Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-14:
Takk til interpellanten Knutsen for at hun tar opp temaet «Hamsun» til diskusjon på et så tidlig tidspunkt før 150-årsjubileumet for Knut Hamsun i 2009. «Hamsun» er ikke noe nytt tema i Stortinget. Jeg har i forbindelse med alle budsjettene siden 2001 vært med på å skrive om verdien av Hamsuns forfatterskap og om et senter på Hamarøy i Nordland til minne om forfatteren. Hamsun, eller Pedersen, som han hette da han som treåring kom til Nordland, tok senere navnet Hamsun, etter hjemstedet på Hamarøy. Familien møtte det vi kaller «bygdedyret» da de kom til Hamarøy. Dølene var innflyttere, hadde en annen bakgrunn og snakket og kledde seg annerledes. Familien hadde kjøpt land på Hamarøy, men Hamsun forble en fattig bondegutt i hele sin oppvekst. Han søkte ensomheten i skog og mark og drømte og fantaserte seg bort fra livet han levde. I hele sitt liv var Hamsun en urolig sjel. Mange av hans bøker er skrevet på hoteller, på pensjonater og på avsidesliggende gårder, men inntrykkene fra oppveksten i Nordland glemte han aldri. De gav ham råstoff til et helt livs diktning. Stedet, naturen og omgivelsene gjorde at han senere i livet stadig vendte tilbake til Hamarøy fra sitt hjem i Grimstad. «Hamsuns rike», som det heter på folkemunne, er både fruktbart, frodig og fjellrikt. Her har menneskene funnet livberging i naturens overskudd siden steinalderen, og det finnes spor etter hamsunske handelsmenn langs hele leia. I Norge er vi flinke til å markere store begivenheter og store norske kulturpersonligheter som har et navn langt utover landegrensene. Hamsun føyer seg naturlig inn i rekken. At 2009 vil gå inn i historien som Hamsun-året, er naturlig, og det er også naturlig at mange aktiviteter vil foregå i Lom, i Grimstad og på Hamarøy. I «Hamsuns rike» på Hamarøy har de hvert annet år siden 1982 feiret Hamsun med en festival. Da kommer det tusenvis av tilreisende for å fordype seg i forfatterens og nobelprisvinnerens diktning, og ikke minst i hans oppvekstmiljø og i naturen. Alle vet at Hamsun sympatiserte med nazistene under annen verdenskrig. Men Hamsun-biograf Ingar Sletten Kolloen mener at Kongen har tilgitt Knut Hamsun hans landssvik, ved at Kongen siterte fra Hamsuns siste bok «Paa gjengrodde stier» under middagen for regjeringen og Stortinget i 2003. Knut Hamsuns liv og levnet er stadig i rampelyset. Noen mener han burde få en gate i Oslo oppkalt etter seg, og noen mener det er viktig å få utarbeidet en psykoanalyse av forfatteren. Begge disse forslagene synes jeg er unødvendige. Det som nå er nødvendig, er å få bygd et godt prosjektert Hamsun-senter på Hamarøy, tegnet av den amerikanske arkitekten Steven Holl. Bygningen vil være en Hamsun-skikkelse, konkretisert i arkitektonisk forstand. Den vil bli preget av underlige og overraskende rom, der perspektiv og lys vil danne en inspirerende ramme for utstillingen. Det vil bli et meget spektakulært bygg. I tråd med Knut Hamsuns diktning skal utstillingen overraske, bryte med folks forventninger og utfordre gitte forestillinger. Utstillingen skal utvikles i samarbeid med litteraturforskere, historikere og interaksjonsteknologer og bli tilrettelagt på flere språk. Barn og unge skal få sin del, ikke minst gjennom Den kulturelle skolesekken, som stimulerer til leselyst og fortellerfantasier. Hamsun-senteret skal bli et nytt nasjonalt og internasjonalt reiselivsmål. Kommunen, fylkeskommunen og næringslivet har bidratt med sitt. Nå gjenstår bare bevilgningene fra staten. Folk på Hamarøy og i fylkeskommunen legger nå strategier for 2009. Jeg vet at statsråden er opptatt av både Hamsuns diktning og et formidlingssenter på Hamarøy. De statlige midlene må komme snart, slik at senteret vil stå ferdig til jubileet i 2009. Det vil da være et av de største og mest vellykkede bidragene til jubileet fra en arbeiderpartistatsråd i Kultur- og kirkedepartementet. Takk til statsråden for de positive ordene som kom innledningsvis!