Trond Helleland (Høyre), 2009-12-11:
Kommuneopplegget for 2010 baserer seg på regjeringen Stoltenberg IIs inntektssystem for kommunesektoren, som ble innført i 2009. Da inntektssystemet ble behandlet, tok Høyre flere initiativ for at det skulle sikres bred politisk enighet om inntektssystemet for å sikre et mer forutsigbart, enkelt og rettferdig system. Regjeringen valgte imidlertid å vedta et system som kun fikk helhetlig støtte fra regjeringspartiene. Ettersom dette systemet avviker betydelig fra det alternativet Høyre hadde, er det svært vanskelig og komplisert å fremme vårt alternative system på alle områder. Regjeringen Stoltenberg II har forlatt målet om at kommunene skal finansieres med 50 pst. av egne skatteinntekter. Høyre mener at målet fortsatt må være 50 pst., og at den kommunale skattøren burde vært satt høyere som følge av dette, ettersom grunnlaget gjennom inntektssystemet nå er endret og forslag om høyere skattøre vil ha andre fordelingsmessige virkninger enn under det tidligere systemet. Jeg vil derfor vise til hovedtrekkene i vårt alternative inntektssystem og begrense forslaget til å foreslå å opprettholde ordningen med å tilbakeføre deler av selskapsskatten til kommunene. Det er viktig at kommunene får beholde deler av selskapsskatten lokalt. Det skaper et viktig grunnlag for at kommunene kan føre en positiv og framtidsrettet næringspolitikk. Dette standpunktet ble støttet av både NHO og KS i høringen i forbindelse med nytt inntektssystem. Høyre vil derfor at 4,25 pst. av selskapsskatten tilbakeføres til kommunene. Kommuner som legger til rette for næringsutvikling og etablering av nye arbeidsplasser, bør belønnes for dette, ikke straffes. Regjeringens opplegg for kommunesektoren i 2010 er et nøkternt og stramt opplegg som vil kreve omstilling og kutt fra kommunenes side. Den økonomiske balansen som Regjeringen i sin første regjeringserklæring varslet at kommunene skulle oppnå, er lenger unna enn noen gang. Om kommunene skal kunne forbedre velferdstilbudet innenfor denne rammen, må de effektivisere driften og fokusere på å få mer kvalitet i tjenestene innenfor de samme økonomiske rammene. I 2005 overtok regjeringen Stoltenberg II en kommunesektor med utgifter under kontroll, med voksende inntekter, og som var økonomisk i stand til å sette av mer enn 3 pst. til framtidige investeringer og utrygge tider. Nå opplever kommunesektoren, utenom Oslo, for første gang et negativt driftsresultat, noe som betyr behov for kutt og omstilling. Regjeringen gjør ikke nok for å bistå kommunene i den vanskelige situasjonen eller for å dempe den forventningskrisen den har skapt. Tvert om mener Høyre at Regjeringen fortsetter å gi inntrykk av at handlingsrommet i kommunene er større enn det som er realiteten. Det er bare å ta for seg de siste ukers lokalaviser. I kommune etter kommune strammes det nå inn. Over 100 skoler er nedlagt, og kuttene går rett inn i kommunenes kjernevirksomhet. I det rød-grønne fyrtårnet Trondheim er økonomien på felgen og stemningen på bånn etter budsjettforliket som nylig ble inngått mellom de rød-grønne. Høyre mener det er behov for en kommunereform som sikrer lokalsamfunn mer frihet og større ansvar. Høyre vil derfor gjennomføre en omfattende oppgave- og kommunereform som skaper bedre tjenester og større og mer robuste kommuner. Nedleggelse av fylkeskommunen, stimulans til kommunesammenslåing, en reduksjon i antall fylkesmannsembeter samt å begrense Fylkesmannens mulighet til å overprøve kommunale vedtak, til legalitetskontroll og klage på saksbehandling vil være en del av denne reformen. Velferdssamfunnet står overfor store utfordringer. Vi trenger nyskaping og nytenking i offentlig sektor for å sikre varig velferd. Nye løsninger for drift og en aktiv og moderne arbeidsgiverpolitikk er påkrevd dersom målet om en god og effektiv offentlig sektor skal nås. Stadig flere faller utenfor arbeidsmarkedet. Veien ut av arbeidslivet er for kort, og veien tilbake er blitt for lang. Antall tapte årsverk grunnet uførepensjon, tidsbegrenset uførestønad, rehabilitering, nedsatt arbeidsevne, arbeidsledighet og ordinære tiltak økte med 25 000 til 595 000 årsverk fra 2007 til 2008. Det var først og fremst et økt antall arbeidsledige og økt sykefravær som bidro til denne økningen. Målt som andel av befolkningen i yrkesaktiv alder økte antall tapte årsverk med 0,3 pst. til 18,6 pst. i 2008. I helse- og sosialsektoren er sykefraværet størst, med 9,6 pst. Dette rammer selvsagt i stor grad kommunesektoren. Høyre har lagt fram et budsjett for ny vekst og trygge bedrifter, et løft for utdanning og forskning og et krafttak for samferdsel. Statens oppgave er først og fremst å legge til rette for at mennesker i virksomheter og institusjoner kan fungere og skape verdier for seg selv og samfunnet. Næringsliv og lokalsamfunn etterlyser mer ressurser til vei og til utdanning og forskning for å legge til rette for vekstkraftige lokalsamfunn. Derfor prioriterer Høyre disse områdene i kombinasjon med en økonomisk politikk som sikrer fundamentet for eksisterende næringsliv. Allerede