trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
I Hallingdølen på tirsdag står en leder i Bondelaget fram og sier at byråkrati gjør bøndene motløse. Han sier: «Byråkratiet er i ferd med å ta motet fra bøndene. Det er noko av årsaka til nedgangen av mjølkebruk, meiner han.» Og videre: «Ein møter begrensingar berre ein skal utvide eit jorde eller fjerne ei steinrøys.» Dette er provoserende og en ekstra utfordring. Spørsmålet mitt til representanten blir: Er du enig i at byråkratiet kan lage problemer for bøndene? Er du enig med de bøndene som ser problemet, og har du noen råd til disse om hvordan dere skal hjelpe dem til å bli kvitt byråkratiet?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
Statsråden var i sitt innlegg inne på at man skulle følge opp det man lovte, og at det gjorde man. Jeg vil gå tilbake til Trønder-Avisa 14. januar 2012. Der står bøndene fram og sier de: «er redd for at livsverket faller i grus. Enkelte av dem spår at det som var utstillingsvinduet for samdrift vil være historie om tre år.» Man sier at over 50 samdriftsbedrifter har blitt oppløst bare i Nord-Trøndelag. I samme artikkel står det: «Statsråd Brekk lover at det skal komme virkemidler for samdriftene som ledd i oppfølgingen av landbruksmeldingen.» Med andre ord: til landbruksoppgjøret. Da blir mitt spørsmål til statsråd Brekk: Føler statsråden seg bekvem med at det står i avisen at han sier til bøndene at de skal følges opp, og i neste øyeblikk legger han fram en avtale som ikke følger opp overhodet?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
Representanten Aasland, komitelederen vår, var opptatt av byråkratiet vårt og hadde et forslag som gikk på det. Jeg viste tidligere til at byråkratiet gjør bønder motløse, og at bøndene går til angrep på byråkratiet. Men her vil man ha byråkrati, til tross for det man sier. Statsråd Giske sier også at han skal kutte i byråkratiet. Så lurer han på om tallene er riktige. Da kan jeg jo si som så at tallene kommer bl.a. fra Linda Klem, som har skrevet en masteroppgave ved Universitetet for miljø- og biovitenskap, og professor Aanesland fra samme universitet. Det er fagfolk som har kommet med dette. Forskningssjefen i Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning, Agnar Hegrenes, uttalte også etter uttalelsene deres: «Dette anslaget høres ikke urimelig ut.» Dette er det de største fagpersonene i landbruket som har kommet med – så enkelt er det. Det er heller ikke imøtegått av regjeringen på noe tidspunkt. Så lenge vi ikke får noen motargumenter og dokumentasjon på at de tallene vi tar fra forskere og professorer, ikke er riktige, må vi også kunne vise til dem. Da går utfordringen igjen til Arbeiderpartiet: De får bare komme tilbake med motbevis. Så var det interessant å høre på representantene Lillian Hansen og Ingrid Heggø, som hadde vært til stede på demonstrasjon, og de hadde ikke sett noen bannere der det sto at de ville ha Høyre og Fremskrittspartiet. Jeg vet ikke hvor godt de har sett, men bannere jeg så var: Nok er nok, Jens, Fy, Jens og Svikere. Det er noe som er hentet fra den demonstrasjonen. Da bør man kanskje trekke linjene hvor man ligger. Så til Kolberg. Han sier at hvis Fremskrittspartiets politikk hadde vært ført i ti år, hadde det vært et helt annet landbruk. Ja, det har Kolberg helt rett i. Det hadde vært et innovativt landbruk der det faktisk hadde vært mye mer folk og flere gårder. I dag legges bruk ned – 2 600 bønder slutter hvert år. Det er med Kolbergs landbruk. Det viser bare at Kolbergs system ikke fungerer. Det har spilt fallitt, og det bør man kanskje ta inn over seg. Så til Lundteigen. Jeg synes Lundteigen har enorm substans i det han kommer med. Han er faktisk så ryddig og tør å si at man driver og stigmatiserer dem som er uenige. Det er helt rett. Hva har man gjort under statsråd Brekk? Man har aldri hatt mindre investeringer, man legger ned så det dundrer etter, og det er ribbekrise, pinnekjøttkriser, eggkrise, smørkrise, og nå har vi melkekrise. Hvis man ikke tar det inn over seg, burde man kanskje finne noe annet å gjøre.
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
Jeg vil sitere litt fra forskjellige deler av pressemeldingen til Riksrevisjonen i dag: «Landbruks- og matdepartementet har som ansvarlig departement ikke bidratt til reduksjon av antall rein til et økologisk bærekraftig nivå, slik Stortinget har forutsatt.» «Riksrevisjonen fremhever i sin undersøkelse Landbruks- og matdepartementets særlige ansvar for å sikre et økologisk bærekraftig reintall i Finnmark.» «Landbruks- og matdepartementet har mangelfull styring av målet om bærekraftig reindrift.» «Departementet må også sørge for at virkemidlene som finnes i reindriftsloven og i reindriftsavtalen, herunder økonomiske intensiver og sanksjoner, blir benyttet for å få ned reintallet.» Jeg har tatt opp dette med statsråden flere ganger, og da har han hevdet at det er ikke hans ansvar, men at reindriftsnæringen selv har ansvaret. Nå ligger det helt klart i Riksrevisjonens uttalelse at du skal sette i gang med økonomiske incentiver og sanksjoner for å få dette på plass. Når har du tenkt å starte? Skal du la det gå tre–fire år til?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
