trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-06-11:
Representanten Jan Tore Sanner uttrykte her at en utbytteskatt forutsetter at formuesskatten må ned. Det høres veldig bra ut, og det er det også Fremskrittspartiet har sagt, at dersom vi i det hele tatt skal gå inn og vurdere en forbedret modell for utbytteskatt, må det forutsette at vi får klare forpliktelser på og sikkerhet for at formuesskatten blir redusert. Dette kjørte vi også fram i forhandlinger, men der var konklusjonen at det var ikke regjeringspartiene villige til å gå inn for. Derfor synes jeg det er nokså forunderlig at Jan Tore Sanner her hevder at utbytteskatten forutsetter at formuesskatten må ned. Det som skjer dersom vi får et sosialistisk flertall, er jo selvfølgelig at de kommer viftende med at her har Høyre foreslått en utbytteskatt, her har Høyre foreslått et bredere grunnlag for eiendomsskatt, og da vil det selvfølgelig bli foreslått på nytt. Når det derimot gjelder de andre skattelettelsene som Høyre og regjeringspartiene har gått inn for, vil jo ikke de bli gjennomført, sannsynligvis ikke i det hele tatt. Så det er den dystre utsikten her. Derfor var det veldig viktig for Fremskrittspartiet å presse fram at vi måtte få en betydelig reduksjon i formuesskatten allerede i inneværende stortingsperiode, dersom det skulle være aktuelt å støtte en forbedret modell for utbytteskatt. Når det gjelder dette som Heidi Larssen var inne på, er det helt klart at vi ikke ser det store problemet med å redusere overskuddet på statsbudsjettet ved å gi skattelette. Dette på grunn av at vi tror på de dynamiske virkningene, vi tror at skattelette vil skape vekst i økonomien, det vil føre til verdiskaping som gjør at det det koster i år 1, vil være atskillig mer enn det det koster i år 10. Jeg synes nok også at Høyre nå bør bestemme seg for om de tror på de dynamiske effektene av skattelettelser, eller om de ikke tror på disse effektene.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-11:
SV og Arbeiderpartiet har stått sammen om flere viktige ting i innstillingen. Det gjelder ikke minst ønsket om å fjerne delingsmodellen og ønsket om å innføre utbytteskatt, og et felles standpunkt om å avvise Regjeringens usosiale skatteletteforslag. Det er imidlertid også noen punkter der vi har skilt lag, og det er særlig ett som har forundret oss. Det har i den senere tid kommet fram at en rekke store multinasjonale selskapers datterselskaper i Norge i praksis ikke blir skattlagt i det hele tatt. Store konserner skatter null av sine overskudd i Norge ved - sannsynligvis - å flytte deler av overskuddet utenlands gjennom såkalte internprisingssystemer. Nå har en forsker ved BI lagt fram en rapport omtalt i Morgenbladet i dag som anslår omfanget av internprising bare i små og mellomstore utenlandskeide bedrifter til flere hundre millioner kroner i tapte skatteinntekter hvert år, i tillegg til at dette selvfølgelig gir store ulemper for norske selskaper som konkurrerer med disse.(Presidenten klubber.) Vi er forundret over at Arbeiderpartiet ikke har sluttet seg til vår merknad hvor vi ber Regjeringen om å reise denne problemstillingen i proposisjonen. Betyr det at Arbeiderpartiet ikke lenger synes at dette er et problem, eller betyr det at man vil sette dette på dagsordenen i en annen sammenheng? (Presidenten klubber.)
