trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2005-01-19:
Jeg er klar over bakgrunnen for at avtalen om Loran C er sagt opp, og at det er begrenset bruk av systemet som tilsier dette. Men all den tid andre land vurderer behovet for et reservesystem – altså ikke et system i daglig bruk, men et reservesystem – og vurderer det slik at Loran C kan være det beste, så er jeg fornøyd med det statsråden sier, at han har fokus på dette, og at han vil følge utviklingen framover i året.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-01-19:
Statsråden trenger penger til å innfri sine store skatteløfter. Derfor må hun selvfølgelig presse på for å få utgiftene ned. Men noe av det statsråden sier i sitt første svar, er interessant. Hun sier at man får bedre tjenester når kommunene har litt bedre råd. Det har noen av de små kommunene, for det er ikke slik som statsråden sier, at det er der det er dårligst. Tvert imot gjelder jo det noen av de store byene. Så appellerer statsråden til at vi skal være opptatt av kvaliteten på tilbudet til de svakeste. Den appellen har SV lyst til å sende tilbake til statsråden: Vær opptatt av de svakeste! Kunne ikke da statsråden ha prioritert velferd, psykiatri, omsorg og tilbud til de aller svakeste før skattelette, og sett at det er en sammenheng mellom hvor mye penger vi er villige til å gi til kommunesektoren, og de tilbudene kommunesektoren kan gi innbyggerne sine? Det er sammenheng mellom pengene de får, og den kvaliteten de er i stand til å gi. Statsråden har tydeligvis tatt et helt annet verdivalg.
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2005-01-19:
Det finst mange argument for at ein reduksjon av talet på kommunar i Noreg kan vere ønskjeleg, m.a. behov for større og meir robuste fagmiljø, endringar i oppgåvefordelinga mellom forvaltningsnivå og potensielle effektiviseringsgevinstar. Men det finst òg fleire moment som svekkjer effektiviseringsargumentet: Innsparingane er usikre, eventuell kostnadsinnsparing oppnår ein først etter ein lang og tung omstillingsperiode, ulike skatteinntektsgrunnlag mellom kommunane, som kan bety dårlegare inntektsgrunnlag pr. innbyggjar for dei rikaste kommunane i ein samanslutningskonstellasjon, og fleire andre argument. Er det statsrådens politikk no at det er ein naturleg konklusjon at ein treng større tiltak for å smørje prosessen dersom ein skal få til frivilligheit? Eller blir det i det heile ei frivilligheit frå Regjeringas side? Og har statsråden ein kommentar til ordføraren i Bærum, som uttalte nyleg at dette ikkje er bra for lokaldemokratiet?
Eli Sollied Øveraas (Senterpartiet), 2005-01-19:
Eg vil stille følgjande spørsmål til kommunal- og regionalministeren: «Vanylven kommune i Møre og Romsdal har mista svært mange arbeidsplassar dei siste åra. Tap av arbeidsplassar gir små lokalsamfunn store omstillingsutfordringar. Møre og Romsdal fylke har gitt tilsegn om å støtte omstillingsarbeidet i kommunen med ei årleg løyving på 1 mill. kr i 4 år. Kva vil statsråden gjere for å sikre Vanylven sin status som omstillingskommune?»
Eli Sollied Øveraas (Senterpartiet), 2005-01-19:
Dei opplysningane som statsråden her kjem med, er eg òg kjend med, men eg vil jo streke under at dei siste tre åra har Vanylven, ein kommune med om lag 3 800 innbyggjarar, mista om lag 400 arbeidsplassar, nesten 25 pst. Og som statsråden sa, har Vanylven vist både evne og vilje til omstilling. Eg vil òg minne om at dei vann den såkalla solsikkeprisen i 2004. Både Årdal og Høyanger i Sogn og Fjordane har tidlegare fått tildelingar som liknar på det som vi karakteriserer som omstillingsmidlar. Mitt spørsmål til statsråden, som eg skulle ønskje ho kunne gi eit meir utfyllande svar på, er: Ser ikkje statsråden at Vanylven med dei spesielle problema denne kommunen har, kan komme under den same kategorien som dei to nemnde kommunane i Sogn og Fjordane?
Eli Sollied Øveraas (Senterpartiet), 2005-01-19:
Skal dette fungere heilt i tråd med det som statsråden her hevdar, bør det nok betydeleg større midlar til. I Vanylven var Olivin ei hjørnesteinsbedrift som gjekk med overskott, og så seint som i 1999 var det 116 mill. kr i utbytte som gjekk til den norske stat. Også ved salet kom det inn store midlar i statskassa. Vanylven har mista arbeidsplassar, dei har mista kompetanse, og dei føler altså at her er det staten – storsamfunnet – som sviktar. Med deira bidrag inn i statskassa får dei lite igjen. Eg kan vere einig i tankegangen til kommunalministeren når ho seier at dette skal skje i regi av fylkeskommunen, men Vanylven er jo eit veldig spesielt tilfelle, så det burde vere mogleg å gå inn og sjå spesielt på det. Kan statsråden då forstå at det i lokalsamfunnet blir opplevd som svært bittert at dei blir tappa for både arbeidsplassar og kompetanse?
Trine Skei Grande (Venstre), 2005-01-19:
«Fedre som nektes samvær med sine barn, må i dag betale høye bidrag, da samværsfradraget kun vurderes ut fra hvor mye tid far tilbringer med barna. Årsak til manglende samvær vurderes ikke. Noen ganger kan årsaken være at mødre saboterer samværsavtalen. Synes statsråden det er greit at vi har et system som premierer mødre som nekter fedre samvær med sine barn?»
