trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trine Skei Grande (Venstre), 2015-10-05:
Jeg er ikke verdens beste til å huske tall, men jeg syns å huske at kulturministeren hadde en ganske stor prosentvis økning i sitt budsjett i forrige runde, men det er helt riktig at det ble enda bedre etter at det var forhandlet med Venstre, og det står nok enda høyere på vår dagsorden. Derfor har vi prioritert det inn i forhandlingene. Derfor har vi klart å få de påplussingene vi trenger. Hvis vi skal ha en omlegging av knutepunktordninga, som jeg også syns at vi bør ha, må vi ha forutsigbarhet, og det skal Venstre sikre, at det blir forutsigbarhet også for Festival-Norge. Nå kommer det et løft også på filmsektoren, som Venstre kommer til å støtte. Vi kommer til å støtte mye av det som står i filmmeldinga, men vi kommer også til å ha andre syn som vi håper at vi sammen med andre får flertall for i denne salen. Jeg skjønner at Arbeiderpartiet prøver å klamre seg til en spaserstokk der pengene ble overført til en annen pott. Jeg syns ikke det er noe grunnlag for å si at det er noen andre massive kutt. Den spaserstokken har Venstre vært kritisk til siden den ble opprettet, men vi fikk puttet den på plass igjen på grunn av bråket.
Trine Skei Grande (Venstre), 2015-10-05:
Knutepunktordninga ble laget i en annen tid, den er 20 år gammel. Den ble laget da Festival-Norge så helt annerledes ut. Innenfor de ulike musikkgenrene ser man også at knutepunktfestivalene spiller veldig ulik rolle. Det er stor forskjell. Jazzfestivalen i Molde har en hel underskog av jazzfestivaler i Norge, som man må vurdere hvordan man skal gi best støtte til, faglig godt, mens f.eks. Øyafestivalen får støtte til å drive journalistisk arbeid, altså få internasjonale journalister inn for å møte det norske musikkfeltet, som er en ganske annerledes støtte enn mange av de andre får. Det som er viktig for meg, er at festivalene vet hvilke spilleregler som gjelder, vet hva det er som teller når man skal få støtte, og at vi, når vi skal evaluere ordningene, har en viss forutsigbarhet, sånn at vi kan beholde profesjonaliteten i norske festivaler. Men ordninga bør evalueres, den bør endres, og den bør henge sammen med hvordan tida er akkurat nå, for den er gammeldags og utdatert sånn som den er nå.
Trine Skei Grande (Venstre), 2015-10-05:
Det Vestlandsforskning har forsket på, er regjeringas forslag og ikke Venstres. Jeg merker meg at Senterpartiet er imot at kommunene skal få mer makt. Det er det Venstre har stått for, men den makta syns tydeligvis ikke Senterpartiet at lokalpolitikerne er i stand til å forvalte.
Trine Skei Grande (Venstre), 2015-10-05:
Jeg takker for skrytet, og jeg kan gjerne gi det tilbake. Vi kjemper på hver vår side for å gjøre ting grønnere, og vi har en kjempestor utfordring. Når det gjelder fjorddeponi, har vi den samme utfordringa. Her er det Arbeiderpartiet og Høyre som står sammen for å gjøre noe som er så forhistorisk som det bare kan tenkes, nemlig å bruke fjordene våre til deponering av avfall og kjemikalier. Jeg kommer til å bruke hver trevl i kroppen min for å få stoppet dette. Jeg kommer til å bruke all kreativiteten jeg har for å få stoppet dette. Dette er forhistorisk, det er laget for en helt annen tid, vi kan ikke stå for den type argumentasjon og løsninger. Men hvis representanten Serigstad Valen hadde fulgt med litt, ville han visst at jeg aldri noen gang i hele mitt liv har sagt: «Hvis ikke …, så kommer jeg til …» Jeg har oppnådd veldig mye mer gjennom aldri å stille noen garantier i forhandlingene. Men jeg kan bekrefte at dette både har blitt tatt opp og kommer til å bli tatt opp.
Trine Skei Grande (Venstre), 2015-10-05:
Dette er en fin anledning til å vise forskjellen mellom Miljøpartiet De Grønne og Venstre. Vi skiller mellom ulike typer forbruk. For å symbolisere dette veldig enkelt: Hvis vi tar et stort lastebillass med møkk og tømmer det ett sted, er det forurensning. Hvis vi sprer det, heter det gjødsel. Måten vi forbruker på, måten vi tapper jorda for ressurser på, måten vi bruker energi på, er det som er avgjørende for hvorvidt vi kan bære det forbruket. Derfor har vi tro på det å bruke nye teknologier og nye muligheter og det å avgiftsbelegge det miljøfiendtlige forbruket for så å senke avgiftene på det forbruket som ikke tapper jorda for ressurser. Sånn gjør vi det mulig for folk å ta de grønne valgene. Sånn gjør vi det mulig for folk faktisk å gjøre forbruket vårt mye grønnere. Det handler om å bruke ressursene på riktig måte, sette dem i riktig resirkulering. Det er forskjellen på gjødsel og forurensning.
Trine Skei Grande (Venstre), 2015-10-05:
Jeg har lyst til å spørre om noe som statsråden ikke berørte noe særlig i sitt innlegg. Vi deltar fortsatt militært i Afghanistan, vi deltar humanitært med ca. 700 mill. kr i det samme området, og vi ser at Taliban er på frammarsj i mange områder. Hvordan skal vi klare å samordne norsk innsats? Sjøl om vi klarer å holde jobbene klart fra hverandre, hvordan skal vi klare å samordne den innsatsen og det som vi bidrar med til det landet, med den strukturen vi har i dag, og hvordan skal det norske forsvaret klare å samordne den humanitære innsatsen sånn at vi når de målene som vi ønsker oss med vår deltakelse?