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-11:
Det er tydelig at Høyre har tenkt å gjøre spørsmålet om boligskatt til et valgkamptema og et velgeragn. I den forbindelse kan det være et poeng å påpeke den historiske begrunnelse som fordelsbeskatningen av bolig har vært for rentefradraget, og det er et faktum at rentefradaget for veldig mange av landets boligeiere er en vesentlig viktigere positiv økonomisk faktor enn boligbeskatningen er en negativ faktor. Erfaringer fra andre land i Europa som har gjort det Regjeringen nå vil gjøre, drastisk å redusere eller fjerne boligbeskatningen, har vært at boliginvesteringene har økt til et nivå der man over tid har sett seg nødt til å fjerne rentefradraget. Hvilken garanti har boligeierne for at dette over tid ikke fører til at rentefradraget forsvinner, slik at lettelsen som Svein Flåtten vil gi på dette området, med tiden blir en svær baksmell for mange?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-11:
Regjeringens forslag har en fordelingsprofil som må smerte Kristelig Folkeparti, i hvert fall hvis partiet er gjenkjennelig etter et par års hopehav med Høyre. Her framstår Regjeringen nok en gang som de velstående, middelaldrende menns regjering, med konkrete løfter til de gruppene som vi vet har mest i samfunnet allerede, og som vil forsterke forskjellene mellom sosiale klasser, mellom aldersgrupper og mellom kjønn. For dem som sitter ved andre enden av bordet, er det lite konkret, særlig fordi vi vet så lite om hva som vil bli utfallet av Regjeringens forslag til fjerning av fradrag. Et av de vedvarende løftebrudd som regjeringspartiene heller ikke denne gangen har gjort noe med, er løftet, særlig til ungdom, om å heve frikortgrensen og gi en mindre skattebelastning for dem som tjener noen få kroner på sommerjobber og deltidsjobber. Tvert imot har Regjeringen i meldingen ikke tatt avstand fra Skauges forslag om å fjerne frikortet helt. Kan Kristelig Folkeparti nå legge den ballen død og love at frikortet vil bestå?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-11:
Senterpartiet og SV har vært enige om mange ting i innstillingen. Det er imidlertid særlig én ting som vi lar oss forundre over, og det er at Senterpartiet nok en gang er del av det flertall som til tross for fine formuleringer om nøytralitet og bredde i skattegrunnlaget slutter seg til en skattesubsidiering av rederiene. Her står vi altså overfor en næring som bruker utflytting som trussel for å skaffe seg privilegier, og som istedenfor å bli møtt med krav om å ta samfunnsansvar, blir møtt med skatteamnesti av flertallet på Stortinget. Spørsmålet er jo hvorfor Senterpartiet fortsetter med å ha dette hjertelige forholdet til Rederiforbundet, og om det ikke er andre som mer fortjener Senterpartiets omtanke, enn rederne.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-11:
Venstre pleier å framstille seg selv som de små og mellomstore bedriftenes parti. I den forbindelse er det relevant å ta opp noe som man har vært inne på før i dag, nemlig at det nå er lagt fram en veirapport som viser at det også for utenlandskeide, mindre bedrifter ser ut til å foregå mye bruk av såkalt internprising og flytting av overskudd ut av landet. For bare to av de bransjene som her er undersøkt, mener man at skattetapet kan være så stort som 800 mill. kr. Bedriftsforbundet går hardt ut i Morgenbladet i dag og sier at det er "uforståelig" at Regjeringen ikke er mer offensiv for å få fram tiltak mot dette, også fordi det selvfølgelig er en stor konkurranseulempe for norske selskaper i de samme bransjene som skal konkurrere med utenlandskeide foretak som kan operere med helt andre marginer. Venstre er et av de partiene som tidligere har uttalt at man ville gå inn i denne problemstillingen. Allikevel opplevde vi fra SVs side at vi ikke fikk noen støtte til den merknaden som vi la fram i forbindelse med skattemeldingen. Og da er spørsmålene: Når synes Venstre det er passende å komme tilbake til dette? Og er Venstre uenig med Bedriftsforbundet i at dette er noe som det må tas tak i så fort som mulig?
Svein Flåtten (Høyre), 2004-06-11:
Jeg har forståelse for at representanten Svein Roald Hansen beklager at det går sent med skattelettelser. Da Stoltenberg-regjeringen varslet 12 milliarder kr i skatteøkninger, tror jeg de fleste syntes det ville ha vært strålende om man hadde gått andre veien - med 30 milliarder kr i lettelser - selv om man la inn en liten forsinkelse. Til spørsmålet: Det er jo ikke slik at skattelettelser betyr kutt i alle sosiale ordninger for veldig, veldig mange. Det det betyr, er at man stimulerer næringslivet, man stimulerer til arbeidsinnsats, man øker verdiskapingen. På den måten øker skattegrunnlagene. Virksomheten i samfunnet øker, og totalresultatet blir bedre for alle, ikke dårligere.
