trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2020-05-12:
Det er nettopp fordi en i dette området hadde en veldig grundig og veldig lang prosess med diskusjon om hva som var den beste sykehusstrukturen for Nordmøre og Romsdal. Der var det bred enighet om at den beste løsningen var ett felles sykehus. Det det var uenighet om, var hvor det felles sykehuset skulle ligge. Nå er en i gang med byggingen av det felles sykehuset, og det vil også innebære at en får et felles fødetilbud. Det har ligget som en forutsetning hele veien, og det mener jeg vil gi et bedre tilbud enn det som en har i dag, og det har også vært en del av grunnlaget for at en også lokalt ganske bredt har ønsket seg et felles sykehus for Nordmøre og Romsdal. Når det gjelder spørsmålet om en skal opprettholde begge fødeavdelingene fram til det nye sykehuset står ferdig, ser jeg at det er det flertall for i Stortinget i dag. Jeg vil da bare understreke at Stortinget ikke kan frata den lokale ledelsen ansvar for at ethvert tilbud til enhver tid skal være forsvarlig. Det har ikke Stortinget mulighet til å overprøve.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-12:
Selvfølgelig blir vedtaket – hvis det blir gjort i dag – fulgt opp. Det jeg understreker, er at en da må ta utgangspunkt i at hvis den lokale ledelsen oppfatter at et tilbud ikke er forsvarlig, kan ikke et stortingsvedtak overprøve det. Det er alltid sånn at det er den lokale ledelsen som til enhver tid har ansvaret for at et tilbud i helsetjenesten er forsvarlig, og er det ikke forsvarlig, skal det stenges. Jeg er veldig opptatt av å understreke dette, så vi ikke skaper et press på ledere i helsetjenesten om å opprettholde tilbud som en anser som uforsvarlige, for det kan få ganske dramatiske konsekvenser for pasientene.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-12:
Selvfølgelig mener jeg det jeg sier, og jeg vil tro at det jeg sier, ikke er noe overraskende for noen. Det som ville være overraskende, var om representanten Toppe var uenig i det jeg sa, nemlig at den lokale ledelsen ikke har et ansvar for at tilbudet til enhver tid er forsvarlig, og at de, hvis de opplever at et tilbud ikke er forsvarlig, da kan gjøre noe med det, på tross av hva Stortinget har vedtatt. I så fall vil det være overraskende i denne saken hvis Toppe er uenig i det.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-12:
Jeg bekreftet i mitt forrige svar at jeg kommer til å følge opp det, men jeg understreket også at hvis dette forslaget får flertall i dag, er det noe sjeldent som skjer i Stortinget, nemlig at en tar eksplisitt stilling til ett konkret tilbud i en helsetjeneste. Det er ikke vanlig at Stortinget gjør det. Da er det min plikt som statsråd å gjøre Stortinget oppmerksom på at selv om Stortinget velger å ta stilling til ett konkret tilbud ved et sykehus, fratar ikke det den lokale ledelsens ansvar for at det tilbudet som drives, til enhver tid er forsvarlig, og at det ikke er slik at det at Stortinget har tatt stilling til ett tilbud, gjør at en kan strekke forsvarlighetskravet. Det er en viktig påminnelse i en situasjon der en veldig fort, når Stortinget gjør den typen vedtak, lokalt kan oppfatte at en eventuelt er pålagt å strekke den typen krav. Det er min plikt å understreke at det er en ikke.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-12:
Det jeg vil gjøre med det, er det jeg har gjort, nemlig å gi helseforetakene i oppdrag å legge til rette for en heltidskultur. Det ser vi også heldigvis at har gitt resultater. Flere og flere får hele stillinger og større stillinger i sykehusene våre. Så har regjeringen også gjort lovendringer for å gi større sikkerhet knyttet til det å få hele stillinger. Hvordan de nye lovendringene praktiseres, kan det bli uenighet om mellom partene, og da har vi den typen mekanismer som representanten refererer til, for eventuelt å avklare den typen uenigheter. Det er ikke en sak som jeg er part i, og vi må også ha respekt for at partene i en slik situasjon kan ha ulike tolkninger av den loven som vår regjering innførte, og at den eventuelt blir prøvd gjennom en sak.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-05-12:
Jeg vil også benytte anledningen til å gratulere sykepleieren med dagen. Vi er nok alle imponert over den omstillingsevnen som er vist i norske sykehus, hvor man har endret driften på dager og uker, prosesser som man normalt ville ha trodd skulle ha tatt måneder og år, og kanskje år heller enn måneder. Det vi ser, er at måten sykehusene er finansiert på, gir noen utfordringer i en slik krisesituasjon. Sykehusene har jo en innsatsstyrt finansiering som representerer ca. 50 pst. av finansieringen, hvor man får penger etter hvor mange pasienter man behandler. Den rød-grønne regjeringen hadde en lavere andel av denne typen finansiering, og regjeringen valgte å øke den igjen. Jeg ser også at man i revidert nasjonalbudsjett styrker basisfinansieringen med 5,5 mrd. kr. Så mitt spørsmål til helseministeren er om han ser annerledes på det å belønne per behandlet pasient når man nå har erfaringer fra denne krisen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-05-12:
Jeg hører jo at man har veldig troen på å gi økonomiske insentiver – som det heter – i måten sykehusene drives på, men i måten sykehusene samhandler med kommunene på, har man ikke valgt den samme logikken. I planen har man et økt fokus på samhandling gjennom disse helseforetakene, men man har heller ikke denne gangen valgt å se på økonomiske virkemidler som skal bedre samhandlingen mellom sykehus og kommune. Vi vet at brorparten av pasientene trenger ressurser fra den kommunen de bor i, og at man ofte er inne på sykehuset 10–15 ganger i løpet av et år. Det var jo disse pasientene denne planen skulle løfte, men her har regjeringen altså ikke sett verdien i den samme logikken som man snakker varmt om, for å stimulere økonomisk drift.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-05-12:
Det er flere gode eksempler på god samhandling som er nevnt i planen som statsråden har lagt fram, der finansiering og felles finansiering av tiltak er en utfordring. Er man heller ikke villig til å se på mulige dedikerte pengepotter for å fremme denne typen samhandlingsstrukturer? Vi har Pasientsentrert helsetjenesteteam i Tromsø, og de jobber veldig godt. Det er prosjektfinansiert, og vi vet at så lenge det er et prosjekt, har man lave skuldre, men når man skal gå over i en varig drift, med gode resultater, er det vanskeligere å få til samfinansiering. Det er denne typen økonomiske stimuleringsmidler Arbeiderpartiet etterlyser. Det å analysere gårsdagens løsninger er ikke vårt ønske, men å fremme den sømløse tjenesten som finnes mellom sykehus og kommune, for veldig mange veldig syke pasienter.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-05-12:
Nå var det akkurat mitt poeng at man ikke skulle gå videre med prosjektfinansiering, men sikre en økonomi som gjør det varig fornuftig å samarbeide om de sykeste pasientene. Men jeg har et annet spørsmål, og det er med henblikk på den forrige nasjonale helse- og sykehusplanen, der Stortinget veldig tydelig påla regjeringen å sørge for at planlagt behandling i større grad flyttes ut av de store regionsykehusene der det er mulig, til mindre akuttsykehus, som er avhengige av å ha et visst volum planlagt behandling for å opprettholde sine mer akutte funksjoner som det er bestemt at de skal ha. Det ser statsråden ikke ut til å ha lyktes med. Men jeg har lyst til å beholde den positive tonen og spørre helseministeren om han har noen gode eksempler på at dette er blitt virkelighet siden forrige gang Stortinget behandlet Nasjonal helse- og sykehusplan.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-05-12:
Jeg skal ikke dra ut debatten, men etter at Fremskrittspartiets representanter har svingt seg til de store høyder på talerstolen, er det noen presiseringer som må på plass. Politikere bør vurderes ut fra hva de gjør, ikke bare hva de sier. Arbeiderpartiet lovet Klinikk Alta da vi hadde helseministeren. I dag står Klinikk Alta ferdig – en styrking av spesialisthelsetilbudet i den befolkningsrike delen av Finnmark. Selvfølgelig – hadde vi startet på null i Finnmark, kunne sykehusstrukturen sett annerledes ut. Det gjør den ikke. I Øst-Finnmark har vi et splitter nytt Kirkenes sykehus, og i juni er det markert spadestikk i jorda for nye Hammerfest sykehus. Arbeiderpartiet ønsker å utvikle spesialisthelsetilbudet i Alta. Vi ønsker også at Alta blir vurdert som en naturlig lokalisering når man går videre og styrker psykiatritilbudet til finnmarkingene. De har i dag et dårligere tilbud enn resten av landet. De har ikke mulighet for akuttplassering. Dette har Stortinget ganske omforent lagt på plass også tidligere. Når det gjelder Kristiansund, er det en vond og bitter strid. Det vokser opp folk som ikke husker noe annet en sykehuskrig på Nordmøre. I 2010 besluttet daværende regjering at man skulle samle de to sykehusene, Molde og Kristiansund, til ett felles sykehus, og helseminister Bent Høie plasserte sykehuset på Hjelset i 2014. Saken har vært gjennom både rettsapparatet og Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité. Jeg har lyst til å avslutte med noen refleksjoner. Hva er det som gir en likeverdig helsetjeneste? Jo, det er faglige kriterier, faglige krav. Da sikrer vi at man får den samme tjenesten i hele landet. Og så er det tilgangen på fagfolk. Det er en begrenset ressurs. Disse gode fagfolkene våre kan heller ikke jobbe 24 timer i døgnet 365 dager i året. Jeg har sett på både Senterpartiets og Fremskrittspartiets sykehusbudsjett, og det er ikke plass til flere akuttsykehus i noen av dem. Det er heller ikke plass til flere studieplasser for at vi skal kunne skaffe oss flere av disse fagfolkene som skal fylle de eventuelle nye akuttsykehusene. Så jeg mener at politikere må bli vurdert ut fra det de gjør, ikke bare det de sier. Og når Fremskrittspartiet beskylder Arbeiderpartiet for å bli tatt med buksa nede, må jeg bare minne Fremskrittspartiet om at de glemte buksa si i regjeringskontorene.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-05-12:
Jeg har merket meg hva regjeringspartiene har uttalt i denne saken fra talerstolen. Kristelig Folkeparti har bl.a. sagt at alle skal ha nærhet til et fødetilbud, og representanten fra Venstre gikk vel ganske langt i å erklære seg selv som den beste garantisten for at innbyggerne i Alta skal få det beste helsetilbudet. Regjeringens helseminister, Bent Høie, har jo også, tidligere i år, lagt vekt på nye prinsipper for sykehusstruktur, hvor avstand, værforhold og lokalpolitiske ønsker skal legges mer vekt på. Betyr det at regjeringen nå går inn for å støtte Fremskrittspartiet og Senterpartiets forslag om å etablere en fødeavdeling med nødvendige akuttfunksjoner i Alta? Og hva er egentlig regjeringens mål med å sikre et forsvarlig helsetilbud for innbyggerne i Alta?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-05-12:
Hvis avstand, værforhold og lokalpolitiske ønsker skal vektlegges mer, som helseministeren også nå bekrefter, kan man jo begynne å lure på hvordan innbyggerne i Nordmøre og Romsdal skal håndtere det svaret, for der sitter altså Helse Midt og har varslet at de skal legge ned fødeavdelingen i Kristiansund nå. Nå, altså lenge før det nye fellessykehuset skal stå ferdig, skal de legge den ned. Fremskrittspartiet og Senterpartiet har i denne saken også foreslått at sykehuset ikke bare skal videreføres til det nye bygget står klart, men også etterpå. Der er det over 300 fødsler i året, og jeg lurer veldig på hvorfor helseministeren ikke ønsker å sende styringssignaler til Helse Midt om at fødeavdelingen i Kristiansund skal bevares til sykehuset står ferdig, og være en del av det nye fellessykehuset for Nordmøre og Romsdal.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-05-12:
Takk for svaret. Det er jo ingen politiske partier, meg bekjent, som er uenig i at det nye fellessykehuset skal bygges, men det skal jo, i planleggingen av det, fortsatt være et helsetilbud og en klinikk i Kristiansund med ulike helsetilbud for befolkningen der. Da er spørsmålet om fødeavdelingen i Kristiansund skal videreføres – og det er jo ikke bare for innbyggerne som bor i Kristiansund kommune, men det er jo omkringliggende kommuner som får lang reiseavstand. Jeg synes det er urovekkende å få de signalene Bent Høie nå gir, om at han fortsatt vil la Helse Midt få lov til å styre dette, til tross for hva Stortinget i dag vedtar. Jeg vil bare få en bekreftelse på at Bent Høie oppriktig mener at det vedtaket Stortinget gjør i dag om å videreføre fødeavdelingen i Kristiansund, ikke nødvendigvis blir fulgt opp fra regjeringens side.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-05-12:
La meg først oppklare en sak fra Senterpartiet: Når det kommer til Helgeland, var Fremskrittspartiet tydelig på at man ønsket å samle planlagte operasjoner til ett fellessykehus for å sikre kvaliteten der. Vi ønsket også å sørge for en fødeavdeling i Mo, sør for Korgfjellet, og i Brønnøy. I Helgeland vil det også være god dekning når det gjelder fødetilbudet. Jeg har lyst til å ta litt tak i det Venstres representant tok til orde for, for det må jeg si jeg ble svært overrasket over. Det gjelder den delte sykehusløsningen i Holmestrand. Holmestrand er en sammenslått kommune bestående av tre gamle kommuner som har hatt et forhold til to forskjellige lokalsykehus. I helse- og omsorgskomiteen har vi blitt enige om at hvorvidt det er denne måten organisering av sykehustilhørighet skal foregå på, skal bestemmes lokalt, så hvis Holmestrands kommunestyre enstemmig ønsker å fortsette med en delt sykehusløsning, der innbyggerne i den nye, sammenslåtte kommunen til enhver tid kan bruke det nærmeste lokalsykehuset, skal de få lov til det. Men det representanten fra Venstre var tydelig på her, var at det var han sterkt uenig i. Så det vi trenger svar på – det gjør vel de som har ansvaret for voteringen også – er om Venstre kommer til å stemme imot den enstemmige innstillingen fra helse- og omsorgskomiteen. I tillegg var Venstres Carl-Erik Grimstad veldig tydelig på at Venstre skulle være en garantist for et godt helsetilbud i Alta. Det vi da også trenger svar på, er om Venstres stortingsgruppe da vil støtte det forslaget Fremskrittspartiet og Senterpartiet her fremmer. Det ville glede meg. Venstre er dessverre ikke store nok til at det til sammen utgjør et flertall; vi er fortsatt avhengig av noen større partier. Men det ville også være oppklarende å få vite det. I dag avgjøres framtidens fødeavdelinger – her og nå, i denne saken. Arbeiderpartiets ordfører i Alta har garantert et sykehus i Alta i 2023. Hun har til og med uttrykt at hvis ikke Helse Nord bygger fødeavdelingen, skal hun stå klar med spaden, hvis hun fortsatt er ordfører. Innbyggerne som stemte på Arbeiderpartiet i Alta, har blitt lurt. I Kristiansund sitter en annen ordfører fra Arbeiderpartiet. Nå må de sitte og se på denne live-sendingen og se at Arbeiderpartiet alene er ansvarlig for at det ikke blir fødeavdeling i Kristiansund. Innbyggerne bør merke seg at man ikke alltid skal lytte til hva de sier, men se på hva de gjør. Vi får ikke flertall for alle våre forslag i denne salen, dessverre. Det vi får flertall for, er å videreføre en fødeavdeling i Kristiansund fram til fellessykehuset i Møre og Romsdal står ferdig. Men Bent Høie, helseministeren vår, har dessverre uttrykt at vi ikke kan fortelle innbyggerne våre at de kan være trygge på det, for hvis Bent Høie mener at kvaliteten ikke er god nok – noe han for så vidt sitter med alle verktøyene til å gjøre noe med, i den ene eller andre retningen – blir det likevel ikke videreført.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-05-12:
Jeg blir i hvert fall nødt til å minne representanten fra Venstre om at Holmestrand ikke tapper det nye sykehuset i Tønsberg for pasientgrunnlag. Gamle Sande kommune har vært en del av befolkningsgrunnlaget for dimensjoneringen av Drammen sykehus. Disse delene av nye Holmestrand kommune har også nå forskjellig legevaktordning, og de som bor nærmest sykehuset og legevakten i Drammen, bruker legevakten i Drammen. Det ville være absurd hvis innbyggerne i gamle Sande skulle dra til legevakten ved Drammen sykehus, men måtte sendes til sykehuset i Tønsberg hvis de skulle ha behov for videre innleggelse – når de allerede var på et sykehus! Derfor er en delt løsning fornuftig, og jeg er glad for at Venstre egentlig har korrigert alt de sa innledningsvis, og at de støtter komiteens innstilling også om en delt sykehusløsning i Holmestrand. Når det gjelder Alta, foreslo Arbeiderpartiet i sin tid Alta nærsykehus. Klinikk Alta kom til under en regjering med Fremskrittspartiet og Høyre i, og Fremskrittspartiet har ved flere anledninger kjempet for Alta sykehus. Nå er det en historisk mulighet til å gjennomføre det. Representanten fra Venstre har mulighet til å støtte oss i det.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-05-12:
Det var ei spesiell replikkveksling nettopp. Dersom ein les risiko- og sårbarheitsanalysane frå Helse Møre og Romsdal og om kva som er farleg når ein skal oppretta det nye sjukehuset, så rår ein frå å slå saman avdelingane på førehand fordi det då er ein stor risiko for å mista kompetanse og øydeleggja fagmiljøa. Det er det som no held på å skje. Så eg vil spørja statsråden om han faktisk meiner det han seier, og truar med kvalitet, når det nettopp er det at ein skal leggja ned fødeavdelinga ganske snart, som gjer at fagmiljøa forvitrar og rekrutteringa vert vanskelegare på fødeavdelinga, bl.a. i Kristiansund.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-05-12:
Eg er ikkje ueinig i det. Poenget er at statsråden legg andre føringar i svaret sitt, der han truar med kvalitet. Det er jo helseføretaket sjølv, ved at dei vil framskynda nedlegging av ei fødeavdeling, som gjer at tilbodet eventuelt vert uforsvarleg, fordi det då skaper usikkerheit om arbeidsplassar, og dermed gjer at fagmiljøet kan forvitra og rekruttering vert vanskelegare. Det er det som er poenget mitt, og eg synest faktisk statsråden må retta opp i det han seier, for han legg ganske sterke føringar no på at det som Stortinget eventuelt vedtar, vil føra til at det ikkje er eit forsvarleg tilbod. Det meiner eg statsråden har ingen grunn til å seia. Så eg vil igjen be om å få eit svar frå statsråden, om at det Stortinget faktisk vedtar i dag om fødetilbod, skal følgjast opp ute i helseføretaka.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-05-12:
Senterpartiet meiner at vi må ha ei ny retning i fødepolitikken i Noreg, der vi set krav til kvalitet, men der vi er bevisste på at god kvalitet ikkje er det same som at ein har ei stor fødeavdeling. Stortinget gjekk dessutan bort frå ei sånn samanlikning i 2008–2009, med den førre stortingsmeldinga – det skulle ikkje lenger vera basert på talet på fødande, men ein skulle setja kvalitetskrav til tenestene ut frå om det var klassifisert som fødestove, fødeavdeling eller fødeklinikk, slik at ein skulle vera sikker på kvalitet uansett om det var 300 fødande eller 3 000 fødande. Dette har jo fungert, det er mange lokalsjukehus med gode fødeavdelingar som ikkje har så mange fødande. Det kan vera berre ein time mellom desse sjukehusa, men det fungerer, og folk er fornøgde. Det er jo faktisk ved dei store fødeklinikkane ein i dag kan vera mest bekymra for kvaliteten, òg på grunn av at det er veldig mange fødande, beteninga er lita, og dei tilsette er forholdsvis få. Så har det vore ein hard debatt spesielt mellom Framstegspartiet og Arbeidarpartiet i dag. Eg er einig med Framstegspartiet i at det er uforståeleg at Arbeidarpartiet ikkje vil gi kvinner på Nordmøre same nærleiken til fødetilbodet som det som dei ønskjer og har gått inn for bl.a. på Helgeland. Ein har òg frå Arbeidarpartiet si side berre for nokre månader sidan røysta for forslag om at ein ikkje skal leggja ned fødetilbod i Noreg. Men til Framstegspartiet vil eg seia at det òg er uforståeleg at dei på Helgeland kjempa for å leggja ned fødeavdelinga, altså berre ha eitt fellessjukehus, mens det er ein heilt annan politikk frå Framstegspartiet si side på Nordmøre og i Alta. Det hengjer heller ikkje i hop. Det kan jo ikkje vera sånn at ein har forskjellig sjukehuspolitikk alt etter kor ein har det sterkaste lokallaget, det må vera ei overordna retning på sjukehuspolitikk og på kva politikk ein har for fødselsomsorga. Så til det som helseministeren tok opp i replikksvaret sitt. Eg vil igjen visa til ROS-analysen for nettopp fellessjukehusa som var heilt klar på at det ikkje var bra å byggja ned avdelinga og leggja ned avdelinga før det nye sjukehuset var på plass.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-05-12:
Til representanten Kjerkol sitt siste innlegg og at Senterpartiet sitt budsjett ikkje inneheld ei slik satsing som vi ønskjer: Det er ikkje riktig. Vi har saman med Arbeidarpartiet mykje meir midlar til sjukehus enn det regjeringa har, og det er heller ikkje slik at det å byggja eit nytt stort sjukehus vert billigare enn å ha to mindre sjukehus. Ein kan ikkje dokumentera ein slik gevinst, tvert imot kan det heller visa seg at det vert dyrare, altså ei stordriftsulempe. Dette hadde vi ein grundig gjennomgang av ved førre behandling av Nasjonal helse- og sjukehusplan. Vi meiner at beredskap skal løna seg og ikkje at innsatsstyrt finansiering vert vidareført ned på avdelingsnivå, eller på kvart enkelt sjukehus. Det vil òg gjera at det vert lettare å vidareføra dei små fødeavdelingane.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-12:
Vi var ikke forberedt da pandemien traff Norge. Norge hadde bare smittevernutstyr for noen uker med normalt forbruk da pandemien traff. Sykehusene våre blør penger. Ideologien om at helsepersonell må få en tvangstrøye som innsatsstyrt finansiering er, har gjort at sykehusene får mindre inntekter når vi er i en pandemi. Sykehusene trenger mer inntekter når vi er inne i pandemien. Dette systemet virker ikke. Vi har en frontlinje i kampen mot viruset – helsefagarbeidere, sykepleiere, leger, portører, rengjøringspersonell og mange andre. De har jobbet dag og natt. Takk til dem for at de har trygget landet vårt! Vi kan også klappe for dem, men en klapp er ikke det de trenger. De – og vi – trenger flere hele, faste stillinger i helsevesenet, med gode lønns- og arbeidsvilkår. Vi trenger flere folk på jobb. To av tre helsefagarbeidere og sykepleiere jobber deltid. Flertallet av dem har ikke fått tilbud om økt stillingsprosent i koronatiden. Ett sykehus har gått til sak mot fire sykepleiere for å hindre at de får heltidsstilling. Da har vi et stort problem. Riksrevisjonens undersøkelse av bemanningsutfordringene i helseforetakene viser at vi hadde store problemer også før pandemien traff Norge. Sykehusene sliter med å rekruttere helsearbeidere og har ingen plan for hvordan. De sliter med å beholde helsearbeidere. Vi trenger å bygge opp folk, ikke bruke dem opp. Vi trenger flere faste, hele stillinger i helsevesenet. Vi hadde også problemer med å få tilgang til viktige medisiner. Nå er det enda verre. SV har jobbet for at det blir produsert medisiner og smittevernutstyr i Norge, før pandemien traff Norge. SV var nesten helt alene. Jeg er stolt av og glad for at vi får flertall for norsk produksjon av viktige legemidler, herunder antibiotika. Endelig kan Norge styrke en industri som trygger pasienter og kan føre til flere arbeidsplasser. Det er én medisin som er grunnmuren for hele helsevesenet, og det er antibiotika. Vi har glemt hvor mye antibiotika har betydd – og betyr – for menneskene på jorda. Hvis vi mister antibiotika som virker, kan et skrubbsår og en lungebetennelse ta livet av oss. Antall bakterier med antibiotikaresistens øker dramatisk. I EU dør årlig 25 000 av antibiotikaresistens, og i India dør mange titusener av barn hvert år. Flere sykehus i EU har bakterier som er immune mot alle antibiotika. I løpet av de siste 30 årene har vi ikke funnet nye antibiotika. Da bør vi bruke mindre antibiotika og spare dem til bruk som livsviktig medisin til dem som trenger det mest. Antibiotikaresistens kalles helsesektorens klimakrise. Dette er en av de største utfordringene i moderne medisin. Bruken av bredspektret antibiotika i Norge er fortsatt høy, så jeg håper at de andre partiene vil støtte forslaget fra SV. Jeg tar opp forslaget SV står bak alene. SV vil stemme subsidiært for forslag nr. 22.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-12:
Gratulerer til alle sykepleierne i Norge! Sykehuset Østfold har gått til sak mot fire sykepleiere som vil ha hel stilling. Hva vil helseministeren gjøre for at flere kan få hele, faste stillinger i helsevesenet med gode lønns- og arbeidsvilkår?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-12:
Jeg vil rose alle partiene – Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Arbeiderpartiet – som er med på å sikre at barn skal ha mer kontroll på sin egen informasjon når de møter psykologer og psykiatere. Å dele personlige og tunge hemmeligheter er vanskelig for alle. Fire av fem av PsykiskhelseProffene i Forandringsfabrikken forteller at de ikke har fortalt det aller vondeste som kan være den egentlige grunnen til at de trenger hjelp. En viktig grunn er at de er urolige for at informasjonen kan gå videre, forteller de. Det betyr at hjelpen de får, blir langt mindre nyttig. Da må systemet bli bedre så flere kan få bedre hjelp. Hele komiteen ber regjeringen sørge for at det er trygt for barn å dele vonde erfaringer, og at barnet skal ha kontroll på sin egen informasjon. Hele komiteen er enig i at det må bli grundig opplæring i unntaksbestemmelsene, og det må legges til rette for at helsepersonell har både tid og rom til å gjøre disse viktige vurderingene. Noen ganger krangler vi så busta fyker på Stortinget. Men her, nå, har vi jobbet sammen for å sikre og hjelpe barn.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2020-05-12:
Det kommer kanskje som en overraskelse på representanten Bruun-Gundersen at Venstre kommer til å stemme med regjeringen, men slik er det altså. Når det gjelder Holmestrand, var mitt poeng at vi ser på dette som en del av grunnlaget for beslutningene som må tas i helseforetakene. I henhold til helseforetaksloven er dette en sak som må utredes skikkelig før man tar stilling til det. Jeg bare gjentar det jeg sa i mitt innlegg, at jeg oppfatter dette som stortingsregjereri. Forslaget kan være bra, det, det kan være helt greit, men problemet er at nå investerer vi altså 3 mrd. kr i Tønsberg – og bygningene er snart ferdige. Hvis man tapper sykehuset i Tønsberg for økonomi, går det fort den veien at spesialisthelsekompetansen følger i samme retning, og det kan ikke jeg som representant for den delen av Vestfold finne meg i uten videre. Jeg håper på den annen side at dette skal ordne seg til det beste for alle parter. Så kan jeg ikke unnlate å legge merke til at ingen har tatt til orde for, når man snakker om å sende pasientene nordover til Drammen, at det ikke engang finnes en avkjørsel fra E18 og inn til det nye sykehuset i Drammen. Det burde man kanskje ha tenkt på før man begynner å dirigere pasientstrømmen nordover. Når det gjelder Alta, er det interessant at Fremskrittspartiet i regjering ikke løftet en eneste finger for å styrke akutt- og fødetilbudet der. Men straks Fremskrittspartiet er ute av fengsel, kommer støtten. Det var litt sent.
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2020-05-12:
Ordet «Babcock» har det siste året skapt et enormt engasjement, mye kritikk og også bekymringer hos befolkningen, særlig i Nord-Norge. Men luftambulansekrisen vi har stått i, viser også hvor mye denne helsetjenesten betyr for folks trygghet. Norge er et langstrakt land. Heldigvis har vi en ganske godt utbygd luftambulansetjeneste, men det finnes fortsatt noen flekker på kartet der det tar for lang tid når sekundene teller. Det ser ut til at regjeringen nå tar grep og styrker helikopterberedskapen i nord med en permanent base i Kirkenes. Det er positivt. Da gjenstår Innlandet og de indre delene av Agder og Telemark. Bykle og Vinje er to kommuner med noen av de lengste avstandene for ambulansehelikopter i dag. Det er to kommuner med forholdsvis få fastboende, men med tusenvis av hytter, særlig på Hovden og Rauland. Bare Hovden kan bli en by på omtrent Grimstads størrelse i høysesongen – hytteinnbyggere som står på ski, kjører slalåm og driver med aktiviteter som er bra for folkehelsen, men som også har noe høyere risiko for ulykker. Jeg er derfor glad for at det i komiteen ser ut til å være et flertall som vil fremme følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med en egen sak om basestrukturen for luftambulansen i Norge, som må omfatte Innlandet og Bykle/Vinje, senest i forbindelse med statsbudsjettet for 2021.» Dessverre er ikke regjeringspartiene med på dette forslaget. Jeg håper de likevel vil følge det opp lojalt dersom det blir vedtatt i Stortinget denne uken, for saken handler om folks trygghet for liv og helse. Ikke bare Setesdal og Vest-Telemark, men store deler av Sør-Norge vil kunne få glede av en luftambulansebase i Vinje eller Bykle, da et helikopter der også vil kunne tjene som backup for andre deler av Sør-Norge. Det er også distriktspolitikk. I en tid der avmakten i distriktene har økt, der responstiden for ambulansetjenesten er en utfordring, og der sentralisering oppleves som en trussel, vil det være et viktig signal om at det også satses på gode helsetilbud der avstandene dessverre er lange til nærmeste sykehus. Folk er like viktige uansett hvor i landet de bor, og folk blør like raskt i Bykle som i Kristiansand eller Oslo. Jeg håper vi i dag – eller på torsdag, når vi skal stemme over saken – kan komme et skritt videre med å gi de delene av landet som ikke har god nok og rask nok tilgang på akutt helsebehandling, bedre beredskap gjennom å satse videre på luftambulansetjenesten.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2020-05-12:
Er det én ting vi kan huke av på blokka som positivt etter de siste ukenes krevende situasjon, er det at mange unge mennesker ser på helsesektoren og ønsker seg et utdanningsløp innen ulike felt i sektoren, og det er bra. Ungdom har innsett hvilken viktig innsats og betydning helsesektoren har hatt for samfunnet, og de ønsker å bli en del av den viktige funksjonen i framtiden. Da må vi evne å følge opp med studieplasser innenfor hele tjenesten vår. Mangelen på sykepleiere er stor. Altfor mange forsvinner fra yrket, og da er det også et politisk ansvar å se til hvorfor det skjer. Pandemien har vist oss at mange sykepleiere som er i annet arbeid, har meldt seg til tjeneste. La oss spørre dem hva som skal til for at de blir. Det er ikke så mye verre enn det. Muligens vet vi mange av svarene på forhånd. Det kan handle om for stort ansvar fordelt på for få kolleger på hver vakt, det kan være lønn, og det kan rett og slett være for krevende turnus. La oss i hvert fall ikke gå glipp av den sjansen nå som vi har den. Samtidig burde vi benytte anledningen til å takke for en ekstraordinær innsats. I likhet med statsråden ønsker jeg meg en mer utadvendt spesialisthelsetjeneste. Barn som er kronisk syke, eller blir akutt syke, kan oppleve at sykehus virker skremmende. Det at spesialisthelsetjenesten i framtiden muligens har et mer barnevennlig perspektiv på behandlingen, er ønskelig. I likhet med helseministeren ønsker vi å se på om vi kan behandle flere syke barn hjemme med ambulerende team, team som reiser rundt. Vi er i gang, men vi må ville mer. Hvis spesialisthelsetjenesten skulle blitt mer utadvendt, ville jeg som voksen ønske meg mer moderne former for kommunikasjon. Jeg tenker ikke først og fremst på elektronisk journal, det er et eget kapittel som også må bli mer brukervennlig, men det er ikke mange år siden det var utenkelig med chat eller webmøter for bankvesenet. Konfidensielle opplysninger om kunder og de forhold en har til sin bank, er ikke helt ulikt det en tenker om spesialisthelsetjenesten. Avslutningsvis: Gratulerer med sykepleierdagen! Florence Nightingale ville ha vært 200 år i dag. Ekstra gratulerer med dagen!