Trine Skei Grande (Venstre), 2005-01-19:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er klart at de nye reglene har ført til færre konflikter for mange. Men for dem det gjelder, blir ikke dette mindre urettferdig sjøl om noen andre har oppnådd større rettferdighet. Jeg tror den langvarige likestillingsinnsatsen har gjort at vi kanskje har fått en annen type fedre – fedre som har lyst til å stille opp mer for barna sine. Derfor har jeg tre spørsmål til statsråden. For det første: Hvis tvangsmulkt er et av virkemidlene, går det ikke da an å legge den inn i dagens bidragssystem istedenfor at dette skal inn for domstolene? For det andre: Skjønner statsråden at det oppfattes som urettferdig når man først ikke får se sine barn og «sabotasjen» av samværsavtalen så dokumenteres for at man også skal betale mer fordi man ikke har fått sett sine barn? For det tredje: Kan statsråden forsikre meg om at det ikke skal være noen ideer som ikke skal være gjennomprøvd med tanke på virkemidler for å rette opp denne urettferdigheten når man skal gå igjennom systemet på nytt?
Trine Skei Grande (Venstre), 2005-01-19:
Jeg takker statsråden. Jeg syns det er betryggende at hun ikke skal la noen steiner være uvendt. Jeg er også helt enig med statsråden i at barnet skal være i fokus, og i at det i de fleste historiene vi har hørt om, nok sikkert går «den andre veien». De fleste historiene jeg har hørt, og de henvendelsene jeg har fått om dette, går nok også den andre veien. Men det betyr ikke at urettferdigheten overfor dem som har lyst til å være «ordentlige» fedre, føles mindre, sjøl om det tradisjonelt kanskje har vært flere fedre som har droppet avtaler, enn som har vært frustrert over ikke å få holdt dem. Kan statsråden forsikre meg om at hun fortsatt skal ha dette i fokus, sjøl om de fleste historiene kanskje går den andre veien?
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2005-01-19:
Jeg har stor forståelse for dem som opplever at de har et dobbelt problem fordi de ikke får se barna sine og i tillegg ikke får fradrag i samværsbetalingen sin. Jeg har stor forståelse for dette. Det er også en del problemstillinger den andre veien, der samværsforeldre har gjort en avtale og der den ene ikke møter opp. Det var store konflikter om samvær i noen av skilsmissefamiliene også før nytt regelverk trådte i kraft. Ingen ideer skal være uprøvd, og hvis representanten Skei Grande og, for den del, andre har ideer om hvordan dette kan håndteres bedre, både før, under og etter evalueringen, tar vi imot dem med takk. Når det gjelder tvangsmulkt inn i dagens bidragssystem, er det nettopp et forslag til løsning som det kan være aktuelt å evaluere. Men jeg skal forsikre om at vi skal evaluere ordningen, og vi er allerede godt i gang med det.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2005-01-19:
Det kan jeg forsikre. Det er svært viktig for et barn å ha mest mulig kontakt med begge foreldrene, også etter samlivsbrudd. Jeg kan også nevne at vi kommer til å se på andre lands ordninger på dette feltet. Sverige har en litt annen ordning, der man beregner samværsbetalingen ut fra det faktiske samværet som har vært, selv om man også kan avtale på forhånd. Så de har to innganger til denne problemstillingen. Vi har selvfølgelig ennå ikke tatt stilling til om dette kan være en måte å gjøre det på også i Norge. Jeg kan nevne at i Danmark er man nå i gang med å se på nye systemer for samvær. Så vi følger også godt med i utlandet. Jeg håper vi skal komme fram til en bedre løsning dersom det viser seg at dette er et svært stort problem.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2005-01-19:
Spørsmålet er stilt til utdannings- og forskningsministeren. Jeg vil som ansvarlig statsråd for kontantstøtteordningen besvare spørsmålet. Etter kontantstøtteloven er det et vilkår for rett til kontantstøtte at både barnet og den som mottar kontantstøtte, er bosatt i Norge. Ved utenlandsopphold som overstiger tre måneder, faller stønaden bort. Bakgrunnen for denne regelen er at retten til kontantstøtte er nært knyttet opp til om og i hvilken grad barnet benytter barnehageplass med offentlig driftstilskudd. Dette betyr at ingen som drar utenlands for mer enn tre måneder, har rett til kontantstøtte etter kontantstøtteloven. Dette gjelder uavhengig av formålet med utenlandsoppholdet, uavhengig av om familien oppholder seg i eller utenfor EØS-området, og uavhengig av om de er trygdet i Norge under utenlandsoppholdet. Enkelte grupper i EØS-området har likevel rett til kontantstøtte i kraft av EØS-avtalen. Dette gjelder ikke studenter. Jeg vil understreke at det heller ikke er slik at alle norske arbeidstakere i EØS-området får kontantstøtte. En nordmann som arbeider i Tyskland, er som hovedregel trygdet der og får ikke kontantstøtte eller andre trygdeytelser fra Norge. I desember 2004 var det 146 norske statsborgere som mottok kontantstøtte etter EØS-reglene. Disse personene er offentlige tjenestemenn eller utsendt fra norsk arbeidsgiver for en kortere periode. Det er disse gruppene som er gitt unntak fra hovedregelen om at man skal være trygdet i det landet man arbeider i. Andre som oppholder seg i utlandet i mer enn tre måneder, får altså ikke kontantstøtte, selv om de er medlem i folketrygden under utenlandsoppholdet. Dersom norske studenter i utlandet skulle få rett til kontantstøtte for sine barn, mener jeg at retten ikke kunne begrenses til EØS-området, men måtte gjelde generelt. Jeg mener dessuten at det ville være urimelig å gi kontantstøtte under utenlandsopphold bare til studenter og ikke til andre grupper nordmenn i utlandet. Etter min vurdering taler derfor gode grunner for å opprettholde dagens strenge bosettingskrav.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2005-01-19:
Studenter som reiser til utlandet, behandles likt med andre grupper som reiser til utlandet. Kontantstøtten kan altså ikke eksporteres. Jeg har vært inne på det lille unntaket som er i forbindelse med EØS-avtalen, men da er man altså arbeidstaker, sendt ut fra Norge og ansatt i en norsk bedrift. Så de behandles likt. Det er utgangspunktet for mitt svar. Jeg vil også vise til at i forbindelse med evalueringen av kontantstøtten så sent som i 2002, ved behandlingen av Innst. S. nr. 94 for 2001-2002, hadde Stortinget dette oppe til vurdering, og man hadde en merknad om dette. Det tar for lang tid å lese denne opp, men jeg føler at Stortinget har håndtert denne saken og sagt at det ikke er flertall for at man skal eksportere kontantstøtten med studentene ut av landet.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2005-01-19:
Det er klart det er viktig at norske studenter får mulighet til å reise utenlands, som representanten sier, og de blir også oppmuntret til det. Når det gjelder kontantstøtten og mitt ansvarsområde, mener jeg at kontantstøtten ikke er det virkemiddelet som skal til. Det vil ha en god del konsekvenser dersom man skulle gi kontantstøtten også til andre enn studenter, og det ville være vanskelig å ikke gjøre det. Vi kunne også komme opp i den problemstillingen at f.eks. utenlandske studenter i Norge da ville kunne kreve å få kontantstøtte mens de studerer i Norge. Det er det ene. Det andre er – jeg tror jeg skal lese merknaden i innstillingen som jeg nevnte tidligere. Den er veldig kort: «Komiteens medlemmer fra Høyre og Kristelig Folkeparti viser til ANSAs innspill i forbindelse med komitehøringen om kontantstøtten til utenlandsstudenter med småbarn. Disse medlemmer vil påpeke at kontantstøtten er et alternativ til en offentlig støttet barnehageplass og mener at denne problemstillingen gjelder generell trang økonomi og at situasjonen for studenter med småbarn bør sees på i studiefinansieringssammenheng.» De andre partiene hadde ikke kommentarer til denne merknaden, som altså gjaldt en del av evalueringen av kontantstøtten. Siden det er så kort tid siden Stortinget hadde dette oppe, så har jeg heller ikke hatt grunnlag for å gå inn og endre kontantstøtteloven i så henseende.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2005-01-19:
Jeg har stilt følgende spørsmål om utdanningspolitikk til utdanningsministeren, og derfor er jeg ekstra spent på svaret fra en annen statsråd: «Kvalitetsreformen for høyere utdanning legger vekt på at norske studenter skal få internasjonal erfaring, både full utdanning i utlandet og utenlandsopphold/studie som ledd i at utdanning i Norge oppmuntres. Det er derfor viktig at rammevilkårene for studentene legges til rette for at studieopphold i utlandet kan gjennomføres uten stor økonomisk belastning for studentene. Hva vil statsråden gjøre for at norske studenter som har krav på kontantstøtte i Norge, også får kontantstøtte når de studerer i utlandet?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2005-01-19:
Jeg takker for svaret. Utgangspunktet for spørsmålet er altså det utdanningspolitiske aspektet. Jeg gjentar at det er slik at vi oppmuntrer studenter til å dra utenlands, faktisk også i mer enn tre måneder. Virkeligheten for mange er at man ikke får med seg de økonomiske ordninger man har som student i Norge, ved et norsk lærested, om man er norsk og har barn når man er student, men følger oppfordringen og drar utenlands. Mener statsråden at det er en rettferdig og forståelig studentpolitikk? Mener statsråden at en slik forskjellsbehandling støtter opp under myndighetenes ønske om at norske studenter skal skaffe seg internasjonal erfaring i løpet av sin utdanning?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2005-01-19:
Det er fortsatt slik at dette spørsmålet er tatt opp for å forsøke å kaste lys over det utdanningspolitiske aspektet. Beregninger foretatt av ANSA – ganske ferske sådanne – viser at det på årsbasis kan dreie seg om ca. 3,5 mill. kr. Det er flere ting man kan gjøre for å sørge for at norske studenter i utlandet får de samme betingelsene som norske studenter i Norge. Man kan altså endre regelverket for kontantstøtte for dem som oppholder seg i utlandet, også i lengre tid enn de 30 dagene som statsråden har vært inne på, eller man kan ta et initiativ for å sikre ordninger som gir en tilsvarende støtte knyttet til opphold eller forsørgerbyrde når man er student i utlandet. Vil statsråden ta initiativ til at man kan få på plass slike endringer, slik at man fortsatt oppmuntrer til at norske studenter tar et opphold i utlandet?
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
I budsjettforslaget for 2002 ble det redegjort for Regjeringens forslag om at Norge skulle trekke seg ut av Loran C-samarbeidet. Avtalen måtte sies opp i 2004 for at Norge skulle kunne tre ut av avtalen etter første tiårsperiode. Norske myndigheter har vurdert Loran C som backup-system. Før forslaget om å tre ut av avtalen, gjennomførte Fiskeri- og kystdepartementet en norsk brukerundersøkelse. Det kom tilbakemeldinger om at Loran C var svært lite brukt. Det var derfor ikke aktuelt med videreføring av den såkalte NELS-avtalen for en ny avtaleperiode. Av de seks medlemslandene har Danmark, Nederland, Irland, Tyskland og Norge besluttet å trekke seg ut av avtalen etter første periode. Det er bare Frankrike som har besluttet å fortsette med Loran C. Norske myndigheter har derfor sendt ut varsel om at de norske Loran C-stasjonene vil bli lagt ned med virkning fra 1. januar 2006. Jeg vil imidlertid gjøre oppmerksom på at vi likevel følger nøye med i den navigasjonspolitiske utviklingen i EU. I årets budsjettforslag har vi vist til at EU har vurdert sårbarheten ved å basere seg ensidig på GPS. EU har funnet ut at det er ønskelig å etablere et eget europeisk satellittnavigasjonssystem, Galileo. Regjeringen besluttet derfor i desember 2004 at Norge skal søke EU om forhandlinger for å få delta i Galileo-prosjektet. Dette vil også gi Norge innflytelse i utviklingen av Europas navigasjonsinfrastruktur. Vi deltar allerede i arbeidet med å utarbeide en europeisk radionavigasjonsplan. I den sammenheng vil også behovet for mulige tilleggssystemer bli vurdert. EU har ennå ikke definert hvilket system som er ønskelig. Loran C er en av flere kandidater. I Norge vil vi drive Loran C ut 2005. Det betyr at vi opprettholder vår gode Loran C-kunnskap og kompetanse i 2005. Hvis det så viser seg at EU velger Loran C som backup-system, vil det være mulig å vurdere fortsatt norsk drift av systemet fram til rundt sommeren 2005. Jeg er også klar over at det amerikanske Federal Aviation Administration har gjennomført en studie om Loran C. Denne tekniske studien konkluderer med at Loran C vil kunne brukes som et erstatningssystem, med en del begrensninger. Vi følger også utviklingen i USA for å kunne vurdere om vi skal stenge eller om vi skal videreføre Loran C som et nasjonalt navigasjonssystem utover 2005, akkurat som vi følger utviklingen i EU. Men når vi har sagt opp avtalen, har det sammenheng med at skulle vi kunne tre ut av den, måtte vi gjøre det før nyttår. Men vi følger utviklingen.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