Svein Flåtten (Høyre), 2004-06-11:
Det er riktig som representanten Hagesæter sier, at Fremskrittspartiet støtter skattelettelser. Det sier man også i den innstillingen som nå foreligger, etter at man har brukt svært lang tid på å si at man ikke vil bidra til å få til systemendringer som kan gjøre forholdene bedre for norsk nærings- og arbeidsliv. Jeg håper ikke at Hagesæters kommentar innebærer at Fremskrittspartiet nå har lagt om sin skattepolitikk. Selv om man har argumentert sterkt mot vårt forslag til skattereform, har jeg vel oppfattet at man fortsatt er for skattelettelser. Det vil jo da være interessant å vite om det er slik i Fremskrittspartiet at man f.eks. bare er for en hel avvikling av formuesskatten, eller om man også er for avvikling av deler av formuesskatten. Jeg tror velgerne ved neste valg vil være interessert i svar på den type spørsmål.
Svein Flåtten (Høyre), 2004-06-11:
Det er ingenting i meldingen som sier noe om at rentefradraget skal fjernes. Tvert imot, det har fra Regjeringen vært gitt uttrykk for at det skal bestå. Rentefradraget er ikke på samme plan som de andre fradragsordningene som nevnes i meldingen. Det som er poenget med å sanere i fradragene, er å få de såkalte støtteordninger inn på budsjettene, og at utgifter til inntekts ervervelse blir liggende i skattepolitikken. Rentefradraget har en helt annen innretning, og vil derfor ikke bli omfattet av den saneringen som etter hvert vil komme.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Det er ikke mulig gjennom innlegg i denne debatten å tilsløre den realitet at for det første gjenstår det mye arbeid med disse skattemodellene før de kan vedtas, og for det andre er det ganske lite Regjeringen har et flertall bak seg for i denne innstillingen. Skattemeldingen er like mye en melding om store skattelettelser til dem som ikke trenger det, som den er en melding om et nytt og bedre skattesystem. Meldingen viser også at Regjeringen ikke greier å innfri løftene fra Sem-erklæringen om 31 milliarder kr i lettelser i denne perioden, men de må også bruke halve neste periode. Så varsles det at neste skritt er at det skal ryddes opp i avgiftene, som det heter. Det samlede skatte- og avgiftsnivået i Norge ligger på linje med gjennomsnittet i de 15 gamle EU-landene. Når skal Høyre ta innover seg at det er en nær sammenheng mellom skatte- og avgiftsnivået og nivået på det vi betaler over skatteseddelen for viktige velferdstjenester som barnehage, skole, eldreomsorg, sosialomsorg og helsevesen?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Arbeiderpartiet og Senterpartiet er enige om mye i innstillingen, men Senterpartiet har en del - skal vi kalle det - spesialforslag i tillegg. Det gjelder skillet mellom næringsformue og annen formue. Det gjelder større lokal beskatningsrett også på alminnelig skattesats, i tillegg til eiendomsskatt. Nå skulle det skje etter folkeavstemning, så det blir vel ikke noe utbredt fenomen i så fall. De ønsker en geografisk differensiering av avskrivningssatser, lavere selskapsskatt i omstillingskommuner i ti år og et differensiert risikotillegg i skjermingsrenten for aksjonærmodell. Dette er ikke akkurat noe bidrag til å få et mer oversiktlig skattesystem. I tillegg varsler Senterpartiet at man bør redusere de personrettede avgiftene. Særavgiftene gir ca. 70 milliarder kr i inntekter. Hvor store reduksjoner er det Senterpartiet tenker seg på det feltet, og hvordan har de tenkt å dekke det inn? Jeg oppfatter nemlig ikke at Senterpartiet er noen stor forkjemper for et betydelig lavere skatte- og avgiftsnivå.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Det uheldige med denne saken er at vi får en debatt hvor skattesystem og skattenivå blandes sammen. Det er bred enighet om at det ville være ønskelig å få et bedriftsskattesystem som kan gjøre delingsmodellen overflødig. Det er også bred enighet om viktigheten av å redusere forskjellen i marginalskatt på arbeidsinntekt og kapitalinntekt. Jeg tror også det kunne vært bredere grunnlag for enighet om formuesskattens plass i vårt skattesystem hvis Regjeringen hadde fulgt opp Skaugeutvalgets anbefaling om å se formuesskatt, boligskatt og eiendomsskatt i sammenheng. Det har Regjeringen ikke gjort, og det bidrar til den sterkt usosiale