trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-11:
Kristelig Folkeparti har vært for jernbanereformen hele tiden, så vidt jeg har oppfattet. Det er for så vidt en grei sak at de ikke mener det samme som SV, at det er viktig infrastruktur som bør være i offentlig eie, og drevet av det offentlige, men jeg hadde inntrykk av at et premiss for reformen var at passasjerene skulle settes i sentrum – service, kvalitet, punktlighet. Når vi ser oppslagene som har vært de siste dager og uker – om at kvalitet faktisk ikke ble tillagt så stor vekt som pris, selv om kriteriene på anbudet var motsatt – er representanten Grøvan da enig i at det setter premissene for hele jernbanereformen litt under tvil?�
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-11:
Statsråden snakker om at opposisjonen har en overbudspolitikk. Jeg vil da ikke være en del av det, synes jeg, for jeg bruker stort sett samme rammer som regjeringen. Jeg bare flytter midler og prioriterer annerledes.� Statsrådens partifelle, Fremskrittspartiets klimapolitiske talsperson Gisle Meininger Saudland, sa til Dagbladet i dag – da han var på vei til klimamøtet i Polen, utrolig nok – at elbilkjøpere så snart som mulig må betale moms, og at disse pengene bør gå til ny veibygging. Er ikke det litt underlig når vedkommende var på vei til Katowice for å diskutere klimaspørsmål? Er statsråden enig i vurderingene til sin meningsfelle?�
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-11:
Takk for svaret til statsråden. Av mangel på tid vil jeg bare hoppe raskt over til å varme opp litt rundt saken med Go-Ahead.� Er statsråden fortsatt trygg på at en i anbudsbehandlingen i forbindelse med Pakke Sør på jernbanen har fulgt lover og regler, og at behandlingen har vært tillitvekkende – i lys av alle de nye opplysningene som har kommet fram, ikke minst i Aftenposten, de siste dagene?�
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-11:
SVs løse forslag om anbudet på jernbanen sørover krever noen ord. Jeg kunne gjerne ha ventet – som statsråden la opp til – til den 18. desember, når vi skal ha en redegjørelse fra statsråden. Men vi kan ikke legge fram noen egne forslag til den debatten, og det er en av grunnene til at vi måtte ta en liten debatt om det her i dag. Vi kommer tilbake til den debatten igjen – jeg er sikker på at vi får enda mer krutt i løpet av en uke.� Det er vel allment kjent her i salen og utover landet, håper jeg, at SV har vært en rungende motstander av den såkalte jernbanereformen og at jernbanestrekninger skal ut på anbud. Men når stortingsflertallet har gått imot dette, med Kristelig Folkepartis hjelp, da må vi kjempe videre for de ansattes kår og for passasjerenes kår, når Sørlandsbanen skal drives av det britiske selskapet Go-Ahead, som ikke akkurat har med seg en full jernbanevogn av godt rykte. Det sås mer og mer tvil om regjeringens håndtering av anbudsrunden. Det er kommet fram stadig nye momenter rundt vurderingene av kriteriene for anbudet. Det ble tidlig klart at Go-Ahead skåret best på bare ett av femten kvalitetskriterier i konkurranse med NSB og SJ, selv om kvalitet skulle telle mest. Er det rart at vi stiller spørsmål?� Nå viser det seg også at innenfor de tre delkriteriene for å få fornøyde kunder, som skulle vektlegges betydelig, skåret Go-Ahead dårligst på alle tre. Er det rart vi stiller spørsmål?� Det er også kommet fram, gjennom Aftenpostens utmerkede reportasjer, at Jernbanedirektoratet har operert med to regnestykker, ett offisielt og ett uoffisielt. Det uoffisielle, som offentligheten ikke får se, og som skulle inneholde bedriftshemmeligheter, er etter det jeg forstår, grunnlaget for å gi Sørlandsbanen til Go-Ahead. Advokat Robert Myhre, som er en ledende ekspert på offentlige anskaffelser og kontraktsrett, sier til Aftenposten at direktoratets hemmelighetskremmeri er uforståelig. Han sier rett ut at spillereglene for jernbanekonkurransen er brutt. Er det rart vi stiller spørsmål og fremmer forslag om en uavhengig gjennomgang? Det er grunnen til våre løse forslag. Det er de tre løse forslagene som foreligger, og som jeg tar opp. � Jeg vil også gi en stemmeforklaring for de andre løse forslagene som er satt fram i dag. Vi kommer til å stemme for alle de løse forslagene unntatt nr. 13 og 17, subsidiært for forslag nr. 16, fra Kristelig Folkeparti. Ved en feil står det ikke at vi er med på VI i innstillingen. Vi skal stemme for VI.�
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-11:
Det har vært noen hilsener fra Stortinget til distriktene i dag, og så har det vært noen hilsener fra distriktene til Stortinget. Nå skal jeg hilse til naturen, litt på vegne av min gamle stilling og gamle profesjon. � Jeg har sett mye natur, jeg har filmet mange fosser, og jeg har filmet Vøringsfossen. Jeg har lyst til å løfte en liten pekefinger til statsråden og til Statens vegvesen – hvis de er representert her – og si at man må tenke veldig nøye gjennom hvor store utbedringer og tilrettelegginger man skal gjøre også for de nasjonale turistveiene. Det har vært veldig mye bra av det som har vært gjort, men den nye brua over Vøringsfossen er ikke helt god, etter min mening. En 40 meter lang bru i attraksjonen – ikke bare fram til attraksjonen for å gjøre den sikker, for det er viktig, men over fossen – er ikke helt god. Det er veldig synd, og det beklager jeg. Jeg kommer litt sent på banen, men det er faktisk ennå mulig å snu.�
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-11:
