Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2012-02-28:
Bakgrunnen for denne interpellasjonen er at Fremskrittspartiet er blitt kontaktet og gjort kjent med at det er flere som ønsker å etablere eller utvide bibelskoler, og som har fått avslag på dette hos Utdanningsdirektoratet. Dette har medført stor uforutsigbarhet og usikkerhet for skolene, og de har derfor behov for å få en avklaring på hva som er regjeringens politikk på området. Jeg håper at statsråden kommer med oppklarende svar på hva som er regjeringens politikk på området, slik at skolene vet hva de har å forholde seg til, og dermed slipper å bruke masse ressurser på bortkastede søknader og klagebehandling. Jeg vil bruke to konkrete eksempler på bibelskoler som har fått avslag: Den ene er Intro kirken, som tilhører pinsebevegelsen i Norge, og har menigheter flere steder i landet. Introskolen ønsker å starte bibelskole i Stavanger. Begrunnelsen for avslag, gitt 21. november 2011, var kun manglende dokumentasjon på bundet innskuddskapital til skolen. Dette er det senere sendt inn dokumentasjon på, og skal dermed være i orden. Den andre søkeren er Fjellheim Bibelskole i Tromsø, som er eid av Norsk Luthersk Misjonssamband. De ønsker å få utvide elevtallet på ettårskurset som de har, og opprette et nytt videregående andreårskurs. Skolen har fått godkjent læreplan og økonomi, men fikk avslag i brev av 15. desember 2011. Felles for begge skolene er at de har fått avslag hos Utdanningsdirektoratet, og avslaget begrunnes i brev av 16. februar 2011 som de har mottatt fra Utdanningsdepartementet. Brevet inneholder bl.a. fire nye konkrete kriterier som skal legges til grunn i behandlingen av søknader før godkjenning blir gitt. Dette er en betydelig endring sammenlignet med tidligere godkjenningspraksis av bibelskoletilbudet. De vesentligste endringene i brevet er følgende: samfunnets behov for skoletilbudet arbeidsmarkedets behov for opplæringen etterspørselen etter det aktuelle skoletilbudet blant utdanningssøkende ledig kapasitet ved tilsvarende skoler Disse kriteriene blir imøtegått og godt begrunnet av søkerne i klagebrev til direktoratet. Når det gjelder samfunnets og arbeidsmarkedets behov for skolene, vises det til at mange menigheter og kristne organisasjoner velger ledere og medarbeidere – både frivillige og ansatte – som har en relevant utdanning. Dette viser at samfunnet har behov for et slikt skoletilbud, og det bekreftes av uttalelser fra menigheter og kristne organisasjoner som er vedlagt søknadene. I tillegg foreligger det uttalelser fra bedrifter, organisasjoner og menigheter som sier noe om relevansen i bibelskolenes utdanning når det kommer til ansettelser i arbeidslivet. Når det gjelder ledig kapasitet ved tilsvarende skoler, kan det virke som om departementet ikke helt forstår hva en bibelskole er og hvor stort mangfold bibelskolene representerer, både med hensyn til verdigrunnlag og særpreg. Skolene henvender seg til både unge og voksne som har behov for og ønsker å få mer kunnskap om bibelske verdier. Dette behovet har økt etter at kristendomsundervisningen i grunnskolen er redusert. Det er også slik at mange som studerer ved en bibelskole, har bakgrunn fra andre utdanninger og yrker, men går på bibelskole for å kunne heve sin kompetanse innen kristen formidling, ungdomsarbeid, miljøarbeid og sjelesorg og for å kunne bli bedre kvalifisert til frivillig arbeid i menigheter og kristne organisasjoner. Begge skolene får beskjed om at det har vært en del ledig kapasitet ved andre bibelskoler, og at de som vil benytte seg av skoletilbudet, må flytte for å få skoleplass. Videre finner direktoratet etter en skjønnsmessig vurdering at det ikke i tilstrekkelig grad er behov for det omsøkte tilbudet. De nye kriteriene som er brukt for å begrunne avslagene, står i stor kontrast til det som den daværende komité uttalte i forbindelse med endring av voksenopplæringslovens kapittel 4, som omhandler bibelskoler: «Komiteen mener at det ved godkjenning av skolens læreplaner er viktig at det blir gjort etter kriterier der den enkelte skoles særpreg og verdigrunnlag får komme til orde. Komiteen mener skolens læreplaner skal realisere formålsparagrafen i loven, utformes i henhold til den enkelte skoles egenart og verdigrunnlag og være på nivå over grunnskoleopplæring.» Denne merknaden viser på en god måte forståelse og respekt for de ulike trossamfunnenes verdier og hva deres behov for å gi ulike skoletilbud ved sine skoler betyr. Likevel blir det i brevet som departementet har sendt, presisert følgende: På bakgrunn av forutstående forutsetter departementet en noe strammere godkjenningspraksis etter kapittel 4 i voksenopplæringsloven enn hva som var tilfellet etter opphevede kapittel 6A i privatskoleloven. Rett før jul i 2011 fikk ACTA bibelskole, som drives av IMI Kirken og er den eneste av landets menighetsbibelskoler innenfor Den norske kirke, medhold i sin klage på avslaget som var gitt etter de nye retningslinjene. Med bakgrunn i dette er det flere skoler som nå øyner håp om å få godkjent sine søknader etter tidligere praksis, der direktoratet godkjente læreplanene og tok hensyn til de ulike behovene som skolene skal ivareta. Nå håper jeg at svaret fra statsråden inneholder tydelige avklaringer på hvilke godkjenningsregler som gjelder, slik at skolene vet hva de har å forholde seg til.