Trine Skei Grande (Venstre), 2015-10-05:
Ettersom jeg klarte å telle at det var én replikk igjen, har jeg muligheten til å løfte enda et tema. Vi diskuterer flyktningsituasjonen ut fra det humanitære perspektivet og alt det som er viktig og riktig på det området. Så ser vi plutselig bevegelser i store folkegrupper, basert på nød og forfølgelse, men likevel kan man tro at noen stater har en interesse av at folk begynner å bevege seg. Vi ser nå det presset som kommer fra Syria, på samme måte som vi ser andre ustabile land rundt oss, som f.eks. Ukraina, som også kan føre til en flyktningsituasjon som da vil påvirke de østeuropeiske landene veldig sterkt. Så jeg lurer på om forsvarsministeren har noen tanker ut fra et forsvarsstandpunkt – sikkerhetsmessig og geopolitisk – om at store flyktningstrømmer også kan brukes av makter for å oppnå ustabilitet hos andre makter?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Vi har bak oss et kommunevalg hvor folk har gitt regjeringspartiene – Høyre og Fremskrittspartiet – en kraftig tilbakegang, og hvor vi har fått et skifte av styre i veldig mange kommuner og fylker, fra høyresiden til sentrum/venstre – bl.a. Oslo, Bergen, Bodø, Hordaland, Rogaland, Troms og Buskerud. Ofte er dette skiftet støttet av Venstre, og også der vi hadde et rød-grønt samarbeid fra før, har Venstre kommet med, som f.eks. i Trondheim eller Bergen, Hordaland og Rogaland. Folk ser en regjering som er passiv i innsatsen mot en tjueårsrekord i arbeidsløshet, som gjør at kommuner kutter i skoler og eldreomsorg, og som også har en finansminister som sier at vi skal pumpe opp hver eneste dråpe olje, eller en nestleder som uttaler seg om innvandringspolitikk på en måte som må stå Venstre veldig fjernt. Hvorfor tviholder Venstre fortsatt på landsplan på å holde seg med en regjering med Høyre og Fremskrittspartiet? Fins det noe annet liberalt parti i hele Europa som har satt et parti som Fremskrittspartiet inn i regjering?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Nå er det vel godt dokumentert av fagøkonomisk ekspertise at de skattekuttene som Høyre og Fremskrittspartiet har delt ut til de aller rikeste i Norge, har null eller liten effekt på sysselsettingen. Vi har nå brukt rundt 12 mrd. kr av det handlingsrommet vi har på statsbudsjettet, til ting som ikke setter flere i arbeid, men som øker forskjellene i Norge. Meldingene er jo at dette skal fortsette også i 2016. Vi har advart mot det, delvis fordi vi bruker opp oljeformuen vår, som skal komme mange generasjoner til gode, på noe som ikke er samfunnsnyttig, men mest av alt fordi vi trenger disse pengene til å få hjulene i virksomhet. Det er mye bedre å bruke disse pengene på gründersatsing, på teknologiutvikling, på akseleratorprogram, på lærlingplasser, på studieplasser og på alt det som vi vet bidrar til å bygge kunnskap, omstillingsevne og næringsutvikling i Norge i framtiden.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Jeg tror vi fra Arbeiderpartiets side, sammen med resten av opposisjonen, var ganske forbauset da vi så statsbudsjettet for 2015 fra regjeringen, som hadde nesten hundre ganger så stor satsing på skattekutt som satsing på grunnskole og videregående skole til sammen – ingenting til tidlig innsats, ingenting til økt lærertetthet og knapt noe til kvalitetsutvikling, utover det som Stortinget har samlet seg om i en etter- og videreutdanningssatsing. Det lærerne i skolen forteller oss, er at økt lærertetthet gir bedre tid til å følge opp hver enkelt elev, og det er feil at denne forskningen sier at dette ikke virker. Det er helt åpenbart at på et eller annet plan innvirker lærertetthet, det er helt sikkert mer læring i et klasserom med én lærer enn med ingen lærere. Så er spørsmålet: Hvor går denne marginen? Men det skolen selv forteller, er at skal de følge opp hver enkelt elev på en skikkelig måte, er det gjerne bra med etter- og videreutdanning, gjerne bra med studiepoeng, men først og fremst er det viktig å ha nok lærere, slik at man har tid til å se den enkelte, veilede den enkelte og hjelpe den enkelte akkurat der den eleven trenger hjelp.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Det er helt sikkert ikke én ting som fører til at skolen blir bedre, det er mange ting. Derfor er det veldig merkelig at denne regjeringen har én eneste ting som de satser på når det gjelder skole, og det er etter- og videreutdanning for lærere. Min teori og Arbeiderpartiets syn er at lærerne i skolen ikke først og fremst mangler kunnskap, men de mangler først og fremst tid til å følge opp den enkelte. Lærerne selv sier veldig tydelig at økt lærertetthet er det som best gjør dem i stand til å følge opp elevene bedre. Elevorganisasjonen sier at de ønsker økt lærertetthet. Når foreldre – velgerne i Norge – blir spurt om de viktigste satsingene på skole, svarer de også mindre klassestørrelse, altså økt lærertetthet. Så registrerer jeg at Høyre og Fremskrittspartiet mener at både lærerne, elevene og foreldrene i Norge tar feil om hva som skaper en bedre skole. Vi velger altså å lytte til disse. Når én av fire elever i skolen slutter før de har fullført videregående, må vi gjøre noen nye ting. Hvis vi fortsetter med den samme politikken som før, kommer vi til å få de samme resultatene, og våre elever fortjener bedre.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Jeg vet ikke helt hvor man skal begynne å svare på det spørsmålet, fordi premisset i spørsmålet er fundamentalt galt – det har ikke skjedd noe taktskifte i klimasatsingen etter regjeringsskiftet. Tvert imot er det jo opposisjonen som på mange miljøområder har drevet fram en satsing på bl.a. elektrifisering, grønn satsing, klimasatsing. I forrige periode var jo nettopp et av tiltakene mot krisen, som representanten kjenner godt fra sitt eget fylke, en satsing på ny teknologi, på klimavennlig teknologi. Verftspakken handlet jo bl.a. om at man skulle utvikle nye, grønne skipsfartsløsninger. Så dette er et område Arbeiderpartiet har satset mye på, og vil satse mye på. I den pakken som vi har lagt fram mot ledigheten, er en kraftig styrking av klimateknologifond, en kraftig satsing på fornybar energi og en kraftig satsing på bl.a. den maritime næringens grønne slagkraft deler som skal bidra til økt sysselsetting og få ned arbeidsløsheten i Norge.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Jeg vil også innom kulturfeltet. Jeg vet jo at Venstre og Trine Skei Grande er engasjert i kultur over hele Norge. Jeg vet også at Venstre er engasjert i breddekulturen og kulturen til hele landet. De siste dagene har det nettopp vært diskutert i media dette med knutepunktfestivalene, hvordan de fordeles. Jeg har inntrykk av at det er et krav fra Festival-Norge at vi har en gjennomgang og ser på ordningen, og at det blir mer likt fordelt. Vi vet at det er 16 knutepunktfestivaler som får 99 mill. kr, og vi vet at 100 andre lokale festivaler får kun 45 mill. kr. Vil Venstre være med på en gjennomgang? Ser Venstre at det er behov for en gjennomgang? Ser Venstre at det er en urettferdig ordning? Vi vet jo at jazzfestivalen i Molde får 12 mill. kr, og Kongsberg Jazzfestival får 2,5 mill. kr. Ser Venstre skjevfordelingen her?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-10-05:
