trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-09:
Når Høgre no i denne debatten har brukt ein del tid på å forsvara og ta æra for nullmoms på media parallelt med at Arbeidarpartiet har gjort litt store retoriske poeng av forholdsvis små endringar i pressestøtta, viser vel det kor rett og kor viktig det var at me i fjorårets behandling av statsbudsjettet nettopp tok kampen og fekk knesett prinsippet om nullmoms på digitale medium. Berre for å rekapitulera litt: Dette er det suverent viktigaste, tyngste mediepolitiske grepet me har gjort i dette Stortinget for ein bransje som så til dei grader opplever ein kombinasjon av ein inntektssvikt som få andre næringar er i nærleiken av, med endringar i folks medievanar og ikkje minst konkurranse frå andre aktørar digitalt, som er rimeleg utfordrande. Sånn sett synest eg det er på sin plass å bruka denne debatten og verkeleg slå fast frå denne talarstolen at dette er kanskje det grepet som var det viktigaste me gjorde for mediebransjen.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2015-12-09:
Vi skal gå fra finanspolitikk til forbrukerpolitikk, som ikke ble nevnt i representantens innlegg, men som er veldig relevant. Det stunder mot jul, og for tredje år på rad ser vi en priskrig i butikkene, der man kan få kjøpt noen utvalgte julevarer til en rimelig penge. Hvis vi sammenligner med EUs gjennomsnitt – jeg vet at det kan være en liten rød klut – ligger norske matvarepriser 69 pst. over EU-gjennomsnittet. Man har i noen få dager anledning til å kjøpe seg litt billig mat. Så ser jeg at Senterpartiet for tredje år på rad går ut og kaller dette både uetisk og etisk betenkelig. Jeg kunne tenke meg å høre representanten Toppe si lite grann om på hvilken måte det er uetisk at man ser muligheten til å kjøpe noen rimelige julevarer noen få dager oppunder jul.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2015-12-09:
Dette viser jo et velfungerende marked, og jeg lurer på: Ser Senterpartiet for seg at man i fremtiden skal ha en eller annen regulering? Her har altså alle leddene i kjeden, fra produsenten via foredleren og transportøren, fått det de skal ha, og det virker også som om dagligvarekjedene går relativt bra. På hvilken måte ser man for seg at man skulle regulere dette markedet for eventuelt å gjøre matvarene dyrere for forbrukerne?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2015-12-09:
Arbeiderpartiet forsøker igjen å gjøre kulturdebatten til et spørsmål om en andel av budsjettet, prosenter og penger, og når man først har begitt seg inn på den galeien, får vi snakke litt om penger, da. Av og til når man diskuterer, snakker man om lekepenger eller monopolpenger, men det er jo penger som faktisk finnes. Jeg tror at vi her snakker mer om – vi må lenger inn i den fiktive verden – fantasillioner; det mangler 750 mill. kr på Arbeiderpartiets alternative budsjett, for de forslagene de foreslår, har ingen effekt i 2016. Da hjelper det lite å stå og snakke om 400 mill. kr ekstra til dette eller at budsjettet er 500 mill. kr større. Så spørsmålet mitt til representanten Hege Haukeland Liadal er: Hvor skal Arbeiderpartiet hente de pengene som de viser til i det alternative budsjettet? Skal de kutte på utgiftssiden? Skal de øke skattene mer? Eller skal de bruke mer oljepenger?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2015-12-09:
Vi må tilbake igjen til Arbeiderpartiets alternative budsjett. Dette handler ikke om at det er vi som ønsker å gjøre penger til et tema, det er Arbeiderpartiet som ønsker det. Vi vil gjerne snakke om både gaveforsterkningsordninger, talentordninger og rekordsatsinger på bibliotek og alt det andre vi faktisk gjør, som handler om innholdet i kulturen og ikke andeler og prosenter. Men det er et faktum at Arbeiderpartiet mangler 4,75 mrd. kr i neste års budsjett fordi verken finansskatten eller endringene i rentebegrensningsregelen vil ha noen effekt i 2016. Så trekker man fra 4 mrd. kr som man bruker mindre på utgiftssiden enn regjeringen. Da gjenstår det 750 mill. kr, og da hjelper det ikke at Arbeiderpartiets alternative budsjett for kultur er 500 mill. kr større enn vårt, for de pengene finnes ikke. Så igjen lurer jeg på: Hvor skal man hente dette? Skal man kutte på utgiftssiden? Skal man øke skattene mer? Eller skal man bruke mer oljepenger?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2015-12-09:
Spillpolitikk er en viktig del av feltet vi diskuterer i dag, og det er også en viktig del av budsjettdebatten. Det var en stor spilldebatt i salen for ca. en uke siden, der Senterpartiets parlamentariske leder uttalte at denne regjeringen, altså Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen, hadde satt enerettsmodellen i fare. Jeg skulle gjerne hørt lite grann om på hvilken måte vi har satt enerettsmodellen i fare.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2015-12-09:
For ikke så lenge siden sa nylig avgått nestleder i SV Bård Vegar Solhjell i Aftenposten at han var «lei maset» om penger til kultur, at «kulturdebatten drukner» i spørsmål om penger, og at vi i stedet må vi ha en debatt om innholdet og hva vi ønsker med kulturpolitikken. Vi har også hørt i dag at det handlet om andeler og prosenter i stedet for hva det egentlig skal handle om, nemlig innholdet. Deler representanten sin nylig avgåtte nestleders syn, at det er viktigere å snakke om innholdet i kulturen enn om andelen kroner og pengebeløpene?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2015-12-09:
Jeg er enig med kulturministeren i at sånne regneøvelser leder veldig galt av sted, særlig når vi mener at prosentandelen av budsjettet ikke er målet, selv om jeg opplever at det fortsatt er fyrtårnet til Arbeiderpartiet. Så kunne vi også skrapt sammen midler – vi kunne hentet 350 mill. kr som er provenyeffekten fra nullmomsen, vi kunne hentet 40 mill. kr fra gavefradraget og vi kunne holdt på sånn, vi også, og kanskje kommet opp i 1 pst. Men det er ikke poenget, at vi skal måtte bruke så mye tid på det. Det er litt vanskelig å forstå. Jeg skal gjøre et unntak allikevel – bare for moro skyld. Hvis det er sånn at 1 pst. er nirvana, så lurer jeg på hvorfor – så vidt jeg klarer å regne meg fram til i hvert fall – ikke Arbeiderpartiets alternative budsjett har kommet fram til 1 pst. på kulturbudsjettet. Til noe annet: Jeg forsto representanten Grandes behov for å forsøke å forklare at de ikke, som vi sier i Vestfold, skylder 750 mill. kr på budsjettet for å få det i balanse, men det gjør de altså. Da blir alle satsingene litt hule, all den tid man ikke har inndekning. For det er, for å prøve å forklare det, slik at i det alternative budsjettet regner man inn både en effekt av finansskatten og en effekt av rentebegrensningsregelen, som ikke har effekt i 2016, hvilket betyr at man mangler 750 mill. kr uansett hvordan man regner på det. Til og med avisen Dagbladet kalte det «luftmilliarder». Så må jeg rette opp en annen feil også. Representanten Trettebergstuen sa at det i realiteten er et kutt. Det er det selvfølgelig ikke. Kulturbudsjettet stiger med 4,5 pst. – det er mer enn statsbudsjettet for øvrig. Jeg har lyst til å sitere en kommentar fra journalisten Jan Zahl i Stavanger Aftenblad, og det gjør ikke en høyremann veldig ofte. Han skriver: «Kulturbudsjettet har ikkje gått ned, men opp. Så også i år, med over ein halv milliard, eller 4,5 prosent. Då skal du vera godt plassert i den politiske opposisjonen eller i LO-tilknytta fagforeiningar for å snakka om at «kulturen tapar» eller «massive kutt».» Vi må slutte å kalle det kutt når det i realiteten er en økning. Så helt til slutt: Noen pekte på at vi ønsker å reversere på en del viktige områder. Det alternative budsjettet til Arbeiderpartiet hadde også reverseringer. Man ønsker å ta bort talentordningen, og man ønsker å ta bort gaveforsterkningsordningen. Jeg synes sammenligningen når det gjelder gaveforsterkningsordningen, er svært relevant når det gjelder idrettsanlegg. Det handler om installasjoner og kulturtilbud som er viktig for folk, som er viktig for dem som bruker dem, og det er også viktig for dem som er med og bidrar. Og rundt f.eks. museene er det også store frivillige miljøer som bidrar, så det er en svært relevant sammenlikning.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2015-12-09:
Det fortsettes med en opprydning på lotterifeltet, og det er en enstemmig komité som slutter seg til lovforslaget. Extra er et privatlotteri regulert av lotteriloven, men har vært organisert i regi av Norsk Tipping og har vært underlagt Norsk Tippings ansvarlighetsregime. Slike hybridløsninger kan bidra til å vanne ut enerettsmodellens intensjon og dermed også utfordre unntaket Norge har til å beholde denne modellen. Det er naturlig at spillet overføres til Norsk Tippings ordinære portefølje da spillet er for stort til å søke konsesjon innenfor lotteriforskriften. Dagens lovendring sikrer likebehandling av private lotterioperatører. Komiteen registrerer at det er blitt konkludert med at ExtraSstiftelsen skal motta en fast andel av Norsk Tippings overskudd i fremtiden, og at denne andelen er satt til 6,4 pst. Komiteen er blitt gjort kjent med at det i salen i dag trolig vil bli fremmet et forslag om en annen prosentsats. Når Høyre og Fremskrittspartiet stemmer for proposisjonen, er det både fordi det ligger en grundig vurdering bak prosentsatsen, fordi den er høyere enn gjennomsnittet de syv foregående år, og fordi det å velge en annen prosentsats får litt preg av en tenk-på-et-tall-øvelse, noe som ikke er seriøst nok for en slik sak. Det er grunn til å minne om at denne satsen vil sikre stiftelsen en forutsigbar andel i årene fremover, mens fremtiden for selve spillet fremstår som noe mer usikker. Derfor slutter vi oss til proposisjonen, inkludert den overgangsordningen som er fremforhandlet med ExtraStiftelsen.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
I motsetning til Arbeiderpartiet har vi i vår likestillingsmelding fokusert på de utfordringene vi har i dag. Vi har utfordringer på voldsfeltet, på utdanning, på arbeidsfeltet og ikke minst på helsefeltet. Det er de utfordringene vi har på likestillingsfeltet. Regjeringen har tro på at vi trenger å styrke de tiltakene som faktisk endrer de utfordringene vi har i dag. I motsetning til Arbeiderpartiet mener vi at likestilling i dag ikke endres ved å styrke de strukturene vi allerede har, og ved mer byråkrati. Ja, Likestillingsombudet fikk et kutt på 1 mill. kr. De har et budsjett på 60 mill. kr, men regjeringen har styrket Likestillingsnemnda med 1 mill. kr. Vi mener at likestilling i dag ikke blir styrket ved at vi styrker de strukturene som Arbeiderpartiet tar til orde for her. Det gjenstår å få høre fra Arbeiderpartiet hvilke utfordringer de mener at det er på likestillingsfeltet i dag.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Likestillingsutfordringene i dag handler ikke om fire uker med pappaperm eller kontantstøtte, som representanten Trettebergstuen også liker å trekke fram i dette arbeidet. Vi har en av verdens beste foreldrepengeordninger, og foreldrepengeordningen er til for barna. Regjeringen, sammen med samarbeidspartiene, har valgt å øke foreldrepengeordningens felleskvote, slik at flere barn kan få ha foreldrene sine hjemme. Jeg forstår at Arbeiderpartiet synes det er kjekt å trekke fram de siste Nav-tallene. La meg da bare presisere om de Nav-tallene, som gjelder første halvår i 2015, at det er tall som innbefatter tre forskjellige ordninger. Men det som Arbeiderpartiet ikke velger å ta med, er at Nav-tallene også viser at det er flere fedre som har tatt ut flere enn 14 uker i 2015.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Først og fremst har jeg lyst å si at jeg er veldig glad for at vi har fått til den historiske satsingen på familievernet, med over 90 mill. kr siden denne regjeringen tok over. Det er takket være god innsats også fra Kristelig Folkeparti og Venstre. Det viser at denne regjeringen følger opp med penger når vi gir familievernet flere oppgaver. Familievernet har brukt disse pengene til å styrke bemanningen sin og til å kunne jobbe mer forebyggende. Når det gjelder det spørsmålet som representanten Bekkevold tar opp, er det ikke gitt noen signaler om at de skal få nye oppgaver å jobbe med, men det er noe som vi er nødt til å se på opp mot flyktningsituasjonen. Men det er flere kommuner som har ICDP, som er et foreldreveiledningsprogram, i introduksjonsprogrammet sitt, og det er et område vi vet at familievernet kan være med å bidra på. Så det at familievernet som en god tjeneste, og som et lavterskeltilbud, kan brukes opp mot de familiene – også flyktningfamilier – som kanskje trenger litt hjelp, tror jeg er viktig. Men det er også viktig at de ikke får nye oppgaver uten at det følger penger med.