Erling Brandsnes (Arbeiderpartiet), 2000-12-12:
Med dagens behandling av endringer i dyrevernloven og de vedtak som blir fattet, blir dyrevernet og dyrevelferden styrket. Det er viktig å understreke at bedring av dyrs helse og trivsel må være førende ved endringer av dyrevernloven. Det er dyrevelferden som må stå i sentrum. Så vet vi at endringer og forbedringer kanskje ikke kan skje så fort som mange ønsker, da det finnes både praktiske og av og til økonomiske hindringer for å få til en hurtig gjennomføring. På et vis vil dette bety at både hjerte og hjerne må være tilstede ved behandlingen av dyrevernloven. Det ideelle må tilpasses det mulige. Imidlertid er det viktig at hvert steg vi tar, fører til en forbedring av dyrs rettsvern, velferd og helse. Dagens behandling blir heller ikke den siste i endringen av dyrevernloven. Ny forskning og ny kunnskap vil trolig føre til framtidige revisjoner. Statsråden har også varslet at han vil sette i gang en større gjennomgang av forhold knyttet til ulike former for dyrehold og dyrenes velferd. Dette er et viktig og godt initiativ fra statsrådens side. Mest oppmerksomhet i denne saken har kastrering av gris og tamrein fått, ved siden av endringer av § 5a, som angår stell og tilsyn av dyr på beite. Imidlertid blir det også vedtatt andre viktige endringer. Her kan nevnes at loven skal gjelde innenfor slakterienes områder, og at det kan gis mulkt ved brudd på loven. Strafferammen er økt for svært grove brudd på dyrevernloven, og dyr brukt i opplæring og undervisning får samme rettsvern som dyr brukt til forskning. De foreslåtte endringer av § 5a med hensyn til stell og tilsyn av dyr på beite, ble av flere organisasjoner oppfattet primært å gi dyrevernnemndene utvidet mulighet til å fatte vedtak når det var angrep eller fare for angrep av rovdyr. Departementet på sin side har understreket at § 5a i første rekke var foreslått endret for at tamrein også skulle omfattes av loven, og at loven ellers ikke skulle gi verken utvidet tilsynsplikt for dyreeier eller myndighet til dyrevernnemndene i forhold til dagens lov. Det er også verdt å merke seg at Lovavdelingen i Justisdepartementet under sterk tvil hadde antatt at tamrein ikke var omfattet av § 5a. Disse ulike synspunktene har ført til at et flertall i komiteen har foreslått en endring i § 5, slik at denne nå uomtvistelig omfatter tamrein. Samtidig slutter en seg til departementets tolkning av § 5a, at denne paragrafen allerede i dag gir dyrevernnemndene myndighet til å gi nødvendige pålegg. I utgangspunktet er kastrering av dyr forbudt. Så er det gjort visse unntak. Tamrein skal etter loven kastreres av veterinær, men driftsformen for tamrein er slik at det er nødvendig å åpne for at andre enn veterinær kan utføre inngrepet. For gris blir det fortsatt lov til å kastrere grisunger som er under en uke gamle. Tidligere var dette lov inntil grisen var en måned gammel. Inngrepet kan utføres av lekfolk og uten bedøvelse. I utgangspunktet var det foreslått at all kastrering avvikles seinest i 2007. Et flertall i komiteen mener det er viktig å forsøke å framskynde dette tidspunktet, slik at kastrasjon kan opphøre tidligere enn 2007. Dette er bakgrunnen til forslag B. Dette forslaget vil føre til en ny gjennomgang av mulighetene for å få til forbudet tidligere enn 2007. Ved vurderingen må en ta hensyn til både økonomi og mulighetene for praktisk gjennomføring. En forutsetter at både veterinærmyndigheter, produsenter og andre med innsikt i problemstillingene blir tatt med på råd. Jeg vil gjerne understreke at det er stor enighet om at et forbud skal komme seinest i 2007. Kan en få gjennomført dette før, må det være en fordel sett ut fra et dyrevernssynspunkt, og som nevnt før, det må være dyrevernet som er i fokus ved behandlingen av dyrevernloven. Fra en ny sak fremmes og til vedtak blir fattet vil det høyst sannsynlig bli en overgangsperiode før forbud mot kastrasjon blir innført. I denne overgangsperioden vil det bli lagt til grunn at kastrering av gris blir utført av veterinær og med bruk av bedøvelse. Det er klart at dette vil sette nye krav til næringen om utvikling av nye metoder og måter å drive på. En skal i denne sammenheng huske på at det er en tendens også i andre land at en går mer og mer bort fra kastrering av gris.