trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-01-13:
Jeg har ikke vært medlem av Regjeringen gjennom hele den perioden man har jobbet med denne saken, men jeg kan forsikre om at det har vært gjort et godt arbeid de siste månedene. Det har vært tre departement som har sittet sammen, for å få fram et høringsnotat som tar opp veldig krevende problemstillinger. Man har blitt enige om at dersom man skal implementere datalagringsdirektivet, er de spørsmålene som er tatt opp i høringsnotatet, relevante, og vi har kommet fram til løsninger på krevende spørsmål som vi har lagt fram for høringsinstansene. Så tror jeg det nå er viktig at vi ser framover. Det er mange europeiske land som har brukt tid på å implementere datalagringsdirektivet. Det viser jo at saken er krevende, og derfor ser jeg fram til en grundig høringsprosess. Jeg håper at mange bidrar i den høringsprosessen, slik at vi kan få gode innspill til både avklaringer på de åpne spørsmålene som det er lagt opp til i høringen, og eventuelle innspill som er viktige å ta med seg i det videre arbeidet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-01-13:
Det er en uttømmende opplisting i høringsnotatet om hvilke forhold som kommer i tillegg til dem som har en strafferamme på tre år. Det er bl.a. straffeloven § 91 og 91a, om terrorvirksomhet og forhold som gjelder spionasje. Det er også en del andre bestemmelser som er listet opp knyttet til narkotikalovbrudd og hvitvasking og forhold knyttet til privatlivets fred. Det er det som det legges opp til i høringsnotatet. Det er selvsagt mulig for høringsinstansene å komme med innspill her, om man har gått for langt, eller om man har gått for kort. Det vil være av de ting man må vurdere i ettertid – etter at høringen er gjennomført.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-01-13:
Regjeringen vil ta inn over seg og vurdere alle innspill som kommer i den høringen vi har lagt opp til. Jeg kan også bekrefte at PSTs stilling – som jo var hovedargumentet til Lund i den kommentaren han hadde etter pressekonferansen – ikke blir endret gjennom datalagringsdirektivet, med unntak av at det selvsagt vil være nye data som blir lagret, som PST også kan få tilgang til gjennom det. Men lovgivningen knyttet til PST blir ikke endret ved datalagringsdirektivet. Jeg vil bekrefte at vi har en høring. I høringsbrevet er det lagt opp forskjellige punkter der vi ber om råd fra høringsinstansene. Det gjelder f.eks. hvor lenge man trenger å lagre data. Der er jo direktivet åpent for et tidsrom på mellom 6 og 24 måneder. Det er blant det vi ønsker innspill om fra høringsinstansene, og så vil vi basere det vedtaket og den beslutningen vi skal ta i Regjeringen, på de høringsinnspillene som kommer. På det tidspunktet vil vi også komme med en anbefaling, om dette skal implementeres i norsk rett eller ikke.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-01-13:
Jeg er enig med representanten Foss i at det er viktig at vi driver et fornyingsarbeid. Det har Regjeringen gjort de siste fire årene, og det skal Regjeringen gjøre de neste fire årene. Det er helt klart en krevende situasjon Norge er i; vi skal bringe budsjettene ned mot 4 pst.-banen. Da er det helt avgjørende at vi klarer å drive fornyingsarbeid. Vi har kanskje de største fornyingsprosjektene i vår tid gående. Vi har Nav-reformen, som er krevende – det viser at omstilling i offentlig sektor er krevende. Vi har pensjonsreformen der vi har store arbeidsoppgaver foran oss, f.eks. med å tilpasse uføreordningene til dagens pensjonsordning, og vi har Samhandlingsreformen. I dag har kunnskapsministeren svart på spørsmål i spørretimen om Tidsbrukutvalget i kunnskapssektoren. Det er et godt eksempel på hvordan det går an å tenke fornying også inn i kunnskapssektoren. Fra 2007, da Regjeringen la fram forvaltningsmeldingen, har vi rapportert, med en egen rapport, om over 700 nye fornyingstiltak, så det at vi ikke har gjennomført fornyingstiltak i forrige periode, er jeg ikke enig i. Men jeg mener også at det er mye mer å gå på. Derfor må vi drive et aktivt fornyingsarbeid i årene framover. Jeg tror veldig mye nå vil dreie seg om å ta i bruk IKT for å kunne gjøre ting mer effektivt. Vi ser at det går an å tallfeste innsparinger ved å ta i bruk IKT. Fra mitt departement vil IKT-satsinger – det å kunne ta i bruk IKT – være noe av det viktigste jeg kan bidra med inn i regjeringsarbeidet. Men også på andre, mer strukturelle områder vil jeg selvsagt bidra i debatter og være pådriver i regjeringsapparatet for å se på om det går an å drive offentlig sektor på måter som gjør at vi får mer ut av de pengene vi setter inn.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-01-13:
Jeg er enig med representanten Foss i at både pensjonsreformen og Nav-reformen ble satt i gang før Stoltenberg-regjeringens tid. Begge reformene viser jo at det er krevende arbeid som skal i gang. Jeg tror også at mange av de utfordringene vi ser i samferdselssektoren, ikke bare skyldes den siste fireårsperioden. Det viser vel at man har brukt lite penger på infrastruktur og offentlig virksomhet i en periode, og at det kanskje gjør at vi er i den situasjonen vi er i nå. På samferdselssektoren – som på alle andre sektorer – er det mye å hente på å drive effektivt, men jeg har liten tro på at vi klarer å finansiere offentlig sektor på en annen måte. Når det gjelder å flytte penger ut i privat sektor, er jeg opptatt av at det offentlige skal ha ansvaret for å gjennomføre prosjekter som det offentlige naturlig skal ha ansvaret for, og så skal vi samhandle med de private der det er aktuelt å gjøre det – det kan være innenfor deler av samferdselssektoren, slik vi gjør i dag.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-01-13:
Vi rapporterer jo gjennom de årlige statsbudsjettene om hvordan de enkelte departementer bruker penger, og det er satt opp måltall der. Som fornyingsminister er jeg selvsagt opptatt av å ta i bruk de virkemidlene vi har, for å kunne drive fornyingsarbeid i offentlig sektor. Som jeg sa i mitt svar til representanten Foss, mener jeg at det er mye å gjøre innenfor IKT-sektoren – det gjelder innenfor samferdselssektoren og innenfor veldig mange andre sektorer. Det å kunne bruke IKT til f.eks. å styre trafikken bedre og til å utnytte trafikken bedre, kan være aktuelle tiltak. Men også innenfor sektorer for f.eks. innkreving av skatt, hvor vi har gjort veldig mye, er det fortsatt mer å hente. Det at vi nå setter i gang en ordning med elektronisk frikort som vil spare mange offentlige årsverk, vil være viktige fornyings- og effektiviseringstiltak for å få en mer effektiv stat. Det at vi nå f.eks. har begynt å bruke PIN-koder som man kan få på telefonen når man skal inn på MinSide, sparer penger, og er også effektivt for den enkelte bruker. Det må vi gjøre mer av i framtiden. Det kommer jeg også til å bidra til fra mitt departement.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-01-13:
Jeg kommer fra en kommune som ble sammenslått etter forslag fra Schei-komiteen i 1962, og det er faktisk slik at vi fortsatt merker den sammenslåingen. Derfor tror jeg på at det er viktig at kommuner selv finner ut av om man skal slå seg sammen eller ikke. Det gir de beste resultatene. Det er på den måten man kan få best effekt hvis man ønsker å bruke kommunesammenslåing bare for å skulle spare penger. Så jeg har veldig tro på at det må være de folkevalgte i kommunene som må finne det som er hensiktsmessige løsninger, om man skal gjennomføre kommunesammenslåinger. Derimot tror jeg det er viktig at kommuner jobber med å kunne løse oppgaver sammen. Samhandlingsreformen vil bidra til at flere kommuner finner sammen for å utføre mange tjenester, og mange kommuner gjør det allerede i dag. Men jeg tror vi må dyrke frivilligheten for å få flere kommuner til å gjøre oppgaver sammen. Det er den beste måten å få det til på. Det er det som skaper størst effekt, og det er det som skaper størst legitimitet i befolkningen i kommunene.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-01-13:
Statsråden sier at man ønsker en reell høring, og det er jeg glad for. Men jeg var til stede på pressekonferansen og registrerte at justisministeren, som talte på vegne av de tre statsrådene, var veldig tydelig på at dette gjaldt kriminelle handlinger med en strafferamme på over tre år. Og så står det i neste punkt – og han var veldig tydelig på at det var de straffbare forholdene det gjaldt – at i tillegg vurderes visse andre brottsverk med lavere strafferamme enn tre år, men som kan være vanskelig å etterforske uten å kunne nytte data. Da har jeg lyst til å utfordre statsråden: Hvilke typer kriminelle handlinger er det man da tenker på, for med datalagringsdirektivet er det jo egentlig åpnet for at man skal kunne bruke data for å bekjempe alle typer kriminalitet. Utfordringen er at man ved å bruke f.eks. Skype unngår hele problematikken, for da blir man ikke registrert, i henhold til datalagringsdirektivet. Så spørsmålet er: Er det sånn at man nå skal kunne bruke dette på alle typer kriminelle handlinger – om det er små filleting, eller om det er store ting?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-01-13:
«Utenlandske trailere er hver eneste vinter involvert i ulykker på norske veier både fordi trailerne ikke er utstyrt for vinterføre, og fordi mange sjåfører har liten erfaring med kjøring vinterstid. Det er bra for norsk økonomi at utenlandske aktører får levere varer i Norge uten kostbar omlasting, men noe må gjøres med sikkerheten. Vil statsråden ta initiativ sammen med bransjen for å få til en ordning der utenlandske sjåfører må dokumentere kunnskap om vinterkjøring, kjettinger og fjelloverganger?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-01-13:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Det er ganske mange skremmende historier fra folk som kjører over norske fjelloverganger og møter utenlandske sjåfører med dårlig utstyrte kjøretøy. Statsråden sier at man har mulighet til å gi midlertidig forbud mot kjøring. Ser statsråden at man kanskje i lengre perioder, spesielt da på fjelloverganger vinterstid, bør komme med forbud, dvs. nekte f.eks. toakslede biler å kjøre over fjelloverganger. For det er kanskje et av de største problemene, i hvert fall ut fra de tilbakemeldingene jeg får fra mange yrkessjåfører som ser problemene utenlandske kollegaer har når de skal kjøre over fjellovergangene. Jeg har lyst til å utfordre statsråden på hva man vil gjøre med dette, for vi har sett det på Sørlandet, vi har sett det når utenlandske trailere kommer til Norge – på vinterføre med dårlig utstyr. De burde aldri kjørt på veien, siden det kan medføre en fare for alle de andre trafikantene som er på den samme veien.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-01-13:
Jeg synes det er bra. Statsråden kommer med gode opplysninger om at man gjør en del på informasjonssiden. Men jeg har fortsatt lyst til å utfordre statsråden på det som var essensen i spørsmålet mitt, nemlig om hun vil ta noe initiativ overfor norske lastebilorganisasjoner som jobber aktivt med dette, og ikke minst overfor organisasjoner for yrkessjåfører, nettopp fordi det handler om utenlandske kollegaer som ikke er forberedt på de utfordringene man møter med norsk vintervær over fjellovergangene. Jeg har derfor lyst til å utfordre statsråden på om hun ikke også vil ta et initiativ overfor dem, sånn at man kan gjøre noe med dette. Det kan da skje på frivillig basis. Så håper jeg at statsråden vil vurdere om man skal stenge fjellovergangene i lengre perioder for visse typer lastebiler som ikke er egnet for å kjøre der, altså ikke bare akkurat når det snør, men kanskje også i lengre perioder, slik at man er sikker på at farlige kjøretøy ikke kjører over fjelloverganger som de aldri burde kjørt på.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-01-13:
«Jernbaneverket har besluttet å skrinlegge skandaleprosjektet Merkur som hittil har kostet skattebetalerne nærmere 600 mill. kr. Jernbaneverket foreslår nå å bytte ut hele dagens signalanlegg med et nytt anlegg basert på europeisk standard. Dette er kostnadsestimert til 15–20 milliarder kr. Dette innebærer enten omprioriteringer eller behov for ytterligere bevilgninger. Hvor raskt ser statsråden for seg at det nye anlegget kan bygges, og vil statsråden omprioritere eller tilleggsbevilge midler til dette?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-01-13:
Jeg registrerer at statsråden ikke vil svare konkret på spørsmålene mine. Hun begrunner det med at hun ikke kan det fordi man må se på utredninger og en del andre ting. Jeg registrerer også at statsråden er veldig opptatt av – og det var for så vidt også den forrige samferdselsministeren – å skryte av hvor mye ekstra man har bevilget, og tredoblet bevilgningene til investering, men det hjelper svært lite hvis man kaster bort hundrevis av millioner kroner i prosjekter som man aldri burde igangsatt, som f.eks. Merkur. Men jeg er glad for at statsråden sier at man nå skal jobbe for å gjøre noe med signalanlegget, for dette er et av de store problemene og er skyld i mange av togforsinkelsene som togpassasjerene møter hver eneste dag. Det er godt at statsråden har medfølelse, men jeg er ikke sikker på om medfølelse hjelper så veldig mye når man står og hutrer og fryser i mangfoldige kuldegrader på en stasjon fordi toget ikke går, og fordi man ikke prioriterer å bygge dette. Jeg har lyst til å utfordre statsråden på hvordan hun skal klare å finne 15–20 milliarder kr, når vi allerede ligger 850 mill. kr bak det som ligger i Nasjonal transportplan.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-01-13:
Jeg er glad for at det viser seg at disse 600 mill. kr kanskje er blitt til noen færre millioner, men det er fortsatt flere hundre millioner kroner som er brukt på dette prosjektet – som ikke er godt brukt. Så registrerer jeg at statsråden sier at man skal følge opp NTP, og man skal fase inn etter hvert som økonomien tillater det. Jeg har registrert at finansministeren i diverse intervjuer i diverse medier i romjula har uttalt veldig klart og tydelig at man må bremse innfasingen i norsk økonomi og bremse det offentlige forbruket. Frykten min er at dette vil gå ut over jernbaneprosjekter eller veiprosjekter som er viktige. Vi vet også at det ligger an til, hvis man skal ha dobbeltspor f.eks. på Hardanger-parsellen, halvannen milliarder kroner ekstra der, i tillegg til at man i 2010 ligger 850 mill. kr bak det som ligger i NTP, hvis man hadde fordelt midlene årvisst. Så jeg vil utfordre statsråden på hvordan hun skal klare å finne 15–20 milliarder kr. Jeg forutsetter at statsråden er enig i at dette må komme på plass fort, for det handler om troverdighet og brukernes tillit til jernbanenettet.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2010-01-13:
Jeg merket meg med tilfredshet at statsråden går inn i denne delen av prosessen om datalagringsdirektivet med et forholdsvis åpent sinn. Da regner jeg med at hun også vil ta inn over seg en del av det som nå kommer fram i debatten. For ca. 15 år siden ble det foretatt en betydelig loftsrydding i regi av Stortinget i forholdet mellom personvern, hemmelige tjenester og tilgrensende problemstillinger. Det arbeidet ble ledet av høyesterettsdommer Ketil Lund. Jeg tror det var flere enn meg som hoppet i stolen for noen dager siden da Ketil Lund sa hva han mente om datalagringsdirektivets forhold til personvernet i Norge. Hvis ikke slike utsagn fra det hold gjør inntrykk på Regjeringen, undrer jeg meg. Derfor spør jeg om statsråden, med det åpne sinn hun nå har erklært her i stortingssalen, vil ta inn over seg det budskapet og den vurderingen av datalagringsdirektivet som den tidligere leder av Lund-kommisjonen ga uttrykk for i media.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2010-01-13:
Mitt spørsmål går også til statsråd Aasrud, som nå er avlastet for sin vikarjobb som arbeidsminister, og «bare» er ansvarlig for administrasjon, kirke og fornyelse. Mitt inntrykk er at i Kirken går fornyelsen ganske godt av seg selv, men i offentlig sektor kan ikke denne regjeringen legge frem noen imponerende resultater etter fire år. Jeg gir den nye statsråden alle muligheter for å si at nå skal vi starte et fornyingsarbeid som virkelig monner. Jeg regner med at hun har lyttet godt til det finansministeren har talt om i flere måneder etter at han tiltrådte, nemlig behovet for å stramme til på budsjetter nå, slik at en kommer tilbake til handlingsregelen. Da er én av kildene for å kunne spare penger i offentlig sektor – gjerne omtalt som byråkratiet – men mer enn bare det, også offentlig servicesektor. Jeg har selv erfaring de siste fire årene med å behandle Riksrevisjonens rapporter til Stortinget. Bare denne listen jeg har her over de siste fire årene, inneholder 50–60 forvaltningsrevisjoner som gir mange gode ideer til hvordan man kan modernisere og effektivisere offentlig sektor for, for å si det enkelt, å få mer ut av pengene. Så mitt spørsmål er: Hvilken strategi og hvilke konkrete områder vil fornyingsministeren nå kaste seg over for å hjelpe finansministeren, hjelpe Regjeringen, med å frigjøre midler til andre offentlige oppgaver og viktige reformer som kanskje ikke bør utsettes?
Per-Kristian Foss (Høyre), 2010-01-13:
Jeg takker for at statsråden peker på to viktige reformer – pensjonsreformen og Nav-reformen – som ble igangsatt i regjeringsperioden 2001–2005. Med all respekt for iverksettelsen av Nav-reformen, en kan vel ikke si at en akkurat har spart penger. Reformen har heller ikke spart klientene for tid, og den er vel ikke i dag trukket frem som en vesentlig suksessfaktor for Regjeringen. Jeg skal ta frem et annet område som kanskje er mer aktuelt, nemlig samferdselssektoren – en sektor som har vært utsatt for mye kritikk, også fra Riksrevisjonen, for mangel på effektivitet og mangel på måloppnåelse. Sektoren selv ber om større frihet når det gjelder organisering, og til å kunne bruke private anbud, private tjenester og nye finansieringsformer. Det gjelder jernbanen, Jernbaneverket, og det gjelder NSB. De mener at de på denne måten kan få lavere kostnader og få prosjektene raskere frem. Det tror jeg det er ganske mange velgere som for tiden vil være opptatt av. Hvilke fornyingstanker har fornyingsministeren om samferdselssektoren, med utgangspunkt i de kriser vi nå opplever?