Venstre vil prioritere å gjøre statsbudsjettet grønnere, forstår jeg på uttalelsene fra Venstres talsperson i forkant av framleggelsen. Det er gode signaler fra Venstre, men spørsmålet mitt blir hvordan partiet samtidig kan gjøre seg til talsparti for utvidelse av søndagshandelen og flere søndagsåpne butikker, noe som vil gi økt energibruk, økt biltrafikk og sterkt økte klimautslipp. Vestlandsforskning har nylig utredet mulige miljøkonsekvenser av søndagsåpne butikker, og viser at det blir økte klimautslipp som følge av kundetransport dersom det åpnes for søndagsåpent nasjonalt, og enda sterkere økning med Venstres kommunale løsning. Vestlandsforskning viser til at søndagsåpne butikker uansett vil gi økte klimautslipp, og mest ved en kommunal økning, fordi det da vil bli økt transport mellom kommuner som har valgt ulike løsninger. Mener Venstre at en liberalisering av søndagshandelen er en god kampsak for partiet selv om konsekvensene er økt biltrafikk og økte klimautslipp?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-10-05:
Fremskrittspartiet har tradisjonelt vært en veldig forkjemper for folkeavstemning. Om det har vært store eller små spørsmål, så skal folket bli hørt, og da regner jeg med at de også skal bli respektert. Nå, samtidig med kommunevalget, har det vært folkeavstemning om kommunesammenslåing i 14 kommuner. I én kommune ble det akkurat 949–949. I én kommune ble det et ja-flertall, og i 12 kommuner ble det et tydelig nei-flertall. Så mitt spørsmål er: Vil Fremskrittspartiet respektere det nei-flertallet og følge det rådet fra folket?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-10-05:
Jeg skvatt litt til da jeg hørte representanten Giske polemisere over at Fremskrittspartiet vil pumpe opp hver siste dråpe olje. Det trodde jeg også var Arbeiderpartiets politikk. Det er en god påminner om at miljøpartiene på Stortinget fortsatt har en lang vei å gå når det gjelder å få til et ordentlig klimaskifte i Norge. Venstre kjemper godt for å få gjennomslag for det i forhandlinger med Høyre og Fremskrittspartiet, og SV har hatt den rollen overfor Arbeiderpartiet tidligere. Ingen av delene er særlig enkle oppgaver. Det vet representanten Skei Grande alt om. Men vi har fått til gode seire, begge to. En av dem er å stoppe oljeboring i Lofoten, Vesterålen og Senja. En ny utfordring vi står foran nå, og som ikke avgjøres i Stortinget, er gruvedeponi i Førdefjorden. Der må det forhandlinger til for å stoppe regjeringens utslippstillatelse. Mitt spørsmål til representanten Skei Grande er: Vil Venstre, for å være med og samarbeide om statsbudsjett i høst, kreve at det blir en stopp for planene om deponi i Førdefjorden?
Tina Bru (Høyre), 2015-10-05:
Representanten Lysbakken er opptatt av mindre forskjeller. Da vil jeg starte med å minne om at flere i arbeid gir mindre forskjeller. Men det er jo slik at SV og Miljøpartiet De Grønne var de eneste partiene i Stortinget som stemte imot utbyggingen av Johan Sverdrup. Det har så langt blitt tildelt kontrakter verdt 45 mrd. kr til norsk industri i forbindelse med Sverdrup. Hadde det ikke vært for Sverdrup, ville tusenvis flere enn det som er tilfellet i dag, stått uten arbeid. Hvis SV sier nei til å bygge ut et svært lønnsomt felt som i tillegg blir elektrifisert, som Sverdrup, finnes det overhodet funn på norsk sokkel SV vil støtte utbyggingen av? Sannsynligvis ikke. SV og Miljøpartiet De Grønne deler altså en politikk som sier nei til alle nye utbygginger på norsk sokkel. Mitt spørsmål blir: Hvilket regjeringsalternativ vil SV jobbe for for å sikre at deres og Miljøpartiet De Grønnes oljepolitikk, med nei til alle nye utbygginger på norsk sokkel, blir en realitet?
Tina Bru (Høyre), 2015-10-05:
Da SV var en del av den rød-grønne regjeringen, førte de en særdeles aktiv oljepolitikk. Nå registrerer jeg en veldig stor skepsis til fremtidig oljepolitikk fra representanten Lysbakken. Mitt spørsmål må da bli: Er nei til Sverdrup første skritt? Betyr dette nå at SV her varsler en strammere oljepolitikk som ligner mer på og legger seg tettere opp til Miljøpartiet De Grønnes oljepolitikk, med en aktiv nedleggelse av industrien, en utfasing, innen 20 år? Er det noe SV kommer til å stille seg bak fremover?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Det var interessant å registrere at representanten Lysbakken var svært kritisk til regjeringens håndtering av flyktningsituasjonen, men jeg skulle likt å se en regjering som hadde klart å hive seg raskere rundt for å få på plass bl.a. de mottakssentrene man nå får på plass. Denne regjeringen leverer også i en svært krevende situasjon, og det er jeg absolutt veldig glad for at regjeringen gjør. Så registrerer jeg at representanten Lysbakken er veldig opptatt av å framstille seg selv og SV som det partiet som er snillest i klassen – dumsnilt, vil noen kanskje hevde. Men dette handler selvfølgelig om hvor mange man skal ta imot. SV er imot, tydeligvis, at man skal sende ut dem med ulovlig opphold – jeg er glad for at det er et bredt stortingsflertall som er for å sende ut dem som ikke har lovlig opphold i Norge. Men spørsmålet blir egentlig: Hvor mange mener SV man skal ta imot? Man var ikke enig i forliket på 8 000, man ville ta imot langt flere, og nå snakker man omtrent som om man vil åpne grensene. Hvor mange titalls tusen i året synes SV det er naturlig at Norge tar imot?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