Senterpartiet har en politikk for hele landet, for å ta hele landet i bruk. Vi vil satse på næringer der Norge har et naturlig fortrinn, gjennom å styrke eksisterende produksjoner, men også gjennom å videreutvikle ny produksjon. Da er det utrolig viktig at en bidrar til å legge til rette for lønnsom produksjon i Norge. � Noe gjentakende med denne regjeringen og det flertallet som sitter med ansvaret for statsbudsjettene som har vært gjort opp de senere årene, er at en har kommet med stadig nye avgifter som har kommet kastende på, som oftest gjennom budsjettavtaler tett før jul. Det har bl.a. ført til betydelige avgiftsøkninger for innenlands lufttransport i runde etter runde. Hva fører det til? Jo, det fører til mindre lønnsomhet, ikke bedre lønnsomhet. En har i flere runder også økt momsen for reiselivet. Det vil igjen føre til mindre lønnsomhet, ikke mer lønnsomhet. Når det gjelder næringsmiddelindustrien, fikk en i fjor et avgiftssjokk over natten som førte til redusert lønnsomhet for dem som driver produksjon i Norge. Når en i tillegg fortsatt opprettholder den helt urimelige forskjellsbehandlingen av norske og utenlandske aktører gjennom 350-kronersgrensen, forsterker det selvsagt slike vedtak ytterligere. I år er det taxinæringen som får svi, gjennom en kraftig avgiftsøkning på en del bilmodeller, som ikke minst er bilmodeller som frakter en del funksjonshemmede. � Senterpartiet vil ha en politikk som går i en annen retning. Vi har målrettede tiltak for å styrke norske arbeidsplasser, norske interesser og norsk næringsliv. Det er fint når en snakker i generelle vendinger om at det er blitt redusert skatt på overskudd, men det hjelper veldig lite å få redusert skatt på overskudd hvis en ikke har noe overskudd å skatte av.� I år har vi opplevd en særdeles krevende sommer for norsk landbruk. Den tørken Norge opplevde, som en ikke har sett maken til på generasjoner, har vist oss hvor sårbare vi er i den verden vi lever i. Derfor er det smått utrolig at flertallet ikke har vært villig til å sette av en eneste krone til beredskapslagring av såkorn og matkorn, når nettopp noe av det en ser er utrolig viktig, er å bidra til å øke produksjonen basert på norske ressurser, ikke inngå nye avtaler som legger til rette for økt import til Norge. I tillegg ser vi at beredskapslagring gjør oss mindre sårbare.� Senterpartiet har en annen kurs for næringspolitikken. Vi legger til rette for en politikk som står opp for norske interesser og arbeidsplasser.�
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-11:
Statsråd Hoksrud har selvsagt rett i at i et statsbudsjett er det veldig mye man er enige om, men det er der man skiller lag, som er det interessante – og hva den politikken fører til. � På hans område er det ikke tvil om at den politikken som den sittende regjeringen, med støtte fra Kristelig Folkeparti, har ført, har bidratt til de overproduksjonsproblemene som man nå ser i en rekke produksjoner i norsk landbruk. Det er ikke bare fordi det er høy produksjon innenfor en del områder i Norge, men også fordi man på norsk side bidrar til stadig økt import av en del av de samme produktene fra utlandet. Man får altså en overimport fra utlandet gjennom avtaler som regjeringen er med på å forhandle fram og inngå med andre land.� Noe av det siste den foregående rød-grønne regjeringen gjorde, var å styrke tollvernet for en del kjøttslag, til sterke protester fra Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre i denne sal. Noe av det første den regjeringen som nå sitter, gjorde etter at den tok over makten, var å gå til EU og forsøke å gjøre om på den beslutningen. Heldigvis fikk man ikke gjennomslag for det, derimot har man gjennom andre forhandlinger, bl.a. gjennom artikkel 19-forhandlingene, som ble gjennomført fra oktober i år, åpnet for sterkt økt import av storfekjøtt fra utlandet til Norge, og man har pågående forhandlinger gjennom tredjelandsavtaler i EFTA for at man også kan få økt import av kjøtt fra andre områder i verden, bl.a. fra Brasil og Argentina.� Det er utrolig viktig at man også ser på hvordan politikken blir ført, både nasjonalt og i forhold til internasjonale avtaler som Norge er en del av.� Til det siste, som jeg også var inne på i mitt forrige innlegg, og den situasjonen som norsk landbruk i år har stått oppe i på grunn av tørke: Med bakgrunn i den situasjonen burde det nettopp være viktig i hvert fall å sørge for å sette av noen midler som en start på en beredskapslagring av såkorn og matkorn i Norge. Når man ser de utfordringene man har hatt med sviktende avlinger og å ha nok såkorn til neste sesong, er det en viktig illustrasjon på hvorfor det er viktig å legge til rette for både beredskapslagring av matkorn og å styrke landbruksforskning, slik at vi kan bli mer selvforsynte med bl.a. fôrkorn i Norge, at vi kan bli mer selvforsynte på flere områder og bidra gjennom et sterkere landbruk for framtiden i Norge.�
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-11:
I Norge er det hundretusenvis av folk som pendler. Bare fra Akershus til Oslo er det over 8 000 personer som pendler hver eneste dag. Det er også veldig mange i Norge som er ukependlere, som bor borte fra familien sin i kortere eller lengre perioder. Pendlerne har krevende situasjoner for å få familielivet til å gå opp, for å få sin tid til å gå i hop, og veldig mange av pendlerne, ikke minst mange av dem som har fått innstramninger som bor på brakker, jobber også i yrker der de opplever press på lønns- og arbeidsvilkår.� Når da Senterpartiet utfordrer regjeringspartiene på pendlernes situasjon, bl.a. i en replikkveksling her tidligere i dag, merker jeg meg at representanten Orten sier at en «kan alltids diskutere detaljer». En skal ha rimelig god økonomi og leve på stortingslønn hvis en mener at de innstramningene som pendlerne i Norge har opplevd de senere årene, er «detaljer». En som eksempelvis pendler fra Eidsvoll til Oslo, dagpendler, har fått økt skatt på nærmere 3 000 kr årlig gjennom de innstramningene som har kommet i pendlerfradraget. De som bor på brakke, har gjennom de endringene som ble gjort i inneværende års budsjett, fått økt skatt på 7 000–8 000 kr. Dette er ikke «detaljer», dette er store økninger i skatt for de grupper det gjelder.