Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2009-11-17:
Finanskrisen har gitt den sterkeste tilbakegangen i verdensøkonomien siden depresjonen på 1930-tallet og er den første globale økonomiske krisen siden andre verdenskrig. Norge har i mindre grad blitt rammet av økonomisk tilbakegang, men også her merkes krisen i mange næringer, særlig eksportrettede næringer. Med en eksportandel på over 90 pst. er fiskeri- og havbruksnæringen spesielt påvirket av endringer i kjøpekraften globalt. Eksporten av torskeprodukter har vist et betydelig prisfall. Importørene har krevd lengre kredittider og i mindre grad vært villige til å sitte på eget lager. Dette har i første rekke skapt store utfordringer og tap for fiskeindustrien som har kjøpt råstoff til høyere priser i slutten av 2008 og vinteren 2009. Oppbygging av lager har også gitt kredittmessige utfordringer for fiskeindustrien og redusert mottaksmulighetene for fiskerne. Den tradisjonelle saltfisk- og tørrfiskindustrien har blitt særlig rammet, da de kjøper inn store mengder torsk under vinterfisket og selger produktene sine senere på året. Bedrifter som driver tradisjonell produksjon av saltfisk og/eller tørrfisk, og spesielt de som kjøper mye torsk tidlig i vintersesongen, er hardest rammet. Det vil i stor grad si bedrifter i Lofoten, Vesterålen og Sør- og Midt-Troms. I tillegg er det usikkerhet knyttet til mottakskapasiteten i Nord-Troms. Mottakskapasiteten under neste års vinterfiske vil avhenge av fiskeindustriens og bankenes vurdering av om man kan tjene penger på framtidens produksjon. Utviklingen i markedet og prisene på råstoff vil være avgjørende for denne vurderingen. Kristelig Folkeparti er opptatt av at likviditetslåneordningen må gi låntagerne betingelser som gjør at den virker etter hensikten. Hovedprinsippene for det regelverket departementet skal utarbeide, må derfor etter vårt syn endres og gjøres mer fleksibelt enn det som framgår av proposisjonen, slik at de bedriftene som er i krise, kan få praktisk nytte av det. Behovet for dette er tydelig ut fra henvendelsene fra næringen selv og uttalelser fra NHO, LO, politiske partier lokalt, kommuner og fylkeskommuner, som ber om større fleksibilitet i betingelsene. Låneordningen må ikke bare være rettet inn mot en næring i store vanskeligheter, men også mot de mange små lokalsamfunn som er avhengige av at små og store hjørnesteinsbedrifter i fiskeindustrien fungerer. Det er helt avgjørende for slike lokalsamfunn at bedrifter med markeds- og lønnsomhetsmuligheter på sikt, kan komme gjennom krisen. Da må det kunne aksepteres at staten tar en noe større risiko enn det som nå framgår av de prinsipper for regelverk som er lagt fram i proposisjonen. Kristelig Folkeparti mener at både muligheter for lengre nedbetalingstid, eventuelt avdragsfrihet, lempeligere rentebetingelser og ikke minst en mindre rigid holdning til at ordinære driftslånsbanker skal vike sikkerhet for eksisterende eller nye lån, må være en del av arbeidet fra Regjeringen med å endre hovedprinsippene for utlånsordningens regelverk – så langt det er mulig innenfor rammene av internasjonalt regelverk om ulovlig statsstøtte. Kristelig Folkeparti står derfor sammen med Fremskrittspartiet og Høyre om et forslag om å endre hovedprinsippene for utlånsregelverket slik at utlån kan foretas mer fleksibelt i forhold til avdragstider, rentebetingelser og sikkerhet. Vi vil imidlertid understreke at dette må anses som en midlertidig ordning som ikke er ment å skulle erstatte ordinær driftskreditt.