Arve Kambe (Høyre), 2013-06-04:
Høyre er med på forslaget fra Kristelig Folkeparti, for vi ser den utviklingen som har vært etter både klimaforlik 1 og klimaforlik 2 når det gjelder biltrafikken. Skal man nå de ambisiøse målsettingene om CO2-reduksjoner, må det faktisk drastiske endringer til, for utviklingen har i stor grad stoppet opp når det gjelder reduksjon av CO2-utslipp. Noen beregninger viser at skal man nå målene, må 25–30 pst. av nye biler i 2020 være ladbare. Det er en periode på sju år, og da må altså hver fjerde eller femte bil være det. Samtidig med at regjeringen har varslet at det ikke vil skje noe før tidligst i 2015, til tross for at regjeringen gjennom mange år har varslet at det skal skje – i revidert budsjett, i statsbudsjettet, i neste statsbudsjett – har hele bilbransjen og norske bilkjøpere og forbrukere ventet på endringer for å kunne tilpasse seg klimaforlikets målsetting. Det kommer egentlig ikke noe. Det er store utfordringer når det gjelder å få folk til ikke bare å kjøpe elbil som bil nr. 2, men kanskje en ladbar bil som hovedbil. Det er det veldig mange familier som ennå ikke gjør. Noe av forklaringen på det er gjerne at bilene som er ladbare, er betydelig dyrere enn tilsvarende bil – med høyere utslipp – i bensin- eller dieselutgave. Det går f.eks. an å se på motoreffektavgiften når det gjelder ladbare biler, for å få en kraftig økning. Det har ikke regjeringen varslet i forbindelse med revidert statsbudsjett. Riktignok kommer det noe når det gjelder batteri, det er veldig bra, men det er langt på vei nok. Det tror jeg egentlig Finansdepartementet og finansministeren selv vet. Vi har et såpass langt stykke å gå at de store tiltakene må settes inn – helst før oppløpet. Det er sånn at Stortinget har etterlyst en helhetlig gjennomgang av bilavgifter og bilpolitikken som regjeringen har varslet – også fordi at da hadde Stortinget fått tilgang til den informasjonen som regjeringen har tilgang til. For vi vet godt – er vi blitt fortalt, i alle fall – at regjeringen sitter på ganske omfattende rapporter fra bl.a. Transportøkonomisk institutt, rapporter som man ikke slipper fra seg, verken til bransjen selv eller til opposisjonen. Dermed sitter regjeringen og vet noe som veldig mange andre ikke vet. For noe må det være når regjeringen for et par år siden så klart sa at snart kommer det en helhetlig gjennomgang, til at man rett og slett sier at den ikke kommer. Det er jo en erkjennelse av at teknologien går langt foran politikken. Sånn vil det alltid være, men derfor hadde det vært greit for Stortinget å få være med på en diskusjon for å få vite hva slags virkemidler regjeringen ser for seg for å nå målene i klimaforliket. Vi vet at representantforslaget fra Kristelig Folkeparti, som Høyre støtter, vil kunne føre til at bilene blir mer trafikksikre. Så vet vi at når bilene blir mer trafikksikre, blir de tyngre. Når de blir tyngre, øker vektkomponenten i engangsavgiften. Når de blir mer miljøvennlige med tanke på batteri og andre ting, blir de tyngre. Det gjør regjeringen noe med i revidert budsjett. Men når det gjelder de ladbare hybridbilene, som altså kan hurtiglades, som mange bilprodusenter nå er i ferd med å lansere, og som sannsynligvis vil ta av i 2014 – og forhåpentligvis framover – er ikke disse konkurransedyktige. Da må småbarnsfamilier ta valget om de skal betale 60 000–80 000 kr mer for en familiebil som er hybridbil – og alle undersøkelser viser at de heller vil kjøpe den – men hvis man kjøper den identiske tvillingbroren, uavhengig av bilmerke, som koster betydelig mindre og går på diesel eller bensin, har man ikke fått noen miljøeffekt. Der har regjeringen en jobb å gjøre, og det er noe av begrunnelsen for at Høyre støtter forslaget fra Kristelig Folkeparti. Med dette tar jeg opp forslaget vårt.