De fleste av oss – jeg tror alle – blir veldig opprørt når man ser det som VG har avslørt, og det er ikke første gang det skjer at man avslører den type kriminelle ringer som utnytter barn. Vi som er foreldre selv, blir jo helt satt ut av at mennesker kan holde på sånn som man holder på. Det var også ganske sjokkerende å se hvor «lett» VG kom fram til dette, mens politiet ikke har funnet de samme menneskene. Mye av dette handler selvfølgelig om ressurser. Derfor er jeg veldig glad for at vi tverrpolitisk er enige om at vi må ha økte ressurser til politiet og etterforskningskapasiteten for å kunne håndtere den nye type kriminalitet, som i veldig stor grad også er nettbasert. Det andre er at vi må åpne for flere i politiet med annen type bakgrunn, som har bl.a. IT-kompetanse. Og for det tredje, som jeg også er glad for at justisministeren og dagens regjering og vi tverrpolitisk har vært enige om, har det vært å styrke også barnehusene og den type oppfølging. Det har vi vært veldig enige om at vi skal gjøre. Jeg håper også at regjeringen følger opp det videre på onsdag, når statsbudsjettet kommer. Så det er gjort mye bra, men jeg ser fram til videre godt samarbeid om dette.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Nå er det slik at vi sammen har gått inn for en opptrappingsplan. Trontalen er ikke jeg ansvarlig for – det er det sikkert mange som er glad for – men jeg er ansvarlig for det vi eventuelt får til på justisfeltet i justiskomiteen, i godt samarbeid også med Kristelig Folkeparti. Hvis det ikke er noe bra fra regjeringen på onsdag – jeg håper selvfølgelig at det er det – og vi må forsterke det, regner jeg med at vi skal klare å få gjort også det i justiskomiteen. Vi er veldig samstemte, ikke minst regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre i justiskomiteen, om å styrke det feltet. Jeg opplever at det er en stor velvilje også fra resten av opposisjonen på det området. Så jeg er trygg på at vi skal få til det. Jeg har også registrert at representanten Ropstad i gårsdagens VG nett var tydelig på at han skulle ta med inn i budsjettdrøftingene å få økte ressurser til feltet, så jeg regner med at dette blir ett av de punktene som kommer på kravlisten fra Kristelig Folkeparti. Men dette er et viktig område som jeg tror vi alle er ganske enige om.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Representanten Lysbakken brukte et retorisk poeng ved å gjenta flere setninger om at «regjeringen burde» innen asyl- og innvandringspolitikken. Vi i Kristelig Folkeparti kan langt på vei være enig i de synspunktene, at vi må arbeide for en verdig og god asyl- og innvandringspolitikk. Men faktum er at bosettingen har økt betydelig de siste par årene i forhold til det vi opplevde da vi overtok i 2013 med 5 000 sittende på asylmottak. I tillegg har vi lagt inn i samarbeidsavtalen og begynt arbeidet med å utvikle en ny mottaks- og integreringsmodell. Etter kanonaden representanten hadde, ble jeg sittende igjen med et spørsmål: Hvilke konkrete og realistiske forslag har SV nå som de tidligere ikke fikk gjennomslag for?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Kommuner og folk flest er opptatt av at vi får til en bred kommune- og demokratireform. Vi har bak oss en stortingsbehandling av oppgavemelding for kommunene, og Stortinget har også vedtatt å be om å få en ny melding våren 2016 om regionalnivå, altså folkevalgt mellomnivå. Jeg ser på regjeringens nettside at det også er bebudet en stortingsmelding om bærekraftige byer og sterke distrikter. Den vil komme våren 2017. Det er viktig å samle kunnskap, det er viktig å peke på de utfordringene som ligger der, og den spenningen som kan ligge innebygd i by–land og distrikt–sentrale strøk. Jeg imøteser også den meldingen med interesse, men jeg lurte på om ministeren kunne gjøre rede for om den da vil ta opp i seg det som oppgavemeldingen og regionmeldingen allerede peker på?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
I forrige uke fikk jeg oppleve å være med og ta imot 440 flyktninger på Lampedusa, Sicilia, i Italia. Da jeg sto der og så, tenkte jeg på hvor viktig det er med redningsarbeid og nødsarbeid. Jeg tenkte videre at hjelp i nærområdene må være det viktigste, og så tenkte jeg at mottakssituasjonen i Norge må være god. Men så ble jeg stående og vurdere: Ja, de som er utsatt for krig og terror, har et beskyttelsesbehov, men det er klart at mange kommer fordi de ønsker et bedre liv, og da rømmer de fra forhold som er uverdige og oppleves vanskelige. Da er mitt spørsmål til Høyre: Mener representanten fra Høyre at det er uheldig dersom målrettede bistandsmidler nå i økende grad blir omprioritert til kortsiktig og akutt innsats?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Ved oppstart av mitt tredje stortingsår spør jeg meg: Hva er viktigst? Hva bruker jeg tid og krefter på? Ole Paus, samtidspoet og kritiker, formulerte dette bedre enn jeg greier selv: Kristelig Folkeparti har en politikk for mennesker som trenger politikk. Flyktningsituasjonen tok jeg opp i mitt hovedinnlegg tidligere i dag. Jeg vil nå fokusere på gode tjenester og kvalitet for brukerne i kommunene – den multifunksjonshemmede jenta, den trafikkskadde gutten, den rusavhengige og halvkriminelle som innerst inne vil noe helt annet, den rådville flyktningfamilien, damen med demens eller mannen som nærmer seg reisens slutt, og som har rett til og krav på en verdig sisteetappe med ro, omsorg og smertelindring. Hvordan skal alle disse og andre sikres optimal behandling i framtiden? Jeg sitter i kommunal- og forvaltningskomiteen. Uinnvidde tror at det er både tørt og kjedelig. Det er det ikke. Vi skal sørge for at kommunene er i stand til å levere de tjenestene som disse menneskene trenger. Det synes jeg er vel verd å kjempe for, både i budsjett og i enkeltsaker. Jeg besøker og kjenner mange kommuner i Norge, og ærlig talt, det er ujevn kvalitet. I noen kommuner, som sier at alt går greit, har folketallet kanskje sunket og arbeidsmulighetene minket mot alles vilje, og mange tjenester blir dyrt kjøpte. For Kristelig Folkeparti er det nå viktig at vi støtter opp om gode prosesser i kommune- og demokratireformen. Ja, det er bra at kommuner fungerer godt i dag – med henvisning til dyktige enkeltpersoner og samarbeidsavtaler – men hva med å sikre innbyggerne de beste tjenestene for de neste tiår? Jeg ser fram til at opposisjonen, som har gjennomført en god valgkamp med godt resultat, og gjerne har gjort det med å spille ut et uklart trusselbilde av reformen, nå forhåpentligvis bidrar konstruktivt slik at landets og brukernes beste heller settes i fokus framfor partipolitikk. Vi er nemlig alle enige om her inne at de beste løsningene skapes frivillig og lokalt. Kristelig Folkeparti vil også selvfølgelig beholde små kommuner der det er hensiktsmessig, og fortsatt være en trofast forkjemper for distriktene. Men det vil utvilsomt være en stor styrke i mange regioner om de klarer å skape mer robuste enheter med stabile fagmiljøer – det fortjener folk. Jeg – og vi på Stortinget – er valgt for å ta viktige nasjonale avgjørelser. La oss gjøre det i en dugnad, selv i saker der populariteten måtte svinge.