Ingjerd Schou (Høyre), 2004-04-27:
Pleie- og omsorgstjenester gis til personer i ulik alder, i forskjellige livssituasjoner og med ulike behov. Når det offentlige yter slike tjenester, møter vi mennesker tett på, ofte i sårbare situasjoner av livet. I arbeidet med pleie- og omsorgstjenestene er det viktig å huske på at dette først og fremst dreier seg om enkeltmennesker og deres hverdagsliv. Handlingsplan for eldreomsorgen er fullført. Den har bidratt til bygging av 20 000 nye omsorgsboliger og 5 000 nye sykehjemsplasser, og pleie- og omsorgstjenesten er tilført 12 000 nye årsverk. Alle som ønsker det, skal få tilbud om enerom. Vi har samtidig fått en standardheving av bygningsmassen. Gjennom handlingsplanen har vi sørget for at de ytre rammene for tjenestene er på plass og målene for planen vil nås. I St.meld. nr. 31 for 2001-2002, Avslutning av handlingsplan for eldreomsorgen, «Fra hus til hender», signaliserte Regjeringen en endring av fokus fra bygninger til tjenesteinnhold. Stortinget gav tilslutning til dette. Mye er gjort, men det gjenstår fortsatt et viktig arbeid for å gjøre pleie- og omsorgstjenestene bedre. Alle er forskjellige. Altfor lenge har det vært slik at man har måttet ta til takke med et standardisert tilbud, uavhengig av den enkeltes ønsker og behov. Regjeringen arbeider for at tjenestene skal tilpasses brukeren. Vi vil ha større valgfrihet for den enkelte og større mangfold i tilbudet av pleie- og omsorgstjenester. Det krever en bedre dialog med brukerne og deres pårørende. Vi vil derfor øke antall brukerundersøkelser. Disse kommer i tillegg til mer objektive kvalitetskrav og skal offentliggjøres. Regjeringen foreslår nå en helhetlig satsing for å fremme bedre kvalitet, valgfrihet og individuelle tjenester, ut fra følgende hovedpunkter: større valgfrihet og styrket rettssikkerhet for den enkelte økt rekruttering og styrket kompetanse bedre ledelse og bedre organisering bedre tilsyn og kontroll et enklere og bedre regelverk Regjeringen mener at tjenestetilbudet bør utformes lokalt, nær brukerne. Jeg har merket meg at en enstemmig komite slutter seg til dette. Kommunene skal derfor ha ansvar for tjenestetilbudet, og kommunene må ha frihet til å utforme tjenestetilbudet ut fra brukernes ønsker og behov. Vi som sentrale politikere må unngå detaljstyring og gi lokale folkevalgte nødvendig tillit til å finne gode løsninger innenfor rammene av brukernes lovbestemte rettigheter. Kvaliteten i pleie- og omsorgstjenestene er gjennomgående god. Det er likevel et potensial for å bedre kvaliteten i tjenestene. Det har lenge pågått et svarteperspill mellom sentrale og lokale myndigheter. Jeg er glad for at Regjeringen og Kommunenes Sentralforbund nå har inngått en konstruktiv og forpliktende avtale for å øke kvaliteten i tjenestene. Avtalen inneholder en rekke konkrete tiltak. Gjennom etablering av kvalitetssystemer og kvalitetsindikatorer vil det være mulig å måle tjenestekvalitet. Brukerne vil på denne måten få bedre kunnskap om tjenestene og vil kunne kikke kommunene i kortene. Dette vil igjen legge grunnlag for å forbedre tjenestene. En reell valgfrihet for brukerne forutsetter flere tilbud å velge mellom. Private aktører har lang tradisjon i å tilby gode pleie- og omsorgstjenester. Regjeringen ønsker at disse fortsatt skal spille en sentral rolle, og vi vil ikke beskytte de offentlige aktørene mot å bli sammenliknet med de private. Tjenestene skal være til for brukerne, ikke omvendt. Pleie- og omsorgstjenestens store og komplekse organisasjoner representerer en stor utfordring når det gjelder organisasjon og ledelse. Det er 90 000 årsverk og 40 000 brukere. Det er dominerende arbeidsplasser med virksomhet som går døgnet rundt. Oppgavenes omfang vokser og er faglig krevende. De som skal betjenes, er ofte i en vanskelig situasjon, med stor grad av fysisk og psykisk helsesvikt. Skal vi tilby gode tjenester, trenger vi en god, men også stabil ledelse med fokus på brukerne. Sosialdepartementet og Kommunenes Sentralforbund