trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-14:
Rødt vil sikre barn og unge fellesskapet som følger med muligheten til å delta i organiserte fritidsaktiviteter i hverdagen, noe som er ekstra viktig å legge til rette for nå under pandemien. Kulturskolen er dessverre utilgjengelig for mange barn i familier med dårlig råd, og årsprisen varierer stort mellom kommunene. Rødt vil innføre makspris i kulturskolen, slik at flere barn kan nyte godt av kulturundervisningen landet over. Rødt har tro på å gi unge utøvere eierskap og tillit og foreslår derfor en egen tilskuddsordning til ungdomsstyrte kulturprosjekter. I tillegg vil vi styrke Den kulturelle skolesekken. Jeg snakket med en venn og kulturarbeider som sa dette til meg: Kulturen er viktig for demokratiet. Den skal ikke bare skapes og nytes av eliten. For at det skal bli mulig, for at kulturen skal bli mangestemmig, sterk, inneha nye former, nye tanker og by på maktkritikk, må også kunstnerne og kulturarbeidernes rettigheter og ordninger sikres. Kulturpolitikk overlatt til markedet vil kun skape den kunsten som de med mest penger etterspør, og det vil bare være folk med solid økonomi som kan ta seg råd til å være utøvende kunstnere. En trygg kunstnerøkonomi og sterke offentlige ordninger til å stimulere kulturlivet i bred forstand er derfor avgjørende for Rødt. Derfor oppretter vi flere arbeidsstipender for kunstnere, øker stipendsatsene, bevilgningene og tilskuddsordningene. I deler av verden blir kunstnere forfulgt, og Rødt støtter etablering av residenser for truede og forfulgte kunstnere. Kultur kan berike livet vårt og sette ord på følelser som er vanskelige å verbalisere. Den henter fram latter, glede, avsky og sorg. Vi kan kjenne samholdet når bassen brer seg som hjerteslag i lokalet, eller på den absolutte ensomheten i en avkledd monolog som griper en om hjertet. Men katarsis, kultur og klappsalver betaler ikke husleie og sørger ikke for en trygg alderdom. Vi har under pandemien sett hvor utsatt kulturlivet er, og hvor sårbart det kan være å jobbe innenfor kulturlivet. Koronaepidemien har rammet hele bredden av kultursektoren svært hardt. Rødt forlenger derfor i vårt alternative statsbudsjett kompensasjonsordningene for arrangører og underleverandører i kultursektoren og stønaden til selvstendig næringsdrivende og frilansere fram til 1. juli. Det er helt nødvendig for å hindre at kostnaden for smitteverntiltak tas av kunstnere og kulturarbeidere, og at vi mister viktige kulturaktører på veien.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2021-12-14:
Jeg er glad regjeringen viderefører Solberg-regjeringens arbeid for å øke digitaliseringen av helse- og omsorgssektoren ved å legge fram denne proposisjonen til Stortinget. Endringene som foreslås i pasientjournalloven om å få flere kommuner og virksomheter i helse- og omsorgstjenesten til å ta i bruk de nasjonale e-helseløsningene e-resept, nasjonal kjernejournal, helsenorge.no og helsenettet, er viktige. Det er viktig for at vi skal komme nærmere å realisere målet om én innbygger, én journal. Det er viktig for at vi skal få fortgang i digitaliseringen av helse- og omsorgssektoren. Det er viktig for at vi skal få til bedre samhandling mellom forvaltningsnivåene. Men viktigst er det for at vi skal sikre at pasientene får trygge og gode helse- og omsorgstjenester. Vi vet at relevante og nødvendige helseopplysninger som følger pasienten gjennom pasientforløpet, kan være avgjørende for at helse- og omsorgstjenesten klarer å yte forsvarlig og riktig helsehjelp til pasienten, bl.a. slik at helsepersonell ikke må foreta helsefaglige vurderinger basert på ufullstendig informasjon, eller at pasienten selv må være bærer av informasjon som er kritisk for deres behandling i en kanskje kritisk situasjon. OECDs rapport om helse i det 21. århundre viser også at helse- og omsorgstjenesten ligger 10–15 år bak andre sektorer når det gjelder å utnytte potensialet i digitalisering. Da høringsfristen til lovarbeidet gikk ut i august, hadde det kommet inn 195 høringssvar. De fleste høringssvarene kom fra kommunesektoren, som i stor grad var negativ til lovendringene. Kommunesektoren hadde særlig to bekymringer. Den første bekymringen er at departementet vil få for store fullmakter til å pålegge kommunene en plikt til å ta i bruk de nasjonale e-helseløsningene, og den andre bekymringen er at kommunene mener at departementet ikke skal kunne pålegge virksomheter og kommuner i helse- og omsorgssektoren å betale for drift og forvaltning av de nasjonale e-helseløsningene. Jeg kan ha forståelse for bekymringene til kommunesektoren, men dette er ikke svart-hvitt. Det er ikke slik at disse påleggene vil komme over natten, og det tror jeg heller ikke er i departementets interesse. Det vil fortsatt være dialog og samarbeid mellom kommunene og departementet om dette. Men ved å gå inn for lovendringene i pasientjournalloven får departementet flere verktøy til å få fortgang i arbeidet med digitalisering av helse- og omsorgssektoren, og det er et signal om at vi må øke tempoet i digitaliseringen. Høyre kommer til å støtte lovendringene i pasientjournalloven i sin helhet. Det vil få fortgang i digitaliseringen, og det vil gi departementet flere verktøy. Men vi kommer ikke til å støtte forslagene fra de andre partiene i saken – ikke fordi de ikke er relevante, men fordi flere av disse forholdene er avklart, og fordi vi forutsetter videre dialog og samarbeid mellom departement, kommunesektor og andre aktører om dette.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2021-12-14:
Nå har jeg fått pusten litt tilbake etter en liten maratonspurt nede i kjelleren her. Det som er viktig å få fram, er at det snakkes mye om kommunesektoren her, men hvis en også leser høringssvarene, har f.eks. FFO, Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon, og Helsetilsynet, som er opptatt av pasientsikkerhet, også vært veldig tydelig på viktigheten av disse endringene for nettopp å sørge for mer digitalisering og sørge for at pasientene også får et bedre helse- og omsorgstjenestetilbud. Det jeg har lyst til å spørre statsråden om, er at det er fremmet et forslag i salen fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og flere om at en ikke skal gi pålegg om plikt før en vesentlig andel kommuner har tatt i bruk disse løsningene. Da vil jeg gjerne bare spørre statsråden om hva hun anser som en vesentlig andel av kommunene – forutsatt at dette forslaget blir vedtatt i salen i dag.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2021-12-14:
Det var også litt av det som var poenget i mitt innlegg, at det vi gjør i dag, er på en måte ikke å si at nå kommer plikten med en gang, men vi gir departementet et verktøy til å komme med en plikt og et pålegg. Men jeg forutsetter at før departementet og statsråden eventuelt benytter seg av den muligheten, har en dialog med kommunesektoren og andre relevante aktører. Så står det også ganske klart og tydelig i proposisjonen at investeringene for løsningene er det staten som skal ta, men en ber om at kommunene også bidrar når det gjelder forvaltning og drift. Det står også i proposisjonen at hvis det som gjelder forvaltning og drift, kommer på et veldig høyt nivå, skal en vurdere kompenserende tiltak til de kommunene det gjelder. Da blir mitt andre spørsmål: Kan statsråden si litt mer om hva en tenker om en type kompensasjon hvis en når det taket, og hvilke mekanismer som eventuelt legges til grunn for en sånn kompensasjon til kommunene?
