Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2002-10-17:
Vi skal vel være glade for at det finnes kompenserende tiltak i så måte. Ut fra en helhetsvurdering kom Regjeringen i vår fram til at barnematdirektivet skal gjennomføres i Norge. Det har vært en vanskelig avgjørelse å ta på grunn av de helsemessige betenkeligheter som fagmyndighetene har reist om direktivet. En trygg og sikker ivaretakelse av barns helse har vært avgjørende i denne saken. Dette er bakgrunnen for at Regjeringen har lagt stor vekt på å finne fram til gode kompenserende tiltak, som jeg vil komme tilbake til. Jeg vil klart avvise påstander her i salen om at fri flyt av varer går foran barns helse. Norge har gjennom flere år forsøkt å få gjennomslag og aksept fra EU-siden for våre helsemessige innvendinger mot barnematdirektivet. EØS- og EFTA-landene har ved to anledninger anmodet kommisjonen om tilpasninger til direktivet. Disse anmodningene har ikke møtt forståelse i kommisjonen. Det er bl.a. vist til at direktivet er gjennomført i samtlige 15 medlemsland uten at det til nå er påvist noen skadevirkninger. Regjeringen vurderte etter dette at alle muligheter for å fremforhandle tilpasninger til direktivet var uttømt. En samlet vurdering av våre interesser og ønsker tilsier at vi engasjerer oss sammen med EU i arbeidet for økt mattrygghet i Europa. Som sagt innledningsvis har Regjeringen lagt stor vekt på å finne en løsning som ivaretar de helsemessige aspektene i denne saken. Primært ville vi opprettholdt den særnorske praksisen på dette området. Når vi ikke har fått gjennomslag for dette i EU, satser vi på en alternativ strategi med omfattende og fullgode kompenserende tiltak. Tiltakene er fullt i samsvar med faglige råd fra Sosial- og helsedirektoratet og Statens næringsmiddeltilsyn, som er ansvarlige for den praktiske gjennomføringen. Overvåking av barnas kosthold og kontroll med barnematproduktene skal styrkes samtidig med økt informasjonsvirksomhet til helsepersonell og foreldre. Tiltakene krever en ressursramme på 7 mill. kr i perioden 2002–2004. Herav er 3 mill. kr foreslått i 2003. I tillegg vil institusjonene bidra med ca. 9 mill. kr over en femårsperiode over sine ordinære budsjetter. På bakgrunn av disse tiltakene mener Regjeringen at det er fullt ut forsvarlig å gjennomføre direktivet. Sosial- og helsedirektoratet og Statens næringsmiddeltilsyn har prioritert arbeidet med tiltakene svært høyt, og arbeidet er kommet godt i gang. Informasjonstiltak er gjennomført, og det er utarbeidet utkast til norsk forskrift, på basis av direktivet. Som en del av denne forskriften foreslås, som en nasjonal bestemmelse, at alle produkter som omfattes av forskriften, skal meldes til Statens næringsmiddeltilsyn. På kort sikt vil det neppe skje store endringer i sammensetningen av barnemat på det norske markedet. Representanter fra norsk matvarebransje har gitt uttrykk for at de ønsker å fastholde dagens praksis for beriking så langt det er mulig, selv etter at direktivet blir gjennomført. Unntaket blir de minimumsgrenser som må følges. Disse anses ikke å føre til økt risiko for helseskade. Norge må også tillate frembud og salg av produkter med innhold opp mot de fastsatte maksimumsverdier for f.eks. vitamin A og D. Meldeplikten vil sikre god kontroll med produktene og gi oversikt over markedet. Norsk mat skal være helsemessig trygg. Småbarnsforeldre skal også i tiden fremover kunne føle seg trygg på at maten de gir barna sine, er sikker. Jeg vil derfor understreke at beslutningen om å gjennomføre direktivet i Norge ikke ville blitt tatt dersom vi fryktet at barns helse ble satt på spill. Her dreier det seg om to veier til samme mål. Vi har prøvd alle muligheter for å nå igjennom med den ene veien, som ville være fastholdelse av den særnorske praksis. Og jeg kan si, ut fra mitt eget arbeid med denne saken gjennom flere år: Vi har prøvd alt. Vi har snudd alle steiner. Så er det den andre veien til målet, som Regjeringen har anbefalt, nemlig kompensatoriske tiltak i samsvar med det fagmyndighetene har bedt om og sagt er nødvendig. Det de har bedt om og sagt er nødvendig, har Regjeringen gitt sin tilslutning til. Jeg spurte fagmyndighetene i forbindelse med arbeidet med denne saken: Hva blir status etter gjennomføringen av disse kompensatoriske tiltakene – blir det en fullgod situasjon i forhold til den situasjonen vi har i dag? Og svaret jeg fikk, var at det blir bedre. Da er det vanskelig for meg å forstå at representanter i denne sal kan sette seg over dette svaret fra fagmyndighetene og påstå at vi setter fri flyt av varer foran barns helse.