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-10-05:
Representanten sa at Norge ikke er rustet til å takle mottak av de mange flyktningene som kommer. Ja, jeg er enig, men etter å ha vært på Lésvos og sett og hørt og lært hva vi står overfor, er jeg rimelig ydmyk. Det har ikke vært mulig å være rustet på forhånd til det som vi nå opplever. Jeg var sjøl på Politiets utlendingsenhet på Tøyen 22. september og så det. Jeg ga mine råd, men det som er kjernen nå, er at vi må etablere en felles virkelighetsforståelse om hva vi står overfor, snarest mulig. Etter min vurdering må den baseres på varme og fasthet – varme og fasthet. Mange tusen trenger opphold, midlertidig eller fast, i Norge. Hus som ikke er i bruk, som er vinterisolert, som har strøm, som har vann, og som har vedovn, kan brukes. Et praktisk spørsmål: Er det en standard som SV kan gå god for?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-10-05:
Arbeidsminister Eriksson har en av regjeringas vanskeligste uriasposter, og det sier ikke så lite: ansvaret både for full sysselsetting hvor folk kan leve av sin arbeidsinnsats, og ansvaret for å legge bedre til rette for inntektsbringende arbeid for folk med delvis arbeidsevne. Dette vil bli stadig vanskeligere i tida framover. Kombinasjonen av en økonomisk liberalisme med fri bevegelse av arbeidsfolk over grensene fører til økende utrygghet i arbeidslivet og at modellen vår forvitrer. Nasjonalstaten må jo ha nødvendige virkemidler for å sikre trygghet i arbeidslivet. Det er en vesentlig begrunnelse for at vi må ut av EØS-avtalen. Men mitt spørsmål går på de mange som har delvis arbeidsevne. Statsråden lovte i en debatt den 7. april i år at det skulle komme nye virkemidler med varig lønnstilskudd, inntil 75 pst. Nav har ikke sett dem. Hvor mange blir positivt berørt av det?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-10-05:
Statsministeren har erkjent at en av årsakene til regjeringas valgnederlag var nedleggelse og frykt for nedleggelse av sjukehus. Legeforeningen er krystallklar på at sjukehus skal inneholde kirurgisk og medisinsk akuttberedskap, anestesi, røntgen og laboratorium. Statsråden uttalte i sin sjukehustale den 7. januar i år at akuttkirurgi krever et pasientgrunnlag på minst 60 000–80 000 innbyggere. Altså har halvparten av våre sjukehus for lite pasientgrunnlag til akuttkirurgien. Folk flest erfarer at uten akuttkirurgi blir det som i dag kalles sjukehus, snart et distriktsmedisinsk senter. Mine to spørsmål er følgende: 1) Hva har statsråden lært av dette gjennom valgkampen og av Høyres vurdering av valgresultatet? 2) Vil statsråden snu i sitt arbeid med å ta vekk akuttkirurgien, eller blir det bare et skifte av taktikk?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2015-10-05:
Noreg står overfor ei enorm omstilling til ei tid med langt lågare oljeinntekter. I tida framover vil vi få viktige diskusjonar om velferdsstaten, om skattenivået, om arbeidsdeltakinga. Eit av SV sine svar som dei flagga høgt i valkampen, er innføring av sekstimarsdag, endåtil med full lønskompensasjon. Meir fritid er sjølvsagt hyggjeleg, men Noreg har allereie kortare arbeidstid enn nesten alle andre land. Statistisk sentralbyrå anslår at innføring av sekstimarsdag vil redusere verdiskapinga og dermed velferda betydeleg. Det anslåtte budsjettunderskotet i 2060 vil i beste fall gå frå 2,5 pst. til 11,2 pst. Vi får ein enorm mangel på arbeidskraft, ikkje minst i pleie- og omsorgssektoren. På kva måte meiner representanten Lysbakken at sekstimarsdag er eit godt svar på den enorme utfordringa som Noreg står overfor?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2015-10-05:
Det er mange som mistar jobben, og dei skal vi ha tilbake i jobb. Men ein del av dei bør også bli sette i stand til å skape sin eigen arbeidsplass og sin eigen jobb. Det er viktig for økonomien vår, det er viktig for innovasjon, og det er viktig for å skape den gründerkulturen vi alle ønskjer. Ei utfordring for mange av dei er at når dei skal ta valet mellom å vere arbeidstakar, bli tilsett, og å skape sin eigen arbeidsplass, er det ganske ulike rettar involverte. For mange kan ein tape på det å vere sjølvstendig næringsdrivande. Eksempelvis betaler sjølvstendig næringsdrivande ofte meir i skatt, bl.a. fordi dei manglar retten til minstefrådrag. Dei har ikkje like gode frådragsordningar for pensjonssparing, dei har ikkje same rettar til sjukeløn m.m. Spørsmålet mitt er ganske enkelt: Dersom statsråden er einig i at det bør bli enklare å skape sin eigen jobb, ikkje berre finne ein ny, korleis vil regjeringa leggje betre til rette for det?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2015-10-05:
Det er ein historisk dag i dag, om ikkje for Noreg, så iallfall for landa i stillehavsregionen. I natt vart USA, Japan, Vietnam og ni andre stillehavsland omsider einige om ein ny handelsavtale, den såkalla Trans-Pacific Partnership, betre kjend som TPP. Etter mange år med forhandlingar er no ein ny avtale på plass, som til saman rommar 40 pst. av verdas økonomi. Avtalen vil anslagsvis fase ut rundt 18 000 ulike tolltariffar og skape vekst i både utvikla og mindre utvikla land. Det inneber like reglar for vern av opphavsretten. Han opnar opp Internett i kommunistdiktaturet Vietnam. Han slår ned på smugling og utnytting av trua dyreartar, kampen mot ulovleg fiske. Han sikrar eit sterkt regelverk rundt miljøspørsmål og forpliktar alle partar til å følgje ILO sine standardar når det gjeld arbeidarrettar, arbeidsmiljø og forbod mot barnearbeid og tvangsarbeid. TPP er neppe perfekt, og det er eit finsnikra kompromiss som no er halt i land med president Barack Obama som viktigaste pådrivar. Primært skulle ein sjølvsagt ønskje at Doha-runden i WTO hadde kome seg vidare, og at ein kunne fått ein frihandelsavtale som omfatta heile verda. Det har vist seg ikkje å vere mogleg, iallfall ikkje enno, og i fråvær av WTO-liberalisering er det grunn til å glede seg over at regionale avtalar kjem på plass. Eg fekk lyst til å nemne dei gode nyheitene, fordi dei står i så skarp kontrast til ein del av dei innlegga vi har høyrt frå denne talarstolen i dag, særleg frå representantar frå Senterpartiet, som knapt kan bruke sterke nok ord for å skildre kva for ei ulykke det er med globalisering, handel og samkvem på tvers av landegrensene. På ein dag som denne skal vi vere glade for at Senterpartiet verken finst i eller styrer nokon av landa rundt Stillehavet, sjølv om dei har trufaste meiningsfeller, som f.eks. Donald Trump, som igjen har fleire populistiske røyster på ytterfløyene som har teke til orde mot dagens avtale. At TPP no er på plass, set eit stort press også på Noreg. Det vil truleg setje ny fart i forhandlingane om ein handels- og investeringsavtale mellom USA og EU som vil kunne få avgjerande innverknad på norsk næringsliv. Særleg sjømatnæringa er avhengig av best mogleg tilgang til den europeiske og amerikanske marknaden. Skulle vi ende opp med å stå på sidelinja, vil det vere svært alvorleg for arbeidsplassar over heile landet. Det viktige her er likevel ikkje det enkelte landet eller den enkelte næringa, men at verda steg for steg blir ein friare plass å bu. Med friare flyt over landegrensene, som skapar verdiar og velferd, er det all grunn til å glede seg over den nye TPP-avtalen og håpe at vi som bur langs Atlanterhavet, også snart kan få ein liknande og minst like progressiv avtale. Sidan globaliseringa skaut fart tidleg på 1990-talet, har talet på fattige i verda gått ned med 1,2 milliardar. Den utviklinga kjem ikkje av at kvart enkelt land stengjer seg inne bak stadig høgare murar, men av det motsette.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2015-10-05:
De Grønne har faktisk fått støtte fra SSB for sitt syn om at det er mulig å redusere arbeidstiden, øke skatter og bevare en velferdsstat på dagens nivå, men det forutsetter samme produktivitetsvekst som vi har sett år for år de siste tiårene, basert på fossil energi. Problemet er at i De Grønnes program står det eksplisitt at vi ikke kan forvente at produktivitetsøkningen fortsetter etter en grønn omlegging. Det står også at i sektorer som omsorg og matproduksjon bør den manuelle arbeidsinnsatsen økes, ikke reduseres – altså mer av tunge løft, mindre effektivt landbruk, mindre produktivitet. Dermed er også forutsetningen for opprettholdelsen av dagens velferdsnivå brutt, og det er helt legitimt å ville redusere både vekst og velferd, som da er uunngåelig. Reduksjon i veksten har De Grønne allerede redegjort mye for, men jeg lurer på hva De Grønne vil redusere i velferdsstaten, og hvordan.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2015-10-05:
Da høres det jo ut som at forutsetningene for dagens velferdsnivå faktisk er brutt. Jeg har et annet spørsmål. Som frivillig barnløs har jeg betydelig sympati for alle som ikke ser nødvendigheten av at vi på død og liv må formere oss. Likevel må jeg innrømme at jeg stusset litt over representanten Hanssons uttalelser til Klassekampen om at det er «veldig fint at befolkningsveksten i Norge avtar», og at vi må «begynne å planlegge våre samfunn for at det ikke blir flere av oss». – Jeg gjentar: «planlegge våre samfunn for at det ikke blir flere av oss». Jeg skulle ønske min nysgjerrighet her primært var rent økonomisk: Hvordan skal vi finansiere dagens velferdsordninger framover når det blir færre i jobb som skal betale for flere eldre syke og pleietrengende? Men det jeg lurer på, faktisk, er mest: Hvordan skal vi sørge for at de som ønsker seg barn, ikke får det? Representanten står selvfølgelig fritt til å svare på begge deler, men jeg oppfordrer ham til å svare på det siste først: Hvordan skal De Grønne sørge for at folk som ønsker seg barn, ikke får det?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Eg vil nytte anledninga til å gratulere Miljøpartiet Dei Grøne med eit godt valresultat og ikkje minst med det nye lokalpartiet på Svalbard. Det blir av representanten og partitalsmann Hansson omtala som «det kulaste» lokallaget, men det rette ville vel vere å omtale det som «det kolaste» lokallaget til Miljøpartiet Dei Grøne. Miljøpartiet Dei Grøne er tydelege på at dei vil ha eit dramatisk skifte i norsk industri, frå forureinande industri til grøn industri, og signalet er at dei ikkje vil ha olje- og gassnæringar i Noreg, men dei er heilt avhengige av inntektene frå denne sektoren for å få til sitt grøne skifte. Dei vel altså å leve etter mottoet: Vi vil ha fordelane av denne aktiviteten, men ikkje vedstå oss bakdelane. Budsjettfakta for 2015 er at ein har eit utbyte frå Statoil på 15 mrd. kr, inntekter frå statleg petroleumsverksemd på 153 mrd. kr, skatte- og avgifter på om lag173 mrd. kr – totalt 341,95 mrd. kr. Burde ikkje då Miljøpartiet Dei Grøne leggje fram eit alternativt statsbudsjett med ein pengebruk som er uavhengig av inntekter – medrekna skattar og avgifter – frå olje- og gassektoren?