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2021-12-14:
Statsråden sa også i sitt innlegg at det er viktig med dialog og samarbeid med kommunesektoren, og det er jeg helt enig i, for det er de som får et pålegg om både å ta i bruk disse løsningene og også å betale for forvaltning og drift av dem. Men jeg er også opptatt av pasientens utgangspunkt – nettopp når jeg nevner FFO og Helsetilsynet og mange andre som også har pasientens utgangspunkt – for det er som sagt pasientene som skal få stor nytte av disse løsningene, ved at en får bedre helse- og omsorgstjenester. Så det jeg lurer på, handler om den videre dialogen og samarbeidet som statsråden var inne på i sitt innlegg: Hvilke andre organisasjoner og aktører vil statsråden føre dialog med? For det er som sagt viktig å lytte til kommunesektoren, men det er også viktig å lytte til pasientene som skal benytte seg av dette.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2021-12-14:
Som saksordføraren har gjort godt greie for, handlar lovsaka som er til handsaming her i Stortinget i dag, om nye rammer for korleis alle partar innan helse- og omsorgstenestene skal ta i bruk nasjonale e-helseløysingar. Innhaldet og realiteten i saka har vore eit mykje omtala tema. Det har i prosessen vore nokså stor usemje om korleis innretninga og vektinga av ansvar og finansiering skal fordelast. Gjennom tidlegare satsingar, som Akson, har det òg vist seg at staten har hatt store utfordringar med å styra, leggja til rette og rulla ut fullgode løysingar for alle partane i helse- og omsorgstenesta. Her vil eg òg syna til undersøkinga frå Riksrevisjonen som no er til handsaming i Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité. Det at det no er funne ein politisk formel for å gjera desse lovtilpassingane i Stortinget, handlar for Senterpartiet i stor grad om spissing av fleire element i lovteksten. Blant anna er det eit sterkt fleirtal for å innlemma til siste avsnittet i § 8: «Forskrift om kommunenes plikt etter andre og tredje ledd kan ikke fastsettes før en vesentlig andel av kommunene har tilgjengeliggjort eller tatt i bruk den enkelte løsningen.» Dette vil då danna grunnlag for meir føreseielege rammer for kommunane. Samstundes ligg det òg til behandling i dag eit laust forslag som gjev regjeringa eit tydeleg oppgåve i å drøfta dei årlege endringane for kommunal sektor i konsultasjonsordninga med KS. Sjølv om Stortinget no legg lovrammer for å forskriftsfesta ansvar og finansiering mellom stat og alle aktørar innan helse- og omsorgstenestene, ligg det store forventningar om betre måloppnåing og ikkje minst eit betre forholdsmessig ansvar mellom utvikling og drift og vedlikehaldskostnadene. Oppsummert vil e-helseløysingar potensielt gje auka helsetryggleik og saumlaus samhandling på tvers av helsetenestene. Då gler det meg at regjeringa har valt ei offensiv haldning i Hurdalsplattforma med eit tydeleg mål om nettopp dette. Det syner ei regjering som vil vareta kommunesektoren sine behov og prioriteringar i utforming av praktisk politikk.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Jeg vil starte med å si at det er viktig å få på plass systemer som sikrer tilgangen på korrekt pasientinformasjon uavhengig av hvor pasienten behandles, noe denne lovendringen muliggjør. Vi ser fram til at dette kommer på plass. Samtidig ønsker vi i SV å uttrykke en bekymring for endringene i pasientjournalloven. Disse endringene kommer til å medføre en forskyvning i maktbalansen mellom stat og kommune, og dette lovforslaget vil med hjemmel i lov kunne pålegge kommuner å ta i bruk og betale for løsninger som ikke gir lokal nytte, enten fordi de ikke er tilpasset kommunale behov, fordi de kun dekker en svært liten del av den kommunale helse- og omsorgstjenesten, eller fordi disse ikke er målgruppen for tjenesten. Dette er jo i strid med førende prinsipper i lokaldemokratiet. Vi i SV mener regjeringen her har forhastet seg, og at de har arvet et forslag fra Solberg-regjeringen, en regjering som ikke var spesielt kjent for å lytte til lokaldemokratiet. Så her har man et eksempel på en regjering som forhaster seg. Jeg er overrasket over at Senterpartiet har valgt å ikke lytte til kommunene i denne saken, og KS peker på at dette vil binde opp kommunale inntekter i lang tid framover. Samtidig må jeg uttrykke glede over at regjeringspartiene i dag foreslår at KS skal ha et ord med i laget når det gjelder kostnader. Dette vil svare på noen av kommunenes behov for kontroll med kostnader, selv om dette ikke fullt løser utfordringene. Avslutningsvis ønsker jeg å varsle at vi i SV vil stemme sekundært for dette forslaget.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Ja.