� På toppen av det opplever en også avgiftsøkninger. Kjører en med bil, opplever en at en får økt avgift på bensin og diesel. Kjører en tog og finner ut at en skal parkere på togstasjonen istedenfor, kommer det jammen økte avgifter på veldig mange togstasjoner også. Det blir økte avgifter på busstransport, på tog, på fly. På innenlands lufttransport, en viktig del av kollektivtransporten i et langstrakt Norge, har avgiftene økt med ca. 2 mrd. kr med Fremskrittspartiet ved roret. Og i år er det taxinæringen som får en kraftig smell gjennom avgiftsøkninger som blir presentert.� På toppen av det igjen opplever en også med Fremskrittspartiet, som gikk til valg i 2013 på at en skulle fjerne bompenger i Norge, at innkrevingen av bompenger aldri har vært høyere. Det ser en bl.a. at statsråd Dale har oppfordret til lokalt for Glomma-kryssingen. For å få Glomma-kryssingen på plass, oppfordret han til økt bompengeinnkreving. Istedenfor må man sørge for framdrift i prosjektet og sørge for økte bevilgninger til prosjektet.�
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-11:
Skal vi sikre at folk skal kunne bo, arbeide og leve et godt liv i hele Norge, må det være et mangfold av arbeidsplasser rundt i Norge. En må sikre at det er godt tilgjengelige kompetansearbeidsplasser, og en må bidra til desentralisering av statlige arbeidsplasser.� Med det flertallet som sitter i dag, har en dessverre sett en massiv sentralisering av arbeidsplasser på område etter område. En har sett det innenfor kommuner, en har sett det innenfor regioner, en har sett det innenfor politiet, og nå gjelder det altså kontorstrukturen i Helfo. � Det kan nesten ikke sies tydeligere enn i den flertallsmerknaden som lå til grunn i budsjettet i fjor, da flertallet på Stortinget sa: � «Flertallet mener at dette er viktige statlige arbeidsplasser som ikke må sentraliseres.»� Det er viktige statlige arbeidsplasser som ikke må sentraliseres – hva betyr det? Det betyr at en ikke skal samle dem i færre og større enheter og sentralisere. Til tross for det fortsetter regjeringen sitt arbeid med å sentralisere Norge gjennom en massiv sentralisering og nedlegging av Helfo-kontor, fra 22, som det er i dag, til 6 kontor, som det er planen at en skal ned til. � Jeg hører statsråden her si at han følger anbefalingene fra Helfo i prosessen. Ja, det er tydeligvis det statsråden gjør – han følger i hvert fall ikke det flertallet på Stortinget har uttrykt særdeles tydelig.� Kontor som i dag har utrolig viktige kompetansearbeidsplasser i de lokalsamfunnene de ligger i, eksempelvis også i mitt eget hjemfylke, Akershus, blir lagt ned. Der har en et velfungerende, veldrevet kontor med 13 ansatte – for øvrig også i nærheten av en flyplass, hvis det var det som skulle være argumentet for eller imot kontor. Dette er viktige kompetansearbeidsplasser i bygda, men kontoret er også et velfungerende og – i Helfo-sammenheng – et relativt stort kontor. Selv det kontoret skal sentraliseres og legges ned.� Vi må få en annen utvikling, der en nettopp legger til rette for at en desentraliserer og bruker ny teknologi til å få kompetansearbeidsplasser rundt i hele Norge. Jeg merker meg at en samlet komité sier nettopp det, at en skal bruke ny teknologi til desentralisering av arbeidsplasser. Men det er for regjeringspartiene tydeligvis bare festtaler. For oss i Senterpartiet betyr det også noe konkret i praktisk politikk. Derfor er det viktig å komme tilbake med en sak som legger opp til en helt annen utvikling av kontorstrukturen i Helfo.�
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-11:
Til det siste innlegget fra statsråden: Jeg synes statsråden skal holde seg for god til å si fra Stortingets talerstol at parti som ikke har foreslått nedleggelse av et eneste kontor, er imot noen av plassene som har kontor i dag. Det er statsråden og flertallet i denne sal som legger til rette for en massiv sentralisering og nedlegging av eksisterende kontor, og som må bære ansvaret for det.� Ny teknologi gir muligheter. Senterpartiet er opptatt av at vi skal bruke ny teknologi og mulighetene som ny teknologi gir, men ny teknologi kan også brukes på ulike måter. Senterpartiet vil bruke ny teknologi og mulighetene som ny teknologi gir, til å føre en aktiv desentraliseringspolitikk gjennom å styrke ulike miljøer rundt om i landet. Selvsagt er det også slik at ny teknologi kan brukes på stikk motsatt måte. Ny teknologi kan også brukes til stadig mer omfattende sentralisering dersom det er den ideologien man ønsker å framføre. Og det er det som er den grunnleggende motsetningen i denne perioden. Ikke bare i denne saken, men på område etter område bruker man altså digitalisering, at man har fått nye løsninger, som begrunnelse for sentralisering. � Til representanten Bollestad: Jeg registrerer at representanten Bollestad og Kristelig Folkeparti i år åpenbart står skulder ved skulder med regjeringspartiene på at denne sentraliseringen skal gjennomføres – en sentralisering ned fra 22 kontor i dag til 6 kontor. Men det er litt merkelig. Hva mente Kristelig Folkeparti i fjor da de sto sammen med oss andre i opposisjon og sa følgende:� «Flertallet mener dette er viktige statlige arbeidsplasser som ikke må sentraliseres.»� Jeg vil anbefale at man i politikken er ærlig om hva man ønsker å oppnå, og hva man gir av forhåpninger til folk. Jeg tror veldig mange av dem som er ansatt i Helfo ved de ulike 22 kontorene i dag, hadde forhåpninger til at en slik merknad som bl.a. Kristelig Folkeparti var med på, i realiteten skulle innebære at man kjempet for en desentralisert struktur. Det er dessverre særdeles skuffende at man ikke får flertall for det som et flertall på Stortinget senest for ett år siden hadde som et tydelig premiss i denne saken.�
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-11:
Til det at dette skulle innebære en desentralisering: Den strukturen som er lagt, er at det skal være 195 arbeidsplasser i Tønsberg og 178 arbeidsplasser til fordeling i resten av landet. Det er ikke en god, desentralisert struktur. � Det handler om de politiske veivalgene man tar i ulike saker, og å se dem i sammenheng. Her sier statsråden og flertallet at Helfo har kommet med et forslag, og det må vi legge til grunn. Man gjør det samme på ulike andre områder også. Når det gjelder politiet, er det Politidirektoratet som skal være styrende, og innenfor andre statlige etater gjelder det samme. Men det er vi som folkevalgte som må ha et overordnet blikk og se hvordan vi skal legge til rette for at folk skal kunne bo, arbeide og leve gode liv i hele landet. Da kan man ikke legge seg på en sentraliseringspolitikk der funksjon for funksjon, arbeidsplass for arbeidsplass blir tatt vekk fra lokalmiljø. Da må man tenke motsatt, og da må man ha en bevisst politikk mot desentralisering. �
Geir Inge Lien (Senterpartiet), 2018-12-11:
Senterpartiet er oppteke av fiskeriet langs heile kysten og dermed òg av at forholda mellom kyst og hav skal liggje fast. Fiskerinæringa tapar store verdiar i Noreg, og Senterpartiet meiner at fisken tilhøyrer det norske folket. Dette meiner vi i Senterpartiet kan vernast gjennom den deltakarlova som gjeld i dag, og vi hegnar veldig om ho.� Fiskeriressursane må forvaltast på ein måte som sikrar verdiskaping og arbeidsplassar i lokalsamfunn og langs heile kysten, og som kjem heile befolkninga i Noreg til gode som følgje av det. Fiskeri er eit av dei viktigaste satsingsområda for Senterpartiet i vårt alternative statsbudsjett for 2019. � Regjeringas budsjettforslag vil føre til ei sentralisering av fiskeria. Senterpartiet er oppteke av å ha levande lokalsamfunn langs heile kysten. Vi føreslår difor å reversere fleire av kutta frå regjeringa i viktige fiskeripolitiske verkemiddel og innføre nye tiltak som vil styrkje fiskeria og fiskeriindustrien.� Senterpartiet meiner regjeringas forslag til statsbudsjett vil ramme dei som har sitt virke på sjøen. Det ønskjer ikkje vi å vere med på, så Senterpartiet vil behalde tilskota til fiskeri og velferdsstasjonar og auke fiskerifrådraget. Senterpartiet føreslår òg å auke tilskot og få fleire næringsretta tiltak i fiskeria, for å bidra til ei god utvikling og auka lønsemd for fiskeri- og fangstnæringa.� Det som no skjer langs kysten og på havet, gjev oss store moglegheiter, og vi må sørgje for å få dei verdiane forankra i Noreg og langs kysten. Det meiner vi at Senterpartiet har ein utruleg god politikk for.�
Helge Orten (Høyre), 2018-12-11:
Dette er en god ordning som ble etablert i forbindelse med forrige statsbudsjettsbehandling, og som vi er godt fornøyd med at vi har fått til, rett og slett fordi det bidrar til at flere, spesielt fiskerihavnene, som har særlig sterk næringsmessig betydning, nå har muligheten til å forskuttere og komme tidligere i gang enn det som i utgangspunktet ligger i Nasjonal transportplan. Vi har ikke forsøkt å framstille dette som noe annet enn det det er. I budsjettproposisjonen står det at bevilgningen for 2018 er videreført i 2019, og med det som bakgrunn at en skal kunne utbetale tilsagnet til de søknadene som har fått det i 2018. Så har vi etter nærmere diskusjon med Kristelig Folkeparti kommet fram til at det er formålstjenlig å øke den rammen med ytterligere 200 mill. kr. Det gjør at ordningen blir enda lite grann bedre, og da vil enda flere kunne nyte godt av en allerede god ordning.�
Helge Orten (Høyre), 2018-12-11:
Først og fremst må jeg få lov å takke for all rosen. Det ante meg at det kanskje kom et lite «men» etter komma, og det gjorde det jo. Det må jeg ta med. � Jeg tror nok det er viktig å ha et både kortsiktig og langsiktig perspektiv når vi skal lage samferdselsbudsjett og diskutere samferdselsutfordringer. Når det gjelder etterslepet på jernbane, sa jeg noe om at vi faktisk har mer enn doblet satsingen på vedlikehold og fornying av jernbanen. Det er vi stolte av, men vi ser at vi fremdeles har et godt steg igjen å gå før vi klarer å ta ned etterslepet på jernbanen. I budsjettproposisjonen framgår det at etterslepet øker i 2019 med den bevilgningen som ligger inne. Like fullt har vi startet en opptrapping. Vi har en betydelig økning. Vi bruker mer penger enn noen gang på dette formålet, og vi vil fortsette å trappe det opp, rett og slett fordi det vil være viktig i et langsiktig perspektiv å få ned det vedlikeholdsetterslepet og få gjort de nødvendige tiltakene.�
Helge Orten (Høyre), 2018-12-11:
Jeg tror at det aller viktigste, både for pendlernes kår og for alle oss andre som bor rundt omkring og pendler til jobb, er å sørge for å ha en god infrastruktur, slik at vi kommer oss fram både trygt og effektivt. Senterpartiet er ofte veldig selektiv med hensyn til både hva de ønsker å stille spørsmål om, og hva de ønsker å fokusere på. Jeg tror vi må se på helheten. I løpet av de siste fem årene har vi redusert skattebelastningen med 25 mrd. kr. En veldig stor andel av det kommer folk flest til gode. Det betyr at også pendlerne har fått betydelige skattelettelser under denne regjeringen og sånn sett har fått forbedret sin totalsituasjon. � Man kan alltids diskutere detaljer i pendlergodtgjørelser og andre ting, men jeg tror det er viktig for folk at en ser helheten, både i skattesystemet og i den totale satsingen som nå finner sted, for å legge til rette for god infrastruktur, lavere skatt og bedre betingelser for folk flest.�
Helge Orten (Høyre), 2018-12-11:
Det aller viktigste med ferjefri E39 er å sørge for å bygge sterke bo- og arbeidsmarkedsregioner rundt omkring på hele Vestlandet, i dette tilfellet rett og slett fordi vi ser at vi må bygge opp om den utrolige verdiskapingen, de viktige bedriftene og den aktive næringsvirksomheten som er i disse regionene. Det betyr at vi må bygge sammen regioner i form av kortere reisetid. Det løser vi ikke ved å bytte ut manuelle ferjer med autonome ferjer, men ved å bygge faste samband. Derfor er dette viktig for Høyre, regjeringa og stortingsflertallet, for vi har i Nasjonal transportplan sagt at vi ønsker å gjennomføre dette.� Jeg skjønner at representanten fra SV gjerne vil prate ned prosjekt på Vestlandet, samtidig som han gjerne prater opp prosjekt på Østlandet. Det er en politikk som ikke dekker hele landet. Jeg synes det er en politikk som SV kanskje burde endre på, og at de heller burde være med på å bidra til å satse i hele Norge.�
Helge Orten (Høyre), 2018-12-11:
Jeg merker meg at Arbeiderpartiet i sitt alternative budsjett stort sett finansierer sine utgiftsøkninger med skatter og avgifter for folk og for norske arbeidsplasser og norskeide bedrifter. I tillegg mener jeg at det er gjort en del litt urealistiske og kanskje litt lettvinte kutt innenfor samferdselsområdet. � Ett av disse er kuttet i rentekompensasjonsordningen til fylkeskommunene på 264,5 mill. kr for 2019. Det betyr at Arbeiderpartiet vil fjerne denne ordningen med tilbakevirkende kraft, og at staten dermed skal løpe fra sine forpliktelser overfor fylkeskommunene. Det er en ordning som Arbeiderpartiet i sin tid var med på å etablere, og det vil skape betydelig usikkerhet knyttet til både denne og andre finansieringsordninger dersom staten skal være så uforutsigbar som det Arbeiderpartiet her legger opp til. Ser representanten Myrli at denne typen forslag er med på å svekke tilliten mellom stat og fylkeskommuner, og mener han at det er fornuftig at staten opptrer så uforutsigbart som det forslaget til Arbeiderpartiet legger opp til?�
Helge Orten (Høyre), 2018-12-11:
Jeg så jeg var sist på talerlista da jeg gikk opp, så spørsmålet er om jeg blir det når jeg går ned igjen. � Først og fremst vil jeg takke for en god debatt, en interessant debatt. Jeg hadde håpet at samferdselsdebatten kanskje kunne klares på fire timer denne gangen, men vi klarer jaggu fem denne gangen også.� Representanten Mossleth beskylder oss for å – eller karakteriserer eller diagnostiserer oss til å ha reformsyke. Hvis det betyr at vi gjennomfører viktige reformer for samferdselssektoren i et tempo som Senterpartiet ikke kjenner seg igjen i, er det en diagnose jeg kan leve godt med, fordi det er hele poenget. Etter åtte år med rød-grønn reformtørke var det faktisk viktig å få gjort en god del endringer i samferdselssektoren som gjør at vi kan bygge veier raskere, billigere og mer effektivt. Nye Veier viser at det er mulig. Det sparer vi ressurser på, som kan brukes i andre deler av samferdselssatsingen.� Vi gjennomfører anbudsutsetting på jernbanen og reformerer jernbanen. Hva skjer da? Jo, Sørlandsbanen, eksempelvis, gjør at vi over en tiårsperiode kan spare – sammenlignet med dagens nivå – opptil 3 mrd. kr bare på den strekningen. Det gjør at vi også frigjør ressurser til å styrke tilbudet. Og hva er det selskapene konkurrerer om? Jo, de konkurrerer nemlig primært om det å skaffe seg flere kunder. Det at flere tar jernbanen, må jo være hele poenget med jernbanesatsingen.� Så litt til klima og klimadiskusjonen. SV mener vi skal slutte å bygge veier fordi det er et godt klimatiltak. Det er en politikk jeg ikke forstår, rett og slett fordi det ikke er veien som er utfordringen i klima- og miljøspørsmålet, det er det som kjører oppå veien vi må sørge for å få gjort noe med. Der ligger jo elbilpolitikken fast. Vi faser nå inn elbiler i Norge i et tempo som ingen andre steder i verden har sett maken til. Folk kommer hit for å se på norsk elbilpolitikk. Det er bra.� I tillegg skjer det mye interessant i maritim sektor, f.eks. fergene våre – en stor honnør til både fylkeskommunene og staten for å være offensive i innkjøpspolitikken og sørge for at vi får nye og miljøvennlige ferger. � Byutvikling er enormt viktig. Flere må bruke kollektivtransport, gå eller sykle for at vi skal nå målsettingene våre. Derfor er det viktig med byvekstavtaler, det er viktig med god byutvikling, det er viktig med god arealplanlegging, sørge for at byene våre er moderne og framtidsrettede. � Alt dette kan vi få til fordi det er ganske bred oppslutning om de store linjene i denne politikken, og vi gjennomfører det nå i et tempo som veldig få andre i verden gjør tilsvarende. Det tror jeg vi skal være stolte av. Vi skal være stolte av den politikken vi gjennomfører, nettopp for å nå målsettingene våre når det gjelder både klimagassutslipp og ikke minst å bygge en framtidsrettet, trygg og god infrastruktur som våre etterkommere kan være stolte av.�
Helge Orten (Høyre), 2018-12-11:
Jeg skal i hvert fall ikke si noe veldig kontroversielt, så det kan være håp.� Jeg tok ordet bare for å signalisere at både Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre vil støtte forslag nr. 17, fra Kristelig Folkeparti og representanten Grøvan. � Og ellers: Tusen takk for en god debatt.�
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
I innstillingen framkommer det at det er avsatt 350 mill. kr til forskuttering av midler til fiskerihavner og farleder. Disse midlene har riktignok blitt framstilt av posisjonen som om det var 350 mill. kr i 2018 og 350 mill. kr for 2019. Men det oversalget stemte ikke, jf. samferdselsministerens svar på budsjettspørsmål. Det er ikke noe utover 350 mill. kr til forskuttering verken i budsjettframlegget eller i behandlingen av innstillingen i komiteen. I dag ligger det et løst forslag på bordet fra flertallet, forslag nr. 16, om at det skal avsettes 550 mill. kr til dette tiltaket, altså 200 mill. kr mer. Hva har skjedd etter innstillingsmøtet i komiteen?�
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