skjevheten som ville blitt resultatet av Regjeringens forslag. Arbeiderpartiet mener det er viktig at vi har et skattesystem som både bidrar til størst mulig verdiskaping og en rettferdigere fordeling, og som kan finansiere gode, felles velferdstjenester. Disse målene kan ikke rives fra hverandre. Derfor er det også gledelig at det er bred enighet om å gjeninnføre skatt på aksjeinntekter også på mottakers hånd, og en skattemodell for aksjeselskaper som gjør det mulig å oppheve delingsmodellen for disse. Det varsles i meldingen at det nå er særavgiftene som står for tur. På dette området er jo skattenivået økt i denne perioden. Selv om noen avgifter er satt ned, er andre økt og en ny avgift introdusert. Særavgiftene utgjør betydelige beløp, vel 70 milliarder kr, om vi ser bort fra momsen. Arbeiderpartiet er enig i at det er behov for å gå igjennom særavgiftene, først og fremst for å gjøre noe med avgifter som er konkurransevridende, og som ikke har noen annen begrunnelse enn å skaffe inntekter. De bransjene som har ulike særavgifter, har bedt om en samlet gjennomgang. Jeg tror det hadde vært nyttig, ikke minst for å forankre eventuelle endringer i næringene som berøres. Erfaringene fra Regjeringens forsøk i revidert nasjonalbudsjett på å fjerne avgiften på engangsemballasje for drikkevarer bekrefter et slikt behov. Her var næringen sterkt splittet, men man var enige om én ting: Skal det gjøres, så ikke gjør det nå. Det er jo godt gjort å finne den avgiften som skaper splid i det næringslivet som berøres, når man først foreslår å fjerne en avgift. I skattepolitikken vil det sannsynligvis alltid gå et skille mellom høyre og venstre side i politikken. Det hadde vært ønskelig om dette skillet kunne begrenses til å gjelde skattenivå og utjevning. Det burde vært mulig å få en bred enighet om skattesystemet. Når det ikke viste seg mulig denne gang, må Regjeringen ta et stort ansvar for det, når de la fram en melding om nye milliarder i skattelettelser som ville forsterket den politikk vi har sett til nå: størst lettelser for dem som trenger det minst, mens de med lavere og midlere inntekter ville måttet dekke inn lettelsene gjennom færre fradragsmuligheter. Dette er tradisjonell høyrepolitikk, som det må søkes støtte for andre steder enn hos Arbeiderpartiet.
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Gjermund Hagesæter sa at lågare skatt vil skapa fleire arbeidsplassar. Ja, det er god retorikk. I den teoretiske verda fungerer det sikkert slik, men i praksis er det ikkje heilt slik. Vi ser at reduserte skattar i år førte til at Regjeringa kutta på alt det som vi skulle leva av i framtida, både nyskaping og utvikling - så det er nok ikkje slik. Regjeringa vil altså gje 12 milliardar kr i skattelette. Eg hørte av innlegget til Gjermund Hagesæter at det vert fleire titals milliardar i tillegg, dersom Framstegspartiet får gjennomslag for sin skattemodell for å redusera skattane. Då er spørsmålet mitt: Det må jo finnast eit motstykke til all denne skatteletten. Kva er det Framstegspartiet vil kutta på? No må dei seia det òg. Er det høgare eigendelar for folk som no tener mykje, fordi dei får stor skattelette? Er det reduksjon med omsyn til skule, er det kutt i eldreomsorga, eller er det kutt på samferdsel? Alle reknestykke har ei motside.
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Skatten er viktig for å skaffa inntekter til fellesutgifter, seier representanten Tørresdal. Det er eg veldig einig i. Så seier ho òg at vi skal koma tilbake til alt dette som går på frådrag. Det kan ein ikkje seia nokon ting om no, for det skal koma i budsjettet. Men det som ein kan seia noko om no, er iallfall at ein skal gje 12 milliardar kr i skattelette. Det er ikkje vanskeleg å seia no, for det går på frådraga, og at skatten skal verta mindre for folk. Men er ikkje representanten Tørresdal då litt uroleg for at det her kan verta litt manko på pengar til fellesutgiftene? Vi ser det i budsjettet som vi skal behandla neste veke, at det har vore eit slit å få pengar igjen til nyskaping og til innovasjon for næringslivet så vi kan skapa fleire arbeidsplassar. Det har ikkje vore mykje rom for å skaffa endå meir pengar til helse og til skule, så det bør uroa representanten Tørresdal at vi reduserer på inntekta.