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Til representanten Pollestad er det berre å nemne at det er ikkje sikkert at alle kom seg heilskinna frå åtte år med raud-grønt styre, og eit eksempel på det kan vere vegvedlikehaldsetterslepet som berre auka og auka. Ein skal ikkje køyre mange meter på veg før ein ser at det ikkje var alle som kom seg heilskinna frå det. I år er det 50 år sidan petroleumsverksemda starta på norsk sokkel og innleidde ei tid med vekst og auka sysselsetjing. Store petroleumsinntekter og høg produktivitet i fastlandsøkonomien har gjort det mogleg å byggje ut velferda meir enn i andre land. Vi har også spart til framtidige generasjonar. Men oljenæringa og næringar i tilknyting til den har for tida store utfordringar, først og fremst på grunn av svært låge prisar og overbod av olje i forhold til etterspurnaden. Den betydelege nedgangen i oljeprisen har ført til investeringstørke og utsetjing av svært mange prosjekt på land og sjø. Dette har ført til oppseiingar, og skip og riggar ligg i opplag langs heile kysten. Det har likevel aldri vore større etterspurnad etter olje og gass, og Noreg vil framleis ta ut store mengder med olje. I debatten om omstilling er det viktig at vi ikkje går i den fella å snakke ned denne viktige næringa og sysselsetjingseffektane hennar. Noreg vil levere olje og gass i dei neste 50 åra og sannsynlegvis nye 50 år etter det. Vi må liggje i forkant av den teknologiske utviklinga, og det er nettopp det denne næringa skal sørgje for, slik at vi framleis kan vere det landet som produserer olje og gass med lågast mogleg utslepp. Høgre–Framstegsparti-regjeringa skal difor fortsatt styrkje tilrettelegging for teknologisk og industriell vekst og utvikling i statsbudsjettet, slik som vi har gjort dei to føregåande åra. Vidare blir det auka satsing på teknologiutvikling innan petroleumsnæringa også i nord, med 15 mill. kr i friske midlar til DEMO 2000-programmet. Vi veit at nordområda vil vere av stor viktigheit i åra framover for denne sektoren, og det er store forventningar knytte til nye funn der. 2015 vil representere eit vendepunkt for det globale klimasamarbeidet med et avgjerande møte i Paris i desember. Men sjølv i klimapolitikken må vi evne å prioritere gode og dårlige prosjekt, spesielt i denne tida med stor arbeidsløyse. Då er det viktigare med gulrot framfor pisk. Eksempel er: lågare bilavgifter som gjer det mogleg for forbrukarane å kjøpe miljøvenlege, trygge bilar uten at det kostar skjorta satse på veg og jernbane for å fjerne flaskehalsar og leggje til rette for meir miljøvenleg transport satse ytterlegare på teknologiutvikling og forsking og alternative energikjelder, og byggje ut lønsam vasskraft sjå på internasjonale tiltak på same måte som norske tiltak. Dette er ei global utfordring som må bli løyst internasjonalt, ikkje av Noreg aleine. Ein må òg fortsetje med regnskogsatsing, osv. Dette er gode og konkrete klimatiltak som vi veit monnar. Framstegspartiet vil føre ein klimapolitikk som er fundert på fornuft og ein enklare kvardag for folk flest.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-10-05:
Vi får nesten gratulere hverandre med valget vi da, vil vel jeg si. Jeg vet at representanten Hansson er opptatt av landbrukspolitikken og var så vidt inne på den i en tidligere replikk til Senterpartiets parlamentariske leder. Sånn som jeg har oppfattet Miljøpartiet De Grønne, ønsker de mer bruk av utmarksbeite enn det vi får til i dag. Hvis vi skal utnytte beiter og ha husdyrproduksjon på utmarksbeite i hele landet, både sau og storfe, har vi en utfordring, og det er at vi møter rovdyr. Det er registrert 65 kull med jervevalper i Norge i år, nasjonalt bestandsmål er 39. I fjor ble det registrert 52 kull. Det er noen som har tatt til orde for å gjete rovdyra, det kan hende det blir litt kostbart og litt krevende, men jeg lurte på hvilke andre tiltak Miljøpartiet De Grønne vil bidra til for å gi beitedyr forrang sånn at utmarksbeitene kan utnyttes f.eks. i Gudbrandsdalen og i andre marginale områder i Norge?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-05:
Regjeringen lytter til kommunene, og vi lytter til innbyggerne. Vi er opptatt av å sikre en god og forutsigbar kommuneøkonomi, som nettopp kan sikre gode skoler og god eldreomsorg. Hvis man ser på handlingsrommet i frie inntekter for kommunene de tre siste årene i forslagene til statsbudsjett, har det vært større enn det var under den rød-grønne regjeringen. Men det er slik at skal vi bruke flere verdier, må vi også skape flere verdier. Når regjeringen senker skatter for bedriftene, er det for å legge et grunnlag for ny vekst. Når vi satser mer på kunnskap, forskning og innovasjon og bygger veier både i sentrale strøk og i Distrikts-Norge, er det for å legge grunnlag for verdiskaping. Vår viktigste oppgave i årene som kommer, er å skape trygghet for jobb, og det gjør vi gjennom langsiktige satsinger, verdiskaping, slik at vi etter hvert kan høste mer for velferden.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-05:
Jeg tror at Arbeiderpartiet også må erkjenne at de reglene som gjelder på dette området, er uklare, og at det er behov for en opprydding. Dette forslaget ligger under finansministeren. Det har vært ute på høring, og regjeringen vil selvsagt vurdere de forslagene som har kommet inn. Når forslaget blir fremsatt, er det selvsagt fordi vi er opptatt av å legge til rette for verdiskaping og arbeidsplasser. Uten arbeidsplasser, uten verdiskaping, blir det heller ingen eiendomsskatteinntekter til kommunene fra dette feltet. Dette er et forslag som nå har vært ute på høring, og Finansdepartementet vil selvsagt vurdere de høringsinnspillene som har kommet, før man legger frem forslag for Stortinget.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-05:
Med bakgrunn i forslag fra Venstre og samarbeid med Kristelig Folkeparti har vi lagt til grunn at vi skal ha tre forvaltningsnivåer i Norge. Vi jobber nå, i samarbeid med partiene, med nye oppgaver og utvikling av det regionale nivået. Det har vært tradisjon for at man har laget én distriktsmelding, hvor man dyrker distriktspolitikken, og én bymelding, hvor man dyrker bypolitikken. Vi ønsker nå å lage en stortingsmelding hvor vi ser by og distrikt i sammenheng. Distriktene sitter på mange av de største ressursene i landet vårt. Byene sitter på mye av kunnskapsinstitusjonene, service- og logistikk. By og distrikt er avhengig av hverandre, og vi ønsker å se på bærekraftige byer og distriktspolitikk i sammenheng. Nå gjennomfører vi en serie med høringsmøter rundt om i landet og får gode innspill fra fylkespolitikere, lokalpolitikere og næringsliv og utvikler en politikk som peker fremover, hvor vi ser by og distrikt i sammenheng – og ikke dyrker motsetningene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-05:
For å svare på det siste først: Regjeringen legger til grunn frivillighet og gode lokale prosesser. Det er regjeringens standpunkt, og det er stortingsflertallets standpunkt. Ja, jeg står ved at små kommuner – de minste kommunene – er for små for de oppgavene de har ansvaret for. Allerede da Stortinget diskuterte den forrige kommunereformen, i 1965, mente man at kommunene burde være på mellom 5 000 og 10 000 innbyggere. Det var før HVPU-reform, før sykehjemsreform, før barnehagereform, før samhandlingsreform. Mange kommuner løser oppgaven på en utmerket måte, men man har gjort det gjennom å opprette et stort antall interkommunale selskaper og samarbeid, og da løfter man oppgavene ut av kommunestyresalen. Jeg ønsker et sterkere lokaldemokrati, sikre og gode tjenester der innbyggerne bor, og da trenger vi sterkere fagmiljøer i Kommune-Norge for å sikre de gode velferdstjenestene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-05:
La meg understreke at de fleste kommunene i Norge leverer gode tjenester. Men det er, som representanten sier, slik at i et lengre perspektiv ser vi noen store utfordringer. Det blir færre yrkesaktive bak hver pensjonist, det blir større behov for omsorg, særlig for de eldste eldre, og det blir større kamp om den kompetente arbeidskraften. Derfor handler dette om å ruste oss for fremtiden og sørge for at vi har gode tjenester der folk bor. Jeg mener at kommunereformen er en viktig reform også for å bremse den sentraliseringen vi har sett over mange, mange tiår. Jeg er glad for den utålmodigheten som både Kristelig Folkeparti og Venstre viser med hensyn til kommunereformen, og det er viktig at kommunene nå tar arbeidet over i en ny fase. Det har vært mange utredninger. Utredninger er viktig, men på et tidspunkt må det også vises politisk lederskap i kommunene, hvor man går inn i reelle forhandlinger og kan vise innbyggerne hvilke fordeler man har ved å skape nye kommuner.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-05:
Jeg er helt enig i at kommunene spiller en viktig rolle også i omleggingen til en grønnere økonomi. Derfor er det viktigste vi kan gjøre, å legge større vekt på forebygging og å sikre kommunene romslige rammer som gjør at man kan prioritere slike tiltak. Vi ønsker ikke mer øremerking av tilskudd til kommunene, for øremerking betyr mer sentralt byråkrati og mer lokalt byråkrati, men gode rammer for kommunene gir kommunene en økonomi til å prioritere grønn omstilling. Så gjør vi to ting til som jeg vil understreke. Det ene er at vi har sagt til kommunene at de skal prioritere tre viktige forhold ved lokale og regionale planer. Et av de tiltakene handler om klimatilpasning. Klimatilpasning i lokal og regional planlegging er helt avgjørende. Så har vi nå også varslet at vi skal få på plass en ny høydemodell, som skal sikre oss bedre digitale kart, noe som er helt avgjørende for å kunne forebygge flom og ras. Da får vi et verktøy som både kommunene og andre kan bruke i videre planlegging.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Mange av de største oppgavene løses i kommunene, men Høyre og Fremskrittspartiet har så langt prioritert å bruke 12 mrd. kr i skattekutt på bekostning av fellesskapet og penger til kommunene. Dette har preget mange av landets lokalaviser og ikke minst mange av de innspillene vi får til Stortinget. På bakgrunn av disse tilbakemeldingene har Arbeiderpartiet gang på gang etterlyst regjeringens engasjement for å finansiere eldreomsorg og skole, og å kompensere skattesvikten i kommunene fullt ut. Vi har også etterlyst tilstrekkelig med tid, økonomi og avklaringer fra regjeringens side i arbeidet med kommunereformen. Svaret fra kommunalministeren har vært at kommuneøkonomien er en historisk satsing, og at entusiasmen for kommunereformen er stor. Årets valg ga kraftig tilbakegang for Høyre. Mitt spørsmål er: Er dette signalet fra velgerne sterkt nok til at regjeringen nå vil begynne å lytte til kommunene?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Jeg hørte ingen erkjennelse i det svaret. Jeg tolker det som at regjeringen vil fortsette slik man har stevnet, uansett hva velgerne har gitt veldig klar beskjed om. Regjeringen har hatt ute på høring et forslag om endring i eiendomsskatten på verk og bruk. Dette vil ramme mange kommuner. KS har anslått at regjeringens forslag vil påføre kommunene et inntektstap på mellom 1,5 og 2 mrd. kr. Reaksjonene har naturlig nok vært sterke, også fordi dette forslaget vil svekke kommunenes evne nettopp til å legge til rette for nye arbeidsplasser i en tid som krever det. Kristelig Folkeparti og Venstre sier til VG at de vil stoppe regjeringens forslag. Kan statsråd Sanner nå avklare om regjeringen på tross av disse signalene fortsatt vil legge fram forslaget for Stortinget, eller om dette forslaget nå er trygt plassert i skuffen?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Eg takkar for spørsmålet. Det ligg jo i sakas natur at den typen fridomar som representanten her trekkjer fram, ikkje alltid er fridomar for alle – altså at det nokre gonger slår ut på den måten at det er ein fridom som gjeld dei som har føresetnadane eller ressursane til å kunna navigera i dei moglegheitene som finst, men at det ikkje er ein fridom for alle som har behov for denne typen tilbod. Det er noko av grunnen til at me er djupt kritiske til den retorikken som særleg Høgre, men òg Framstegspartiet, legg seg på i både denne og ei rekkje andre saker, der ein kallar det ein fridom og ei moglegheit, mens realiteten er at det er ein fridom for dei få.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Arbeidarpartiets alternative budsjett vil jo koma når det kjem. Der vil detaljane i våre satsingar for 2016 verta tydelege. Men me har jo vist, både i tidlegare budsjett og då me sat i regjering, at me er i stand til å prioritera der behova er. Under Stoltenberg II sørgde ein for 750 nye soningsplassar, det var me som sørgde for midlane til å byggja Halden fengsel, me auka kapasiteten, me gav pengar til politiet for at dei skulle kunna tilsetja nyutdanna studentar, og me auka kapasiteten på Politihøgskolen. Det er naturleg at me òg i budsjetta som kjem, sørgjer for at det er midlar både til å følgja opp dette og ikkje minst til å følgja opp det behovet som er knytt til beredskapssenter og skalerbar operasjonssentral. Det var òg den førre regjeringa som gjennomførte dei første utgreiingane som skulle til for å kunna etablera ein nasjonal, skalerbar operasjonssentral. Det er jo ting som ein ser at denne regjeringa ikkje har bygd vidare på.