Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-06-12:
Det er mye enighet i komiteen rundt dette. Jeg synes også det er en god melding som regjeringen har presentert for Stortinget. Det er jo ikke noen underdrivelse å si at det som i korrekte byråkratiske former står i innledningen til meldingen, står seg så absolutt. Det sies her: Om det finansielle systemet ikke fungerer godt, kan hele økonomien lide stor skade. Å legge til rette for finansiell stabilitet er derfor en viktig oppgave for styresmaktene. Det er tørt, men det er sant. Vi har stått oss på i Norge å ha forutseende fagpersoner og politikere som har sørget for at vi – etter en finansiell krise på slutten av 1980-tallet som gikk hardt ut over bankene – har hatt et, for å si det med Lundteigen, mer konservativt syn på dette, noe som har hjulpet oss i de krisene vi har hatt i ettertid. For Kristelig Folkeparti har vi imøtesett denne meldingen nettopp fordi vi tidligere har fremmet et eget Dokument nr. 8-forslag, i desember i 2010, om tiltak for å motvirke en ny finanskrise. Vi ser med glede at regjeringen i denne meldingen følger opp flere av de forslagene vi fremmet der, bl.a. at det skulle samarbeides med de nordiske land om en tidlig innføring av en motsyklisk buffer, og at det kan være hensiktsmessig at Norge går foran når det gjelder kapitalkrav overfor bankene, gitt situasjonen i norsk økonomi. Vi merker oss at man omtaler mulighetene for en såkalt aktivitetsskatt for finansnæringen. Det arbeides jo internasjonalt på flere områder for dette, og det har vår tilslutning. Jeg må jo si når man ser bakgrunnen for først finanskrisen, så den realøkonomiske krisen og nå den mer statsfinansielle krisen vi har, burde det legges mer arbeid i dette også internasjonalt – det er det ikke noen tvil om. En kan bruke Irland som eksempel for å se hva som skjer når man får en vekst i finansnæringen som ikke har fundament i realøkonomien. Det er et godt eksempel, og Island er vel et annet eksempel. Så det er vi glad for. Hvis finansministeren har noen nye opplysninger om hvordan arbeidet internasjonalt går når det gjelder dette, imøteser vi det. La meg også rose finansministeren for det arbeidet som gjøres for å sørge for at man kan sikre norske sparepenger i et beløp som er mer enn det enkelte EU-land synes er rimelig. Jeg håper at det skal lykkes, at den garantiordningen vi har, vil stå seg også i fremtiden. Så har flere talere vært inne på de kompliserte spareproduktene. Vi får jo en egen debatt om det i morgen. Men la meg si at jeg synes ikke Finanstilsynet her har gjort jobben sin til nå. Men nå er jeg klar over at det i et høringsforslag legges opp til strammere føringer. Men etter min mening var det for lite forbrukersyn i Finanstilsynet knyttet til det som for mange har blitt skjebner, skjebner som man selvfølgelig har et ansvar for selv, men som i altfor stor grad også skyldes en aggressivitet og et profittjag blant finansinstitusjoner som jeg faktisk ikke trodde hadde vært mulig, før man har møtt flere av dem som har vært utsatt for de mer grove tilfellene. Men det kommer vi mer tilbake til i morgen. Når det gjelder sparebankene, er det greit at vi skal se på hva som ligger i allmennyttige formål, og hva som skal gå ut som gaver fra sparebankene til det omkringliggende samfunns- og organisasjonsliv. Jeg vil bare advare mot at man nå gjør dette til et byråkratisk spørsmål, og at man skal finne problemer istedenfor å se hvor godt dette virker i mange lokalsamfunn, og som i sin tur er med på å styrke sparebankenes renommé i lokalsamfunnet.