Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-05-24:
Jeg er spesielt glad for det siste representanten Storberget sa, at odelsloven er framsynt. Dess mer en arbeider med den kultur og holdning som ligger bak, dess mer forstår en hvorfor den har vart så lenge. Representanten Storberget nevnte også det å ta bort åsetesretten. Jeg viser til odelsloven § 56 første ledd, hvor det heter: «Verdsetjinga skal gjerast med særleg tanke på at overtakaren kan makte å bli sitjande med eigedomen.» Å legge det prinsippet til grunn at det skal svekke rekrutteringa, er jo fullstendig å snu ting på hodet. Men vi kan filosofere noe mer over hva det er vi mener med rekruttering. De fleste snakker om rekruttering som synonymt med at en skal arbeide på jorda, drive det som næringsvirksomhet. Men det er klart at åsetesretten svekker rekrutteringa til dem som bare ønsker å eie, ikke drive. Men da bør de som vil ha vekk åsetesretten, presisere det. Jeg har noen kommentarer: Representanten Elvestuen kom med et utsagn om at odelsretten betyr at eiendom må gå i arv. Det er jo en fundamental misforståelse! Det er en fundamental misforståelse av hele odelsinstituttet at eiendommen må gå i arv. Jeg prøvde å si det, og jeg kan gjenta det jeg sa i innlegget mitt; nemlig at «odelsretten var og er en gjenkjøpsrett som gir etterkommerne etter en odelsbonde rett til å kjøpe landbrukseiendommen fra fremmede etter nærmere regler» – altså en gjenkjøpsrett – «Åsetesretten er en rett for nærmeste etterkommere til å ta over jordeiendom arvelateren etterlater seg, mot å løse ut de andre arvingene. Hensikten er at etterkommerne skal kunne settes i stand til å bli sittende med eiendommene. Åsetesretten har også i praksis stor betydning ved ordinære generasjonsskifter.» Odelsretten betyr ikke at det «må gå i arv» – det er en helt grunnleggende misforståelse fra Venstres side. Og når Venstre sier at odelsloven er sånn at det er mer «en odelsplikt enn en odelsrett», er det også manglende forståelse av hva som skjer utover på bygdene og i landbruksfamiliene i dag. Stadig flere av de eiendommene det er odel på, overtas av den som ikke er beste odelsberettigede. Det skjer en kulturendring, sånn at en i familien blir enige om at en fraviker rekkefølgen ut fra en felles forståelse i familien. Representanten Elvestuen snakket om at det skulle bli enklere å kjøpe småbruk. Jeg merket meg nøye hva som ble sagt i den sammenhengen. Det var ikke ett ord om samfunnsmessige plikter til det å eie det som her ble kalt for småbruk. Det er det som for noen år siden ble kalt storbruk – så det er et helt abstrakt begrep. Men glem nå det. Det var ikke ett eneste ord om plikter, ikke ett eneste ord om personlig eiendomsrett fra partiet Venstres side. Så sa representanten Elvestuen at representanten Kolberg og jeg var redd for liberalismen. Det jeg er redd for, og det jeg også er sikker på at representanten Kolberg er redd for, er den økonomiske liberalismen som er bakgrunnen for frammarsjen i den reaksjon som nå skjer i Europa, nemlig de mange som blir negativt berørt av den økonomiske liberalismen, og som reagerer. Det er det mange av oss som er skremt av. Det som skjer, er en reaksjon mot den økonomiske liberalismen. Reaksjonen mot den økonomiske liberalismen blir ikke så stor i Norge fordi den ideologien ikke har fått så sterkt tak, bl.a. fordi vi har en annerledes fordeling av eiendomsrett og verdier i Norge. Representanten fra Fremskrittspartiet sa at en måtte komme vekk fra et system hvor fjerne slektninger kan ta eiendommen på odel. Jeg vil da bare få referere hva som står i odelsloven § 8: «Utanom odlaren får også etterkomarane hans odelsrett dersom nokon av foreldra har ått