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Den foreslåtte lovendringen handler først og fremst om pasientene. Å sikre at rett informasjon er tilgjengelig til rett tid og på rett sted, er grunnleggende for tilliten til vår felles helsetjeneste. Helseinformasjonen må følge pasienten, og den må hvile på en felles grunnmur. Samtidig må vi sørge for fleksibilitet og mulighetsrom. De fire nasjonale fellesløsningene som denne lovendringen tar for seg, mener jeg tar tak i det som er aller viktigst. De er nødvendige for å levere gode og likeverdige helse- og omsorgstjenester til innbyggerne og for å ivareta hensynet til pasientsikkerhet, personvern og effektiv bruk av offentlige ressurser. Selv om bruken av e-helsetjenester har økt de siste årene, tar det for lang tid å innføre nye løsninger. Dette går ut over kvalitet og pasientsikkerhet. Jeg mener at lovendringene vil bidra til bedre kvalitet og tryggere og mer effektive tjenester. Vi trenger finansieringsmodeller som legger bedre til rette for trinnvis utvikling og realisering av løsningene. Jeg mener at forslaget om å pålegge betaling for forvaltning og drift gir mulighet til å lage en fleksibel finansieringsmodell som vil stimulere til å ta løsningene i bruk og til å ta ut gevinster i tjenesten. For å lykkes med å gjennomføre tiltakene må stat og kommune samarbeide tett. Vi skal involvere tjenestene i prioriteringsarbeidet. Det skal skje både politisk og gjennom den nasjonale styringsmodellen for e-helse. Jeg vil ha tett dialog med KS framover. Blant annet vil jeg drøfte plikten til å bruke nasjonal e-helseløsning før kommunene får pålegg om dette. Jeg støtter også komiteens tilråding om at plikten først innføres når størstedelen av kommunene har tatt denne løsningen i bruk. Det er også viktig og riktig å evaluere prismodellene når vi har fått erfaring med den nye betalingsordningen. Det skal vi ta fatt i og ønsker å gjøre det innen 2024.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Jeg er enig med representanten Svardal Bøe i at de som først og fremst vil nyte godt av disse lovendringene, er pasientene, og det reflekteres også i høringssvarene. Så spør representanten meg om hva «en vesentlig andel» vil si. Det er fire nasjonale, gjennomgående e-helseløsninger som vi nå skal utvikle funksjonalitet på, og da er det viktig at vi får med alle. Min erfaring er at kommunene er flinke til å ta i bruk nye digitale løsninger som de ser nytten av. Nå handler det om å få med alle, det siste halehenget, og det er vi mer enn villig til å ha en dialog med KS om for å finne riktig nivå. Men loven gir her mulighet til å innføre plikt til bruk – og også prinsippet om at de som bruker tjenestene, også betaler for forvaltning og drift av dem.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Det er viktig og riktig at den som bruker løsningene, også tar kostnaden med forvaltning og drift. Så kan vi ikke gjøre det til et problem at staten har tatt ansvar for å utvikle nye løsninger. Det er jo den regningen vi må gjøre opp i fellesskap. Jeg tror kommunene er enig med oss i at prinsippet om at bruker betaler for forvaltning og drift, er riktig prinsipp, men jeg forstår også bekymringen for at man drar på seg løpende kostnader. Der må vi finne en felles forståelse hvor staten tar et ansvar for utvikling av nye løsninger, mens man da har avklart at når løsningene er utviklet og tas i bruk, er det de som bruker dem, som også betaler for dem.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Vi pleier å ivareta brukerperspektivet i alle løsningene vi utvikler. Her handler det om å ha en god dialog med flere organisasjoner. For helseforetakene foregår også det internt i deres organisasjoner, gjennom brukerråd. Det blir løftet fram at kommunene er store brukere her, som da blir påført en plikt til å ta i bruk løsningene og også betale for dem, men det gjelder også helseforetakene, det er det viktig å understreke. Så her har vi mange grenseflater mot brukerorganisasjonene. På hele e-helsefeltet er det viktig at vi hele tiden har det perspektivet med oss når vi utvikler nye løsninger, og det har vi tenkt å ivareta. Jeg kunne ha nevnt brukerråd, jeg kunne ha nevnt andre pasient- og brukerorganisasjoner, de er mange, og vi møter dem jevnlig.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-14:
Saken handler om endringer i rettsgebyrloven, som handler om å nedjustere gebyrer. Regjeringen foreslår endringer i gebyrer innen justissektoren, slik at størrelsen på gebyrene blir mer i henhold til det som det faktisk koster å produsere de aktuelle tjenestene. Samtidig skal rettsgebyrene også dekke kostnadene basert på kostnadseffektiv drift, altså selvkost. Det er en samlet komité som stiller seg bak dette forslaget til lovendring. Jeg viser også til at det vil ha konsekvenser for og direkte innvirkning på inntekter og utgifter i statsbudsjettet for 2022. Det foreslås også at endringene skal tre i kraft 1. januar 2022. Som sagt er det en samlet komité som stiller seg bak.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-14:
Regjeringen foreslår å videreføre den midlertidig loven av 7. mai 2020 nr. 38 om rekonstruksjon for å avhjelpe økonomiske problemer som følge av utbrudd av covid-19, rekonstruksjonsloven. Den skal videreføres frem til 1. juli 2023 i henhold til forslaget fra regjeringen. Det har hele tiden vært tenkt at den midlertidige loven skal erstattes av permanente regler. Endringer i konkurslovens regler om gjeldsforhandlinger har vært etterspurt lenge, og for å sikre et godt og grundig lovarbeid er det behov for mer tid enn til 1. januar 2022, naturlig nok, før permanente lovendringer om rekonstruksjon kan komme på plass. Gode rekonstruksjonsregler har stor betydning for næringslivet og samfunnet for øvrig, og det er helt nødvendig at man gjør et grundig lovarbeid på dette området. Det har også kommet mange gode innspill, all den tid den midlertidige loven har fått lov å gjelde, gode innspill fra bl.a. SMB Norge om hvordan man på bedre vis, ytterligere vis, kan legge til rette for å ta vare på selskap gjennom rekonstruksjonsloven. Derfor er det viktig at man gjør et godt og grundig arbeid med den permanente loven, som forhåpentligvis kommer før den midlertidige går ut, og at man lytter til mange av de gode rådene som næringslivet selv spiller inn. Det er en enstemmig komité som stiller seg bak lovendringen.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-13:
Jeg vil på vegne av representanten Audun Lysbakken og meg selv legge fram et forslag om å sikre demokratisk forankring og kontroll av inngripende smitteverntiltak.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-13:
Jeg ber om at representantforslaget på vegne av Bjørnar Moxnes, Marie Sneve Martinussen og meg selv hastebehandles etter den paragrafen i forretningsordenen vi i Rødt liker så godt, § 39 annet ledd bokstav c.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
I forbindelse med tilleggsnummeret og budsjettavtalen mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti foreslås det å øke arbeidsgivers lønnsplikt i starten av en permitteringsperiode – arbeidsgiverperiode 1 – fra 10 til 15 dager. Med unntak av Fremskrittspartiet støtter hele komiteen denne endringen. Jeg vil understreke at situasjonen endrer seg raskt. Denne endringen ble lagt fram fra regjeringen med begrunnelse i et arbeidsmarked i bedring. Vi har nå i høst blitt vant til å leve i et åpent samfunn igjen, og så kom omikron og snudde alt på hodet igjen. Jeg vil derfor – og jeg er glad for at både næringsministeren og arbeidsministeren sitter i salen – sende med en forventning fra i hvert fall oss i Arbeiderpartiet på Stortinget om at man fortsatt følger situasjonen tett, for når vi ser på det tidspunktet denne proposisjonen ble lagt fram, og i dag når vi vedtar den, vet vi at ting kan endre seg raskt i de neste ukene. Med det sagt legger jeg fram komiteens innstilling i dag. Jeg har registrert at det har kommet et løst forslag fra Fremskrittspartiet til denne saken i dag, og gir da beskjed om at Arbeiderpartiet ikke støtter det forslaget.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Den proposisjonen som er lagt fram her i dag, vil innebære en forlengelse av de midlertidige unntakene i lov om Statens pensjonskasse og enkelte andre lover som ble innført våren 2020, og som har blitt forlenget i flere runder, senest fram til 1. januar 2022. Dette handler om at helsepersonell som er pensjonert, kan fortsette å arbeide uten avkorting i pensjonen. Komiteen merker seg at regjeringen i denne proposisjonen påpeker at unntaksreglene knyttet til håndtering av pandemien ikke skal vare lenger enn nødvendig – når vi er inne på navigasjon og det å se framover på både kort og lang sikt. Utgangspunktet er at denne forlengelsen legges fram til 1. juli 2022, men at man selvfølgelig tar en ny titt på dette ved behov. Det er en samlet komité som legger fram denne innstillingen.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-12-13:
Diskusjonen om feriepenger på dagpenger er for så vidt grei, og som statsråden har svart på tidligere, har hun presisert at dette er noe regjeringen har sagt at de skal reversere, men at det ikke ble rom til å gjøre det i tilleggsproposisjonen. Det som vi ikke har hørt så mye om, er hva statsråden og regjeringen mener om forslaget til endringer i fribeløp for avkorting av uføretrygd. Jeg spør oppriktig av interesse: Er det slik at statsråden i utgangspunktet var tilhenger av den endringen som Solberg-regjeringen foreslo, og som også lå inne i tilleggsproposisjonen fra regjeringen Støre, eller deler statsråden regjeringspartienes entusiasme i Stortinget over at forslaget hun selv har lagt frem, ikke ble vedtatt?
Henrik Asheim (Høyre), 2021-12-13:
Jeg takker statsråden for svaret. En ting er den endringen som nå blir nedstemt i Stortinget – greit nok, da vil man ikke det. Det er for så vidt bare et virkemiddel. Som jeg sa i mitt innlegg, hadde uførereformen som mål at man lettere skulle kunne kombinere arbeid med uføretrygd. Jeg mener at man må se på de påpekningene som sysselsettingsutvalget har til det at man har en terskelverdi som gjør at barrieren for å jobbe mer for dem som kan det, blir for stor. Spørsmålet til statsråden blir da: Kan vi vente oss at det vil komme andre forslag til endringer i avkortingsreglene som vil gjøre det lettere å kombinere arbeid med uføretrygd, og kan det også innebære innstramming på noen områder mot å slippe opp på andre?