Jeg vil bare presisere at vi har sagt opp avtalen ikke minst på bakgrunn av en undersøkelse som viste at Loran C er svært lite brukt innenfor alle mulige former for kommunikasjon, og det var også entydig ifølge høringsinstansene at man ikke gjorde bruk av det. Men samtidig har vi et åpent øye for den utviklingen som nå foregår internasjonalt. Vi har inngått avtale med EU om utvikling av Galileo, og vi har da ennå tid til eventuelt å revurdere hvis det skulle vise seg at det skjer en ny utvikling i Europa, eller i USA, for den saks skyld. Så vi har døra åpen, men vi har staket ut veien på bakgrunn av de brukerundersøkelser vi har gjort.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
Ja – jeg har ikke noe å legge til. Vi følger utviklingen, og så får vi se hvor det bærer hen.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
Spørsmålet representanten Hedstrøm her stiller, er omfattende og har også klar relevans for andre bompengeselskap enn Østfold Bompengeselskap AS. Det dreier seg i hovedsak om håndteringen av inngåtte abonnementsavtaler ved overgang til AutoPASS. Et konkret svar på spørsmålet krever en grundigere vurdering av alle sider ved saken enn det har vært mulig å gjøre som grunnlag for et spørretimespørsmål. Jeg må derfor, på vegne av samferdselsministeren, be om å få komme tilbake til Stortinget med en skriftlig redegjørelse så raskt som mulig.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
Jeg har ikke grunnlag for å ta den endelige konklusjonen, men deler de spørsmål som blir reist av representanten Hedstrøm. Derfor vil samferdselsministeren og Samferdselsdepartementet forfølge saken overfor Vegvesenet, fordi man ikke uten videre kan gå god for den praksis som Østfold Bompengeselskap her har valgt. Men vi ser behov for å gå dypere inn i det og få belyst de spørsmål som spørsmålsstilleren her tar opp. Vi vil så komme tilbake til Stortinget med en skriftlig redegjørelse når vi har fått avdekt forholdene og trukket en konklusjon.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
Mindreforbruket i 2004 skyldes i stor grad at etaten har vært i sterk omstilling. Hele bevilgningen til investeringsformål innenfor Statens vegvesens budsjett for 2004 er imidlertid øremerket til konkrete prosjekter. Å omdisponere ubrukte midler til nye prosjekter vil medføre at allerede prioriterte prosjekter ikke kan gjennomføres som forutsatt. Jeg kan derfor ikke gå inn for et slikt prinsipp. For å unngå å komme i samme situasjon i 2005 er Statens vegvesen i ferd med å iverksette en rekke tiltak. Blant annet vil kapasiteten til å utarbeide konkurransegrunnlaget bli økt. For å bedre effektiviteten ved gjennomføring av mindre tiltak som tidligere ble gjennomført som enkeltkontrakter, vil disse i større grad enn tidligere bli slått sammen i større samlekontrakter. Omfanget av totalentrepriser hvor entreprenøren får prosjektansvaret, vil også bli økt. For å oppnå bedre styring og økt mulighet til å iverksette tiltak i løpet av året legges det opp til å utarbeide bedre og hyppigere prognoser for forbruket tidligere på året. Jeg har for øvrig bedt om å bli holdt orientert om framdriften i tiltakene.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
Jeg skylder å gjøre oppmerksom på at det er samferdselsministeren som har tatt tak i disse tingene. Det er ikke en konsekvens av at fiskeri- og kystministeren går inn på samferdselsministerens område, at spørreren er tilfreds. Men den problemstillingen som reises, er klart en problemstilling som trenger økt overvåkning, og jeg har tillit til at de tiltakene som Vegvesenet nå har iverksatt, skal gi resultater, slik at man unngår å komme i denne situasjonen for ofte. Når det gjelder bruk av OPS, er det, som spørreren sier, et av de virkemidlene og et av tiltakene som et bredt flertall i Stortinget har ønsket, og som Regjeringen stiller seg bak, nettopp for å få mer vei og mer trafikksikkerhet ut av hver krone.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
Nå er fiskeri- og kystministeren høyt til fjells, men jeg skal svare på dette spørsmålet. Når et tog kjører på et dyr, er sammenstøtet så kraftig at i nærmere 90 pst. av tilfellene dør dyrene momentant. I noen tilfeller må dyret avlives av lokomotivfører. Verken kommunene eller Jernbaneverket har utgifter til avliving i slike tilfeller. De døde dyrene hentes av Jernbaneverket, som også dekker kostnadene til fjerning av kadaver og avfallshåndtering. Jernbaneverket dekker med andre ord de største kostnadene knyttet til dyrepåkjørsler. Ved noen påkjørsler, ca. 10 pst. av tilfellene, dør ikke det påkjørte dyret med en gang og klarer å bevege seg et stykke bort fra påkjørselsstedet. Disse dyrene er som regel skadet, og det er da av dyrevernsmessige hensyn behov for å ettersøke dyrene og avlive dem hvis skadene er for store. Ansvaret for ettersøk er forskjellig, avhengig av om det er vilt eller husdyr. Når det gjelder ettersøk av elg, er dette kommunenes ansvar i henhold til viltloven § 48. Samtidig må det være kvalifisert personell fra Jernbaneverket med ved ettersøk av dyr langs jernbanesporet, slik at de som utfører søket, kan arbeide under trygge forhold. Dette er hjemlet i jernbaneloven. Jernbaneverket er kjent med at flere kommuner er negative til å dekke utgifter til sikkerhetsmann fra Jernbaneverket i forbindelse med ettersøk. Denne kostnaden er av Jernbaneverket anslått å beløpe seg til totalt ca. 500 000 kr årlig for alle kommunene På det konkrete spørsmålet er det opplyst at Jernbaneverket og Kommunenes Sentralforbund har startet arbeidet med å finne en løsning på saken. Jernbaneverket er innstilt på, sammen med Kommunenes Sentralforbund, å komme fram til en god løsning.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
