Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-07:
Nå behandles kvotemeldingen i ekspressfart, til tross for Riksrevisjonens rapport, som felte en knusende dom over norsk fiskeripolitikk. Den fastslår at etablerte prinsipper er blitt utfordret i fiskeripolitikken. Det innebærer, etter vårt syn, at regjeringen bryter loven. Jeg skjønner nå hvorfor regjeringspartiene ønsker å få behandlet kvotemeldingen før Riksrevisjonens rapport, for rapporten bekrefter det som mange har sagt i flere år, at fiskeripolitikken går i feil retning. Forslaget vi skal behandle i dag, tar oss ikke videre i en ny retning, men videre på feil kurs. Det er på tide å snu. Det er på tide å sende frysetrålerne til opphugging, og det er på tide å sende en styrket kystflåte ut i fjordene og ut på havet. Når Riksrevisjonen kommer med en så tydelig kritikk, må Stortinget gjøre som kystfolket krever: Vi må først behandle Riksrevisjonens rapport og så forme fiskeripolitikken etter det. Reglene for forvaltningen av våre felles ressurser brytes. Forvaltningsretten er rettssystemet som setter rammene for regjering og forvaltning. Regjeringen begår lovbrudd ved at den aksepterer en praksis som ikke har grunnlag i lov. Det er det som har skjedd her. Flere regler i deltakerloven og havressursloven, med tilhørende forskrifter, gjør det klart at fisketillatelser – kvoter – ikke kan selges. Som det står: «Strukturkvote tildeles for fiske med det enkelte fartøy, og kan ikke overdras.» Men i praksis får den som kjøper en kvote, forvaltningens velsignelse til overdragelsen, selv om systemet egentlig er at forvaltningen skulle ha vurdert hvem som skal få kvoten på fritt grunnlag, uavhengig av salget. Som Riksrevisjonen sier: Høye priser har gjort det vanskelig å rekruttere nye fiskere. Skiftende statsråder har latt forvaltningen lede praksisen i den retningen som de store aktørene vil. Konsekvensen er at ungdommer som vil bli fiskere, må ha en enorm egenkapital for å få kvoter. Vi ser at eierkonsentrasjonen i trålerflåten har økt kraftig fra 2004 til 2018. I dag kan ti selskaper tråle opp 80 pst. av torsketrålkvotene. Tråling ødelegger havbunnen, tar med seg andre arter og slipper ut mye mer CO 2 enn kystflåten. Når trålere presser ut de små, er konsekvensen at fisken fryses og sendes ubearbeidet til Kina, hvor den fylles med vann og kjemikalier før den kommer tilbake til Europa. Rødt ønsker et rikt kystfiske og levering lokalt, til bedrifter i Norge. Fisken er en begrenset ressurs. Verdiskapingen i Norge øker når fisken bearbeides til kvalitetsprodukter på norsk jord. Det skaper levebrød for kystfiskerne og befolkningen langs kysten vår. Det er én ting som alle partiene på Stortinget og regjeringen er helt enige om, nemlig at tildeling av alle typer fisketillatelser og kvoter er forvaltningsvedtak. Stortinget er også samlet om at det ikke er noe grunnlovsvern for slike vedtak. Det kommer til uttrykk bl.a. i næringskomiteens forslag om ikke å utvide tidsvarigheten for strukturkvotene. Stortinget står altså fritt til å endre reglene for tildeling og vilkår for vedtak i framtiden. Det er et viktig demokratisk prinsipp. Riksrevisjonen kritiserer at mange av endringene i kvotesystemet ikke er tilstrekkelig konsekvensutredet – det må de bli! Rødt ber derfor regjeringen om å utrede konsekvensene av norsk fiskeripolitikk, jamfør Riksrevisjonens kritikk, og komme tilbake til Stortinget med en ny stortingsmelding som tar hensyn til dette. Regjeringspartiene lar derimot kvotemeldingen stå, til tross for Riksrevisjonens harde kritikk. Dette vil gå over i historien som et godt eksempel på at Høyre, Venstre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet later som at ressursene ikke privatiseres, mens de i praksis godtar kjøp og salg av kvoter, i strid med loven. De snikprivatiserer retten til framtidens fiske. Det vil ikke kystsamfunnene være med på, og Rødt støtter kystsamfunnene. Når kvotemeldingen i dag bankes igjennom, er det mot kystens vilje. Det vil ikke bli glemt.