André Oktay Dahl (Høyre), 2013-06-13:
Saksordføreren har redegjort godt for saken. Innledningsvis vil jeg likevel understreke at denne saken kom på overtid. Høyre har vært pådriver for bedre vern av vitner, for å bidra til større trygghet for dem, og samtidig økt oppklaring av kriminalitet. Det må være lov å si at det er ikke helt optimalt at denne type lovsak kommer til Stortinget rett før Stortinget går fra hverandre, da den tross alt berører helt grunnleggende spørsmål knyttet til personvern, og avveiningen mellom det og kriminalitetsbekjempelse. Komiteen rakk å avholde høring med en god del aktører som var klare i anbefalingene sine hva angikk denne loven, og den andre saken om terror vi nettopp har behandlet, men det hadde likevel vært fornuftig om komiteen og Stortinget hadde fått muligheten til å behandle lovsaken noe bredere. Høyre støtter imidlertid forslagene og begrunnelsen gitt for disse, men forutsetter at det gjennomføres en grundig evaluering av loven innen rimelig tid for å vurdere effekten av den, og om det også er behov for justeringer basert på de erfaringene man gjør seg. Det er bra at komiteen har gått et skritt videre enn regjeringen i sitt opprinnelige forslag hva angår anonym vitneførsel også i menneskehandelsaker. Det har mye å si for mulighetene til å oppklare denne type saker, hvor det er veldig vanskelig å stå frem og fortelle om det man vet. Samarbeidet med politiet i andre land, som f.eks. Litauen, ble trukket frem av Kripos under høringen i komiteen. Høyre tror at lovforslagene derfor er en helt nødvendig oppdatering med tanke på det internasjonale kriminalitetsbildet vi ser. Jeg har lyst til å legge til: Jeg håper også at regjeringspartiene når vi behandler revidert budsjett, for første gang kan åpne for at vi får en egen nasjonal rapportør for menneskehandel. Høyre foreslår 5 mill. kr til å etablere det. Det er ikke hovedpoenget, men hovedpoenget bør være at et enstemmig storting bør støtte et forslag om en egen nasjonal rapportør for å sørge for enda bedre bekjempelse av menneskehandel. Spørsmålet om bruk av overskuddsinformasjon har vært, og er til dels fortsatt, kontroversielt. I proposisjonen foreslås det en utvidet adgang til å bruke som bevis opplysninger fra kommunikasjonskontroll og romavlytting om andre straffbare forhold enn dem etterforskningsskrittet var ment å avdekke. Høyre har behandlet dette grundig i sin gruppe og kommet frem til at vi mener at gjeldende lovverk ikke er logisk. Skillet mellom f.eks. hemmelig ransaking på den ene siden og telefonavlytting på den andre hva angår hva man kan bruke som bevis eller ikke, er ikke nødvendigvis lett å forklare logisk. Politiet har en generell plikt til å forebygge og oppklare straffbare handlinger. Høyre mener imidlertid at de skrankene vi setter i lovs form, ved at overskuddsinformasjon skal kunne brukes som bevis såfremt det «etter sakens art og forholdene ellers ikke vil være et uforholdsmessig inngrep» og «oppklaring av saken uten bruk av overskuddsinformasjonen i vesentlig grad vil bli vanskeliggjort», skal tolkes restriktivt. Sannsynligvis vil ressursutfordringer naturlig begrense det hele, men det er også viktig at de formelle skrankene er reelle formelle skranker. Endringene i domstolloven for å beskytte tredjeperson må også forutsettes klart fra Stortinget og ha en reell begrensende effekt. Som jeg innledningsvis sa, forventer vi en rask evaluering av effekten av lovendringene – en grundig vurdering. Det gjelder selvfølgelig også dette punktet.