Ingjerd Schou (Høyre), 2012-06-14:
Fremskrittspartiet har fremmet forslag om å opprette en IKT-havarikommisjon – etter mønster fra flyhavarikommisjonen – som skal finne årsaken bak statlige IKT-havarier og IKT-relaterte personvernbrudd, samt at administrasjonen av dette legges til et eksisterende organ. Som bakgrunn for forslaget viser forslagsstillerne til at norske myndigheter samler inn store mengder informasjon om den enkelte innbygger. Forslagsstillerne påpeker at personvernet ikke ivaretas, og at myndighetene lekker informasjon til uvedkommende. Forslagsstillerne tar i representantforslaget til orde for en IKT-havarikommisjon etter mønster nettopp fra flyhavarikommisjonen for å begrense skadevirkningene av det offentliges lemfeldige behandling av sensitive personopplysninger, og for å finne årsaken bak statlige IKT-havarier. Komiteen har i sin behandling pekt på at forslaget berører en rekke bekymringsfulle problemstillinger, og mener det er viktig at statsforvaltningen prioriterer hensynet til personvernet. Forslaget beskriver en rekke problemer med offentlige IKT-løsninger og utfordringer med å ivareta personvernet. Det kan være forhold knyttet til skattemyndighetene, transportsektoren, politiet, nødnettet, helsesektoren og Nav – eksempler fra disse områdene underbygger denne typen problemstillinger. Komiteen har i sin behandling pekt på at forslagsstillerne mener at en kommisjon for IKT-havarier og IKT-relaterte personvernbrudd vil kunne hindre at slike problemer oppstår i fremtiden. Komiteens flertall peker på at forslagsstillerne ikke nevner hvilket eksisterende organ de ønsker å legge denne kommisjonen til, men bemerker at dette kan gjøres innenfor eksisterende forvaltning. Etablering av en fast havarikommisjon, som skal dekke et så stort og mangslungent område, er ikke uten videre den rette medisin på den foreskrevne diagnose og symptomer. Det kan være mest hensiktsmessig å engasjere private aktører for å gjennomføre kvalitetsgjennomgang og -vurderinger. Her kan vi bare henvise til Næringsdepartementets engasjement av Det Norske Veritas for vurdering av Altinn. Andre ganger kan det være best å bruke eksisterende statlige organer, og der har Forbruker- og administrasjonsdepartementet brukt bl.a. Nasjonal sikkerhetsmyndighet for vurdering av sikkerheten i regjeringskvartalet. Fleksibilitet er nødvendig. Alltid må det arbeides med forbedringer og gode, oppdaterte kontroll- og oppfølgingsrutiner. Komiteens flertall, som består av Arbeiderpartiet, Høyre, Senterpartiet, SV og Kristelig Folkeparti, viser til at statens bruk av IKT-løsninger dekker et meget vidt område, og at det vil kunne være krevende for ett enkelt organ å ivareta alle havari- og personvernsituasjoner. Det er fra regjeringens side varslet en stortingsmelding om personvern neste vinter. Her vil flere av de aktuelle spørsmålene reist i forslaget bli drøftet. I tillegg vil regjeringen våren 2012 gi ut reviderte nasjonale retningslinjer for informasjonssikkerhet, og vi skulle vel tidsmessig være der nå. Flertallet foreslår at forslaget vedlegges protokollen. Så til synspunkter fra Høyre, hvor vi understreker at ny teknologi gir muligheter til også nødvendig nytenkning innenfor flere sektorer. Innenfor eldreomsorgen kan også teknologiske løsninger gi økt trygghet og bidra til at flere eldre kan bo lenger hjemme. Avanserte trygghetsalarmer, såkalte smarthus og nye muligheter for nettbaserte helsetjenester kan være med på å øke kvaliteten på eldreomsorgen. Det offentlige må innta en rolle som krevende og kompetent etterspørrer av tjenester som tar i bruk ny teknologi. Det offentlige skal og kan stimulere innovasjon og dermed bedre ressursbruken i bl.a. eldreomsorgen ved å kreve at tjenesteprodusentene, enten det offentlige selv eller private tjenesteleverandører, tar i bruk nye teknologiske løsninger. Det er viktig at det offentlige tar sin servicefunksjon overfor innbyggerne på alvor. I tillegg har det offentlige et ansvar for å ivareta personvernet. Det er varierende kvalitet på det digitale tilbudet i ulike deler av offentlig sektor. Det er viktig at også departementer og etater tar dette på alvor, og at service er en del av en kultur og et system og ikke avhengig av enkeltpersoner. I tillegg er det viktig at robuste IT-løsninger blir prioritert, og at statsforvaltningen har sikre datasystemer. Det offentliges data om egen virksomhet og forvaltning bør i størst mulig grad være tilgjengelig for borgerne, fordi dette vil gjøre det enklere for organisasjoner og bedrifter å utvikle tjenester. I dag og i fremtiden vil det være en selvfølge for forbruker at informasjon er tilgjengelig, om ledige barnehageplasser, sykehjemsplasser osv.