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Dette ligger under kommunal- og forvaltningskomiteens budsjettområde, men jeg har ansvaret for det, så jeg skal svare representanten Toppe. Det er helt rett som representanten sier – det ble gjort en endring på inneværende års budsjett, der regjeringen prioriterte pengene til frivillige lag og organisasjoner i de 20 kommunene som har flest innvandrere, og ikke til de minste. Det har også vært en økning i kommunale utviklingsmidler for inneværende år, som det er en oversøkning på. Når det gjelder de små kommunene som ikke kan søke om midler, og som ikke får av de midlene som nå er gått til de 20 største kommunene, er det ingenting i veien for at kommunene kan bruke penger fra integreringstilskuddet til frivillige aktiviteter, for det er som representanten sier: Skal vi lykkes med integreringsarbeidet ute i en kommune, er ikke det noe som stat og kommune klarer alene. Vi er avhengige av den frivillige innsatsen. Jeg er veldig glad for at det er økning til frivillige lag og organisasjoner og mangfoldsarbeid. Det er også inngått avtale med Idrettsforbundet, som også skal være med og bidra på dette.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Da kan jeg i hvert fall informere representanten Bergstø om at jeg har både hjerter, reinsdyr, griser og litt forskjellige pepperkakeformer. Jeg tror det er viktig at vi kan ha valgfrihet for de familiene som baker pepperkaker.(Munterhet i salen.) Til spørsmålet fra representanten Bergstø: Hva gjør vi for å endre kjønnsrollene? Jeg tror det er viktig – dette ligger også i likestillingsmeldingen – å fokusere på at jenter og gutter faktisk kan bli hva de vil, og ta den utdanningen de vil ut fra hvilke interesser og kunnskaper de har, ikke ut fra hva som finnes av forventninger. Jeg er veldig glad for at regjeringen i budsjettet har fått inn flere millioner kroner til prosjektet Jenter og teknologi, som er et samarbeid mellom NHO og Universitetet i Agder, der vi klarer å få flere jenter til å søke seg til ingeniørstudiet. Det er et viktig tiltak for at flere jenter skal kunne bli ingeniører. Vi trenger flere jenter som ingeniører, og vi trenger også flere menn som sykepleiere og lærere. Derfor vil jeg også trekke fram tiltaket Menn i helse, som også er et viktig prosjekt. (Munterhet i salen.)
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Jeg har lyst å understreke at likestilling ikke skapes av det offentlige alene. Likestilling skapes også på arbeidsplassene, det skapes der hvor folk bor, og det skapes også i et samarbeid med frivillig sektor. Representanten Bergstø trekker fram de likestillingssentrene som vi har i dag. Vi bygger videre på likestillingssentrene. De fikk i regjeringens budsjettforslag et kutt på 400 000 kr. Jeg ser at de har fått en økning på 2 mill. kr etter budsjettforliket. Det er gledelig for det arbeidet som de gjør. Men det er også viktig å ha med seg at likestilling og løsningene på de utfordringene vi har på likestillingsfeltet i dag, ikke bare skapes med nye strukturer eller mer byråkrati – det skapes også med de prosjektene som går inn i de utfordringene vi har på likestillingsfeltet i dag.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
I dag kommer Stortinget til å vedta et budsjett som er godt, og som har blitt enda bedre med det budsjettforliket vi har fått til sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti. Det er et budsjett som er godt for de familiene som trenger at vi ser dem og hjelper dem i den hverdagen de er i. Det er et budsjett som er godt for de barna som trenger omsorg fra barnevernet, med en styrking av det kommunale og statlige barnevernet, der vi viser til at det er satt i gang en rekke tiltak både når det gjelder kompetanseheving, fosterhjemsomsorg og ikke minst ny barnevernslov og den strukturendringen som vi har varslet. Det er et godt budsjett for de barna som er utsatt for vold og overgrep, og det er et godt budsjett, jeg kan gjenta det en gang til, som har blitt enda bedre. Arbeiderpartiet kritiserer regjeringen for å vente i to år med å fremme en likestillingsmelding, men jeg registrerer at komiteen og saksordføreren, Anette Trettebergstuen, skal vente helt til april før de skal debattere den stortingsmeldingen. Det er en stortingsmelding om likestilling i praksis. Den tar for seg de utfordringene vi har på likestillingsfeltet, og likestillingsutfordringene blir altså ikke løst med mer penger til strukturer og byråkrati og fire ukers pappaperm. Likestillingsutfordringene vi har, er å bekjempe vold og overgrep. De er å gjøre noe med utdanningssituasjonen, slik at jenter og gutter faktisk kan ta de utdanningene som de har kvalifikasjoner til, og ikke ut fra hvilke forventninger de har. Det er de tiltakene vi gjør på arbeidsfeltet, og ikke minst er det de tiltakene som også skjer på helsebudsjettet, som gjør at kvinnesykdommer blir ivaretatt like godt som sykdommer hos menn. Jeg ser fram til å diskutere likestillingsmeldingen, men jeg har lyst til å komme med en kommentar angående fedrekvoten. Martin Henriksen er det vel han heter, den representanten som skryter – og jeg er veldig glad for at han sier at dagens fedre ønsker å ta mer del i barnas liv, og at de ønsker å ta ut mer pappaperm. Det er ingenting i veien for at fedre kan gjøre det i dag. Etter lovverket er det ingenting som sier at far eller mor trenger å stå med lua i hånda overfor arbeidsgiver og si hvor mange uker de skal ha. Regjeringen har verdsatt den foreldrepengeordningen overfor barna, for det er barna foreldrepengeordningen er for. Når det gjelder det kuttet som representantene viser til, er det slik at det er flere fedre som tar ut mer enn 14 uker sammenlignet med tidligere år. Den ordningen hos Nav som jeg viste til, er en av tre forskjellige ordninger. Det er viktig at man snakker opp den foreldrepengeordningen. Det at mor og far kan bli enige om hvor mange uker de skal ta, er en valgfrihet som denne regjeringen verdsetter.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-12-09:
Jeg må først korrigere representanten Trettebergstuen. Vårt totale opplegg for finansiering av de private barnehagene innebærer faktisk litt mindre penger til de private barnehagene. At Arbeiderpartiet har valgt et opplegg med dramatiske kutt til de barnehagene hvor halvparten av landets barn går, det må de svare for selv. Når det gjelder vedtaket i Stortinget, skal vi selvfølgelig følge opp det. Men jeg må jo si at det er litt paradoksalt at man behøver å legge frem en plan for å nå det vi alle er enige om. Forrige regjering sa at vi skulle ha en bemanningsnorm i barnehagene innen 2020. Denne regjeringen sier at vi skal ha en bemanningsnorm i barnehagene innen 2020. Det er vi i full gang med. Arbeiderpartiets forståelse av offensivitet er at man skal lage en plan for å nå det. Dette er regjeringen i gang med. Vi jobber med det. Vi har samme målsetting på dette som forrige regjering. Jeg må også legge til at det at vi har tredoblet midlene til kvalitet i sektoren, er også et bidrag om ikke til bemanningsnorm, så til kvalitet, til bedre faglig utvikling og til bedre barnehager for barna.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-12-09:
Hvis jeg hadde vært fornøyd med egen innsats, hadde jeg sluttet i politikken. Hvis man ikke har lyst til å gjøre det bedre, er det ikke noe poeng i å være folkevalgt – selvfølgelig ikke. Vi har gjort mye bra. Jeg er stolt over det vi har fått til, men vi har veldig mye mer igjen å gjøre. Det er litt symptomatisk at det er så mye upresist i det opposisjonen og særlig Arbeiderpartiet kommer med. Det er riktig at barnekullene i Norge har gått ned. Derfor er det også noen færre i år som har barnehageplass enn det var tidligere. Det er også slik at mens de rød-grønne satt, gikk f.eks. andelen fire- eller femåringer ned – jeg husker ikke presist hvilke det var. Det i seg selv forstyrrer ikke det store bildet. Alt i alt er det like mange barn som har barnehageplass. Når man hørte på representanten Mandt, måtte man nesten spisse ørene for å høre forskjellen på det ene og det andre tallet. Vi har høy barnehagedeltakelse. Det flertallet som sitter nå, har i tillegg ikke bare bevilget midler til over 3 000 nye plasser som kommunene kan bruke, men også gått for inn moderasjonsordninger som gjør det rimeligere for foreldre med dårlig råd, noe Arbeiderpartiet-regjeringen i mange år nektet å gjøre.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-12-09:
Ja.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-12-09:
Dette er to forskjellige spørsmål. Det ene er pedagognormen, og der har jeg sagt at jeg mener det aller viktigste er å oppfylle dagens pedagognorm før vi vedtar en strengere pedagognorm. En del kommuner har oppfylt pedagognormen, mens i en del områder, særlig rundt de store byene, sliter man fortsatt. Men det er helt riktig som representanten Toppe sier, at mangelen på barnehagelærere blir mindre år for år. Da vi overtok, manglet det noe over 5 000 barnehagelærere i sektoren. Nå er det ca. 3 600, hvis jeg ikke husker feil. Når det gjelder bemanningsnorm, mener jeg at det å innføre dette innen 2020 er mer enn innenfor rekkevidde. Det burde vi klare. Et viktig punkt for å få det på plass er nettopp å ha en likebehandling av private og offentlige barnehager, slik at valgløftet, løftet som ble gitt av den foregående regjering, nå blir oppfylt og legger grunnlaget for at man kan ha en bemanningsnorm både i de kommunale og i de private barnehagene.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-12-09:
Hvis man leser mitt svarbrev til komiteen om dispensasjonsadgang, er det nok vanskelig å tolke det som at jeg er imot å fjerne muligheten til varig dispensasjon, snarere tvert imot. Det står to ting. Det står at i utgangspunktet er nok dette en ganske god idé. Så står det også at det nok ikke vil få så fryktelig store følger i sektoren. Så er det alltid slik – og det tror jeg gjelder enhver regjering – at man gjerne vil legge frem saker når man har jobbet igjennom dem og i en større sammenheng. Men jeg kommer til å følge opp stortingsvedtaket så raskt som overhodet mulig. Det betyr at så tidlig som mulig neste år burde det kunne sendes ut på høring, slik at dispensasjonsdelen blir vedtatt – med effekt fra høsten 2016, hvis alt går etter planen. Når det gjelder en vurdering av pedagogandel på 50 pst., må vi komme tilbake til det. Jeg mener,(presidenten klubber) som sagt, det viktigste er dagens pedagog …(presidenten avbryter) (presidenten klubber) (presidenten avbryter)
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-12-09:
Det er ikke vanlig at statsråder står i denne salen og svarer på hvilke datoer man kommer tilbake til Stortinget med saker. Det er vanlig at Stortinget ber om det, så jobber departementet så raskt og effektivt som det kan, og så kommer man tilbake med det. Men jeg følger selvfølgelig opp det Stortinget har vedtatt. Jeg vil bare bemerke to ting. Bemanningsnorm 2020 og pedagognorm tilhører to forskjellige diskusjoner. I vår regjeringserklæring står det det samme som forrige regjering hadde, nemlig at vi ønsker en bemanningsnorm i 2020. Det mener jeg vi skal klare å innføre innen 2020. Pedagognorm tilhører en annen diskusjon. Så må jeg også – selv om det egentlig ikke er min jobb å stille spørsmål – si at en forutsetning for dette er likebehandling av offentlige og private barnehager. Det har vært helt klart også fra forrige regjering. Paradokset er at når man da vil trekke ut – for å si det litt forenklet – 340 mill. kr av de private barnehagene, samtidig som man skal innføre høyere krav til bemanning, er det nok mange i de private barnehagene som ikke får det til å gå helt i hop.