trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-11-19:
Det er fint at man har en digital strategi for skolene, det er et kommunalt og fylkeskommunalt ansvar. Men la meg være helt konkret, da: Det har også vært brudd i helsetjenesten, i spesialisthelsetjenesten. Hvilke endringer har regjeringen gjort, eller mener statsråden at regjeringen bør gjøre, som følge av de rapporterte bruddene på dagens regelverk, som ikke er akseptable?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-11-19:
En betydelig del av nordmenns liv leves digitalt, og store mengder personopplysninger tilflyter både det offentlige og andre aktører. I meldingen vises det til at de færreste er bevisste hvilke elektroniske spor som genereres når de bruker digitale tjenester. Riktig behandling av personopplysninger krever god oppmerksomhet om og forståelse for både personvern og informasjonssikkerhet, og det krever ikke minst en økt bevissthet om egen digital aktivitet og personvern. Her har vi nok en vei å gå, både fra det offentliges side og fra alle oss som forbrukere. Det har vært flere saker med alvorlige brudd på personvernregelverket i skole- og helsevesenet de siste årene. Senterpartiet er opptatt av at elever, pasienter og alle andre innbyggere i Norge skal være trygge på at deres personopplysninger blir ivaretatt og ikke kommer på avveier. Det påhviler det offentlige et særskilt ansvar å sikre personvernet og behandle disse opplysningene med stor aktsomhet. Det gjelder både opplysninger som finnes i digitale og i ikke-digitale systemer. Senterpartiet mener at arbeidet med ivaretakelse av personvern må fokuseres særlig på i all digitalisering i offentlig sektor. Det er viktig både i bruken av eksisterende datasystemer og i utvikling og innføring av nye systemer i takt med at offentlig sektor blir mer og mer digitalisert. Jeg vil understreke at regjeringen har ansvaret for ivaretakelse av personvernet, og det forutsettes at det arbeides med å rydde opp i saker om personopplysninger på avveier fra skole og helseinstitusjoner og sørges for at lignende hendelser ikke gjentar seg. Det å ivareta barn og unges personvern i og utenfor skolen er helt grunnleggende viktig. Ansvaret kan ikke utelukkende overlates til den enkelte, men må også ivaretas gjennom det statlige regelverket, gjennom opplæring og ikke minst gjennom tiltak for å begrense risiko. Det er også helt avgjørende at barn får kunnskap om den digitale verden i skolen, og at det bygges opp kritisk sans hos barn og unge allerede fra tidlig alder. De behersker i stor grad verktøyene, men er ikke nødvendigvis alltid like observante på personvernet. Vi er alle sårbare både for at andre får tilgang til informasjon som kan misbrukes, og at man utsettes for svindel, og ikke minst at man blir feilinformert. Manglende digital forståelse gjør at man er særlig utsatt. Jeg vil derfor avslutningsvis si at det er positivt at Datatilsynet satser på å bidra til økt kunnskap og interesse for personvernet. Jeg håper at Datatilsynet vil fortsette med det viktige arbeidet de gjør, og at vi kan se fram til gode vurderinger og ikke minst debatter rundt de problemstillingene som retten til personvern vil fordre framover.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-11-19:
Forslaget om å gi eiere i borettslag og sameier rett til å sette opp ladepunkt for elbil har skapt mange reaksjoner, og de fleste henvendelsene og motforestillingene handler om kostnader knyttet til utbygging av infrastruktur. Når en enkeltpersons individuelle rett til å kreve ladekapasitet der man bor, skal kunne pålegge samtlige eiere en økt kostnad i form av investeringer i utvidet strømnett, eventuelt etablering av fellesanlegg for lading, melder mange en bekymring for kostnader knyttet til dette. I forslaget fra regjeringen presenteres det noen veiledere for hvilke grunner som kan begrense retten, men avgjørelsen skal, altså etter regjeringens forslag, baseres på styrets skjønnsvurdering. I forslaget settes det ingen maksgrense, som noen tidligere talere forsøker å gi inntrykk av, men kun en veiledende grense på 50 000 kr. Det betyr at det kan bli mer, og det kan også bli mindre. Senterpartiet ønsker utbygging av ladekapasitet til elbil og mener det er et reelt behov for å få på plass flere ladere både i tilknytning til private boliger og langs veiene. Vi støtter å utvide retten til å sette opp ladepunkt på egen plass såframt det skjer innenfor tilgjengelig kapasitet og med nødvendige sikkerhetshensyn, og så lenge kostnaden dekkes av eieren selv. Vi er dog skeptiske til at styret skal kunne påføre den enkelte boenhet en økt kostnad i form av økt fellesgjeld uten at årsmøtet i borettslaget eller sameiet skal kunne overprøve denne avgjørelsen. Behovet for å utvide ladekapasiteten er høyst reell, men samtidig taler grunnleggende demokratiske prinsipper for at årsmøtet ikke skal kunne overprøve det. Med det utgangspunktet ville det vært veldig problematisk dersom retten til å ta avgjørelsen om eventuelle investeringer flyttes fra årsmøtet til styret, som er det regjeringen foreslår. Senterpartiet mener at dersom tiltaket vil påføre andre eiere økte kostnader, må det være opp til årsmøtet å ta stilling til investeringsprosjekter for borettslaget eller sameiet. Det er et demokratisk prinsipp. Vi støtter derfor ikke lovforslaget om at avgjørelsen skal flyttes fra årsmøtet til styret. Jeg vil dog samtidig understreke at det i hensynet til et eventuelt mindretall som ønsker å etablere en sånn ladeinfrastruktur, må etterstrebes at både styret og eieren finner løsninger som sikrer at beboere i borettslag og sameier skal kunne ha elbil. Løsninger som dreier seg om felles ladepunkter på felles parkeringsplasser, kan i en del tilfeller være en løsning som både ivaretar behovet for økt ladekapasitet og medfører lavere investeringskostnader enn dersom retten skal gjelde for hver enkelt parkeringsplass. Det skal være mer gode grunner til å motsette seg løsninger som sørger for lademuligheter, såframt investeringskostnadene er akseptable sett opp mot borettslagets eller sameiets økonomi. Dette må vi klare å sørge for å få til sammen samtidig som vi ivaretar hensynet til demokratiske prinsipper og den enkeltes lommebok.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-19:
Takk til saksordføreren. Jeg er også helt enig i de innleggene som er blitt holdt både fra Arbeiderpartiet og fra Senterpartiet. Jeg er veldig glad for den jobben som Datatilsynet og Personvernnemnda gjør. Jeg har stor tillit til det, men jeg tror vi har store utfordringer foran oss når det gjelder å få sikret personopplysningene, slik at de ikke kommer på avveger, som representanten Nordlund var inne på, og de eksemplene som vi har sett før, men også når det nå åpnes, og ikke bare åpnes, men at det blir mer og mer kommersialisering av de dataene som blir samlet inn. Det mener jeg er en utfordring som jeg ikke helt ser løsningen på. Jeg vil utfordre regjeringen til å si litt om hvordan de tenker at dette skal ivaretas framover, for det er nok en realitet, slik noen av de tidligere talerne også var inne på, at det å få ansvaret for sitt eget personvern på nett er ganske vanskelig. De fleste av oss er ikke kompetente til det, sjøl om vi anser oss for å være ganske oppegående. Noen har langt mindre digital kompetanse og er langt mer sårbare enn andre for å bli utsatt for feil, bli lurt og svindlet, men også når det gjelder å kunne vurdere hvordan opplysninger som man sjøl etterlater seg, skal kunne bli brukt kommersielt, og hvordan man skal regulere dette, slik at det ikke går ut over personvernet, eller at man kommer i en utvikling som det er vanskelig å se på forhånd, men som kan være veldig uheldig. Jeg vil gjenta dette, og kanskje særlig med oppmerksomhet rettet mot den generasjonen som er på alder med meg og oppover, som vil, mener jeg, trenge mer bistand og muligheter til kursing og opplæring for å kunne ivareta sine egne behov når det gjelder personvern og datasikkerhet. Også Datatilsynet sier at dette regelverket er ganske nytt og i tillegg komplisert og utfordrende å følge i praksis. Det er det nok ikke bare for tilsynsmyndighetene, men også for alle andre som skal bruke det, inklusiv alle privatpersoner.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-19:
Det vi har behov for å få vite, er hva slags systematikk regjeringen har når de får meldinger om at det foregår feil i håndteringen av så alvorlige saker. Det gjelder personvern denne gangen, det kan gjelde andre ting andre ganger. Da handler det selvfølgelig om at noen skal rette opp akkurat den feilen, men poenget her er hva slags systematisk arbeid som settes i gang for å gå igjennom, slik at denne typen feil ikke skjer igjen. Det er det vi er ute etter nå, at man ikke bare individualiserer disse feilene. Det kan godt hende at det noen ganger er individuelle feil som gjøres, men noen ganger er det også svakheter i systemet, som regjeringen må ta ansvar for å sørge for ikke er der. Det er det Stortinget ønsker å få beskjed om.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-19:
Statsråden nevnte i innlegget sitt også kunstig intelligens og at det nå er en digital sandkasse, som det kalles, for å utvikle det. Da er mitt spørsmål: Hvordan ivaretar staten at det som utvikles, brukes til samfunnsnyttige formål, at interessene til ulike befolkningsgrupper blir ivaretatt og f.eks. heller ikke skadet? Det er jo viktig at den utviklingen som skjer på det området nå, ikke bidrar til økende forskjeller eller til at f.eks. det bare er ting som er nyttige og morsomme for menn, men kanskje ikke like bra for kvinner, som blir utviklet. Hvordan styres dette arbeidet slik at det er samfunnsnyttige ting som kommer ut av det, og at det ikke bare er kommersielt interessante ting som kommer ut av det?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-19:
Skal vi nå målet om at vi skal fase ut de fossile bilene, må vi sikre at folk har mulighet til å lade. Vi som bor på landet og har eget hus, har ikke dette problemet. I byen, derimot, har mange dette problemet. Jeg har med forundring merket meg at mange diskuterer elbilbruk som et byfenomen, mens det faktisk er mye enklere utover i småbyene og på bygda. Denne saken fikk vi til da vi behandlet eierseksjonsloven i 2017, som det ble sagt. Det litt pussige som skjedde da, var at vi i kommunalkomiteen fikk flertall i Stortinget, mens de som satt i energi- og miljøkomiteen, ikke fikk flertall når det gjaldt borettslag. Da ble det reist et representantforslag fra Heikki Holmås, Audun Lysbakken og Abid Q. Raja, som var initiativet til den saken vi nå har fått. Jeg er veldig glad for at loven kommer. Jeg har selvfølgelig også fått henvendelser fra folk som mener at dette kan bli veldig dyrt. Jeg vil understreke at styret må vurdere det. Når det gjelder beløpsgrensen det er referert til, har regjeringen, sånn jeg oppfatter det, ikke satt en beløpsgrense – den må vurderes i hvert enkelt tilfelle. Særlig der det er få andelseiere, vil det være et vektig poeng, for der kan summene bli store. Men det er viktig at man gjør fornuftige avveininger. Det høres ut som om det kanskje ikke er konflikter i dag; jeg kan love at det er det. Det er mange som ønsker å sette opp slik elbillading i dag, men ikke får det fordi det ikke er lovregulert. Jeg tror også at det kan bli konflikter rundt disse sakene, og da er det jo viktig at det er klarere regler enn det er nå, og at man selvfølgelig tar fornuftige hensyn. Men det påligger også oss som storting et stort ansvar for å sørge for at det er sentrale støtteordninger for å få dette gjennomført. I vårt budsjett foreslår SV 250 mill. kr til dette formålet, nettopp for å sikre mange av de borettslagene eller sameiene som trenger dette, men der det blir dyrt, og der man ikke får det til, kanskje fordi man har noen å ta hensyn til, som man tar hensyn til. Hvis man ønsker å få dette til, må staten bidra utover at man nå får et lovverk på plass. Det håper jeg alle partier bidrar til, for det er nødvendig.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-19:
I dag behandler Stortinget en viktig melding, nemlig Datatilsynets og Personvernnemndas årsrapporter for 2019. Bruk av data, digitalisering, hvordan vi leverer ut personopplysningene våre – til sammen gjør alt dette at disse meldingene fra Datatilsynet blir viktigere og viktigere, fordi vi lever livet vårt i stadig større grad digitalt. Jeg har lyst å slå fast med en gang at 2019 var et år med flere brudd på informasjonssikkerheten i skolesektoren og helsesektoren. Dette er selvsagt ikke akseptabelt. Det er ikke akseptabelt fordi dette er hendelser som kunne fått svært alvorlige konsekvenser for både barns sikkerhet og personvern og pasienters sikkerhet og personvern. En medvirkende årsak til hendelsene er manglende oppmerksomhet om og forståelse for personvernet. Jeg mener at åpenhet om feilene skal vi nå bruke som et grunnlag for læring og forbedring. Barns personvern, både i skolen og ellers i samfunnet, er viktig. Jeg er glad for at vi har fått på plass en personvernkommisjon som bl.a. skal kartlegge hvordan bruk av sosiale medier påvirker barn og unges personvern. Tidligere i år diskuterte vi i denne salen personvernutfordringer i lys av den enorme innsamlingen, analysen og handelen med personopplysninger som skjer når vi bruker apper og andre digitale tjenester. Det er nær sagt umulig for oss å forstå hvordan opplysninger om oss brukes, og hvem som bruker dem. Disse utfordringene er ikke noe vi i Norge kan håndtere på egen hånd. Våre opplysninger inngår i en global handel med personopplysninger. Vi må derfor jobbe sammen med våre partnere, særlig gjennom EØS-samarbeidet, for å ivareta norske borgeres personvern. Jeg er glad for at Datatilsynet er en aktiv bidragsyter i det europeiske personvernsamarbeidet, og jeg er glad for at Norge har et så sterkt og tydelig datatilsyn. Digitalisering av tjenester, både i offentlig og privat sektor, er viktig og nødvendig. Godt personvern skal bidra til at borgerne kan ha tillit til tjenestene. I digitaliseringssamarbeidet trenger vi et kompetent datatilsyn som kan være en relevant diskusjonspartner for teknologi- og tjenesteutviklingen. Derfor er jeg glad for at vi har fått på plass en regulatorisk sandkasse for personvern og kunstig intelligens, slik at vi kan dra nytte av erfaringer som gjøres ved bruk av data.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-19:
Jeg takker for at representanten setter problemstillingen på dagsordenen i Stortinget. Dette har ingen kvikkfiks-løsning. Vi må jobbe bredt – og ikke minst med, som flere av talerne har vært inne på, hva vi selv, som innbyggere, kan bidra med for vår egen sikkerhet. Men først og fremst handler dette om det jeg var inne på i innlegget mitt også, at her må vi jobbe internasjonalt. Globale plattformselskaper tilbyr tjenester tilsynelatende gratis, men brukerne betaler med personopplysninger. Det å få på plass et regelverk som sikrer norske borgere i større grad, kan ikke Norge gjøre alene. Det er OECD som står i spissen for det. Samtidig har EU satt i gang en prosess for å utvikle ny lovgivning. Fra regjeringens side har vi sendt en henvendelse til EU, der vi har gitt innspill til EUs forslag om ny regulering av digitale plattformer. Vi har også vært tydelige på at vi ønsker å være til disposisjon for å bidra i dette arbeidet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-19:
Da jeg ga ros til representanten for å sette det på dagsordenen, mente jeg i debatten om Datatilsynets årsmelding. Men overfor de internasjonale selskapene handler det jo om et internasjonalt arbeid. Når det gjelder det som også årsmeldingen påpeker knyttet til pasienter og knyttet til elever, er det Datatilsynet som i stor grad som tilsynsmyndighet har gitt anbefalinger om hvordan etatene skal kunne følge opp og rette opp de feilene som er gjort. For her er det gjort feil som ikke skal skje, og det er skolene selv som står til ansvar for det systemet de har. Det vi gjør fra regjeringens side, er å legge til rette for og støtte og bistå i hvordan man kan unngå at feilene skjer igjen. I skolen har vi nå utarbeidet en digital strategi, sånn at man skal få en styrking og fjerne seg fra den sårbarheten som er.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-19:
Det tror jeg representanten er innforstått med, at de feilene som er begått, retter man opp, og så er det de ulike etatene som er ansvarlig for å sørge for systemer som gjør at disse feilene ikke skal oppstå igjen.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-19:
Jeg svarer igjen: Det er etatene som følger opp at det ikke skal skje igjen. Det er også Digitaliseringsdirektoratet, som vi har fått på plass, som følger opp at de feilene som begås, skal man lære av, og som sørger for at man har systemer som gjør at de feilene ikke skjer igjen. Et eksempel er fra ID-porten, der det oppsto faktiske feil. Der satte Digitaliseringsdirektoratet kriseberedskap for rett og slett å sørge for å informere de som var berørt, følge opp at systemet fjernet feilene, og sørge for at det ikke skal skje igjen. Man jobber på et veldig bredt felt, og det er det vi har Digitaliseringsdirektoratet til, som jeg mener gjør en veldig god jobb. Og vi har tilsynet som er med og avdekker de feilene.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-19:
Den regulatoriske sandkassen som Datatilsynet åpner 1. desember, skal også være et bidrag til å vise hvordan kunstig intelligens kan hjelpe oss til å løse store utfordringer, og hvordan vi bruker data. Da gjelder det også personopplysninger. Sandkassen skal være et sted der man kan eksperimentere med data, utforske regelverkets handlingsrom i trygge omgivelser og under kyndig veiledning. Vi ønsker fra regjeringens side å legge til rette for at det skjer innovasjon og utvikling av personvernvennlige teknologiske løsninger, og da mener vi at hvis det ikke er tillit i folket til hvordan personopplysningene og dataene brukes, vil det heller ikke være tillit til at det offentlige kan bruke disse dataene. Så det er helt grunnleggende at vi får på plass resultater for hvordan man kan bruke det på en forsvarlig måte.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-11-19:
Det var ikke meningen å forlenge debatten, men jeg sitter og hører bl.a. på replikkordskiftet, og jeg reagerer litt på at det er en fullstendig mangel på forsøk på å svare ut de spørsmålene som kommer, og det på et tema som statsråden selv fra Stortingets talerstol sier er svært, svært viktig og er prioritert å holde orden på. Jeg får oppfordre statsråden en gang til. Hvis hun står uten svar på spørsmålet, må hun heller si det. Derfor spør jeg en gang til fra Stortingets talerstol: Hva har regjeringen tatt for grep, bl.a. på bakgrunn av de feilene som ble avdekket i Helse Sør-Øst?