Jeg er selvfølgelig klar over at enkelte kommuner blir hardere belastet enn andre i en slik sammenheng. Men det har jo sammenheng med at jernbanesporet går der det går. Hvis man da er så heldig eller uheldig at det også er mye elg, er det naturligvis slik at enkelte kommuner vil bli rammet mer enn andre. Når Kommunenes Sentralforbund og Jernbaneverket nå har satt seg ned for å gjennomdrøfte dette og søke å komme fram til enighet om en kostnadsdekning, synes jeg ikke det er grunnlag for å komme med en konklusjon fra departementets side på dette tidspunktet. Men jeg går ut fra at vi alle kan være enige om at det ikke blir en god løsning jeg kan annonsere her, med mindre også Jernbaneverket bidrar til en løsning.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
Jeg kan forsikre om at samferdselsministeren vil følge opp saken, og at det nå skal bli tatt en avgjørelse mye raskere enn da spørreren tok opp dette forrige gang.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
På bakgrunn av spørsmålsstillingen og artikkelen som representanten Lysbakken henviser til i sitt spørsmål, går jeg ut fra at representanten ber om min vurdering av om en kvalitetssikringsrapport av Ringveg Vest, utarbeidet av HolteProsjekt, skal offentliggjøres. Kvalitetssikringsrapporten er utarbeidet på oppdrag fra Samferdselsdepartementet og ikke fra Vegdirektoratet. Rapporten er basert på Finansdepartementets rammeavtale om ekstern kvalitetssikring av store statlige investeringer med kostnadsramme over 500 mill. kr. Dagens praksis når det gjelder offentlig innsyn i slike rapporter, er at rapportene unntas offentlighet fram til det aktuelle prosjekt er lagt fram for Stortinget til bevilgning, herunder at resultatet fra kvalitetssikringen er omtalt for Stortinget. Av dette følger at rapporten om Ringveg Vest vil bli offentliggjort så snart saken er fremmet for Stortinget. Som det går fram av omtalen i statsbudsjettet for 2005, legger Samferdselsdepartementet opp til å komme tilbake til Stortinget med saken våren 2005.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
Når man sammenlikner med bybanen i Bergen og kvalitetssikringen der, er jo det et oppdrag utført av Bergen kommune, som er byggherre for bybanen, og Bergen kommune har valgt å offentliggjøre den rapporten, hvilket de står fritt til å gjøre. Den rapporten som omtales her, vil bli offentliggjort, og den vil tilflyte Stortinget i løpet av våren. Det blir derfor feil å påstå at dette blir unntatt offentlighet. Det vil bli innsyn. Samtidig er det slik at Samferdselsdepartementet og Vegvesenet er i gang med å vurdere om slike kvalitetsrapporter skal deles i to – med en del som unntas offentlighet med den begrunnelse at det vil ha innflytelse i en anbudsprosess. Hvis man offentliggjør Vegvesenets forhandlingsstrategi, som vil kunne avdekkes gjennom en slik rapport, vil det kunne virke kostnadsdrivende. Men, som sagt, den aktuelle rapporten vil Stortinget få seg forelagt, og jeg synes det er rimelig at Stortinget først får den til innsyn.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-01-19:
Jeg kan bare understreke at den praksis som følges her, er den praksis som har vært fulgt også i andre saker, nemlig at slike rapporter unntas offentlig innsyn fram til det aktuelle prosjektet legges fram for Stortinget til bevilgning. Det er den praksis som følges her. Men Stortinget skal få seg dette forelagt og få det nødvendige innsyn i løpet av våren. Sammenlikningen med bybanen i Bergen blir feil fordi det er et oppdrag som er utført av Bergen kommune, som har en annen praksis. Det skal ikke til Stortinget for å få sin godkjenning.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2005-01-19:
Jeg har følgende spørsmål til fiskeri- og kystministeren, som svarer på vegne av samferdselsministeren: «1. februar i fjor endret Østfold Bompengeselskap AS klippekortene sine. Endringen består i at kortene ikke lenger gjelder for et visst antall passeringer, men for en viss sum penger. Ved nyttår steg takstene betydelig, slik at 30 000 østfoldinger som abonnerer, nå får langt færre passeringer ut av det de har betalt. Mener statsråden det er en holdbar praksis som er etablert av Østfold Bompengeselskap AS, eller brytes gjeldende regelverk?»
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2005-01-19:
Jeg takker statsråden for svaret, som var meget tilfredsstillende. Det betyr at departementet må gå inn i problemstillingene på bred basis og gi Stortinget et fyllestgjørende svar. Vi mener at denne saken reiser spørsmål om bompengeselskapets standardavtale i forhold til markedsføringslovens bestemmelser. Vi mener at når det inngås en avtale, må det være utgangspunktet for avtalen som er gjeldende, og at man ikke fra den ene parts side innfører endringer i avtaleperioden. Det skal bli spennende å se hvilke konklusjoner departementet vil gjøre her, om nye regler på standardavtale fra bompengeselskapet kan gis tilbakevirkende kraft, eller om det her er snakk om et regelrett avtalebrudd.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2005-01-19:
Jeg ønsker ingen oppfølging. Jeg er fornøyd med statsrådens svar.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2005-01-19:
Jeg vil få lov til å stille følgende spørsmål til fiskeri- og kystministeren: «Ifølge Vegvesenet kostet trafikkulykkene med personskade i Oppland over 1 mrd. kr i fjor. For 2004 står hele 700 mill. kr av bevilgede midler ubrukt på Vegvesenets budsjett, mens Oppland har flere veiprosjekter som har stått på venteliste i mange år, og ulykkesfrekvensen er høy på enkelte steder. Vil statsråden medvirke til at ubrukte midler snarest mulig kan benyttes på ulykkesutsatte strekninger som har ventet i flere år på utbedringer?»