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Tidligere har det vist seg at barnevernet flere steder er på grensen til å drive uforsvarlig i dette landet, med de konsekvenser det har for barna. Det som også er problematisk for barna, er at de mister troen på de som skal hjelpe dem. Da er det viktig at vi gjør de riktige og viktige tingene framover. Jeg er fornøyd med, jeg er glad for, jeg synes det er oppriktig morsomt – eller i hvert fall fornøyelig – at regjeringen nå har satt i gang en forsøksordning i flere kommuner. De kommunene får økt ansvar for oppgaver innenfor barnevernet fra og med neste år. Formålet er å gi flere barn rett hjelp til rett tid. Jeg er glad for at de nå får mer ansvar for barnevernet. Dette skal komme barna og deres familier til gode. Ja, dette er en oppriktig gladmelding innenfor barnevernet, og vi som har fulgt det tett i mange år, ser at dette er og bør være riktig vei å gå. Kommunens nærhet til det enkelte barn og den enkelte familie gir store fortrinn når det gjelder å kunne gi hjelp til barna og deres familie. Bred kjennskap til barna og barnas situasjon er viktig for å kunne sørge for rett tiltak til rett tid. Denne regjeringen ønsker forsøk med en ny ansvarsfordeling i barnevernet. Ja, vi må gjøre alt vi kan, og alt for barnas beste, og kommunene vil få økt ansvar for oppgaver og tiltak på barnevernsområdet. Forsøksordningen viser at regjeringen vil gi mer ansvar og handlingsrom til kommunene, også i tråd med den kommunereformen som vi er midt inne i. Forsøket skal gi et styrket tilbud til barn som er i en sårbar situasjon. Kvaliteten skal ikke være avhengig av hvilken kommune en bor i, men av hvilket behov en har som barn. Hovedformålet med forsøket er å innhente erfaring og kunnskap og kunne bidra til en god endringsprosess når ny ansvarsfordeling skal innføres på nasjonalt nivå. Det er viktig at kommunene skal være i stand til å se flere tjenester og ha økt ansvar, da innenfor skole og helse, og se hele barnevernet i sammenheng. Dette kan forebygge mer inngripende og kostbare tiltak som å plassere utenfor hjemmet. Og kommunene må få et helhetlig ansvar for fosterhjemsomsorg, hjelpetiltak i barnevern og større valgfrihet ved valg av omsorgsinstitusjoner – der vi ikke tror at de private har noe kaldere hender enn de kommunale eller offentlige institusjonene.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Representanten snakket ikke så mye om pressestøtte, men jeg vet fra før hva Arbeiderpartiet mener om pressestøtte – at det er det saliggjørende innenfor produksjon av norske aviser. Hver tredje krone av denne pressestøtten går til ett konsern, som betaler 7 mill. kr i etterlønn for ikke å gjøre noen verdens ting, pluss at de har betalt 11 mill. kr for tilbakekjøp av aksjer. Det er store summer som da tas av pressestøtten. Så ser vi at Arne Strand har gått av som redaktør i Dagsavisen, men fungerer som politisk kommentator, og da mener jeg at man jobber for etterlønnen sin – eller den godtgjørelsen man får. Er Arbeiderpartiet bekvem med at man betaler 7 mill. kr over syv år til noen som ikke gjør en jobb innenfor Medie-Norge? Og er dette en politisk styring som Arbeiderpartiet synes er bra i framtiden også?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Arbeidet i regjeringen med Høyre og de andre samarbeidspartiene går veldig, veldig bra. Det ser vi spesielt på den utviklingen vi har hatt innenfor kulturbudsjettet. Vi ser også denne prioriteringen vi har fått til for ny kultur i Trøndelag, altså i tillegg til trønderrocken, ved at vi prioriterer en omviser på Kunstmuseet Nord-Trøndelag. Dette går på skinner langt på vei. Når det kommer til NRK-lisensen, mener Fremskrittspartiet at vi ikke er helt i mål ennå. Men dette er en diskusjon som vi skal ta videre framover i Stortinget, men ut fra den plattformen vi styrer etter nå, er det veldig tydelig at det er en diskusjon som må komme om to år. Men trønderrocken har vi fortsatt tro på, sånn helt avslutningsvis, i tillegg til andre kunstneriske innslag i Trøndelag.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Denne debatten har pågått i media, som jeg også var inne på i innlegget mitt, etter initiativ fra SV. Er det pengene som skal styre kulturen, eller skal man også se på andre muligheter for egeninntekt? Som jeg også sa i mitt innlegg, varierer egeninntektene i kulturinstitusjonene i Norge fra 0 pst., altså 100 pst. statsstøtte, til 70 pst. Det er et tankekors. Hva er det de som har 70 pst. egeninntekt, gjør, som de andre ikke gjør? Denne debatten synes jeg vi skal ta. Jeg mener fortsatt at kulturen skal være statlig finansiert. Hvis representanten ikke har oppdaget det, har vi en avtale om budsjettene og har hatt det i noen år, og vi er ganske enige om prioriteringene innenfor kulturen. Så fra mitt ståsted ser jeg det slik at det fungerer veldig bra, og jeg har tro på dette samarbeidet framover og den utviklingen vi har hatt innenfor kulturen. Det har aldri vært bevilget mer penger til kulturen enn i dag.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Jo, jeg er enig i at dette med egeninntjening rundt omkring i landet kan være veldig varierende. Jeg ser at det er lettere med egeninntjening der det bor flere folk. Derfor synes jeg nettopp at denne diskusjonen er viktig. Jeg tror ikke vi skal sette noen absolutt prosent for egeninntjening, men jeg mener at alle kulturinstitusjoner har noe å strekke seg mot, og da må man finne løsningen på det i form av tildelingsbrev og diskusjoner med den enkelte institusjon. Så var spørsmålet også om dette med regelstyrte bevilgninger. Nå har jo også Senterpartiet sittet i regjering med en finansminister som vel ikke jublet høyest da forslag om regelstyrte bevilgninger kom opp. Den samme utfordringen har vi – det er ikke noen stor jubel når Stortinget foreslår regelstyrt. Så vi forholder oss til den ordningen vi har i dag, og jeg mener at vi allikevel oppfyller bevilgningene ved at vi har 100 pst. når det gjelder ordningen med tilbakebetaling.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Fremskrittspartiet har også vært opptatt av Forsvarets korps og hvor viktige de har vært for hele institusjonen Forsvaret. Vi som har vært inne, har alltid satt pris på å møte Forsvarets korps. Det har også vært viktig for lokale lag og foreninger rundt omkring i hele landet, har jeg fått greie på i ettertid, at de har en kompetanse som de sprer utover i de lokale kunstmiljøene. Så det er vi helt enig i. Så var det denne garantien, da. Det er fristende å si ja, men det kan jeg ikke. Men jeg skal si til representanten fra Venstre at dette klart er noe Fremskrittspartiet vil jobbe for og har jobbet for. Så jeg håper vi kan gjøre en jobb sammen på det området. Jeg håper vi får til det også.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Representanten Bekkevold var innom pressestøtten. Han er også opptatt av bruken av offentlige penger og om det treffer riktig. Jeg hadde et tilsvarende spørsmål til Arbeiderpartiet. Når vi ser at store mediekonsern utbetaler 7 mill. kr i etterlønn uten at folk gjør et slag for det, er det riktig bruk av pressestøtte og statlige kroner? Er det andre måter vi kan styrke Medie-Norge på enn å gi en åpen sjekk, nærmest, på hva de kan bruke pengene på, eller mener representanten løsningen kan være at vi ser på hvem som har behov, og ikke gir carte blanche til alle mediehusene?