U-864, ubåten som ligger utenfor Fedje lastet med kvikksølv fra krigens dager, anbefales av Kystverket tildekket. Arbeiderpartiet er opptatt av at man må fjerne mest mulig av kvikksølvet før man dekker til ubåtvraket. Det må foretas et tilstrekkelig beslutningsgrunnlag for en så alvorlig sak. Vi vet at det er fare for irreversible og omfattende miljøskader, noe som kan påvirke norsk fiskerinærings omdømme. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet leverer forslag der vi ber om en sak knyttet til håndtering av U-864 der det også blir vurdert å fjerne mest mulig av kvikksølvlasten om bord før området tildekkes. � Som finnmarking kan jeg konstatere at det rause samferdselsbudsjettet ikke har nådd helt opp til oss. Finnmarkingene Frank Bakke-Jensen og Bengt Rune Strifeldt lovet før valget at det skulle være midler til rv. 94 fra Skaidi til Hammerfest, og at arbeidet skal fortsette som såkalt samordningsstrekning. Foreløpig skjer det smått og lite. Nylig var Bengt Rune Strifeldt i Hammerfest og holdt appell mot bompengefinansieringen av bypakken i Hammerfest, som jo er en naturlig del av rv. 94. Det må opplyses at den samme appellanten, som nå har sittet i transportkomiteen, stemmer for bompenger på Stortinget. Og samferdselsministeren hans produserer bompengeproposisjoner over en lav sko til Stortinget. Fremskrittspartiet fortsetter sin dobbeltkommunikasjon om bompenger, de stemmer for i Stortinget, og de forteller ute blant folk at de stemmer mot – snakk om mangel på ryggrad.� Fra Arbeiderpartiets side har vi konkludert med at et svakt kystbudsjett faktisk er blitt forverret gjennom forliket med Kristelig Folkeparti. Det er hentet midler til Kristelig Folkepartis gode tiltak, bl.a. fra Leirpollen i Tana – utdyping der. Det er hentet midler fra Skarvbergtunnelen på 50 mill. kr, og fra Tana på 15 mill. kr. Vi håper selvfølgelig at det ikke blir noen utsettelse av disse prosjektene til tross for at det har blitt plukket penger fra dem, for dette er viktige prosjekt som det er viktig å komme i gang med.� Til slutt har jeg lyst til å si at det generelt er få prosjekt i gang i Finnmark. Det er lite aktivitet for anleggsarbeiderne, det eneste prosjektet er Tana bru.�
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Jeg vil gi komitélederen ros for det jeg synes var et veldig godt innlegg. Han pekte på mange av utfordringene i Samferdsels-Norge som jeg tror det er stor oppslutning om. Mange av problemstillingene deler vi. Jeg vil også gi ros til regjeringen for det de gjør med å få ned vedlikeholdsetterslepet på veg – så er det sagt. Men jeg tror komitélederen glemte å snakke om vedlikeholdsetterslepet på jernbane, og jeg tror til og med han hadde litt taletid til overs, så det var sikkert en ren forglemmelse. Spørsmålet mitt til komitélederen er: Med det budsjettet som etter all sannsynlighet blir vedtatt i kveld, vil vedlikeholdsetterslepet på jernbane økes eller reduseres til neste år?�
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Dette er ikke uforutsigbar politikk. Hvis Orten ser i statsbudsjettet for tidligere år, har Arbeiderpartiet for lenge siden foreslått å kutte denne ordningen. Vårt budsjett for 2019 er en logisk følge av det. Den ble etablert, og det finnes argumenter for ordningen, absolutt, men summa summarum mener vi at dette er en tungvint ordning. Vi mener i stedet at fylkeskommunenes økonomi må styrkes, og at fylkeskommunene skal foreta disse prioriteringene selv. Derfor har vi hvert år, inkludert 2019, også styrket fylkeskommunenes økonomi. Så vi mener at dette er prioriteringer som fylkeskommunene selv kunne gjøre, hvis de hadde hatt økt økonomisk handlingsrom, noe de ville fått med Arbeiderpartiets budsjett. �
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Jeg tror absolutt ikke Arbeiderpartiets alternative budsjett er noe lemfeldig. Vi styrker samferdselsbudsjettet med 1,6 mrd. kr. Vesentlig mer ønsker vi å bruke på infrastruktur det neste året. � Så må jeg gjenta det jeg har sagt mange ganger: Den lista med prosjekter fra Nasjonal transportplan er prosjekter som lå inne i Nasjonal transportplan i 2013, og som den nåværende regjeringen og det nåværende flertallet utsatte eller fjernet helt fra Nasjonal transportplan i 2017. Vi styrket riksvegbudsjettet i Nasjonal transportplan, ja, men vi hadde selvsagt ikke penger til å finansiere alle de prosjektene i første planperiode i Nasjonal transportplan. Det har vi heller aldri lovet. Men vi hadde mer penger og pekte på prosjekt som det var aktuelt å vurdere å framskynde, som det står i Nasjonal transportplan.� Arbeiderpartiet har større vegbudsjett enn Fremskrittspartiet i 2019 – mer penger til veginvesteringer og mer penger til vegvedlikehold.�
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
En skulle nesten tro det var avtalt spill, for dette er et spørsmål jeg gjerne ville ha. � Så vidt jeg vet, har vi aldri hatt samme system innenfor verken busstrafikk eller flytrafikk som vi har for jernbanen. Jernbanen er et integrert system, et komplisert system, der den ene brikken henger sammen med den andre. Vi har rett og slett ikke tro på at det er riktig medisin å splitte opp, lage nye selskaper, foretak, direktorater og hva det måtte være, det som nå skjer under den nåværende regjeringa. Vi mener det viktigste innen jernbanen er å bygge mer jernbane, bygge flere moderne dobbeltspor. Erfaringer fra alle land viser at skal man lykkes med å få flere til å ta toget, må man bygge ut flere jernbanestrekninger, ikke tegne nye organisasjonskart med flere firkanter. Vi er rett og slett ikke enig i, og vi tror ikke på, at løsningen er å splitte opp og pulverisere ansvaret, slik vi nå ser gjøres.�
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Nei, Arbeiderpartiets politikk er aldri å se bakover, Arbeiderpartiet ser framover, framover, framover. Sånn er det også i jernbanepolitikken. Det vi mener med den merknaden, er at taktskiftet i norsk jernbanepolitikk skjedde i 2005. Da ble det en stor satsing på jernbanen. Jernbanens investeringsbudsjett ble femdoblet på få år, og så har det fortsatt – det skal vi gi anerkjennelse for – med Nasjonal transportplan både i 2013 og i 2017, bevilgningene trappes ytterligere opp. Det er bred politisk enighet om det. Ikke minst har Arbeiderpartiet gått i bresjen for en slik jernbanesatsing. � Så hører det med til sannheten at i alle statsbudsjetter, mener jeg, etter 2013 så har Arbeiderpartiet ligget høyere enn flertallspartiene i bevilgningene til jernbanen, så også i 2019, der Arbeiderpartiet ligger høyere på både vedlikehold, investering og planlegging av jernbane.�
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Jeg tror Stordalen kom i skade for å glemme å svare på det første spørsmålet, fra Leirtrø, om rv. 3 og rv. 25 i Hedmark, hvor situasjonen er at det ble foretatt en kostnadsfordeling mellom hvor mye som skulle tas inn i bompenger, og hvor mye som skulle være statlige bevilgninger i prosjektet. Så går kostnadene ned – og det er jo veldig bra – men da kutter altså regjeringen statens andel, mens det som skal tas inn på bompenger, er like høyt som før. Bompengene blir de samme som før, og bompengeandelen – som nå er Fremskrittspartiets nye begrep – av prosjektet som sådant øker dramatisk. Kunne Stordalen og Fremskrittspartiet forklare hvorfor det er en god idé å gjøre det på denne måten på rv. 3 og rv. 25 i Hedmark?�
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Grøvan har vært med i mange samferdselsdebatter her på huset, og en av gjengangerne gjennom flere år er jo håndteringen av ubåten «U-864» utenfor Fedje i Hordaland. I budsjettinnstillingen har Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV foreslått at Stortinget skal få en egen sak om ubåten «U-864», der en vurderer å fjerne så mye som mulig av kvikksølvlasten før tildekking av ubåten. Jeg har registrert at det har fått stor tilslutning fra mange lokalt, og også veldig mange av Kristelig Folkepartis lokale representanter mener det ikke er riktig å bare gå til en tildekking av ubåten. � Så spørsmålet mitt er: Hvorfor vil ikke Kristelig Folkeparti få en sak til Stortinget om dette svært viktige spørsmålet?�
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Representanten Grøvan avsluttet innlegget sitt med å slå fast at Kristelig Folkeparti kommer til å stemme imot alle mindretallsforslagene i innstillingen. Det mener jeg Kristelig Folkeparti gjorde i fjor, og det mener jeg Kristelig Folkeparti gjorde årene før. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har i innstillingen og i salen i dag fremmet – etter min oppfatning – mange gode forslag. Det er forslag om gods på jernbane, det er forslag om intercity-utbyggingen, og det er, som vi akkurat pratet om, ubåten «U-864» utenfor Fedje. � Spørsmålet mitt til Grøvan er: Er det virkelig ingen forslag fra opposisjonen – noe år – som Kristelig Folkeparti kunne støtte? Er alle forslagene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV så dårlige at Kristelig Folkeparti ikke engang kan vurdere å støtte noen av dem?�
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Vi ble egentlig litt satt ut da vi hørte hvor ung mor samferdselsministeren hadde. Men så kom vi til å tenke på at han er jo veldig ung, han også. � I mitt hovedinnlegg pratet jeg om godstransport på bane. Jeg hadde egentlig tenkt å si at noe drastisk måtte gjøres, men jeg tror jeg sa at noe dramatisk måtte gjøres. Det var kanskje vel dramatisk å si det, men situasjonen er i hvert fall alvorlig for godstransport på jernbane. På torsdag kjørte Green Cargo det siste godstoget på Raumabanen i samferdselsministerens hjemfylke. CargoNet, altså NSBs godsselskap og den største operatøren innen godstransport på jernbane i Norge, kutter nå antall godstog i uka fra 94 til 74. Jeg gjentar: Vi må kunne si at dette er en svært alvorlig situasjon. Spørsmålet mitt er: Hva gjør samferdselsministeren?�
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Jeg må bare presisere at Arbeiderpartiet ønsker overhodet ikke å kutte i bevilgningene til ERTMS. Det er svært viktige investeringer, og ny teknologi må vi også ha innenfor jernbanen, selv om det kanskje var noen andre partier samferdselsministeren tenkte på der.� Men jeg må jo si at jeg synes det er litt skuffende, det samferdselsministeren nå kommer med. Ja, jeg er enig i at det er viktig med godspakka, det er viktig med infrastrukturtiltak, elektrifisering, krysningsspor, nye terminaler – dette er absolutt veldig viktig. Men dette ligger jo nødvendigvis noen år fram i tid. Hvis vi nå hører på hva godsselskapene sier, er det akutte problemer, noe trengs å gjøres nå – ikke om to år, ikke om fem år, ikke om ti år, det må gjøres noe i 2018 eller i alle fall i 2019.� Når persontog betaler inn baneavgifter til Bane NOR, får de disse avgiftene refundert fra staten. Det gjelder ikke godstog, så vidt jeg kan skjønne av den korrespondansen komiteen har hatt med samferdselsministeren. Hvorfor er det slik at det er forskjell på persontog og godstog når det gjelder refusjon av baneavgifter?�
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
I svaret på den forrige replikken fra meg sa samferdselsministeren at det ikke er tatt inn baneavgifter fra gods. Det stusser jeg litt over, for det har komiteen stilt spørsmål om i forbindelse med nysalderingen av budsjettet for 2018, Prop. 17 S for 2018–2019, som komiteen har til behandling, og som vel skal debatteres i Stortinget neste tirsdag. Komiteen har stilt spørsmål om dette og fikk på fredag svar fra samferdselsministeren. Det er svar på spørsmål 4 fra komiteen. Der skriver samferdselsministeren at det ved utgangen av oktober 2018 var krevd inn om lag 37 mrd. kr i kjørevegsavgifter fra godstrafikken.� Spørsmålet mitt er: Blir det krevd inn avgifter fra godstrafikken, eller blir det ikke det?�
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Millioner.�
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Samferdselsministeren sa i sitt siste innlegg om anbudsutsettingen av Sørlandsbanen at opposisjonen er imot jernbanereformen. Det er helt riktig – dette har vi ingen tro på. Når vi ser de pengene som nå brukes på den jernbanereformen, og den oppstykkingen og ansvarspulveriseringen som skjer, er ikke dette vår løsning. Så det er helt riktig: Arbeiderpartiet og resten av opposisjonen er imot den såkalte jernbanereformen.� Men vi aksepterer selvsagt at det er et flertall for reformen, og at all jernbanetrafikk, all persontrafikk på jernbane i Norge, nå skal anbudsutsettes. Men da må det gjøres ordentlig. Vi registrer at svært mange – ikke fra opposisjonspartiene, men fra faglig hold og folk som kan kontraktsrett, konkurranseregler og den type ting – kritiserer staten for den prosessen som har foregått hva gjelder anbudet på Sørlandsbanen. Er det virkelig riktig at NSB scorer best på 12 av 15 kvalitetskriterier? Og så var det likevel det britiske selskapet Go-Ahead som vant. Det skulle være både kvalitet og pris som telte, men det kan virke som om det er det billigste anbudet som vinner, uansett.� Det er vel kanskje sånn at om man dumper prisen i anbudene sine tilstrekkelig, ja, så får man kjøre jernbane i Norge. Det er den politikken som føres. Dette må vi få klarhet i, og vi imøteser derfor redegjørelsen fra samferdselsministeren i Stortinget 18. desember. Så får vi, basert på den redegjørelsen, se hvordan vi skal gripe fatt i saken videre.� Så vil jeg henlede oppmerksomheten på de løse forslagene Arbeiderpartiet har fremmet i salen i dag. Det gjelder to forslag om jernbane og tre forslag om vei. Det er forslag nr. 13, som gjelder ny bru over Glomma på rv. 22 i Fet i Akershus, det er forslag nr. 14, om E16 gjennom Nes og Sør-Odal, og det er forslag nr. 15, om E6 på Helgeland, nærmere bestemt i Grane kommune. Disse forslagene er utformet sånn at jeg håper på et bredt flertall for dem i Stortinget. Jeg ser f.eks. på min gode venn og kollega Nils Aage Jegstad når det gjelder forslag nr. 13, om rv. 22 i Fet. Det skulle være helt ufarlig å støtte et sånt forslag og vise at det er tverrpolitisk enighet om at vi står bak det vi har sagt tidligere. Når det gjelder forslag nr. 14, ser jeg på Tor André Johnsen. Dette er akkurat det han og de andre representantene fra Høyre og Fremskrittspartiet i lang tid har hevdet. Nå må vi få en avklaring av om det er Nye Veier, eller om det er Statens vegvesen som skal gå videre med planleggingen av E16 gjennom Nes og Sør-Odal.� Jeg håper på stor oppslutning om de forslagene og takker for en god debatt.�
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2018-12-11:
Senterpartiet beklager at regjeringen gjennom flere år har forverret pendlernes kår. Vi vil i vårt alternative budsjett rette opp noen av de skatteskjerpelsene regjeringen har innført. Mange sliter fra før med lang reisevei – en belastning som mange steder blir forverret av et utilstrekkelig kollektivtilbud og køer på innfartsveiene til de store byområdene. Senterpartiet foreslår derfor skattelette til dagpendlere ved at man gir alle dagpendlere en forsterket fordel når man skal fylle ut selvangivelsen. Alle som er arbeidsreisende, skal med Senterpartiets opplegg kunne trekke 1,60 kr per kilometer. Videre foreslår Senterpartiet å fjerne ordningen med at alle som har mer enn 50 000 kr i arbeidsreiser, kun skal få trekke 76 øre per kilometer for disse.� I tillegg ønsker vi å bygge stoppesteder: 8 000 nye parkeringsplasser på kollektivknutepunkt. Vi foreslår å sette av 20 mill. kr til det.� Hvordan vil Høyre, som en del av flertallssamarbeidet, legge til rette for pendlernes kår i årets statsbudsjett?�
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2018-12-11:
Senterpartiet minner om at regjeringen i 2015 avviklet tilskuddsordningen for kollektivtrafikk i distriktene, den såkalte KID-ordningen. I perioden 2007–2015 hadde Samferdselsdepartementet tildelt 154 mill. kr til kollektivtransporttjenester over hele landet. � Senterpartiet påpeker at ordningen gjorde det mulig for fylkene å teste nye modeller for kollektivtrafikk i spredtbygde strøk, f.eks. modeller hvor taxi tas i bruk for å bringe folk til buss/tog. Regjeringen satte strek for prosjektet og laget en regel og en veileder hvor man beskriver hvordan en kan oppnå mest mulig brukervennlig og sømløs kollektivtransport. Tilskuddsordningen gjør kollektivsatsingen i distriktene mer effektiv og klimavennlig og bedrer samtidig reisemulighetene for mange i spredtbygde strøk. Hvordan vil Fremskrittspartiet som en del av det borgerlige flertallet følge opp en videre satsing på kollektivtransporttjenester ute i distriktene?�
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2018-12-11:
Senterpartiet er opptatt av kollektivtransport. Vi heier på alle gode prosjekter, og vi stiller oss bak mange av de prosjektene som er foreslått i budsjettet. Men det er vel egentlig tvil om hvor i landet dette blir prioritert. Og til Venstre og representanten Gunnes: 20 mill. kr til denne KID-ordningen er lite penger for å finne smarte løsninger der A4-løsningene ikke er oppe i dagen. Mener representanten Gunnes at kollektivtransporten i distriktene er god, og et gripbart alternativ for dem som bor der? Jeg vil presisere at byvekstavtaler passer ikke overalt.�
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2018-12-11:
Hvorfor kan man ikke da ha noen incitamenter fra fylkeskommunen i de grisgrendte strøkene som du og jeg beskriver, hvor vi egentlig er enige om den faktiske situasjonen? På Dovre, der jeg bor, ble jernbanen stengt en helg av diverse årsaker. Ekspressbusser er i stor grad kraftig nedskalert, og det fantes ikke mulighet for kollektivtransport fra Dovre til Oslo. Det var ingen mulighet. Kan man leve og ha det slik i framtiden?