André N. Skjelstad (Venstre), 2022-04-05:
Jeg er glad for at vi får på plass en helhetlig plan for hvordan vi skal nå bærekraftsmålene fram mot 2030. Norge må være en pådriver internasjonalt for oppfølging av bærekraftsmålene, og det er viktig at vi har et høyt nivå på at bistanden opprettholdes. Alle målene er viktige, men spesielt målene om klima og utdanning står Venstre nært. Kunnskap er grunnlaget for demokrati, verdiskaping og velferd. En av de beste investeringene samfunnet kan gjøre, er å investere i barns kunnskap og oppvekst. Regjeringen gjennomfører to dramatiske kutt til utdanning, både et kutt i bevilgningen for 2022 på 662 mill. kr og en halvering av Norges bidrag til det globale partnerskapet for utdanning, fra 3,7 mrd. kr til 1,85 mrd. kr for perioden 2021–2025. Dette skjer på tross av at et samlet storting ga tilsagn til denne bevilgningen i RNB i 2021. Høsten 2018 ble det innført en plikt for skolene til å gi intensivopplæring til elever som henger etter i lesing, skriving og regning i 1.–4. klasse. Vi legger til grunn at det følges opp i alle kommuner, til tross for at flere av partiene på venstresiden stemte imot en særskilt prioritering av lesing, skriving og regning på de første trinnene. Desentralisering og fleksible utdanninger er viktige tilbud for både unge og voksne i distriktene. Regjeringen Solberg la fram en strategi for desentralisert og fleksibel utdanning, og vi forutsetter at regjeringen Støre følger opp dette. Å gi elevene i skolen god kunnskap om klimaendringer er avgjørende for å skape forståelse av årsakene til klimaendringene, konsekvensene av et endret klima og evnen til å påvirke utviklingen. Både lokale og sentrale myndigheter, lærerutdanningene og lærerprofesjonene har et ansvar for å sikre at temaet bærekraftig utvikling gis et konkret, forskningsbasert og engasjerende innhold i skolen. Klima- og miljøutfordringer er blant de største utfordringene vi står overfor i vår tid. Verdens land har gjennom Parisavtalen forpliktet seg til å begrense den globale oppvarmingen ned mot 1,5 grader. Det vil kreve en enorm og hurtig omstilling av bl.a. kraftsystemer, transport og industri. Norge og norske virksomheter har gode forutsetninger for å bidra betydelig til det grønne skiftet globalt, bl.a. gjennom utvikling av ny teknologi, men regjeringen legger opp til det motsatte. Det må bli dyrere å forurense, billigere å være miljøvennlig og mer lønnsomt å utvikle ny teknologi og nye grønne arbeidsplasser. De siste årenes offensive klimapolitikk har bidratt til at utslippene har gått ned flere år på rad. Det er lagt godt til rette for nye industrielle klimasatsinger i Norge. Norges viktigste bidrag til å løse den internasjonale klimakrisen er vårt internasjonale arbeid. Dette gjelder både bevaring av regnskog, teknologioverføringer og opprettelse av et klimafond som gjennom de neste fem årene skal investere 10 mrd. kr i fornybar energi i utviklingsland. Venstre forventer at regjeringen Støre følger opp denne satsingen. Klimasamarbeidet med EU gjør at norske klimamål er langt mer forpliktende enn klimamålene fra 2008 til 2012 var. Dette innebærer også at Norge bl.a. må forholde seg til de årlige utslippsbudsjettene. Så er det, som representanten Kapur redegjorde for i et tidligere innlegg, blitt en inkurie vedrørende jordvernmålene. Derfor går jeg ikke noe mer inn på det, for jeg synes redegjørelsen til representanten Kapur var god. Tastaturfingrene har kanskje løpt litt for raskt for hodet, og det får man bare ta med i den sammenhengen. Ellers vil jeg også nevne at en av de store utfordringene framover, og en av dem som kanskje kan bidra til at vi når bærekraftsmålene raskere, selvfølgelig er matproduksjon, både innenfor landbruk og innenfor fiske. Det er korrekt nok som representanten Njåstad sa, at vi har mer enn nok av fisk, men jeg tror at den store utfordringen framover blir at vi er nødt til i større grad å fokusere på kortreist protein. Kortreist protein vil gjøre at det vi nå henter utenfra, vil vi kunne produsere selv, og da vil vi også la verden rundt oss ha større mulighet til å ha nettopp en slik utvikling som vi har i Norge. En av de store, store utfordringene framover vil være om vi har rent og nok vann. Norden er i en unik situasjon i så sammenheng; det er et av de få stedene i verden der vi har rent vann og nok vann. Dette er en utfordring, også fordi hele fotosyntesen selvfølgelig avhenger av vann og det vi tar opp gjennom plantene. Derfor vil mat være særs viktig framover.