Siri A. Meling (Høyre), 2002-12-12:
Vår velstand er bygd opp hovedsakelig rundt det vi som nasjon klarer å skape ut fra våre naturgitte ressurser. Olje, gass, vannkraft, satsing på nye fornybare energikilder og en miljøvennlig energibruk gjør til sammen at Norge har alle forutsetninger for å bli Vest-Europas ledende energileverandør. Vi er et lite land i folketall, men store i forhold til våre naturressurser. Dette gir oss et helt spesielt og privilegert utgangspunkt. Vi har muligheten til å kunne kombinere rollen som foregangsland når det gjelder energi, med det å være et foregangsland når det gjelder miljø. Dette er en mulighet og et ansvar Regjeringen ikke bare tar på alvor, men som den har et aktivt og dynamisk forhold til. Eksempler på dette er bl.a. den intensive forskningen som gjøres i forhold til å kunne etablere gasskraftverk med CO2-håndtering. Lykkes vi her, er det ikke bare til glede for vår egen nasjon, men det vil være et vesentlig bidrag til reduksjon av klimagasser globalt. Denne satsingen avspeiler seg også i det framlagte forslaget til budsjett. Et annet eksempel er Regjeringens arbeid med havmiljø og tanken rundt helhetlige forvaltningsplaner, hvor aktiviteter innenfor petroleum og fiskeri kan balansere godt side om side, og hensynet til miljøet kan ivaretas på en god måte. I tillegg er fokuseringen på oljevernberedskapen og tiltak for å beskytte vår kystlinje høyt på Regjeringens agenda. Hendelsen med «Prestige» utenfor Spanias kyst er en kraftig påminnelse om alvoret rundt disse problemstillingene. Vi har en stor utfordring i arbeidet med å hente ut verdipotensialet av energinasjonen Norge. Det er selvfølgelig viktig at olje og gass blir pumpet opp av havet og genererer penger i statskassen. Selv om vi snakker om oljeutvinning i minst 50 år og uttak av gassforekomster i minst 100 år, er det viktig at vi klarer å utvikle både leverandørindustrien og de industrielle mulighetene råvarene gir oss for verdiskapning på land. Derfor er det et faresignal at oppmerksomheten knyttet til den norske olje- og gassvirksomheten gradvis synes å ha endret seg fra industriell utvikling til forvaltning av inntektene fra virksomheten. Vi må benytte mulighetene, og vi må være aktive i forhold til denne virksomheten som et verdiskapningsobjekt. Derfor er det positivt at Regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet fokuserer på rammevilkår for vår industri, gjennom stramheten i budsjettet for å stimulere til lavere rente, lavere kronekurs, skatte- og avgiftsreduksjoner samt lavere lønnsvekst, men også gjennom sin aktive vilje til satsing innenfor utdanning og forskning. Petroleumsvirksomheten er i høy grad en kunnskapsbasert næring, og vi vet at utfordringene i de mer modne deler av havområdene vil være å kunne øke utvinningsgraden innenfor eksisterende felter og stimulere til haleproduksjon. Regjeringen er opptatt av dette, og det viser også målet om å øke den gjennomsnittlige utvinningsgraden til 50 pst. for olje og 75 pst. for gass. Høyre stiller seg derfor bak forslaget om å be Regjeringen vurdere ulike former for langsiktig medfinansiering av forskning innen denne sektoren, herunder vurdere et petroleumsrettet forskningsfond. For hver prosent vi klarer å øke utvinningsgraden, øker statens inntekter til å kunne finansiere velferdsgoder betraktelig. Knapt på noe annet område vil sannsynligheten for å kunne hente store inntekter i forhold til hver forskningskrone brukt, være større. Det er urovekkende at norsk offshorerettet verftsindustri ser ut til å tape i kampen om enkelte typer av oppdrag, og siden prisforskjellen til verft innen EU i nyere tid har vist seg stor, noe eksemplet fra Aker Kværner Egersund viser, stiller vi oss sammen med flertallet og ønsker å få utredet hva årsaken til dette kan være. Videre er vi opptatt av at norsk leverandørindustri og norsk teknologi skal vokse og videreutvikle seg gjennom internasjonal vekst. I forslaget til budsjett kan nevnes eksempler innen to områder hvor staten direkte bidrar til dette. Det ene er gjennom økonomiske bidrag til INTSOK, og det andre som kan nevnes, er støtten til PETRAD. Innenfor begge disse organisasjonene har Regjeringen gitt en aktiv støtte. INTSOK har nettopp det mål å styrke det langsiktige grunnlaget for verdiskapning og sysselsetting i norsk petroleumsindustri gjennom fokusert internasjonal virksomhet. Dette arbeidet skjer bl.a. gjennom ulike fellestiltak for medlemsbedriftene, som møter, seminarer og delegasjonsreiser. Egne lokale rådgivere er bl.a. ansatt i viktige land som Angola og Nigeria, nettopp for at næringslivet skal kunne få best mulig innpass til mulighetene disse land kan by på. Det er positivt at Regjeringen økte sitt bidrag kraftig i 2002, og at nivået opprettholdes i budsjettet for 2003.