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2005-01-19:
Jeg takker for svaret. Det var veldig bra, og det var hyggelig at man vil sette fart på Vegvesenet. Vegvesenet har hatt en god del problemer, og det går litt for sakte. Det som derimot går veldig bra, og som Regjeringen har satt i gang med støtte av Fremskrittspartiet, er de såkalte OPS-prosjekter, offentlig-privat samarbeid. I forrige uke la Regjeringen fram enda et nytt OPS-prosjekt, som er E18 ved Grimstad. Det viser seg at dette har en byggetid som er 40 pst. raskere enn det det offentlige har. Vil statsråden medvirke til at det kan settes i gang enda flere slike OPS-prosjekter, hvor man lar private ha både planleggingen, byggingen og driften av veistrekningene?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2005-01-19:
Jeg er fornøyd og takker for svaret.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2005-01-19:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Stor-Elvdal kommune i Hedmark er en av flere kommuner som mener det er urimelig at de må betale for avliving av elg påkjørt av tog, slik Jernbaneverket nå krever. Dette kan bli beløp på ca. 100 000 kr årlig. Kostnaden skyldes at av sikkerhetsmessige årsaker har ikke kommunens folk adgang til skinnegangen uten at det er med sikkerhetspersonell fra Jernbaneverket. Mener statsråden dette høres rimelig ut, og vil hun bidra til at kommunene slipper denne kostnaden?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2005-01-19:
Jeg takker statsråden for svaret, som selvfølgelig pr. dags dato ikke gav noe klart svar på hva som skal skje framover, men som viser til forhandlinger og samarbeid mellom KS og Jernbaneverket, hvor man er innstilt på å komme fram til en god løsning. Det er positivt. Grunnen til at jeg tok opp dette spørsmålet, er at enkelte kommuner, som bl.a. Stor-Elvdal, har en stor del av antall ulykker mellom tog og elg og dermed store utgifter og arbeid i forbindelse med ettersøk og avliving av vilt. Vil det bli slik som denne kommunen er redd for, at de vil få utgifter til Jernbaneverkets sikkerhetsfolk på anslagsvis ca. 100 000 kr årlig, selvfølgelig varierende med antall ulykker mellom tog og elg? En skulle tro det ville være naturlig at kommunen dekket sine utgifter og Jernbaneverket sine. I henhold til en avtale fra 2001, som det nå ses på, står det i punkt 7 at Jernbaneverket og kommunen dekker sine respektive kostnader til legepersonell og materiell. Slik ønsker jeg at det skal være.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2005-01-19:
Jeg takker spesielt for det siste, at også Jernbaneverket kjenner sin besøkelsestid og sitt ansvar og ikke pålegger kommunen sine utgifter. Jeg har tatt opp dette spørsmålet før. Det var for nesten nøyaktig fire år siden, den 28. februar 2001, så dette er ikke et nytt problem. Men jeg er fornøyd med det siste svaret, at Jernbaneverket ser på sine utgifter. Jeg tolker det positivt, at Jernbaneverket tar sine utgifter, og kommunen tar sine, og så er vi happy alle sammen.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2005-01-19:
«I en artikkel i Bergensavisen 5. januar går det fram at prisen på veiprosjektet Ringveg Vest i Bergen fortsetter å stige. Et internt notat til vegdirektøren skal vise at prisen på prosjektets første byggetrinn har økt fra 1 010 til 1 048 mill. kr. Likevel skriver vegdirektøren i kontrakten for prosjektet at «Vegdirektoratet vil komme tilbake til kostnadsoverslag». Vil statsråden ta initiativ til at rapporten Vegdirektoratet har fått laget om Ringveg Vest, blir gjort offentlig?»
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2005-01-19:
Jeg takker for svaret. Det har kommet fram at også lokal presse har bedt Vegdirektoratet om å få innsyn i de vurderingene som gjelder prisoverslag. Det som er spesielt med denne situasjonen, er at det har kommet fram at Vegvesenet i et internt notat selv har operert med kostnadsøkning, uten at verken presse eller andre får en mulighet til å verifisere dette. Problemet er at Ringveg Vest stadig måles opp mot et annet prosjekt, nemlig bybanen i Bergen, der kvalitetssikrings- og konsekvensutredningsrapportene er blitt offentliggjort. Dette gjør debatten ganske håpløs når man ikke får innsyn i disse kostnadsoverslagene for ringvegen. Spørsmålet er om det er mulig for Samferdselsdepartementet på et tidligere tidspunkt å offentliggjøre de opplysninger som måtte ha relevans for kostnadsspørsmål.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2005-01-19:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg er også glad for at vi snart vil få innsyn i disse dokumentene. Samtidig er det som kjent slik at denne saken har versert i offentligheten lenge. Det er en god stund siden denne rapporten var ferdigstilt, og enkelte av konklusjonene lekker altså ut og gjør det vanskelig å føre en opplyst debatt om framtiden for prosjektet. Det reiser også spørsmål ved om veimyndighetene har en agenda, bl.a. når det gjelder veiprosjektene satt opp mot bybanen. Derfor ville det vært bra for alle parter i denne saken om opplysningene hadde blitt offentlige på et tidligere tidspunkt. Bergen kommune har altså gjort et valg om å offentliggjøre sin rapport. Det valget kunne selvsagt departementet også ha gjort. Selv om praksis her følges, kunne man ha gjort en vurdering av en tidligere offentliggjøring, særlig av de tallene som gjelder mulige kostnadsoverskridelser, som er et sentralt poeng i debatten.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2005-01-19:
Jeg har et spørsmål som var fremmet til fiskeri- og kystministeren, men som statsrådene har bestemt skal besvares av forsvarsministeren: «I Fiskeribladet for 4. januar i år hevder sjefen for Kystvaktskvadron Nord at det magre kystvaktbudsjettet vil medføre langt færre patruljedøgn med helikopterbærende fartøyer og dermed færre inspeksjoner. Det hevdes at dette bl.a. vil medføre dårligere tall og større usikkerhet omkring den russiske omlastingen i Barentshavet. Kan statsråden bekrefte at det er slik, eller mener statsråden at Kystvakten med gjeldende økonomiske rammer kan ivareta oppgavene like bra som tidligere?»