nå ser vi at Regjeringen ikke oppfyller bevilgningene de har lovt gjennom Nasjonal transportplan. Bevilgningen til stamveiene er for lav, og satsingen på trafikksikkerhet for svak. Høyre stemte imot statens ansvarsfraskrivelse ved å overføre riksveiene til fylkeskommunene. Vi er redd for at disse vil forringes ytterligere, ikke fordi fylkene nedprioriterer det, men fordi det følger for lite penger med fra staten. Etter vår mening er gode kommunikasjoner den beste distrikts- og regionalpolitikken. Derfor foreslår vi å redusere posten for regional utvikling i fylkene med 800 mill. kr og setter av dette til veiformål. Høyre mener det er et behov for sterkere fokusering på integrering av dem som velger å bosette seg i Norge. Det er viktig å bruke den første fasen etter at noen har kommet hit til landet og fått opphold, til økt språk- og samfunnsopplæring og inkludering i arbeidslivet. Det er viktig at tiltakene for økt integrering i særlig grad retter seg mot kvinner og barn. Høyre ønsker å forsterke introduksjonsarbeidet. I sitt alternative forslag til statsbudsjett for 2010 foreslår Høyre bl.a. å gi deltakere på introduksjonskurs med barn i barnehagealder tilbud om gratis barnehageplass. Det foreslås også en utvidelse av tilbudet om språkkartlegging av alle fireåringer – det skal gjelde hele landet. Når en leser om språkkartlegging både fra IMDi og fra Regjeringen, synes jeg det er veldig rart å se at Regjeringen nå velger å kutte dette helt ut. Jeg finner faktisk ingen annen begrunnelse – det står ikke eksplisitt heller – enn at de politisk vil at alle barn skal gå i barnehage, fordi det er noe de mener er det beste for barna. Alle de som ikke går i barnehage eller kommer til å gå i barnehage, vil derfor starte med et handikap når de begynner på skolen. Men etter å ha hørt representanten Holmås’ innlegg, der han beskrev seg selv som en «barnehagefundamentalist», kan jeg jo skjønne at den rød-grønne regjeringen vil tvinge foreldre til å sende barna i barnehagen. Da er det rart at en straffer barna ved å fjerne verktøyet, som språkopplæringskartleggingen er. Språkkartlegging er jo et verktøy som brukes til å avdekke behov. Kanskje barnehager vil være ett virkemiddel som kan brukes, som følge av kartleggingen. Uansett vil gratis kjernetid kunne komme noen til gode, og det er heller ikke gitt at det når dem som burde nås. Høyre mener det er viktig å legge til rette for at introduksjonsordningen for nyankomne innvandrere og flyktninger omfatter hele familien. Et viktig virkemiddel for å oppnå dette er gratis barnehagetilbud til denne gruppen, under forutsetning av at både mor og far deltar i ordningen, eller er i arbeid eller utdanning. Dette vil legge bedre til rette for integrering av kvinner og barn i det norske samfunnet. Grunnleggende ferdigheter i norsk er avgjørende for barns mulighet til å lykkes i Norge. Derfor er det viktig at vi fanger opp alle barn som har språkproblemer, på et tidligere tidspunkt enn i dag. Vi ønsker altså at ordningen med språkkartlegging blir landsomfattende, og at ordningen utvikles i takt med kunnskapen som oppnås som en følge av gjennomførte evalueringer. Det er kommunene som har hovedansvaret for introduksjonsarbeidet. Høyre ønsker fortsatt tilskudd til kommunale introduksjonstilbud, og jeg er glad for at et bredt flertall nå ber om at Norsk senter for flerkulturell verdiskaping, i Drammen, fortsatt skal få støtte til sitt banebrytende arbeid med å legge til rette for innvandrere som ønsker å starte egen virksomhet. Det som er skremmende, er at et så vellykket tiltak, som koster så lite, ikke var funnet verdig til en eneste krone i neste års budsjett. Tvert imot burde inkluderingsarbeid vært fylt av denne type positive tiltak. Regjeringen har lagt til grunn at det kommer 18 500 asylsøkere i 2010. Siden 2005 har antallet asylsøkere økt fra 5 500 til ca. 18 000 i år. Høyre mener det er nødvendig å stramme inn asylpolitikken, slik at det kommer færre grunnløse asylsøkere til Norge. Vi vil derfor fremme flere konkrete forslag som vil innebære en strengere asylpolitikk. I vårt alternative statsbudsjett reduseres anslaget asylsøkere med 5 000, men vi fremmer da forslag som vil bidra til dette, bl.a. forslag om å reversere Regjeringens liberalisering i asylpolitikken, få på plass flere returavtaler, økt krav til underhold ved familiegjenforening og informasjonstiltak i land hvor de fleste grunnløse asylsøkerne kommer fra. Samtidig foreslås det etablert en instruksjonsmyndighet for Regjeringen overfor UNE i prinsippspørsmål. Dessuten bes Regjeringen om å gjennomgå prosedyrene for hvordan straffbare forhold som framkommer gjennom saksbehandlingen og asylintervjuet i UDI og UNE, blir videreformidlet og fulgt opp overfor statsadvokaten. Nå har justisminister Storberget begynt å vise gode takter, ved å sende ut grunnløse asylsøkere og ved å begynne arbeidet med retur – til Irak, bl.a. – men dette må ikke bli et stunt, dette må følges opp gjennom hele perioden. Til slutt tar jeg opp Høyres forslag og det forslaget vi har sammen med Kristelig Folkeparti.