Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-12-01:
Voldtekt er en svært alvorlig forbrytelse. Det er krenkelse av menneskeverdet på det groveste, det påfører offeret store lidelser, og det sprer frykt og utrygghet. Slik vil vi ikke ha det, og vi må gjøre alt vi kan for at jenter og kvinner kan føle seg trygge. Spørsmålet om hvordan vi forhindrer nye overgrep, er avgjørende. Styrket politiinnsats og holdningsskapende arbeid er vesentlig i det forebyggende arbeidet. Forebyggende innsats mot voldtekt krever også samarbeid. Det er viktig å videreutvikle og koordinere en bred, helhetlig innsats mellom politiet og kommunen, og mellom offentlig, privat og frivillig sektor. Regjeringen har vektlagt politiråd som en viktig kriminalitetsforebyggende arbeidsform. Politiråd er et samarbeidsforum på strategisk nivå der kommunen trekkes inn i det forebyggende arbeidet sammen med politiet. Som spørsmålsstilleren er inne på, er dette gjort i Stavanger med godt resultat. Det har også vært positivt å se at det er flere enn politiet som bidrar for å ta Oslos gater tilbake, bl.a. gjennom et stort antall natteravner og gjennom Oslo byråds tiltak, bl.a. til belysning. Regjeringen har over lengre tid styrket arbeidet for å bekjempe voldtekt. Det omfatter tiltak for å bedre etterforskningen, domstolsbehandlingen, hjelpetiltak etter voldtekt, og forskningen, i tillegg til forebygging. Vi er i ferd med å utarbeide en statusrapport for tiltakene som ble foreslått av Voldtektsutvalget, som vil bli lagt ut på regjeringens hjemmeside. Statusrapporteringen vil danne et godt grunnlag for det videre arbeidet. Jeg vil understreke at det allerede gjøres mye for å bekjempe voldtekt, og dette arbeidet fortsetter. I tillegg intensiverer vi innsatsen i Oslo i forbindelse med den situasjonen vi har hatt i den senere tid. Politiet spiller en vesentlig rolle i det trygghetsskapende arbeidet. Fra og med helgen 4.–6. november har innsatsen i Oslo i helgene vært betydelig styrket med tilnærmet en fordobling av antall polititjenestemenn ute i gatene. I tillegg bidrar Utrykningspolitiet med bilpatruljer. Vi skal ha et synlig politi som ivaretar befolkningens behov for trygghet, og under denne regjeringen har politi og påtalemyndigheten fått tilført betydelige ressurser. Voldtektssaker er utfordrende å etterforske og bevise, og krever store ressurser. I kjølvannet av de mange voldtektene i Oslo den senere tiden har politimesteren i Oslo opplyst at volds- og sedelighetsseksjonen i Oslo blir styrket med ti nye stillinger, for å bedrive etterforskning og analyse. Kvalitet og kompetanse i etterforskningen er nødvendig for å øke oppklaringsprosenten. Økt oppklaringsprosent er også nødvendig for at straffereaksjonen skal virke preventivt. Vi har etablert en voldtektsgruppe i Kripos som skal arbeide mot seksualisert vold. Regjeringen har foreslått fire nye stillinger i budsjettet for 2012, slik at det totalt vil bli 16 stillinger i denne voldtektsgruppen. Gruppen er blitt et viktig nasjonalt fagmiljø for informasjons- og kompetansedeling når det gjelder voldtekt. Den bidrar til økt kvalitet på etterforskningen og raskere oppklaring av voldtektssaker ute i politidistriktene, og den vil ved behov kunne bistå Oslo-politiet. For å forbedre kvaliteten på politiets og påtalemyndighetens behandling av slike saker ga riksadvokaten i februar 2008 også nye påtalemessige direktiver, herunder at det rutinemessig vurderes opptak av lyd og/eller bilde av fornærmedes politiforklaringer i voldtektssaker. Det fremgår også av riksadvokatens instruks om mål og prioriteringer at voldtektssaker skal prioriteres. Riksadvokaten har videre gjennomført et fagseminar for politi og påtalemyndighet om bevisvurdering og aktorering i