Ingjerd Schou (Høyre), 2019-11-05:
Takk for redegjørelsen fra utenriksministeren. Den gir Stortinget anledning til å diskutere både EU og EØS-avtalen. Utenrikspolitikk er lokalpolitikk, men lokalpolitikk er også utenrikspolitikk. Der møtes disse flatene, i møtet med den enkelte innbygger. Utenriksministeren var opptatt av at parlamentarikere skal knytte kontakter med våre kolleger ute i Europa. Jeg ser fram til det samarbeidet, for flere av dem som nå er utnevnt til kommissærer, har også vært medlemmer av Europarådet og har hatt tett kontakt med den norske delegasjonen der. Det er en viktig og spennende, men også foruroligende tid i Europa. Norge bør og må delta i konstruktive initiativer som fører til samhold og sikkerhet i vår del av verden. Utenriksministeren nevnte viktige begivenheter, som utnevnelsen av ny leder for Europakommisjonen, Ursula von der Leyen. At hun bl.a. er tidligere forsvarsminister i Tyskland, kan tjene som et symbol på grunnleggende og viktige spørsmål om sikkerhet. Norges sikkerhet er avhengig av et trygt og stabilt Europa. Det er mye som skjer i våre nærområder, og som bør gjøre oss årvåkne, noe som også utenriksministeren berørte i sin redegjørelse. I august i år opphørte INF-avtalen. En av de viktigste nedrustningsavtalene etter den kalde krigen er altså ikke lenger virksom. Det uroer meg, og det bør bekymre oss. I EU tar man konsekvensen av en mer urolig verden. Det snakkes stadig mer om et tettere forsvarspolitisk samarbeid, og vi bør være positive til slike initiativ. NATO er og skal fortsatt være bærebjelken i vår sikkerhet. Alliansen har i over 70 år bidratt til et trygt og sikkert Norge. Selv om det er positive initiativ i EU, er det ingenting som tyder på at NATO vil bli mindre relevant på grunn av europeiske sikkerhetsinvesteringer. Hvis vi ser på det langsiktige EU-budsjettet, er det kun 27,5 mrd. euro til forsvar, sikkerhet og beredskap, mot et samlet budsjett for 2021–2027 som er på 1 280 mrd. euro. Vi ser at flere land – også vårt land – styrker sitt forsvar. Det gjør NATO-alliansen sterkere, og et tettere sikkerhetssamarbeid i Europa kan ikke erstatte NATO. Norge bør bidra til at øvrige tiltak kommer i tillegg til NATO, og at det er forenlig med denne viktige alliansen og vårt medlemskap i den. Det er positivt at regjeringen legger vekt på å videreutvikle politisk dialog og samarbeid med EU og å styrke også det praktiske samarbeidet i Europa. Et godt eksempel på et slikt samarbeid angår militær mobilitet. Når europeiske land gjennom PESCO-samarbeidet går sammen for å sikre at militære styrker enklere kan forflyttes på tvers av grensene i Europa, bidrar dette også til å styrke ikke bare NATOs forsvarsevne, men også NATOs troverdighet. En annen positiv utvikling angår European Intervention Initiative – E12, som det omtales som – og som Norge ble tatt opp i nå i september i år. Dette initiativet styrker vår kontaktflate med sentrale europeiske allierte. Vi bør ha som målsetting at E12 også bidrar til å styrke Europas evne til å håndtere kriser over tid. Vår regjering er en garantist for at Norge skal bidra mest mulig konstruktivt på våre viktige internasjonale arenaer for samarbeid. Det gjelder mer enn noe annet i NATO og i EU. Fra opposisjonen hører vi angrep på begge deler – på både NATO og EU. Enkelte partier ønsker å undergrave vårt medlemskap i forsvarsalliansen NATO, og andre ønsker å ta oss ut av EØS-avtalen, som forbinder oss med vårt europeiske nærområde og det europeiske markedet. Begge deler ville hatt vidtrekkende og svært alvorlige konsekvenser, for både byer og distrikter. Spesielt tydelig ville det ha vært på det økonomiske området, men vi kan heller ikke glemme det sikkerhetspolitiske området. Som utenriksministeren gjorde rede for, er Norge en pålitelig og konstruktiv deltaker i felleseuropeiske løsninger som skal sikre vårt lands sikkerhet.