Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-13:
Den 10. mai startet den formelle saksbehandlingen av den største suverenitetsoverføringen vi har hatt i Norge siden 1992. Det er andre gang i vårt lands historie at vi bruker § 115, tidligere § 93. Det viser alvorlighetsgraden i saken vi skal behandle. Etter høringen har det kommet vesentlige motforestillinger som vi i Senterpartiet mener ytterligere begrunner en utsettelse av behandlingen av denne saken. Professor Eivind Smith, Stortingets fremste rådgiver i grunnlovsspørsmål og landets fremste ekspert, har uttalt: «Løsningen regjeringen ønsker å få Stortinget med på, er mest en rent formalistisk omgåing av kravene til myndighetsoverføring i Grunnloven.» Det sa han den 24. mai. Den 28. mai kunne vi lese – etter å ha hørt både Elisabeth Aspaker og Siv Jensen snakke om at det skulle være reelle vurderinger i ESA – at det kun er én mann som skal sitte og gjøre ESAs vurderinger opp mot EUs enorme system med over 600 ansatte. Det bekrefter at det er rene kopivedtak, og at det er en omgåelse av Grunnloven, det som vi nå blir invitert til å gjøre. I tillegg har vi fått opplyst etter høringen at Island kommer til å bruke lengre tid, at det er stor usikkerhet om hva som kommer til å bli resultatet i Alltinget, og at det tidspresset som regjeringen har lagt på Stortinget, dermed ikke lenger har gyldighet, for regjeringen har vært svært tydelig i sine råd til komiteen om at her må det hastes igjennom. Etter at høringen har kommet fram, har også finanskomiteens leder fremmet et forslag om at man må få en grunnlovsvurdering av dette og bedt Høyesterett om det. En ny opplysning er også at ledelsen i komiteen ser på dette som en uansvarlig behandling. På det innholdsmessige har det også kommet stadig flere motforestillinger. Den 2. juni kunne vi lese at Kenneth Harr, finansreguleringsekspert i Brussel, advarte på det sterkeste mot det som nå er i ferd med å skje. I proposisjonen står det at dette handler om regulering, men som han sa: Alt handler om deregulering – altså det motsatte av det som står i proposisjonen. Medlem i det norske Finanskriseutvalget, Erik S. Reinert, har stilt vesentlige spørsmål om vi kunne gjøre det samme som den norske staten gjorde på starten av 1990-tallet med å overta norske banker i en krisesituasjon, eller det vi gjorde i 2008. Vi har heller ikke fått belyst om de motforestillingene er rett eller feil, men det er svært tunge motforestillinger, som bør bli belyst før man tar en endelig beslutning. I store saker tar vanligvis Stortinget seg god tid. Man inviterer til høring, man får fram motforestillingene, og man er trygg på den beslutningen man tar. Men i den største saken har vi valgt å haste det igjennom. Vi inviterte til høring på en tirsdag, som ble avholdt på torsdag. Det var ikke mulig for folk å melde seg på. Det var personer som ble oppringt og oppfordret der og da. Det gikk så fort at det var ikke mulig å få fram motforestillingene ordentlig. Gjennom saksbehandlingen har det kommet stadig flere motforestillinger fra landets tyngste eksperter. Eivind Smith har advart mot det, det juridiske miljøet ved Universitetet i Bergen har advart mot det, det juridiske miljøet ved Universitetet i Tromsø har advart mot det. Så de tyngste juridiske miljøene har advart mot at dette kan være grunnlovsstridig, og vi får stadig flere motforestillinger også fra de finanspolitiske miljøene i Norge. Derfor ber jeg om at vi kan få bedre tid til å behandle saken, at vi utsetter den, slik at Stortinget vet hva det gjør, og slik at vi får en opplyst og god debatt før vi skal fatte en endelig beslutning.