Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 1999-05-25:
St.prp. nr. 45 omtaler i all hovedsak framdrift og gjennomføring av saker som følger av tidligere vedtak, og komiteen har i de fleste sakene ingen merknader. Jeg vil derfor nøye meg med å kommentere noen få enkeltsaker, og starter med to som har skapt debatt. Det gjelder bompengeordningen i Bergen og framskynding av Trekantsambandet. Når det gjelder bompengeringen i Bergen, var den den første i sitt slag i Norge og omfatter utbygging av veinettet i Bergen sentrum. Bompengeinnkrevinga skulle gi et tilskudd på ca. 50 mill. kr årlig, og staten skulle gi et like stort ekstraordinært tilskudd på 50 mill. kr pr. år. Fram til 1998 har staten i tillegg bidratt med 1 587 mill. 1999 kr i ordinære bevilgninger. Totalt utgjør bompengene ca. 24 pst. av samlede investeringer fram til og med 1998. Det er derfor god grunn til å understreke at Bergen har en bompengeavtale med en svært høy statlig finansiering. Lokale myndigheter ønsker nå å fordoble takstene fra 1. november 1999 og forlenge bompengeperioden med et år. Staten vil følge opp sine bidrag for 1999 og 2000, og i 2001 skal staten bidra med 72 mill. kr. Kristelig Folkeparti har merket seg at det har vært uenighet om størrelsen på de ekstraordinære statlige bevilgningene. Bergen kommune har derfor avsatt midler på fond utover det staten til nå har gitt i ekstraordinære midler. Fondet utgjør i dag 65 mill. kr. Kristelig Folkeparti mener staten har oppfylt sine forpliktelser i henhold til St.prp. nr.118 for 1984-85, og mener derfor at hele fondet og avkastningen av det skal brukes til å bygge ut veinettet i Bergen, som forutsatt i bompengeavtalen. Kristelig Folkeparti har også merket seg at 45 mill. kr i ikke disponerte midler fra bompengeselskapet, etter ønske fra Statens vegvesen i Hordaland, er benyttet til Rv 555 Nygårdstangen Gyldenpris. Kristelig Folkeparti forutsetter derfor at et tilsvarende beløp overføres fra Hordaland fylkes ordinære riksveimidler i år 2000 og disponeres til prioriterte tiltak innenfor bompengeavtalen. Så konstaterer jeg med forundring at Høyre og Fremskrittspartiet vil stemme imot utvidelsen av bompengeordningen i Bergen. Høyre holder på krone for krone-prinsippet i ekstraordinære midler fra staten, på tross av den lave bompengeandelen på 24 pst. i Bergen. Jeg bare minner om at bompengeavtalen i Oslo er på 55 pst. og i Trondheim på 60 pst. bompengefinansiering. I rettferdighetens navn kan ikke Kristelig Folkeparti være med på å dele ut slike ekstraordinære gavepakker. Fremskrittspartiet er imot bompenger, og skriver i tillegg i merknaden sin at de er imot å sperre av hele områder uten at bilistene har et gratis valgfritt alternativ. Jeg har stor tro på ansvar kombinert med frie valgmuligheter, men med en slik ordning tror jeg at selv medlemmer av Fremskrittspartiet ville valgt gratiskorridoren framfor bomveien, med det trafikkaos det ville medført. Så over til Trekantsambandet og det gledelige at staten og bompengeselskapet har forhandlet fram en avtale om forsert åpning, som vil kunne gi innsparinger. Forseringa vil innebære at Stordabrua kan åpne i desember år 2000 og Bømlabrua tidlig i 2001 i stedet for i juli samme år. Staten vil isolert sett kunne spare 24 mill. kr ved forseringa, men har sagt seg villig til å dekke 8 mill. kr av ekstrautgiften. Bompengeselskapet dekker resten. Staten vil dermed kunne spare 16 mill. kr på prosjektet. Også her ønsker Fremskrittspartiet og Høyre å bruke mer av statens penger på tross av at det allerede er inngått en frivillig avtale om fordeling mellom staten og bompengeselskapet. At dette vil få konsekvenser for andre prosjekt som venter på finansiering, sier de samme partier selvfølgelig ingenting om. Til slutt vil jeg bare kort omtale to andre saker i St.prp. nr. 45. Regjeringa varsler at den vil komme tilbake med oppdaterte kostnader og et realistisk gjennomføringstidspunkt for veipakke Drammen i statsbudsjettet for år 2000. Videre vil departementet legge opp til at det blir gjennomført ei tilleggsutgreiing for en til to varianter av tunnel gjennom Gamlebyen, og legger dette fram for Stortinget senhøstes 1999. Det gjennomførte utredningsarbeidet viser at alle alternativer er svært komplekse og kostnadskrevende, med et investeringsbehov som varierer mellom 3,3 milliarder kr og 5,2 milliarder kr. Kristelig Folkeparti har forventninger til at det fortsatte utredningsarbeid skal bringe kostnadene ned på et mer realistisk og gjennomførbart nivå.