Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2002-04-29:
Etter å ha hørt Søren Fredrik Voies innlegg kan man få en følelse av at dette SV-forslaget er et resultat av Høyres heroiske kamp gjennom mange år for å justere Reform 94. Det er det ikke! Dette forslaget er en oppfølging, og det føyer seg inn i rekken av andre justeringsforslag som vi i SV har fremmet. Under evalueringen av Reform 94 fremmet vi forslag om et nytt utdanningsnivå, nemlig det vi kaller lærekandidat. Vi fikk det vedtatt, vi fikk det lovfestet senere, og nå følger vi opp det vi sa under evalueringen om det som går på mer fleksible løp for dem som skal fram til et fagbrev. Dette er en nødvendig justering av Reform 94. Jeg er glad for at det er et så stort flertall som står bak dette forslaget. Jeg er glad på vegne av de elevene – opp til 30 pst. av elevene innenfor ulike studieretninger – som av forskjellige grunner sliter og ikke når fram til det fagbrevet de egentlig ønsker seg. Jeg er ganske overbevist om at om vi får inn denne fleksibiliteten, disse alternative veiene fram til fagbrev, vil flere nå det målet de har satt seg, og som de ønsker å få til. Det vedtaket vi fatter i dag, retter seg først og fremst mot departementet. Jeg forventer at departementet ganske kjapt følger opp, og gir klare meldinger til fylkeskommunene om at dette skal være et alternativt løp. Det skal være lettere å få dette løpet for elever som av ulike grunner trenger det. De kan mangle skolemotivasjon, være trøtte og lei skolen, og de skal da ha dette som et alternativ. Vedtaket retter seg mot fylkeskommunene som skal legge til rette for alternative løp. Det er viktig at fylkeskommunene tar dette signalet, griper det allerede fra høsten og legger forholdene til rette for elever som trenger alternative løp. Dette retter seg mot skolene som må lage systemer, strukturer, som er slik at vi kan fange opp de elevene som vil få problemer med hovedmodellen 2+2, og som dette skal være en vei for. Med vedtaket retter man seg også mot fagopplæringsrådene for å se på hvordan en kan kombinere teori og praksis innenfor det etablerte systemet. Alle disse fire partene har en utfordring på bakgrunn av det vedtaket som vi nå fatter. Vedtaket er todelt. Det går både på strukturen og på innholdet i Reform 94. Først kjapt om strukturen. Vi gjør en strukturell endring og sier at det nå skal være alternative løp. Nå vil noen si at det finnes i dag, og det gjør det for så vidt, men på bakgrunn av det Stortinget nå sier, skal det være lettere å velge alternativt i forhold til 2+2-modellen. Hovedmodellen ligger der, 2+2-modellen er hovedmodellen, men det skal være lettere å få andre løp fram til fagbrev. Det skal ikke være nødvendig med en sakkyndig vurdering, og det skal ikke være nødvendig med en stigmatisering for at elever skal få dette tilbudet. Her er det altså elevene selv, sammen med skolen, sammen med foreldre og sammen med andre aktører, som sier: Vi trenger dette, og vi må få dette hvis vi skal klare å nå fram til det som er målet. Dette kan vi klare hvis vi får et løp som er tilpasset vår motivasjon, våre evner og våre forutsetninger. Dessuten må også skolene, når dette skal være et alternativ, legge til rette pedagogiske opplegg. Det betyr at det må være et nært samspill mellom skoler og bedrifter der elevene tegner kontrakt, slik at det blir lagt opp til gode løp og et godt samarbeid, og slik at en klarer å integrere teori og praksis på en god måte. En kan og skal også der ha bedriften som læringsarena. Dette vedtaket går også på innholdet i opplæringen. Vi sier at teori og praksis, og da knytter vi det opp til den ordinære skoleundervisningen, grunnkurs og VK1, må integreres på en bedre måte enn det vi får til i dag. De som jobber med det ordinære løpet, 2+2-løpet, må være mer bevisste og lage et opplegg der elevene lettere ser sammenhengen mellom teori og praksis. Og hvis vi får det til, tror jeg også at flere vil klare hovedløpet, som tross alt står der som et hovedløp, men vi åpner nå for tilleggsløp og andre veier fram. Det er det viktige. Så helt til slutt det som går på tilskuddssatsene. Det er riktig at da vi behandlet statsbudsjettet, ble det gjort en reduksjon i bevilgningene. Vi sa også at det skulle være en samordning av satser. Men det var vel aldri noen som antydet at en skulle kutte ut tilskuddet til eksempelvis opplæringskontorene. Vi har fylker der inntil 70 pst. av lærekontraktene er etablert gjennom et opplæringskontor. Og når hele tilskuddet til opplæringskontorene blir borte, kan dette rasere tilbudet i fylkene. Dette er uholdbart, det går ikke an. I forbindelse med revidert er vi iallfall nødt til å få tilbake tilskuddet til opplæringskontorene, slik at de kan drive den virksomhet som vi er helt avhengig av hvis vi skal få det antall kontrakter som vi er nødt til å ha i årene framover.