Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2013-06-04:
Regjeringen har fremmet til sammen tre handlingsplaner for å sikre seriøsitet i arbeidslivet og bekjempe sosial dumping. Det har gitt gode resultater, men likevel ser vi at det er utfordringer. Vi må hele tiden vurdere nye tiltak, og om det er nødvendig, for å sikre et anstendig arbeidsliv for alle. I arbeidslivsmeldingen drøfter vi om håndhevingsmetodene mot alvorlige brudd på arbeidsmiljøregelverket er gode nok. Det skal ha konsekvenser å gjøre seg skyldig i brudd på regelverket, og lovbrudd skal ikke være lønnsomt for useriøse virksomheter. Forslagene som er til behandling i dag, handler nettopp om håndhevelse av regelverket. Regjeringen foreslår å innføre overtredelsesgebyr. Det gjør vi fordi det er behov for reaksjonsmidler. Overtredelsesgebyr er et effektivt virkemiddel, og det er uklart for meg hvorfor det skal være greit med overtredelsesgebyr når det gjelder Datatilsynet, Luftfartstilsynet og Konkurransetilsynet, men ikke når det gjelder Arbeidstilsynet. Vi mener at rettssikkerheten med dette er godt sikret ved at det er klageadgang i forvaltningsloven. Domstolene skal dessuten kunne prøve alle sider av saken. Arbeidstilsynet har gått gjennom den høringen som vi har sendt ut når det gjelder kollektiv søksmålsrett. De hevder at det skjer utstrakt grad av innleie som er i strid med loven. Derfor ønsker vi å innføre kollektiv søksmålsrett. Mange som er innleide, er i en sårbar posisjon, og kostnadene ved å gå til søksmål kan være store. Derfor tør de ikke ta opp saken. Det beste er selvsagt hvis ansatte og arbeidsgiver blir enige om noe så enkelt som å følge loven, men det er jo det en del ikke gjør, og det er det Arbeidstilsynet påpeker overfor oss. Derfor ønsker vi å ha en mulighet til å forfølge den typen regelbrudd for å sikre en håndhevelse av eksisterende regelverk. I arbeidslivsmeldingen varsler regjeringen også tiltak som skal bidra til å redusere bruken av ufrivillig deltid, og at vi ønsker å få mer vekt på heltid. Det følger vi også nå opp. En del deltidsansatte jobber jevnt over mye mer enn det de har fastsatt i sin ansettelsesavtale. De har en mye større stillingsbrøk i realiteten. Derfor handler dette forslaget om å styrke deltidsansattes rettigheter. Det er med noe undring jeg merker meg at representanten for Høyre forsøker å skyve Sykepleierforbundet foran seg for hvorfor man skal avvise forslagene. Sykepleierforbundet ønsker å gå enda lenger. De har aldri argumentert mot dette forslaget, for det vil i realiteten styrke rettighetene til dem som er i deltid. Det er heller ikke slik, som representanten for Fremskrittspartiet sier, at man kan få fast ansettelse etter å ha vært inne i et svangerskapsvikariat, for hvis det ikke er andre hensyn som tilsier at man ikke kan bli ansatt, vil dette bli vektlagt fra arbeidsgivers side. Det vil altså være slik at dersom man går inn etter en fødselspermisjon, har man ikke rett til den stillingsbrøken man faktisk sett har jobbet, for da har man vært inne i et vikariat. Men det er behov for å gå lenger enn det vi gjorde i 2006. Vi ønsker å gjøre fortrinnsretten mer kjent og anvendt, og derfor pålegger vi også arbeidsgiver så langt det er mulig, å drøfte dette med arbeidstakerne. Samlet sett mener regjeringen at forslagene i proposisjonen er gode tiltak mot sosial dumping og ufrivillig deltid. Det er gode tiltak for et seriøst arbeidsliv.