Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
Først av alt vil jeg takke saksordføreren for en godt utført jobb. Det har sannelig ikke vært noen enkel sak å være saksordfører for. Dette har vært en forholdsvis rotete sak, som har skapt usikkerhet om det i det hele tatt skulle bli vedtatt en nasjonal fraværsgrense – inkludert et tydelig regelverk som ivaretar nødvendige unntak for gyldig fravær. Derfor er jeg i dag veldig glad for at Høyre og Fremskrittspartiet i siste liten kom fram til enighet med Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Fremskrittspartiet mener at skolen må være tydelig på at fravær uten gyldig grunn ikke er greit. Det er det tydeligvis også mange flere som mener. Innføring av nasjonal fraværsgrense har stor støtte blant foreldre, lærere, rektorer og generelt i befolkningen. Fremskrittspartiet mener at dersom en fraværsgrense på f.eks. 15 pst. blir innført på landsbasis i en prøveperiode på tre år – og ledsages av følgeforskning – er det en modell som imøtekommer innspillene fra både elever og lærere. En slik modell vil sikre at vi får bredere dokumentert kunnskap om hvordan fraværsgrensen påvirker elevenes tilstedeværelse på skolen. I forlengelsen av dette mener Fremskrittspartiet at rektor i særskilte tilfeller skal kunne bestemme at enkeltelever kan få standpunktkarakter i et fag selv om fraværsgrensen er overskredet. Fremskrittspartiet vil understreke at det nye regelverket gjelder udokumentert fravær, og at det finnes flere mulige unntak for å dokumentere at fravær ikke regnes med. Jeg viser til saksordførerens grundige gjennomgang av saken som viser dette. I forbindelse med denne saken har Fremskrittspartiet fått flere henvendelser bl.a. fra pårørende som var usikre på om deres barn som ventet på utredning fra sakkyndig, eller elever med kronisk sykdom ville få mulighet til å ta eksamen på grunn av for høyt fravær som var vanskelig å dokumentere. Regjeringspartiene er derfor positive til at regelverket kan tydeliggjøres for å ivareta sårbare elevgrupper. Høyre og Fremskrittspartiet er i egen merknad tydelig på at rektor kan avgjøre unntak fra grensen ved at eleven har egenmelding i kombinasjon med annen dokumentasjon. Vi har stor tillit til at statsråden og regjeringen følger opp dette. Fremskrittspartiet vil påpeke at vi allerede i dag vet en del om effektene av fraværsgrenser. Ifølge tall fra Oslo forsvinner en hel måned av skoleåret i fravær. Fraværsprosenten er på over 10 pst. og har stadig økt siden SV fjernet fraværsgrensen i 2009. Fremskrittspartiet vil ha fraværsgrenser, men vil samtidig be regjeringen intensivere innsatsen mot fravær og sørge for sterkere oppfølging av elever i videregående opplæring – herunder en plikt for skolene til oppfølging av elever. Det viktigste skolen kan gjøre for elever som sliter, er å sikre lærernes og helsepersonells mulighet til oppfølging samt et godt undervisningsmiljø som bidrar til skolemotivasjon. Her satses det fra regjeringens side allerede på skolehelsetjenesten, men en tydelig og uttalt fraværsgrense vil også hjelpe på dette. Det er fullt mulig at noen elever kan komme seg godt gjennom skolen med å komme for sent til undervisningen og ha stort fravær. Men vi skal huske at skolen ikke bare skal utdanne elevene, den skal også være dannende og forberede dem på voksenlivet. Det innebærer bl.a. å lære at valg har konsekvenser. I dagens system lærer elevene seg at møteplikt ikke er så viktig. Dette får følger for dem både i skolen og ikke minst senere når de skal ut i arbeidslivet. Hvordan skulle det gått med norsk produktivitet og verdiskaping om norske arbeidstakere var borte fra jobb en hel måned? Fremskrittspartiet vil minne om at elever i videregående skole i Norge er svært heldige. De får gratis utdannelse, og undervisningen utføres av gode lærere. Vi i Fremskrittspartiet mener eleven har en selvstendig plikt til å gjøre det beste ut av dette, av hensyn både til seg selv, til klassemiljøet, til læreren og til foreldre og resten av samfunnet. At elevene er til stede i timene, er en forutsetning for produktivitet og læring. Voksne mennesker i arbeidslivet lever med krav om oppmøte på arbeidsplassen. Det tror vi sannelig at norske skoleelever også lever fint med, og vi er glade for at det nå kommer på plass et regelverk på området. Tanken bak en fraværsgrense er ikke først og fremst at det skal være et ris bak speilet. Det viktigste med en fraværsgrense er at man lettere kan fange opp elever, kartlegge hva slags problemer de eventuelt har, og iverksette tiltak. Høyt fravær og i verste fall «drop-out» fra skolen er et problem og leder i ytterste konsekvens til utenforskap senere i livet. Dette må vi bekjempe – for både samfunnets og den enkeltes beste.