André N. Skjelstad (Venstre), 2009-03-17:
Arbeidsledigheten går raskere oppover enn tidligere antatt og definitivt raskere enn det Regjeringen la til grunn i forbindelse med statsbudsjettet for 2009. Tidligere erfaringer har vist at det er de med kortest tilknytning til arbeidsmarkedet som først får problemer både med å komme ut i arbeid, og med å beholde arbeid. Yrkeshemmede er blant dem som har størst problemer med å komme inn i arbeidslivet. Derfor er det viktig at de blir prioritert. Det har Venstre gjort ved å foreslå å øke antall tiltaksplasser for yrkeshemmede i forbindelse med budsjettene de siste tre årene. Det er en del interessant her. Jeg må nevne at jeg synes representanten Ballos innlegg var interessant i forhold til glidende overganger mellom ytelser. Det er nok ikke spesielt nytt for noen av oss, men jeg vil si at representanten Ballos refleksjon var interessant. Det var mange som ikke var i stand til å nytte seg av den positive utviklingen i økonomien og i arbeidsmarkedet, og som nå har behov for langvarige attføringsløp med betydelig grad av individuell oppfølging. I denne gruppen er det mange som vil arbeide og som kan tilføre samfunnet verdifull kompetanse og arbeidskraft, bare samfunnet og arbeidslivet er i stand til å inkludere disse. Et individuelt tilpasset attføringsopplegg av god kvalitet er det beste samfunnet kan bidra med for å gi langtidsledige og yrkeshemmede en bedre hverdag. Nav må få orden på dagpengeutbetalingene – det kan skje på en enkel og ubyråkratisk måte, som bl.a. vi foreslo – etter 14 dager uavhengig av om søknaden er behandlet eller ikke. Da vi foreslo det, var også statsministeren positiv til det. Det er en utfordring som jeg også viderebringer til statsråden. Så er det noen som vil ta til orde for at vi i denne situasjonen skal bruke mer private løsninger, eksempelvis bemanningsbyrå osv. Det er ingen løsning slik Venstre ser det. Selve tiltaket, eksempelvis opplæringstilbud og kompetanseheving, kan utføres av private bedrifter, ideelle organisasjoner o.l., og gjerne mer tilrettelagt varig arbeid. Men det er det offentlige som skal ha ansvaret for at den enkelte yrkeshemmede får oppfylt sine rettigheter, som skal ha en koordinerende funksjon, og som skal sikre personvernet. Dette ønsker ikke Venstre å privatisere. I stedet for å velge en ubyråkratisk måte å løse dagpengeproblematikken på vil Regjeringen utsette iverksettingen av tre forenklingsordninger som er helt nødvendige for å få en effekt av Nav-reformen – en løsning som kanskje høres besnærende ut, men er i realiteten et tiltak som ikke løser utfordringene, verken på kort eller på lang sikt. Etter Venstres syn vil Regjeringens løsning bare gjøre situasjonen enda verre både for dem som står i dagpengekø, og for andre brukere av Navs tjenester. Dessuten undergraver denne utsettingen hele grunnlaget for Nav-reformen, nemlig arbeidslinjen. Interpellanten peker også på en viktig problemstilling: Når en ikke har klart å redusere ledigheten blant de yrkeshemmede med mer enn 7 000 i gode tider, er utfordringene store i dag, når krisen er her. Det er nå de store utfordringene kommer, og Regjeringen har ikke brukt de gode tidene til å få flere yrkeshemmede inn på arbeidsmarkedet. Derfor blir det litt underlig å høre statsråden si at disse tallene er stabile. Jeg synes det virker defensivt og lite ambisiøst fra statsråden. Regjeringen har i den siste tiden heller ikke hatt oversikt eller kontroll over den største velferdsreformen vi har hatt i nyere tid. Det gir grunn til stor bekymring.