trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-05-20:
Jeg er helt enig med statsministeren i at det må være en sammenheng mellom målsetting og virkemidler. Da er det interessant at i dag vedtar Oslo kommune sin handlingsplan mot lokal luftforurensning. Den inneholder ett hovedmoment for å ta tak i den akutte forurensningen på de mest forurensede dagene om vinteren, nemlig forbud mot dieselbiler. Det vedtok Oslo kommune også i 2012. Da ble det stoppet av den rød-grønne regjeringen, inkludert SV. Nå har Stortinget vedtatt å be regjeringen se på tiltak som byene kan få for å redusere biltransport på de mest forurensede dagene om vinteren. Da blir mitt spørsmål: Kommer regjeringen til å legge fram forslag som gjør at byene får de virkemidlene som de ønsker seg, nemlig det eneste som virker, som er forbud mot dieselbiler på de mest forurensede dagene og omkjøringsmuligheter for tungtransport på de mest forurensede dagene?
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Takk til Venstre for å ha tatt opp et veldig godt spørsmål, for i tillegg til klimautfordringen er naturvern den andre viktige miljøutfordringen. Statsministeren har jo sørget for at vi ikke lenger har et miljøverndepartement. At ordet «miljøvern» er borte fra departementets tittel, er i seg selv ikke så ille, verre er det at det også er blitt borte fra politikken. I sak etter sak ser vi at naturvernet taper. Det gjelder saken som det ble spurt om her i stad, men det gjelder også ulovlige forsøk på snøscooterkjøring eller to tredjedels kutt i skogvernet, som regjeringen foreslo i sitt budsjett. For et halvt år siden ble statsministeren spurt i spørretimen om hun kunne nevne et par–tre eksempler på naturvernsatsinger som denne regjeringen har stått for. Da var svaret nei. Statsministeren kunne ikke nevne ett eneste eksempel på initiativ denne regjeringen hadde tatt. Derfor prøver jeg igjen: Kan statsministeren nå, etter snart to år, vise til et par eksempler denne regjeringen har hatt av store naturvernsatsinger?
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Jeg var litt usikker på om jeg skulle bruke dette spørsmålet på å svare på den tiraden av spørsmål jeg fikk i stad. Men spørsmålene i spørretimen blir vel best når statsministeren svarer og opposisjonen spør. Luftkvalitet er et viktig tema, og her har det heldigvis skjedd noe det siste året. Da skulle man kanskje tro at jeg driver og skryter av regjeringen nå. Det gjør jeg ikke. Tvert imot, en del av det som har skjedd, har skjedd i denne sal mot regjeringspartienes vilje – resten av Stortinget har samlet seg mot regjeringen. Nå kan det samme være i ferd med å skje med svevestøv. Det er helt riktig som Audun Lysbakken sa i sitt spørsmål, dette har nå ligget i departementet i over ett år, og vi er allerede for sent ute, for anbefalingen var at dette skulle innføres, første gang fra 1. januar 2015, deretter fra 1. januar 2020. Og alle tiltakene som statsministeren etterlyser, er nevnt, også de økonomiske kostnadene, i rapporten. Så mitt spørsmål til statsministeren er: Når hun får tiltakene foran seg, er det da sånn at hun i utgangspunktet er positiv til å gjøre noe med denne viktige problematikken?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2015-05-20:
I regjeringserklæringa står det: «Den kloden vi skal overlate til våre barn skal være i minst like god stand som vi overtok den fra våre forfedre.» Det er veldig bra sagt, men det krever at en følger opp i praksis. Dessverre er det mange eksempler på at regjeringa gjør det motsatte. Jeg kan nevne, som det er gjort tidligere her, sjødeponiet i Førdefjorden, flytting av iskanten, å tillate fornøyelseskjøring med snøscooter, søndagsåpne butikker, opphevelse av forbud mot blyhagl, dårligere miljøkrav til oljeomlasting i Bøkfjorden og økt oppdrett. På hvilken måte mener statsministeren at regjeringa følger opp egne løfter om forvalteransvar og føre-var-prinsippet?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-20:
Den 12. august 2013 sa Erna Solberg: «Det trengs en ny giv i miljøpolitikken. Under dagens regjering har klassisk naturvern blitt nedprioritert.» Det sa hun om den forrige regjeringen. Siden den gangen har regjeringen åpnet for sjødeponi i Førdefjorden, oljeomlasting i Bøkfjorden i strid med miljøfaglige anbefalinger, sjødeponi i Repparfjorden, ja til fornøyelseskjøring med snøscooter, ja til bly fra blyhagl i norsk natur. De vil flytte iskanten for å bore etter mer olje, og foreslo store kutt i skogvernet som heldigvis ikke ble vedtatt. Listen til statsminister Erna Solberg over hva de har gjort av innsats for naturen, består av noen skogområder, kystlynghei og fjellreven. Det er bra, det med kystlynghei og fjellreven, men bevares, er det sånn at statsministeren mener at dette står i stil med den kritikken hun fremmet mot den rød-grønne regjeringen – sett opp mot hva hun selv har gjort av naturødeleggelser?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-20:
I fjor døde det 147 mennesker i veitrafikken, mens Miljødirektoratet anslår at det i Norge dør om lag 1 500 mennesker hvert år på grunn av luftforurensning – på tross av at vi har en nullvisjon for både dødsfall i trafikken og dødsfall og lidelser grunnet luftforurensningen. Når jeg hører statsministerens svar, forstår jeg det slik at enten snakker hun mot bedre vitende, eller så kjenner hun ikke til fakta i denne saken. Når hun påstår at man først må regne på de økonomiske konsekvensene av hva slags tiltak som er mulig, før man går inn for den nye grenseverdien, vil jeg bare si at det er dette direktoratet har gjort. Rapporten over hva det er som er helseskadelig, anslår et nivå på svevestøvgrenser som er veldig lavt, mens rapporten foreslår og går igjennom alle de tiltakene som de anser som samfunnsøkonomisk lønnsomme. Den foreslår derfor en opptrapping fram mot 2015 og fram mot(presidenten klubber)(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-20:
I vinter kunne TV 2 fortelle om 12 år gamle Martin Lundstein, som bor på Adamstuen i Oslo. Martin har astma, og han merker de mest forurensede dagene i byen veldig godt. Jeg siterer fra innslaget: «– Jeg er redd for å gå ut de dagene for jeg klarer ikke å puste. Det er som å puste gjennom et rør tynnere enn et sugerør. Det gjør vondt, sier Martin.» Moren til Martin kunne i dette innslaget fortelle at Martin hver vinter var borte fra skolen fire uker. I en stor europeisk studie finner man nå sammenheng mellom lungebetennelse hos barn og langvarig luftforurensing på nivåer under de grenseverdiene vi opererer med for svevestøv. Man finner også sammenheng mellom luftforurensning under dagens grenseverdier og lav fødselsvekt hos barn. Også for voksne viser studien en rekke alarmerende funn: økt sannsynlighet for hjerneblødning, reduksjon av lungefunksjon, hjerteinfarkt, lungekreft, økt dødelighet. Denne typen forskning var bakgrunnen for at forrige regjering ba om en gjennomgang av det vi i dag vet om helseeffektene av luftforurensning. Da sa Folkehelseinstituttet at nyere forskning viser at det forekommer negative helseeffekter ved langt lavere konsentrasjoner av svevestøv enn dagens grenseverdier. Den 28. februar 2014 sendte derfor Miljødirektoratet, Folkehelseinstituttet, Helsedirektoratet og Statens vegvesen brev til klima- og miljøministeren, der de ba om at grensene for hvor mye svevestøv som skulle tillates i Norge, skulle reduseres vesentlig allerede fra 1. januar 2015. I dag er det 20. mai. Det har gått ett år og 81 dager siden det alarmerende brevet gikk. Regjeringen har dette fortsatt til vurdering. Hva er det statsministeren vet som Helsedirektoratet ikke vet, når hennes regjering har unnlatt å følge opp de nye grensene som skulle gjelde fra 1. januar i år?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-20:
Det vi her snakker om, er grenseverdiene for svevestøv. Det er også fristende å ta en runde når det gjelder regjeringens handlingslammelse med hensyn til tiltak, for egne lokalpolitikere ber om å få iverksette tiltak, som Erna Solbergs regjering sier nei til. Men la nå det ligge. Spørsmålet her er hva slags standard vi skal sette, og hva slags mål vi skal sette oss når det gjelder luftkvaliteten for Martin og alle de andre som lider under forurenset luft. Forskning viser at her i Oslo dør det flere syke mennesker enn ellers tre–fem dager etter at forurensningen i form av svevestøv i byen har vært høy. Det trengs ikke så veldig mye handlekraft for å sette noen grenseverdier for hva vi synes er akseptabelt. Så kan vi bruke litt mer tid på tiltakene. At en regjering som har lovet handlekraft, bruker så lang tid på å gi respons på et alarmerende brev fra egne etater, synes jeg er ille. En regjering som tok dette på alvor, ville ha svart på dette innen de fristene som etatene ba om. Så jeg gjentar mitt spørsmål: Hva i all verden er det regjeringen driver med, når den ikke har fulgt opp dette?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-05-20:
Det virker allikevel lite grann påfallende at fagetatene har brukt tre år på en grundig utredning, og at regjeringen så ikke er i stand til i løpet av ett år å komme med en anbefaling om innføring av grenseverdier. Vi snakker egentlig om to ulike ting her. Vi snakker om svevestøv, og så snakker vi om NOx. Det var NOx Elvestuen var opptatt av nå i replikken. På begge områdene er regjeringen i den situasjonen at Stortinget kommer den i forkjøpet. Stortinget behandler disse sakene uten at regjeringen har lagt fram noe. Det gjorde vi tidligere i vinter når det gjaldt NOx, dieselbiler og andre virkemidler som de store byene trenger. Det risikerer regjeringen at Stortinget gjør også når det gjelder svevestøv. Da er spørsmålet: Er det så vanskelig å sette noen mål uten at en nødvendigvis har de detaljerte virkemidlene? De skal allikevel i stor grad innføres av kommunene, og de vil kanskje også være litt forskjellige fra kommune til kommune.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-05-20:
Dette er nok en debatt vi kommer tilbake til i mange former og i mange sammenhenger i tida framover. Og det er klart at ett av de svarene som er viktige, er den satsingen som må gjøres på nye næringer og på viktige næringer. Noe av opposisjonens kritikk går også på at for lite av den satsingen er målrettet mot de nye næringene. En av de nye næringene er fornybar energi, og statsministeren har også gitt uttrykk for at regjeringen er opptatt av denne satsingen. Rekordmange har søkt om og fått konsesjon for utbygging av ny energi, og vi har et grønt sertifikatmarked. Allikevel velger regjeringen bare å gå halvveis: Når en da øker de skattemessige avskrivingene, gjør en det bare for vindkraft, ikke teknologinøytralt, ikke for hele næringen – for det som også kunne vært andre energiformer. I tillegg blir det overfor oss uttrykt bekymring over at elavgiften nå øker, for en stadig større del av kostnaden for folk på energisiden er jo avgifter og ikke kraftprisen.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Jeg vil tilbake igjen til det som var vårt første spørsmål i dag, om situasjonen i arbeidsmarkedet. Statsministeren sier at regjeringen følger situasjonen nøye, og hun beskriver også den langsiktige omstillingen som regjeringen har til hensikt å gjennomføre i norsk økonomi – vel og bra. Jeg kommer akkurat nå fra et møte med Norsk Industri og Rederiforbundet. Disse organisasjonene, som ikke er helt ubetydelige aktører i forhold til arbeidsmarkedet, sier at regjeringens prognoser har vesentlig feilinformasjon i seg. De mener at situasjonen der ute er langt verre, langt mer dramatisk, enn det som regjeringen bygger sine prognoser på. De er veldig tydelige på at den situasjonen vi nå kommer til å møte, blir mye mer brutal, at arbeidsledigheten kommer til å stige, og at ordrebøkene kommer til å bli enda tynnere i tiden framover. Derfor er mitt spørsmål til statsministeren følgende: Hvis det viser seg nå at de prognoser og anslag og opplevelser som Norsk Industri har, og som Rederiforbundet har, stemmer mer med virkeligheten enn de prognosene regjeringen styrer landet ut fra, hva vil da statsministeren gjøre for å bedre situasjonen i arbeidsmarkedet og for næringslivet?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Jeg er glad for at statsministeren understreker at det er stor usikkerhet i de tallene som regjeringen opererer med. Jeg tror faktisk at det allerede nå er klokt å forberede seg på at de tallene og de analysene som Norsk Industri, Rederiforbundet og andre gjør i sin dialog med næringslivet der ute, kommer til å slå inn. Så er jeg enig i at partene har gjort sitt for å bidra til at konkurransesituasjonen skal være god, og renta gjør sitt. Men allikevel, vi står i en umiddelbar fare i en lavkonjunkturfase for å miste viktig kompetanse som norsk næringsliv i all hovedsak er rettet inn mot. Det handler om verftsindustrien, det handler om olje- og serviceindustrien, osv. osv. Da er mitt spørsmål: Kan statsministeren være noe mer konkret på hva hun og regjeringen tenker seg hvis det viser seg at de prognosene som Norsk Industri og Rederiforbundet opererer med, er riktige? Hvilke tiltak vil statsministeren og regjeringen gjøre for å unngå at vi mister viktig kompetanse?
Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
I Prop. 114 S for 2014–2015 om utbyggingen av Johan Sverdrup-feltet beskrives utsiktene for norsk petroleumsindustri. Noen nøkkeltall her: Eksisterende felt globalt vil stå for bare 40 pst. av behovet for olje i 2040. 55 pst. av de norske utvinnbare olje- og gassressursene ligger fortsatt i bakken. Ut fra dette er det ingen grunn til å betrakte vår viktigste industri som en solnedgangsnæring. Oljeprisfall og oljeselskapenes tilpasning har ført til bråstopp og mange oppsigelser i næringen som gjør at vi mister kapasitet og kompetanse som vi vet at vi vil ha behov for om noen år. Tidligere arbeiderpartiregjeringer har kommet med tiltak i tilsvarende situasjoner. Under denne nedturen har regjeringen avvist de forslagene som vi i Arbeiderpartiet har hatt til tiltak for å avhjelpe og dempe kapasitetsnedbyggingen og tapet av kompetanse. Skal dette tolkes dit hen at regjeringen ikke ser behovet for at norsk industri har kapasitet og kompetanse til å ta ny aktivitetsvekst når den kommer om noen år?
Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
«Espeland fangeleir er den siste gjenværende nazileir fra annen verdenskrig. I 2014 vedtok Stortinget å overdra leiren til Stiftelsen Espeland fangeleir som driver formidling av leirens historie basert på dugnadsarbeid. Leiren er ikke vedlikeholdt de siste 30 år, og stiftelsen har et årlig behov for ca. 2 mill. kroner til drift og vedlikehold. Vil statsråden medvirke til at Stiftelsen Espeland fangeleir kommer inn på statsbudsjettet, og at drift og vedlikeholdsmidler blir synliggjort?»
Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Jeg takker for svaret fra kulturministeren på dette. Det er jo sånn at i de 20 årene staten har brukt på å finne ut hva man skulle gjøre med leiren, og hvilken framtid leiren skulle ha, har det ikke blitt gjort noe vedlikehold. Det var en takstrapport på leiren som beskrev kledning som var råtten, elanlegg som må skiftes, tak som lekker og avløpssystem som står i fare for å bryte sammen. Det er antatt at det vil koste bortimot 30 mill. kr å få dette satt i stand. Konsolidering eller ei er det helt klart at det er betydelige midler som må til for at denne leiren skal kunne fylle sin funksjon som et godt museum og formidlingssenter. Kan vi håpe på at det vil bli styrkede bevilgninger til denne sektoren totalt sett i budsjettet som kommer?
Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Takk for svaret. Det er, som statsråden var inne på, svært mange fysiske minner fra krigen som blir tatt vare på på dugnadsbasis av entusiastiske mennesker rundt omkring i landet. Ville det være naturlig å ha en slags nasjonal plan for hvordan vi skal ta vare på disse minnene, og ikke minst hvordan det skal finansieres, hvordan det skal drives, og hvilke anlegg som skal prioriteres for framtiden?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Da tolker jeg det dithen at det nå får være slutt på spontaniteten.(Munterhet i salen) (Munterhet i salen) Mener statsråden de tyske dokumentasjonskravene har relevans for Norge?»
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Jeg tolker svaret fra arbeids- og sosialministeren positivt. Jeg tror vi her har et felles ståsted, og alle ønsker å bidra til å finne løsninger. Det var i og for seg ikke den tyske løsningen med minstelønn som var mitt hovedpoeng. Mitt hovedpoeng var at det systemet de har i Tyskland, gjør at de har et system med strenge krav til dokumentasjon. Så det neste spørsmålet mitt er om arbeids- og sosialministeren også er positiv til opprettelse av et eget oppdragsregister, der kjøreoppdrag inn og ut av landet og kabotasjeoppdrag blir registrert og gjort tilgjengelig for kontrollmyndighetene, slik det gjøres i Tyskland.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Nå var opprinnelig spørsmålet mitt om de tyske dokumentasjonskravene og hva vi skal gjøre med det. Derfor hadde jeg også stilt spørsmålet til samferdselsministeren. Det er helt uproblematisk for meg at arbeids- og sosialministeren svarer. Han har jo et overordnet ansvar for dette. I tillegg er samferdselsministeren til stede, så jeg regner ikke med at dette skal by på noen store problemer. Vi kommer til å ha internasjonale kjøreoppdrag og kabotasje i stort omfang også i tida som kommer. Det er ikke noe galt i det hvis det skjer under ryddige lønns- og arbeidsvilkår og i henhold til gjeldende lover og regler. Det er det som er utfordringen, noe arbeids- og sosialministeren også kjenner godt til. Da må vi ha gode kontrollorganer, som Statens vegvesen, politiet, tollvesenet og Arbeidstilsynet, og disse kontrollorganene må samarbeide. I tillegg må vi – og det er poenget med spørsmålet mitt – ha gode registreringsmekanismer. Da stiller jeg spørsmålet: Hvilke registrerings- og kontrollmekanismer ser statsråden for seg?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-05-20:
Som representanten Myrli viser til, innførte Tyskland 1. januar i år nye regler når det gjelder lovfestet nasjonal minstelønn. I Norge har vi bl.a. allmenngjøringsforskriften. Det er Arbeidstilsynet som følger opp den forskriften. Der er det også klare krav både når det gjelder informasjon, påseplikt og ikke minst solidaransvar – i det regelverket vi har. Jeg registrerer at i Norge har vi valgt allmenngjøring, i Tyskland har man valgt minstelønn, og det er to vidt forskjellige systemer. Når det gjelder de dokumentasjonskravene som Tyskland har, skal jeg være ærlig nok til å si at jeg ikke kjenner alle dem godt nok. Jeg registrerer at det pågår en debatt. Jeg registrerer også at Tyskland har fått en del kritikk fra EU for de dokumentasjonskravene som er brukt. Jeg synes det er interessant å følge den debatten. Det som er viktig for meg, er å sørge for at vi får gode regler, som det er lett for Arbeidstilsynet å håndheve, og som gjør det lett å plukke ut dem som er useriøse, og bevare de seriøse. Jeg er glad for at Tariffnemnda nå har allmenngjort transport- og godssektoren, og at man får en bedre oppfølging av det, sånn at det er de samme informasjonskravene som ligger i både påseplikten og solidaransvaret for den sektoren også.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-05-20:
For det første er jeg klar over at Tyskland har gode dokumentasjonskrav, der utenlandske transportører må forhåndsgodkjennes når man skal kjøre inn i landet, og at man også må ha med seg dokumentasjon på lønns- og arbeidsvilkår når man kommer inn i Tyskland. Når det gjelder om man skal ha de samme dokumentasjonskravene i Norge eller ikke, ligger det under samferdselsministeren med hensyn til kabotasje. Jeg ser at vi er i gang med et bransjeprogram for transportsektoren. Jeg mener at det i det bransjeprogrammet er viktig å diskutere med partene om hvordan man skal få til et godt system, som er lett å etterleve, som gjør det lett å ta de useriøse, og som gjør det lett å være seriøs. Jeg mener at det er gjennom det bransjeprogrammet man også bør utarbeide virkemidler. Først synes jeg det nå er viktig at man setter seg ned og ser på hvordan allmenngjøringen vil slå til, og hvordan det vil fungere i praksis, før man kommer med nye ting.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-05-20:
Når det gjelder konkret om registrering, er jeg ikke i stand til å svare på det nå. Det må jeg komme tilbake til. Punkt 1: Regjeringen er opptatt av å bekjempe ulovlig kabotasje. Punkt 2: Vi har nettopp fått et bransjeprogram. Jeg synes det er viktig at man sammen med partene finner de rette virkemidlene for norske forhold i den norske transportsektoren gjennom det bransjeprogrammet. Punkt 3: Jeg synes det er viktig at man har – og det har denne regjeringen satset på – mer koordinerte tilsyn mellom Arbeidstilsynet, skatteetaten og politiet som også kan gjøres mot transportsektoren. Det er en prioritert oppgave. Jeg synes det er viktig nå å se på de virkemidlene vi iverksetter. At vi også for kort tid tilbake, den 11. mai, fikk allmenngjort transportsektoren, er positivt. Man bør følge opp de virkemidlene vi har i dag, og se på om det er tilstrekkelig. Så er jeg klar til å komme med nye virkemidler hvis det ikke er tilstrekkelig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-20:
La meg først takke for spørsmålet. Det er et veldig viktig tema som blir tatt opp. Trafikksikkerhet, uansett om det skjer på vei eller jernbane, er for oss veldig, veldig viktig. Det gjelder også uavhengig av om det skyldes atferden til trafikanter, eller om det skjer uhell fra naturens side. Det å sørge for at både jernbanen mellom Bergen og Voss og E16 på samme strekning blir tryggere og bedre, er for oss viktig – både med tanke på trafikksikkerhet og med hensyn til reisetid. Potensialet her for å utvikle regionen er svært stort. Jeg har også, i løpet av de 19 månedene jeg har vært statsråd, vært i dette området fem ganger, tatt tog Bergen–Voss og Voss–Bergen og kjørt bil på strekningen. Jeg vet, og har erfart, hvilke utfordringer som finnes, både når det gjelder situasjonen på veien, og når det gjelder fare for ras. Det har nylig blitt utarbeidet en konseptvalgutredning, i samarbeid mellom Jernbaneverket og Statens vegvesen, som har skissert ulike løsninger, alt fra å gjøre veldig lite til å gjøre noe veldig omfattende. Prosjektet, hvis en tar det største alternativet som har blitt anbefalt, er svært kostbart. I kvalitetssikringsprosessen derimot har konsulentene anbefalt at en velger den enkleste løsningen og knapt gjør noen ting. For meg er ikke det et godt alternativ. Derfor har vi satt i gang et arbeid, som Jernbaneverket nå gjennomfører, for å se på ulike måter en kan finne gode løsninger på – innenfor en kostnadsramme som jeg tror også Stortinget vil akseptere – for å få løst disse problemene på en best mulig måte. Dette arbeidet pågår akkurat nå. I Nasjonal transportplan for inneværende tiårsperiode er det ikke foreslått å gjøre noen grep for å legge om verken vei eller jernbane. Det er ikke godt nok. Derfor gjør vi denne jobben veldig grundig, men også med et visst tempo. På kort sikt er det lagt inn flere grep. Denne regjeringen har framskyndet arbeidet med vedlikehold og fornying av jernbane. Vi har også økt bevilgningene til vedlikehold av vei, og vi ligger foran skjema når det gjelder bevilgning til rassikring. I Statens vegvesens handlingsprogram for denne fireårsperioden er det lagt inn et behov på rundt 100 mill. kr for tiltak på E16 mellom Voss og Arna. Det gjelder tiltak i form av sikring av terreng, bolting, nett og fanggjerde. Det er også varslet at en kan trenge et varslingssystem basert på radarovervåkning og signalregulering. På jernbanen er det i denne fireårsperioden lagt opp til å benytte om lag 120 mill. kr på rassikring, og bevilgningene er økt kraftig sammenlignet med 2013. Det er lagt opp til å bruke rundt 270 mill. kr til fornyelse av jernbanen, og i tillegg rundt 30 mill. kr til forebyggende vedlikehold av Vossebanen. Så det vil skje mye. Det vil ikke være en endelig løsning som gjør at en får lagt om traseene, men det vil gjøre at det år for år blir bedre og tryggere enn det det har vært. Men som sagt: Det er ikke en endelig løsning. Det jobber vi med gjennom KVU-arbeidet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-20:
Når det gjelder KVU-arbeidet, er det riktig: Det ble framlagt i fjor vår. Så tar det en viss tid med kvalitetssikring. Denne regjeringen er opptatt av at sånt skal gå raskere, men vi har ennå ikke fått reformert det systemet, og derfor har det tatt den tiden det tar. Så har vi, når vi har sett på de to ulike synspunktene som altså spriker fullstendig – fra å gjøre ingenting til å gjøre alt – sett at her må vi gjøre en grundigere jobb, for i lys av alt det andre som også skal gjøres på vei og jernbane, er det viktig at vi legger fram prosjekter som vi tror Stortinget også vil stemme ja til og bevilge penger til. Det hjelper ikke å ha gode planer hvis de hele veien blir skjøvet ut i Nasjonal transportplan. Det arbeidet som Jernbaneverket nå gjør, har de satt i gang. De regner med at det vil ta noen måneder til, så det betyr at de nok vil komme tilbake til oss på et tidspunkt etter sommeren, sånn at vi da får supplerende informasjon og kan gå videre for å finne ut hvordan vi kan sette i gang gode grep som gir langsiktig nytte, og som er kostnadseffektive.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-20:
Det er ikke uaktuelt å se på løsninger og omprioriteringer, og dagens regjering har ved hjelp av Kristelig Folkeparti og Venstre fått så mye midler til både vei og jernbane at vi har kunnet framskynde en rekke prosjekter. Så er det også viktig å se på hva som er mulig å få til rent fysisk. En del ting er gjerne ikke planlagt godt nok, og vi må se på hva det har av konsekvenser for drift av jernbane og av vei. Men vi er positive til å se på dette. Det jeg er opptatt av, er at når vi gjør grep, skal det ha en langsiktig nytte og ikke være noe som varer i et par år, og så har en lagt om veien. Nå vet vi at en del av dagens E16, nærmest uansett hvordan en legger den nye, fortsatt vil være en lokalvei. I så måte er det langsiktig nytte i å rassikre den, fordi den fortsatt vil være brukt. Jeg er også positiv til å se på stykkevis utbygging når det er fornuftig. I utgangspunktet ønsker jeg å bygge ut lange strekninger, for da får en mer igjen for pengene, men det går også an å se for seg at en gjør fornuftige prosjekter som gjerne ikke ser på hele strekningen Voss–Bergen på en gang, men som ser på lange strekninger, f.eks. spesielt rundt Vaksdal-området.