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-12-13:
Vi behandler Prop. 4 L for 2021–2022. Den omhandler endringer i både folketrygdloven og andre lover. Jeg går ikke inn på hver enkelt – saksordføreren har redegjort godt for dette. Jeg kommer til å fokusere på to ting i mitt innlegg. Det er ganske oppsiktsvekkende hvordan Stortingets vedtak ikke blir fulgt opp før det kommer en budsjettenighet. Stortinget har etter forslag fra Fremskrittspartiet vedtatt feriepenger på dagpenger, og det ble ikke fulgt opp verken av regjeringen Solberg eller regjeringen Støre til tross for at Arbeiderpartiet gang på gang lovte det i valgkampen. Det som er rart, er at SV måtte forhandle inn i et budsjettforlik noe Stortinget hadde bestemt. Jeg ser ikke bort fra at dette var forhandlingstaktikk fra regjeringen Støre, og at man brukte feriepengene til folk som en «poker chip» i disse forhandlingene. Det som hadde vært mest anstendig, var faktisk å ha fulgt opp Stortingets vedtak og innført dette til å begynne med. Men uansett omstendighet er det gledelig at feriepenger nå likevel kommer på plass. En annen sak hvor regjeringen Støre brukte «copy paste» fra regjeringen Solberg, var da de ønsket å kutte i fribeløpet til uføre. Partiet for vanlige folk ville altså at en uføretrygdet som tjener la oss si 40 000 kr i året utover uføretrygden, skulle miste 14 000 kr i året før skatt. Det kan kanskje være fornuftig med en slakere modell, som noen av de foregående talerne har nevnt, men å tro at det skal være et godt insentiv å frata folk trygd om man tjener 5 000 kr, 10 000 kr eller 30 000 kr i året, handler ikke om arbeidslinja, det er kun usosialt. Heldigvis ble ikke det vedtatt, selv om både Høyre, Kristelig Folkeparti, Venstre, Arbeiderpartiet og Senterpartiet sa at de i utgangspunktet ønsket å avkorte uføretrygden til folk. Fremskrittspartiet er uansett glad for at det som vi i utgangspunktet ønsket og foreslo, nå likevel blir vedtatt – både når det gjelder feriepenger og uføretrygd. Det viser at opposisjonen spiller en viktig rolle i dette storting, og Fremskrittspartiet kommer til å fortsette å komme med forslag og ta opp saker i denne salen som er viktig for folk.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-12-13:
Nå kommer det feriepenger på dagpenger, og det er gledelig, Fremskrittspartiet er for det. Men jeg stusser på noe som statsråden sa i sitt innlegg, hun sa at hun ser fram til at feriepenger skal komme, hun sa hun var «glad» – jeg husker hun brukte det ordet. Det jeg synes er litt underlig, er at da statsråden for ikke mer enn en måned siden, i november, sto her i denne sal da min gode kollega Dagfinn Henrik Olsen stilte spørsmål om nettopp dette, sa statsråden at regjeringen ikke ville innføre feriepenger på dagpenger. Hun sa: «Når det gjeld budsjettet for 2022, var me nøydde til å gjera ei heilskapleg økonomisk vurdering.» Statsråden sa i tillegg at renten kunne gå opp hvis man innførte feriepenger på dagpenger – for fire uker siden. Er statsråden enig i det hun sa for fire uker siden? Eller fører ikke feriepenger på dagpenger lenger til økt rente og en uansvarlig økonomisk politikk?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-13:
Jeg vil starte med å takke saksordføreren for et godt arbeid og gjengjelde takken fra representanten Lundteigen for et godt samarbeid knyttet til budsjettforhandlingene. Det har ført til en ny politisk kurs og et mer sosialt budsjett. Det virker også inn på de endringene vi behandler i dag, som er flere viktige endringer for folk. Flere har vært inne på feriepengeordningen allerede, og det er klart: Forhåpentligvis blir det færre permitterte når en lønnstøtteordning kommer på plass. Men det betyr ikke at de som har vært arbeidsløse, de som har stått uten arbeid, ikke trenger feriepenger. Derfor er det veldig gledelig at det er endringer på både kort og lang sikt i vente, der budsjettenigheten har pekt på en varig ordning som det er flertall for her. Det handler om at det å være arbeidsløs på ingen måte er det samme som å ha fri, og at også folk som er permitterte og arbeidsløse, skal ha muligheten til ferie med familien sin. Det er også gledelig at fribeløpet ikke ble redusert. Jeg forstår veldig godt intensjonen bak sysselsettingsutvalget og ønsket om at det skal være mulig å jobbe mer for dem som har evne til det til tross for sviktende helse, men der gjelder det å se at skjemaet og livet ikke alltid er sammenfallende, og å lytte til alle dem som har brettet ut livet sitt og helsehistorien sin for at vi skulle lande klokt og i deres interesse her i dag. Jeg er veldig glad for at det skjer, for det er vel få som ikke har fått e-post fra fortvilte folk som har fryktet ikke å kunne være støttekontakt lenger eller å få en evig runddans med Nav om man klarer å jobbe litt. Så må man heller komme tilbake og se på hvordan man kan styrke muligheten for å jobbe når man er ufør, og også vurdere å heve fribeløpet ved en senere anledning. Det er spesielt gledelig at barnetillegget for uføre ikke lenger skal reduseres. Det betyr utrolig mye for folk, særlig for dem som har lite. Det kan være forskjellen på om ungene kan fortsette på fotballen når våren kommer og beina har vokst og de gamle skoene har blitt for små, eller om de må slutte fordi det ikke er penger til nye sko. Det å ha et tillegg som faktisk sørger for at brød og bukser er på plass selv om mamma eller pappa har mistet helsen sin, er grunnleggende i velferden. Det er også gledelig at vi gjennom budsjettavtalen har fått på plass at også de som har minst, og som må søke om økonomisk sosialhjelp, skal få beholde barnetrygden. Når det gjelder arbeidsavklaringspenger, er det noen viktige endringer i dag. Det er helt avgjørende at man får forlenget perioden for dem som ikke er avklart. Men også her er det viktig å komme tilbake til varige løsninger, for vi vet at de innstrammingene og kuttene som har vært, har preget folks liv på en veldig alvorlig måte og bidratt til økende økonomiske forskjeller – både gjennom reduksjon i løp, gjennom karenstid og gjennom reduksjon til de unge. Så vil jeg helt til slutt nevne fangstmenn og fiskere, som ikke regnes å ha en budsjettkonsekvens, men der SV likevel vil følge nøye med for å vurdere hvilke utfall endringene vil få for folk.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-13:
Det har blitt enighet om en viktig forlengelse av arbeidsavklaringspengene, og det er også en del endringer som gjøres i dag. Men statsråden varslet selv i sitt innlegg at det er ytterligere endringer i vente, og det ligger også i budsjettenigheten mellom SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Nå er jo statsråden kjent for sitt grundige arbeid og skal få tid til å gjøre også det. Jeg lurer likevel på om vi allerede nå kan få høre noen refleksjoner rundt både innholdet i arbeidsavklaringspengene for framtiden og tidsperspektivet i arbeidet – ut fra statsrådens syn.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-13:
Den debatten vi har nå, viser hvor fort situasjonen kan endre seg i den krevende tiden vi er inne i nå. Forhåpentligvis vil en lønnsstøtteordning, når den kommer på plass, virke sånn at færre blir permittert, og at flere kan drive med bedriftsintern opplæring, kompetanseheving og nødvendig styrking av arbeidet på de ulike arbeidsplassene – i motsetning til den ordningen som har vært, med skjeve sosiale utslag og der vi ser at penger forsvinner ut av landet, og at det ikke er blitt stilt krav til den sosiale sikkerheten når det gjelder utbytteforbud eller at bedrifter ikke skal si opp folk. Når vi ser at dagene er så uforutsigbare, og at situasjonen var annerledes da forslaget ble fremmet, er det veldig betryggende at vi har et flertall og en regjering som ikke bare har kontakt med partene, men som er tuftet på godt partssamarbeid. Derfor vil jeg fra SVs side poengtere nettopp viktigheten av det at man gjør løpende vurderinger, følger med og fortsetter et godt partssamarbeid for å treffe også her. Det er betryggende for arbeidsfolk i en mildt sagt uforutsigbar tid. Helt til slutt vil jeg bare si at SV ikke støtter det løse forslaget som er fremmet i saken.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-13:
Da vi diskuterte denne saken om feriepenger på dagpenger tidligere i høst, belærte statsråden meg og Rødt om ansvarlig økonomisk politikk. Det var uansvarlig å innføre feriepenger på dagpenger i den økonomiske situasjonen som var i november. Siden den gang, og etter at man havnet i forhandlinger med SV, har jo regjeringen ikke bare gjeninnført feriepenger på dagpenger, men også en rekke andre nye tiltak, som f.eks. barnetrygd for uføre, og man har reversert kuttet i fribeløpet for uføre. Hvilke konkrete ting i norsk politikk er det som har endret seg mellom november og i dag som gjør at det som den gang var totalt uansvarlige forslag fra Rødt, nå virker å være svært ansvarlige, ifølge regjeringens egen politikk?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Eg er glad for at Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV gjennom budsjettforliket er einige om å vidareføra feriepengeordninga frå 2021 i eitt år til. Lovforslaget som er lagt fram, gjev heimel for ei sånn ordning, og regjeringa vil koma tilbake til Stortinget med forslag til ei varig ordning for ferietillegg til dagpengar med opptening i 2022. Det ser eg fram til. Så er det stramme vilkår for rett til forlengd stønadsperiode for arbeidsavklaringspengar, og i denne proposisjonen ligg det forslag om at det kan verta gjeve unntak ved lang ventetid på behandling. Det inneber at mottakarane av arbeidsavklaringspengar som fyrst etter lang ventetid på behandling har begynt med hensiktsmessig medisinsk behandling og/eller arbeidsretta tiltak, skal kunna få rett til forlengd stønadsperiode i inntil to år, sånn som dei andre unntaka gjer i dag. Det er ei endring som skal tre i kraft frå 1. juli 2022. Men eg har lyst til å understreka at denne endringa ikkje er den einaste endringa av arbeidsavklaringspengar som dagens regjering vil føreslå. Som nemnt i tilleggsnummeret tek regjeringa sikte på å fremja forslag om endringar i arbeidsavklaringspengeordninga som følgjer opp Hurdalsplattforma på dette området, og det kjem me tilbake til så tidleg som mogleg i 2022. I mellomtida har regjeringa føreslått å forlengja perioden då ein kan få arbeidsavklaringspengar etter folketrygdloven § 11-12, fram til og med 30. juni 2022. Eg har òg sett at nokon har stilt spørsmål ved kva som skjer med dei som er avklart til arbeid etter ein periode på arbeidsavklaringspengar. Eg vil difor presisera at regjeringa naturleg nok vil forlengja perioden då ein kan få arbeidsavklaringspengar etter folketrygdloven § 11-17, ytterlegare, ut januar 2022, på same måten som retten til å få dagpengar er føreslått forlengd til same tidspunkt. Barnetillegget til uføre er eit viktig tilskot til barnefamiliar som har ein svak økonomi. Tillegget utgjer 40 pst. av grunnbeløpet for kvart barn, og det vert behovsprøvt mot inntekta til foreldra. Den førre regjeringa endra reglane for barnetillegget til uføre ved å innføra eit tak for summen av barnetillegg og uføretrygd. Det er noko som har ramma personar med svært låg inntekt, og har bidratt til å auka sosiale forskjellar. Så eg er glad for at Arbeidarpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti har vorte einige om å oppheva dette taket frå 1. juli 2022. Det er ei endring som inneber at ein del uføre som forsørgjer barn under 18 år, vil få auka utbetaling av barnetillegg. I den føreslåtte proposisjonen ligg det òg eit forslag som er i tråd med intensjonane i pensjonsreforma frå 2011, og som handlar om at dagpengemottakarar som får alderspensjon frå private tenestepensjonsordningar, ikkje lenger skal få dagpengar reduserte mot alderspensjonen.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Denne regjeringa ønskjer å gjera det lettare å kombinera det å få uføretrygd med det å vera i arbeid. Når det gjeld dette konkrete forslaget, sjølv om det ikkje var omdiskutert i sysselsetjingsutvalet, såg ein jo at det i høyringsrunden som kom i etterkant, var fleire som hadde gode og kritiske betraktningar knytte til kva for effekt den typen ordning ville kunna ha. Eg meiner òg at debattane me har hatt i etterkant av at høgreregjeringa la dette forslaget fram, har bidratt til å kasta lys over at det potensielt kan ha ein del usosiale konsekvensar. Eg meiner difor at det budsjettforliket som Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet saman har kome fram til, er eit godt budsjettforlik, som varetek den sosiale dimensjonen på ein betre måte enn forslaget til høgreregjeringa. Me må sjølvsagt jobba systematisk framover med å gjera det enklare å kombinera det å få uføretrygd med det å kunna vera i arbeid.