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-12:
En av årsakene til at jeg engasjerte meg politisk, var helsetilbudet til innbyggerne i den mest folketunge delen av Finnmark, eller mer korrekt: manglende helsetilbud til innbyggerne. Det har ført til at jeg blir kontaktet av mange fortvilte pasienter og pårørende som har følt det på kroppen og er utrygge. I går snakket jeg med en dame som fortalte at de var blitt oldeforeldre til en nydelig, velskapt gutt, og det er de så utrolig takknemlige for. Jeg vil gjerne gjenfortelle historien hennes og håper helseministeren og representantene fra Arbeiderpartiet og Høyre evner å sette seg inn i situasjonen og reflekterer over hva de ville ha gjort dersom historien hadde gjeldt noen av deres nærmeste og kjære, og at de føler fortvilelsen og utryggheten mange kjenner på som følge av et manglende helsetilbud – noe som Høyre og Arbeiderpartiet kan bidra til å forbedre. For fem dager siden, den 7. mai, var det, som svært ofte, kolonnekjøring over Sennalandet, fjellovergangen mellom Alta og Hammerfest, en fjellovergang som har hatt 48 stengninger og 86 kolonnekjøringer fra 1. oktober i fjor og fram til i dag. I tillegg har strekningen på rv. 94 fra Kvalsund til Hammerfest hatt 30 stengninger og 16 kolonnekjøringer i samme periode. Barnebarnet deres kom til Alta nærsykehus som førstegangsfødende og hadde allerede 2 cm åpning. Jordmoren forsøkte å få tak i sykebil, men de var allerede på tur til Hammerfest med andre pasienter, og ingen var tilgjengelig. Jordmor ber dem da om å kjøre med privatbil til Hammerfest, en strekning på 140 km, i uvær med kolonnekjøring, uten jordmor eller annet helsepersonell tilgjengelig, kun en engstelig ung far som har nok med å følge baklysene på brøytebilen. Den unge barnefaren hadde aldri kjørt over Sennalandet før. Livredde venter de på neste kolonne og vet ikke når den går, mens den unge vordende moren har sterkere og sterkere rier. De hjemme var også livredde. Oldemor følte seg helt maktesløs og gikk over 4 000 skritt i stuen før det unge paret nådde fram til Hammerfest. Man vet jo aldri hva som kan skje en førstegangsfødende. Da det unge paret kom til Akkarfjord, gikk vannet, og forståelig nok ble de enda reddere. Heldigvis nådde de fram. Da var fødselen godt gang, og de måtte sette epidural umiddelbart. Situasjonen var veldig kritisk. Statsminister Solberg oppfordret i sin nyttårstale i 2019 nordmenn til å lage flere barn, og statsministeren mente det var grunn til å spørre seg om det var for vanskelig å få barn tidligere. Nå har jeg beskrevet virkeligheten i Finnmark i 2020, en virkelighet som gjør at mange kvinner kvier seg for å føde flere barn – en situasjon som altfor ofte er regelen og ikke unntaket. Det er i stor grad flaks som gjorde at dette gikk bra. Den eneste bønnen den nybakte oldemoren ville jeg skulle formidle, er: Please, la oss få fødeavdeling i Alta. Dette er galskap.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-12:
Det har over lang tid vært flere saker knyttet til manglende helsetilbud i Alta. For Fremskrittspartiet er innbyggernes trygghet det aller viktigste. Helseministeren har gjort det klart at geografi og lokalpolitiske hensyn skal veie tyngst, og de signalene fra ministeren tok Fremskrittspartiet på alvor. Det er derfor sjokkerende at det ikke ser ut til å bli støtte for å etablere akutt- og fødeavdeling ved Klinikk Alta gjennom behandling av denne saken. Vi var skuffet da Fremskrittspartiets ønske om en utredning av sykehusstruktur i Vest-Finnmark ble stemt ned i Stortinget i 2017, men når helseministeren har lagt andre prinsipper til grunn for sykehusstruktur i andre deler av landet, øyner vi nytt håp. Fremskrittspartiet fremmer derfor forslag i Stortinget om å etablere akutt- og fødeavdeling i Alta. Jeg merker meg at det mest sannsynlig ikke vil få flertall, og det reagerer jeg på. Fremskrittspartiet tok tidlig til orde for å sikre et godt tilbud for innbyggerne i Vest-Finnmark gjennom å etablere føde- og akuttfunksjon ved Klinikk Alta. Jeg er ikke overrasket over at Arbeiderpartiet ikke blir enig med seg selv, og at nasjonale politikere går imot lokale, men jeg er veldig skuffet. Arbeiderpartiet har ordføreren i Alta, likevel svikter de lokalbefolkningen og sine egne på denne måten. Arbeiderpartiet har drevet med dobbeltkommunikasjon i denne saken i lang tid. I mars sa nestleder Skjæran at de ikke kom til å støtte noen av våre forslag. I april sa helsetopp Kjerkol fra Arbeiderpartiet at de kom til å støtte noen av forslagene. Nå svikter de befolkningen i Vest-Finnmark og sine egne lokalpolitikere. I 2008 vedtok Helse Nord innføring av nivådeling av intensivvirksomhet i regionen. For Finnmarkssykehuset innebar det vedtaket at Hammerfest sykehus skulle ha intensivvirksomhet på nivå 2, mens Kirkenes skulle ha intensivvirksomhet på nivå 1. På grunn av avstand og klimatiske forhold er det svært viktig at sykehuset i Kirkenes også kan utføre respiratorbehandling over flere døgn i påvente av transport eller fram til det tidspunkt hvor pasienten ikke har behov for respiratorstøttende behandling. Vi er veldig fornøyd med at vårt forslag om at sykehuset i Kirkenes skal ha intensivvirksomhet på nivå 2 får flertall i Stortinget, sånn at de er rustet til å utføre de nødvendige tjenestene når behovet er der. Det er en viktig seier og en trygghet for befolkningen i Øst-Finnmark. Fremskrittspartiet har også jobbet godt og lenge med å få etablert et permanent ambulansehelikopter i Kirkenes og et jetfly stasjonert fast i Tromsø. Vi er derfor fornøyd med at helseministeren har lyttet, tatt vår bekymring på alvor og gitt bestilling til helseforetaket om å etablere et permanent ambulansehelikopter i Kirkenes. Det vil bedre tilbudet betraktelig og skape trygghet for innbyggerne ikke bare i Kirkenes, men i hele Øst-Finnmark. Jeg skulle gjerne hatt Arbeiderpartiet med på å støtte forslaget, som kunne gitt trygghet og bedret tilbudet betraktelig for innbyggerne også i Vest-Finnmark.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-12:
Helseministeren hevdet i replikkvekslingen at det ikke er nok fødsler i Vest-Finnmark. Det er kanskje feil å blande inn fakta i debatten, men jeg velger å gjøre det likevel. I regionene Alta, Karasjok, Kautokeino og Loppa er det 284 fødsler i året. Om man legger til de nærmeste kommunene i Nord-Troms, som vil få kortere reisevei enn i dag – i dag må de til UNN, Universitetssykehuset Nord-Norge – til Alta, økes fødselstallet til over 350. De er faktisk også innenfor den samme regionen etter regionreformen. Det vil gi en betydelig kortere reisevei for folk i Nord-Troms. Til sammenligning har regionen rundt Hammerfest 203 fødsler og Kirkenes sykehus, som har en fullverdig fødeavdeling, 228 fødsler. Så det er fødsler nok til å kunne etablere en fødeavdeling også i Alta.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-05-12:
Eg begynte å lure på om eg hadde gjort noko gale allereie før eg fekk ordet!
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-05-12:
Tusen takk for det, president. Etter fleire år og gjentekne fakkeltog og demonstrasjonar sist Arbeidarpartiet leia ei regjering i dette landet, mot forslag om å leggje ned viktige akutt- og fødetilbod, fekk vi endeleg verktøyet Nasjonal helse- og sjukehusplan. Det gav Stortinget ei moglegheit til å sjå på struktur og organisering av helsesektoren samla, på ein måte som gjorde at ein kunne vareta viktige omsyn alle plassar i landet for å ta vare på dei viktigaste tenestene som folk treng nært seg. Om ikkje alle vil iallfall dei aller fleste vedgå at mange tenester kan ein spesialisere og dels sentralisere. Men tenester som er akutte, er definerte som det fordi folk i dei fleste tilfella ikkje kan velje. Det handlar om å kome fort til eit nødvendig tilbod for å vareta liv og helse, anten det gjeld akuttfunksjonar eller det gjeld, som f.eks. i Kristiansund, fødetilbod. Etter at Arbeidarpartiet i årevis har brukt kvar valkamp til å peike på først den eine og etterpå den andre som ikkje vil sikre fødetilbod i Kristiansund, er dei nesten som forsvunne frå debatten i dag. Ein kan seie mykje rart om Høgre, men Høgre har vore ærlege på standpunktet dei har hatt der, heile tida. Det Arbeidarpartiet i dag nok ein gong gjer, er at dei, etter å ha kjekka seg i årevis, stikk av i dei få tilfella Stortinget har moglegheit til faktisk å ta grep i denne typen avgjerder. Representantane frå Møre og Romsdal har ikkje vore å oppdrive i heile dag, dei er som sokne i jorda. Men eg er heilt sikker på at vi kjem til å sjå dei når det nærmar seg val igjen. Det er slik Arbeidarpartiet har drive sjukehusdebatten, i fylke etter fylke, altfor lenge. Men i dag er dei tilstrekkeleg avslørte – tekne med buksa nede, om ein vil. Problemet med det er at det er lokalbefolkninga som har trudd på dei, som dessverre må bere belastninga – i fleire tilfelle, så også i Kristiansund. Konfliktane kjem til å fortsetje, år ut og år inn, fordi Arbeidarpartiet ikkje brukte anledninga når dei hadde ho. Argumentasjonen og retorikken fungerer på førstesida av Tidens Krav og i valkamp, men ikkje i møte med verkelegheita i Stortinget.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2020-05-12:
Det er viktig for enhver nasjon å sørge for beredskap, trygghet og sikkerhet for befolkningen. Det ivaretas ikke bare ved å ha et godt og sterkt forsvar og politi, men også ved å ha et godt helsevesen og tilgang på tilstrekkelig med medisiner og vaksiner. Etter hvert som verden har blitt mer og mer global, har nasjonal produksjon og lager av både medisiner og vaksiner blitt lagt ned eller redusert til et minimum. Det har gjort oss veldig sårbare, og tilgangen på medisiner har også blitt begrenset på grunn av stor etterspørsel globalt og begrenset produksjon. I dag er både Norge og store deler av Europa avhengige av å få mye medisiner fra Asia. Store avstander og lang transport har gjort oss ytterligere sårbare, men det er først nå i krisetider vi virkelig ser hvor sårbare vi faktisk er, og hvor avhengige vi er av enkeltprodusenter og enkeltnasjoner for å sikre det norske folk tilstrekkelig tilgang til nødvendige medisiner og vaksiner. Heldigvis har dette nå blitt synliggjort på grunn av koronakrisen, og det er viktig å sørge for tilstrekkelig kapasitet i Norge både når det gjelder produksjon, og når det gjelder lager av viktige medisiner og vaksiner. Det er flere aktører i Norge som kan bidra til nasjonal produksjon, én av dem er tidligere Nycomed, nå Curida, i Elverum. Jeg har selv besøkt bedriften ved flere anledninger, med forskjellige statsråder, også helseministeren og statsministeren. Jeg stilte nylig et spørsmål til helseministeren om i hvilken grad det pågår en dialog mellom norske myndigheter og Curida om et samarbeid for å sikre produksjon av viktige medisiner og vaksiner i Norge. Jeg fikk bekreftet at det via helseforetakene og Legemiddelverket er opprettet en dialog med Curida om hvilke muligheter Curida har for å kunne sørge for lokal produksjon i Norge. Det er gledelig å konstatere at vi har en helseminister som forstår viktigheten av å gjøre oss mindre sårbare og mindre avhengige av import, og at ministeren har sørget for at det allerede er etablert dialog med norske aktører som kan sikre produksjon av legemidler i Norge. Men det er viktig at det ikke bare blir dialog. I Fremskrittspartiet er vi utålmodige. Derfor har bl.a. vår fremragende helsepolitiske talsperson, representanten Åshild Bruun-Gundersen, fremmet flere forslag – sammen med opposisjonen for øvrig, noe vi setter pris på – og vi forventer da handling, og vi forventer konkrete resultater for de forslagene vi fremmer. For det er viktig med progresjon i disse sakene, slik at vi kan få på plass en avtale for å få starte produksjon i Norge, bl.a. hos Curida i Elverum.
