få muterte virus til vårt eget land. Det gjør også at vi trenger å bruke mindre ressurser på vårt eget helsevesen og kan bidra til andre helsegrupper som trenger dette mest. Dette er en god og klok prioritering og en rett vurdering.
Lubna Boby Jaffery (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Først ønsker jeg å gratulere representanten Bollestad som parlamentarisk leder. I Kristelig Folkepartis program står det at Kristelig Folkeparti ønsker å «erstatte dagens abortlov med en lov som legger til grunn at fosteret har menneskeverd, som er bedre tilpasset utviklingen innen medisinsk teknologi og som ivaretar hensynet til fosterets verdi og rett til liv, og den nødvendige ivaretakelsen av kvinnens trygghet og helse på en etisk forsvarlig måte.» Det jeg da lurer på, er om representanten Bollestad er imot dagens abortlov, der kvinner har selvbestemt rett inntil uke 12 og inntil uke 18 ved nemndbehandling.
Lubna Boby Jaffery (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg registrerer at representanten ikke svarer helt på det jeg lurer på. Representanten snakket mye om valgfrihet for familiene og hvor viktig den friheten er. Dette er en frihet som kvinner har kjempet fram i Norge gjennom en årrekke, også retten til selvbestemt abort og retten til å bestemme over egen kropp. Støtter representanten Bollestad dagens abortlov eller ikke?
Lubna Boby Jaffery (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Norge har sammen med resten av verden det siste halvannet året stått i en pandemi. Det har satt oss alle på prøve. For de fleste har det gått helt greit. Man har kommet seg gjennom den vanskelige tiden og ser nå framover. Men mange av dem som var sårbare før pandemien, har også blitt mer sårbare under og etter pandemien. Det ser vi f.eks. i Bergen, der vi så i de første fasene av gjenåpningen at spesielt familier, barn og unge søkte hjelp i kommunens lavterskeltilbud. Med koronamidler fra staten etablerte kommunen bl.a. tilbud som Lavterskel kveld. Dit kunne man komme uten timebestilling og få hjelp fra fagfolk. Jeg er glad for at den nye regjeringen ser at selv om pandemien er over, pågår det en krise for mange hva angår den psykiske helsen. I regjeringserklæringen slås det fast at man trenger en særlig innsats for barn og unges psykiske helse, og man skal bevilge penger til lavterskel psykisk helsehjelp i kommunene. Jeg er glad for at regjeringen har hørt på barn, på unge, på fagfolk og på Kommune-Norge i kravet om at den psykiske helsen må prioriteres. Regjeringen vil også fjerne egenandelen for dem til og med 25 år for behandling i offentlig psykisk helsevern. Det betyr at unge mennesker tidlig i voksenlivet kan få hjelp til å håndtere utfordringer før de utvikler seg til å bli uoverkommelige problemer. Jeg ser fram til å få lov til å jobbe for et sterkt offentlig helsevesen, som styres av fellesskapet og er finansiert over skatteseddelen. Det er slik vi bekjemper sosial ulikhet og forskjeller og gir alle mulighet til å leve et godt, helsefremmende liv.
Erling Sande (Senterpartiet), 2021-10-20:
La meg også starte med å gratulere representanten Bollestad som parlamentarisk leiar. Den regjeringa Kristeleg Folkeparti var ein del av, gjennomførte ei rekkje reformer i offentleg sektor. Eit fellestrekk for fleire av dei har vore eit fokus på struktur, og resultatet har dessverre vore ein veldig stor grad av sentralisering, som har skapt stor uro og misnøye i mange lokalsamfunn i dette landet. No er Kristeleg Folkeparti ute av regjering og har ein mykje friare posisjon. Den nye regjeringa løftar fram ei tillitsreform. Fokuset er på innhaldet i tenesta, snarare enn på strukturen, å gje dei tilsette tid og tillit til å gje brukarane betre tenester og å lyfte fram fyrstelinja og rolla til læraren, sjukepleiaren og politibetjenten, slik at meir tid kan brukast på teneste og mindre på rapportering. Spørsmålet mitt er: Med tanke på Kristeleg Folkeparti i si nye rolle, er dette ei utvikling av offentleg sektor og ei reform som Kristeleg Folkeparti kan gje tilslutning til?
Erling Sande (Senterpartiet), 2021-10-20:
Senterpartiet er oppteke av tenester nær folk, og gode tenester nær folk. Vi ser ikkje så tydeleg den motsetnaden som Bollestad trekkjer opp mellom kvalitet og tenester nær folk. Men eg har lyst til å spørje endå klarare: Når det gjeld den sentraliseringspolitikken som har vore ført, og som nettopp har resultert i større avstandar, at tenestene ikkje i same grad er nær folk, ser Bollestad at det har vore ei uheldig utvikling på fleire område, og er Bollestad og Kristeleg Folkeparti villige til å sjå på andre måtar å utvikle offentleg sektor på enn den typen strukturelle endringar?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Kristelig Folkeparti ønsker å framstille seg som et parti for de svakeste i samfunnet, men i vår stemte de imot å øke minstepensjonen over EUs fattigdomsgrense, og i årets statsbudsjett, som er det siste Kristelig Folkeparti er med på å legge fram, foreslår de å øke avgiftene på bensin og diesel, noe som rammer dem som ikke har råd til å kjøpe ny bil, og som derfor straffes ekstra hardt. Kanskje enda verre er det at Kristelig Folkeparti er med og foreslår at egenandelen/frikortgrensen for medisiner og helsetjenester økes med over 450 kr, til over 2 900 kr. Dette er noe som rammer mange syke og personer med dårlig råd. Jeg forstår ikke hvordan Kristelig Folkeparti og representanten Bollestad kan forsvare dette.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Jeg vil også gratulere statsråden med ny jobb. Det blir kanskje litt slakk til å begynne med, men hun skal nok merke at vi kommer til å utfordre henne. Skal vi sikre spredt bosetting i Norge, må vi sørge for å ha desentraliserte sykehustjenester nær der folk bor, og alle husker for åtte år siden da de rød-grønne styrte – da var det mange sykehus som ble lagt ned under Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SVs styre. Men jeg har lyst til å starte litt positivt, for vi har et forslag om å videreutvikle Klinikk Alta, noe Hurdalsplattformen også slår fast. Spørsmålet til statsråden er om hun støtter vårt forslag om at det etableres en framtidsrettet «ultraren» operasjonsstue ved Klinikk Alta, som er et viktig skritt mot å etablere et fullverdig akuttsykehus med fødetilbud i Alta.