Seher Aydar (Rødt), 2022-05-05:
Ombudsordningen er noe vi er stolte over å ha gitt resten av verden. Hvis vi ser på hva et ombud egentlig er, betyr det på gammelnorsk advokat eller en som fører ordet på vegne av noen andre – altså at når du selv, et enkelt menneske, ikke har sjanse til å vinne fram mot overmakten, kan ombudet gjøre det for deg. Sivilombudet skal holde øye med forvaltningen. Det skal sikre at de styrende ikke gjør urett mot de styrte, og er på den måten folkets advokat. Får du et krav fra kemnerkontoret om å betale vanvittige strafferenter, Nav fratar deg rett til foreldrepenger eller Utlendingsnemnda nekter deg oppholdstillatelse fordi du må pendle til jobb, kan Sivilombudet komme til bunns i saken og deretter sørge for at myndighetene ikke tråkker på dine rettigheter. Det jeg skal si nå, har jeg sagt fra talerstolen før, og jeg gjør det igjen: Uten innsyn – ingen kontroll. For at Sivilombudet skal kunne gjøre jobben sin, kan ingen nekte dem å se dokumenter som er relevante for saken. Ombudet må kunne følge hele veien for å finne ut hvor feilen ble gjort. Noe annet ville vært å si: Sivilombudet skal kikke makta i kortene, men makta skal få lov til å gjemme esset på forhånd. Det var nettopp det som skjedde da den forrige regjeringen valgte å putte inn «unntatt fra dette er regjeringsnotater og dokumenter direkte knyttet til disse» i ombudets innsynsrett. Harberg-utvalget var på sin side enstemmig mot et slikt unntak, men problemet var jo at de borgerlige hadde flertall. Sivilombudet ble vingeklippet, og esset var borte. Det var et tap for folket. Konsekvensene lot ikke vente på seg. Fra den nye loven ble vedtatt i mai 2021 til utgangen av året, forteller Sivilombudet at de ikke kunne komme til bunns i to saker fordi de ikke lenger fikk innsyn i regjeringsdokumenter. Fra da av kunne Sivilombudet kun følge en feil oppover i det statlige byråkratiet, men hva regjeringen visste, og når de visste det, skulle ikke undersøkes. Sånt kan ikke Rødt sitte stille og se på. For oss veier rettighetene til vanlige folk mye tyngre enn at de politiske lederne på toppen skal få slippe å levere fra seg notater, som kanskje til og med kan være pinlige noen ganger. Derfor fremmet Rødt forslaget som vi behandler i dag, om umiddelbart å gi Sivilombudet innsynsretten tilbake. Esset skal tilbake i kortstokken, og er det nødvendig, skal folkets advokater få se dem alle sammen. La meg understreke at det er ingen av dem som stiller seg bak forslaget, som har sagt at dette skal publiseres overalt. Det handler om en mulighet, en rettighet. Jeg er veldig glad for at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV støtter dette forslaget. Sammen kan vi gjenreise tilliten til at Norge, landet som oppfant ombudsordningen, har et uavhengig og robust sivilombud – en folkets advokat som ikke får kjepper i hjulene når det skal tale folkets sak. Innsynsretten Sivilombudet nå får, er helt i tråd med hva ombudet selv sier de trenger for å gjøre jobben sin. Det er også i tråd med hva Norge har forpliktet seg til, bl.a. da vi sluttet oss til Venezia-kommisjonens prinsipper. Alle r-notatene skal selvfølgelig ikke automatisk på Aftenpostens forsider. Formålet med denne endringen er å gi Sivilombudet muligheten til å komme til bunns, i sin viktige rolle som folkets advokat. La meg igjen understreke at jeg er veldig glad for at vi har fått nye tider. Nå skal vi gi folkets advokat muligheten til å komme til bunns i de sakene de trenger.