Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2009-06-18:
Når vi behandler – og forhåpentligvis vedtar Goliat-feltet senere i dag, er det et viktig skritt videre i Barentshavet. Vi har naturgassen fra før, og nå vil vi også kunne ta oljen i bruk. Det skaper en helhet. Vi har allerede LNG-prosjektet Snøhvit i produksjon, og jeg understreker at det nå er i full produksjon, så vidt jeg kan registrere. Det var denne salen som vedtok det våren 2002. Nå får vi ytterligere befestet den nordlige landsdelens posisjon gjennom beslutning om utbygging av Goliat-feltet utenfor Hammerfest. Det er, som flere har sagt, det første oljefeltet i Barentshavet. Denne utbyggingen er viktig for Norge, og ikke minst gir det stimulans til Nord-Norge og til Finnmark. Jeg registrerer optimisme blant folk i forhold til at vi har kommet så langt. Det er også en annen viktig forutsetning her. Dersom vi nå ser Goliat og Snøhvit-prosjektet i sammenheng, får vi først effekt av gassen i Goliat-feltet ved at vi kan reinjisere den for trykkstøtte. Men så er det en effekt nr. 2, som er umåtelig viktig: Dersom begge parter vil, kan dette være et vesentlig bidrag av gass for å kunne realisere tog II i Snøhvit-prosjektet. Det er gledelig at både Regjeringen og komiteen i sin innstilling har lagt så bred vekt på regionale ringvirkninger. Ikke minst er det klar tale i innstillingen om at det skal være forsvarlig og synlig beredskap i kommunene Hasvik, Måsøy og Nordkapp. Det er også viktig at det så tydelig understrekes at driftsorganisasjonen for Goliat skal legges til Hammerfest, og det skal være en selvstendig driftsorganisasjon med regionfunksjoner. Jeg har også lyst til å tilføye at som følge av Snøhvit så vi i løpet av kort tid at 70 bedrifter etablerte seg i Hammerfest. Hadde det ikke vært for Snøhvit, ville disse bedriftene aldri ha blitt etablert i Hammerfest. Selv om understellet av flyteren kan komme til å bli bygd i utlandet, vil et prosjekt på i underkant av 30 milliarder kr være umåtelig viktig for sysselsettingen i Norge – og ikke minst Nord-Norge – når vi nå opplever en internasjonal finanskrise. Et viktig krav er at avtalene splittes opp slik at nordnorsk næringsliv kan få oppdrag. Det skulle ligge godt til rette for at operatøren Eni kan splitte opp kontraktene, slik at også landsdelens næringsliv kan konkurrere og få oppdrag. Eni er ikke på samme måte som StatoilHydro allerede bundet opp i store, inngåtte rammeavtaler, da dette er det første prosjektet de er operatør for på norsk sokkel. Nordnorsk næringsliv kan konkurrere, selv om vi er relativt unge i petroleumssammenheng. Vi så det i forbindelse med Snøhvit-prosjektet, der operatøren Statoil beregnet at nordnorsk næringsliv ville få ca. 600 mill. kr i utbyggingsfasen. Sluttsummen ble 3–3,5 milliarder kr. Snøhvit-prosjektet har gitt bedrifter fra landsdelen erfaring. De har fått kompetanse som det helt klart kan bygges videre på. Det er særdeles viktig at det er forutsigbarhet, både ved at det tildeles letelisenser fortløpende, og at selskapene får lov til å utvinne forekomstene når det gjøres funn. Noen vil sikkert synes det er flåsete sagt, men jeg tror det er slik at man ikke kjøper en tomt dersom man ikke får lov til å bygge på den. Får man letelisens, er det etter min mening en selvfølge at man også skal kunne sette feltet i drift, dersom det er drivverdig. Det skal selvfølgelig skje innenfor forsvarlige sikkerhets- og miljømessige rammer. Vi ser at petroleumsvirksomhet gir kompetansearbeidsplasser og økt bolyst i Nord-Norge og Finnmark. Eksemplet Hammerfest var tydelig. Byen har opplevd en befolkningsvekst fra vedtaket om utbygging ble fattet i 2002, og fram til i dag, på ca. 500 personer. Det viktigste med dette er at de menneskene i hovedsak er innenfor aldersgruppen 20–40 år. Mange ungdommer ønsker å komme tilbake til landsdelen. Dette er en god dag for Hammerfest, Finnmark, Nord-Norge og nasjonen Norge i en tid med økende ledighet.