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Jeg er veldig glad for å høre det svaret. Det er tydelig at vi er på linje når det gjelder hva vi skal bruke statlig støtte-kroner på, og ikke minst pengebruken. Hvis man tar det store beløpet 7 mill. kr – 1 mill. kr over syv år – pluss tilbakekjøpet av aksjer til 11 mill. kr, er vi oppe i 18 mill. kr. Tenk deg hvor mange journalister vi kunne fått for et beløp av den størrelsen til å gjøre et god journalistisk arbeid rundt omkring i hele landet – og ikke minst også i Vårt Land! Kanskje Vårt Land hadde fått et løft hvis de hadde styrket journalistkorpset sitt kraftig, istedenfor å betale en som ikke gjør noe. Jeg takker for svaret og synes at vi kan ha en god dialog om dette framover.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Dagens unge fedre ønsker på en helt annen måte enn sine fedre å ta ansvar i hjemmet og for barna sine. Det er fedrekvoten som er nøkkelen til å gi dem den muligheten. Etter hvert som fedrekvoten ble utvidet, ser vi at flere menn bruker stadig mer tid på barna sine, mer på husarbeid, og siden tusenårsskiftet har menn økt tida som er brukt på husarbeid, med nesten én time om dagen. Det er på ingen måte nok, men det er tilnærmet lik en revolusjon. Da regjeringa bestemte seg for å kutte i fedrekvoten, manglet det ikke på advarsler. Arbeidslivet advarte. LO og NHO mente at det var et tilbakeskritt. Likestillingsombudet advarte. Forskere advarte. Alle politiske partier utenom Høyre og Fremskrittspartiet advarte mot kuttet. Likevel sa barne- og likestillingsministeren at kuttet like gjerne kunne føre til at fedre tok ut mer permisjon. Julie Brodtkorb, som ledet Høyres Kvinneforum, var enda mer bastant og sa at fedre kom til å ta lengre permisjon om fedrekvoten forsvant helt. Nå har vi fasiten, i hvert fall deler av den. Menn tar ut mindre permisjon når fedrekvoten kuttes, stikk i strid med det Høyre og Fremskrittspartiet hevdet. Spørsmålet er: Dersom regjeringa virkelig mener at det er en verdi at fedre tar ut mer permisjon, hvilke tiltak har regjeringa tenkt å bruke for å stimulere til det, når man ikke ønsker å bruke fedrekvote? Beklageligvis ser svaret ut til å være ingen tiltak. Regjeringa har vist at de ikke har tro på politiske tiltak. Det ser vi med fedrekvote. Det så vi i likestillingsmeldinga. Der kom regjeringa med en ganske ok analyse, men ingen tiltak. Høyre og Fremskrittspartiet er egentlig glad for resultatene av likestillingsarbeidet, men vil ikke bruke virkemidlene som har gitt resultatene. Det er litt som gjerne å ville få lønn, men uten å arbeide for den. Regjeringspartiene gjør seg egentlig skyldig i den største trusselen mot likestilling, nemlig å ta utviklinga for gitt. Vi blir aldri ferdig med likestilling. Likestillingsarbeid er som kondisjonstrening, en kontinuerlig prosess. Å si at nei, nå har vi kommet så langt at nå trenger vi ikke å bruke de virkemidlene som har tatt oss dit vi er, er litt som om en toppidrettsutøver skulle si at nei, trening var greit da jeg var i dårlig form, men nå er jeg i mitt livs form, så nå trenger jeg ikke å trene lenger, det er gammeldags og unødvendig. En Petter Northug eller Marit Bjørgen ville aldri sagt det. På samme måte er det med likestilling – det er kontinuerlig arbeid. At regjeringa ikke har den holdninga, er kanskje også forklaringa på at likestillingsformen er ganske dårlig.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Vald og overgrep er grov kriminalitet og eit stort samfunnsproblem som må adresserast av alle relevante komitear på Stortinget. Mykje bra er gjort, kanskje spesielt dei siste ti åra, når det gjeld dette feltet. Fleire barn får hjelp, og fleire saker blir avdekte. Men det er framleis ein lang veg til me er der at alle barn, kvinner og menn utsette for vald og overgrep får den hjelpa dei treng. Tusenvis lever dagleg i ein type terror som eg trur dei færraste av oss her inne klarar å førestille oss. Innsatsen mot denne forma for terror må intensiverast. For å hjelpe fleire barn må ein styrkje barnevernet. I 2010 starta Stoltenberg II-regjeringa det me omtala som barnevernsløftet, og det var ei tverrpolitisk erkjenning av at barnevernet hadde vore underfinansiert i mange år. Då begynte eit løp der ein årleg auka løyvingane til barnevernet og øyremerkte midlane. Difor er eg glad for at Kristeleg Folkeparti og Venstre har bevega budsjettet i rett retning, og ser av innstillinga i dag at forliket legg opp til at ein òg øyremerkjer dei 30 mill. kr som kom ekstra. Det er eg glad for. For å kunne kjempe mot vald og overgrep er me avhengige av at statsråd Solveig Horne snakkar med Anders Anundsen, Bent Høie, Torbjørn Røe Isaksen og fleire statsrådar i eit felles arbeid mot dette. Det er avgjerande at me framleis har gode handlingsplanar som knyter sektorane saman. Utan at me gjer det, klarar me ikkje sjå heilskapen og kompleksiteten i problemstillinga. Arbeidarpartiet har i sitt alternative budsjett ei rekkje forslag til styrking av arbeidet mot vald i nære relasjonar. Me føreslår å styrkje barnevernet med 40 mill. kr, øyremerkte. Me føreslår å styrkje barnehusa med 42 mill. kr, i tillegg til det regjeringa føreslår, øyremerkte. Me føreslår å setje av 60 mill. kr til politiet for etterforsking av overgrep og vald mot barn. Me føreslår 5 mill. kr ekstra til Kripos sitt arbeid mot overgrep på nett. Me føreslår 2 mill. kr ekstra til medisinske undersøkingar på helsekapittelet, og me føreslår òg 2 mill. kr ekstra til valdtekts- og incestsenter. Me meiner òg det er viktig å øyremerkje 200 mill. kr til skulehelsetenesta og 100 mill. kr på budsjettet til Kommunaldepartementet til lågterskelhjelp til familiar, barn og unge i kommunane. Dette viser at Arbeidarpartiet har ein heilskap i sitt alternative budsjett når det gjeld vald og overgrep, og eg er glad for at Kristeleg Folkeparti og Venstre har bevega budsjettet i rett retning. Barns rettstryggleik er ikkje like god som vaksne sin i dette landet. Me vaksne hadde aldri akseptert det tusenvis av barn i dag må leve med, som dei blir utsette for av farlege vaksne. Difor må ikkje barnevernsløftet stoppe. Det er viktig at det fortset, slik at vernet for barn mot farlege vaksne blir betre.
