trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anna Ceselie Brustad Moe (Senterpartiet), 2009-03-17:
Jeg vil rose Høyre for å ha vært en veldig god saksbehandler i denne saken. Likevel vil jeg henvise til «levert energi», som Høyre legger til grunn. De viser til summen av energi levert over bygningens system, altså virkningsgraden, for å dekke bygningens samlede energibehov inkludert systemtap og behovet for kjøpt energi. Fokus kan derfor flyttes fra å bygge bygninger med gode energikvaliteter til bygg som ikke nødvendigvis sikrer varig lavere energibruk. Høyres forslag innebærer at en dårlig isolert bygning kan kompensere varmebehovet ved bruk av varmepumpe, slik at byggets behov for å få tilført kjøpt energi senkes selv om energibehovet for oppvarming fremdeles er det samme. Mener ikke Høyre at plan- og bygningsloven bør ha et krav om en forsvarlig energibruk som sikrer en god bygningskropp som er godt isolert ved oppføring av nye bygg, istedenfor å se på virkningsgraden til valgt energisystem i huset?
Anna Ceselie Brustad Moe (Senterpartiet), 2009-03-17:
Dette er et litt kuriøst spørsmål til Kristelig Folkeparti, som foreslår at felling av trær i ulike miljøer skal bli søknadspliktig, og påpeker at felling ofte er langt mer omfattende enn andre tiltak som er søknadspliktige. Mitt spørsmål er: Er ikke dette litt vel langt å gå når det gjelder å bygge et byråkrati rundt søknadsplikt?
Anna Ceselie Brustad Moe (Senterpartiet), 2009-03-17:
Jeg synes det er et veldig godt spørsmål, og jeg svarte jo også på det i innledningen min. Jeg tror ikke dette blir et problem i det hele tatt, for vi legger til grunn at ferdigattesten og tidsfristen på tre uker skal innbakes i byggeprosessen. Slik går det an å planlegge at man ikke blir sittende med et bygg som er fiks ferdig uten at man kan flytte inn – altså at man baker det inn i byggeprosessen. I tillegg vil jeg jo tro at også Bent Høie, som er opptatt av barnefamilier som skal flytte inn i nye hus, med dyre lån, synes at det er bedre at man får flytte inn i et hus med ferdigattest, som sikrer en rettigheter om man finner byggefeil, enn at man kanskje to dager før jul blir hivd ut fordi man finner feil som må rettes.
Anna Ceselie Brustad Moe (Senterpartiet), 2009-03-17:
Senterpartiet og de øvrige regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti har samme mål i denne saken: Vi ønsker å tilrettelegge for universell utforming i alle bygg som er rettet mot publikum, og som alle kan bruke. Vi tror derimot at det er veldig viktig at man her utreder kostnadene, for dette kommer til å bli kostbart for dem som i dag sitter som eiere av både offentlige og private bygg. Vi mener at når vi får lagt fram en slik plan, vil man se de tidsfristene som da gjelder, og når man skal foreta naturlig vedlikehold i bygningene, kan man gjøre forbedringer mot universell utforming som en logisk rekkefølge mot å nå den fristen som blir satt om en stund. Dette slår litt tilbake på Tørresdal selv, som sier at hun ikke vil gå inn for Regjeringens forslag om uavhengig kontroll, nettopp på grunn av at kostnadene ikke er utredet. Dette gjør vi nå. Vi utreder kostnadene først, og så lager vi en plan.
Anna Ceselie Brustad Moe (Senterpartiet), 2009-03-17:
Jeg synes ikke det er rett at Fremskrittspartiet og representanten Starheims siste innlegg blir stående uimotsagt. Når det gjelder henstillingen fra Fremskrittspartiet om sprinkleranlegg i eksisterende bygg, har komiteen skrevet i sine merknader at man «er kjent med at Justisdepartementet våren 2009 vil legge fram en stortingsmelding om forebyggende brannvern, og komiteen forutsetter derfor at forskrifter under plan- og bygningsloven blir harmonisert med intensjonene i denne». Så mener jeg det viser litt manglende respekt for bygningsloven når Fremskrittspartiet tar omkamp om de delene av plandelen hvor de har tapt. Dette gjelder forslagene deres om strandsone og kjøpesenter, i byggesaksdelen. Jeg vil også påpeke at det Fremskrittspartiet sier om den uavhengige kontrollen som vi skal innføre, ikke er rett og bør motsies av oss. Det sies f.eks. at dette kommer til å bli fryktelig kostbart både for kommunene og for tiltakshaverne. Jeg vil nok påstå at de milliardbeløpene som kommer på grunn av de byggefeilene vi har i samfunnet i dag, er såpass mye større at vi bør koste på oss å innføre en uavhengig kontroll, som kan bli fleksibel og brukbar over tid. I tillegg påstår Fremskrittspartiet at det er en samlet byggenæring som står bak et krav om ikke å innføre uavhengig kontroll, men heller bruke revisjonssystemet og utvide det. Det er ikke sant.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-03-17:
I dag er det slik at Arbeidstilsynet har sin egen byggesaksbehandling, som gjennomføres uavhengig av den kommunale behandlingen. I Arbeidslovsutvalgets innstilling fra 2004 ble det uttalt at dette tosporede systemet framstår som byråkratisk, og at arbeidsmiljøspørsmålene burde kunne innlemmes i den ordinære kommunale saksbehandlingen. Det foreslår en samlet opposisjon å gjøre. Hvorfor nøler regjeringspartiene?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-03-17:
I innstillingen sier Fremskrittspartiet at de er «imot å knesette som prinsipp at fellesskapet skal kunne pålegge sikring, istandsetting og eventuell utbedring av bygg» hvis det ikke er snakk om sikkerhetsproblemer. Videre heter det i merknaden at de synes det er urimelig at eierne skal kunne pålegges en plikt til å sette i stand og utbedre bygninger. Mitt spørsmål til Fremskrittspartiet er: Mener virkelig Fremskrittspartiet at det skal være en rett å la et bygg stå og forfalle, til skade for et nabolag, at det skal stå og se trist ut, uten at fellesskapet skal kunne gripe inn og si at dette ødelegger faktisk vårt bomiljø? Synes Fremskrittspartiet at det er en rett en eier har?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-03-17:
Nå er det sånn at altfor mange norske hus og hjem varmes opp med oljefyr og med elektrisk strøm, og det er feil bruk av energi. Det er enighet om at vi må endre på dette. Man går noen skritt i riktig retning når man følger opp klimaforliket, og man går noen skritt i riktig retning med plan- og bygningsloven. Men mitt spørsmål til SV er: Er SV fornøyd, eller vil SV, som Venstre og Kristelig Folkeparti, gå enda lenger for å få raskere på plass alternativ energi og gjerne bygge flere grønne bygg eller bygg som krever mindre energi til oppvarming?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-03-17:
Kristelig Folkeparti er helt enig i argumentasjonen bak en obligatorisk uavhengig kontroll, nettopp fordi det er behov for skjerpet kontroll, behov for å unngå byggefeil og behov for å skjerpe sikkerheten for den enkelte beboer. Men vi opplever at forarbeidet har vært for dårlig når det gjelder å se på kostnadene ved dette. En må vite litt om omfanget, som en har sagt kommer i forskriftene. Vi vil vite litt mer om omfanget en tenker seg, og kostnadene dette vil medføre for den enkelte huseier. Nettopp for å få en fokusering på dette sier Kristelig Folkeparti at vi støtter tankegangen. Vi er for en skjerpet kontroll, men vi vil ikke stemme for det nå. Vi vil vite hvor mye det vil koste den enkelte, før vi gir vår støtte til det. Dette sier vi også fordi vi ønsker at departementet skal fokusere på kostnadene når de lager forskriftene til det som blir vedtatt i dag.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-03-17:
Jeg er glad for spørsmålet, for det er en viktig sak. Med enkelte treslag tar det mange, mange år før en kan få en vakker allé. Den vakre alleen kan være viktig for akkurat det stedet eller den byen der denne alleen er. Det er viktig å ta vare på slike alleer eller enkelttrær som står og forteller en historie, og som det tar mye lengre tid å utvikle enn et bygg. Derfor ønsker Kristelig Folkeparti at en skal fokusere på verneverdige verdier, som et enkelt gammelt tre eller en vakker allé kan være i et nærmiljø. En skal gå varsomt fram og ikke risikere at hensynet til effektivitet i forbindelse med snømåking eller andre praktiske hensyn ødelegger ting som det tar lang tid å reparere.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-03-17:
Regjeringspartiene ønsker ikke å innføre tidsfrister for universell utforming i eksisterende bygg og anlegg. Så lenge det ikke innføres tidsfrister i eksisterende bygg, kan det faktisk ta tiår før slike bygninger blir tilgjengelige for funksjonshemmede. Tidsfrister for tilrettelegging av arbeidsplasser og endringer i bygg og anlegg åpner dørene for mange funksjonshemmede til deltakelse i arbeidslivet. Kristelig Folkeparti mener derfor at det må legges til rette for at eksisterende bygg og anlegg og uteområder skal være universelt utformet fra 1. januar 2020. Hvorfor støtter ikke Senterpartiet dette?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-03-17:
Kristelig Folkeparti er helt enig i at det er for mye byggskader. Vi er helt enig i at det er behov for en skjerpet kontroll og er helt enig i at dette må skje så raskt som mulig. Men det må ikke skje så raskt at vi ikke vet hva vi gjør. Kristelig Folkeparti sendte spørsmål til statsråden om hvor mye dette ville koste, og fikk et svar som for så vidt var greit nok, for det stod at det ville bli mye billigere med uavhengig kontroll enn de kostnadene en får dersom det er byggefeil. Det er Kristelig Folkeparti innforstått med. Men er det snakk om 3 000 kr på et hus, eller er det snakk om 30 000 kr på et hus? Vi vil gjerne vite hva vi gjør, når vi nå går for et helt nytt kontrollregime.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-03-17:
Man kan si mye bra om Husbanken. Husbanken forvalter bostøtte, låne- og tilskuddsordninger og medvirker til å formidle kunnskap innenfor det boligpolitiske området. Regjeringen har fremmet et forslag til en ny lov om Husbanken. Loven skal være en fullmaktslov, som gir det formelle grunnlaget for styring og organisering av Husbanken. Regjeringen foreslår at Husbanken skal være et statlig forvaltningsorgan under departementet, at hovedstyret avskaffes, og at dagens regionstyre blir erstattet med regionale råd. Det foreslås videre å gjøre departementet til klageinstans for vedtak Husbanken gjør, og finansieringen av Husbanken skal fortsatt foregå ved bevilgninger over statsbudsjettet og lån fra staten. Forslagene endrer ikke de politiske oppgavene som er lagt til Husbanken. Det skal fortsatt være slik at statsbudsjettet omhandler det politiske fundamentet for Husbanken, mens husbankloven utgjør det rettslige fundamentet for Husbanken. Det offisielle navnet, Den Norske Stats Husbank, foreslås endret til Husbanken. Kristelig Folkeparti støtter forslaget om å endre navnet Den Norske Stats Husbank til Husbanken. Vi ser også at Regjeringens forslag om å gjøre Husbanken til et forvaltningsorgan direkte underlagt departementet gir klarere rollefordeling. Men vi mener at forslaget om å erstatte dagens nasjonale og regionale styrer risikerer å føre til mer, ikke mindre, uklarhet. Det er svært usikkert hva slike råds egentlige funksjon vil være når oppgavene består i å gi råd, ikke å fatte beslutninger. Kristelig Folkeparti mener, i likhet med resten av opposisjonen, at styrene har en viktig legitimerende funksjon for Husbankens virksomhet, bl.a. fordi styremedlemmene i stor grad er politisk aktive. Styrene bidrar på den måten til å knytte viktige bånd mellom Husbanken og lokale politikere. Husbankens styre arbeider etter klare mål og prioriteringer og kontrolleres årlig av Riksrevisjonen. På denne bakgrunn vil Kristelig Folkeparti gå sammen med Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre og stemme imot lovforslaget. Så til slutt: Det har sneket seg inn en feil i innstillingen. På side 2, første spalte, siste avsnitt i komiteens merknader står det: «Komiteen har ingen andre merknader og støtter Regjeringens forslag til endringer i lov om Husbanken.» Denne linjen må rettes til: «Flertallet i komiteen, bestående av regjeringspartiene, ønsker å støtte innstillingen.» Kristelig Folkeparti har her valgt å gå sammen med resten av opposisjonen.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-03-17:
Det som ble sagt, var at det bare var Kristelig Folkeparti og Venstre som stod bak forslaget, og det fikk da bare 11 stemmer fordi det ikke ble sagt at Høyre også står bak. Hvis vi tar det en gang til, og både Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre stemmer for, så blir det riktig!
