Mette Hanekamhaug (Fremskrittspartiet), 2010-06-08:
Vi i Fremskrittspartiet registrerer at Høyre tar til orde for en kjønnsdelt undervisning, og underbygger det med at jenter og gutter lærer på ulike måter. Vi stiller oss positive til å debattere ulike alternative metoder og nye måter å se ting på – å se klasseinndeling med nye, friske øyne, og se hvordan man eventuelt kan forbedre denne. Vi mener det er viktig å ta utgangspunkt i det pedagogiske og det faglige i en slik debatt, og vi ser at forskjellene mellom kjønn i skolen har innvirkning. Jeg er veldig glad for at dette blir satt på dagsordenen. Når det er sagt, vil jeg si at det er viktig at eventuelt nye metoder når det gjelder læring og undervisning, er begrunnet i den faglige utviklingen til hver enkelt elev og kompetanseheving i skolen generelt. Det kan være rett, som Høyre peker på, at gutter og jenter generelt lærer på ulike måter. Også innad i kjønnsgruppene er det enormt store forskjeller på hvor fort man lærer, hvordan man lærer, og hvilken type undervisning man faktisk trenger. Det gjør at en bastant inndeling etter kjønn ikke uten videre tilsier at elevene i hver sine kjønnsgrupper får den tilpassede opplæringen de faktisk trenger og har krav på. Vi i Fremskrittspartiet mener at de endringene en gjør i skolen og eventuelt i klassestrukturen, skal være pedagogisk forankret og tilpasset den enkelte elevs faglige ferdigheter, og ikke ut fra utvendige indikatorer som kjønn, opprinnelse eller annet. Det er derfor vi ved flere anledninger har tatt til orde for økt bruk av f.eks. faglig differensiert undervisning, nettopp fordi man da får tilpasset opplæring etter hver enkelts faglige nivå og læringsprogresjon, og ikke etter andre indikatorer – eller den tilfeldige gruppeinndelingen man faktisk har i dag. Det er viktig at det er en dynamisk gruppestruktur, der elevenes faglige nivå og progresjon også kan endre seg over tid, og at man ser på det. Slik vil vi ivareta Høyres intensjon, nemlig mer tilpasset opplæring til hver enkelt, men etter indikatorer som er mer dynamiske, og mer til hver enkelt. Videre mener vi også at å begynne å dele etter kjønn i et likestilt samfunn ikke er rett vei å gå. Vi har betydelige utfordringer i samfunnet vårt når det gjelder f.eks. kulturelle ulikheter mellom innvandrerbefolkningen og oss. Et av de aller viktigste prinsippene jeg mener vi skal holde på, og som vi har i skolen, er nettopp det med likeverd mellom kjønnene, det med at alle barn møtes på en lik arena, der du blir dømt og vurdert eller målt ut fra din personlige innsats, og ikke etter kjønn eller hvilket land du kommer fra, eller etnisk opprinnelse eller slike ting. Det at vi har den skoleplattformen i dag, er utrolig viktig, og en kjønnsdeling da vil bringe andre indikatorer og faktorer enn den personlige innsats inn i vurderingen. Samtidig må vi huske på at i arbeidslivet må jenter og gutter samarbeide. Da blir man satt sammen, og da blir man vurdert etter det faglige nivået – etter kompetansen på det feltet du faktisk arbeider med. Hvis man da kommer i en situasjon der guttene og jentene ikke har samarbeidet, der de ikke er vant til prosjektarbeid eller andre typer pedagogiske metoder fra skolen, der man må arbeide på tvers av kjønnene, kan det også medføre utfordringer i arbeidslivet når man skal arbeide sammen. Samtidig mener jeg at man ikke må begynne å dele inn klasser etter kjønn, og så skape et kunstig skille mellom kjønn. For en av de tingene som er så viktig i samfunnet vårt, er nettopp at vi er likestilt, at vi har like muligheter, at vi stiller på lik linje og har de samme rettighetene og samme målene, og kan nå de samme målene uavhengig av kjønn. Det er det vi skal lære generasjonene, og vi skal ikke dele inn elevene etter kjønn. Som sagt er vi veldig positive til å se på nye alternative metoder for nettopp å heve kompetansen, for å sørge for at elevene får mer tilpasset opplæring, men det må skje etter kvalitetsindikatorer som den enkelte elevs innsats og faglige nivå og læringsmetode, og ikke ut fra kjønn.