Per-Kristian Foss (Høyre), 2010-01-13:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål: «Mener statsråden ved Statsministerens kontor at det er i tråd med retningslinjene for forvaltning og partipolitisk virksomhet, datert 23. august 1995, når assisterende regjeringsråd overfor stortingsrepresentanter driver aktivt påvirkningsarbeid i en omstridt innsynssak som er til behandling i Stortinget?»
Per-Kristian Foss (Høyre), 2010-01-13:
Det er bare delvis riktig at saken ikke lå til behandling i Stortinget, for ministeren vil være kjent med at spørsmålet om innsyn for Sivilombudsmannen og Riksrevisjonen lenge har vært en konfliktsak mellom denne sittende regjering og Stortinget. Den var det også da denne saken ble tatt opp med den daværende parlamentariske leder i Senterpartiet, Rune Skjælaaen. Han oppfattet det ikke som å bringe fakta videre, idet han uttalte til VG så sent som 23. desember i fjor at han oppfattet dette som at han ble forsøkt kneblet. Så å fremstille dette som fakta er iallfall en fremstilling som ikke stemmer overens med partipolitikerens egen oppfatning. Da setter jeg pris på det element av selvkritikk som lå i avslutningen av innlegget, nemlig at dette burde vært gjort av en annen enn en assisterende departementsråd – for at det ble oppfattet som partipolitikk, er det ingen tvil om.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2010-01-13:
Med respekt å melde, en sak hvor det er strid mellom regjeringspartiene og Regjeringen, er iallfall partipolitisk. Det er brennbart partipolitisk. Kanskje det hadde vært mindre partipolitisk om det hadde vært en sak der det var uenighet mellom regjering og opposisjon. Men her står vi altså overfor en sak hvor et samlet storting, inkludert regjeringspartiene, gir Regjeringen klar beskjed om hvor skapet skal stå, og det skal stå et annet sted enn der Regjeringen hittil har plassert det. Så at saken var brennbar, og også partipolitisk, hersker det ingen tvil om. Jeg har avslutningsvis lyst til å sitere fra det rundskrivet som statsministerens kontor sendte ut i 1995: «Departementene bes særskilt vurdere om den interne kunnskap om disse spørsmålene er god nok og om det er behov for ytterligere interne opplæringstiltak for å ha høy nok bevissthet om disse spørsmålene.» Det virker som om kunnskapen om disse spørsmålene er særlig mangelfull ved SMK, ikke i det enkelte fagdepartement. Det understreker ytterligere behov for en viss grad av selvkritikk.
Michael Tetzschner (Høyre), 2010-01-13:
Effektivitet betyr som kjent at det er et rimelig forhold mellom ressurser som settes inn for å motta varer og tjenester – i denne sammenheng vil det være skattepenger. Fornyingsministeren er jo vår effektiviseringsminister med et ansvar for dette i staten. Jeg synes jo det var litt dristig å nevne Nav-reformen, som etter mitt skjønn heller er et eksempel på fornyelse enn effektivisering. Jeg merket meg at statsråden indirekte også sa at hun ikke hadde noen konkrete initiativ proaktivt – altså før Riksrevisjonen kom på banen – om hvordan vi kan forbedre produktiviteten i offentlig sektor. Mitt spørsmål til statsråden er følgende: Kunne statsråden tenke seg å invitere Stortinget med på en diskusjon om hva som er tjenlige objektive og gode mål på produktivitet, slik at også Stortinget kan ha en oppfatning av hvordan statens produktivitet i de forskjellige sektorene, bl.a. når det gjelder samferdsel, som jeg nettopp har nevnt, utvikler seg?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2010-01-13:
Det kanskje aller, aller viktigste området som er overmodent for fornying, er de kommunale og regionale forvaltningsnivåene. Nå vet jeg selvfølgelig at statsråden ikke har hovedansvaret for det – det er det kommunalministeren som har – men jeg regner med at som fornyingsminister har statsråden tanker rundt dette viktige området hvor det åpenbart er behov for å få i gang en ny kommunestruktur på linje med det man opplevde på 1960-tallet, med Schei-komiteen. Da så man at den teknologiske utviklingen og endringer i forhold til tilbud osv. tilsa et klart behov for at man fra Stortingets side og fra statlig nivå måtte ta et initiativ til å få på plass kommunesammenslåing. Dessverre har ikke denne regjeringen, så lenge Senterpartiet har sittet med kommunalministeren, bidratt til å få fortgang i dette. Her har man heller konservert utviklingen. Jeg vil utfordre statsråden til å gjøre seg noen tanker rundt kommunesammenslåing.
Arve Kambe (Høyre), 2010-01-13:
Jeg har gleden av å stille følgende spørsmål til statsråd Kristin Halvorsen: «Utdanningsdirektoratet har gjort det enklere for elever å få 0 dagers fravær på vitnemålet, selv om reelt fravær kan være 14 dager pr. år i 3 år. Altså, 42 dager kan bli til 0 i vitnemålet. Dette fører til feil rapportering, en holdningsutvikling om at fravær ikke betyr så mye, og er et uheldig bakteppe for debatten som foregår i arbeidslivet. Bidrar Regjeringen til at fremtidens arbeidstakere kommer inn med dårlige holdninger og lite personlig ansvar i forbindelse med fravær, og dermed til økt sykefravær?»