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2009-03-17:
Fremskrittspartiet ønsker ikke triste bygg. Vi ønsker at bygg skal ivaretas. Det kommer også klart fram i innstillingen at Fremskrittspartiet mener det. Samtidig mener vi at det bør være en dialog mellom eierne av disse byggene og myndighetene. Jeg tror det ofte oppleves av eiere av disse bygningene i dag at det er en enveiskommunikasjon, at det ikke finnes noen dialog. Men det beste må jo være å kunne komme fram til løsninger som alle parter mener er det beste i slike saker.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2009-03-17:
Jeg utfordret i mitt innlegg statsråden og Regjeringen på at man bør ha sprinkleranlegg i alle bygg som bebos av svake grupper – dette med tanke på brannsikkerheten og de dårlige statistikker og dramatiske ting vi ser når bygg som huser en slik gruppe, brenner. Hvordan stiller representanten fra SV seg til å sikre alle bygg, ikke bare nybygg, som bebos av svake grupper, med sprinkleranlegg med tanke på brannsikkerheten for disse beboerne?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2009-03-17:
Fremskrittspartiet mener at ingen skal ta seg til rette og bryte plan- og bygningsloven. Jeg vil nok si at det strider med rettsoppfatningen til folk flest når vi ser at en strafferamme på opptil to år, som er ment anvendt i forbindelse med grov kriminalitet, kan brukes i forbindelse med brudd på plan- og bygningsloven. Synes statsråden at strafferammen står i forhold til den grove kriminaliteten som vi ser i Norge i dag?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2009-03-17:
Vi ser nå at Husbanken blir brukt som middel for å kunne opprettholde eiendomsskatten rundt omkring i kommunene. Regjeringen foreslår at Husbanken skal være et statlig forvaltningsorgan under departementet, noe jeg ikke har så veldig stor tro på vil bedre situasjonen for brukerne av Husbanken i dag. Jeg mener at Husbanken og andre norske banker kan være viktig for forvaltning og gjennomføring av boligpolitikken, men bankene kan bidra til at virkemiddelbruken kan ses samlet og koordineres, samtidig som kommunene og byggenæringen får systematisk og dekkende informasjon. I dag er det først og fremst startlån som er Husbankens tilbud til unge i etableringsfasen. Husbanken skulle bli en bank først og fremst for førstegangsetablerere. Med førstegangsetablerere mente man ikke bare ungdom som første gang kjøpte bolig, men også andre som kunne ha vanskeligheter med å etablere seg på boligmarkedet. Man skulle også inkludere f.eks. folk som nylig var blitt skilt. Startlånet gir i dag toppfinansiering til førstegangs kjøp av bolig, og tildeles via kommunen. Det er nettopp nå de unge skulle hatt mulighet til å skaffe seg sin første bolig. Men finanskrisen gjør at de unge sliter med å få kjøpt seg bolig. Selv om staten har gått kraftig inn med midler i bankene, er det ikke stilt noen krav om at unge skal få lån. Det er helt stopp på utlånsfronten. Det er sågar slik at unge får knapt levert en søknad, fordi det lånes ikke ut penger i dag. Nå sitter bankene og slikker sine sår og gjør opp status, for å se hvor godt år de har hatt, med den konsekvens at det er de unge som blir skadelidende. De unge blir ekstra hardt rammet når bankene strammer inn lånemulighetene. Det bør bekymre politikerne og Regjeringen at det vil komme 100 000 flere ungdommer mellom 20 og 30 år inn på boligmarkedet de neste ti årene. Mange flere ungdommer får ikke lån til å kjøpe seg bolig, siden ingen av bankene vil låne dem hele kjøpesummen. Hvor dyp, hvor omfattende og hvor langvarig nedturen vil bli, er det ingen som vet. Men dette vil helt sikkert påvirke de unge som ønsker å etablere seg. Jeg viser spesielt til de store ungdomskullene som skal inn på boligmarkedet de kommende år. Avslutningsvis vil jeg si at Fremskrittspartiet vil stemme imot forslagene. Vi mener at organiseringen av det nye organet under departementet ikke vil bedre situasjonen for dem som trenger Husbanken.
André N. Skjelstad (Venstre), 2009-03-17:
Det er en besnærende tanke representanten Hagebakken kommer med her, for det er ingen tvil om at egenkontrollen på mange måter ikke har fungert godt nok. Men Venstre ønsker en utredning om dette – på samme måte som representanten Brustad Moe gav uttrykk for i foregående innlegg – for faktisk å se den reelle kostnaden ved det. Men det er ingen tvil om at det er en del cowboyer i bransjen, for å bruke det uttrykket, og det er ingen tvil om at vi ønsker å ha et ris bak speilet, fordi egenkontrollen ikke er god nok. Men vi ønsker, som sagt, en utredning først.
André N. Skjelstad (Venstre), 2009-03-17:
I sitt forslag til statsbudsjett for 2009 la Venstre inn midler til å utrede kompetansekrav til små foretak. En tredjedel av omsetningen i byggenæringen gjelder tiltak som ikke er søknadspliktige, og som i mange tilfeller utføres av aktører som det ikke er kompetansekrav til. Byggenæringen selv ønsker å stille krav, og vi har allerede tiltaksklasser. Mye av grunnlaget for en slik utredning er allerede lagt. Hvorfor vil ikke regjeringspartiene være med på en slik utredning?