Thorhild Widvey (Høyre), 2015-05-20:
Espeland fangeleir har en særegen stilling i norsk fangehistorie fra okkupasjonstiden under annen verdenskrig. Anlegget har åtte av ti originale brakker som ble bygget under krigen. Dette stedet dokumenterer et viktig element i Vestlandets og Norges okkupasjonshistorie. Det blir stadig færre fysiske spor fra krigstiden i Norge. Det er viktig å ta vare på de gjenværende kulturminnene. Det er derfor svært gledelig at Espeland fangeleir ble fredet i fjor høst gjennom Justis- og beredskapsdepartementets landsverneplan. Dette er en anerkjennelse av kvalitetene ved dette kulturminnet. I 2015 feiret vi også 70 år siden slutten på annen verdenskrig. Krigens kulturminner er en av de viktigste satsingene til kulturminnemyndighetene i år. Jeg er kjent med at Stiftelsen Espeland fangeleir siden sin opprettelse i år 2000 har lagt ned et stort arbeid for å rekonstruere, bevare og bygge opp et levende museum og kompetansesenter tilknyttet fangehistorie og fredsarbeid. Jeg er kjent med stiftelsens pågående dialog med Museum Vest med sikte på en konsolidering. Krig, okkupasjon og menneskerettigheter er ett av satsingsområdene ved Museum Vest. Det vil derfor være naturlig og faglig hensiktsmessig å arbeide videre mot å knytte Espeland fangeleir mot Museum Vest. Hordaland fylkeskommune og Bergen kommune har også gitt positive signaler om denne konsolideringen i sine museumsplaner. Per datum har Kulturdepartementet ikke mottatt noen søknad om tiltak knyttet til Espeland fangeleir. Vi er derimot kjent med at det er et betydelig etterslep i vedlikeholdet av leiren, som også representanten redegjorde for i sitt spørsmål. Dette vil fordre ressurser. Dersom statlig støtte til Espeland fangeleir skal kunne vurderes, må det fremmes en søknad om dette. Søknaden må da selvfølgelig vurderes på ordinær måte i forbindelse med forberedelsen av påfølgende års budsjettarbeid.
Thorhild Widvey (Høyre), 2015-05-20:
Når det gjelder budsjettet, får vi ta en diskusjon om det når budsjettet fremmes. Men en vesentlig forutsetning for å bli vurdert i en budsjettmessig sammenheng er i hvert fall at man har sendt en søknad, og den søknaden er ikke kommet. Hvis statsstøtte til dette, til økt vedlikehold, skal vurderes, er det viktig at man også må ha fremmet en søknad.
