Einar Holstad (Kristelig Folkeparti), 2004-06-04:
I dag henlegger politiet svært mange saker om konkurskriminalitet fordi reglene i straffeloven er kompliserte og byr på tolkningsproblemer. Dette er bekymringsfullt. Å berike seg på kreditorenes bekostning er uakseptabelt og innebærer en konkurransevridning som ikke kan godtas. Endringene i straffelovens kapittel 27 om forbrytelser i gjeldsforhold tar sikte på å gjøre regelverket enklere å praktisere og derved bidra til mer effektiv bekjempelse av økonomisk kriminalitet. Det har også vært et mål å gjøre reglene i kapittel 27 mer forståelige for dem bestemmelsene retter seg mot. Også dette begrunner en lovmessig forenkling og klargjøring. Grensene for hvilke gjeldsforbrytelser som er straffbare, videreføres stort sett i tråd med gjeldende rett. Men det foretas enkelte viktige justeringer i straffelovens kapittel 27. Flere av bestemmelsene har i dag vilkår om at skyldneren er insolvent. Nå skal det imidlertid ikke lenger oppstilles krav om insolvens når en kreditorskadelig disposisjon foretas. Det vil etter lovendringen være tilstrekkelig at vedkommende debitor står i påtakelig fare for å bli insolvent ved handlingen. Enkelte høringsinstanser har uttrykt bekymring for at vilkåret "påtakelig fare for å bli insolvent" vil kunne ramme disposisjoner som på handlingstidspunktet fremstod som fornuftige, men som i ettertid viser seg uheldige. Det er i den forbindelse viktig for meg som saksordfører å presisere at det er skyldnerens framtidsutsikter på disposisjonstidspunktet som skal være avgjørende for den strafferettslige behandlingen. Straff kan etter lovendringen ilegges dersom debitor grovt uaktsomt eller forsettlig har overtrådt regnskapsbestemmelser. Denne endringen vil typisk ramme skyldnere som kaster regnskapet for å vanskeliggjøre rettsforfølgning, og reflekterer etter Kristelig Folkepartis oppfatning en helt nødvendig tilnærming til dagens konkurskriminalitet. Forbrytelser i gjeldsforhold avdekkes gjennomgående på et sent stadium av fellesforfølgningen. Dette skyldes ofte at den straffbare handlingen er forsøkt tildekket gjennom overtredelser av regnskapslovgivningen. Foreldelsesfristen for straffbare handlinger skal på denne bakgrunn ikke lenger løpe under konkurs og gjeldsforhandlinger etter loven. Det innføres en foreldelsesrettslig suspensjonsregel som begrenses til å gjelde for overtredelse av straffelovens kapittel 27 og regnskapsloven § 8-5 første ledd. Den absolutte tidsfrist for suspensjon settes til fem år. En samlet komite ber i innstillingen departementet om å vurdere om også andre straffebud som gjelder økonomisk kriminalitet, skal omfattes av nevnte suspensjonsregel. Det oppstilles heller ikke som et krav at handlingen rammer kreditorfellesskapet. Det vil nå være tilstrekkelig for straffansvar at handlingen rammer én enkelt kreditor. På den annen side innsnevres det strafferettslige ansvaret i kapittel 27 noe. Til forskjell fra den gjeldende straffeloven § 285 første ledd innføres det et vilkår om at kreditorenes tap må være betydelige for at et vågelig foretakende skal være straffbart. Videre reduseres kreditorenes medvirkningsansvar. Det å motta oppgjør for uforfalt gjeld skal dessuten bare være straffbart dersom kreditor har brukt utilbørlige virkemidler for å oppnå fordelen. Komiteen har i sin behandling av proposisjonen særlig lagt vekt på at beviskravene i straffelovens kapittel 27 må forenkles. Mørketallene er store når det gjelder økonomisk kriminalitet. Senere denne måneden vil Regjeringen legge fram en egen handlingsplan mot økonomisk kriminalitet. Den vil utgjøre et sentralt element i kampen mot denne form for kriminalitet. Det er et mål for Kristelig Folkeparti å styrke innsatsen mot bl.a. konkurskriminalitet. Etter min vurdering vil de endringer som nå gjøres i straffeloven, og de endringer som Stortinget gjorde i konkurslovgivningen gjennom Besl. O. nr. 64 for 2003-2004, samlet medføre en betydelig forbedring i samfunnets muligheter til å avdekke og sanksjonere mot konkurskriminalitet. Med dette som bakgrunn vil jeg anbefale Odelstinget å støtte justiskomiteens innstilling.