Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-20:
Oslo universitetssykehus er et viktig sykehus for alle i Norge og disponerer store ressurser, vel 17 000 årsverk og et budsjett på vel 17 mrd. kr. Disse må brukes på best mulig måte for pasientene. Det har vært bred enighet om hovedelementene i omstillingene, men det er åpenbart at denne type omstilling er krevende for de ansatte, og vi må gi honnør til deres innsats. Vi må tørre å gjøre endringer for å bedre tilbudet til pasientene. Vi må bruke bygninger, fagkompetanse og utstyr på en mer rasjonell måte enn i dag. Forslagsstillerne foreslår at det må gjennomføres en ny og helhetlig risikoanalyse av omstillingene. Jeg er enig i at risikoanalyser er viktig for pasientene, og regjeringen har i flere foretaksmøter med Helse Sør-Øst stilt krav om slike systemer. De fortløpende risikovurderingene som allerede er innført, skal dekke hele virksomheten og er derfor helhetlige. Det er ikke nødvendig å stoppe omstillingen for å gjøre risikovurderinger og justeringer. Å stoppe omstillingsarbeidet nå vil derimot bidra til å øke risikoen og skape usikkerhet, heller enn å redusere risikoen. Uansett hvor lang pause man måtte ta, kan man ikke ta høyde for alle mulige problemstillinger som kan oppstå i forbindelse med en omstilling. Derfor må risikovurderingene gjøres fortløpende. Fra 2010 har Oslo universitetssykehus vært organisert med gjennomgående klinikker, og mange fagmiljøer er fortsatt lokalisert på to eller flere steder. Mange ansatte har derfor ikke stedlig ledelse. Det var heller ikke tilfellet tidligere, da de fire sykehusene var lokalisert på mer enn 70 steder. God ledelse er en forutsetning for å sikre gode tjenester for pasientene, og for å sikre et godt arbeidsmiljø. Spesielt viktig er dette når en krevende omstilling og full drift skal gå parallelt, slik det er ved Oslo universitetssykehus i dag. Ledelsen må komme tett på fagmiljøene for å forstå deres virkelighets- og målforståelse. Fagmiljøene på sin side må ha forståelse for helheten og rammebetingelsene som gjelder. Jeg mener lederspørsmålet må håndteres av det nye styret, den nye ledelsen og de ansatte ved Oslo universitetssykehus. Jeg har tillit til at de vil finne gode løsninger. Et av tiltakene er å opprette stedlige koordinatorstillinger for å ivareta noe av behovet for stedlig ledelse. Jeg mener det er uheldig at Oslo universitetssykehus ikke lyktes med prosjektet klinisk arbeidsflate, men jeg har tillit til at den nye ledelsen jobber for fullt med å forbedre dataløsningene. Det er positivt at opposisjonen legger vekt på IKT i helsesektoren, men det er uklart for meg hvorfor forslaget om IKT-satsing ikke ble fremmet av forslagsstillerne til statsbudsjettet, i tråd med Stortingets budsjettprinsipper. Investeringslån til statlig eide regionale helseforetak føres over streken i statsbudsjettet, siden dette er en kostnad som påløper. Jeg er enig i at det er nødvendig med gode teknologiske løsninger i heleforetakene. Dette er viktig først og fremst for å sikre kvalitet og pasientsikkerhet i behandlingen, men også for å sikre gode arbeidsprosesser og ressursbruk. Det er derfor positivt at Stortinget nettopp har bevilget vel 106 mrd. kr for 2012 til sykehusene. I tillegg vil jeg i 2012 komme med en egen stortingsmelding om IKT, så vi kan få en bred drøfting av tematikken. Denne ble varslet i forbindelse med behandlingen av Nasjonal helse- og omsorgsplan. Å skape en god helsetjeneste handler ikke bare om penger, men også om god styring. Det er ikke foreslått tilstrekkelig finansiering av representantenes satsingsforslag, og jeg kan heller ikke se at det vil bidra positivt til kvalitet og pasientsikkerhet å vedta en generell pause i omstillingsprosessen ved Oslo universitetssykehus. Imidlertid må ledelsen alltid avpasse fremdriften i de ulike delene av omstillingsprosessen for å ivareta pasientenes sikkerhet på beste måte.