Arve Kambe (Høyre), 2010-01-13:
Jeg synes statsråden kommer med gode svar. At Utdanningsdirektoratet ikke hadde som intensjon at det skulle føre til økt fravær blant elever, det er for så vidt greit nok. Fra Høyres side har vi nå i noen saker et inntrykk av at Utdanningsdirektoratet nesten er i fri dressur. Et annet eksempel der statsråden måtte stramme inn etter nok et initiativ fra Høyre, var i forbindelse med pluss-/minuskarakterene. Statsråden fulgte Høyres forslag, og det samme skjer nå. Mitt første tilleggsspørsmål til statsråden er: Har Utdanningsdirektoratet fått gode signaler om at de nesten kan gjøre hva som helst? Nå har de vært på kollisjonskurs med Stortinget og med Regjeringen, og statsråden har på Høyres anmodning to ganger nå intervenert her. Er statsråden fornøyd med Utdanningsdirektoratet?
Arve Kambe (Høyre), 2010-01-13:
Poenget til Høyre har vært at alt fravær bør registreres. Det er slik at noe av fraværet har man en spesielt god grunn for, så kanskje en bedre måte å gjøre dette på er å ha en tilleggsprotokoll for fravær som f.eks. skyldes internasjonal aktivitet, kulturell aktivitet, politisk aktivitet, idrettsaktivitet, eller kronisk sykdom, altså åpenbart ikke skulk. Jeg tror at statsråden gjør klokt i å komme tilbake igjen med det via Utdanningsdirektoratet. Så er det også en nyhet i dag at statsråden åpner opp for å gjeninnføre fravær for ungdomstrinnet, som Høyre har programfestet. Jeg er også glad for at statsråden kommer Høyre i møte på det. Mitt spørsmål er: Når man bruker de argumentene som statsråden gjør – holdningsaspektet er åpenbart viktig, og også å spille på lag med hjemmene og foreldrene – hvorfor går man ikke helt ned til barnetrinnet, som Høyre har foreslått?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2010-01-13:
«Fra 1. januar i år overtok fylkeskommunene ansvaret for store deler av det tidligere riksvegnettet. For 2010 har Stortinget bevilget 1 milliard kr ekstra til fylkeskommunene som en følge av denne oppgaveoverføringen. Akershus' andel av denne økningen er på 66 mill. kr. Flertallet i Akershus fylkeskommune har vedtatt at denne økningen i overføringene ikke skal benyttes til de nye fylkesvegene. Hvordan stemmer vedtaket i Akershus fylkeskommune overens med politiske føringer fra storting og regjering?»
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2010-01-13:
Jeg takker for svaret, som viser at kommunalministeren har satt seg godt inn i saken. Det er jo noe spesielt, det som det borgerlige flertallet i Akershus nå gjør. Statsråden, Regjeringa og Stortinget kan jo ikke gjøre noe med vedtaket som er fattet i Akershus. Men litt tilbake i tid, da vi hadde budsjettdebatten her i Stortinget, var det, særlig fra Høyre og Fremskrittspartiet, et voldsomt kjør mot Regjeringa mot at det ikke skulle følge nok penger med oppgaveoverføringa. Så ser vi altså at det borgerlige flertallet i Akershus, med Høyre og Fremskrittspartiet i spissen, ikke ønsker å bruke de ekstrabevilgningene som de får, til vegformål. Kommunalministeren har ei fortid som samferdselsminister og har således vært sentral i arbeidet med overføringen av øvrige riksveger til fylkeskommunene. Så spørsmålet mitt til kommunalministeren blir nå: Har kommunalministeren noen formening om hva som vil skje med de nye fylkesvegene, de som tidligere var riksveger, både i Akershus og i andre fylker, etter at fylkeskommunene fra 1. januar har overtatt ansvaret?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2010-01-13:
Jeg takker igjen for svaret og er i grunnen beroliget for situasjonen i øvrige fylker, at det der ikke foretas slike ukloke prioriteringer som det gjøres i Akershus. Akershus fylkeskommune ønsker altså ikke å bruke de 66 mill. kr som de har fått i ekstrabevilgninger som følge av overføring av ansvaret for store deler av riksvegnettet. I fjor bevilget Stortinget ekstra midler til kommuner og fylkeskommuner som en del av Regjeringas krisepakker. Den andelen som Akershus fylkeskommune fikk av krisepengene, ble heller ikke brukt slik tanken var fra storting og regjering, i Akershus fylkeskommune. Så vidt jeg veit, står de pengene fortsatt udisponert, på samme måte som de ekstra vegpengene gjør. Mitt siste spørsmål til statsråden blir egentlig av litt generell art: Har statsråden noen tanker om de økonomiske prioriteringene og disposisjonene som for tida blir gjort i Akershus fylkeskommune?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-01-13:
Eitt av måla med forvaltingsreforma er eit fornya og styrkt regionalt demokrati og forvalting. Reforma har ført til at fylkeskommunane har fått ei rekkje nye oppgåver. Etter Regjeringa si vurdering vil dette føre til eit styrkt regionalt folkestyre og ei meir effektiv og samordna forvalting. Fylkeskommunane har fått fleire verkemiddel og rom for å verte ein sterkare regional utviklingsaktør gjennom å sjå fleire sektorar i samanheng, få ei samla prioritering og slik ei betre planlegging. Dette er ei rolle det vil vere nødvendig å løyse i samarbeid med andre lokale og regionale aktørar. Overtaking av ansvaret for andre riksvegar med tilhøyrande ferjestrekningar er ein viktig faktor for regional utvikling og difor eit viktig grep i denne reforma. Stortinget har handsama fleire lov- og budsjettproposisjonar om reforma og gjort vedtak i tråd med Regjeringa sine intensjonar og framlegg. I tråd med signala i kommuneproposisjonen for 2010 er det i statsbudsjettet for 2010 vedteke å tilføre fylkeskommunane samla vel 7,6 milliardar kr gjennom rammetilskot og momskompensasjon i samband med reforma. Av dette er om lag 7,1 milliardar kr knytte til ansvaret for andre riksvegar og riksvegferjer. I dette beløpet ligg ei styrking av fylkeskommunane sine frie inntekter med 1 milliard kr grunngitt med eit større veg- og ferjeansvar. I tillegg gir ordninga med rentekompensasjon, med ei ramme på 2 milliardar kr årleg, òg høve til å auke aktivitetsveksten. Regjeringa ynskjer å setje fylkeskommunane i best mogleg stand til å handsame det auka samferdsleansvaret frå 2010. Det har samstundes vore ein føresetnad både frå Regjeringa og Stortinget at løyvingane i samband med reforma i størst mogleg grad skulle kome som frie inntekter. Dette inneber at den einskilde fylkeskommunen ut frå lokale behov står fritt til å vurdere kva dei ynskjer å prioritere desse midlane til, sjølv om denne veksten er grunngitt med det auka samferdsleansvaret. Eg legg det lokale prioriteringsansvaret til grunn og føreset at prioriteringane til Akershus fylkeskommune også tek omsyn til det auka ansvaret dei har fått som regional vegstyresmakt.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-01-13:
Heldigvis ser eg ut frå dei meldingane som kjem, at fylka tek ansvaret som vegeigar på ein god måte. Dei aller fleste fylka har auka aktiviteten på området betydeleg. Dei aller fleste fylka ser etter moglegheiter for å strekkje rammene og få best mogleg bruk av midlane, både til vedlikehald av eksisterande vegar og til investeringar i nye vegar. Eg er veldig glad for dei signala som kjem, og er sjølvsagt noko forundra over at ein i enkelte fylke, som det vart referert til her, vel andre prioriteringar. Likevel er det umogleg for meg som kommunalminister å gå inn i det enkelte fylket sine prioriteringar, og eg har respekt for at ein har vurdert det slik at dei signala som kom i Stortinget i budsjettdebatten, ikkje er i tråd med den kvardagen ein opplever i Akershus.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-01-13:
Som eg sa i mitt førre svar, er det veldig vanskeleg for meg som statsråd å gå inn og gjere vurderingar av prioriteringane til enkeltkommunar og enkelte fylkeskommunar. Men ut frå dei signala som eg har motteke som tidlegare samferdsleminister, og som eg òg, ikkje minst, har høyrt i debattar i denne sal, frå Høgre og Framstegspartiet, kan ein verte litt forundra over situasjonen og prioriteringar som vert gjorde. Men utover det vil eg sjølvsagt ikkje gå inn og verken kritisere eller elles ha noka meining om dei prioriteringane som vert gjorde, for dei er det opp til det enkelte fylkestinget å gjere. Eg er særdeles oppteken av som kommunal- og regionalminister å respektere det lokale sjølvstyret òg i denne saka.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-01-13:
I Soria Moria I vann Senterpartiet fram med mange saker i forhandlingane med Arbeidarpartiet og SV, men ikkje denne. No går me vidare, og me vil setje i gang forsøk med gratis ferjer på to strekningar. Det er difor ikkje rett at forsøksverksemda ved Daløy–Haldorsneset er avlyst. Me ynskjer framleis å setje i verk forsøk med gratis ferje på dette ferjesambandet, men det har dessverre vorte noko forseinka. Mellom anna ser me no på forholdet til statsstøtteregelverket. Som representanten nok er kjend med frå andre saker, hender det at det tek si tid, og som ein òg er kjend med, kunne nok Senterpartiet ha ynskt seg at me slapp rundane med ESA og EØS-regelverket i alle samanhengar. Men slik har stortingsfleirtalet ynskt det, og det må me rette oss etter. Difor tør eg ikkje å gi ein eksakt dato for når forsøket kjem i gang, men me legg opp til at det skal starte opp i vinter. Me skal òg starte opp forsøksverksemd med gratisferje i Troms ved sambandet Grytøy, Sandsøy og Bjarkøy. Begge forsøka skal etter planen starte opp i 2010, og dei skal gå over tre år. Så vil me evaluere kva verknader forsøka gir for næringsliv og busetnad, noko som vil gi betre grunnlag for å vurdere kva gratis ferje tyder for utviklinga i små samfunn langs kysten.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-01-13:
Me er i ein litt annan situasjon enn Sverige akkurat i dette tilfellet, for me har allereie konkurranseutsette strekningar som me skal inn med forsøk på, og det betyr at ein må inn og kompensere i høve til dei avtalane som allereie ligg der, og avtalar som ikkje går berre på desse sambanda – då ville det ha vore enkelt – men samband som inngår i pakkar. Det er fleire samband. Så vårt håp er sjølvsagt at me ikkje må gå til noka ny utlysing på grunn av dette, men at ein kan gå inn og kjøpe tenestene på dei eksisterande sambanda med dei eksisterande operatørane, i og med at det utgjer forholdsvis mindre strekningar i den store samanhengen. Men her er det viktig at me har ryddige forhold, og dette må me berre ta oss tid til. Så beklageleg nok er forsøket litt utsett på grunn av det, men det er ingen katastrofe. Dei sambanda det gjeld, kjem til å verte gratis i løpet av forholdsvis kort tid.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-01-13:
Eg innleidde hovudsvaret mitt med å seie at Senterpartiet har fått gjennomslag for mange viktige saker i Soria Moria I. Me har òg i Soria Moria II fått gjennomslag for mange viktige saker, men gratis ferjer er ikkje ei av dei. Me sit ikkje – eg vil seie heldigvis – i regjering med Framstegspartiet, for eg trur me ville fått fleire saker me var ueinige om enn me var einige om, sjølv om me er einige om gratis ferjer. Men eg kan forsikre representanten Sortevik om at Senterpartiet kjem til å jobbe vidare både i opinionen og i det politiske miljøet for å vinne fleirtal for at ferjene skal vere ein del av riksvegnettet. Inntil så skjer, skal me jobbe med kapasitet og frekvens, slik at både næringsliv og andre som reiser langs kysten vår, skal ha eit godt tilbod og eit tilstrekkeleg tilbod, som er der når ein treng det. Det har me gjort mykje for i det året som ligg bak oss – me har auka ferjebudsjettet med over 1 milliard kr. Me kjem til å halde fram med det viktige arbeidet og ha eit langsiktig mål om gratis ferje.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-01-13:
Dette er et spørsmål som opprinnelig er stilt til samferdselsministeren: «I valgkampen 2005 var gratisferjer en viktig sak for Senterpartiet, men med Senterpartiet i regjering 2005–2009 ble det ingen gratisferjer. I valgkampen 2009 var gratisferjer også valgkampsak for Senterpartiet. Både kommunal- og regionalministeren og samferdselsministeren lovet at i alle fall skulle et forsøk med gratisferje gjennomføres, nemlig på ferjesambandet fra Daløy i Solund i Sogn og Fjordane fra 1. januar 2010. Nå er dette forsøket avlyst. Har statsråden fra Senterpartiet fullstendig gitt opp det politiske arbeidet med å gjøre riks- og fylkesveiferjene gratis?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-01-13:
Takk for svaret. Det er altså to og ikke ett forsøk som er utsatt. Utredning har vi jo fått i forrige periode, som viser både hva det koster, og hva det betyr. «Riksveg- og fylkesvegferjer er ein del av vegnettet og bør vere gratis.» Her siterer jeg Senterpartiets program, og her er Fremskrittspartiet og Senterpartiet helt enige. I Sverige er det slik at ferjene som finnes, er en del av veinettet og er gratis. Sverige er medlem av EU. Sverige har ikke avviklet, men derimot opprettholdt ordningen med gratisferjer etter at Sverige ble EU-medlem. Hvorfor skal det være vanskeligere for Norge enn for Sverige å innføre gratisferjer?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-01-13:
Igjen takk for svaret. Er det fortsatt slik, i alle fall for statsråden, at målet er at ferjene er en del av veinettet og skal være gratis? Eller er denne forsøksøvelsen med to ytterst små samband bare en politisk øvelse for å ha et minimum av ryggdekning i forhold til det som nå har vært valgkampsak for statsrådens parti i to valgkamper? Hvorfor gjennomfører man ikke et forsøk på ferjer med stor trafikk når man først skal gjennomføre forsøk? Det er jo naturlig for meg, som kommer fra Hordaland, å peke på at et av de virkelig store har vi på kyststamveien, E39, Halhjem–Sandvikvåg. Det vil være et viktig bidrag til kostnadslette for alle som bruker det viktige sambandet, og som ellers må betale tillegg i en rekke sammenhenger i forbindelse med eksisterende bompengeprosjekt. Hvorfor velger man ikke et større samband?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-01-13:
Samferdselsdepartementet har ved fleire høve bedt Vegvesenet gjera seg best mogleg nytte av eksisterande heimlar i vegtrafikklova til å leggja ned midlertidig bruksforbod for køyretøy som ein ser ikkje er tilstrekkeleg utrusta for aktuelle føretilhøve. Det er ikkje slik at eit køyretøy må stå fast før politiet eller Vegvesenet kan halda det tilbake. Dersom køyretøyet etter tenestemennene si vurdering ikkje er sikra tilstrekkeleg veggrep, f.eks. som følgje av at dekka ikkje er eigna for føretilhøva, eller at kjettingen er av for dårleg kvalitet, vil ein kunna halda køyretøyet tilbake. Vinteren 2007 bad Samferdselsdepartementet Statens vegvesen gjera ein samla gjennomgang av eksisterande og moglege nye tiltak for å betra framkomsten og trafikktryggleiken på norske vintervegar. Bakgrunnen for dette var bl.a. tal frå Vegvesenet som viste at fast- og utforkøyringar utgjer eit monaleg problem på vintervegane, og at utanlandske køyretøy er noko overrepresenterte blant dei køyretøya som hamnar i problem. På bakgrunn av ei oppfordring frå Trygg Trafikk om å stilla krav til glattkøyringskurs for utanlandske førarar av tunge køyretøy vart det vurdert om ein skulle stilla krav om at utanlandske førarar måtte dokumentera kompetanse om vinterkøyring. Slike tiltak kan vanskeleg gjennomførast utan å koma i konflikt med våre plikter etter EØS-avtalen. Reglane i EØS-avtalen om førarkort og yrkessjåføropplæring forpliktar Noreg til gjensidig godkjenning av alle førarar med førarkort og yrkessjåførbevis utferda i EØS-området. Aktuelle EØS-reglar opnar i utgangspunktet ikkje for at ein stiller slike tilleggskrav og med det forskjellsbehandlar norske og utanlandske førarar. Gjennomføring av ordningar med tilleggskrav til utanlandske førarar ville i alle høve òg innebera store praktiske utfordringar. Sjølv om utanlandske førarar ofte kan lida under mangel på trening og utrusting for norsk vinterføre, er det likevel grunn til å håpa på ei viss betring i framtida. Ei ordning med felleseuropeiske krav til grunn- og etterutdanning for yrkessjåførar har dei to siste åra vorte sett i verk i EU/EØS-området.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-01-13:
Eg har høyrt nokre av desse historiene sjølv. Det er jo òg bakgrunnen for at det er skjerpa merksemd i høve til å halda køyretøy tilbake. Så har eg forhåpning til denne felles opplæringa som på sikt kan bidra til ei betring. Men lat meg òg seia at det er viktig med god og tilgjengeleg informasjon til førarane. Vegvesenet har difor oppdatert og forbetra informasjonsheftet «Donna Diesel – Trucker's Guide», som gjev faktainformasjon om køyring på norske vintervegar. Heftet finst på fleire språk og er gjort tilgjengeleg på Statens vegvesen sine internettsider. Som ein del av oppdateringa er det bl.a. – som ein del av informasjonen om køyretøytypar med dårlege vintereigenskapar – utarbeidd eit regionvist oversyn over vegstrekningar som ein, under vanskelege vêr- og føretilhøve, ikkje tilrår skal bli nytta av køyretøytypar med dårlege vintereigenskapar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-01-13:
Eg er oppteken av å ha god dialog på mange felt, på det som gjeld mitt område i vidaste forstand. Det er heilt openbert at det er viktig å ha god dialog med lastebilnæringa og med dei som har erfaring frå felten på dette. Eg trur nok at dei tiltaka som så langt er sette i verk, har kome nettopp ut av slike samtalar. Eg skal møta desse organisasjonane om kort tid, og då skal eg ta opp dette spørsmålet. Det er heilt klart at det er viktig heile tida å forbetra beredskapen og oppfølginga òg overfor dei tunge køyretøya.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-01-13:
Statens vegvesen har i kontrakten for E18 Grimstad–Kristiansand, som vart inngått i juni 2006, forplikta OPS-selskapet til å bruka norske lønns- og arbeidstilhøve for alle entreprenørar og leverandørar som medverkar i anleggsarbeidet. OPS-selskapet har dokumentert korleis totalentreprenøren følgjer opp dette. Dokumentasjonen viser at totalentreprenøren tilsynelatande har hatt gode rutinar på dette området. Vegvesenet har gjennom si oppfølging av OPS-selskapet ikkje funne prov på at dette ikkje har vore teke hand om på tilfredsstillande vis. Statens vegvesen har korkje i rolla som kontraktspart i OPS-kontraktar eller i rolla som byggherre innsynsrett i arbeidsavtale, lønnsslipp eller timelister til den einskilde arbeidstakar. Innsynsrett er det tillitsvald hjå hovudleverandøren som har, i tillegg til Arbeidstilsynet. For det konkrete firmaet utførte Statens vegvesen i juni 2009 ein kontroll av føretaket saman med Arbeidstilsynet for å kontrollera at føresegnene om køyre- og kviletid og arbeidstid vart haldne. Det vart då oppdaga mangelfull timeregistrering og dokumentasjon av at føresegnene om køyre- og kviletid vart haldne. Statens vegvesen melde dette til politiet. I samband med Regjeringa si innskjerping av reglane om allmenngjering av tariffavtalar og krav til minstelønn dei seinaste åra har Statens vegvesen fleire gonger endra krava som skal gjelda i kontraktar der Statens vegvesen er byggherre. Staten vegvesen har følgjande føresegn om dette i kontrakten: «Tilsette hjå entreprenør og eventuelle underentreprenørar og underleverandørar som direkte medverkar til å oppfylla kontrakten, skal ha løns- og arbeidstilhøve som ikkje er dårlegare enn det som følgjer av gjeldande landsomfattande tariffavtale, eller det som elles er normalt for vedkomande stad og yrke.» Statens vegvesen si plikt til å føra tilsyn med lønns- og arbeidstilhøve følgjer av Forskrift om informasjons- og påseplikt og innsynsrett frå 2008. I samband med denne føresegna har tillitsvald hjå hovudentreprenør innsynsrett i lønns- og arbeidstilhøva for alle arbeidstakarar på kontrakten. Statens vegvesen utøver si plikt til å kontrollera ved å krevja at hovudentreprenør godtgjer at alle arbeidstakarane på anleggsplassen har lønns- og arbeidstilhøve i tråd med norske føresegner. Dette blir følgt opp i byggjemøte. Lat meg leggja til at det er viktig at alle aktørar gjer sin del av arbeidet for å sikra norske lønns- og arbeidstilhøve. Det er òg bra at avvik blir kjende, slik at ein kontinuerleg har fokus på å sikra ryddige tilhøve. Eg kan elles opplysa at ny og revidert byggherreføresegn, med krav til førebyggjande tiltak innan spesifiserte område, vart iverksett no frå 1. januar 2010.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-01-13:
Svaret er ja, det vil eg. Eg kjem til å følgja nøye med på situasjonen. Eg må understreka det ansvaret som Statens vegvesen som statleg myndigheit i dette tilfellet har for å følgja opp, men òg at dei har avgrensa innsyn. Eg er ikkje glad for at det finst slike tilhøve, men eg er glad for at dei blir avdekte, for vi må kontinuerleg ha fokus på at det skal vera ryddige forhold, og at føresegnene skal følgjast.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-01-13:
Eg deler Freddy de Ruiters betraktningar når det gjeld behovet for ryddige forhold i arbeidslivet, behovet for klåre reglar og behovet for tiltak som gjer at reglane blir følgde. Lat meg då seia at når det gjeld innskjerpinga av byggherreføresegna, som eg nemnde i mitt fyrste svar, skal byggherren stilla konkrete krav til førebyggjande tiltak innan ti spesifiserte område, inklusiv lønns- og arbeidstilhøve. Det er no ein dialog mellom Statens vegvesen og Arbeidstilsynet om korleis desse skal tolkast, korleis dei på rett måte kan følgjast opp. Statens vegvesen vil der retta seg etter dei tilrådingane som kjem frå Arbeidstilsynet.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-01-13:
Samferdselsdepartementet gjer no ei samla vurdering av kva for konseptvalutgreiingar, eller KVU-ar, som skal utarbeidast som grunnlag for neste rullering av Nasjonal transportplan. Ei konseptvalutgreiing skal ta for seg prosjekt i ein tidleg fase. Det er etatane, dvs. Statens vegvesen og Jernbaneverket, som utarbeider konseptvalutgreiingane. Utgreiingane skal så kvalitetssikrast av eksterne konsulentar gjennom det som blir kalla KS1. Eitt av prosjekta som blir vurdert, er utbygging på strekninga mellom Steinkjer og Stjørdal/Trondheim. Det blir arbeidd med sikte på ei avklaring av kva for konseptvalutgreiingar som skal gjennomførast, så snart snart som mogleg. Eg har tidlegare varsla ved årsskiftet. Det betyr at eg ligg litt etter ruta, men ikkje mykje. Så vil det gå eit samla oppdragsbrev til Vegdirektoratet og Jernbaneverket. Sjølv om vi ikkje har konkludert endeleg, er vurderinga så langt at vi bør ha konseptvalutgreiing for den strekninga som er teken opp i spørsmålet. Det vil i tilfelle vera ei felles utgreiing av veg og jernbane.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-01-13:
Lat meg seia aller fyrst at eg er kjend med det svært gode førearbeidet som allereie er gjort lokalt. Eg er òg kjend med at Statens vegvesen og Jernbaneverket er klare til å ta eit slikt oppdrag, om dei får det. Så til tidsaspektet. Eg tykkjer jo at eg har vore rimeleg tydeleg når eg har sagt at eigentleg hadde eg som mål å få desse KVU-ane rundt årsskiftet, men at eg ligg «litt etter ruta». Det betyr at dersom representanten Myraune kan smørja seg med litt tolmod, vil han bli gledeleg overraska ein gong til, fordi det snart blir avklart kva for utgreiingar som no skal gjerast.