Jeg vil først bemerke at Sivertsens innlegg var meget bra. Jeg støtter det han sier, for vi har det travelt med tanke på bærekraften og hvordan tilstanden på miljøet er på Finnmarksvidda, og dette går også helt klart fram av Riksrevisjonens undersøkelse. Dette har vært hevdet mange ganger, og jeg vil utfordre statsråden igjen på det jeg mener at jeg ikke fikk svar på i replikkordskiftet: Han sa at han skal gjøre noe med det, men det er tre år siden jeg tok opp spørsmålet om når han ville iverksette tiltak, og eventuelt la dette få økonomiske konsekvenser. Dette har man pratet og pratet og pratet om. Det spørsmålet jeg på nytt vil be statsråden komme med et svar på, er: Når har han tenkt å iverksette økonomiske sanksjoner – som Riksrevisjonen også viser til – slik at det blir et press på næringen? Næringen selv, som de sier, lar det bare skure og gå, fordi det ikke skjer noe i andre enden. Av og til er man nødt til å sette hardt mot hardt. Det er ikke bare dyrevelferden – ved dyretragedier, som vi ser spesielt om vinteren – som er i fare der oppe, men det er også det økologiske. Når det framkommer at 90 pst. av lavdekket er under grensen for når det er mest produktivt, og 50 pst. er allerede nedbeitet, vil dette gå den gale veien hvis man venter to–tre år til. Jeg ber derfor statsråden svare meg: Når har han tenkt til å iverksette tiltak som kan virke?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
På vegne av stortingsrepresentantene Gjermund Hagesæter, Åge Starheim og meg selv har jeg gleden av å framsette forslag om innstramminger i forhold til å gi utenlandske statsborgere permanent oppholdstillatelse i Norge.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2012-06-14:
Lillestrøm er et vakkert sted. Jeg vil si at Strømmen er et nesten enda vakrere sted! Det er interessant at nettopp denne replikken kommer fra representanten Sverre Myrli. For er det et parti som har bidratt til å la basespørsmålet overskygge alle andre spørsmål, er det nettopp Arbeiderpartiet. Som jeg la vesentlig vekt på i mitt hovedinnlegg, handler dette om alt mulig annet enn basestruktur. Det handler om de sikkerhetspolitiske lange linjene, det handler om personell- og kompetansereform i Forsvaret, og det handler ikke minst om kampflyanskaffelsen, som er det altoverskyggende og vesentlige. Som forsvarsministeren også sier, flyene må stå et sted. Vi er helt enig med regjeringa i at Ørland skal være hovedbase for kampfly, men vi har en annen preferert løsning for den framskutte operasjonsbasen. Vi mener det vil være fullt mulig å finne en løsning på det spørsmålet. Derfor har vi, sammen med Kristelig Folkeparti, bedt regjeringa om å utrede en løsning som innbefatter Bodø som framskutt operasjonsbase i nord.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2012-06-14:
Dette er også et interessant spørsmål all den tid representanten Snorre Serigstad Valen og hans parti egentlig ikke ønsket å kjøpe kampfly i det hele tatt, og dersom de skulle kjøpe, skulle det være noen andre enn de Stortinget nå i dag slutter seg enstemmig til. Det er også interessant at denne replikken kommer fra Snorre Serigstad Valen, fordi han sitter i den regjeringa som nå gjennomfører flykjøpet. Det betyr at det er representanten Snorre Serigstad Valen og SV som åpenbart ikke har tillit til sin egen regjering for gjennomføringen av denne anskaffelsen. Det kommer Høyre i dag, sammen med resten av Stortinget, til å vedta, at man skal kunne anskaffe inntil 52 fly, men vi har også ønsket at det skal være etter normal anskaffelsesprosedyre. Det er nesten fristende å stille spørsmålet tilbake til representanten Snorre Serigstad Valen: Hva er det ved regjeringas handlemåte som gjør at SV mener det er så viktig å få fram årlige anskaffelsesbeslutninger i Stortinget foran hver ny bolk med kampflykjøp?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2012-06-14:
Det spørsmålet har jeg egentlig allerede svart på gjennom mitt hovedinnlegg, men jeg gjentar gjerne hovedpunktene. Vi ønsker også endringer, i likhet med det regjeringa gjør, altså at man legger hovedbasen på Ørland. Man får en framskutt operasjonsbase i Nord-Norge, men vi har altså en annen løsning for hvor den skal ligge. Som jeg sa, ønsker vi å spare flytte- og investeringskostnader på flere hundre millioner kroner i de kommende årene ved at vi ikke går inn for en del av de flyttingene og endringene som regjeringa legger opp til. Det er viktige driftsmidler for Forsvaret i den krevende fasen man nå går inn i, med innfasing av nye kampfly. I tillegg har vi altså siden 2008 foreslått å legge inn 2,65 mrd. kr mer til Forsvaret, som altså ville sikre drift av de kapasitetene vi mener er nødvendige og viktige i Forsvaret, også utenom kampfly.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2012-06-14:
Den delen av kampflyanskaffelsen som altså skal dekkes utenfor Forsvarets ordinære rammer, blir i langtidsplanen redusert med mellom 9,5 mrd. kr og 15,5 mrd. kr, i forhold til det forsvarssjefen foreslo i sitt fagmilitære råd. I svar til komiteen har Forsvarsdepartementet sagt at regjeringa vurderer at denne reduksjonen ikke ville være avgjørende når det gjelder å kunne videreføre dagens forsvarsambisjon på sikt. I proposisjonen omtales reduksjonen som noe mindre investeringsmidler. Hvilken del av investeringsporteføljen mener forsvarsministeren at man kan fjerne uten konsekvenser for den samlede forsvarsambisjonen?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2012-06-14:
Jeg registrerte i representanten Myrlis innlegg at forsvarspolitikk ikke skulle være distriktspolitikk. Likevel er det altså representanter for regjeringspartiene som går på talerstolen her i dag og er begeistret for baser som blir liggende nettopp i deres hjemfylke. Opposisjonen derimot har argumentert med militærfaglige hensyn for hvorfor vi ønsker en annen løsning enn regjeringa på et par viktige områder. Jeg har også notert meg som interessant at det nå kommer helt ulike signaler fra regjeringspartiene når det gjelder spørsmål om hva som skal skje i Bodø etter nedleggelsen av kampflybasen. Høyre støtter regjeringspartiene i at Ørland blir hovedbase for kampfly; det har det aldri vært noen som helst tvil om. Så ønsker vi altså en utredning av en løsning i Bodø for den framskutte basen, fordi vi mener at spørsmålet ikke er godt nok utredet. Senterpartiets representant Olov Grøtting sa at det vil bli ordnet opp og ryddet opp i Bodø. Men det er ikke lagt inn i ett eneste regnestykke fra regjeringa. Representanten Geir-Ketil Hansen sier at det også må ryddes opp etter jagerflyvirksomheten i Bodø. Representanten Eirik Sivertsen fra Arbeiderpartiet sier det samme. Men da vi spurte om dette eksplisitt i forbindelse med behandlingen, svarte Forsvarsdepartementet følgende, og jeg siterer: «Forsvarsdepartementet har i henhold til normal praksis lagt til grunn at Forsvarets eiendommer selges uten at det er gjennomført rivning og eventuell opprydding før et eventuelt salg. Det er den forventede markedspris Forsvaret kan oppnå ved et salg for eksempel til en privat eiendomsutvikler, uten rivning og opprydding, som er lagt til grunn(eiendommen selges «as is») (eiendommen selges «as is») Det som nå sies i salen, avviker jo betydelig fra det Forsvarsdepartementet svarer til komiteen. Det beviser nettopp vårt poeng; det er jo en av kjerneforutsetningene som vi mener beviser at Forsvarsdepartementets regnestykker ikke holder mål. Forsvarsdepartementet har lagt til grunn salg «as is», mens det som nå sies, er at det skal brukes penger på å rydde opp. Det er for øvrig en holdning Høyre deler, men da endres jo hele forutsetningen for regjeringas opplegg. Derfor er det med glede jeg konstaterer at representanter for alle tre regjeringspartier ser at vår løsning om å utrede spørsmålet om Bodø én gang til faktisk er den beste løsninga.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2012-06-14:
Forsvarsminister Barth Eide sa i et av sine tidligere innlegg at alle fra opposisjonen som tar ordet i salen og er bekymret for kostnader, tilfører økte kostnader. Vel, han vil kanskje ha lagt merke til at Høyre også tilfører økte inntekter og mer penger, bl.a. ved å la være å gjøre noen av flyttingene som departementet foreslår. Det å opprettholde 2. bataljon, opprettholde CRC-en på Sørreisa, opprettholde alle Orion-fly og opprettholde en stor områdestruktur i Heimevernet er alle forslag som forsvarssjefen foreslo nedlagt, men som regjeringa foreslår opprettholdt. Det er en litt pussig situasjon i debatten når alle endringer regjeringspartiene foreslår, som fraviker det fagmilitære rådet, er fornuftige og godt begrunnet, mens forslag som opposisjonen foreslår, som avviker fra forsvarssjefens forslag, bare er distriktspolitikk eller er dårlig begrunnet. Det er en retorikk og en argumentasjon som ikke holder. Det er ingen prinsipiell forskjell når opposisjonspartiene har gjort vurderinger og utvist et skjønn som går i en annen retning enn det regjeringspartiene ønsker. Representanter for regjeringspartiene er opptatt av at opposisjonspartiene driver distriktspolitikk. Vi argumenterer faglig og økonomisk for de forslagene vi fremmer, eller for de delene av langtidsplanen vi ikke ønsker å stemme for. Når representanten fra SV, Snorre Serigstad Valen, går på talerstolen og sier at et ytterligere argument for Ørland er at det er fint der, er altså det et argument som går an å bruke i en forsvarsdebatt, mens argumenter om operativ evne, om faglighet og økonomi er argumenter som blir rubrisert som distriktspolitikk. Det holder ikke vann. På samme måte harselerer representanten Sverre Myrli over at det har vært fremmet forslag til endringer som er blitt vedtatt, og at man i neste runde, når opposisjonspartiene har fremmet sine forslag, har lagt til grunn de endringene som er blitt gjort. Det kalles ansvarlighet. Det ville vært helt uansvarlig dersom man la til grunn at alle vedtak i Stortinget, uansett om det gjaldt Forsvaret eller andre ting, skulle rives opp så fort det ble en ny regjering, uansett hvilken farge den regjeringa hadde. Poenget er at man legger til grunn de endringene som blir gjort. Jeg syns det er et tegn på en ansvarlig holdning og ikke noe annet enn det.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2012-06-14:
Jeg vil også få takke for en god og tidvis frisk debatt. Sånn bør det jo være i disse sammenhengene. Når forsvarsministeren vektlegger hvor mye penger man bruker på forsvar per innbygger, er det bare delvis en interessant størrelse. Den interessante størrelsen er jo hvilken operativ evne vi får for de pengene vi bruker, og om vi er i stand til å finansiere og drifte de kapasitetene vi faktisk har. Det er akkurat i det perspektivet opposisjonen mener at det både har vært, og for framtida også vil være, mangler knyttet til det opplegget regjeringa har lagt opp til. Når det så kommer til spørsmålet om Rygge, vil jeg henlede oppmerksomheten på at det er mange ting regjeringa ikke har kunnet gi svar på til Stortinget. For det første er det ikke tatt stilling til hva som skal skje med drivstoff- og ammunisjonslageret. For det andre er det sånn at luftfartsloven § 13-9, som åpner for muligheten til å rekvirere en flyplass, ble altså tilføyd i 2004 og har aldri vært brukt. Det er ingen som aner hva en eventuell erstatningskostnad vil bli dersom man blir nødt til å gjøre nettopp det. Dette er altså spørsmål som foreløpig ikke er besvart. Til spørsmålet om Heimevernet er det mange som har pekt på det. Representanten Sverre Myrli var jo frisk i sin hovedinnledning og sa at vi øker den operative evnen i forhold til forsvarssjefens råd. Spørsmålet er jo hvordan i all verden man gjør det når man legger opp til en mindre skarp ende enn det forsvarssjefen har lagt opp til. Og representanten Svein Roald Hansen fulgte jo friskt opp med å si at forsvarssjefer over hele