Nikolai Astrup (Høyre), 2020-12-17:
Koronakrisen har store konsekvenser for norsk økonomi og rammer alle næringer og sektorer over hele landet, også kommunesektoren. Gjennom hele koronakrisen har regjeringen vært tydelig på at vi skal stille opp for kommunene, og det har vi gjort gjennom flere tiltakspakker. Dermed har vi også gjort det mulig for kommunene å satse på gode barnehager, kunnskap i skolen og kvalitet i helse- og omsorgstjenestene, og samtidig håndtere en krevende pandemi med testing, isolasjon, smittesporing og karantene, som vi vet er kostbart og ressurskrevende. Kommunesektoren har hittil i 2020 fått mer enn 18,5 mrd. kr i ekstra overføringer og økonomiske tiltak som følge av koronapandemien. Dette inkluderer forslag om i alt 900 mill. kr som Stortinget behandler i dag. Disse pengene skal målrettes til de kommunene som har hatt størst utgifter. Jeg er glad for at det er bred oppslutning om forslaget i innstillingen fra komiteen. Det er viktig for regjeringen å ha tett samarbeid og god dialog med kommunene om den økonomiske situasjonen, og regjeringen etablerte sammen med KS derfor i vår en arbeidsgruppe som skal kartlegge de økonomiske konsekvensene av koronakrisen i kommunesektoren. Arbeidsgruppen skal jobbe frem til august 2021 og levere delrapporter underveis. Arbeidsgruppen leverte første delrapport 16. oktober, og der kommer det frem at det er enighet mellom KS og staten om at kompensasjonen fra staten samsvarer godt med kommunesektorens merutgifter og mindreinntekter som følge av korona så langt. Samtidig vet vi at mye er usikkert, og at noen kommuner har hatt høyere utgifter enn andre. De 900 mill. kr som i dag bevilges til kommunesektoren, må derfor målrettes mot kommunene med de største utfordringene. Det gjør vi ved at en vesentlig del av bevilgningen er skjønnsmidler. Det samme gjelder bevilgningene for første halvår 2021, som Stortinget vedtok 15. desember. Av de 900 mill. kr som i dag er foreslått bevilget til kommunesektoren, er 700 mill. kr ekstra skjønnsmidler til kommunene. Pengene skal fordeles av fylkesmennene til kommuner som har de høyeste utgiftene per innbygger knyttet til smittevern i 2020. 107 mill. kr er en styrking av kommunenes rammeoverføring i 2020, og pengene skal gå til stillinger som skal sikre at smittevernreglene for arrangementer, serveringssteder o.l. følges. 100 mill. kr er økte skjønnsmidler til fylkeskommunene for å sikre at fylkeskommuner med stor smitte kan gjøre et godt smittevernarbeid i videregående skole. Med regjeringens forslag til økte bevilgninger i nysaldert budsjett setter vi kommunesektoren i stand til å fortsette det viktige smittevernarbeidet. Representanten Karin Andersen tok også opp bostøtteordningen. Bostøtteordningen er ikke perfekt, derfor har vi denne uken satt ned et ekspertutvalg som skal gå gjennom ordningen. Det er lenge siden vi hadde en bred, god gjennomgang av denne ordningen. Det får vi nå, og i kjølvannet av det kan vi gjøre nødvendige endringer. Det er også viktig å si til representanten Lauvås at ja, kommunesektoren som sådan er kompensert for de merutgifter og mindreinntekter de har hatt, ut fra de beregninger som KS selv har gjort. Men det er selvfølgelig variasjoner mellom kommunene, og i morgen vil det komme til utbetaling nærmere 2 mrd. kr som skal gå til kommuner som har hatt store merutgifter som følge av korona. I tillegg vil arbeidet med å evaluere 2020 gå frem til april, da arbeidsgruppen kommer med en ny rapport for å oppsummere dette året.