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2005-01-19:
Jeg takker statsråden for svaret, men jeg er ikke helt fornøyd med den måten dette spørsmålet blir besvart på. Min hensikt med spørsmålet var å få vite om den ansvarlige statsråd for Fiskeri- og kystdepartementet er bekvem med en situasjon hvor fagfolk hevder at Kystvakten ikke har muligheter til å føre kontroll med f.eks. overfiske. En viktig del av Kystvaktens kartleggingsarbeid er å foreta inspeksjoner om bord i russiske trålere, der man bl.a. kontrollerer og tar kopi av fangstdagbøkene for å se om det står i forhold til fangstene. Mitt spørsmål blir da: Mener statsråden, med de reduksjonene og/eller endringene som statsråden nå har i sitt svar, at dette kan opprettholdes framover på et like høyt og godt nivå som det vi har hatt hittil?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2005-01-19:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg har lyst til å spørre kort om det som er kommet fram i media, kun er medieskapt, og om det som er kommet fram, bl.a. i Fiskeribladet i en omfattende reportasje den 4. januar i år, er helt ubegrunnet. Når jeg som stortingsrepresentant spør om disse tingene, er det fordi jeg synes slike oppslag er alvorlige, og jeg synes vi har en felles oppgave i å avklare om dette er medieskapt, eller om det er fagfolks uttalelser.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-01-19:
I svaret mitt opplyste jeg at når det gjelder den havgående kystvaktflåten, planlegges produksjonen opprettholdt på samme nivå som i fjor, og at det for de helikopterbærende fartøyene legges opp til en liten økning. Det betyr at påstander om langt færre patruljedøgn for den ytre kystvakten, den havgående flåten, altså er tilbakevist i mitt svar. Når det gjelder fagfolks uttalelser, synes jeg vi særlig bør vektlegge de fagfolk som er ansvarlige for Kystvakten og for dens patruljering og vår tilstedeværelse i nord. Jeg konstaterer at Jan Eirik Finseth, generalinspektør for Sjøforsvaret, sier at vi som en følge av moderniseringen av Kystvakten får en bedre og mer effektiv overvåkning av havområdene. Jeg konstaterer at sjefen ved Landsdelskommando Nord også sier at han tilbakeviser påstander i media om at budsjettkutt vil føre til en redusert overvåkning av havområdene, spesielt av russisk fiske i Barentshavet. Dette er to fagfolk som har ansvar for dette området.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-01-19:
Jeg er helt enig med representanten Bendiks H. Arnesen. Det er klart at når det skapes et inntrykk av at det står dårligere til enn det gjør, er det viktig for folk som er opptatt av sikkerheten langs kysten og av fiskekontroll, å få skikkelige svar. Derfor vil jeg gjøre spørreren oppmerksom på at både generalinspektøren for Sjøforsvaret, kontreadmiral Jan Eirik Finseth, og sjefen for Landsdelskommando Nord gikk ut i media med en egen artikkel den 5. januar, dagen etter at dette stod i Fiskeribladet, der de tilbakeviste påstandene. Jeg vil selvfølgelig være behjelpelig med å distribuere den artikkelen, samtidig som jeg har referert fra deler av den fra denne talerstol.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-01-19:
Jeg er veldig glad for at det har vært mulig å få flertall i Stortinget de siste fire år for å øke budsjettet til Kystvakten. Det er det som gjør at vi reelt kan øke kvaliteten på den kontrollen vi utfører i våre havområder. Det er riktig at SV foreslo å øke budsjettet til Kystvakten isolert med 100 mill. kr for 2005. Men SV foreslo samtidig å redusere forsvarsbudsjettet med 3 milliarder kr. Det er klart at når en ser disse to summene i sammenheng, ville det i realiteten ha vært umulig innenfor den helheten som SVs forsvarspolitikk og deres budsjetter tilsier, å gjøre noe som helst på kystvaktsiden også. Jeg sier dette fordi Kystvakten er prioritert. Den har vært prioritert av et stortingsflertall. Den har vært prioritert av de flertall som har sikret flertall for forsvarsbudsjettene. Vi har en ansvarlig ledelse for Kystvakten som nå klart både i media og direkte i brev til departementet har klargjort at Kystvaktens kapasitet står i forhold til oppgavene, og den er god.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-01-19:
Jeg tror det meste er sagt.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-01-19:
Mitt spørsmål er i samme gate som det fra foregående spørrer. Jeg oppfattet svaret som at man innenfor den budsjettrammen man har, utnytter kapasiteten maksimalt. Det er nok sikkert helt riktig. Jeg vil stille følgende spørsmål til forsvarsministeren: «Kystvaktskipet «Senja» blir tatt ut av drift f.o.m. 1. februar i år av budsjettmessige grunner, ifølge kystvaktsjefen(NRK Troms og Finnmark 12. desember 2004) (NRK Troms og Finnmark 12. desember 2004) Vil statsråden på denne bakgrunn tilføre Kystvakta nok ressurser for å unngå at KV «Senja» tas ut av drift?»
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-01-19:
Jeg takker for svaret. Det var vel en bekreftelse på det jeg sa innledningsvis, at innenfor rammen prøver man å utnytte kapasiteten fullt ut. Men man har større kapasitet, det er helt klart. Det ble det bl.a. pekt på da kommisjonen for tiltak mot utkast av fisk konkluderte i sin rapport. Kommisjonen pekte på at Kystvakta har en ubenyttet kapasitet på 335 patruljedøgn, og man anbefalte at Kystvakta ble tilført nok ressurser, slik at man kunne utnytte kapasiteten fullt ut. SV foreslo i forbindelse med budsjettet å øke rammen til Kystvakta med 100 mill. kr. Det er det som vi mener er nødvendig for å ta det ansvaret som Norge som kystnasjon har for å ivareta de enorme og viktige fiskeriressursene vi har i Barentshavet. Kostnadene ved ikke å gjøre det er så mye, mye større enn kostnadene ved å tilføre Kystvakta nok ressurser, slik at man kan utnytte kapasiteten fullt ut. Vi blir nok ikke enige her. Men for vår del vil vi komme tilbake til saken fordi vi mener at det er helt nødvendig å utnytte kapasiteten fullt ut, og det gjør vi ikke når et av skipene ligger ved kai.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-01-19:
En kort oppfølging: Når man øker rammen til Kystvakta med 100 mill. kr, kan man selvfølgelig også øke kapasiteten, og da vil det ikke ha vært nødvendig å legge det ene skipet til kai.