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2020-11-19:
Det er et mål å stoppe salget av biler med fossile energibærere i 2025. En forutsetning for dette er en velutbygd ladeinfrastruktur over hele landet. Arbeiderpartiet støtter lovendringene i borettslagsloven. Vi er enig i departementets vurdering om at dersom det finnes, eller innenfor et rimelig tidsrom blir planlagt for, et fullgodt tilbud om å lade på en felles ladestasjon i sameiet eller borettslaget, er det å anse som saklig grunn til å nekte den enkelte å sette opp et privat ladepunkt. Det kan i noen tilfeller bli svært høye utgifter for den enkelte å bygge ut tilfredsstillende ladeløsninger, oppgradere strømforsyningen osv. Når kostnadene overstiger halvparten av grunnbeløpet i folketrygden for den enkelte andels- eller seksjonseier, om lag 50 000 kr, vil det foreligge saklig grunn for styret til å nekte, men det må likevel gjøres en konkret vurdering der kostnadene vurderes mot andre relevante momenter. Det kan derfor foreligge saklig grunn til å nekte både når kostnadene for den enkelte er høyere, og når de er lavere enn halvparten av grunnbeløpet. Utbygging av strømnettet for å håndtere et økende antall elbiler er i fellesskapets interesse. Vi må vurdere hvordan nettleverandørene kan bidra til å finne kostnadseffektive løsninger, og løsninger som deler kostnadene rettferdig mellom abonnentene. Videre vil vi påpeke at enkelte kommuner og fylkeskommuner har støtteordninger for etablering av elbillading i sameier og borettslag. Dette er viktige supplement for å få forsert utbyggingen. Til slutt vil jeg vise til vår styrking av Klimasats-ordningen i vårt alternative budsjett for neste år.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-11-19:
Regjeringen har mål om å halvere utslippene fra transportsektoren innen 2030. Det er avgjørende for å nå bærekraftsmålene, det er avgjørende for å nå klimamålene, og det er avgjørende for at vi skal være et lavutslippssamfunn i 2050. For å nå disse målene må flere velge nullutslippskjøretøy. Ambisjonen er at alle nye personbiler og lette varebiler skal ha null utslipp i 2025. Norsk elbilpolitikk er en suksess. For fem år siden var under én av fem biler som ble solgt i Norge, en elbil. I 2020 er mer enn annenhver nye bil en elbil. Norge har den høyeste elbilandelen i verden. Hovedgrunnen til denne suksessen er regjeringens avgiftspolitikk, som sikrer at det lønner seg å velge nullutslippsbiler. Tilgangen på offentlig tilgjengelig hurtigladestasjoner over hele landet er også viktig for at folk velger å kjøpe elbil. Selv om forholdene ligger godt til rette for at vi skal nå målet om at alle nye biler i 2025 skal være nullutslippsbiler, mener jeg det er potensial for å gjøre det enda enklere for folk å velge en ladbar bil framfor en fossildrevet bil. I dag kan et styre eller en generalforsamling nekte en andelseier å sette opp et ladepunkt på sin parkeringsplass også når andelseier betaler selv. Kommunal- og moderniseringsdepartementet har mottatt flere henvendelser fra andelseiere som ønsker å skaffe seg elbil, men som ikke får sette opp ladepunkt, uten noen saklig begrunnelse. Regjeringen mener dette er uheldig, og foreslår derfor å endre borettslagsloven slik at den enkelte beboer som utgangspunkt får en rett til å lade der de bor. Jeg vet at det i noen tilfeller kan bli kostbart å tilrettelegge for ladepunkt. For å unngå de mest urimelige tilfellene har vi foreslått at styret kan si nei til ladepunkt etter en konkret vurdering, hvor kostnadene kan være et sentralt moment. Borettslag er forskjellige, og det er derfor viktig at styret får en viss adgang til å vurdere de lokale forholdene. Regjeringen foreslår også endringer i eierseksjonsloven som vil gjøre det enklere å slå sammen to eller flere sameier til ett sameie. Vi ser at sameier i dag ofte organiseres som mindre enheter enn det som er til det beste for de fremtidige beboerne. Det kan føre at fremtidige beboere går glipp av stordriftsfordeler, som lavere kostnader til drift og vedlikehold. Dagens krav om at det må gis samtykke fra den enkelte seksjonseier, gjør det nesten umulig å slå sammen større sameier. Det er ressurs- og tidkrevende å innhente samtykker, og én seksjonseier kan alene stoppe en sammenslåing som et flertall ønsker. Regjeringen foreslår derfor å redusere kravet til to tredjedels flertall. Forslaget vil åpne for at flere sameier kan organisere seg på en måte som er mer hensiktsmessig. Jeg oppfatter at en samlet komité er enig i forslaget, og det er jeg glad for.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-11-19:
Hurtiglading har en kostnad som gjør at styret kan definere det som noe annet enn et ordinært ladepunkt, som jeg oppfatter er det lovforslaget inkluderer. Dette handler om å gi den enkelte andelseier en rett til å sette opp ladepunkt innenfor noen begrensninger, og at et flertall ikke kan nekte et mindretall å gjøre det. Men hurtiglading forutsetter en helt annen type infrastruktur, så styret vil ha mulighet til å avslå et forslag om det i dette tilfellet.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-11-19:
Min forståelse er at dette lovforslaget omfatter ladepunkt, ikke hurtigladepunkt. Jeg vil derfor si at dette lovforslaget nok ikke kan anvendes til å etablere hurtigladepunkt til den enkelte beboer, men ladepunkt.