heile eigedomen med odel, eller nokon av besteforeldra er siste eigar av heile eigedomen med odel.» I dag er det å ta en eiendom tilbake på odel altså knyttet til at du er barn av foreldre som har odel, eller du er i en sånn situasjon at det er besteforeldrene dine som eier gården – da kan du komme inn. Å kalle det fjerne slektninger tror jeg ikke Fremskrittspartiet mener når de får tenkt seg om. Høyre er et greit parti etter hvert. De er mot odelsloven fordi den hindrer strukturelle grep som de ønsker. Men så forkler en seg i det en kaller for «modernisering og fornyelse». Jeg vil igjen slutte meg til det representanten Storberget sa: Det som har skjedd i jordbruket når det gjelder arbeidsproduktivitetsutvikling, er det ingen andre næringer som er i nærheten av. Hvorfor kan ikke partiet Høyre snart fortelle historien sånn som den er? Innenfor odelsloven har det vært så store moderniseringer, så store endringer for å følge med i timen, at ingen andre næringer har vært i nærheten når det gjelder endringer i arbeidsproduktivitet per år per time. Så sier partiet Høyre at det strider mot Grunnlovens frihetsidealer. Ja, det står i Grunnloven, så det er en del av grunnlovsmennenes frihetsideal med hensyn til det vi her snakker om. Jeg skal være enig i at det er frihetsinnskrenkende når det gjelder eiendomsretten til landbrukseiendommer, men det er jo nettopp det vi ønsker. Det er nettopp det vi må ha fordi vi må kombinere den enkelte persons personlige eiendomsrett med de samfunnsmessige pliktene. Det er det som er den moderne forståelsen av privat eiendomsrett. En kan ikke ha en ubegrenset privat eiendomsrett. En må ha eiendomsrett med plikter for å kunne balansere de ulike interesser. Å si at odelsloven demper investeringsviljen og kredittilgangen er grunnleggende feil. Hvis en mener at en skal investere utover det som eiendommen kan forrente, og at en senere da kommer i en økonomisk penibel situasjon, ja da begrenser det sånn atferd, og det er bra. Det er glimrende bra! Det å ha et personlig eierskap som gjør at en må ta ansvar for den gjelda en opptar på eiendommen – det er flott! Det er oppdragende, og det er noe positivt ved det. Representanten Kolberg sa at eiendom ikke måtte bli investeringsobjekt. Representanten Kolberg sa at vi ikke måtte komme i den situasjonen at det blir ut med familiene og inn med investeringskapitalen. Det var det representanten Kolberg sa, og jeg kan slutte meg til det 100 pst. – 100 pst.! Det er så glitrende sagt av representanten Kolberg. Så vil jeg bare avslutte med også det som representanten Kolberg sa om at det å fjerne odelsloven i Grunnloven er en del av det Høyre arbeider for, en omstrukturering av demokratiet og en sentralisering av makt. Det er presist sagt. Høyre ønsker å ta vekk pliktene til eiendomsretten, ønsker å svekke folkemakta, ønsker å fremme kapitalmakta. Derfor har Høyre også fremmet forslag om å ta vekk hele konsesjonsloven. Det sies ikke her. Det gis inntrykk av at Høyre er mot odelsloven, men for konsesjonsloven. Jeg vil be om at Høyre kommer fram og avklarer om de nå har snudd i dette spørsmålet, om de nå er for konsesjonsloven. Det jeg har lest, er at Høyre er motstander av konsesjonsloven: Det skal være en helt ubegrenset frihet til å eie eiendom, enten det er personer eller selskaper bosatt her eller der. Framtida må bygge på at en balanserer interesser. En må balansere interesser gjennom folkestyret. Det vi snakker om her, er et nødvendig virkemiddel for det. Jeg vil gjenta det jeg sa avslutningsvis i mitt første innlegg: Jeg er veldig glad for den brede alliansen som nå har snekret en plattform for videre arbeid når det gjelder fordeling av makt og rettigheter i Norge.