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Når det gjeld avkortingar av det slaget som høgreregjeringa har lagt opp til, ligg det ikkje føre planar om det. Det som Hurdalsplattforma skisserer, er f.eks. å leggja fram forslag om ei aktivitetsreform for unge uføre med ein jobbgaranti, som kan bidra til at fleire av dei som i dag hamnar på avklaringsløp, som i altfor stor grad fører til 100 pst. uførleik, i større grad skal få moglegheita til å testa ut arbeidsevna si og få ei tilknyting til arbeidslivet. Dette handlar om at ein ikkje skal gje opp unge menneske som kanskje kunne fått fleire moglegheiter viss dei hadde fått tettare oppfølging enn det dei får i dag.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Eg trur eg var tydeleg på òg i den førre runden då dette vart diskutert, at det ikkje nødvendigvis er ein kausal relasjon mellom det å setja av pengar til feriepengar på dagpengar og at renta automatisk vil gå opp, men at ein sjølvsagt er nøydd til å gjera ei heilskapleg økonomisk vurdering. Det gjorde ein då, det har ein òg gjort i etterkant. Eg og denne regjeringa har heile tida vore for at ein innfører ei betre ordning knytt til feriepengar på dagpengar. Det gav eg òg uttrykk for den gongen. Eg er glad for at dei diskusjonane me har hatt knytte til budsjettforliket her på Stortinget mellom Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet, har gjeve rom for nye heilskaplege vurderingar. Eg ser som sagt veldig fram til å leggja fram ei varig ordning for ferietillegg til dagpengar med opptening i 2022.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Eg takkar for spørsmålet. Det er behov for å gjera ein del endringar knytte til arbeidsavklaringspengeordninga både på kort og på lengre sikt. Noko av det som gjeld på kort sikt, håpar eg me vil kunna klara både å senda på høyring og få behandla på Stortinget på ein måte som gjer det mogleg med ikraftsetjing allereie frå 1. juli, altså rett etter at den forlenginga som me har lagt opp til i tilleggsproposisjonen frå regjeringas side, vil gå ut i tid. Det betyr at det eg vil leggja opp til, er å gjera ein del endringar som varetek den sosiale dimensjonen betre, og som gjer det meir sannsynleg for fleire å kunna verta avklart – ikkje minst avklart til arbeid. På lengre sikt er me nøydde til å sjå på korleis me kan vareta dei som er på arbeidsavklaringspengeordninga på ein måte som sikrar tettare oppfølging enn i dag.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
No er det jo sånn at Raudt sine alternative statsbudsjett har heilt andre forslag til inndekning enn det dagens regjering har føreslått for det heilskaplege opplegget som skal gjelda for 2022. Eg meiner framleis at eg står på ganske trygg grunn når eg etterlyser trygg økonomisk styring. Det Raudt i sitt alternative statsbudsjett legg opp til, er såpass omfattande og umiddelbare bl.a. skatteendringsforslag at det er vanskeleg å sjå at det er forsvarleg frå eitt år til eit anna. Men det Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet heilskapleg sett har lagt opp til, er både ein skatteprofil som bidrar til meir omfordeling og føreseielegheit, og ikkje minst satsingar som bidrar til ein større grad av sosial rettferd.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Me er nøydde til å planleggja for normalisering og samtidig vera førebudde på meir akutte situasjonar med meir smitteverntiltak. Dette forslaget tek utgangspunkt i framtidig normalisering. I innstillinga frå arbeids- og sosialkomiteen vert det føreslått ei endring i lov om lønsplikt under permittering som går ut på å auka talet på dei dagane arbeidsgjevar har plikt til å betala løn til dei permitterte i byrjinga av ein permitteringsperiode, frå 10 til 15 dagar. Bakgrunnen for forslaget om å auka denne arbeidsgjevarperioden er at arbeidsmarknaden har vore i ferd med å venda tilbake til normalen. Etterspurnaden etter arbeidskraft har auka gjennom heile hausten i 2021. Difor er det grunn til å sjå på normalisering av permitteringsregelverket. Sjølv om me akkurat no ser ein stor auke i smittetala og det har vore nødvendig å setja i verk strengare smitteverntiltak, og det til og med kan vera nødvendig å sjå på ytterlegare tiltak om omstenda krev det, meiner eg det er grunn til å førebu ei normalisering. Eg er glad for at eit stort fleirtal i komiteen har slutta seg til forslaget. Regjeringa kjem til å følgja smittesituasjonen tett. Me vil vurdera kva tiltak som er nødvendige til kvar tid. I utgangspunktet legg regjeringa til grunn at lovendringa skal gjelda frå 1. mars 2022, og det er òg føresetnaden i statsbudsjettet som vert behandla i neste veke. Men merk at lovforslaget er utforma sånn at det er Kongen i statsråd som fastset iverksetjingstidspunktet, og som då kan vedta eit anna tidspunkt for iverksetjing om forholda skulle tilseia det. Det betyr at eg kan forsikra om at folk og næringsliv vil verta tekne vare på ved at regjeringa vil følgja forholda og smittesituasjonen nøye.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Eg har ikkje hevda at det er ein normal situasjon. Det eg har sagt, er at det er behov for å forbereda normalisering. Eg vil anta at representanten er einig i at det er eit mål å koma i ein situasjon der både arbeidsmarknaden og smittesituasjonen er tilnærma normal, og at me må ha lagt grunnlaget for å kunna koma tilbake dit. Det denne regjeringa har vore oppteke av, er at det skal vera ein grad av parallellitet knytt til kva slags smitteverntiltak det er ein innfører, og kva slags økonomiske tiltak det er ein følgjer opp med. Det er liten tvil om at denne regjeringa har klart å oppnå det i mykje større grad enn høgreregjeringa, som representanten har støtta budsjetta til gjennom dei siste åtte åra. Denne regjeringa har òg lagt stor vekt på å ha tett kontakt med partane i arbeidslivet i utforminga av dei økonomiske tiltaka. Det kjem me til å fortsetja med å gjera, for på den måten å vareta behova til både folk og bedrifter på ein betre måte enn den førre regjeringa gjorde.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Eg er ikkje navigatør. Eg vil likevel tru at det vil løna seg å forsøkja å sjå lenger fram når me skal navigera, ikkje berre til dei neste 100 eller 200 metrane som ligg framfor oss, men at me set oss litt meir langsiktige mål for korleis me vil at samfunnet vårt skal utvikla seg – at me òg legg planar for å kunna klara å koma til den situasjonen. Når det gjeld den akutte situasjonen med auka smitte og behov for smitteverntiltak, akutte endringar og forsterking av økonomiske tiltak, har regjeringa vareteke det og vil fortsetja å følgja situasjonen tett og koma med ytterlegare tiltak viss det skulle vera nødvendig. Men det er viktig å sjå litt lenger fram òg. Det tør eg å påstå sjølv om eg ikkje er navigatør.