André Oktay Dahl (Høyre), 2005-06-13:
Jeg tar til etterretning at flertallet ikke mener at etterlatte bør omfattes av en etablert billighetserstatningsordning ved en tillempning, som jeg sa i mitt åpningsinnlegg. En tillempning av den er i forhold til personkretsen som kan omfattes. Det har Stortinget tidligere åpnet for at kan skje. Nå vil flertallet begrense den. Det er helt greit. Det må vi bare forholde oss til. Den undertonen som noen mente å høre fra mitt første innlegg, var egentlig bare et forsøk på å tone ned den uenigheten vi har i dette spørsmålet, noe jeg tror Kjell Engebretsen fikk med seg etterpå Alle mener at de etterlatte skal få en form for erstatning som er rimelig i forhold til hva de har opplevd. Det de har opplevd, har pågått i realiteten da det skjedde og i 27 år etterpå. At det har vært en stor belastning, er vi alle enige om. Den undertonen noen mente var der, var egentlig bare en klargjøring av voteringstemaet fra vår side, uten å polemisere, siden det er såpass stor grad av enighet her. Vi mener at det vil være mer effektivt å bygge på en etablert ordning, hvor det er åpnet for at en større personkrets kan omfattes, og at Stortinget har den i dag. Man har utviklet en praksis, man vil foreta en tillempning, og da også i forhold til størrelse som skal tilpasses den enkelte. I tillegg har man etablert et eget sekretariat. Egentlig er det en veldig praktisk tilnærming vi har hatt i dette spørsmålet i forhold til at man skal få behandlet kravene med den respekt de fortjener, og helst så raskt som mulig. Vi mener fortsatt at det vil kunne skje med en tillempet form for billighetserstatning, her via Stortinget, som jeg mener også vil bli resultatet når statsråden skal komme tilbake til Stortinget for å få bevilgninger til en ny særegen erstatningsordning. Det blir et flertall for en egen erstatningsordning. Vi har vurdert i hvilken grad vi skal støtte det subsidiært. Det er gode grunner til å gjøre det. Det er ikke stor forskjell. Men vi opprettholder vårt forslag, av de grunnene jeg har skissert, også av hensyn til at det er andre grupper som skal ha behandlet sine krav. Vi tror ikke det nødvendigvis er den store prinsipielle forskjellen, verken med vårt forslag eller med flertallets forslag. Det har for så vidt representanten Engebretsen allerede klargjort. Jeg har stor tro på at statsråden ut fra debatten i dag kan håndtere dette på en god måte og komme tilbake til Stortinget med en sak med forslag til vedtak og tildelinger som er i pakt med den påføring av lidelse og smerte som veldig mange av de etterlatte og pårørende har hatt i disse 27 årene.
André Oktay Dahl (Høyre), 2005-06-13:
På bakgrunn av de premissene som det ble klargjort for av representanten Engebretsen, anbefaler jeg regjeringspartienes stortingsgrupper å stemme subsidiært for I og II i innstillingen.
Berit Brørby (Arbeiderpartiet), 2005-06-13:
Jeg skal ikke bruke tid på å kommentere den noe merkelige undertonen som var i representanten Dahls innlegg. Til det synes jeg saken faktisk er for alvorlig. Det er et tankekors at Stortinget i dag behandler støtte til de etterlatte etter «Utvik Senior»s tragiske forlis, som skjedde for 27 år siden. At det skulle bli nødvendig med to undersøkelseskommisjoner for å bringe klarhet i at forliset ikke skyldtes feilnavigering, men helt andre forhold, er en viktig påminnelse om at vi ikke uten videre skal akseptere de konklusjoner ekspertene presenterer for oss. Erfaringene fra så vel denne ulykken som Mehamn-ulykken og «Western»-forliset viser at pårørende og andre berørte har viktige bidrag å gi til oppklaring og forståelse av denne type hendelser. Arbeiderpartiet er derfor opptatt av at berørte, enten det gjelder overlevende, pårørende eller andre som sitter med særlig kunnskap, skal være representert i framtidige granskingskommisjoner. Dette gjelder også i de permanente kommisjonene som f.eks. Flyhavarikommisjonen, som under behandlingen av alvorlige ulykker bør suppleres med berørte i hvert enkelt tilfelle. Jeg er glad for enigheten om at de etterlatte etter «Utvik Senior» skal ha rett til erstatning. Det har imidlertid vært en diskusjon om hvorvidt ordningen med billighetserstatning bør komme til anvendelse, eller om det bør opprettes en egen erstatningsordning. Fra Arbeiderpartiets side vil jeg understreke at vi ønsker å opprettholde billighetserstatningsordningen slik den fungerer i dag, nemlig slik at den bare dekker erstatning til direkte berørte og ikke til de pårørende. Vi har behov for en slik ordning, en sikkerhetsventil for mennesker som blir utsatt for feil fra forvaltningens side, og ønsker ikke å endre dette. Arbeiderpartiet mener dessuten at de pårørende vil være best tjent med at det opprettes en egen erstatningsordning. Basert på stortingsflertallets – Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og SVs – forslag til vedtak forutsetter vi at Regjeringen umiddelbart nedsetter en egen nemnd til å vurdere erstatningsbeløp og hvem som skal omfattes av ordningen. Jeg ber statsråden bekrefte at dette vil skje. Når det gjelder spørsmål om avkorting i forsikringssum og tildeling av ny konsesjon, viser jeg til fellesmerknaden fra Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, hvor også Høyre er med, og forutsetter at Fiskeri- og kystdepartementet i sin vurdering tar hensyn til de særlige omstendighetene i denne konkrete saken. For øvrig viser jeg til flertallets innstilling.