Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2017-12-18:
Norge er et godt land å bo i. Vi har små forskjeller, lav arbeidsledighet og en bærekraftig velferdsstat. Kommunene skal sikre gode velferdstjenester der folk bor, både nå og i framtiden. Kommunene er grunnmuren i velferdssamfunnet. For Høyre er det viktig å skape et levende lokaldemokrati, en enklere hverdag og å styrke det sosiale sikkerhetsnettet. For å løse de mange oppgavene har kommunene fått en sterkere realvekst i sine frie inntekter med denne regjeringen. Vi har prioritert midler til skolehelsetjenesten, laget en opptrappingsplan mot rus og satset på tidlig innsats i skolen. Jeg er glad for at det er framforhandlet en avtale mellom regjeringspartiene, Venstre og Kristelig Folkeparti om statsbudsjettet for 2018. Det gir en ytterligere styrking av regjeringens satsinger. I budsjettforliket er innbyggertilskuddet økt for å gi flere gratis kjernetid i barnehage, og både skolehelsetjenesten og rusfeltet er styrket videre. I kommuneproposisjonen for 2018 la regjeringen opp til en reell vekst på mellom 4,6 mrd. og 5,3 mrd. kr. Dette følges opp i statsbudsjettet med en realvekst på 4,6 mrd. kr, og realveksten i de frie inntektene anslås til 3,8 mrd. kr. For Kommune-Norge samlet sett viser beregningene at den gjennomsnittlige årlige oppgavekorrigerte realveksten i perioden 2013–2016 var på 2,4 pst., mens den fra 2005 til 2013 var på 1,8 pst. Det er altså en bedre kommuneøkonomi med denne regjeringen. Og som det ble sagt i et replikkordskifte: I 2016 leverte kommunene det beste resultatet siden 1990-tallet. Det er også et rekordlavt antall kommuner i ROBEK-registeret. Det norske samfunnet må igjennom omstillinger i årene som kommer – vi får fallende oljeinntekter, og det blir flere eldre over 70 år. Bare på 20 år vil det bli over dobbelt så mange nordmenn over 80 år, og vi vet at disse har behov for helse- og omsorgstjenester. Vi i Høyre er derfor fornøyd med at investeringstilskuddet til heldøgns omsorgsplasser har blitt styrket de siste årene, og at det i 2018 gis rom for tilskudd til 1 800 nye heldøgns omsorgsplasser. Dagaktivitetstilbudet økes med 350 nye plasser. Det er også lagt inn midler til opptrappingsplanen mot rus. Selv om de fleste bor godt i Norge, gjelder ikke dette alle. Vanskeligstilte må få hjelp til å skaffe seg bolig. Regjeringen har derfor forbedret bostøtten. Tilgang til utleiebolig er viktig, og et forslag om å effektivisere og målrette tilskuddet er nå ute på høring. Kommunene har fått økt handlingsrom, men det er et potensial for å drive smartere og mer effektivt. Effektivitetsanalyser viser at mange kommuner har mye å gå på. Fornying og forenkling skjer gjennom digitalisering og bruk av IKT. Regjeringen fortsetter satsingen fra 2017 og bevilger ca. 0,5 mrd. kr til nye statlige IKT-satsinger. Dette kommer i tillegg til IKT-satsinger innen helsesektoren og skolesektoren. Kommunene er store på innkjøp, og det er et uutnyttet potensial for å drive fram innovasjoner og bedre tjenester. Det er derfor satt av 15 mill. kr til Direktoratet for forvaltning og IKT for å ivareta grønne anskaffelser og miljøkrav i offentlige anskaffelser. Der har vi også en del å gå på. Vi ønsker sterkere kommuner og et levende lokaldemokrati der makt og ansvar ligger nær dem som beslutningene angår. Kommune- og regionreformen har gitt oss en mer framtidsrettet struktur, med en kommunesektor som kan gi gode tjenester og drive fram en positiv samfunnsutvikling. Vi ønsker at kommunene skal ha et handlingsrom. Vi ønsker ikke en øremerking som binder opp kommunene og gjør at kommunepolitikere får stadig mindre handlingsrom for sine prioriteringer i sine kommuner. Vi har også vedtatt større og mer funksjonelle fylkeskommuner og vil styrke både lokaldemokratiet og vekstkraften i de nye fylkene. Bevilgningene til vei og bane har økt med 21,8 mrd. kr siden 2013. Det binder distriktene sammen, det er en distriktsvennlig politikk.