verden må da misunne denne forsvarssjefen som faktisk får mer enn han har bedt om. Vel, forsvarssjefen foreslår jo nettopp en nødvendig omstilling av Heimevernet med en tydeligere skarp ende. Han har jo ikke fått mer enn hva han har bedt om, han har fått noe helt annet enn det han har bedt om, og det er en vesentlig forskjell på de to oppleggene. Helt til slutt spørsmålet om det med Generalinspektøren. Vi foreslår å vente med flytting av Generalinspektøren til man har fått på plass en helhetlig struktur. Dette er et tiltak som – når man skal gjøre denne endringen – koster 350 mill. kr i år. Vi ønsker å bruke disse pengene på økt operativ evne. Det er jo symptomatisk når representanten Myrli sier at det ikke gir mer operativ evne om GIL sitter på Rygge eller i Bodø. Da må jo spørsmålet være hvorfor man velger å gjennomføre den endringen nettopp nå. Vi er et ansvarlig parti, som flere har påpekt. Vi må vurdere situasjonen for det enkelte tiltak hvis det blir regjeringsskifte i 2013. Vi er opptatt av forutsigbarhet. Vi er opptatt av ro. Vi er opptatt av ansvarlighet for de vedtak som blir fattet.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2012-06-14:
På en konferanse i regi av de to største befalsorganisasjonene i Forsvaret i vakre Lillestrøm tidligere i vår sa komitélederen: Det er viktig at lokaliseringssakene ikke overskygger de store linjene. Det var så godt sagt at jeg noterte det ordrett. Dessverre har ikke Høyre fulgt opp dette i arbeidet med langtidsplanen. Det ble nemlig baser og lokalisering som ble Høyres store sak. Høyre vil ikke gjøre noen endringer i Luftforsvarets basestruktur – alt skal være som i dag. Så jeg har to spørsmål til komitélederen: Er hun fornøyd med det inntrykket som en utad sitter igjen med, om hva som har vært Høyres viktigste saker under behandlingen av denne langtidsplanen? Og spørsmål 2: Hvilke sikkerhetspolitiske eller forsvarspolitiske vurderinger ligger bak Høyres vurdering om ikke å fatte beslutning om lokalisering av framskutt kampflybase i Nord-Norge?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2012-06-14:
Det var et interessant spørsmål fra Fremskrittspartiets representant. La meg aller først gjenta det jeg sa i hovedinnlegget mitt: Om det gjelder Rygge eller andre lokaliseringssaker, må vi fatte de beslutningene som er best for Forsvaret, ikke hva som er best for Østfold, Nordland eller andre. Hva er best for Forsvaret? Rygge skal bestå som base for Forsvaret, HV skal være på Rygge, og Rygge skal være base for helikopterberedskapen. Men vi mener samtidig at det er riktig at Generalinspektøren for Luftforsvaret og Luftforsvarets øverste ledelse, som har hatt midlertidig opphold på Rygge, flyttes til Bodø. Bodø er Norges operative forsvarshovedstad, og Bodø er i tillegg den sivile luftfartshovedstaden i Norge. Det er interessant at Nordland-representanten Ellingsen er motstander av å flytte dette til Bodø.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2012-06-14:
Nok et interessant spørsmål. Grunnen til at vi har foretatt endringer i Luftforsvaret, i Forsvarets struktur, og i dag bør foreta ytterligere endringer, er at vi trenger mer penger til investeringer. Kampfly er den desidert største, men vi står også overfor andre store investeringer i Forsvaret i åra som kommer. Derfor er vi veldig tilfreds med og veldig glad for at vi har kommet fram til en enighet om at deler av den store kampflyanskaffelsen skal tas innenfor Forsvarets budsjetter, og deler av den skal tilleggsfinansieres fra Stortinget. Jeg har aldri uttalt meg om de ansattes egnethet ved Bodø hovedflystasjon – det er meget høyt kompetente mennesker som gjør en svært god jobb hver dag. Men representanten Kristiansen, derimot, uttaler i Avisa Nordland i dag at stillingene hos Generalinspektøren for Luftforsvaret og Luftforsvarets øverste ledelse som nå skal flytte til Bodø, er pappfigurer. Altså – folk som går på jobb hver dag i tjeneste for landet sitt, er pappfigurer. Det er virkelig en oppsiktsvekkende kommentar – igjen fra en representant fra Nordland som ikke ønsker disse arbeidsplassene til Bodø.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2012-06-14:
Det er ingen manglende analyser med hensyn til det beslutningsgrunnlaget som ligger. Det er gjort etter de aller beste måter å kalkulere og beregne dette på, slik som det gjøres i offentlig sektor for øvrig. Så må jeg bare si at vi må skille mellom hva som er unødvendig struktur, og hva som er forsvarsevne. For eksempel ønsket vi å øke størrelsen på Heimevernet sammenlignet med det forsvarssjefen foreslo, fordi det gir oss operativ evne, det gir oss mer forsvar. Det som er problemet med det som Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet i dagens innstilling går inn for, er at man vil opprettholde baser i Luftforsvaret for å opprettholde baser. Det gir ikke noe mer operativ evne om Generalinspektøren for Luftforsvaret sitter på Rygge eller på Reitan. Vi må skille mellom struktur og operativ evne, og dessverre har Kristelig Folkeparti nå stilt seg i et selskap hvor en prioriterer struktur og lokalpolitiske hensyn.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2012-06-14:
Jeg synes det var et godt innlegg som min fylkesfrende på Akershus-benken holdt. Venstre har en fornuftig tilnærming til flere viktige forsvarsspørsmål. Men jeg har et spørsmål til Tenden angående Venstres forslag nr. 8, som er fremmet i salen i dag. Hva menes egentlig med det forslaget? Det er vurdert fem ulike alternativer for en fremskutt base i Nord-Norge: Banak, Bardufoss, Andøya, Evenes og Bodø. Vurderingene var helt klare. Evenes er den beste, og Evenes er også den klart billigste løsningen. Disse tallene er offentlig tilgjengelig, og Stortinget har sjølsagt tilgang til dem. Spørsmålet mitt til Venstre er egentlig: Er det flere alternativer enn de fem som skal utredes? Hva er egentlig Venstres mening med forslag nr. 8?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2012-06-14:
Høyres nye vri er at de skal ha framskutt base for kampfly i Bodø. Men hvis Bodø er et så godt forslag som Høyres representanter nå har hevdet i lang tid, hvorfor kan de ikke da fremme forslag om det? Det kan da ikke være nødvendig å utrede det videre. Dette er et spill som ikke kler et seriøst konservativt parti. Det er alvorlig, fordi det gir falske forhåpninger til Bodø og Bodøs befolkning om at det kan være en mulighet for at det fortsatt blir kampfly i Bodø. Folk i Bodø trenger ikke mer usikkerhet nå. Nå må de se framover og mot å videreutvikle Bodø som Forsvarets operative hovedstad i Norge – uten kampfly. La oss manne oss opp og si at det ikke blir kampfly i Bodø i framtida, for det er det som er realiteten. Så sa Ivar Kristiansen tidligere i dag at Høyre ikke vil legge ned Bodø hovedflystasjon. Jo, det vil Høyre. En kan kanskje komme seg ut av det ved å si at en stemmer imot forslaget og ordlyden i dag. Men vi trenger jo ingen hovedflystasjon i Bodø for å huse en framskutt operasjonsbase med QRA. I dag er det i Bodø to jagerskvadroner med stor virksomhet. Det er en hovedflystasjon, men det trengs ingen hovedflystasjon for en framskutt base. Dette er dobbeltkommunikasjon. For øvrig skal begrepet «hovedflystasjon» utfases, så det vil uansett ikke bli noen hovedflystasjon i Bodø i framtida – ikke i gagnet og ikke i navnet. Problemet med Høyre er ikke mangel på svar, mangel på utredninger og mangel på beregninger. Problemet med Høyre er at de ikke liker det svaret de får når det foretas utredninger og beregninger. Bodø er uansett veldig mye dyrere enn Evenes. En kan like det, eller ikke. Det blir omtrent som om Ivar Kristiansen skulle logge seg inn på nettbanken for å sjekke saldoen sin, og han kanskje ikke liker det som framkommer. Men det hjelper i grunnen ikke å logge seg inn flere ganger. Tallet som framkommer, blir det samme, uansett hvor mange ganger han forsøker seg – kanskje bortsett fra hvis noen gode venner overførte penger. Det er kanskje det han håper på. Det er sjølsagt hardt å erkjenne det, men det er ingen vits i å utrede det spørsmålet mer. Vi har også fått svar: Dette kommer ikke til å være en prioritert sak, verken for Høyre eller for Fremskrittspartiet dersom det skulle bli regjeringsskifte – måtte Gud forby – etter neste års valg. Vi har fått gode avklaringer. Dette er ingen prioritert sak for Høyre eller Fremskrittspartiet. Det hadde vært ærlig og redelig i dag å si at Bodøs tid som kampflybase er over. Det skjønner alle.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2012-06-14:
Hvis vi legger godsida til, har vi den siste tida fått klargjort at Høyre kanskje vil legge den framskutte basen i Bodø – men heller ikke mer enn det. For å presisere det jeg sa i mitt forrige innlegg: Til det trengs det ingen stor hovedflystasjon. Den framskutte basen blir jo en minibase, ut fra dagens aktivitet, og der er langt færre arbeidsplasser enn hos Generalinspektøren for Luftforsvaret og Luftforsvarets øverste ledelse, som Høyre altså ikke vil ha til Bodø. Jeg gjentar det jeg sa: Det blir ingen kampfly i Bodø, uansett hva som måtte skje ved valget neste år. Det fikk vi nettopp avklart av komitélederen. Det som er vedtatt, skal ikke rives opp, sa hun. Det var en nyttig presisering – det er bare så synd at ikke alle fra opposisjonen kan si det samme.
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-06-14:
Høyre uttrykker flere steder i innstillingen bekymring for den økonomiske balansen i Forsvaret i dag. Høyre anerkjenner at de nye kampflyene vil medføre både store investeringskostnader og økte driftskostnader for Forsvaret i årene framover. Samtidig gjør Høyre det klart at de ikke vil være med på å ta de store strukturgrepene som regjeringen gjør for å sikre Forsvarets økonomiske balanse. Jeg vil derfor spørre representanten Eriksen Søreide om hva som er Høyres løsning for å finansiere den forsvarspakken som partiet har lagt fram.
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-06-14:
I en merknad i innstillingen mener Høyre og Fremskrittspartiet at sentrale forhold knyttet til ubalansen mellom oppgaver, struktur og økonomiske ressurser etter deres syn verken adresseres eller avhjelpes i regjeringens forslag til ny langtidsplan. Jeg lyttet til representanten Ellingsens innlegg og forsøkte å finne ut hva som er hans partis løsning. Jeg klarte ikke å fange opp det og spør derfor: Hvordan mener representanten Ellingsen at hans parti gjennom sine forslag bidrar til at denne ubalanse han beskriver, skal avhjelpes?
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-06-14:
Det er nok riktig at både representanten Slagsvold Vedum og undertegnede, som kommer fra Hedmark, på sikt kan tenke seg å flytte helikopterbasen til Rena. Det er ikke noe vi har prioritert veldig høyt å få gjennomslag for nå, men vi ønsker det på sikt.
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-06-14:
For det første synes vi at det er veldig vanskelig å vedta nedleggelse av Bodø. Det sa jeg i innlegget mitt, og det har vi sagt mange ganger. Derfor har det vært viktig for oss å få styrket Reitan og andre steder i nord i denne langtidsplanen. Til spørsmålet om å selge grunnen «as is» har forsvarsministeren svart på det tidligere her: Det er ikke slik at Forsvaret trekker seg ut og overlater til det sivile samfunn å rydde opp. Det kommer til å bli ryddet opp og ordnet opp før dette området overtas av det sivile samfunn.
