Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Norsk statsborgerskap skal henge høyt. Statsborgerskapet er en formalisering av den uuttalte samfunnskontrakten mellom stat og borger, og den symboliserer en tilhørighet til Norge og er en del av personens identitet. Gjennom tilknytning til Norge gis borgeren rettigheter, men pålegges samtidig plikter overfor den norske staten. Det norske statsborgerskapet markerer at statsborgerne slutter seg til de grunnleggende verdiene som det politiske fellesskapet bygger på, som demokrati og ytringsfrihet. Jeg er opptatt av at de som søker om norsk statsborgerskap, er motivert for å bli norske. Dette kan de vise gjennom å lære seg norsk samt å sette seg inn i grunnleggende forhold i det norske samfunnet. De foreslåtte lovendringene sikrer at den enkelte behersker norsk muntlig på et grunnleggende nivå før de blir norske statsborgere, og tydeliggjør forventningen om at innvandrere har et ansvar for å tilegne seg nødvendige språkkunnskaper. De foreslåtte lovendringene vil stimulere dem som ønsker norsk statsborgerskap, til å lære seg norsk og til å orientere seg i det norske samfunnet. Endringene i loven innebærer at man må kunne gjøre seg forstått på norsk, og at man har bestått en prøve i samfunnskunnskap om hverdagslige og allmenne forhold i Norge – på norsk. Jeg er glad for at flertallet i komiteen har gitt sin tilslutning til de foreslåtte endringene i statsborgerloven. Komiteen foreslår også at utformingen av prøven i samfunnskunnskap skal være på et nivå som korresponderer med A2-nivå i norsk. Slik jeg oppfatter dette, er det en tydeliggjøring av det som framgår av proposisjonen. Vi understreker at prøvene i samfunnskunnskap vil være flervalgsprøver. På generelt grunnlag har man normalt et større passivt enn aktivt ordforråd på fremmed-/andrespråk, altså at man gjerne kan lese bedre enn man kan skrive, og man kan forstå muntlig tale bedre enn man kan snakke. Mange vil f.eks. få B1 i lese- og lytteforståelse, men A2 i skriftlig framstilling. Flere høringsinstanser har også uttalt at det vil være vanskelig å teste samfunnskunnskaper med et så enkelt språk som A2. Regjeringen er opptatt av å finne en balanse som korresponderer best mulig med A2, men som samtidig gjør det mulig å stille gode og riktige spørsmål. I proposisjonen framgår det at regjeringen ved revidering av prøven vil sørge for at språket forenkles så mye som mulig for en slik test. Dette innebærer at jeg vil sørge for at prøven i samfunnskunnskap revideres slik at språket i testen er så nært A2-nivå som mulig. Komiteen uttrykker bekymring for at noen grupper kan bli indirekte diskriminert som følge av endringene, og ber om at erfaringen med endringene følges nøye opp. Jeg har i den sammenheng lyst til å understreke at opplæring etter introduksjonsloven skal sette deltakerne i stand til å oppfylle de nye kravene i statsborgerloven. Det vil også være mulig å gjøre unntak fra de nye kravene dersom det foreligger særskilt helsemessige eller andre tungtveiende årsaker. Uansett vil jeg selvsagt følge med på hvordan de nye vilkårene slår ut i praksis etter at de har trådt i kraft. Jeg har også merket meg at et flertall i komiteen mener det bør kunne gjøres unntak fra kravet om å ta prøven i samfunnskunnskap på norsk fram til ny test i samfunnskunnskap foreligger. Min ambisjon er imidlertid at det skal foreligge en revidert prøve i samfunnskunnskap før endringene trer i kraft 1. juli 2016. I flere av komiteens merknader understrekes viktigheten av fleksibilitet i opplæringen i norsk og samfunnskunnskap med høy kvalitet. Jeg har i den sammenheng lyst til å understreke at det er et viktig prinsipp i introduksjonsloven at både opplæring i norsk og samfunnskunnskap og i introduksjonsprogrammet skal være individuelt tilpasset. Stortinget har nettopp vedtatt forslag om endringer i introduksjonsloven, og ordningene i introduksjonsloven er under evaluering av Fafo. Mindretallet i komiteen uttaler at det er rom for å kreve dokumentasjon av ferdigheter i norsk muntlig på A2-nivå allerede i dag. Det er riktig at det i dag er en plikt å ha gjennomført opplæring i norsk og samfunnskunnskap for å få norsk statsborgerskap, men det er ikke noe krav om oppnådde ferdigheter. Jeg har merket meg at SVs medlem i komiteen ikke støtter forslagene. Jeg mener likevel at det norske statsborgerskapet, som sagt, markerer at statsborgeren slutter seg til de grunnleggende verdiene som det politiske felleskapet bygger på, som demokrati og ytringsfrihet. Min vurdering er at forslagene vil fungere som incentiver til at innvandrere lærer norsk og skaffer seg grunnleggende kunnskaper om det norske samfunnet – som er viktig for å bli godt integrert.