Erna Solberg (Høyre), 2017-05-15:
De grusomme terrorhandlingene som skjedde 22. juli 2011, avdekket at beredskapen i Norge var for dårlig. Regjeringen har – i likhet med den foregående regjeringen – prioritert høyt å rette opp i det. La meg få lov å trekke frem noen eksempler: Nasjonalt beredskapssystem er revidert. Vi har laget endringer i øvelsesstrukturen, hvor sivile nasjonale øvelser nå baserer seg på det nasjonale risikobildet og funnene fra tidligere hendelser og øvelser. Vi har endret tilsynsfunksjonene i departementet, slik at tilsyn ikke lenger avsluttes før avvik er lukket. Tilsynsrapporter er offentlige, noe de ikke var tidligere. Det betyr at i hvert enkelt departements tilsyn kan vi nå se hva som ikke er fulgt opp, og det betyr en mye større åpenhet enn det som var under forrige regjerings tilsynsfunksjon. I tillegg har vi styrket PST, Beredskapstroppen og arbeidet med cybersikkerhet. Responstiden for Forsvarets helikoptre, som skal bistå politiet, er redusert fra to timer til én time. Det er innført hurtigprosedyrer for bistand fra forsvar til politi. Når terrorbildet har endret seg, har vi møtt det med nye tiltak for bl.a. å forebygge ekstremisme med en aktiv handlingsplan og et aktivt engasjement rundt i Norge for å forhindre rekruttering. Samfunnssikkerhetsmeldingen viser at vi i stor grad har fulgt opp anbefalingene fra Gjørv-kommisjonen og Den særskilte komité på Stortinget. Meldingen er nå til behandling i Stortinget, og jeg har tenkt å vise til oversiktene der når det gjelder det spørsmålet som representanten Gahr Støre hadde om hva som er gjort. Det er rapportert detaljert tilbake til Stortinget på oppfølgingen av tiltakene i den planen. Det er bred enighet om at dagens beredskap er langt bedre enn det den var under terrorhendelsen 22. juli 2011. Riksrevisjonen har nylig gjennomgått Justis- og beredskapsdepartementets arbeid med samfunnssikkerhet og beredskap. Hovedbildet fra Riksrevisjonens rapport er at det er gjort betydelige fremskritt, men også at det er flere forbedringspunkter. Forbedring i beredskapsarbeidet vil vi aldri bli ferdig med. Regjeringens samfunnssikkerhetsmelding og langtidsplan for forsvarssektoren vil styrke og forbedre beredskapen ytterligere. Ellers merker jeg meg at når det gjelder dette spørsmålet i interpellasjonsteksten om at vi var kritiske mot forrige regjering etter 22. juli, tror jeg dette kan oppfattes litt forskjellig ut fra hvilket ståsted en har. Vi ble bl.a. i valgkampen 2013 møtt med kritikk for ikke å ha kritisert Stoltenberg-regjeringen hardt nok. Representanten viser til Riksrevisjonens kritikk av arbeidet med objektsikring. Jeg viser til at dette er utførlig belyst i kontroll- og konstitusjonskomiteens høring 20. og 21. mars i år, og det er planlagt ny høring 29. mai. Jeg går derfor ikke nærmere inn på det temaet her. Representanten Gahr Støre trekker frem enkelte prosjekter som jeg har lyst til å kommentere nærmere. For det første pekes det på at det ikke er bevilget penger til et nasjonalt beredskapssenter. På dette punktet er jeg ærlig talt litt forundret over å bli møtt med kritikk fra akkurat representanten Gahr Støre. Gahr Støre satt i Stoltenberg-regjeringen, som i august 2012 besluttet å stille jernbanetomten på Alna til disposisjon for politiets beredskapssenter. Men det er på det rene at de vanlige kvalitetssikringsprosedyrene for slike beslutninger ble kortsluttet i prosessen, og beslutningen ble fattet på et for tynt grunnlag. Blant annet var det gitt føringer for tidsplan, kostnadsramme og arealbehov fra den forrige regjeringen som viste seg ikke å være realistiske. For oss ble det derfor tidlig klart at vi måtte vurdere alternativer til Alna-tomten. Den eksisterende kvalitetssikringsrapporten som forelå i august 2015, viste at de andre tomtealternativene scoret bedre enn Alna på så godt som alle punkter. Etter forprosjekteringen besluttet vi i oktober 2016 å gå videre med Taraldrud som plassering. Fra vi besluttet igangsettelse av konseptvalgutredning, KVU, i januar 2014, og frem til ekstern kvalitetssikringsrapport, KS2, foreligger til sensommeren/høsten, vil det ha gått anslagsvis 44 måneder. Det er en fremdrift som – i sånne store prosjekter – står seg godt. Vi er opptatt av å gjennomføre en skikkelig kvalitetssikring av prosjektet. Vi skal lage et godt og fremtidsrettet prosjekt. Det er ikke mangel på penger eller finansieringen det har stått på, men vi har vært på et sidespor i å bygge det beste beredskapssenteret vi kan ha fremover, på grunn av kortslutningen i arbeidet til den forrige regjeringen. Prosjektet slik det nå foreligger, har flere funksjoner, større fleksibilitet og en betydelig lavere kostnadsramme enn Alna-prosjektet. Det tilrettelegger også for at