André N. Skjelstad (Venstre), 2009-03-17:
Jeg hører hva representanten Svendsen sier, han er opptatt av den kollapsen som også er gjengitt i avisen i dag. Mitt spørsmål til representanten er: Tror han det er systemet som nå vil berge dette? Det som egentlig har skjedd, er jo at Regjeringen ved statsråden har manglende kontroll over dette – og da er det også statsrådens ansvar. Da er det for så vidt ikke systemet direkte som det er noe galt med, men det er manglende styring fra dem som skal ha styringen, og da fra statsråden i høyeste grad. Er ikke representanten Svendsen enig i at det er det som er hovedproblemet?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-03-17:
Svaret er nei. Lat meg seia aller fyrst: all ros til Høyanger og alle involverte lokalt for at evakueringa og alt anna som skulle skje der, skjedde så raskt. Så må eg òg seia at når det gjeld generelt ansvar for brann, ligg jo det hjå den enkelte av oss i vår omgang med ulike apparat, fyrstikker og kva det elles måtte vera. Så til saka: Brannsikring av eksisterande bygg ligg i utgangspunktet under justisministeren sitt ansvarsområde. Det må eg slå fast. Men det er i dag slik at f.eks. Husbanken stiller krav til branntekniske løysingar. Det vart endra for få år tilbake. Difor er det krav ved omsorgsbustader, sjukeheim osv. I dei forskriftene som no skal følgjast opp, skal vi sjå på på kva måte vi skal følgja opp brannsikringa. Lova rettar seg no mot nybygg, difor varslinga om tiltak for ulike bygg.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-03-17:
Som eg var inne på i innlegget mitt, og som eg har moglegheit til å utdjupa no, tilseier det omfanget av byggjefeil som vi no har sett over fleire år, at det er nødvendig å skjerpa kontrollen. Eg har hatt gleda av å delta i noko som heiter Byggekostnadsprogrammet i lag med næringa, der vi nettopp har fokusert på tiltak som både skal få kostnadene ned og gje betre kvalitet i bygg. Resultatet av det arbeidet blir elles kunngjort landet rundt no av programmet sjølv. Så vil svaret vera at eit føretak med godt dokumentert eigenkontroll kjem til å oppleva at kontrollen blir enkel. Svaret vil òg vera at kommunane skal ha moglegheit til sjølve å sortera kva grad av kontroll dei vil ha på ei rekkje område. Når det gjeld våtrom, er eg svært overraska over at det blir teke opp. Der er det mange feil.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-03-17:
Eg set jo pris på at representanten Tørresdal har så sterk tillit til departementet og statsråden at ho stiller så konkrete spørsmål. Dette må prøvast noko ut, og så vil ein kunna koma tilbake med både gjennomsnittskostnader og andre kostnader. Det vil faktisk òg vera slik at kontrollen kan bli litt ulik i ulike delar av landet, alt etter korleis kommunane vel å gjere dette. Kommunane sjølve har moglegheit til å ta spesielle omsyn. Men alle som no byggjer seg eit hus, vil kjenna ein større tryggleik for at f.eks. våtrom i ein periode blir kontrollerte, for då blir dei kontrollerte, og då hindrar vi byggjefeil.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-03-17:
Det er nok mange enkeltforslag som blir fremja i statsbudsjettet som det kan vera ynskjelig å sjå nærmare på. Samtidig er nok ein del av desse forslaga frå tid til anna fremja utan at ein kjenner til kva for oversikter som er frå før når det gjeld kurs og oppfølging av ulike slag. I dette tilfellet er eg veldig glad for at òg mindre føretak no engasjerer seg både for å setja seg inn i kva den nye lova vil krevja og for å sikra seg nødvendig kompetanse. Ikkje minst i denne tida har dei små føretaka heilt spesielle føresetnader for å snu seg fort rundt og utføra det eine oppdraget etter det andre.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-03-17:
Ein kan her stridast om tala, men på bakgrunn av det omfanget av byggjefeil som trass alt er påvist, har det vore viktig å skjerpa regelverket på dette punktet. Men så vil nok eg understreka at ei viktig side ved lovverket i forhold til alt som heiter kriminalitet, er den preventive sida. I denne samanhengen trur eg at skjerpa lovverk og strengare oppfølging i seg sjølv vil verka preventivt, og det er på høg tid.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-03-17:
Berre nokre få punkt som det kan vera greitt å avklara på tampen. Aller fyrst til det som siste talar var inne på: Er det ei samla byggjenæring som ikkje vil ha uavhengig kontroll? Eg har forstått Byggenæringens Landsforening slik at kva gjeld det tekniske, ser dei heilt klart behovet. Det dei er ueinige i, er uavhengig kontroll av f.eks. universell utforming. Når det gjeld brann og min del av ansvaret der, vil krav til sprinkling i forskrift naturleg nok vera retta mot nybygg. Det vil vera forskjellige krav, alt etter bruk, men ved hovudombygging og bruksendring av eldre bygg vil krava gjelda. Så har Husbanken, f.eks. – som eg har sagt – allereie innført krav i samband med finansiering av omsorgsbustader og sjukeheimar. Dette er ei lov som har vart over lengre tid og vorte flikka på mange gonger. Eg tykkjer at debatten i dag både når det gjeld krav til energi og når det gjeld universell utforming, viser at verda går vidare. Når det gjeld kravet til energi, er vi alle klare over at bygg står for 40 pst. av energiutsleppa, og at det er viktig med tiltak for å få dei ned. Difor er det eit sentralt element både i nokre av Regjeringas saker og òg i klimaforliket, og skal følgjast opp. Når det gjeld universell utforming, har vi meir eller mindre i 30 år brukt mange gode ord om kor viktig det er, utan at det har skjedd overdrive mykje. På vegen har ein jo vorte klar over at det ikkje er alt som kostar pengar når det gjeld universell utforming – tenk kva kontrastfargar i seg sjølv betyr for funksjonshemma, for dei som er klare over det, i bygg. Så er det òg nokre rapportar som fortel at fullstendig universell utforming i eksisterande bygg kan bli kostnadskrevjande. Det kan, ifølgje NIBR, dreia seg om ei ramme på mellom 14,3 og 23,4 milliardar kr. I nybygg, derimot, ifølgje VISTA, har ein rekna meirkostnadene ved å innføra kravet om universell utforming til mellom 0,9 og 1,2 i meirkostnader. Difor – med omsyn til eksisterande bygg: Vegen å gå her er om noko meir utrekning. Til slutt: Ei ny lov med forskrifter vil altså forhåpentlegvis, etter den planen vi no arbeider etter, bli innført frå 1. januar 2010.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-03-17:
Lat meg berre aller fyrst seia at når eg sit her, er det nettopp fordi statsråd Dag Terje Andersen hadde fått opplyst at det ikkje kom til å bli nokon debatt i denne saka – og eg hadde ansvaret for dei føregåande sakene. Det kan nok vera freistande å bruka alle høve til å seia eit eller anna om situasjonen i Nav, men eg meiner at den enkelte må stilla seg sjølv eit spørsmål, og det er om det tener saka. Alle veit at det er ein krevjande situasjon ved mange Nav-kontor. Alle veit òg at det er svært mange som tek kontakt med Nav-kontora, som får den beste oppfølginga. Det er i tillegg slik at alle kommunar enno ikkje har sitt Nav-kontor, så her er det ein overgangsfase . Men eg trur iallfall det er helt sikkert at det ikkje er så enkelt som å hekta det meste av det som er ufordringa i Nav-kontora, på akkurat det at sosialhjelpa ikkje er statleg. Så enkelt er det nok ikkje. Det som kan roa både representanten Svendsen og andre, er det som er sagt her av Lise Christoffersen: Regjeringa kjem med ei sak til Stortinget, der ein belyser situasjonen i Nav, og der ein belyser korleis ein har tenkt å handtera utfordringane framover. Den saka kjem allereie i slutten av denne veka.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2009-03-17:
For kort tid sida hadde vi ein brann i ein institusjonsbygning i Høyanger i Sogn og Fjordane der det kunne gått forferdeleg gale dersom det ikkje hadde vore utruleg rask utrykking frå lokalbefolkninga og brannkorpset. Dette var ein gamal bygning som ikkje hadde sprinklaranlegg. Det finst veldig mange slike. Er det då verkeleg slik at Regjeringa ut frå økonomiske vurderingar vel å lage eit A-lag og eit B-lag i framtida, der ein del er så uheldige at dei kanskje vil liggje hjelpelause på ein institusjon som ikkje har sprinklaranlegg? Er det verkeleg slik at desse då skal bli utsette for stor fare på grunn av økonomien si vektskål?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2009-03-17:
Som representanten Ib Thomsen sa i sitt innlegg, er våre mål med endringane i lova å få ei oversiktleg og enklare lov som sikrar kvalitet, effektivitet og rettssikkerheit for brukarane i byggjeprosessane. Vi vil m.a. gå imot tre vekers frist for ferdigattest. Vi vil oppretthalde dagens ordning med ei vekes frist, og på bakgrunn av dette fremjar Framstegspartiet saman med Høgre og Kristeleg Folkeparti følgjande framlegg: «Ferdigattest skal utstedes av kommunen innen 1 uke etter at kravet er mottatt sammen med nødvendig dokumentasjon. Der ferdigattest ikke er utstedt innen fristen, kan byggverket tas i bruk.» Etter Framstegspartiet sitt syn er det viktig for økonomien i prosjektet at ein ikkje må vente for å kunne ta i bruk bygget på grunn av sommel frå styresmaktene si side. Framstegspartiet vil også vise til at det i Regjeringa sitt framlegg til ny bygningslov vert lagt til grunn eit omfattande system med uavhengig kontroll av tiltaka. Den uavhengige kontrollen skal skje i ulike fasar i byggjeprosessen og omfatte svært mange forhold. Framstegspartiet vil i denne samanhengen vise til at ei samla byggjenæring går imot denne tilnærminga til kontroll og sikring av kvalitet. Vi meiner at den beste måten å sikre kvaliteten på tiltaka på, er gjennom kompetanse og gode rutinar i føretaka. Vi meiner også at Regjeringa sitt framlegg vil forseinke og fordyre byggjeprosessane. Med det omfanget av uavhengig kontroll som lova heimlar, vil det også vere behov for ei stor mengd uavhengige kontrollføretak. Desse føretaka vil tappe både selskapa og kommunane for nødvendig byggjefagleg kompetanse, noko som i seg sjølv vil svekkje selskapa si evne til faktisk å etterleve krava i lova. Kontrollane kan i liten grad skje når bygget er ferdig, men må skje koordinert i byggjefasen. Dette vil verte svært krevjande og vil kunne forseinke og fordyre framdrifta betydeleg. På denne bakgrunn meiner Framstegspartiet at framlegget til lov må gjennomgå omfattande endringar, så omfattande at dei krev ein heilt ny proposisjon frå Regjeringa. Dette er også Høgre samd i, og Framstegspartiet og Høgre har eit eige framlegg på dette området. Framstegspartiet vil også åtvare mot at det vert gjeve blankofullmakt til kommunane om å tilsetje tilsynskompetanse finansiert over byggjesaksgebyras generelle del. Byggjesaksgebyra er meint å skulle vere sjølvfinansierande, og det bør visast varsemd med å tilleggje fleire oppgåver som skal dekkjast ved desse gebyra. Slike tilsyn kan inkorporerast i dei ansvarlege føretaka sin internkontroll, og felleskapskontrollen av dette kan ivaretakast gjennom revisjonsplikta som vi har foreslått. Eit område som etter Framstegspartiet sitt syn ikkje kan nemnast mange nok gonger, er bygging i strandsona. Her frårøvar staten og eit fleirtal i denne salen folk i distrikta moglegheita til å nytte område til hyttebygging og turisme. Enkelte representantar har prøvd seg på å forklare og bortforklare, men vi i Framstegspartiet ser kva fylkesmannen gjer med å overkøyre kommunar og enkeltpersonar med lova i hand. Dette er det lite eller inga forståing for ute i distrikta.
Bjørg-Irene Østrem (Venstre), 2009-03-17:
Venstre etterlyser en nasjonal satsing på grønne bygg, samt miljøstandarder og sertifisering av slike – altså noe mer enn en energimerking. Vi må erkjenne at det i dag bygges langt flere spennende miljøvennlige hus og bygg i andre land. En av årsakene er trolig en mer bevisst satsing på dette og innføring av overordnede systemer. Det viktige i Norge er at vi får et mer dynamisk system for miljøvennlig bygging, hvor lokale myndigheter gis økt mulighet til å innføre lokale krav til miljøstandarder. I god lokaldemokratiånd har Venstre derfor foreslått at byggesaksdelen her skal være et minimum, og at kommunene selv skal få adgang til å sette strengere krav til miljøstandarder til produkter i bygg. Men her har vi dessverre bare fått følge av Kristelig Folkeparti. Her må det skrante på tilliten til lokaldemokratiet i andre partier. Venstre har ellers vært opptatt av å prøve å få inn i den nye loven en sterkere lokal vernemulighet for grøntstrukturer og trær. Konsekvensene av felling av trær i kulturmiljøer og på tettsteder er ofte langt mer omfattende enn andre tiltak som er søknadspliktige. Dessverre ser vi mange steder en praksis der trær felles og grøntstrukturer endres før tiltak meldes og varsles. Når skaden allerede er skjedd, blir ikke disse elementene en del av høringsrunder i plansaker. De unntas rett og slett fra demokratiske rettigheter. Men også her har vi bare fått følge av Kristelig Folkeparti. Vi beklager at ikke flere støtter vårt forslag her.
