Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2012-03-26:
La meg først få takke komiteen for godt samarbeid under utarbeidelsen av denne innstillingen, og så si noen ord om hovedinnholdet i selve grunnlovsforslaget. Forslagets utgangspunkt er at man vil innføre en ordning med positiv parlamentarisme kombinert med oppløsningsrett. Positiv parlamentarisme består i utgangspunktet av en ordning hvor parlamentet aktivt gir støtte til dannelsen av en ny regjering, og at det flertall som stiller seg bak denne regjeringsdannelsen, er en del av den parlamentariske flertallsbase enhver regjering i et slikt system må ha. I forslaget tar man til ordet for at det er statsministeren som er avhengig av Stortingets aktive støtte. Oppløsningsrett i dette forslaget innebærer at regjeringen under bestemte forutsetninger kan oppløse parlamentet og utlyse nyvalg. I Norge har vi lang tradisjon for å nyte godt av de fordeler – og ulemper – negativ parlamentarisme innebærer. I korte trekk betyr det at en regjering eller et regjeringsmedlem kan sitte såfremt regjeringen eller statsråden ikke møter mistillit fra Stortinget. Komiteen mener det er viktig at en tenker langsiktig når en vurderer konstitusjonelle endringer. Det er også viktig at slike endringer ikke gjennomføres på bakgrunn av kortsiktige politiske motiver. Imidlertid må en kunne bruke erfaring som grunnlag for å vurdere behovet for endringer. Komiteen mener det er få konstitusjonelle kriser i norsk historie som ville funnet en bedre løsning dersom en hadde innført investitur. I noen sammenhenger kan man faktisk hevde at fravær av investitur har bidratt til å løse opp i forhold som kunne utløst en konstitusjonell krise. Det er nok slik at ethvert parlamentarisk system vil ha svakheter som vil komme frem under bestemte forhold. Spørsmålet er derfor om investitur vil medføre en vesentlig forbedring av de konstitusjonelle relasjoner i forhold til dagens system. Min konklusjon er at det ikke vil være tilfellet. Det er også vanskelig å se fremtidige scenarioer hvor investitur vil spille en avgjørende positiv rolle for utviklingen av vårt demokrati. Når det gjelder spørsmålet om å gi regjeringen oppløsningsrett, bringer det opp noen fundamentale og prinsipielle utfordringer. På dette området har for øvrig Høyre egne merknader. Selv om et slikt system er velkjent fra svært mange andre parlamentariske systemer, kan det innvendes at det ikke vil forbedre demokratiet å gi den indirekte valgte utøvende myndighet rett til å oppløse landets folkevalgte forsamling. Utgangspunktet er at velgerne ved valgtinget utgjør landets øverste folkevalgte myndighet. Det velger Stortinget til å representere sine interesser. Uavhengig av om man har positiv eller negativ parlamentarisme, vil det innebære et helt nytt utgangspunkt for det norske demokrati om den ikke folkevalgte regjering skal kunne oppløse den folkevalgte forsamling. Heller ikke her er det åpenbare forhold, etter min mening, som vil virke vesentlig styrkende på det norske demokratiet. Forslag om investitur og oppløsningsrett er tidligere behandlet av Stortinget. Ved forrige behandling, i mai 2007, fikk forslaget flertall, men oppnådde ikke kvalifisert flertall. Det viser at det er viktig å bruke tid på å gjennomdiskutere store endringer i forholdet mellom statsmaktene, for denne gangen ser det nemlig ut til at forslaget vil bli forkastet – kanskje enstemmig. Dette har vært en forenklet og rask gjennomgang av forholdet knyttet til investitur og oppløsningsrett, men jeg antar at flere kan ha behov for å si noe mer om egne relasjoner til dette forslaget. Jeg vil altså anbefale Fremskrittspartiets representanter om å støtte innstillingen fra kontroll- og konstitusjonskomiteen, som er enstemmig, ved voteringen i dag, som innebærer at forslaget ikke bifalles.