Tina Bru (Høyre), 2020-11-19:
Lovverket på energi- og vassdragsområdet skal ivareta tungtveiende interesser av både allmenn og privat art. Konsesjoner og andre vedtak skal ivareta og sikre balansen mellom hensyn til miljø, arealbruk og klima, forsyningssikkerhet, samfunnsøkonomi m.m. Allmennpreventive hensyn tilsier at brudd på regelverket må kunne møtes med effektive sanksjoner mot den ansvarlige. Et velfungerende sanksjonssystem vil også motvirke konkurransevridninger som kan oppstå når aktører kan spare kostnader ved å bryte regelverket. Ved endringen i forvaltningsloven i 2016 ble det gitt en del føringer og anbefalinger om hvordan regelverket om administrative reaksjoner i særlovgivningen bør utformes. I tråd med disse lovendringene og forarbeidene har departementet gjennomgått bestemmelsene om reaksjoner og sanksjoner i fem av lovene på energi- og vassdragsområdet. Regjeringen foreslår endringer i bestemmelsen om overtredelsesgebyr ved brudd på energi- og vassdragslovgivningen. I tråd med forvaltningsloven skal individuelle utmålinger av gebyr gjøres innenfor en øvre ramme som blir fastsatt i lov eller forskrift. I tillegg gir lovforslaget hjemmel til å sette faste satser på overtredelsesgebyr i forskrift der gebyret ikke fastsettes individuelt. Dette bidrar til økt klarhet og forutsigbarhet for denne reaksjonsformen. I tråd med forvaltningsloven foreslås det et tilnærmet objektivt ansvar for foretak for ileggelse av overtredelsesgebyr. Dette gjør reaksjonsformen mer effektiv. Det er også foreslått ny hjemmel for administrativ inndragning av ulovlig utbytte fra en overtredelse. Dette supplerer reglene om overtredelsesgebyr og benyttes også i lovverk på sammenlignbare områder. Slike hjemler er foreslått for vannressursloven, vassdragsreguleringsloven, energiloven og havenergiloven. Det foreslås noen mindre endringer i bestemmelse om tvangsmulkt og i bestemmelser om straff ved brudd på vannressursloven, vassdragsreguleringsloven, energiloven og lov om elsertifikater. Regjeringen foreslår en økning og harmonisering av strafferammene ut fra en sammenligning av straffenivået på tilsvarende rettsområder. Det foreslås en ny bestemmelse om straff ved brudd på havenergiloven. I alle lovene er det foreslått en tydeligere angivelse av hvilke pliktbestemmelser som kan medføre overtredelsesgebyr, straff og inndragning. Dette gir større grad av konkretisering av hvilke lovbrudd som kan medføre slike reaksjoner. Lovforslaget har vært på høring. Som det fremgår av proposisjonen, var de fleste høringsinstansene positive til en klargjøring og mer samordning av bestemmelsene om reaksjoner for brudd på bestemmelsene i de aktuelle lovene med de nye bestemmelsene i forvaltningsloven. Flere er positive til en mer enhetlig og mer forutsigbar behandling av saker om administrative reaksjoner. Noen var kritiske til at sanksjonsmidlene foreslås skjerpet eller utvidet, at det lettes på kravet til utvist skyld, til overtredelsesgebyrer for foretak og til en ny hjemmel for administrativ inndragning. Jeg merker meg samtidig at forslaget har fått god støtte i innstillingen fra energi- og miljøkomiteen.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-03-04:
På vegne av stortingsrepresentantene Lars Haltbrekken, Kari Elisabeth Kaski og meg sjøl har jeg gleden av å legge fram et forslag om større bruk av to- og trefelts veier i stedet for firefelts motorveier.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-03-04:
Mitt spørsmål går til distriktsministeren. I år fikk vi et opprør mot ferjetakstene. Vi fikk fortellinger om en økning på 40 pst., og om familier som fikk en økning i utgiftene sine på titusenvis av kroner. Årsaken har kommet fram: Det er omlegging av inntektene til fylkeskommunene, det er større krav til miljøvennlige ferjer, og det har vært en stor vekst i kostnadene på ferjeanbudene. Statsråden har, i likhet med mange andre, uttrykt sin bekymring for konsekvensene for folk som bor langs kysten, og som er avhengig av ferjer i hverdagen. Jeg deler den bekymringen, og kort oppsummert kan vi jo si at ferjer er minst like viktig for mange familier som T-banen er for titusener av mennesker som bor i Oslo. Nå har statsråden vært og seilt med ferjene på Vestlandet og spist svele, hun har hatt en måned på å tenke seg godt om, og på mandag møtte hun også representanter for ferjefylkene for å diskutere og høre hvilke utfordringer de ser. Mitt spørsmål til statsråden blir: Vil statsråden sørge for at det blir mulig for fylkene å sette ned ferjetakstene, og når kan takstene settes ned?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-03-04:
Jeg er glad for at statsråden erkjenner problemet og – som hun sier – tar det «på alvor», og ser dramatikken det er for mange når de nå opplever at de ikke kan pendle til jobb innenfor en forsvarlig kostnadsramme. Jeg er også glad for at statsråden har brukt tid til å sette seg inn i problemet, men da må hun også erkjenne at en del av problemet her er de rammebetingelsene som flertallet i denne salen og den nåværende regjering gir fylkene. Jeg er sikker på at statsråden er enig med meg i at man ikke kan gjøre sånn som representanten Njåstad argumenterte med på en høring i forrige uke i Stortinget om denne problematikken, at man kan bruke av uforutsigbare overskudd i fylkeskommunene som skyldes uforutsette skatteinntekter og lavere pensjonspremier, til å planlegge for varig drift. Så spørsmålet gjenstår jo: Man erkjenner at det er et alvorlig problem, man er alvorlig bekymret, men man kan ikke si noe om hvilke løsninger man vil gi, og man kan heller ikke indikere når man får en avklaring. Statsråden ga ingen løfter på mandag, men kanskje kan man gi et løfte til folket nå: Kan man få en avklaring i år?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-03-04:
Jeg er glad for at statsråden skal se på det, men folk er jo interessert i å vite når det skjer en endring. La meg da, siden vi ikke får noen avklaring på det heller her i dag, få lov til å fokusere på et annet problem som også statsråden har vært veldig bekymret for, og som igjen berører folk i distriktene, langs kysten både i nord og vest og andre deler av landet. Den 4. mai kutter Widerøe 4 000 årlige avganger. Det er bussen og kollektivtilbudet for veldig mange innbyggere her i landet. Nordland er et langstrakt fylke. Der mister man nå den eneste regionale og hurtige kommunikasjonen mellom to av fylkets største byer. I svar til representanten Lauvås har statsråden varslet at hun vil følge saken tett, men at det var for tidlig å si noe om hvilke grep man skulle gjøre nå. Jeg har to forslag til grep som statsråden bør kunne vurdere: Det er en økning til FOT-ruter generelt – man kuttet jo hundre millioner her for noen år siden på nye anbud, da blir det lavere kvalitet – eller å etablere en FOT-rute Evenes–Bodø. Når vil statsråden avklare hvilke flytilbud man skal ha i Distrikts-Norge?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-03-04:
Nei, folk er ikke skuffet over Widerøe, folk er skuffet over regjeringen. Det Widerøe gjør nå, er to ting. Det ene er at tilbudet de gir på FOT-rutenettet, er av dårligere kvalitet enn det var før, og det skyldes at denne regjeringen kuttet 100 mill. kr da en hadde det ut på anbud sist. Det andre er at kutt i kommersielle ruter kommer på grunn av de generelle rammebetingelsene som Widerøe har varslet har vært en trussel mot deres operasjoner over flere år, men som regjeringen ikke har tatt på alvor før man kom med forsiktige kutt, på noen titalls millioner, i år. Det som er situasjonen nå, er jo at regjeringen framstår som helt handlingslammet. Altså: Ruten mellom Evenes og Bodø forsvinner 4. mai, og da kutter man forbindelsen mellom de to største byene i Nordland. Spørsmålet er om regjeringen skjønner at man må gjøre noe –at man vil sørge for at denne ruten består som et kollektivtilbud ved at man subsidierer den gjennom å kjøpe tjenester, FOT-ruter, som man gjør med annen kollektivtrafikk, og at man kan være trygg på at man kan reise mellom Narvik og Bodø også etter 4. mai i år.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
Regjeringen er opptatt av at folk skal kunne ha gode muligheter til å bo og arbeide i alle deler av landet. Da må det også være mulig å pendle til jobb innenfor det lommeboka tåler uten at det skal gå for mye ut over familieøkonomien. Like etter at jeg ble utnevnt til distriktsminister, foretok samferdselsministeren og jeg en reise til Møre og Romsdal, hvor vi møtte pendlerne, vi møtte barnefamiliene, vi møtte næringslivet, og ikke minst møtte vi også fylkespolitikerne som har ansvaret for fylkesferjene. Vi tar på alvor den uroen og den bekymringen folk langs hele kysten opplever. Det var også derfor fire statsråder fra regjeringen på mandag møtte samtlige i den politiske ledelsen i alle ferjefylkene våre, nettopp for å prøve å finne ut noe av årsaken til denne kostnadsøkningen. Det er fantastisk, det som fylkene har satt i gang. De ønsker å være offensive og bidra til det grønne skiftet, regjeringen ønsker å være offensiv med hensyn til å få en grønnere ferjeflåte, og sammen skal vi nå jobbe videre for å se hva vi kan gjøre for pendlerne. På møtet med fylkespolitikerne kom vi ikke med noen løfter eller noen løsning, for det er ingen enkel løsning på dette. Enova, Innovasjon Norge og norske myndigheter har bidratt i stort monn for å hjelpe fylkene i overgangen fra de gamle ferjene og over til en grønnere ferjeflåte. Vi har nå en god dialog, og vi har startet arbeidet sammen for å hjelpe pendlerne.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
Som jeg sa til representanten Sivertsen, har vi nå gått sammen med den politiske ledelsen i de ulike fylkene for først å få et riktig tallgrunnlag og et utgangspunkt for hva de reelle kostnadene skyldes. Det varierer fra fylke til fylke. Det er ikke slik at det er et enkelt svar og en enkel løsning på problematikken. Det vi i fellesskap er veldig enige om, er at overgangen til en grønnere ferjeflåte, det at vi sørger for et godt tilbud på nye ferjer, ikke må bidra til at folk mister motivasjonen til også å være med og støtte et grønt skifte. Derfor vil vi se på hvordan man kan bo ute i distriktet og pendle rimelig og enkelt til jobb, og hvordan vi skal sørge for at vi i fellesskap nå lykkes med mer miljøvennlige ferjer. Jeg har ikke noe svar i dag fordi vi nå er i gang med et felles arbeid med dette.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
Regjeringen er opptatt av at folk i distriktene skal ha gode fremkomstmidler, og at det skal være rimelig. For kystbefolkningen handler det om et godt ferjetilbud, og ikke minst på Vestlandet og i Nord-Norge handler det særlig om at kortbanenettet fungerer. Jeg ble veldig lei meg da jeg så det Widerøe gjorde – jeg synes det er veldig synd. Jeg opplever også at folk i Nord-Norge er veldig skuffet over Widerøe, ikke minst også lokalpolitikere fra Arbeiderpartiet. Den situasjonen vi står oppe i nå, er vanskelig. Samferdselsministeren følger i likhet med i ferjesaken også Widerøe-saken veldig tett. Jeg er bekymret for den monopolsituasjonen vi har. Jeg tror absolutt konkurranse hadde kommet flypassasjerene til gode gjennom et bedre tilbud og også lavere kostnader. Jeg kan ikke si noe annet enn at nå følger samferdselsministeren og regjeringen denne saken tett, og jeg håper at enden på saken også blir at flere passasjerer i nord får et bedre tilbud enn de har i dag, men da er vi avhengig av mer konkurranse.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
Jeg kan forsikre representanten Sivertsen om at regjeringen i aller høyeste grad forstår den situasjonen som mange i nord opplever. Jeg reiser på mandag til Nordland, til representantens hjemfylke. Der skal jeg til Brønnøysund, hvor jeg skal møte eierne av Torghatten, som også er sterkt inne i Widerøe, og jeg ser frem til å høre hva de tenker om hvordan man videre kan sikre et bedre tilbud for flypassasjerer i Nord-Norge. Jeg er også som distriktsminister veldig bekymret for Evenes–Bodø-strekningen, for dette er en veldig viktig nerve for folk i nord for transport rundt omkring i Nord-Norge. Derfor er jeg opptatt av at vi skal finne en løsning, men – like viktig – løsningen ligger i økt konkurranse, lave priser og bedre tilbud. Den situasjonen vi har nå, med en monopolsituasjon, gagner ingen.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