Erlend Larsen (Høyre), 2020-05-12:
Samhandlingsreformen, som ble innført i 2012, og de mange pakkeforløpene som er innført av denne regjeringen, har vist at samarbeidet mellom sykehus og kommuner ikke alltid har fungert så bra som det skal. Mange pasienter har rapportert om overganger fra sykehus til kommunale helsetjenester som ikke har vært så sømløse som vi ønsker at de skal være. Derfor lanserer regjeringen gjennom Nasjonal helse- og sykehusplan 19 helsefellesskap. Gjennom helsefellesskapene skal sykehus og kommuner se på hverandre som partnere og ikke som parter. Helsefellesskapene skal bli arenaer hvor sykehus og kommuner skal møtes for å finne gode løsninger som skal gjøre helsetilbudene enda mer helhetlige, og overgangene sømløse. Så viser det seg at helsefellesskapene noen få steder i landet kommer i konflikt med kommunereformen og nylig sammenslåtte kommuner. Holmestrand er et eksempel på det, hvor de som bor i tidligere Sande kommune, så ut til å skulle bli overført fra sykehuset i Drammen til sykehuset i Tønsberg, noe innbyggerne oppfatter som både unaturlig og uakseptabelt. Dette har vi i Høyre stor forståelse for. Vi er også opptatt av at kommunene så langt som mulig skal gjennomføre gode beslutninger lokalt. Derfor hører vi på kommunestyret i Holmestrand, som ønsker en delt løsning, og er med på komiteens forslag, hvor det bl.a. står at «Stortinget ber regjeringen legge avgjørende vekt på lokalpolitiske ønsker». IKT-sikkerhet er særdeles viktig. Datainnbruddet Helse Sør-Øst ble utsatt for for to år siden, viste at nettverket ikke var så sikkert som det skal være. SV og Senterpartiet foreslår at kun staten skal få drifte IKT-systemer, og gir dermed inntrykk av at kun staten kan ta vare på nødvendig IKT-sikkerhet. Det er ikke slik at ansatte i kommuner og stat er mer til å stole på enn ansatte i det private næringsliv. Det er nok av eksempler på utro tjenere både her og der. Det viktige er ikke om det er offentlige eller private som utvikler og drifter IKT-systemene våre, men at de som jobber med dette, er sikkerhetsklarert, og at de arbeider under et godt sikkerhetsregime. Vi trenger private leverandører for å sørge for innovasjon og nytenkning. Regjeringen beskriver i Nasjonal helse- og sykehusplan flere tiltak for å styrke IKT-sikkerheten. Det står bl.a. at det skal bli en tydeligere nasjonal styring og koordinering av IKT-utviklingen. Det står også i planen at det digitale sikkerhetsarbeidet må ses i sammenheng med det øvrige arbeidet for samfunnssikkerhet. Det er derfor avgjørende at alle aktører, både offentlige og private, samarbeider om å møte de digitale sikkerhetsutfordringene. Det er Direktoratet for e-helse og Nasjonal sikkerhetsmyndighet som har det overordnede ansvaret for IKT-sikkerheten til helsevesenet. Det er da likegyldig om leverandøren er ansatt i det offentlige eller i det private.
Erlend Larsen (Høyre), 2020-05-12:
I Nasjonal helse- og sykehusplan står det at befolkningen er godt dekket av ambulansehelikopter. Om lag 98 pst. av befolkningen nås av legebemannet helikopter innen 45 minutter. Det er en betydelig bedre dekning enn målet om 90 pst. Planen sier også at det er enkelte befolkningsrike områder som ikke nås av legebemannet helikopter innen anbefalt tid. Komiteens medlemmer fra regjeringspartiene merker seg at det fremdeles er områder i Norge som ikke nås innen kravet om utrykningstid for ambulansehelikopter. Det har vært demografiske endringer siden basestrukturen ble vedtatt, noe som tilsier at basestrukturen bør vurderes på nytt. Komiteens medlemmer fra regjeringspartiene ber derfor regjeringen om å foreta en ny vurdering av eventuelle nye baser for ambulansehelikopter.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-20:
På vegner av representantane Solfrid Lerbrekk, Audun Lysbakken, Kari Elisabeth Kaski og meg sjølv har eg æra å overlevere eit forslag om å sørgje for at alle arbeidstakarar får feriepengane sine.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-20:
I eit intervju med Klassekampen på laurdag blei fiskeriministeren utfordra på ei rekkje av dei kritikkpunkta som Riksrevisjonen har reist, og for å ta kortversjonen: Eigarskapen er altså konsentrert på færre hender, fartøy med kvote blir i større grad eigde av folk som ikkje er fiskarar, det er mindre variert flåte, det blir færre og større fartøy, koplinga mellom fartøy og kvote vert svekt, og utanlandsk eigarskap aukar. Alt dette er i strid med dei prinsippa og føringane som er gitt av Stortinget. I intervjuet seier fiskeriministeren at «fellesressursene forvaltes innenfor de spillereglene som Stortinget angir». Men dei spelereglane som Stortinget har gitt, er jo brotne. Stortinget har gitt heilt klare spelereglar som ein i forvaltninga gjennom departementet ikkje har følgt opp. Korleis kan statsråden seie at fiskeressursane blir forvalta innanfor dei spelereglane som Stortinget gir?