Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2013-05-27:
Debatten i denne saken og posisjonene til de ulike partiene viser nok at det ikke vil bli flertall for representantforslagene som er fremmet. Jeg tror likevel det er viktig å huske at politiske vedtak verken kan eller skal styre næringsutviklingen ned til minste detalj i et fritt og demokratisk samfunn. Politikerens rolle er å være tilrettelegger og hjelper for å skape best mulige rammevilkår for ulike næringer. Den generelle samfunnsutviklingen både nasjonalt og globalt, sammen med initiativ og kreativitet hos den enkelte næringsutøver, vil gjøre sitt til at næringsutvikling alltid er en dynamisk og uforutsigbar prosess. Jeg tror nok de færreste av oss for 15 år siden ville ha tippet at antallet aktive bruk med melkeproduksjon ville bli mer enn halvert fram til i dag. Den voldsomme rasjonaliseringen og produktivitetsveksten i samme periode ville nok også de færreste av oss ha forutsett. Landbruksnæringen, og spesielt det grovfôrbaserte storfeholdet med produksjon av melk og kjøtt, vil helt sikkert gjennomgå store endringer også i årene og tiårene som kommer. Fram til nå har den tradisjonelle driftsstrukturen, med en overvekt av enkeltmannsforetak, vært kjennetegnet på norsk landbruk. De som har valgt å satse i næringen, har i stor grad gått over til store driftsbygninger med økt melkekvote, større buskap og utstrakt bruk av teknologi. Melkeroboten er i ferd med å bli regelen heller enn unntaket i landbruket, maskinene blir stadig større, tyngre og mer effektive. Norske bønder har gjennomført en oppvisning i produktivitet som ingen andre næringer er i nærheten av å matche. Der landbruket over flere år har hatt en årlig produktivitetsvekst på opp mot 6 pst., har resten av norsk næringsliv slitt med å bryte 1 pst.-grensen. Men medaljen har likevel en bakside: Den norske bonden blir stadig mer forgjeldet, han eller hun kjører fôret sitt over stadig større avstander, og fagmiljøene blir utarmet i takt med at tallet på aktive gårdbrukere går ned. Spørsmålet er om vi ikke nærmer oss en grense for hvor mye mer produktivitet det går an å tyne ut av en næring der enkeltmannsbruket eller familiebruket dominerer. Politikere kan ønske og planlegge for variert bruksstruktur og fortsatt bosetting i distriktene. Det har vært og er fremdeles sentrale målsettinger for Kristelig Folkeparti. Samtidig er det vanskelig å spå om variabler som de unges yrkesvalg, kostnadsutvikling på innsatsfaktorer, klimaendringer og framfor alt hvordan kreativiteten og innsatsviljen til den norske bonden vil ta næringen inn i framtiden og styre utviklingen videre. Norsk landbruk og norske bønder trenger uansett politikere som vil spille på lag og legge forholdene best mulig til rette for at vi også i framtiden kan sikre produksjon av tilstrekkelige mengder norsk mat med høy kvalitet til norske forbrukere. Vi i Kristelig Folkeparti tror at viktige forutsetninger for å oppnå dette er aktivt importvern, solid inntektsvekst, fordelaktige støtteordninger for investeringer og bedre tilrettelegging for ferie og fritid for norske bønder. Et ensidig fokus på stordrift, skalafordeler, sentralisering og mekanisering tror vi ikke er veien å gå.