Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Kristelig Folkeparti ønsker å beholde dagens ekteskapslovgivning. Vi kommer derfor til å stemme mot alle forslag fra Regjeringen. Jeg tror det er mange langt utover våre velgere som er enige med oss. Denne debatten om ny ekteskapslov bærer preg av at det er noen som vil stigmatisere og mistenkeliggjøre sine meningsmotstandere. Det kan høres ut som om vi som er mot forslaget til ny ekteskapslov, ønsker å regulere homofile bort fra samfunnet og stilltiende godta diskriminering. Det er både trist og usaklig. Det er trist fordi det skaper et bilde av at det er uenighet om hvorvidt det er ok å diskriminere homofile, noe det selvsagt ikke er. Det er usaklig fordi Kristelig Folkeparti gjentatte ganger har tatt sterkt avstand fra enhver diskriminering av homofile. Mange homofile opplever diskriminering på arbeidsplassen, på skolen og ved boligkjøp. Derfor sørget Bondevik II-regjeringen for å lovfeste et forbud mot diskriminering av homofile i arbeidslivet og i husleiemarkedet og å opprette et eget ombud som skal sørge for å følge opp diskrimineringssakene. Kristelig Folkeparti vil sikre gode rammer for forpliktende samliv for alle, uavhengig av om de er heterofile eller homofile. Dette handler om voksnes rettigheter til gode rammer rundt sine samliv og rett til å bli møtt med respekt for sine livsvalg. Det mener vi er ivaretatt i dagens lovgivning. Vi ønsker å beholde ekteskapsloven for ekteskap mellom mann og kvinne og partnerskapsloven for samliv mellom to av samme kjønn. Så over til barns rettigheter: Kristelig Folkeparti er opptatt av å sikre alle barn god kontakt med begge foreldrene, uavhengig av om disse er biologiske eller ikke. Når et barn fødes inn i et etablert partnerskap, mener Kristelig Folkeparti at vi må sikre barnets rettigheter til god kontakt med begge foreldrene. Derfor støttet vi forslag fra Regjeringen om å lovfeste retten til foreldrepenger og lønnet permisjon for adoptivforeldre i registrerte partnerskap. Jeg føler behov for å presisere hvilke grep vi har tatt for å støtte barns og homofiles levevilkår når det gjelder dette. Jeg tviler ikke på at et homofilt par som lever i partnerskap, kan tilby gode rammer rundt et barns oppvekst. Det er mange gode omsorgspersoner i samfunnet vårt som ikke kan bli vurdert som adoptivforeldre, bl.a. heterofile samboere. Ved adopsjon må samfunnet forsøke å skape mest mulig optimale oppvekstsvilkår for barnet. Kristelig Folkeparti mener at et barn som adopteres, bør ha rett til både en mor og en far som lever i et stabilt forhold. Barns risiko for å oppleve samlivsbrudd er mer enn tre ganger større i et lesbisk partnerskap, og i tillegg går de glipp av en far. Å si nei til å likestille heterofile og homofile par med hensyn til adopsjon handler ikke om diskriminering, men om å sette barns behov i sentrum. Det er ingen menneskerett å få barn, men det er et barns rett å få foreldre. Kristelig Folkeparti mener at en biologisk far kun kan erstattes av en annen omsorgsperson når dette er nødvendig av hensyn til barnets beste, og ikke systematisk og planlagt, som et flertall i komiteen går inn for ved å åpne for assistert befruktning av lesbiske. Noen barn har allerede i dag homofile eller lesbiske fosterforeldre, f.eks. som følge av at en slektning og hans eller hennes partner har overtatt foreldreansvaret for barnet ved foreldrenes dødsfall. Disse barna har en særlig tilknytning til paret, og paret bør etter Kristelig Folkepartis syn kunne vurderes som adoptivforeldre, hvis dette viser seg å være til barnets beste. Dette forslaget, som innebærer en grunnleggende forandring når det gjelder en av samfunnets viktigste institusjoner, nemlig ekteskapet, og som er en av de viktigste rammene rundt barns oppvekst, burde selvsagt vært grundig utredet før det fremmes som lovforslag. Kristelig Folkeparti foreslår derfor å sende saken tilbake til Regjeringen for en bedre utredning. Det er ingen menneskerett å inngå ekteskap. I Sverige har de sett nærmere på dette og laget en utredning som heter «Äktenskap för par av samma