Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2022-03-03:
Vi har hatt et stortingsvalg der velgerne tydelig ønsket en ny kurs for Norge. Trygghet, tillit og nærhet er den nye linja Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen styrer etter. Beredskap og tjenester nær folk i hele landet er vesentlig for å lykkes med det. Rekruttering av kvalifiserte folk, økt tillit til fagfolk i førstelinja og at kritisk helsepersonell ikke må løpe beina av seg for å gjøre en god jobb, er blant endringene som må til. I Hurdalsplattformen, der Senterpartiet og Arbeiderpartiet peker ut sine satsinger de neste fire årene, står det bl.a. at regjeringen vil trappe opp antall nye studieplasser, med opptrappingsplan for områder med særlig stort kompetansebehov, som læreryrket, sjukepleie, realfag, IKT og medisin legge fram en stortingsmelding om profesjonsutdanningene gi kommunene og helseforetakene plikt til å stille med praksisplasser for profesjonsfagene, som sjukepleier- og lærerutdanning Dette vitner om en offensiv regjering som vil gå i gang med å sikre både kortsiktige og langsiktige tiltak for å bedre rekrutteringen av kritisk helsepersonell rundt i hele landet. Jeg ser fram til å høre statsråden greie ut videre. Fra Stortingets og Senterpartiets side har vi i lang tid forsøkt å få til bedre kår for både profesjonsfag, helsearbeidere og rekrutteringen generelt. Mangelen på sjukepleiere og leger er i ferd med å gå på beredskapen løs. Senest 20. mai 2021 ble anmodningsvedtak nr. 941, om opptrappingsplan for studieplasser innen medisin, helsefag, sjukepleie og psykologi vedtatt, i forbindelse med styringsmeldingen. I sin helhet lyder forslaget: «Stortinget ber regjeringen utarbeide en opptrappingsplan for studieplasser innenfor medisin, helsefag, sykepleie og psykologi. Planen skal både inneholde konkrete tiltak for opprettelse av tilstrekkelig med studieplasser ved utdanningsinstitusjonene, og tiltak som sikrer studentene praksisplass i helsesektoren. Planen bør også inneholde tiltak som gjør det attraktivt for helsearbeidere å være i sektoren.» Stortinget avventer at Kunnskapsdepartementet vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte, men flere ting er alt klart. Praksisplasser er til hinder for å kunne utdanne nok helsepersonell. Praksisproblematikken i helseutdanningene må løses for å kunne øke tallet på nyutdannet helsepersonell, som også Hurdalsplattformen tar innover seg. Samtidig vet vi at det gjerne er et ønske om å tilby mer praksis enn institusjoner og kommuner klarer i dag, og at det er et økonomisk og praktisk spørsmål. I perioden 2014–2021 har Stortinget vedtatt ca. 1 700 helse- og sosialfaglige studieplasser. Vi vet at for mange ikke fullfører utdanningene de begynner på. Like fullt er det så mange som blir uteksaminert, at vi også vet at for mange går til andre yrker enn det de er direkte utdannet til. Dette gjelder også andre yrker enn innen helsesektoren, men når det handler om kritisk beredskap og helsetilbudet i hele landet, er det alvorlig. Da Stortinget behandlet arbeidslivsrelevansmeldingen, var det bred enighet i Stortinget om at praksis i utdanningene må styrkes. Dette vil gi bedre utnytting av eksisterende utdanningskapasitet. God kvalitet i praksis er viktig for læringsutbyttet til studentene og for motivasjonen for framtidig arbeid i kommunene og spesialisthelsetjenesten. Sjukepleierutdanningen er også regulert av yrkeskvalifikasjonsdirektivet, som stiller detaljerte krav til omfang og arenaer for praksisplasser, og gjør at praksissituasjonen for sjukepleierutdanningen er ekstra utfordrende. Dialog med andre EØS-land om endringer, som at simulering kan telle som praksis, kan være en mulighet. Presset på helsevesenet har vært ekstremt høyt de siste årene, men også før pandemien var rekruttering av leger og sjukepleiere et problem flere steder. Jeg gjentar derfor spørsmålet avslutningsvis: Hvordan vil statsråden jobbe videre for å bedre rekrutteringen av kritisk helsepersonell i helsetjenesten rundt i hele landet?