Saera Khan (Arbeiderpartiet), 2009-03-17:
Husbankloven gir det formelle grunnlaget for styring og organisering av Husbanken. Det er viktig å presisere at de endringene Odelstinget gjør i dag, ikke endrer de politiske oppgavene som er lagt til Husbanken. Husbankens viktigste oppgave er å fremme den statlige boligpolitikken, og Husbanken forvalter bostøtte og låne- og tilskuddsordninger. Likevel er ikke Husbanken bare et statlig organ for gjennomføring av boligpolitikken, men også et viktig kompetansesenter som samler og sprer kunnskap om gode arbeidsmetoder og vellykkede løsninger, bl.a. for statsutvikling, for byggeskikk og for å skaffe bolig til dem som er bostedsløse i dag. Denne typen oppgaver får mer og mer en aktualitet for framtiden, og over tid har Husbanken også hatt virkemidler knyttet til de andre politikkområder, som sosialpolitikk, helse- og omsorgspolitikk, integrerings- og inkluderingspolitikk, utdannings-, kultur- og miljøpolitikk og nærings- og distriktspolitikk. Husbanken finansierer i dag både bygging av nye barnehager, omsorgsboliger og skoleanlegg og istandsetting av kirker. Så her er det mye som skjer, og det er mye ansvar som er lagt til Husbanken. Statsbudsjettet vet vi omhandler det politiske fundamentet for Husbanken, men husbankloven utgjør det rettslige grunnlaget. Og det er det sistnevnte vi behandler i dag. I proposisjonen foreslår Regjeringen at Husbanken skal være et statlig forvaltningsorgan under departementet. Husbanken vil nå bli styrt direkte fra departementet, og dagens regionstyre blir erstattet med et råd. Å styrke regionenes stilling gjennom et sentralt råd vil gi en mer naturlig, effektiv og bedre gjennomføring av boligpolitikken, tror – og mener – vi. I det framlagte lovforslaget blir det også foreslått en navneendring, som vi støtter og ser positivt på. Vi mener også at forvaltningsloven fremdeles skal gjelde for Husbanken, og at det skal være muligheter til å klage på enkeltvedtak. Vi legger også til grunn at de boligpolitiske virkemidlene til kommunene, som bruk av statslån, i utgangspunktet bør skje på frivillig grunnlag på Husbankens premisser, og at Husbanken kan knytte spesielle betingelser og vilkår til midler som blir gitt til kommunene uten særskilt lovhjemmel, så sant det er i tråd med Husbankens formål. Andre typer statlige pålegg overfor kommunene krever hjemmel i lov Det er også slik at eiendomsskatten er gjenstand for en het politisk debatt, og vi mener at den fortsatt bør være en frivillig kommunal skatt. Vi støtter derfor at tilsagnet som gir Husbanken hjemmel til å kreve at kommunene gir lette i eiendomsskatten, ikke videreføres.
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-03-17:
En samlet komité støtter i dag Regjeringens forslag om at det gjennom forskrift kan bestemmes at kommunalt ansatte ledere på Nav-kontorer gis samme arbeidsgivermyndighet som statlig ansatte ledere på Nav-kontorer hvor det er avtalt felles ledelse. I dag er det slik at ved etablering av Nav-kontorer rundt i landet bestemmer man gjennom lokale avtaler om det skal være en enhetlig eller en delt ledelse. Da vi behandlet Ot.prp. nr. 47 for 2005–2006, om arbeids- og velferdsforvaltningsloven, sa flertallet i innstillingen at ved delegering til én lokal leder må tilstrekkelige faglige og administrative fullmakter gis, slik at man kan utøve helhetlig ledelse av kontoret samtidig som man opprettholder ansvarsfordelingen mellom stat og kommune. Nav-reformen rulles nå ut over hele landet, og i den forbindelse har både kommunene og Arbeids- og velferdsetaten meldt fra om forhold som de mener gjør det vanskelig å utøve en enhetlig ledelse av kontoret. Det handler bl.a. om muligheten for kommunale ledere til å utøve arbeidsgivermyndighet overfor statlige ansatte. I dag er det slik at gjennom gjeldende lovgivning er det visse begrensninger i kommunalt ansatte Nav-lederes kompetanse til å opptre som arbeidsgivere og utøve de oppgavene som tillegges statlig ansatte Nav-ledere. Intensjonen med Nav-reformen er at man ønsker en mer effektiv, mer koordinert og bedre etat til beste for brukerne. Da må etaten også ha et system for ledelse og fullmakter som gjør at de lokale Nav-kontorene styres på best mulig vis. Derfor er det klokt å ta på alvor signalene om at det i dag er begrensninger for kommunalt ansatte ledere, og gjøre noe med det. Der er vi i dag. Som sagt, hele komiteen støtter forslaget som legges fram.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2009-03-17:
Som saksordføreren var inne på, er dette en sak som skal gi kommunalt ansatte ledere samme arbeidsgivermyndighet som statlig ansatte ledere ved Nav-kontorene. Dette er en sak som ville ha vært unødvendig hvis organiseringen av denne ordningen hadde vært slik den burde ha vært. Fremskrittspartiet har ved gjentatte anledninger foreslått at den i dag kommunale sosialhjelpen skulle være statlig. Da hadde denne saken vært helt unødvendig. Da hadde organisasjonen vært strømlinjeformet på en helt annen måte – med én felles eier, én felles ledelse, felles datatjenester og felles avlønningssystemer. Dette er selvfølgelig en av grunnene til at Nav-reformen er i ferd med å kollapse, og at den ser ut til å være helt ute av kontroll. Hvordan kan jeg si det? Jo, ved gjentatte anledninger har Fremskrittspartiet stilt spørsmål til statsråden om mange forskjellige saker der det er grunn til bekymring, og stort sett fått til svar at det ikke var grunn til bekymring. Vi har i ettertid sett at det i høyeste grad var grunn til bekymring, bl.a. når det gjelder de oppslagene som har vært om dagpengeutbetaling. I dag kan vi lese i Aftenposten at det avdekkes mange grove feil, og at Nav i en fjerdedel av de sakene Riksrevisjonen har kontrollert når det gjelder utbetaling av sykepenger og overgangsstønader, ikke kan legge fram saksdokumentasjon. Det