Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2005-05-24:
Finnmarksloven engasjerer. Finnmarksloven forarger. Og finnmarksloven motiverer. Loven engasjererfordi den berører alle som bor i Finnmark, og fordi den vil ha betydning for forvaltningen av en vesentlig del av fylkets areal. Statskog har fram til nå forvaltet 96 pst. av grunnen i fylket. Nå er det slutt på «statlig overherredømme». Et areal tilsvarende hele Danmark overføres til Finnmarks befolkning og skal styres av representanter fra fylkestinget og fra Sametinget. Dette er en enorm tillitserklæring til alle som bor i Finnmark. Finnmarksloven forarger fordi den innebærer noe nytt og ukjent. Usikkerhet gjør mange av oss irritable. Loven forarger også fordi flere kunne tenkt seg andre løsninger på f.eks. sammensetningen av styret i Finnmarkseiendommen og på utformingen av behandlingsreglene i saker om endret bruk av utmark. Men ikke minst har loven forarget fordi enkelte – også stortingsrepresentanter – bevisst har feilinformert om lovens innhold og konsekvensene av den. De som har gjort dette, har bidratt til å skape unødig splid i Finnmark og bærer av den grunn et stort ansvar på sine skuldre. Men ikke minst motiverer loven til utvikling, vekst og samarbeid i Finnmark. Finnmark er et fylke med store ressurser. Det er liten tvil om at disse kan utnyttes på en bedre og mer målrettet måte enn det som gjøres i dag. Målet er nye arbeidsplasser og vekst i vår nordligste landsdel. Nå gis finnmarkingene mulighet til i fellesskap å finne bærekraftige løsninger til beste for en felles framtid. Jeg håper og jeg tror at dette vil skje i et tett og godt samarbeid mellom representanter for fylkestinget og Sametinget. Hvordan skal så Finnmarkseiendommen styres? Det som fram til nå har vært betegnet som statens grunn i Finnmark, overføres til Finnmarkseiendommen, som skal styres av tre representanter fra fylkestinget og tre representanter fra Sametinget. Styreledervervet skal gå på omgang og lederen gis dobbeltstemme. I saker som gjelder endret bruk av utmark, gjelder egne regler for saksbehandling. Sametinget skal bl.a. utarbeide retningslinjer som det skal tas hensyn til i vurderingen av om det f.eks. skal opprettes en vindmøllepark på kysten av Finnmark. Det er imidlertid viktig for meg å presisere at Sametinget ikke er gitt nektingsrett i saker som gjelder endret bruk av utmark. Reglene sikrer imidlertid at man grundig vurderer hvordan en endring vil innvirke på samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv. Så noen ord om identifisering av rettigheter: Striden om utbyggingen av Alta-Kautokeino-vassdraget på 1980- tallet gjorde det klart at det i Norge var et stort behov for å avklare statens forhold til samisk kultur og rettsstilling. I etterkant av denne striden var det bred enighet om at det var nødvendig å finne ut hvilken plass samene hadde hatt og skulle ha i det norske samfunnet. Det var også behov for en nærmere kartlegging av hvilke særlige rettsforhold som knyttet seg til samisk kultur og virksomhet i områdene som samene tradisjonelt befolket. Resultatet av denne erkjennelsen var nedsettelse av Samerettsutvalget, vedtakelse av sameloven og av en grunnlovsbestemmelse om statens forpliktelser overfor den samiske folkegruppen. Et foreløpig siste kapittel i dette arbeidet skrives når vi i dag vedtar finnmarksloven. Behovet for å klarlegge samenes rettigheter til land og vann i Finnmark er et bærende hensyn bak finnmarksloven, men – og det er det viktig å understreke, ikke minst i forhold til Fremskrittspartiet – loven er etnisk nøytral og gir ikke samene noen form for særrettigheter til grunnen i Finnmark. Det nedsettes en kommisjon og opprettes en særdomstol for å identifisere samer og andres rettigheter til land og vann i Finnmark. Rettighetene skal anerkjennes på bakgrunn av alminnelige tingsrettslige prinsipper som hevd og alders tids bruk. En slik identifikasjonsordning er helt nødvendig for at vi skal kunne oppfylle våre folkerettslige forpliktelser etter ILO-konvensjon nr. 169. Med dette likestilles finnmarkingenes bruks- og eierrettigheter