mannskaper fra politidistriktene kan øve sammen med beredskapstroppen på beredskapssenteret, noe som vil gi en mulighet for folk rundt omkring i landet til å få felles øving med en tropp som de kommer til å trenge hjelp av i krisesituasjoner. I sum får vi et beredskapssenter som svarer bedre på fremtidens behov enn det senteret den forrige regjeringen la opp til å hurtigbehandle. Det synes jeg er bra. Dette skal være basisen for treningen i årtier fremover. Når det gjelder helikopterstøtte til politiet, gikk Gjørv-kommisjonens anbefaling ut på: «Det må etableres en robust politihelikoptertjeneste i Oslo politidistrikt, og det må etableres samarbeidsordninger som sikrer politiet transportkapasitet i andre deler av landet. Politihelikopterets kapasitet og rolle i skarpe situasjoner må avklares.» I vårt langstrakte land er det selvsagt viktig at politiet kan mobilisere og transporteres raskt til der hendelsene skjer. Regjeringen besluttet at Forsvarets Bell-helikoptre på Bardufoss og Rygge fra 1. januar 2015 skulle styrke sin beredskap nettopp for politiet, og klartiden ble satt ned fra to timer til én time. I tillegg kan politiet ved akutte situasjoner med stor fare for liv og helse umiddelbart få transportstøtte av redningshelikoptrene. Disse har base seks steder i landet og står på 15 minutters responstid. For å unngå tap av tid i kritiske situasjoner er beslutningsmyndigheten for å be om og innvilge håndhevelsesbistand med Bell-helikoptrene på Rygge delegert til politidirektøren og sjefen for Forsvarets operative hovedkvarter. Tilsvarende gjelder for Sea King-helikopter på Rygge med oppdrag innen maritim kontraterrorberedskap. Det ble i 2016 inngått avtale med Kystverkets lostjeneste, som har til sammen tre helikoptre som kan rekvireres for transport av politipersonell ved alvorlige hendelser. Luftambulansen, herunder helikopter og fly, kan i tillegg ved pågående livstruende vold også transportere politipersonell. Beredskapstroppen har under denne regjeringen blitt styrket med 50 pst. flere tjenestepersoner. Det betyr at politiets mest spesialtrente tjenestepersonell har mulighet til å ha en førsterespons på fem minutter. Fra mai 2016 har de også kunnet benytte politihelikoptrene som skarpskytterplattform. Regjeringen har nå besluttet at det skal kjøpes inn tre nye politihelikoptre. Kostnadsramme for prosjektet er nylig lagt frem i revidert nasjonalbudsjett. Samlet har politiet mulighet for helikoptertransport fra en rekke ulike lokasjoner over hele landet. Politiets tilgang på transportkapasitet i luft har altså økt betydelig siden denne regjeringen tiltrådte. Vi har fulgt opp og følger opp alle de konkrete punktene Gjørv anbefalte. Rapporten fra 22. juli-kommisjonen la vekt på viktigheten av grundig forberedte øvelser for å sikre effektiv respons. I vår regjeringsplattform la vi opp til å utrede en beredskapssenterstruktur for å ivareta beredskapen i hele landet. I 2014 ga vi derfor DSB i oppdrag å vurdere status og behov for felles øvings- og kompetansesentre. DSBs rapport fra 2015 peker bl.a. på hvordan man kan utvikle de kapasiteter som allerede finnes: Politihøgskolen, Sivilforsvarets beredskaps- og kompetansesenter, helsetjenestens kompetansesentre, Norges brannskole og hovedredningssentralene. Rapporten har vært på høring, og det er etablert en bredt sammensatt arbeidsgruppe som har gjennomgått høringsuttalelsene. Vi skal følge opp arbeidsgruppens anbefalinger når berørte departementer og andre samvirkeaktører har gitt sine innspill over sommeren. Det er foreløpig ikke prioritert å etablere nye regionale øvelsessentre, da andre tiltak på beredskapsområdet har vært prioritert høyere. Samtidig får vi altså nå et beredskapssenter på Taraldrud som er dimensjonert for at også lokale politistyrker kan komme inn og øve. Dermed får vi bedre felles øving. Gjørv-kommisjonen og etterfølgende stortingsbehandling ga en analyse av situasjonen i 2011. Stoltenberg-regjeringen fulgte opp flere anbefalinger. Vi har videreført arbeidet. Men jeg har lyst til å understreke at arbeidet med beredskap er en kontinuerlig prosess. Vi skal være forberedt på at det kan skje nye terrorhendelser, akkurat som vi opplevde 22. juli. Men vi skal også forberede oss på å bli utfordret av det som mest sannsynlig vil ramme flest: naturkatastrofer, brann eller andre ikke-villede hendelser. Derfor må vi jobbe bredere med beredskap enn bare å forholde oss til anbefalingene fra Gjørv. Den største utfordringen i beredskapsarbeidet ligger i uforutsigbarheten. Neste hendelse kan ha et helt annet handlingsforløp enn den forrige. Derfor er det sånn at beredskapsarbeidet alltid må tilpasses det til enhver tid gjeldende trusselbildet. Og vi kommer aldri til å bli ferdig med å jobbe med beredskap.