kön - Vigselfrågor ». Konklusjonen i denne utredningen er klar. De aktuelle menneskerettighetskonvensjonene gir ikke homofile par noen rett til ekteskap. Det er heller ikke diskriminerende å opprettholde to ulike lovverk for heterofilt og homofilt samliv. Det slås òg fast i lovforslaget fra Regjeringen. Å sammenligne forslaget til ny ekteskapslov med partnerskapsloven blir meningsløst. Forslaget til ny ekteskapslov er først og fremst en reform som setter voksnes behov for barn i sentrum, og som skyver barns rettigheter til side. Barns oppvekstvilkår preges av hvorvidt barnet har mor og far som rollemodeller i sitt daglige oppvekstmiljø. I lovforslaget står det at «barn bør ha rett til å kjenne sitt biologiske opphav. Dette kan ha psykologisk og medisinsk betydning for barnet ». Mannspanelets medlem, Heikki Holmås fra SV, har uttalt: «Det er unødvendig å begrunne at far er viktig. » Hvorfor vil Regjeringen gi lesbiske rett til kunstig befruktning og derigjennom frata barn muligheten til å vokse opp med en far? Kristelig Folkeparti mener at barns konvensjonsfestede rett til begge foreldre må vernes. FNs barnekonvensjon artikkel 7.1 fastsetter at barnet så langt det er gjørlig, skal ha rett til å kjenne sine foreldre og få omsorg fra dem. Artikkel 18.1 fastsetter at nasjoner som aksepterer barnekonvensjonen, skal følge prinsippet om at begge foreldre har et felles ansvar for barnets oppdragelse og utvikling. Ifølge proposisjonen på side 11 gjelder artikkel 7 retten til å kjenne sine biologiske foreldre. En rett til assistert befruktning for lesbiske vil føre til at flere barn vil vokse opp uten sine biologiske foreldre. Barn som har kjent donor, vil få muligheten til å vite hvem den biologiske faren er når barnet fyller 18 år, men barn som har ukjent donor, vil fratas retten til noensinne å kunne kjenne sitt opphav. Regjeringen legitimerer òg bruk av ukjent donor ved at den lesbiske partneren vil kunne bli medmor selv om ukjent donor benyttes ved godkjente klinikker i utlandet. En slik utvikling mener Kristelig Folkeparti klart ikke er til barnets beste. Hvis Odelstinget i dag gir lesbiske rett til assistert befruktning, vil Kristelig Folkeparti subsidiært gi støtte til forslaget fra Høyre og Venstre, som er omdelt i salen. Dette forslaget går ut på at sædgiver skal være kjent. Forkjemperne for assistert befruktning av lesbiske hevder at det må åpnes for dette i Norge, for ellers vil lesbiske ordne seg med ukjent donor i utlandet eller kjøpe sæd på Internett. Vi kan ikke i norsk lovgivning åpne for å frata barn retten til å vokse opp med en far fordi noen skaffer seg barn over Internett eller på en utenlandstur. Regjeringens lovforslag etterlater en rekke ubesvarte spørsmål når det gjelder fars rolle i et barns oppvekst. Det entydige politiske signalet har i mange år vært at fedre bør stille opp mer for ungene sine, uavhengig av om det er samlivsbrudd og nye familier. Signalet i Regjeringens lovforslag gjør det motsatte: Hvis to voksne tar omsorgen, er far overflødig. Jeg er ikke stolt av alt Kristelig Folkeparti har sagt om homofile opp gjennom årene. Det er sikkert mange som er blitt såret. Det er jeg lei meg for. Samtidig må man ha respekt for at Kristelig Folkeparti, på lik linje med alle andre partier og samfunnet for øvrig, har endret syn på både homofile og deres rett til å leve i forpliktende samliv. Derfor mener jeg at dagens debatt i denne sal må fokusere på det som er emnet i dag, på de politiske endringene som foreslås i ekteskapsloven, adopsjonsloven, bioteknologiloven og barneloven. Endringene er omfattende, og de fortjener å bli belyst langt grundigere enn i Regjeringens lovforslag. Når en så stor opposisjon i Stortinget og en stor opposisjon i folket ber om en utsettelse og ber om en bedre utredning, mener jeg at det er oppsiktsvekkende at vi får nei. Det er alltid fornuftig å sette seg godt inn i en sak når man skal gjøre endringer som får store konsekvenser. Det er Regjeringen og flertallet i denne sal tydeligvis ikke opptatt av. Til slutt vil jeg ta opp og sterkt anbefale forslag nr. 5.