med andre nordmenns bruks- og eierrettigheter. At SV går imot at det legges til rette for identifikasjon av individuelle rettigheter, innebærer at SV ikke anerkjenner samers og andre finnmarkingers bruks- og eierrettigheter på lik linje med det andre innbyggere i Norge har. En slik diskriminering mener Kristelig Folkeparti er helt uakseptabel. Den kartlegging av rettigheter som finnmarksloven legger opp til, har av enkelte blitt betegnet som «privatisering av Finnmarksvidda». Det finnes overhodet ingen dekning for en slik påstand. Jeg vil for det første presisere at finnmarksloven legger opp til identifisering av eksisterende rettigheter. Loven gir ingen nye rettigheter. For det andre vil jeg minne om at identifikasjonsordningen kun innebærer at den bruk av grunnen i Finnmark som har foregått gjennom lang tid, nå blir formalisert gjennom rettigheter til individer og grupper. Alle som kjenner fylket, vet at det først og fremst blir snakk om å anerkjenne kollektive bruksrettigheter. SV går imot reglene om identifikasjon og vil at disse skal sendes ut på høring. I innstillingen begrunner partiet dette med bl.a. å si: «En finnmarkslov som oppleves som sterkt ubalansert og hvor store deler av befolkningen ikke føler seg godt ivaretatt, vil ikke styrke ILO-konvensjonen.» Finnmarksloven ivaretar alle innbyggerne i Finnmark på en god måte. Det er ikke dekning for å karakterisere loven som ubalansert. Det er dessuten viktig for meg og for Kristelig Folkeparti å påpeke at menneskerettigheter til vern for minoriteter er gitt nettopp for å beskytte mot overgrep fra majoriteten. Hvorvidt Norge skal oppfylle disse menneskerettighetene, kan ikke avhenge av tilslutning fra den samme majoritet. Det er etter Kristelig Folkepartis oppfatning trist at SV ikke anerkjenner samenes rettigheter i tråd med dette grunnleggende prinsipp. Finnmarksloven innebærer en historisk svært viktig anerkjennelse av at samer har opparbeidet rettigheter til land og vann i Finnmark. At SV, når prinsipper om minoritetsvern settes på en praktisk politisk prøve, totalt svikter, viser med all tydelighet at partiet ikke er villig til å anerkjenne urfolks rettigheter i Norge. I Dagsavisen i går påpeker Hallvard Bakke at justiskomiteens behandling av finnmarksloven har vært enestående når det gjelder lovbehandling. Han skriver: «Justiskomiteen i Stortinget gikk inn i en dialog med Sametinget og endte opp med en lov som langt på vei imøtekom Sametingets innvendinger og som var helt forskjellig fra regjeringens opprinnelige forslag.» Hallvard Bakke har rett i at Stortingets behandling av denne saken har vært spesiell, men han tar grundig feil når han hevder at vi har kokkelert – og kun invitert Sametinget til å presentere oppskrift. For første gang i historien har Stortinget benyttet seg av konsultasjoner under behandlingen av en sak. Komiteen har gjennomført fire konsultasjoner med Finnmark fylkesting og med Sametinget. Dette har vært svært konstruktivt og bidratt til å føre saken framover. Innspill fra Sametinget, fra fylkestinget og ikke minst fra våre fylkespartier i Finnmark har hatt stor betydning for utformingen av loven. Samarbeidet med alle disse har vært svært konstruktivt, og jeg vil benytte anledningen til å takke for godt samarbeid. Regjeringens forslag til finnmarkslov har fått mye negativ omtale. En del av kritikken var berettiget – det må selv jeg, som representerer et regjeringsparti, medgi – men noe har også vært dypt urettferdig. Justisminister Odd Einar Dørum viste handlekraft, og jeg vil også si stort mot, da han våren 2003 la fram et forslag til lov om rettsforhold og forvaltning av grunn og naturressurser i Finnmark fylke. Vi snakker om en statsråd som i 1981 fikk bot for å aksjonere mot Alta-Kautokeino-utbyggingen. Jeg vil benytte anledningen til å takke Dørum for engasjement og mot, og ikke minst vil jeg takke ham for smidighet og velvilje i forbindelse med justiskomiteens arbeid med supplering av finnmarksloven. Jeg vil avslutte med å gratulere alle finnmarkinger med dagen og ønske lykke til med samarbeidet for en felles framtid.