Olivia Corso Salles (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-09:
Jeg skal fortsette der forrige taler slapp. Som barnevernsstudent må jeg her få uttrykke min skuffelse over regjeringens satsing på barnevernet. SV satte i gang, som forrige taler nevnte, et stort barnevernsløft i regjering. Det ble 920 flere ansatte som nå følger opp barn og foreldre i en sårbar situasjon, som trenger tiltak, eller barn som opplever grov omsorgssvikt. Det å avdekke omsorgssvikt krever mye. Ansatte opplever stor saksbelastning; rekordmange meldinger kommer inn, og de må undersøkes. Det er veldig bra at folk melder inn til barnevernet, at flere gjør det, men det som ikke er bra, er at regjeringen nå har stoppet det barnevernsløftet som vi satte i gang. Som barnevernsstudent har jeg fått høre fra dag én på utdanningen at jeg kommer til å bli utbrent. Det er bekymringsfullt. FO, Fellesorganisasjonen, som jeg er medlem av, sier om årets budsjett at det nesten er en barnevernsbløff. Horne har vist et stort engasjement for barna, og det er bra, men følger ikke opp forventningene. Blant dem som er i kontakt med barnevernet, har tilliten økt, den er større enn blant befolkningen for øvrig. Det handler om at barnevernsansatte bruker tid på å bygge relasjoner og skape tillit. Det tar tid. Det krever tid, og det krever ansatte. Med et økende antall meldinger trenger barna og deres familier en fortsatt satsing på barnevernet, og de trenger mer enn det regjeringen er villig til å gi.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-09:
Representanten Harberg var i sitt innlegg flere ganger inne på treffsikkerhet i ordninger. Han var også inne på det å ha armlengdes avstand til politikerne. I budsjettproposisjonen står det om knutepunktordningen: «kan det å prioritere enkelte festivaler framfor andre framstå som urettferdig og tilfeldig, og ikke basert på faglige og objektive kriterier». Samtidig lar regjeringa Festspillene i Bergen, Festspillene i Nord-Norge samt Kortfilmfestivalen i Grimstad bli stående igjen på ordningen. Jeg lurer på om representanten Harberg, eller tidligere ordfører i Grimstad, kunne redegjøre for hvilke faglige og objektive kriterier som er lagt til grunn for at akkurat disse og ingen andre arrangementer blir stående igjen på statsbudsjettet.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-09:
Til og med Senterpartiet er enig i at vi bør ha en veksling mellom privat og offentlig støtte når det gjelder kulturtiltak. Så tror jeg det vil variere veldig alt etter hva slags sjanger og innenfor hvilket område det er, hvor mye statlig støtte det skal være, og hvor mye privat det skal være. Representanten Thomsen var jo inne på dette i innlegget sitt og også på det å oppfordre til at flere må få tak i mer penger sjøl – det er en enkel måte å si det på. Fremskrittspartiet sier i innstillinga at de vil forenkle og styrke og gi stabile rammebetingelser for frivillig innsats. De flyttet søknadsfristen – søknadsfristen for momskompensasjon er nå flyttet til våren, som representanten Harberg var inne på. Jeg lurer på om ikke representanten Thomsen også mener at det faktisk ville ha vært enda mer forutsigbart og enkelt for organisasjonene hvis det var en regelstyrt ordning framfor en rammestyrt ordning.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-09:
Jeg fulgte dessverre ikke den debatten og har ikke snakket med parlamentarisk leder om det, så det kan jeg dessverre ikke svare på.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-09:
Jeg skulle ha spurt om noe annet, men jeg må begynne med knutepunktordningen jeg også. Det som har vært så bra med den, er samvirket mellom de statlige, de kommunale og de fylkeskommunale bidragene som har kommet inn. Så jeg må stille spørsmål nr. 1: Hvordan ser statsråden for seg at hun vil ivareta akkurat dette samvirket mellom de offentlige bidragsyterne? Så har vi diskutert mye dette med momskompensasjon for organisasjoner, og vi i Senterpartiet er opptatt av å gjøre vilkårene best mulig for frivilligheten. Det er jo noen som ikke kan søke på denne momskompensasjonsordningen, og det er de som eier og drifter sine egne kulturbygg. Derfor blir det andre spørsmålet om statsråden synes det er rimelig at de som eier og drifter sine egne kulturbygg, ikke har rett til å søke samme momskompensasjon som f.eks. idretten når det gjelder nybygg, påbygg og ombygging, som ikke ligger inne i den ordningen.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-09:
Det gjelder forslag nr. 16, som ble framsatt i den forrige bolken av kulturdebatten. Det skal det stå at Stortinget ber regjeringen følge opp at «den forskriftspålagte plikta» om alltid å vurdere barnets osv. – i stedet for «den lovpålagte plikta».