Torbjørn Vereide (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Dette har vore nokre spennande månader, og eg må seie at som heilt fersk representant har debattane gått veldig inn på meg. Ein møter folk som har hamna på utsida av samfunnet, som har vore fanga i jungelen og ventar på avklaring, og som har opplevd stigma og at livsgrunnlaget og ordningane blir rokka ved, og då er det klart at tilliten til det norske systemet blir svekt for mange. Nettopp difor er eg utruleg glad for at vi no har fått ei regjering som tek tak i dette, og som skaper tryggleik m.a. ved å gjere betringar og meir rettferdige endringar i arbeidsavklaringspengane både for dei som er under avklaring, og for dei som er ferdig avklarte og ventar på å få noko å drive med. Det å kjenne på stigma samtidig som ein knapt har råd til å få husstanden, jula og barne- og familieøkonomien til å gå rundt, er krevjande for veldig mange. Spesielt har vi møtt mange uføre dei siste vekene som har kjent på frykta for kva som vil skje viss det blir ytterlegare avkortingar i uføretrygda. Representanten Meininger Saudland frå Framstegspartiet kan gjerne seie at det har gått tregt med ny regjering, men eg vil seie at på åtte år med borgarleg regjering skjedde det ingen ting verken her eller når det gjeld feriepengar på dagpengar. Det måtte eit nytt fleirtal til. Vi skal sørgje for at fleire kjem seg ut i aktivitetar og ut i arbeidslivet – alle dei som har ressursar og restarbeidsevne til det. Men vår arbeidslinje handlar om noko anna enn den førre regjeringa si. Det handlar om å gje moglegheiter og skjøne at det ikkje berre er for å vere snill og grei at vi har ein del av desse ordningane. Det er fordi det er det beste for heile samfunnet vårt – at ein ser verdiane i kvarandre, og at ein gjev kvarandre moglegheita til å delta i samfunnet og i fellesskapet. Dette er berre starten. Eg ser fram til alt som vi skal få til saman med kvarandre i tida som kjem.
Anna Molberg (Høyre), 2021-12-13:
Etter den forrige pandemibølgen har norsk økonomi styrket seg i høyt tempo. Etterspørselen etter arbeidskraft har økt. Arbeidsledigheten har falt raskt, og vi nærmer oss nivået før pandemien. Vårt største problem på arbeidsmarkedet har tidvis faktisk vært ledige stillinger og mangel på arbeidskraft. Når arbeidskraft plutselig har blitt en knapp ressurs, er det nødvendig ikke å ha så sterke insentiver til å binde opp permitterte i bedrifter med lav aktivitet. Det er ikke riktig når vi ser at andre bedrifter etterlyser folk. Dette er bakgrunnen for at Høyre støtter regjeringens forslag om å øke arbeidsgiverperioden for lønnsplikt under permittering. Vi ser imidlertid at smittesituasjonen ikke er helt den samme som da denne proposisjonen ble oversendt Stortinget. Vi vet at de neste ukene er uforutsigbare, og vi vet at vi kanskje må gå tilbake på avgjørelser som er tatt i en tid da ting så lysere ut. Høyre har presset på for at det skal komme på plass en lønnsstøtteordning. Det er en viktig akutthjelp for at bedriftene så langt som mulig unngår å permittere. Lønnsstøtte er derfor en god løsning på kort sikt, men får vi en langvarig situasjon med høy smitte og det som hører med, bør vi gå tilbake og vurdere permitteringsreglene på nytt. Det er nemlig et viktig forbehold for Høyre i denne saken. Beslutningen om å øke arbeidsgiverperioden for lønnsplikt ved permittering bør raskt kunne endres. Dersom vi ser at smitten øker og risikoen for permitteringer vokser, må vi områ oss. Høyre vil følge situasjonen nøye og foreslå endringer dersom det blir behov for det. Vi forventer selvsagt også at regjeringen ikke lar proposisjonen bli en hvilepute, men at man i en særegen situasjon alltid er beredt på å endre standpunkt. På samme måte som under pandemibølgen i fjor skal vi, så godt vi kan, imøtekomme næringslivets og ansattes behov også denne gangen.
Eivind Drivenes (Senterpartiet), 2021-12-13:
Koronapandemien har herjet verden i snart to år, og den har også truffet Norge hardt. Den rammer arbeidslivet, næringslivet og ikke minst privatlivet vårt. Virus har gjort livet vårt uforutsigbart i lange perioder nå. I dag diskuterer vi arbeidsgiverperiode 1 og Prop. 16 L. Gjennom de to siste årene har denne perioden blitt konjunkturjustert for norske arbeidsgivere når situasjonen har krevd det. Det har vært viktig. Denne proposisjonen ble fremmet da Norge så litt annerledes ut. Det har mange vært inne på. Vi var litt mer optimistiske for en måned siden. Det er vanskelig å spå, og derfor bør vi holde oss til fakta som er i dag. Per nå må vi være innstilt på at det kan bli behov for endringer som følge av pågående smittebølge. Vi i Senterpartiet regner med at regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte hvis det er behov for det. I denne proposisjonen foreslår regjeringen å justere antall dager fra 10 til 15 samt at disse lovendringene skal tre i kraft fra mars 2022. Vi i Senterpartiet støtter disse endringene, og på et eller annet tidspunkt må samfunnet vårt kanskje vende tilbake til normalen. Ingen vet hvordan framtiden blir, og godt er kanskje det. Det er nå nødvendig å signalisere at når pandemien er over, må normaliteten tilbake i det norske arbeidslivet, både for arbeidsgivere og for arbeidstakere. Vi i Senterpartiet støtter heller ikke det løse forslaget fra Fremskrittspartiet.