Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2007-06-11:
Kreft er, som forslagsstillerne peker på, en utbredt folkesykdom, og framskrivninger viser at forekomsten vil øke i årene framover. Over 173 000 mennesker i Norge har eller har hatt kreft. Årlig rammes ca. 24 000 mennesker, og ca. 10 000 dør som følge av kreftsykdom. I 2020 vil dette tallet ha økt med ca. 25 pst., først og fremst fordi kreft oftest rammer eldre mennesker, som utgjør en stigende andel av befolkningen. Bak disse harde fakta er det mange menneskeskjebner, både pasienter og pårørende, som opplever at livet ikke blir slik man hadde ønsket. Heldigvis kan stadig flere kureres og reddes, ikke minst fordi kreftforskningen gir bedre muligheter for tidlig diagnostisering og effektiv behandling. Nasjonal kreftplan(1999–2003) innebar en offentlig styrking av kreftområdet med i overkant av 2 milliarder kr. Hovedmålsettingene i kreftplanen var å redusere antall nye krefttilfeller gjennom en langsiktig strategi for forebygging samt å bedre tilbudet innen diagnostikk og behandling. Innenfor rammen av planen ble det øremerket 100 mill. kr til kreftforskning over en femårsperiode. Samarbeidsregjeringen tok initiativ til å videreføre dette arbeidet, og nedsatte en arbeidsgruppe som presenterte sine anbefalinger i 2004. Helse- og omsorgsminister Brustad har prisverdig nok fulgt opp dette og lagt fram en ny kreftstrategi for perioden 2006–2009. (1999–2003) En samlet komite deler forslagsstillernes intensjon om å sikre økt satsing på kreftforskning i årene framover. Det understrekes at satsingen på forskning generelt og medisinsk forskning spesielt må styrkes. Offentlige midler til forskning – herunder kreftforskning – kanaliseres fra ulike departementer til universiteter, underliggende organer, de regionale helseforetakene og Norges forskningsråd. De nevnte midlene som ble bevilget under kreftplanen, er videreført gjennom en strategisk satsing på kreftforskning i regi av Norges forskningsråd. I frivillig sektor er Kreftforeningen en meget stor bidragsyter innenfor kreftforskningen, med ca. 110 mill. kr årlig. Det forskes også i legemiddelindustrien, først og fremst innen klinisk utprøving. Jeg vil også peke på at det foregår et spennende samarbeid mellom offentlige og private aktører i regi av Oslo Cancer Cluster. Når forslaget fra Fremskrittspartiet ikke får flertall, er det fordi de øvrige partiene ikke ser det foreslåtte tiltaket som det riktige virkemiddelet for å sikre fortsatt høy og økt satsing på kreftforskning. En slik satsing bør kanaliseres gjennom ordinære finansieringskilder, som f.eks. gjennom Forskningsrådet eller de regionale helseforetakene. Dette vil sikre at midlene benyttes der de vurderes å ha størst nytte slik det vurderes på faglig grunnlag. Mange frivillige organisasjoner rammes økonomisk av den nye ordningen med monopol på drift av spilleautomater. Samarbeidsregjeringen foreslo derfor en kompensasjonsordning for de frivillige organisasjonene. Representanter for alle opposisjonspartiene har også fremmet et forslag om bedre rammevilkår for frivillige organisasjoner, herunder bedre økonomiske driftsvilkår. Det er imidlertid viktig at de frivillige organisasjonene behandles på en likeverdig måte. Kompensasjonsordningene bør derfor ikke utformes slik at de bare tilgodeser enkelte formål og foreninger. Avslutningsvis vil jeg peke på at Norges forskningsråd i 2004 foretok en evaluering som viste at det finnes flere forskningsmiljøer i Norge som er viktige bidragsytere innen internasjonal kreftforskning. Kreftregisteret spiller en viktig rolle for disse gode resultatene. Mange sentrale fagfolk har framhevet at det nære samarbeidet mellom Kreftregisteret og de kliniske forskningsmiljøene er avgjørende for at norsk kreftforskning skal lykkes. Både fagfolk og folkevalgte er nå bekymret for at registeret skal omorganiseres og underlegges Folkehelseinstituttet. Selv om det er framkommet kritikk av forvaltningsmessige forhold ved registerets virksomhet, må ikke dette brukes som en agenda for en omorganisering som vil svekke kreftforskningen i Norge og internasjonalt. Jeg ber statsråden merke seg at hele komiteen står bak en merknad der det vises til at sosialkomiteen i budsjettinnstillingen for 2001–2002 enstemmig gikk inn for at Kreftregisteret skulle være en enhet innenfor Radiumhospitalet. En samlet helse- og omsorgskomite forutsetter at kreftforskningen sikres gode rammebetingelser også framover, både finansielt og organisatorisk.