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-09:
Jeg måtte be om ordet da statsråd Widvey var oppe i stad og pratet om private midler. Jeg kan forstå at statsråden hisser seg opp over kritikk av gaveforsterkningsordningen, men jeg er litt forundret over det også siden Stortinget ber om – det har vi i Senterpartiet foreslått at vi skal ha – en gjennomgang av gaveforsterkningsordningen. Det er ikke fordi vi er imot at de private skal gi gaver til museer osv. i landet vårt, men vi er opptatt av at det skal være en likefordeling – det skal være mulig å se hvordan vi kan styrke alle museer rundt omkring i hele landet. Det hadde vi håpet at hele Stortinget kunne vært med på, og derfor er jeg forundret over at statsråden hisser seg veldig opp over dette. Jeg tror det var representanten Ib Thomsen som var inne på det, og som sa at han kunne forstå at det kunne være litt større utfordringer å få midler i områder der det bor færre folk. Den forståelsen hadde jeg håpet at flertallet kunne hatt, og at vi kunne ha gått gjennom saken og sett på om det faktisk er sånn. Vi har ikke noe imot at det er noen velvillige sjeler med en formue som har lyst til å donere penger til en institusjon – det synes vi bare er flott. Men at det da samtidig skal utløse statlige midler, setter vi spørsmålstegn ved, og ved hvordan likefordelingen da blir. Vi vet jo også, som representanten Bekkevold var inne på, at det er et kjempeetterslep innenfor museumssektoren. Det tror jeg gjelder landet over, og ikke bare for noen få museer, men veldig mange steder. Så litt om momskompensasjonsordningen. Den blir jo heftig forsvart nå i og med at søknadstidspunktet er flyttet til våren. Det er veldig bra. Men jeg synes også der at representanten Thomsen hadde et veldig godt svar, at det er kanskje ikke er den type finansieringsmetoder Finansdepartementet foretrekker. Da tror jeg det er mye bedre å gi et ærlig svar på det og si at en sliter med å få overbevist finansministeren, i stedet for å gå hardt ut og forsvare at dette er den mest forutsigbare ordningen. Det er flere som har pekt på at det faktisk ikke er en veldig forutsigbar ordning, og vi hadde veldig gjerne sett at det hadde vært en mer forutsigbar ordning for de ulike idrettslagene og organisasjonene rundt omkring som tar på seg en stor oppgave på vegne av frivilligheten.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-09:
Senterpartiet gjentar i denne saken de innvendingene og forslaget vi fremmet da vi behandlet stortingsmeldingen om struktur i universitets- og høgskolesektoren i vårsesjonen. En sentral forse for høgskolene har vært at de har vært tett på regionene og raskt har kunnet respondere og gi utdanningstilbud som det har vært behov for lokalt og regionalt. Dette mener vi er en viktig del av høgskolenes samfunnsoppdrag. Senterpartiet mener det er veldig viktig at den regionale tilknytningen videreføres, og at fylkeskommunen som regionalt folkevalgt nivå med bl.a. ansvar for kompetanse fortsatt har formell innflytelse på representasjonen i styrene i de resterende statlige høgskolene og i de nye universitetene med de nye universitetsavdelingene. Senterpartiet mener en videreføring av ordningen med at fylkeskommunen oppnevner eksterne styremedlemmer, ville ivaretatt en regional tilknytning. Vi registrerer imidlertid at det er et stort flertall som støtter regjeringas forslag om at det er departementet som skal utnevne samtlige eksterne styremedlemmer. Vi tar det til etterretning, men vi mener fortsatt at fylkeskommunen i så fall burde hatt ansvar for å komme med forslag til kandidater på aktuelle styremedlemmer fra sin region. Jeg tar med dette opp forslaget fra Senterpartiet og SV.
Trine Skei Grande (Venstre), 2015-12-09:
Jeg er ikke så heldig at jeg sitter i kulturkomiteen i denne perioden, men jeg sitter i forsvarskomiteen. Derfor var det veldig interessant det Ib Thomsen sa om en av grunnstrukturene i norsk kulturliv, en av basisstrukturene når det gjelder tilgang på kompetente folk spredd utover hele landet til å drive musikkundervisning og musikkformidling, nemlig våre militære korps. De har Venstre alltid vært opptatt av, og vi har vært med og reddet dem mange ganger når Forsvaret ikke har syntes de er så viktige. Nå er jeg jo kjempeglad for at representanten Thomsen nevnte også dem i sitt kulturinnlegg. Så mitt spørsmål er om representanten Thomsen kan garantere oss at når forsvarsministeren har gått gjennom forsvarssjefens vurderinger, parkerer hun for godt forslaget om å legge ned de militære korpsene.
Trine Skei Grande (Venstre), 2015-12-09:
Det kommer til å føre til en omlegging av festivalstøtten, og knutepunkttankegangen ble laget i en veldig annen tid. Den ble laget i en tid med ekstremt mange færre festivaler, da festivaler hadde en veldig annen posisjon enn de har nå, og da det var en stor diskusjon om at det var for mange festivaler, og da var det viktig å få til knutepunkt, sånn at vi fikk samlet kompetansen, sånn at det ikke ble så mange festivaler. Nå elsker vi jo at vi bor i et land med mange festivaler, og kanskje må vi støtte dem på en annen måte. Det som er viktig, er at Stortinget nedsetter noen klare prinsipper for hvordan den støtten skal være. Det oppfatter jeg at vi har gjort gjennom budsjettdokumentet. Vi skal ikke styre alle støtteordningene øre for øre. Nå har denne støtteordninga vart så lenge at vi kanskje er kommet til et nytt nivå, der vi må finne andre kriterier. Men for Venstre er det viktig å ha både det lokale spleiselaget og noen motorer innenfor Festival-Norge.
Trine Skei Grande (Venstre), 2015-12-09:
Ja, det er klart det er utfordringer. Det er ikke så lett for politikere å detaljstyre, hvis det er det de virkelig vil. For å nevne noen utfordringer som vi har i dag: På jazzområdet har vi en hel rekke festivaler, og det å si at Molde er den eneste festivalen som bringer kvalitet, og som bringer dette ut til andre, tror jeg blir en for enkel analyse. Når det gjelder et annet område, litteratur, er litteraturfestivalen på Lillehammer ganske alene om å være en stor aktør på det feltet. Så det er klart at det kommer til å være lettere å vurdere litteraturfeltet enn jazzfeltet, som har mange aktører, men kanskje er det bra at vi legger noen faglige kriterier til grunn, for så å bruke dem i det videre arbeidet framover. Men vi skal løfte opp festivaler til et nivå, og når de når det nivået, kan vi lage andre kriterier. Det er viktig at folk vet hvilke kriterier de skal strekke seg etter, så vi må sørge for å ha de vurderingene på plass.