Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-08:
Først vil jeg takke saksordføreren for en god jobb og for et godt innlegg. Forslaget vi nå debatterer, er et forslag som er fremmet med bred politisk forankring. Det er fremmet av Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti. Bakgrunnen for forslaget er Sivilombudsmannens uttalelser om at offentlighetsloven § 16 ble tolket forskjellig av flere byråd og ham selv. Uenigheten gikk ut på om byrådenes forberedende notater og byrådskonferanser skulle være unntatt offentligheten. Sivilombudsmannen tok i sin uttalelse ikke stilling til hvordan regelverket skulle se ut, men han pekte på at det var behov for en klargjøring av loven fra lovgivers side. La meg først starte med å si at åpenhet i forvaltninga er helt avgjørende i et demokratisk styresett. Men denne saken dreier seg ikke om mindre åpenhet og mindre innsyn, men om å sikre forsvarlige og hensiktsmessige saksbehandlingsregler for byrådene. Siden parlamentarismen ble innført på kommune- og fylkesnivå, har ordninga vært under utvikling for å sikre at regelverket tar hensyn til både offentlighetens behov for opplysninger samt byrådets behov for saksbehandlingsregler som er egnet for deres forberedende arbeid. I kommuner der det er innført parlamentarisme, er det byrådet som er øverste leder for administrasjonen, slik rådmannen er i de kommunene som ikke har formannskapsmodellen, og er også det eneste organet med beslutningsmyndighet på tvers av de ulike administrative enhetene i kommunen. Byrådet opptrer med samme funksjon som rådmannen. Dette kom med klarhet fram også under høringa av forslaget i justiskomiteen. Kristelig Folkeparti er derfor av den oppfatning at et byråd må kunne føre interne drøftelser på samme måte som rådmannen kan med sine avdelinger. Dette vil også øke kvaliteten på saksbehandlinga. I tillegg vil det medføre at byrådets beslutningsgrunnlag kan kontrolleres. Dagens praksis kan hindre dette. Som jeg allerede har påpekt, skal åpenhet være en grunnpilar i offentlig forvaltning, men det er også helt avgjørende at byrådet har mulighet til interne drøftinger i de forberedende stadiene i saksprosessen – og jeg gjentar: i de forberedende stadiene. Endringene som vi gjør i dag, sikrer at det kan gjøres på en forsvarlig måte. Det unntaket vi stemmer for i dag, gjelder kun på det forberedende stadium. Utgangspunktet er at de fleste saker vil være offentlige en uke før vedtak i byråd eller innstilling til kommunestyre/bystyre blir vedtatt. Offentligheten vil derfor få mulighet til å involvere seg og komme med sine beslutninger før vedtak fattes. Det er også nødvendig å påpeke at de dokumenter som vi endrer på i dag, kunne det gis innsyn i dersom de nærmere vilkår for dette foreligger. Flere journalister har hevdet at forslaget strider mot Grunnloven § 100 femte ledd, noe Justisdepartementet har tilbakevist. Det foreligger atskillig rom for Stortinget til å vurdere hva som skal kunne unntas fra offentligheten. Offentlighetsloven er også under evaluering, og jeg ser fram til den rapporten foreligger, på slutten av dette året. Selv om Kristelig Folkeparti er med på denne endringa i dag, er vi fullt klar over at journalister er blitt motarbeidet når det gjelder innsyn. Det har årets metoderapporter fra SKUP vist oss. Det er svært uheldig, og jeg er derfor glad for at et flertall i justiskomiteen har bedt regjeringa ta initiativ til at alle offentlige institusjoner og etater gjennomgår reglement og retningslinjer med sikte på å bedre åpenhet og innsyn i offentlig virksomhet.