Jeg må først si at jeg er veldig glad for at vi har en så grønn kystflåte, og at vi kanskje går foran i verden med å innovere og sørge for at vi får en grønnere maritim sektor. Så må jeg si at er det noen steder det går godt, så er det jo langs kysten i Norge. Vi har et næringsliv, ikke minst sjømatnæringen, som bidrar til å skape vekst, utvikling og arbeidsplasser. Bare i fjor ble det innenfor privat sektor skapt 40 000 arbeidsplasser, og mange av disse ligger i kystsamfunnene våre. Det er mange arbeidsplasser som står tomme. Det bedrifter forteller meg når jeg er rundt og besøker dem, er at vi trenger folk i arbeid, vi trenger kompetanse, vi trenger ingeniører, vi trenger fagarbeidere. Det er også godt å se at regjeringens politikk gir resultater: historisk satsing på samferdsel, lavt skatte- og avgiftsnivå og ikke minst satsing på kompetanse.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
Jeg inviterer Knag Fylkenes til å stille spørsmål om digitaliseringsporteføljen min, som er særdeles viktig for distriktene, som kan skape vekst og utvikling og sørge for at folk kan sitte og arbeide ute ved kysten eller oppe i bygda og ikke er nødt til å sitte inne i byen. Jeg inviterer til å stille spørsmål om hele distrikts- og regionalporteføljen, som er viktig ikke minst for at virkemiddelapparatet kan bidra til å legge til rette for arbeidsplasser, og som kanskje også er mye av grunnen til at det i fjor ble skapt 50 000 arbeidsplasser, inkludert offentlige arbeidsplasser, rundt omkring i landet. Det er sånn at enhver regjering har koordinerende ministre, om det er en likestillingsminister, om det er en næringsminister, eller om det er en samordningsminister, som regjeringen som SV satt i, hadde, med Schjøtt-Pedersen, som jeg tror faktisk hadde en portefølje som omhandlet regjeringens biltjeneste. Så enhver regjering innretter seg sånn som man ønsker det. Vi ønsker en sterkere satsing på og oppfølging av distriktsspørsmål, derfor har statsministeren valgt å sette sammen regjeringen på denne måten.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
For det første ser vi jo nå at f.eks. i Nord-Norge, som representanten Knag Fylkesnes er fra, går det veldig godt. Arbeidsledigheten er lavere i Nord-Norge enn i landet sett under ett. Den økonomiske veksten ligger over landsgjennomsnittet. Det er en optimisme når man reiser til nord – jeg skal være i Finnmark i to dager i neste uke. Jeg gleder meg fordi man der er opptatt av at det fortsatt må satses på vei, man må fortsatt ha et lavt skattenivå, man må fortsatt sørge for at et av de viktigste verktøyene vi har i distriktspolitikken, nemlig differensiert arbeidsgiveravgift, blir godt ivaretatt. Jeg gleder meg til å støtte opp om den optimismen som er ute i distriktene. Jeg vil ikke være med på den svartmalingen og nedsnakkingen av det som skjer rundt i distriktene. Det er heller ikke sånn at staten skal komme dit og løse alt. Vi ser at bare i fjor ble det skapt 40 000 arbeidsplasser i privat sektor. Det viktigste for folk i distriktene er at de har en jobb å gå til for å livnære seg selv og familien sin.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
For det første må jeg bare få lov til å si at jeg er veldig, veldig overrasket, fordi Senterpartiet gikk ut i avisen for 14 dager siden og sa at de aldri kom til å stille noe spørsmål til noen distriktsminister i Stortinget. Senterpartiet ga klart og tydelig uttrykk for at de ikke var interessert i å diskutere mulighetene og utfordringene for distriktene med distriktsministeren. Så nå ble jeg litt satt ut rett og slett. Men jeg må si at jeg er veldig glad for at representanten Greni ikke er enig med sin partileder, Slagsvold Vedum, og er opptatt av at regjeringen også sammen med partiene i Stortinget kan gjøre det vi har mulighet til for å sikre videre vekst og utvikling i hele landet. Så må jeg si meg ganske enig med representanten Greni i at differensiert arbeidsgiveravgift er et av de viktigste virkemidlene vi har. Men når kollegaen til Greni, fylkesråden i Troms og Finnmark, ønsker å redusere arbeidsgiveravgiften ned mot 3 pst. for Nord-Norge, for Bodø og Tromsø, er jeg for det første litt spørrende til hvor man skal ta de pengene fra. Hvilken skatt er det da Senterpartiet skal øke? Og så angriper man Kongsvinger, for de har så lav arbeidsgiveravgift. Da vil jeg minne om at Kongsvinger har ikke hatt befolkningsvekst de siste 30 årene og har en lav sysselsetting, mens det motsatte ser vi i Nord-Norge. Der er det arbeidsledighet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
Jeg kan igjen forsikre representanten Greni om at ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift er et av regjeringens aller viktigste distriktspolitiske virkemidler, nettopp fordi det bidrar bl.a. til å redusere eller hindre befolkningsnedgang i distriktene. Mange kommuner i Sør-Norge har bl.a. opplevd en negativ befolkningsutvikling, og vi ser hvordan den differensierte arbeidsgiveravgiften virker inn der. Regjeringen følger denne saken veldig tett. Jeg kan selvsagt ikke gi noen garantier nå, det kan jeg ikke før vi ser hva som er sluttresultatet, men det er ingen tvil om at regjeringen er veldig opptatt av at denne avgiften er så viktig for at vi skal klare å få til vekst i arbeidsplasser rundt omkring i hele Norge. Jeg kjenner jo dette veldig godt selv fra mitt eget fylke, fra Orkland, hvor man i sør, i Meldal, har helt andre utfordringer enn f.eks. i Orkanger-området, og man ser hvor viktig det er for fortsatt å bidra til vekst og utvikling i Meldal-området.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
Jeg kan si at alle kommuner skal vurderes på nytt også ved neste revisjon, og det er ingen automatikk i at kommuner får samme sats eller forblir innenfor den ordningen som de er i i dag. Jeg ser at det er en kommune som etter nå å ha blitt sammenslått, er bekymret for at de ikke skal beholde sin sats. Dette er noe vi nå følger veldig tett, og som jeg som distriktsminister er veldig opptatt av, for jeg mener at denne arbeidsgiveravgiften er så viktig for sysselsettingsveksten, og for at folk skal kunne bo og leve i hele Norge. Men så ser vi f.eks. en kommune som Kongsvinger, som ikke hadde noen befolkningsvekst, og sysselsettingsveksten var veldig svak, til tross for at de ligger en time unna hovedstaden. Så det er ikke noen automatikk i hvilke kommuner som bør få differensiert arbeidsgiveravgift. Derfor skal vi gå gjennom alle kommuner på nytt ved neste revisjon.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