Thorhild Widvey (Høyre), 2015-05-20:
For det første har jeg bare lyst til å gi honnør til alle de mange frivillige som faktisk er med på å bidra, ikke bare med tanke på å ivareta kulturminner fra krigen, men også når det gjelder mye annet museumsarbeid rundt omkring i det ganske land. Det er et veldig viktig arbeid, og for myndighetene er det viktig å understreke at det ønsker man selvfølgelig mer av. Uten at man hadde hatt en sterk frivillighet til stede i dette arbeidet, hadde kostnadene vært enda høyere. Jeg er noe usikker på om man trenger noen nasjonal plan, det er ikke så veldig mange av disse tiltakene når det gjelder kulturminner fra krigen, som må ivaretas, men igjen understreker jeg at en forutsetning for at man skal vurdere å gi tilskudd til noe, må hvert fall være at det kommer noen søknader. Når det gjelder museumssektoren generelt sett, er det et stort etterslep med tanke på vedlikehold på alle museene rundt omkring i landet, og det er noe som regjeringen vurderer å komme med en oversikt over.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til barne-, likestillings- og inkluderingsministeren: «Regjeringen har sendt på høring en ny forskrift om foreldrebetaling i barnehager. Her foreslås en ordning med gratis kjernetid for fire- og femåringer i familier som har en årsinntekt under 405 000 kr. I Oslo har det i noen bydeler med integreringsutfordringer vært gratis kjernetid for alle uavhengig av inntekt siden 2007. I høringsnotatet framgår det at denne ordningen vil bli avviklet fra 2016/2017. Statsråden har tidligere rost resultatene av gratis kjernetid for alle. Vil statsråden revurdere avviklingen av ordningen?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Jeg takker for svaret. Det er slik at hvis man gjør det slik det står i høringsnotatet – altså hvis ordningen med gratis kjernetid for alle i de bydelene hvor den har gjeldt, fases ut, avvikles – får det store konsekvenser. For eksempel i Søndre Nordstrand bydel er det 1 030–1 040 barn som har gratis kjernetid i dag. Hvis man setter inntektsgrensen til 405 000 kr, vil det være rundt 890 som vil falle ut av den ordningen. Det er klart at i den gruppen som faller ut, vil det være mange med en familieinntekt på mellom 405 000 kr og opp til 600 000–700 000 kr – hvor det vil bety mye å få den økte utgiften til barnehage. Tidligere var barnehagedekningen der rundt 70 pst., før man fikk gratis kjernetid. Er statsråden innstilt på å vurdere å fortsette ordningen med gratis kjernetid for alle i områder med spesielle inkluderingsutfordringer?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Jeg takker også for tilleggssvaret. Statsråden har tidligere vært på besøk i Groruddalen og rost ordningen med gratis kjernetid og resultatene av den, og rektorer skryter av at barna nå har bedre språkkunnskaper. Det er en veldig viktig forutsetning at dette har gjeldt alle barn, altså at det ikke blir et så lite antall som familier som har inntekt under 405 000 kr. Det er veldig få familier som har en så liten totalinntekt, selv om man går på trygd osv., så overstiger det fort det. For oss er det viktig at her er alle barn sammen, at man lærer av hverandre. Den satsingen har også betydning for å gjøre områder attraktive, endre flyttemønstre osv. i disse stedene i landet hvor vi har spesielle inkluderingsutfordringer. Jeg vil oppfordre statsråden sterkt til å følge med på dette og vurdere det som står i høringsnotatet på nytt når det gjelder avvikling.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-05-20:
Det har i noen bydeler i Oslo med integreringsutfordringer vært gratis kjernetid for alle, uavhengig av inntekt, siden 2007. Resultatet av dette forsøket har vært så vellykket at regjeringen i samarbeid med samarbeidspartiene nå innfører en landsdekkende ordning med gratis kjernetid. Det er generelt høy deltakelse i barnehage blant fire- og femåringer, men deltakelsen er noe lavere blant barn med innvandrerbakgrunn. Cirka 93 pst. av alle fire- og femåringer med minoritetsbakgrunn går i dag i barnehage. Mange i denne gruppen lever også i familier med lav inntekt. Med den nye nasjonale ordningen vil regjeringen sikre at de aller fleste fire- og femåringene får et barnehagetilbud, også barn i lavinntektsfamilier. Ordningen vil bli forankret i forskrift om foreldrebetaling i barnehager, som kunnskapsministeren har ansvar for. Gratis kjernetid i barnehage har vært og er en viktig del av statens bidrag i områdesatsingen i Groruddalen og i Oslo Sør, bydel Søndre Nordstrand. Det har også vært forsøk med gratis kjernetid i bydel Gamle Oslo, Bergen og Drammen. Innretningen på forsøket har vært litt forskjellig med hensyn til aldersgrupper, foreldrenes inntekt og aktivitetsplikt for foreldrene. Fra høsten 2014 ble det også innført prøveprosjekt med en mer målrettet innretning av forsøket med gratis kjernetid i noen områder i Bergen, Drammen samt bydel Gamle Oslo. Forsøket retter seg mot barn i familier med lav inntekt, og det stilles også krav til aktivitet for foreldrene, i tråd med regjeringens plattform. Erfaringene vil bli oppsummert i løpet av året. Alle fire- og femåringer i Groruddalen og Oslo Sør får tilbud om gratis kjernetid, uavhengig av foreldrenes inntekt. Denne ordningen vil fortsette ut avtaleperioden for områdesatsingen, henholdsvis 2016 og 2017. Det er enda ikke tatt noen beslutning om eventuell videreføring av områdesatsingen i Oslo etter 2016 og 2017. Oslo, Bergen og Drammen kan i tillegg søke om midler til forsøk og utviklingstiltak som legger til rette for aktiviteter for foreldre og rekruttering av barn til barnehage. De tre kommunene kan også søke om midler til erfaringsoverføring og informasjon til andre kommuner knyttet til den nasjonale ordningen for fire- og femåringer. Integrerings- og mangfoldsdirektoratet har nylig sendt ut et rundskriv om tilskuddsmidler for andre halvår 2015.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-05-20:
Først og fremst er jeg veldig glad for at vi nå har fått på plass en ordning med gratis kjernetid for alle i hele landet med lav inntekt. Det vil hjelpe veldig mange foreldre og familier som har lav inntekt, til å få et tilbud om barnehage som de ikke har hatt før. Det er viktig sett i et integreringsperspektiv, og det er viktig for de barna dette gjelder, som da har bedre forutsetninger når de begynner på skolen. Så er jeg veldig glad for å kunne si til representanten at den områdesatsingen som er i Oslo, vil fortsette for alle som bor i det området, i hvert fall i 2016 og i 2017, og regjeringen vil da komme tilbake til den videre oppfølgingen. Det er et samarbeid som vi har med Oslo kommune. Så har jeg hatt møte med de kommunene som ønsker at vi har en bedre innretning på det med gratis kjernetid.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-05-20:
Jeg kan forsikre representanten om at dette blir fulgt opp tett, og den endringen som blir gjort fra høsten av, får vi en evaluering på i løpet av året. Jeg har også hatt møte med både Oslo, Bergen og Drammen kommune for å imøtekomme ønskene fra de kommunene, der de ønsker å spisse og målrette den gratis kjernetiden mer enn det som har blitt gjort før. Det ble gjort fra høsten av, men samtidig får vi nå fra høsten 2015 en nasjonal ordning som vil komme flere barn til gode, som er veldig viktig å ha med seg. Så har jeg lyst til å presisere at alle fire- og femåringer i Groruddalen og i Oslo Sør får tilbud og kommer til å få tilbud om gratis kjernetid uavhengig av foreldrenes inntekt. Det er en ordning som vil fortsette ut den avtaleperioden, så det vil sikre den satsingen som er i de bydelene.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-20:
Som representanten er kjent med, er regjeringen opptatt av at kriminalitet som rammer dyr, skal tas mer på alvor. Derfor satte landbruks- og matministeren og jeg ned en arbeidsgruppe som skulle arbeide for å styrke samarbeidet mellom politiet og Mattilsynet. Den arbeidsgruppen la frem sin rapport i slutten av april, med navn Pilotprosjekt Dyrekrim i Sør-Trøndelag politidistrikt. Hovedfokuset for arbeidsgruppen har vært å beskrive en best mulig samarbeidsmodell for politidistriktene og Mattilsynet lokalt og å styrke det felles arbeidet mot dyrevelferdskriminalitet. Jeg har gitt i oppdrag til Politidirektoratet å iverksette pilotprosjektet i Sør-Trøndelag politidistrikt i tråd med anbefalingene i rapporten. Dyrekrimgruppen vil bestå av både etterforsker og jurist samt arbeide tett sammen med miljøkoordinator. Samtidig oppretter Mattilsynet lokalt et eget krimteam som skal samarbeide med dyrekrimgruppen i politiet. Dette er et prøveprosjekt som skal vare i tre år, og vil bli evaluert underveis. Derfor har det vært viktig å sikre at prosjektet ikke skal gå ut over annet politiarbeid, og derfor har regjeringen foreslått at det tilleggsbevilges 3 mill. kr til prosjektet i 2015. Målet med prosjektet er altså å utvikle et best mulig system og gode rutiner for behandling av dyrekrimsaker, slik at alvorlig kriminalitet mot dyr fører til en straffesak og domfellelse. I tillegg til pilotprosjektet er det inngått en samarbeidsavtale mellom politiet og Mattilsynet generelt som har til formål å styrke det tverretatlige samarbeidet i bekjempelsen av dyrevelferdskriminalitet. Sånn sett er pengene ment å finansiere dette pilotprosjektet på en sånn måte at en skal høste de positive erfaringene som jeg formoder at det prosjektet vil gi, for så å se om dette kan videreutvikles. Budsjettdiskusjon med tanke på hva som blir prioritert i 2016, må vi nesten ta i budsjettprosessene for 2016, men jeg har lyst til å understreke at selv om dette dyrepolitiprosjektet nå ligger i Sør-Trøndelag og er konsentrert om Sør-Trøndelag politidistrikt, betyr ikke det det samme som at det ikke er oppmerksomhet rundt dette i de andre politidistriktene. Denne samarbeidsavtalen, som er en nyvinning i samarbeidet mellom Mattilsynet og politiet, vil bidra til at dette fokuset løftes i hele landet. Så må jeg si til slutt at jeg tror også at de erfaringene som en etter hvert vil høste fra prosjektet i Sør-Trøndelag, vil bidra til å motivere andre politidistrikt til å prioritere disse sakene enda høyere.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-20:
La meg først si at det er en samlet regjering som står bak denne dyrekrimsatsingen i Sør-Trøndelag og pilotprosjektet. Det som er poenget med denne, er at en skal kunne høste erfaring som legger grunnlaget for om en skal gjennomføre dette ikke bare i Sør-Trøndelag, men også i andre politidistrikt. Det er også nyttig å se det opp mot den forestående politireformen, hvor en vil få en annen politidistriktstruktur med styrkede kompetansemiljøer og større områder, som gjør at det er en enda mer aktuell måte å organisere dette arbeidet på, rett og slett fordi det i dag er stor forskjell på hvor mange av den typen saker som kommer til politiet. Noen distrikter har veldig få av disse sakene. På nasjonalt nivå er det også relativt få. Jeg tror at dette prosjektet vil bidra til at det blir flere, fordi en ser at dette er saker som nå blir tatt på alvor, som blir etterforsket, som blir iretteført, og som ender i dom. Så kan ikke jeg forskuttere resultatet etter forsøksprosjektordningen, men dette er noe vi har tro på.