Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2001-06-12:
Det er mange interessante forslag vi skal ta stilling til gjennom dette Dokument nr. 8-forslaget som kommer fra SV. Jeg er enig i at særlig utfordringene på ungdomstrinnet er store og vil kreve spesiell oppmerksomhet framover. Det kunne derfor vært fristende å kaste seg ut i valgkampen med én gang og komme med de store løftene. Kristelig Folkeparti ser også behovet for økte ressurser og tar opp dette i budsjettsammenheng, hvor det hører hjemme. En god skole skal formidle kulturarv, verdier og kunnskap og hjelpe barn til mestring, utfoldelse og utvikling. Et trygt skolemiljø med gode skolelokaler stimulerer barn og unge til bedre læring. Kristelig Folkeparti mener skolen trenger både en indre og en ytre opprustning. Når hovedtyngden av bygginvesteringene i eldreomsorgen er over, må innsatsen rettes sterkere mot skolen. I fjor ble det satt i gang 80 lokale forsøk i norsk skole. Det gir økt engasjement når man får muligheter til å kunne prøve alternative løsninger som en mener er bedre egnet for den faktiske situasjonen. Utvikling lokalt gir også både elever og foreldre tilhørighetsfølelse fordi skolen da oppleves som deres egen. Sentrumsregjeringen fikk gjennomslag for viktige tiltak med det mål å snu skolepyramiden, dvs. at utviklingen av skolen i større grad blir lagt i hendene på den lokale skolen, slik at sentralstyringen reduseres. Kristelig Folkeparti ønsker at storting og regjering konsentrerer seg om rammer for hva skolen skal lære, og overlater til lærerne å bestemme hvordan dette skal læres. Særlig er ungdomstrinnet kommet dårlig ut i de siste års reformer, som 6-årsreformen og Reform 94. Mange ungdomsskoler sliter med dårlig vedlikeholdte skolelokaler, og nye arbeidsmåter stiller også nye krav til utformingen av lokalene. Det er derfor viktig at kommunene tar hensyn til dette ved fornyelse av skoleanlegg. Noen kommuner har allerede satset på investeringer i moderne skolebygg, som Presterød ungdomsskole i min egen by. De trenger heller midler til indre investeringer, som mer IKT-utstyr osv. Det må da være opp til de lokale myndigheter å se hvor nye midler bør investeres. For å utvikle en god skole trenger vi dyktige lærere. Lærerrollen må styrkes ved at lærerne kan konsentrere seg mer om selve undervisningen. Andre yrkesgrupper kan hjelpe til med bl.a. sosialpedagogiske tiltak. Vi må bidra til at læreryrket blir verdsatt og respektert. Da er det også viktig at etter- og videreutdanning for lærere sikres, slik at vi kan møte de nye utfordringene. Når lærerutdanningen skal vurderes på nytt neste år, bør også skole-hjem-samarbeid vektlegges sterkere i lærerutdanningen, og likeså bør det legges til rette for en differensiert lærerutdanning, både med tanke på elevtrinn, tema og faglig fordypning. Kristelig Folkeparti vil at et godt skolemiljø for elevene skal sikres ved lov, og vil komme tilbake til dette når Regjeringen kommer med sitt forslag. Kristelig Folkeparti satser på en god offentlig skole med høy kvalitet. Den offentlige grunnskolen skal være gratis, slik opplæringsloven § 2-1 sier, og vi regner med at skoleeierne følger opp dette. I NOU 2001: 6, «Oppvekst med prislapp?», finner vi flere tiltak mot kommersialisering og kjøpepress mot barn. Det oppfordres der til å la skolen være en frisone for kommersiell påvirkning i barns hverdag. Men da er det viktig at det offentlige gir tilstrekkelig midler til det fysiske miljø og til undervisningsmateriell, og at vi styrker oppvekstvilkårene for barn og unge. Utvalget understreker at skolen er et offentlig ansvar, grunnskolen skal være gratis, og lærebøker skal være fri for reklame. Et annet tiltak er å organisere verdidebatter i skolen. Det vil bidra til den bevisstgjøring mange etterlyser i forhold til skolens sentrale rolle som verdiformidler i vårt samfunn. Dette er nyttige bidrag som Kristelig Folkeparti støtter. Privatskoler er for Kristelig Folkeparti ingen trussel, men alternativ for de foreldre som ønsker andre muligheter for sine barn når det gjelder alternativ pedagogikk eller livssyn. For å ivareta foreldreretten mener vi at disse skolene også må ha livets rett. I dette Dokument nr. 8-forslaget som SV fremmer, tas det til orde for en sterkere vektlegging av ressurser til grunnskolen. Jeg er glad for at komiteen har samlet seg om forslaget, som går ut på å vise stor fleksibilitet ved godkjenning av forsøk etter opplæringsloven § 1-4, slik at det ikke stilles krav om at alle forsøk skal ha endring i regelverket som formål for å kunne godkjennes. For Kristelig Folkeparti er skoleutvikling viktig, men utvikling vedtas ikke – den skapes. Jeg vil til slutt ta opp det forslaget der Kristelig Folkeparti er medforslagsstiller.