samarbeider nå om den fireårige satsingen på lederutdanning, «Flink med folk». Organiseringen av tjenestetilbudet er avgjørende for å sikre god kvalitet. Regjeringen har lagt til rette for et effektiviseringsnettverk, der kommunene kan utveksle erfaringer om organiseringen av sine velferdstilbud. Gjennom etablering av en erfaringsbank for konkurranseutsetting har Regjeringen bidratt til å øke kommunenes kompetanse på organisering som virkemiddel for å gi bedre tjenester. Vi trenger flere hender. Vi trenger flere pleiere som kan gi god omsorg. Regjeringen har derfor iverksatt en plan for å rekruttere pleie- og omsorgspersonale. I løpet av planperioden 2003–2006 er målsettingen at tilveksten av hjelpepleiere skal øke med 50 pst. i året, til 4 500 pr. år. I år bevilger vi 130,9 mill. kr til rekrutteringsplanen. Kompetansereformen har gjort det mulig for den som er voksen og ufaglært, å få dokumentert sin realkompetanse og kunne avlegge eksamen som hjelpepleier eller ta fagbrev som omsorgsarbeider. I pleie- og omsorgstjenestene er det en utstrakt bruk av deltidsstillinger. Dersom vi skal sikre rekruttering, må nyutdannede kunne tilbys heltidsstillinger. Dette er en sak Kommunenes Sentralforbund arbeider aktivt med, i samarbeid med yrkesorganisasjonene og Sosial- og helsedirektoratet. Tilfredsstillende legedekning i sykehjem er viktig. Det har vært en gledelig økning av legedekningen i kommunehelsetjenesten som følge av fastlegereformen. Dette har også bidratt til å øke legedekningen i pleie- og omsorgssektoren. I stortingsmeldingen peker vi på de mulighetene fastlegeavtalen gir for å øke legedekningen i sykehjemmene. Sosial- og helsedirektoratet vil foreta en kartlegging av legetjenester overfor pasienter i sykehjem og beboere i omsorgsboliger som skal danne grunnlaget for en vurdering av eventuelle tiltak fra Regjeringen. Regjeringen vil styrke rettssikkerheten for brukere av pleie- og omsorgstjenestene. Det foreligger mange reguleringer av kommunenes plikter og den enkeltes rettigheter. Dette stiller store krav til kunnskap og saksbehandling i kommunene. Saksbehandlernes kompetanse skal derfor styrkes ved systematisk opplæring. I tillegg foreslår Regjeringen at vedtakene om tildeling av plass i institusjon også skal spesifisere hvilke og hvor mye tjenester den enkelte har rett til. Dette kommer i tillegg til vedtaket om tildeling av plass. For den enkelte bruker og dennes pårørende er det avgjørende at man vet hvilke tjenester man kan forvente å få. Det har også skjedd en vesentlig styrking av det statlige tilsynet med den samlede pleie- og omsorgstjenesten. Pleie- og omsorgstjenestene reguleres i dag av to lover, kommunehelsetjenesteloven og sosialtjenesteloven. Det er også ulike betalingsordninger for opphold i institusjon og tjenester som gis i hjemmet. Dette vanskeliggjør kommunenes saksbehandling og gjør det vanskelig for brukerne å få oversikt over sine rettigheter. Det er derfor nedsatt et utvalg som skal komme med forslag om forenkling og harmonisering av eksisterende regelverk. Utvalget skal avgi sin innstilling i løpet av sommeren. Sosialdepartementet har også sendt ut et høringsforslag om endringer i betalingsordningene. Dette kommer Regjeringen tilbake til. Undersøkelser viser at de aller fleste er fornøyd med de tjenestene de får. Likevel avdekker tilsyn med tjenestene at vi fortsatt har utfordringer. Jeg er svært glad for at vi har inngått et konstruktivt og forpliktende samarbeid med kommunene for nettopp å løfte pleie- og omsorgssektoren. Vi skal fullføre handlingsplanen for en bedre eldreomsorg. Vi vet at det er mye god kvalitet i gode bygg. Vi setter fokus på innholdet i tjenestene gjennom kvalitetsmeldingen vi i dag behandler. Regjeringen har ønsket å sette det enkelte mennesket i sentrum for arbeidet med bedre kvalitet i pleie- og omsorgstjenestene. Vi har igangsatt en valgfrihetsreform som gir den enkelte større innflytelse over egen hverdag. Målet er bedre tjenester, som i større grad tar hensyn til den enkeltes behov.