er store problemer ved fastsettelse av barnebidrag, Nav gir ikke et korrekt bilde av folketrygdens utgifter, og lokalkontor fatter vedtak de ikke har fullmakt til. Dette er mange av de tingene vi har stilt spørsmål til statsråden om, og fått til svar at alt var i orden. Men det er altså ikke slik. Dette er bare en bekreftelse på det vi har sagt ved flere anledninger, og det viser at det er en etat ute av kontroll, som også Aftenposten poengterer i dag. Hva har så dette med denne saken å gjøre? Jo, dagens vedtak burde ha vært helt unødvendig. Dagens vedtak vil jeg kalle et sykdomstegn ved reformen, nemlig det at vi ikke har felles eiere, ikke har felles ledelsesstruktur. Det hadde vi hatt hvis man hadde lagt alt under én ledelse og én eier. Vi støtter innstillingen – ikke fordi vi mener at dette er den beste løsningen, men på grunn av at vi ved gjentatte anledninger har foreslått å legge den kommunale sosialhjelpen inn under staten og er blitt nedstemt gang på gang. Dette er det nødvendig å gjøre for at situasjonen i Nav ikke skal bli enda verre enn den er. Det er som sagt et Nav som ser ut til å være helt ute av kontroll. Det som skulle bli et gode for brukeren, det som skulle gi brukeren ett kontor å forholde seg til, én saksbehandler, er blitt et Nav der man har flaks om man treffer samme saksbehandler to ganger. Dette er som sagt et sykdomstegn. Vi støtter dette ut fra at det ikke vil gjøre situasjonen verre. Vi håper at det kan bli litt bedre, men vi er redd for at dette er helt ute av kontroll.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2009-03-17:
Representanten Skjelstad er inne på noe vesentlig her, men jeg tror det er en blanding. Jeg tror det er en blanding av at statsråden ikke har kontroll over det som skjer nå og en systemfeil. Systemfeilen er at man ikke har en felles ledelse under ett felles eierskap til hele reformen. Det er en av de store svakhetene. Men så er det selvfølgelig helt korrekt det Skjelstad sier, at statsråden mangler kontroll. Det ser ut som om det er en full svikt i kontrollen her. Det viser jo både Riksrevisjonens beretning, alle de oppslagene som har vært i avisene, og alle de klagene som har vært på Nav. Aldri før har det vært klaget så mye på denne etaten som akkurat nå.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-03-17:
Jeg har bare lyst til å gjøre oppmerksom på den avtalen som komiteen inngikk – og jeg er faktisk vant til at avtaler vi gjør i komiteen, også overholdes – og det var at vi ikke skulle ha debatt i denne saken i salen i dag. Det er grunnen til at verken Høyre, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet, eller for så vidt statsråd Dag Terje Andersen, er til stede i salen her i dag. Denne debatten var vi enige om at vi skulle ta i forbindelse med stortingsproposisjonen om Nav, som sannsynligvis kommer til Stortinget til uka. Vi kommer til å forholde oss til det – ikke følge opp i noen ytterligere debatt om denne saken nå, men holde oss til avtalen i komiteen.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2009-05-04:
Jeg har gleden av på vegne av representantene Jon Jæger Gåsvatn og meg selv å fremme forslag om tiltak for å styrke arbeidet mot mobbing i skolen. Jeg vil også legge frem forslag på vegne av Jon Jæger Gåsvatn og meg selv om en ny finansieringsmodell for grunnopplæringen, og til sist forslag fra representantene Jon Jæger Gåsvatn og meg selv «om å gjere skriftleg undervisning og eksamen i sidemål valfrie».
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2009-05-04:
På vegne av meg selv har jeg gleden av å fremme representantforslag om økt lønn i kvinnedominerte lavlønnsyrker og endringer i arbeidstidsbestemmelsene.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-05-04:
Dette er et forslag fra Fremskrittspartiet som går ut på å fjerne regnskapsplikten for små stiftelser, og det er også et tilhørende forslag som går på at Brønnøysundregistrene skal frafalle krav om forsinkelsesgebyr for små stiftelser. Flertallet i komiteen, alle unntatt Fremskrittspartiet, ser at her er det ulike behov som skal balanseres. Vi har behov for kontrollmekanismer som sikrer at stiftelsers kapital faktisk blir benyttet til de formål som stiftelsene er opprettet for. Samtidig er det viktig å sikre at hensynet til nødvendig samfunnsmessig kontroll blir ivaretatt uten at det gir en uforholdsmessig byrde for stiftelsene. Departementet har gitt en grei redegjørelse for dette, og flertallet slutter seg i all hovedsak til departementets vurdering. Spørsmålet har også vært oppe tidligere i Stortinget, og i 2001 var det en enstemmig justiskomite som uttalte: «Komiteen mener det er viktig at alle stiftelser underlegges regnskaps- og revisjonsplikt for å muliggjøre en reell kontroll og tilsyn med stiftelsene. Komiteen viser til at dersom stiftelsen har en enkel økonomi, vil også regnskaps- og revisjonsarbeidet bli enkelt, og det kan ikke sees på som urimelig å sette krav om dette.» Flertallet har imidlertid merket seg at finansministeren vil ta opp forholdet til revisjonsplikten i lovproposisjonen som er varslet lagt fram til høsten, som en oppfølging av en NOU om revisjonsplikt for små foretak. Flertallet er enig i at dersom innsendingsplikten etter § 8-2 i regnskapsloven skal videreføres for alle stiftelser, vil ileggelse av forsinkelsesgebyr være et egnet virkemiddel for å sikre at innsendingsplikten faktisk blir fulgt opp. Det samme flertallet har imidlertid merket seg at praktiske, hensiktsmessige og tekniske sider ved en differensiering av gebyrene etter størrelse vil bli vurdert i departementets oppfølging av den nevnte innstilling fra Revisjonspliktutvalget. Komiteens medlemmer fra Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti mener at det bør foretas en nærmere vurdering av om innsendingsplikten bør opprettholdes for alle stiftelser, eller om det for de minste stiftelsenes vedkommende er tilstrekkelig at de skal være forpliktet til å framlegge regnskap overfor stiftelsestilsynene. Disse partier fremmer også forslag i tråd med dette. Jeg anbefaler dermed innstillingen fra komiteen og tar opp mindretallsforslaget fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-05-04:
Det forslaget som Fremskrittspartiet har tatt opp her, berører veldig mange, som føler at dagens regelverk slår ekstremt uheldig og feil ut. Jeg er veldig glad for at man gjennom flere år har sørget for å rydde opp i regelverket knyttet til stiftelser. Vi hadde jo sett mange eksempler på stiftelser hvor – for å si det forsiktig – tingene ikke var som de skulle være. Man valgte da å lage et bedre lovverk knyttet til dette, og det er vi altså alle enige om. Men det Fremskrittspartiet har vært opptatt av, er nettopp de små stiftelsene, som opplever lovverket som meget urimelig – små stiftelser som har skjøttet sitt bo meget bra gjennom mange, mange år. Vi har sett bl.a. gjennom media en rekke eksempler på hvordan dette med regnskapsplikten kan slå ut for en del av dem. Dette kveler på mange måter det frivillige initiativet hvis man gjør et eller annet feil uten at det var tilsiktet. Vi har vært veldig bevisste under utformingen av forslaget på ikke å si noe om hvor grensen skulle gå. Vi hadde jo et ønske om, hvis flertallet skulle slutte seg til vårt forslag, at Regjeringen skulle utrede hvor grensene skulle gå for hva som skulle være små stiftelser og hva som skulle være store stiftelser. Så vi har vært veldig bevisste på ikke å konkludere på det, for det mener vi hadde vært en vei å gå for å finne ut hvor man skulle lande. Men jeg konstaterer jo at vi ikke får gjennomslag. Det henvises bl.a. til 2001, da man i justiskomiteen var veldig klare på at man synes det burde være lite problematisk at man hadde denne innsendingsplikten og denne regnskaps- og revisjonsplikten. Fremskrittspartiet var jo med på den merknaden. Men det er klart det er lov å tenke seg om når man ser hvordan et regelverk slår ut. Så jeg er til en viss grad glad for at finansministeren i hvert fall sier seg villig til å se på noe av dette. Jeg går ut fra at de fleste ser at her er det en del uheldige utslag. Jeg vil selvfølgelig ta opp de forslagene som Fremskrittspartiet har lagt fram. Jeg vil også opplyse om at Fremskrittspartiet sekundært kommer til å støtte det mindretallsforslaget som er lagt fram fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Det går i hvert fall noe lenger enn bare de bemerkningene vi har fått fra flertallet og fra finansministeren.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-05-04:
Det er alltid hyggelig når man kan konstatere at man er enig om noe. Noe av det jeg gledet meg over, var at finansministeren sa at det ikke er mengden av regulering, men effekten av regulering som var det viktige, og at det var viktig å være pragmatisk i den situasjonen vi nå er i. Jeg mener at begge deler er viktige. Bare innledningsvis: Det var ikke mitt poeng å dra i gang en stor EU-debatt. Jeg har ikke ambisjoner om å overbevise finansministeren i løpet av disse få minuttene. Mitt poeng med å trekke frem EU er at det illustrerer viktigheten av internasjonalt samarbeid og internasjonale institusjoner. Man kan gjerne drømme om å ønske seg noe veldig mye større, noe som helst omfatter hele verden, men det synes jeg er et dårlig argument mot det vi ser faktisk virker. Jeg er ikke et øyeblikk i tvil om at uten EU og uten eurosamarbeidet ville man se en ganske ødeleggende konkurranse mellom land om å beskytte sitt eget marked og å devaluere sin egen valuta. Når det gjelder arbeidsgiveravgiften, er det riktig, som finansministeren sier, at i første runde er det eksportindustrien som sliter. Men alle de rapportene som kommer nå, viser at det er det store mangfoldet av små og mellomstore bedrifter, også innenfor tjenestesektoren og ingeniørbedrifter, som etter hvert begynner å slite. Det er ganske åpenbart at når eksporten sliter og den får færre kontrakter, vil det etter hvert begynne å virke inn også på de andre sektorene. Derfor mener vi det er et godt tiltak. Jeg er i hvert fall ikke i tvil om hvilket tydelig signal som kommer fra næringsorganisasjoner og fra bedriftene, og det er at lavere arbeidsgiveravgift nå vil være et viktig virkemiddel. Jeg viser, som sagt, til den rapporten som kom fra Dun & Bradstreet som viser at opp mot 50 000 små og mellomstore bedrifter nå begynner å få problemer ved at de har den dårligste kredittvurderingen. Der jeg imidlertid synes at finansministeren var for svak, er på hva vi skal gjøre for å komme styrket ut av krisen. Hvis det er de tiltakene som lå i den forrige krisepakken som på en måte er trumfargumentet for å vise at man nå vil sørge for at vi skal bli bedre på miljøteknologi, være mer innovative og sørge for at våre bedrifter ligger i fremste rekke, er det ikke godt nok. Hvis det er den forskningsmeldingen som kom i forrige uke, som er beviset på at man satser fremover, mener jeg at det heller ikke er godt nok. Jeg mener at vi gjennom de økonomiske musklene Norge har, og den kompetansen vi har, nettopp burde bruke den situasjonen vi nå er inne i, til å sørge for at vi blir sterkere og bedre når vi kommer ut av krisen. Det handler ikke minst om hva man gjør innenfor høyere utdanning og kompetanse, både i bedriftene og i hele skoleløpet. I dag la Finansavisen frem en rapport fra OECD som fortalte hvorfor norske elever gjør det dårligere. I den situasjonen vi er i nå, må vi sørge for at vi også satser på skolen, slik at våre elever får mer kunnskap og vil kunne hevde seg bedre i den konkurransen som nå kommer. Så jeg savner en klar og tydelig strategi for hvordan vi skal styrke bedriftene og komme sterkere ut av denne krisen.