Jeg vil takke for at jeg får muligheten til å komme til Stortinget og gjenta mitt svar. Det er det samme som jeg ga den 17. februar om hvilke direkte og indirekte virkninger petroleumsvirksomhet på lang sikt bidrar til å skape og opprettholde, og hvordan næringen sørger for titusenvis av arbeidsplasser i landet. Mitt anslag om titusenvis av arbeidsplasser er en illustrasjon på at de mulige ringvirkningene av petroleumsvirksomheten er store. Petroleumsvirksomheten er Norges største næring målt i verdiskaping, statlige inntekter og eksportverdi. Verdiskapingen per direkte sysselsatt i petroleumsnæringen i 2018 var på rundt 25 mill. kr. Til sammenligning var verdiskapingen per sysselsatt for fastlandsøkonomien samlet på om lag 1 mill. kr. Snevert definert er det om lag 24 000 personer som er direkte sysselsatt i næringen, ifølge SSB, men direkte og indirekte kan samlet over 200 000 arbeidsplasser knyttes til petroleumsaktiviteten, ifølge Menon Economics. Dette inkluderer aktiviteten på norsk sokkel og til eksportmarkedene våre. Et sterkt hjemmemarked er avgjørende for at bedriftene og deres ansatte i Norge kan opprettholde sin teknologiske kompetanse og dermed lykkes internasjonalt. Jeg mener altså ikke at titusenvis av arbeidsplasser er direkte knyttet til eventuell letevirksomhet – det tror jeg de aller fleste som har lest denne saken, forstår – heller ikke drift av de felter som måtte finnes i områdene utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja. Det jeg først og fremst uttrykte en bekymring for, er at et vern av havområdene utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja skaper et inntrykk av at Norge i fremtiden ikke vil satse på oljenæringen. Den kunnskapen vi har i dag, tilsier at det bør være mulig å drive forsvarlig petroleumsvirksomhet i dette området også. Derfor er Høyres primærstandpunkt at området bør konsekvensutredes, slik at vi får et godt faktagrunnlag. Oljenæringen skaper jobber som er spredt rundt i hele landet, særlig i leverandørindustrien. Dette er arbeidsplasser som i stor grad avhenger av etterspørselen norsk produksjon av olje og gass skaper etter deres varer og tjenester.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
Jeg kan røpe at den dagen den meldingen ble sendt, var jeg på årsmøte i Trøndelag Høyre. Det var knyttet stor spenning til hva flere fylkeslag i Høyre skulle konkludere med etter debatt om verning av LoVeSe eller ikke. Jeg var veldig glad – som politiker fra Trøndelag, som leder av Høyres programkomité, og som statsråd – for at flertallet av fylkeslagene i Høyre ikke gikk til det drastiske skritt å vedta vern. Som distriktsminister er jeg opptatt av at det er en veldig nær sammenheng mellom de viktige distriktsarbeidsplassene og fremtidig aktivitet på norsk sokkel. De aller fleste kommunene i Norge har arbeidsfolk som jobber enten direkte eller indirekte i oljenæringen. Og jeg er veldig bekymret for det signalet vi gir, nemlig at man ikke vil satse videre på oljenæringen i Norge.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-03-04:
Det er fantastisk å se hvordan reiselivet blomstrer i Lofoten, hvordan sjømatnæringen og havbruket er viktig for vekst og utvikling, ikke bare i Lofoten, men i hele Nord-Norge. Men jeg må minne om at å si ja til mer kunnskap, å si ja til konsekvensutredning, ikke er det samme som å si ja til oljeboring. Jeg har aldri sagt ja til oljeboring. Høyre har aldri sagt ja til oljeboring utenfor LoVeSe. Vi har sagt at vi ønsker mer kunnskap.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2020-03-04:
Jeg registrerer at statsråden er bekymret, og at man har lagt ut på en omfattende turné langs kysten, i distrikter som regjeringen ofte skryter av går godt. Likevel klarer man ikke å ta tak i den åpenbare utfordringen det er for folks hverdag når ferjeprisene øker. Men det er ikke bare ferjer og frakt av folk og biler som er avgjørende for kysten. Minst like viktig for kystens verdiskaping er de mange skipene som frakter gods, bulk, fisk og fiskefôr, og andre servicefartøy. Avgjørende rammevilkår for den virksomheten har bl.a. vært refusjon av grunnavgift på mineraloljeavgiften, nettolønnsordningen for sjøfolk og særfradraget for de samme. Nå ser vi at flere av disse svekkes – ordninger som er sentrale for å opprettholde norsk konkurransekraft mot internasjonale aktører i maritim sektor. Summen i tap av rammevilkår vil gi som resultat tap av tusenvis av norske arbeidsplasser langs kysten, tap av kompetanse, svekket verdiskaping langs kysten og et svekket norsk skipsregister. Hva vil statsråden gjøre med kystrederienes situasjon for å sikre arbeidsplasser og en omstilling til en grønnere kystflåte?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2020-03-04:
Eg må berre få presisera innleiingsvis at spørsmålsstillaren også er lokal folkevald når han ikkje fungerer som stortingsrepresentant. Så statsråden får no eit spørsmål frå ein som også fungerer som ordførar ute i distriktet. Kommunal- og moderniseringsministeren kom i Adresseavisen med ein tydelig påstand: «Det er fortsatt for mange små kommuner.» Då er spørsmålet: «Tvangsreformeringa av kommunane i dette landet skal under denne regjeringa tydeleg halde fram. Etter ein enorm ressursbruk på å slå saman kommunar uttrykkjer statsråden til Adresseavisen i februar at kommunereforma ikkje er avslutta. Har regjeringspartia varsla sine respektive ordførarar i Tysnes, Fitjar, Fedje og Masfjorden om å starte ein samanslåingsprosess med sine nabokommunar?»
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2020-03-04:
«Hvorfor er ikke Oslo en del av Viken når regjeringen definerer Hallingdal i tidligere Buskerud og Enningdalen i Østfold som del av samme bo- og arbeidsmarkedsområde?»