Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2005-12-19:
La meg starte med å si at jeg er veldig enig med representanten Engeset i at dette er en viktig debatt. Norsk økonomi er i en oppgangskonjunktur. Det kommende året ventes det sterkere sysselsettingsvekst og lavere arbeidsledighet. Regjeringen har anslått sysselsettingsveksten for 2006 til 22 000 personer sammenliknet med 2005. Dette innebærer en vekst på 1 pst. fra 2005 til 2006, og 4000 flere enn Bondevik II anslo. Veksten i sysselsettingen ventes å bidra til nedgang i arbeidsledigheten framover, fra 4,6 pst. av arbeidsstyrken i 2005 til 4,1 pst. i 2006. Sysselsettingsveksten i 2006 vil komme innen en rekke områder, både i privat og offentlig sektor. Regjeringen styrker kommuneøkonomien. Slik som det kommer fram i St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 1, gir veksten i kommunenes frie inntekter i 2006 et godt grunnlag for en økning i sysselsettingen i kommunene. Det gir kommunene bedrede muligheter til å dekke etterspørselen etter tjenester innen pleie og omsorg. Representanten Engeset er opptatt av Regjeringens strategi for å fylle de ledige stillingene i offentlig sektor. Jeg, og mange med meg, har nok vært vel så opptatt av hvorfor konjunkturoppgangen, som nå har vart i over to år, foreløpig har gitt overraskende liten økning i sysselsettingen og bare moderat nedgang i ledigheten. Representanten Engeset er videre inne på en del forhold som har vært trukket fram for å forklare dette. Utviklingen har vært så moderat at Regjeringen så seg nødt til å oppjustere ledighetstallene for inneværende år da den tok over. I tilleggsproposisjonen ble anslaget over ledigheten økt med en tiendedel til 4,6 pst. Aetats tall over registrerte helt ledige arbeidssøkere har vært noe mer positive. Men også disse er fortsatt betydelig høyere enn da regjeringen Bondevik II tiltrådte. Konjunkturutviklingen har til nå i særlig grad bidratt til vekst i privat sektor. Tallene viser at ledighetsnedgangen særlig har kommet i yrker med tilknytning til industri og bygg og anlegg. Det er fortsatt mange arbeidsledige med erfaring fra yrker i offentlig sektor. Av de 72 300 registrerte helt arbeidsledige ved Aetat i november hadde 17 300 yrkesbakgrunn fra undervisningsarbeid, helse-, pleie- og omsorgsarbeid eller administrativt arbeid og humanistisk arbeid, altså yrker vi ofte finner i offentlig sektor. Ledigheten i disse yrkesgruppene er fortsatt betydelig høyere enn ved begynnelsen av 2003, altså ved starten på nåværende konjunkturoppgang. I tillegg utgjør helse- og sosialtjenester den største gruppen undersysselsatte. Av totalt 90 000 undersysselsatte finner vi 32 000 innen helse- og sosialtjenester. Bekymringen for det høye antallet undersysselsatte gjorde at den forrige regjeringen, i likhet med den nåværende, gikk inn for å endre arbeidsmiljøloven. Gjennom å gi fortrinnsrett for deltidssysselsatte til ledige jobber før disse ble lyst ut eksternt, kunne man bidra til å redusere omfanget av undersysselsatte. Forutsetningene for å redusere dette problemet er imidlertid at det er behov for mer arbeidskraft. Regjeringen legger med sitt budsjett et grunnlag for å redusere både ledigheten og omfanget av deltid for ansatte i offentlig sektor. Aetats vurdering er at tilgangen på arbeidskraft pr. i dag ikke ser ut til å være et hinder for den forventede sysselsettingsveksten. Aetat forventer høyere sysselsettingsvekst enn Regjeringens anslag. Representanten Engeset er også opptatt av de mer langsiktige behov innen helse- og omsorgssektoren. På oppdrag av Sosial- og helsedirektoratet har Statistisk sentralbyrå beregnet tilgangen på fagutdannet personell i de kommunale helse- og sosialtjenestene fram til 2009. Statistisk sentralbyrås beregninger viser at det sannsynligvis vil bli et underskudd av hjelpepleiere og omsorgsarbeidere. Men samtidig antas det at det blir rikelig tilgang på både sykepleiere og vernepleiere fram til 2009 i forhold til veksten i behovene. Overskuddet i disse gruppene er klart større enn den mulige mangelen på hjelpepleiere og omsorgsarbeidere. På denne bakgrunn vurderer Statistisk sentralbyrå at målsettingen om å øke bemanningen i pleie- og omsorgssektoren med 10 000 årsverk utført av utdannet helsepersonell fram til 2009 bør kunne nås. Regjeringen vil ta utgangspunkt i foreliggende rekrutteringsplan for helse- og sosialpersonell fra forrige regjering, som redskap for å nå målet om 10 000 nye årsverk i sektoren som meldt i Soria Moria-erklæringen. Regjeringen arbeider med en langsiktig strategi for å heve kompetansenivået og sikre tilgangen på fagpersonell til den kommunale pleie- og omsorgstjenesten. Helse- og omsorgsdepartementet vil fremme en egen stortingsmelding om hvordan Regjeringen vil møte framtidens hovedutfordringer på omsorgsområdet. Det vil gi Stortinget en mulighet for å drøfte utviklingen innen helse- og omsorgssektoren i detalj. Avslutningsvis vil jeg påpeke at det fortsatt er mye ledige ressurser på arbeidsmarkedet, særlig i forhold til yrkesgrupper ansatt i offentlig sektor. Det er imidlertid enkelte begynnende flaskehalser innen bygge- og anleggsbransjen, selv med betydelig import av arbeidskraft til sektoren. Regjeringen følger utviklingen på arbeidsmarkedet nøye og vil komme tilbake til Stortinget med en oppdatert vurdering i revidert nasjonalbudsjett.