Vetle Langedahl (Høyre), 2019-12-10:
I budsjettbehandlingen har Senterpartiet bemerket at det er et økende behov for å styrke bemanningen i det kommunale barnevernet. Jeg er langt på vei enig med Senterpartiet i det, men vi har nok litt forskjellige midler for å nå målet. Vi tar på alvor at mange kommunale barnevernstjenester opplever kapasitetsutfordringer. Regjeringen følger barnevernet tett, og vi i regjeringspartiene skal sørge for at kvaliteten og bemanningssituasjonen blir vurdert jevnlig, både i den enkelte kommune og på nasjonalt nivå. Siden 2014 har vi økt bevilgningen til kommunalt barnevern med nesten 200 mill. kr. Det tilsvarer 285 nye stillinger. Det ble også fra 2013 til 2018 1 300 flere årsverk i det kommunale barnevernet. SSB-tall fra 2018 tilsier heller ingen vekst i saker, noe som gir bedre forutsetninger for det arbeidet som gjøres med det enkelte barn og den enkelte familie. Noe av denne økningen skyldes øremerkede midler, men en stor del skyldes sterkere prioriteringer i kommunene. Dette har regjeringen bidratt til gjennom å sørge for økte økonomiske rammer for kommunene. Jeg mener at lokale politikere er best egnet til å gjøre vurderinger av behovet for bemanning. De er best i stand til å prioritere ressurser og tiltak der behovet og nytten er størst. Jeg mener økningen i årsverk viser nettopp det – at øremerking ikke alltid er det beste virkemiddelet for å få flere stillinger totalt sett. I tillegg er ikke flere stillinger i seg selv tilstrekkelig for å gi barn den hjelpen de trenger. Regjeringen har derfor prioritert å satse på å bedre kvaliteten i kommunalt barnevern, bl.a. gjennom kompetansesatsingen og prosjektet DigiBarnevern. Det digitale løftet skal gi ansatte mer tid til å følge opp det enkelte barn og familien. Senterpartiet og Arbeiderpartiet har vært ivrige etter å kritisere private aktører i barnevernet. Der disse partiene snakker ned en viktig del av vårt barnevern, er jeg for et mangfold av leverandører. Private gjør en viktig jobb for både staten og kommunene når det gjelder barnevern. I Granavolden-plattformen er vi også tydelige på at vi vil styrke de ideelles posisjon spesielt. For det er ikke så viktig hvem som tilbyr tjenesten, så lenge tilbudet er godt. Det er selvsagt det offentlige som har det øverste ansvaret for barnevernet, det ligger fast, men vi skal og vil bruke private aktører på en god måte så lenge tjenesten de tilbyr, er god nok. Oppgaver som innebærer utøvelse av offentlig myndighet, kan ikke delegeres til private med mindre det er nedfelt i særskilt lov. Derfor er dette ikke en problemstilling. Kommunene kan imidlertid la seg bistå av private aktører i enkelte tilfeller – under aktiv styring og ledelse av barnevernslederen. Igjen er det kommunen og det offentlige som sitter med ansvaret. Dette er ikke en sak som kler ideologisk klagesang. Det handler om å gi barna det best mulige tilbudet. Det er heller ikke snakk om at det offentlige skal fraskrive seg et ansvar, for det ansvaret har vi til enhver tid. Det handler om at det under et strengt regime skal være anledning til å benytte seg av disse tjenestene for å kunne gi et godt tilbud til barnevernsbarna. I sitt alternative budsjett gjør Senterpartiet store kutt i både det statlige og det private barnevernet. Det mener jeg er feil retning å gå i. For selv om det er viktig at det offentlige har et overordnet ansvar, må det være mulig å ha flere tanker i hodet samtidig. For at det skal være et sånt mangfold i tilbudet, ønsker jeg å styrke de ideelle leverandørene. Det står sentralt i Granavolden-plattformen, og vi vurderer nå hvordan dette bør følges opp, som følge av Stortingets anmodningsvedtak. Barnevern er utvilsomt et viktig satsingsområde for denne regjeringen, men vi er ennå ikke fornøyd. Derfor har vi satset på – og skal fortsette å satse på – kompetanseheving. Derfor øker vi rammene til kommunene, og derfor løfter vi det ideelle barnevernet. For kun slik kan vi få løftet barnevernet dit vi ønsker.