voldtektssaker. Etterforskningsarbeidet er også styrket ved at Kripos har utarbeidet en nasjonal tilgjengelig elektronisk dreiebok for etterforskningen i voldtektssaker. DNA-reformen, som har åpnet for at også mindre alvorlig kriminalitet kan registreres i DNA-registeret, vil bidra til å identifisere lovbrytere så tidlig som mulig. Svært mange av dem som blir dømt for alvorlige lovbrudd, har tidligere blitt dømt for mindre alvorlig kriminalitet. Erfaringen etter DNA-utvidelsen i Danmark er at flere voldtektssaker av eldre dato er oppklart fordi gjerningsmenn siden siktes for ny kriminalitet og i den forbindelse blir DNA-testet. Det er svært god kapasitet for analyser av DNA-personprøver, og jeg er glad for å kunne fortelle at restansene er nedarbeidet. I dag er grensen for å bli registrert i DNA-registeret dom på 60 dagers fengsel. Vi vil vurdere å senke denne grensen, slik at det tas DNA-prøve også av dem som blir dømt for mindre alvorlig kriminalitet, noe som kan bidra til flere oppklaringer. Dette må imidlertid vurderes nøye og bl.a. veies opp mot viktige personvernhensyn. En forutsetning for at etterforskning kan iverksettes, er at ofre for voldtekt anmelder overgrepet. Et viktig bidrag for å øke anmeldelseshyppigheten er å sørge for at den som kommer til politiet, møtes med empati og profesjonalitet. I den sammenheng er familievoldskoordinatorene i samtlige politidistrikt vesentlige. Familievoldskoordinatorfunksjonen skal være en 100 pst. stilling, og har fått utvidet sitt mandat til også å omfatte seksuelle overgrep. I de større distriktene er det etablert egne team. Det er igangsatt en omfattende evaluering av politiets arbeid med vold i nære relasjoner som vil gi innspill til hvordan vi kan styrke innsatsen ytterligere. Ordningen med familievoldskoordinator og team inngår som en sentral del av evalueringen. Evalueringsrapporten vil foreligge i juni neste år. God og målrettet forebygging krever kunnskap. Det gjennomføres nå fire studier om henholdsvis forekomst av voldtekt og kjennetegn ved voldtektsmenn. Jeg vil også trekke fram Oslo politidistrikts voldtektsrapport for 2010, «Voldtekt i den globale byen. Endringer i anmeldte voldtekter og seksualkultur i Oslo». Rapporten er utarbeidet for å danne grunnlag for politiets forebyggende arbeid mot voldtekt. Oslo politidistrikt har lagt fram en strategiplan på bakgrunn av rapporten som vil bli etterfulgt med forslag til tiltak. Jeg vil også minne om at før vi kan konkludere i forhold til økningen av antall overfallsvoldtekter, må det foretas en analyse av tallgrunnlaget, med samme metoder og grundighet som lå til grunn for fjorårets tall. Det er også grunn til å understreke at den største andelen av voldtekter skjer mellom personer som kjenner hverandre. Det skjer i parforhold, i hjemmet, i nære relasjoner. Festrelaterte situasjoner med høyt alkoholkonsum er en arena hvor kvinner er særlig utsatt ifølge voldsrapporten for Oslo for 2010. Av de 189 voldtektene og voldtektsforsøkene som ble anmeldt i Oslo i 2010, utgjør overfallsvoldtektene 12,9 pst. Hvis definisjonen av voldtekt og strategiene for å forebygge og følge opp blir ensbetydende med overfallsvoldtekt, blir fokus for snevert, og vi vil bare i begrenset grad kunne lykkes med arbeidet. Vi skal styrke vårt arbeid mot voldtekt. Vi vurderer å nedsette en interdepartemental arbeidsgruppe som skal utarbeide en egen handlingsplan mot voldtekt. I arbeidet skal det bl.a. tas utgangspunkt i hvilke utfordringer som gjenstår fra Voldtektsutvalgets utredning Fra ord til handling, fra 2008, og det vil være en målsetting å gjøre opp status i forhold til hvilke tiltak som ikke er iverksatt og hvordan nødvendige og gode tiltak kan gjøres så målrettede og effektive som mulig.