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-06-14:
Jordbruket er viktig for Norge. Det er viktig for å opprettholde bosetting og arbeidsplasser ute i distriktene, men aller viktigst er selve matvaresikkerheten og matproduksjonen. Vi i Senterpartiet er helt tydelig på at alle land har både rett og plikt til å produsere mat til egen befolkning. Slik må det være også her i landet. I landbruket har det i alle år vært slik at en tar over jorden etter forrige generasjon og har den til låns i sin egen tid. Målet for en gårdbruker er å levere den videre til neste generasjon i bedre stand enn da en selv tok over. Det er ikke lenger noen selvfølge at neste generasjon tar over gården og ønsker å satse på landbruket. Dette synliggjøres gjennom den strukturendringen som skjer i jordbruket, og alle bruk som legges ned hvert år. Men noe positivt er det i dette bildet: Det synes som om storsamfunnet verdsetter norsk matproduksjon på en annen måte enn før og ser nødvendigheten av at vi er så selvforsynt som mulig med mat her i landet. Det har vært en positiv inntektsutvikling de siste årene, men på langt nær stor nok. Landbruksmeldingen som regjeringen la fram, og som ble vedtatt for noen måneder siden, lover godt. En økning i matproduksjonen på 20 pst. er et viktig signal til bøndene om at storsamfunnet vil satse på landbruket. Så kom jordbruksoppgjøret. Norske bønder hadde forventet et bedre tilbud. De ble skuffet, og forhandlingene ble dessverre brutt. Jeg har stor forståelse for bøndenes frustrasjon. Den norske bonden fortjener virkelig å få bedre betalt for den viktige jobben hun eller han gjør. Så hvorfor velger vi likevel å ikke sende jordbruksavtalen tilbake til regjeringen eller legger på rammen under behandlingen her i Stortinget? Jo, det er for å bevare det viktige forhandlingsinstituttet. Dette ønsker også bøndenes organisasjoner. De ønsker å slå ring om forhandlingsinstituttet og vil ikke sette det på spill. Det kom fram i høringsrunden. Deler av opposisjonen raljerer med forhandlingsinstituttet, og det er helt tydelig at de helst vil fjerne det. Tydeligvis ønsker de at Stortinget skal bestemme hvor mye landbruket skal få hvert år, uten at organisasjonene får mulighet til å komme til forhandlingsbordet, og dette er i alle fall ikke noe organisasjonene ønsker. Det er viktig å huske at vi i dag har flertall på meningsmålingene. De to partiene Høyre og Fremskrittspartiet ønsker en helt annen landbrukspolitikk – med store kutt, der mindre enheter ikke har livets rett, og der landbruket i distriktene og i fjellbygdene vil bli rasert. Regjeringspartiene har i landbruksmeldingen pekt på hva vi vil. Vi vil ha inntektsutvikling, vi vil gå igjennom tollsatsene, støtte investeringer i landbruket og få matmakta tilbake til produsentene. Senterpartiet vil sette trykk på dette arbeidet framover.
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-06-14:
Jeg vil slå et slag for fjellandbruket, som jeg er spesielt opptatt av. I Sør-Norge utgjør den store fjellregionen mesteparten av arealet: et stort geografisk område med lav befolkningstetthet og et svakere næringsliv enn i resten av Sør-Norge. Det er i geografisk mindre områder rundt kysten at størsteparten av befolkningen bor. I store deler av fjellregionen er landbruket selve grunnlaget både for øvrig næringsliv og for bosetting generelt. I disse områdene er det små, levende bygdesamfunn og foreløpig et levende landbruk som holder kulturlandskapet i hevd. Befolkningen i de urbane strøkene av Sør-Norge bruker veldig mye tid i disse fjellområdene. Veldig mange har hytter der, de bruker områdene til rekreasjon, jakt, fiske og turer og setter umåtelig stor pris på at det er velpleide gardsbruk og kulturlandskap der. Men landbruket i disse områdene er under press. Gårdsbrukene her er forholdsvis små. Geografien er slik at i fjellbygdene er det begrenset hvor store enhetene kan bli. Fjellbøndene er nøysomme. De tar i bruk de ressurser som finnes, i både innmark og utmark, og de produserer ren mat. Her er det kjøtt og melkeproduksjon, og flere steder mandelpotetproduksjon. Utmarka er viktig som ressurs i fjellandbruket. Det finnes vel ikke renere kjøtt enn lammene som har vært på utmarksbeite hele sommeren. Fjellbøndene produserer et fantastisk flott kulturlandskap for storsamfunnet. Hva hadde Norge som turistnasjon vært uten fjellandbruket og uten landbruket i resten av Distrikts-Norge? Forslagene i Høyres og Fremskrittspartiets fellesmerknader vil redusere inntektsmulighetene i jordbruket og vil føre til en mye sterkere strukturrasjonalisering og mange flere nedleggelser. Dette vil spesielt ramme fjellandbruket. De siste årene har Fremskrittspartiet foreslått kutt til landbruket på 6–7 mrd. kr i sine alternative budsjett. De mener at landbrukspolitikken ikke lenger skal være et ledd i distriktspolitikken. Det vil ikke bare ramme, men være katastrofalt for fjellandbruket. Fjellandbruket er viktig for mange. Det er viktig for alle som bor i disse områdene, men det er også viktig for storsamfunnet, for reiselivsnæringen og for alle dem som aktivt bruker disse områdene, at vi opprettholder et aktivt landbruk. Ikke minst er det viktig for matvaresikkerheten og matproduksjonen her i landet at vi bruker alle tilgjengelige ressurser til matproduksjon. Derfor er det viktig å produsere mat i fjellområdene og å ha en landbruks- og inntektspolitikk som også hegner om mindre enheter, slik regjeringen gjennom landbruksmeldingen legger opp til. Regjeringspartiene har slått fast at det skal opprettholdes en variert bruksstruktur over hele landet, og det skal være plass til både mindre og større bruk. Det er viktig for at fjellandbruket skal overleve.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
Det hadde vært fristende å si at representanten Myrlis innlegg hadde høy underholdningsverdi, men jeg skal la det ligge. Spørsmålet mitt går på Rygge og utfordringene for Rygge med tanke på det vedtaket flertallet i Stortinget kommer til å gjøre i dag. Det er slik at noen av oss er bekymret for konsekvensene av det, ikke minst om Rygge sivile lufthavn vil ha økonomisk ryggrad til å bestå etter det vedtaket vi gjør i dag. I det ligger det selvfølgelig også en vurdering av passasjertak, som har vært en utfordring der nede, og muligheten for den sivile videreutviklingen av Rygge. Spørsmålene mine til representanten Myrli er da: Hvordan ønsker man å sikre at Rygge kan bestå, ikke minst beredskapsmessig? Hva slags avtaler og økonomisk fundament ligger til grunn for det? Hvor dyrt vil det bli i framtiden, når man gjør det vedtaket man gjør i dag – hva blir Forsvarets framtidige kostnadsbilde når det gjelder Rygge? Og vil man fjerne passasjertaket, som er en begrensning for Rygge i dag?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
