Kent Gudmundsen (Høyre), 2016-04-12:
Jeg ser fram til å behandle den kommende stortingsmeldingen om innholdet i skolen og vårt arbeid videre med hvordan skolen kan bli bedre til å gi mestringsfølelse for alle elever, uavhengig av utgangspunkt i livet. Det er viktig for målet om at livsmestring er noe som alle kan få oppleve. Spennende er det også i så måte å se at kunnskapsministeren allerede nå varsler nye tverrfaglige tema i skolen hvor livsmestring bl.a. vil inngå. Samtidig mener jeg at det er viktig å presisere at livsmestring for våre barn er noe av det skolen hele tiden skal jobbe med. Innenfor dagens rammer skal det jobbes kontinuerlig med læringsmiljø og mot mobbing som en del av skolens samfunnsmandat. Dette er bl.a. hjemlet i opplæringsloven kapittel 9a, og livskvalitet og trivsel gjennom deltagelse i et faglig og sosialt fellesskap gir tilhørighet og reduserer risiko for psykiske og sosiale problemer. Her er tiltak som følger opp ulike lokale behov for å skape trygge, mobbefrie læringsmiljø, veldig viktig. Det vil bidra til at skolene blir forebyggende og helsefremmende. I tillegg trenger elevene kunnskap, ferdigheter og holdninger for å kunne ta bevisste valg og forstå konsekvensene av disse. Sånn kompetanse vil elevene utvikle gjennom opplæring i ulike fag, både hver for seg og i sammenheng. Elevenes læring og utvikling i skolen foregår i stor grad gjennom arbeidet med skolefag. I flere fag er livsmestring allerede i dag en del av fagets formål, og flere fag har også kompetansemål der elevene skal lære om forhold som handler om å mestre livet, f.eks. egen fysisk og psykisk helse, kildekritikk og privatøkonomi. Et godt skole–hjem-samarbeid har stor, positiv effekt for et godt skolemiljø blant elevene. Forskning viser at elever med f.eks. atferdsvansker krever et større engasjement enn det som er normalt å få til gjennom et positivt samarbeid med foreldrene. Når lærerne øker antall og type invitasjoner til kontakt med foreldrene, fremmer dette som oftest foreldrenes involvering, og barnets atferdsvansker kan bli redusert. Skoleledelse har også et stort ansvar for å fremme en skolekultur som bidrar til positive relasjoner på alle plan i skolen. En positiv og støttende skolekultur vil føre til at både elever og foreldre opplever at de blir respektert og tatt på alvor i skolen. I en god dialogkultur vil også lærerne trives og føle seg kompetente når det gjelder de ulike aspektene ved lærerrollen, noe som i seg selv vil bidra til å fremme et godt samarbeid mellom hjem og skole. Prosjektet «Learning Environment and Cultural Encounters in School: A Study of Parental Involvement in a Lower Secondary School» fra 2007 påviste bl.a. at mange lærere opplever usikkerhet og ensomhet i spørsmål om hvordan man skal agere når det gjelder hjem og foreldre. Dette ble forklart bl.a. med at lærerutdanningen ikke hadde fokus på skole–hjem-samarbeid, og at lærerne har fått få hjelpemidler for å takle det forholdet. Det er derfor viktig at kompetanse i hjem–skole-dialog blir noe alle skoler tar ansvar for, og at gode gjennomføringsplaner på dette området etableres. Sammen har Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti på kort tid løftet satsingen for helsestasjonene. Fra 2016 vil økningen være på 750 mill. kr. Det betyr mye for flere hundre ekstra fagpersoner som kan bidra til bedre helse og livsmestring ute på skolene, og er ett av mange viktige tiltak innført fra regjeringen. Skolen har altså allerede i dag et ansvar for å gi elevene et godt grunnlag for framtidig utdanning, arbeids- og samfunnsdeltagelse og ha livsmestring og sørge for at elevene trives, utvikles og har det godt mens de er elever i skolen. Men vi kan bli bedre, og derfor ser jeg fram til den kommende stortingsmeldingen og den kommende debatten.