Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2013-02-12:
Arbeidet med å få på plass et robust, felles Nødnett basert på moderne teknologi er en viktig satsing på samfunnssikkerhet og styrket beredskap i Norge. Nødnett bygges ut for å dekke de behov nødetatene har definert. Utbyggingen skjer i tråd med rammene som er gitt av Stortinget og ekstern kvalitetssikrers anbefaling, herunder Stortingets forutsetninger om krav til kvalitet og flatedekning. Regjeringen ser det som en prioritert oppgave å sørge for at landsdekkende Nødnett kommer på plass innen utgangen av 2015 og innenfor rammen på 4,7 mrd. kr samt å sikre at Nødnett er i drift som et trygt og effektivt verktøy. Nødnett er i daglig bruk i hele området for første utbyggingstrinn. Annet utbyggingstrinn pågår nå med mange aktiviteter samtidig. Utstyr til nødetatenes kontrollrom leveres, og Direktoratet for nødkommunikasjon opplyser at installasjon av disse følger planen, og at det allerede i 2012 ble tatt i bruk sju nye kontrollrom. Det bygges basestasjoner for fullt i Øst- og Sør-Norge, og radioplanleggingen for hele landet pågår. Basestasjoner og kontrollrom knyttes sammen ved hjelp av et såkalt kjernenett. Et kjernenett er i prinsippet store datamaskiner som utgjør hjernen i Nødnett – en slags sentral, med andre ord. Det nåværende kjernenettet er dimensjonert for første utbyggingstrinn, og nå trenger vi et større og sikrere kjernenett som kan betjene hele Norge. Dette nye kjernenettet er installert og under uttesting. Etterpå skal alle basestasjoner fra første byggetrinn og dernest alle nye basestasjoner kobles til dette kjernenettet. Omkoblingen må skje raskt og tilnærmet risikofritt og med minimalt tjenesteavbrudd. Med tanke på nødetatenes viktige og tidvis livskritiske virke vil en ikke gå over til en ny løsning før dette er testet i tilstrekkelig grad. Jeg nevner dette fordi dette er et teknologisk krevende prosjekt. Omkoblingen var planlagt gjennomført våren 2013. For at det skal være så liten risiko knyttet til omkoblingen som mulig, må det i planene tas høyde for at omkoblingen flyttes til etter sommerferien. Overflyttingen av brukere planlegges i tett samarbeid med nødetatene, som også har en rekke konkrete aktiviteter knyttet til dette. Tidspunktet for når Nødnett er klart til å tas i bruk i Hedmark, Vest-Oppland og Gudbrandsdalen er derfor forskjøvet til fjerde kvartal 2013. Planene for landsdekkende utbygging innen 2015 er ikke påvirket av dette. Det har kommet tilbakemeldinger fra enkelte brukere om utfordringer med bruk av Nødnett. Særlig gjelder dette dekning innendørs for etater som opererer i Oslo sentrum. Disse tilbakemeldingene tas på alvor, og Direktoratet for nødkommunikasjon har en tett dialog med nødetatene om forbedringsaktiviteter på mange områder. Blant annet pågår et prosjekt for måling av innendørs dekning i om lag 100 større bygg i det første utbyggingsområdet. Det er igangsatt en kvalitetsgjennomgang av nettet. I tillegg pågår informasjonsaktiviteter for å sikre at kunnskapen om hva Nødnett er, og også hva det ikke er, økes i hele landet. Nødnett-prosjektet er etter min vurdering godt opplyst og også godt forankret i Stortinget. Inneværende år er det gitt omtale av Nødnett og status i saken i Meld. St. 29 for 2011–2012, Samfunnssikkerhet. Det er også omtalt i Prop. 1 S for 2012–2013 og i Prop. 23 S for 2012–2013. Videre er det gitt svar på en rekke skriftlige spørsmål fra representanter og, som tidligere nevnt i dag, også ved behandlingen av interpellasjonen fra stortingsrepresentant Ingjerd Schou om Nødnett i Stortinget den 13. november i fjor. Jeg vil i meldingen til Stortinget om oppfølgingen av NOU 2012:14, Rapport fra 22. juli-kommisjonen, gi en oppdatert omtale av bl.a. framdriften i utbyggingen, budsjett og måloppnåelse. Det er på denne bakgrunn jeg ikke har sett behovet for en egen melding til Stortinget om Nødnett i vårsesjonen i år.