Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-12-13:
Årets forsvarsbudsjett og utenriksbudsjett er solid, og det er troverdig. Jeg vil først begynne med forsvarsbudsjettet. Det er solid fordi det gir viktige økninger til tiltak som har vært nødvendige. Det gjelder bl.a. øving av hær og heimevern, mer seiling for våre fartøyer og store og nødvendige materiellinnkjøp. Budsjettet er troverdig fordi det oppfyller den inneværende langtidsplanen for Forsvaret. Det viser at regjeringen står ved sine løfter, både ved behandlingen her i Stortinget og fra Soria Moria-erklæringen, og at den vil være en troverdig samarbeidspartner for Forsvaret når vi nå går inn i planleggingen for den neste langtidsperioden. Den inneværende langtidsperioden har vært preget av en sluttføring av omleggingen til et innsatsforsvar. Både Hæren, Heimevernet og Sjøforsvaret har gjennomgått store forandringer. Det har vært krevende, men det har vært helt nødvendig. Som i forrige langtidsplanperiode har oppdraget i Afghanistan satt et sterkt preg på hele Forsvaret og selvfølgelig også på de årlige budsjettene og prioriteringene innenfor budsjettet. Nå er dette oppdraget under nedtrapping, og Forsvaret kan sette et sterkere fokus mot de nasjonale oppgavene. Med de enorme leveransene spesielt Hæren er gitt de siste ti årene, er ikke tiden inne for nye, tunge utenlandsoppdrag. Vi har store oppgaver i vårt nærområde som i lang tid har måttet prioriteres lavere på grunn av oppdraget i Afghanistan. Disse er det nå på tide å prioritere opp når vi gradvis vil finne mindre ressurser til tunge oppdrag ute. Her er det snakk om seiling og tilstedeværelse i nordområdene, det å utgjøre et forsvar i hele landet gjennom de ulike forsvarsgrenene, men ikke minst å ha et moderne og godt heimevern som også kan bidra i sivile situasjoner. Forsvaret trenger også tid og rom til konsolidering av egen organisasjon etter en lang periode med omlegging og omorganisering. Som representant for forsvarsfylket Hedmark kjenner jeg godt til hvilken enorm omstilling Forsvaret har vært igjennom. Det har krevd mye av mange, og jeg er derfor glad for at vi i de tre rød-grønne partiene i dette budsjettet har klart å finne rom for en økning på godt over 200 mill. kr også i årets budsjett, som viser at vi fyller opp langtidsplanen. Som representanten Svein Roald Hansen var innom, var det kun én endring vi gjorde, og det var i forhold til Det frivillige Skyttervesen. For oss i Senterpartiet har det vært viktig å styrke også den frivillige organisasjonen. Det andre virkelig tunge budsjettområdet på vårt budsjett er utviklingsbudsjettet. Jeg er glad for at Senterpartiet er med i en trepartiregjering som over tid har vist vilje til å satse på utviklingspolitikken. Det er fire partier som sammen er bærere av norsk utviklingspolitisk tradisjon. At vi har klart å finne sammen i årets budsjett, gleder meg, for det er en reell skillelinje på Stortinget mellom de partiene som mener det er rett å satse på en offensiv utviklingspolitikk, og Høyre og Fremskrittspartiet. At de gjennom budsjettarbeidet her på Stortinget har spisset deler av budsjettet ytterligere, er bra. Stortingsflertallets anbefalinger innebærer en enda tydeligere satsing på utdanning, landbruk og frivillig sektor. Dette er helt i tråd med Senterpartiets prioriteringer i bistandspolitikken. Ved å målrette utviklingsbistanden enda mer mot landbruk, viser vi at vi tar global matsikkerhet på alvor. Midlene som ble satt av til landbruk i årets budsjett, er ment å bidra til klimatilpasning av landbruk i sør, noe som har vært et krav fra uland i de globale klimaforhandlingene. Midler er også blitt satt av til internasjonal landsbruksforskning og eierorganisering. Vi må øke matproduksjonen i verden, og alle land må produsere så mye mat som mulig for å kunne brødfø ikke minst sin egen befolkning. Men det holder ikke bare å produsere mer mat. Det må også forskes på hvordan det kan utvikles såvarer som egner seg for ulike typer klima, det må utvikles bedre lagring og frakt av mat, slik at den holder seg over tid, og bøndene må organisere seg slik at de sikres å få igjen sin rettmessige andel av utbyttet fra landbruksproduksjonen. Midlene som gis til landbruk over dette bistandsprosjektet, er ment å gå til slike formål. Vi har økt utviklingsmidlene til landbruk med 199 mill. kr i neste års budsjett. Dette er et betydelig løft, og det er et rett løft. Når vi ser tilbake på de siste årene, og ikke minst på den situasjonen vi i dag ser med stadig større sultproblemer – ikke minst på Afrikas horn – så er det nødvendig og rett å sikre at flere land klarer å ha en god og trygg matforsyning til sin egen befolkning.