For å svare enkelt: Du skal høre på meg.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
Det er ganske enkelt. Hva var det representanten fra SV ikke fikk med seg i mitt forrige svar? Jeg var klinkende klar på hvem som representerer partiets holdning. Hvis representanten ikke fikk det med seg, har han ikke fulgt med i det hele tatt. Det er jo sånn at SV – at SV trekker dette opp, synes jeg er bra – hadde representanter fra stortingsgruppen sin stående utenfor dette huset, på bakken på nedsiden her, som demonstrerte mot egen regjering. Vi har mye å lære av SV sånn sett. Selvfølgelig er det hos oss også enkeltmedlemmer som har andre syn enn det gruppen har, men jeg har redegjort så til de grader for at vi ønsker å videreføre tobaseløsningen. Hvis hr. Valen har problemer med det, kan han sikkert lese det i innstillingen.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
La meg svare enkelt: Jeg anbefaler representanten fra Senterpartiet å lese Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
Jeg har registrert at statsråden har vært bekymret for opposisjonspartienes fokus på løsning i Bodø, og han har uttalt at det er viktigere med kuler og krutt enn med asfalt. Det har han selvfølgelig lov til å mene, men hvis dette er en prinsipiell tilnærming, som jeg regner med at det er, har jeg en utfordring til statsråden. Det er et faktum at regjeringen for ikke så veldig lenge siden åpnet Halden fengsel. Der har man altså investert i kunst på mellom 5 og 10 mill. kr til pynt for de innsatte. Hvorfor bruker man ikke disse midlene til økt cellekapasitet? I tillegg er det slik at man innen samferdselssektoren lar bilistene, gjennom bompenger, betale for pynt langs veien. Hvorfor bruker man ikke de pengene til mer asfalt? Hvis det er slik at stastråden er opptatt av dette prinsipielt, hvorfor gjennomfører ikke regjeringen det prinsippet gjennomgående – eller er det bare i denne saken, fordi det er politisk opportunt?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2012-06-14:
Jeg er ganske sikker på at 2 000–3 000 berørte tilsluttet ansatte i Bodø merker seg representanten Myrlis brutale omtale av deres egnethet for fremtiden. Regjeringspartiene har valgt å legge til side store deler av forsvarssjefens militærfaglige råd, herunder finansiering av kampflyprogram. Det man gjør denne gangen fra regjeringens side, er at man virkelig ønsker å strupe forsvarsbudsjettet ved å legge inn deler av finansieringen – 9,5 mrd. kr–15,5 mrd. kr – over en tiårs driftsperiode for forsvarsbudsjettet. Er det med åpne øyne at dagens regjeringspartier virkelig vil ønske å strupe forsvarsbudsjettet på en slik brutal måte? Er det også med åpne øyne man legger opp til å nullstille alle fremtidige nødvendige forsvarsinvesteringer i Norge?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2012-06-14:
Høyre vil ikke ha usikkerhet rundt dette prosjektet. La meg begynne med å gratulere SV med at vi i dag vedtar norgeshistoriens største investering i Fastlands-Norge gjennom tidene, gjennom nye kampfly. Men når SV kommer dit de egentlig lengter mest til, i opposisjon høsten 2013, kan man da stole på at SV står bak det vedtatte kampflyprogrammet i det hele tatt? Jeg synes dette programmet nå i løpet av en times tid er redusert til det veldig usikre. Representanten Myrli ga klart uttrykk for at man går for å investere i «inntil» 52 kampfly. Er vi nå i løpet av en times tid kommet ned på 42 fly? Er det det som er signalet? Eller vil SV utstede en garanti med en begrenset holdbarhetsperiode?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2012-06-14:
Det er nok sannsynligvis for mye forlangt å forvente å bli sitert rett av Arbeiderpartiets hovedtalsmann i forsvarssaker, Sverre Myrli, som startet dagen ganske friskt med å si at undertegnede har kalt staben til Generalinspektøren for Luftforsvaret for «pappfigurer». Det har jeg altså ikke gjort. Bakgrunnen for min uttalelse var at jeg mente at det som måtte ligge over tallet som hentes fra proposisjonen, over 150 stillinger. må være å anse som pappfigurer. Jeg tror Sverre Myrli kan ta en telefon til sine partivenner i Indre Troms og spørre om deres erfaring med flytting av hærstaben, hvor stor andel av hærstaben som har kommet på plass, osv. Det brukes fra statsråden og fra Arbeiderpartiets hovedtalsmann en slags hersketeknikk om manglende kunnskap. Opposisjonen har stilt 291 spørsmål. Posisjonen har stilt null spørsmål. Posisjonen har ikke brydd seg om å påvirke en linje, et komma, i forhold til å få fremlagt alle beslutninger, alle vedtak 14 dager før Stortinget får saken på plass. Når det gjelder det som rir regjeringspartiene mest som en mare – at Høyre vil beholde det som er mulig å beholde i Bodø, og ikke sage ned det mest livskraftige av Forsvarets egne 60 år gamle trær og fjerne den kunnskapen som er plassert i Bodø – det prøver man å føyse bort med å si at vi ikke liker svarene vi får på spørsmålene. Statsråden har nektet å gi svar på spørsmål. Han er systematisk uklar i disse spørsmålene, herunder i dag, hvor saken skal sluttbehandles. Statsråden velger å se bort fra Avinors bidrag til finansiering av flytting av flystripe. Statsråden velger å se bort fra Bodø kommunes kommunale garanti, fra fylkeskommunens RDA-bidrag, og fra inntektene ved salg av 2 000 dekar grunn. Så er det andre talskvinner og -menn fra regjeringspartiene som etterlater inntrykk av at man skal snakke med kommunen i Bodø, man skal snakke med en museumssjef, osv. Kan statsråden i dag bidra til å oppklare hva regjeringen ønsker å etterlate seg ved sin utgang fra Bodø? Vil statsråd Barth Eide ta initiativ til å sørge for at man får en kostnadsvurdering på plass, ta inn over seg de reelle tall, sørge for at man forlater stedet – hvis det blir utgangen – på en ryddig måte, at man tar høyde for miljøopprydding osv.? Dette er tall som kommer til å beløpe seg opp mot milliardklassen. Det er bokført av Barth Eide til kr 0. Man tar heller med seg 1,3 mrd. på inntektssiden for å finansiere …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-06-14:
Det er interessant at i den grad opposisjonen ikke er enig med regjeringen, er det spørsmål om valgkamp, men når regjeringen ikke er enig med forsvarssjefen, er det sikkert noe helt annet vi snakker om. Da er det vel helt andre og bedre forsvarspolitiske og sikkerhetsmessige vurderinger regjeringen og Arbeiderpartiet har foretatt, enn det forsvarssjefen har gjort. Det er ikke helt lett å forstå logikken i et slikt resonnement som representanten Myrli presenterte. Det jeg har lyst til å spørre om, er: Når regjeringspartiene og regjeringen har foretatt ganske store endringer i forsvarssjefens anbefaling, skjønner man, regjeringen og partiene som står bak, at det er bekymring for hvordan dette skal finansieres ut fra de manglende analyser som regjeringen selv gir på dette punkt?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-06-14:
Jeg synes representanten har ganske gode vurderinger i sine innlegg, og når man tenker på SVs opprinnelse som et parti som ble stiftet i stor grad på bakgrunn av å være uenig med Arbeiderpartiet i forsvars-, utenriks- og sikkerhetspolitikk, har jeg lyst til å spørre, med den brede erfaringen som representanten selv nå henviste til at SV har fra regjering, om SVs syn på NATO er endret i løpet av den perioden man nå har sittet i regjering. Mener f.eks. SV nå at NATO faktisk også har en rolle som fredsbevarende allianse?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-06-14:
Det var vel en replikk som står i stil til tidligere replikker fra regjeringspartiene i denne sal i denne saken. Jeg har sett på disse tallene som er presentert fra regjeringen når det gjelder kostnadene ved eventuell drift fra Bodø. Det er jo derfor vi har stilt mange spørsmål for å finne ut: Hva er bruttotall, og hva er nettotall? Hva er det det sivile samfunn skal ta hånd om av økte kostnader eventuelt, fordi det også er en sivil flyplass i Bodø, og hva er det naturlig at Forsvaret skal ta hånd om? Summen av dette gjør at vi ønsker å få et bedre beslutningsgrunnlag for akkurat det. Det er ikke så enkelt som representanten Hansen vil ha det til, at dette gjøres kun fordi man har det som et ledd i en valgkampplan. Det er for billig.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-06-14:
Jeg har lyst til å fortsette litt på dette som forsvarsministeren sa han gjerne ville snakke om, nemlig økonomi. Jeg tror vel vi erkjenner at det er en del x-faktorer framover som også vil påvirke – hva skal vi si – den mer eller mindre alminnelige drift i Forsvaret. Det er klart at innkjøp av nye kampfly vil kunne påvirke det. Istedenfor å være veldig retorisk hadde jeg tenkt å spørre: Hvilke kritiske punkter anser forsvarsministeren i særlig grad kan påvirke den mer ordinære drift i Forsvaret i årene framover?
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-06-14:
Det har vært mange interessante debatter i media de siste dagene. Jeg synes kanskje de debattene som representanten Ellingsen har deltatt i, har vært spesielt interessante. Grunnen til det er at han i NRK 11. juni flagget at Fremskrittspartiet vil ha omkamp når det gjelder kampflybasesaken hvis de havner i regjering neste år. Han sier: «vi kommer til å videreføre dagens løsning». Det som var litt interessant da, var at samme dag, også på NRK, rykket Fremskrittspartiets nestleder Sandberg ut og sa: «Utspillet fra Jan Arild Ellingsen må oppfattes som et lokalt valgkamputspill». Han sier videre at han «er glad for at vi ikke har noen innflytelse i denne saken». Da må jeg få lov til å stille representanten Ellingsen følgende spørsmål: Var dette et lokalt valgkamputspill? Blir det omkamp hvis Fremskrittspartiet havner i regjering, eller blir det ikke det? Hvem skal vi tro på? Er det nestleder Per Sandberg, eller er det Jan Arild Ellingsen? Hvem skal vi høre og tro på?
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
Med kjøpet av F-35 kampfly bekreftes de tette bånd til USA, og Norge går nok en gang inn i et tungt og langsiktig samarbeid med amerikansk forsvarsindustri. Begge deler er elementer som historisk har ført til nervøse rykninger i SV og gitt inspirasjon til sterke paroler. Vil SV i dagens debatt benytte anledningen til å kommunisere til sine egne velgere at kjøp av amerikanske kampfly var en sak som de tapte i regjeringssamarbeidet, eller er SV nå så pragmatisk og lite opptatt av tidligere holdninger at dette flykjøpet kommer på kontoen for gode resultater av å ha SV i regjering?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2012-06-14:
Representanten Slagsvold Vedum sa i vinter at det var svært viktig å flytte helikopterbasen fra Rygge til Rena. Dette er ikke foreslått i meldingen, det er ikke foreslått i merknader, og det er heller ikke nevnt i innlegget til representanten Grøtting. Så nå lurer jeg på om det er slik at nå i juni synes ikke Senterpartiet at dette er svært viktig lenger, eller fikk ikke Senterpartiet gjennomslag i regjeringen for dette punktet heller?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2012-06-14:
Jeg har stor forståelse for at en vararepresentant ikke har den fulle oversikten over saksbildet, så dermed har jeg tenkt å ta et prinsipielt spørsmål. I Bodø har Luftforsvaret en 60-årig historie med kampflyoperasjoner. 60 år på godt og vondt ligger i grunnen i Bodø og rullebanen der. Mener Senterpartiet det er riktig overfor Bodøs befolkning at man nå trekker seg ut, forsvinner bort og attpåtil ønsker å tjene penger på det, all den tid Bodøs befolkning har vært vertskap – og et utmerket vertskap – for Luftforsvaret? Samtidig selger Forsvaret grunnen som «as is». Man gjør med andre ord ingen verdens ting for å ta vekk de skadelige sidene av 60 års historie.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2012-06-14:
Statsråden sa at alle relevante spørsmål er både stilt og besvart. Jeg vil si at det er mange relevante spørsmål som er stilt, og det er langt fra alle relevante spørsmål som er tilfredsstillende besvart. Det komiteens leder tar opp, er kjernen i det vi diskuterer. Det er et stort sprik mellom den virkelighetsoppfatningen som opposisjonen har, og den virkelighetsoppfatningen som regjeringen legger til grunn når det gjelder økonomi og samsvar i forhold til struktur og reell operativ evne. Spørsmålet fikk jo ikke et svar. Hvor er det man kan gjøre mindre investeringer i intervallet 9,5–15,5 mrd. kr, uten å gå på bekostning av forsvarsambisjonen? Det stiller jo egentlig forsvarsministerens omtale av den avgjørelsen vi gjør senere i dag, som er tidenes største investering for Hæren, på 9,3 mrd. kr, i et annet lys, når den er under den nedre delen av dette intervallet.