Dag Jostein Fjærvoll (Kristelig Folkeparti), 1999-05-28:
Åpningen av den nye hovedflyplassen på Gardermoen med tilhørende tilbringersystem 8. oktober 1998 markerte starten på en ny tid for flytrafikken og kollektivtilbudet på Østlandet. Den nye hovedflyplassen har en svært viktig posisjon i det helhetlige og samordnede luftfartssystemet i Norge, og det er derfor spesielt viktig at den tilbyr brukerne høy tjenestekvalitet og kostnadseffektivitet, samtidig som kravene til sikkerhet og miljø skal ivaretas. Jeg skal ikke legge skjul på at det gjennom den vintersesongen som vi har lagt bak oss, har vært betydelige driftsproblemer ved hovedflyplassen – noe mange også har vært inne på – og at dette ble forsterket av det høye forventningsnivået publikum hadde til den. Spesielt har driftsstabiliteten ikke vært god nok under vanskelige vinterforhold. Det har også forekommet uakseptabel forurensning av grunnen ved lufthavnen. Jeg vil like fullt gi Oslo Lufthavn AS ros for at selskapet har vist god vilje til å rydde opp i drifts- og forurensningsproblemene. Selskapet har nylig kunngjort tiltak for å bedre kapasiteten ved vinterdrift fra kommende sesong. Jeg har tillit til at det gode samarbeidet som Oslo Lufthavn AS og flyselskapene har etablert, bidrar til at løsningene som gjennomføres, vil bli tjenlige. Jeg kan også forsikre om at arbeidet med innflygingssystem av kategori II og III A har høyeste prioritet, og at disse, slik komiteen også påpeker, skal tas i bruk så raskt som sikkerheten tillater. Med åpningen av hovedflyplassen har antallet flyginger økt sterkt, og dette har presset kapasiteten i luftrommet over Østlandet. Luftfartsverket vil gjøre det som er mulig for å sikre kapasiteten i lufttrafikktjenesten og ikke minst sørge for utdanning av tilstrekkelig antall flygeledere for de kommende år. Jeg støtter fullt ut komiteens syn om at det er nødvendig å legge fram en plan for tiltaket, og jeg vil komme tilbake til dette i forbindelse med statsbudsjettet for 2000. Jeg har merket meg at komiteen er tilfreds med at Romeriksporten nå kan åpne for ordinær trafikk 22. august. Komiteen understreker betydningen av at situasjonen for Østmarka og andre områder som er berørt av Romeriksporten, fortsatt må følges nøye, og at arbeidet med å sikre miljøet fortsatt må gis høy prioritet. Dette er jeg enig i, og NSB Gardermobanen AS vil følge opp dette ved bl.a. å rapportere om miljøsituasjonen i de konsesjonsbelagte områdene i Østmarka til NVE, og ved å foreta overvåking av utsatte strekninger utenfor disse sonene. Ved behandlingen av St.prp. nr. 1 for 1998-99, Tillegg nr. 8, sluttet Stortinget seg til forslaget om å bevilge 550 mill. kr i tillegg til det tidligere bevilgede beløp på 750 mill. kr til ekstraarbeider i forbindelse med tetting av Romeriksporten. Det foreligger nå endelig dom i voldgiftssaken mellom NSB Gardermobanen AS og entreprenøren for Romeriksporten. NSB Gardermobanen AS er dømt til å betale SRG 90 mill. kr, eksklusiv merverdiavgift og renter. Etter det NSB BA har opplyst, kan dette dekkes innenfor total bevilget låneramme til utbygging for 1999. Dette vil jeg imidlertid komme tilbake til på en egnet måte. Det ble i forbindelse med behandlingen av St.prp. nr. 39 for 1997-98, Om NSB Gardermobanen AS" økonomi, lagt til grunn at en verdivurdering av selskapet skulle utsettes til resultatet av mer enn ett års drift foreligger, slik at en har bedre grunnlag for å vurdere selskapets lønnsomhet. Jeg tar sikte på å kunne legge fram endelig balanseoppstilling for NSB Gardermobanen AS i forbindelse med selskapets regnskapsavleggelse for 1999 våren 2000. Jeg har merket meg at et flertall i komiteen understreker viktigheten av å videreføre den høye kollektivandelen, og at dette må bli førende for den økonomiske vurderingen som skal gjennomføres. Opprinnelig lå det til grunn for utbyggingen av Gardermobanen en samfunnsøkonomisk lønnsomhetsvurdering. Den bedriftsøkonomiske lønnsomheten var anslått til å være så god at kostnadene for utbygging av kjørevegen og kjøp av tog kunne finansieres ved lån og dekkes gjennom trafikkinntekter. Når det gjelder framtidig takstopplegg for flytoget, må siktemålet være å finne den pris som gir det beste økonomiske resultatet, samtidig som det opprettholdes en høy markedsandel. Jeg ser det derfor som spesielt viktig at selskapet benytter inneværende driftsår til å kartlegge de reisendes reaksjoner på prisendringer for å skaffe seg best mulig kunnskap om prisfølsomheten i dette markedet. Skulle det vise seg å bli konflikt mellom målsettingen om høy markedsandel og de finansielle interesser, er jeg av den oppfatning at det vil være riktig å legge mest vekt på de samfunnsøkonomiske interessene som er knyttet til høy markedsandel – dette med utgangspunkt i hovedbegrunnelsen for å velge et togbasert kollektivsystem til den nye flyplassen som var basert på samfunnsøkonomisk lønnsomhet. Så ber jeg om å få tegne meg til et treminutters innlegg senere for å gi en praktisk utfyllende opplysning.