Heidi Larssen (Høyre), 2004-06-11:
Etter å ha lest merknadene til Fremskrittspartiet har jeg et par spørsmål som jeg håper at representanten Hagesæter kan hjelpe meg med. Det er for så vidt noe av det samme som Ranveig Frøiland var inne på. Fremskrittspartiet vil "fjerne formuesskatten, eiendomsskatten og arveavgiften" og boligskatten. De ønsker ikke skatt på aksjeutbytte, er skeptiske til utbytteskatt, og lønn og utbytte skal beskattes likt. Det vil altså tilsi ingen skatt hvis man skal likebehandle. Man skal også begrense særavgiftene. Da blir det ikke så mye igjen å betale til alle de gode formålene som Fremskrittspartiet stadig ønsker å bevilge mer penger til. Spørsmålet mitt er: Hvordan ønsker Fremskrittspartiet å finansiere fellesforbruket? Hvis man ikke betaler skatt, hjelper det jo ikke så veldig mye at man tror på de dynamiske effektene av skattepolitikken. Er det økt moms Fremskrittspartiet ønsker, eller er det å bruke alle oljepengene med en gang?
Heidi Larssen (Høyre), 2004-06-11:
Det finnes ingen upersonlig verdiskaping. Alle verdier vi har til investering og forbruk, er i utgangspunktet skapt av enkeltmenneskers arbeid. Sparte verdier har så gitt kapital, som bidrar til ytterligere verdiskaping, igjen i kombinasjon med enkeltmenneskers arbeid. Når jeg sier dette nå, er det fordi det etter debatten i dag virker som om venstresiden, her representert ved Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, mener at verdier til forbruk og investeringer tilhører det offentlige, og at det så er det offentliges gavmildhet som gjør at norske husholdninger får penger til disposisjon. Det er derfor logisk galt for dem at det offentlige system gir skatteletter. Det er det offentlige som gir enkeltmennesker større eller mindre inntekter. Omfanget av skatte- og avgiftsnivået er et av de viktigste verdivalgene i et moderne samfunn. Det samme gjelder spørsmålet om vår generasjon kan tillate seg et forbruk som det ikke er grunn til å regne med at vår økonomi vil tillate, av hensyn til kommende generasjoner. Disse to forholdene trekker opp en markant grense både mellom høyre- og venstresiden i norsk politikk og mellom Høyre og Fremskrittspartiet. Høyre mener altså at hver generasjon skal overlate den kommende et rikere og mer bærekraftig samfunn. Det er vanskelig å se at Fremskrittspartiet kan oppnå dette med sin lav skatt- - eller helst bort med skatt - og høyt forbruk-modell. Høyre mener at spredning av verdier og en desentralisert beslutningsmodell er den beste garantien for et godt samfunn. Maktkonsentrasjon bør unngås så langt det er mulig. Det virker det ikke som venstresiden synes er nødvendig, med deres ønsker om en altomfattende offentlig sektor. Høyre har i tillegg stor tillit til at enkeltmennesket, den enkelte husholdning og den enkelte bedrift fatter gode og langsiktige beslutninger som gagner samfunnsutviklingen. Vi mener det er bevist i utallige sammenhenger at det ikke er slik at hver krone som blir tilført en familie, er en krone som går til uvettig forbruk, kanskje snarere tvert imot. Vi tror på at det enkelte menneske har evne til å fatte gode beslutninger for seg selv og sine omgivelser, og vi tror ikke at staten alltid vet hva som er best for den enkelte. Vi vil ikke ha et samfunn der mangfoldet og muligheten til å velge annerledes forsvinner. Da forsvinner også friheten. Vi kan ikke skille mellom økonomisk og politisk frihet. Derfor er dette noe av begrunnelsen for at vi nok ønsker et lavere skattetrykk enn venstresiden, og også fordi vi har et annet ideologisk utgangspunkt når det gjelder hvem verdiskapingen i et samfunn tilhører.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-11:
Det er dessverre akkurat det vi har gjort. Vi har lest hva Fremskrittspartiet faktisk skriver. Det gjør oss kanskje litt urolige, for å si det forsiktig, hvis dette partiet skulle få noen makt og innflytelse. I tillegg til alle disse skattene og avgiftene som fru Larssen gikk nøye igjennom, ønsker man også å fjerne store deler av toppskatten. Man skriver polemisk om progressiv beskatning, og at dette er svært uheldig for inntektsfordelingen, og kaller det dynamisk skattepolitikk. På 1980-tallet ble det kalt voodoo-økonomi og ble praktisert av bl.a. Margaret Thatcher og ikke minst Ronald Reagan med stor suksess. Man lyktes å få arbeidsledigheten opp på et nivå som man ennå ikke har klart å fjerne den fra. Det betyr at veldig mange av disse dynamiske effektene i realiteten ikke er en del av virkelighetens verden. Mitt spørsmål til Hagesæter er egentlig om han kan gi meg et eksempel på et land som har skapt mer velferd for borgerne og færre arbeidsledige med denne typen voodoo-økonomi. Den eksisterer ikke i virkelighetens verden, og det er vel kanskje slik at heller ikke Thatcher gikk så langt som å fjerne progressiviteten i skattesystemet. Det er mulig at Hagesæter kanskje synes at Margaret Thatcher var litt for sosialistisk, hva vet jeg?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-11:
Når det gjelder tro og livsløgn for Fremskrittspartiets vedkommende, tror jeg det er to sider av akkurat samme sak. Til representantens spørsmål: Vi ønsker en kapitalbeskatning som er mer rettferdig, og som også er videre enn bare en ren aksjonærbeskatning. Aksjonærmodellen har fordeler ved seg. Man innfører nå et skattemessig prinsipp som vi er enig i. Men vi hadde gjerne sett at det var utredet andre modeller, og Skauge-utvalget er også inne på flere ulike modeller for kapitalbeskatning som har en bredere basis, men som selvfølgelig kan dimensjoneres slik man vil, med bunnfradrag. Aksjonærmodellen, særlig det som går på skjermingsfradraget og friinntekt, har store svakheter ved seg, svakheter som også påpekes i flertallets merknader. Vi synes at det er positivt at man nå endelig innfører en modell, og som representanten Rudihagen helt riktig sier, har vi subsidiært gitt vår tilslutning til det, men vi ønsker primært en mer rettferdig kapitalbeskatningsmodell. Den er ikke ferdig utredet. I likhet med mange andre ting i denne meldingen er den bare skissepreget. Derfor har vi også bare skissert hvordan en slik modell kan utformes.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-11:
Det er vanskelig å se for seg en modell, slik som f.eks. den Regjeringen foreslår, som har omtrent lik sats, med så store hull som denne modellen har. Vi erkjenner at vi ikke ønsker å gi så store skattelettelser til dem med høye inntekter ved reduksjon i toppskatten. Vi mener det er sosialt uriktig og urettferdig. Vår modell vil selvfølgelig ha i seg en mulighet for tilpasning, som alle modeller rent faktisk har. Det satsforslaget som vi har, som vi ikke har presentert annet enn skissemessig, vil ha i seg omtrent trygdeavgifter i differanse. Det betyr at de som velger å ta dette som kapitalinntekt og ikke som arbeidsinntekt, dermed heller ikke vil få de fordelene som ligger i det å skatte noe som arbeidsinntekt, nemlig de trygderettighetene som følger med når man betaler trygdeavgift. Vi klarer ikke å lage et skattesystem som ikke noen smartinger vil være i stand til å lage tilpasninger av. Vårt skisserte skattesystem vil også ha store muligheter for tilpasning. Men vårt system vil ha den grunnleggende forskjellen fra Regjeringens at det er rettferdig, og rettferdighet i skattesystemet er i seg selv det viktigste.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-11:
Jeg registrerer at det finnes ikke den næring i Norge, kanskje med unntak av norske bønder, som Fremskrittspartiet ikke ønsker å gi skattelettelser. Hvis Norges mest formuende banker på døra til Hagesæter og kompani og sier at vi har bruk for skattelettelser, får de det. Fremskrittspartiet var det eneste partiet i denne salen - så vidt jeg oppfattet det - som mente at oljenæringen nå hadde et berettiget krav på å få lettelser i størrelsesordenen 10 milliarder kr. Det syntes de var helt legitimt. Fremskrittspartiet sier bare ja og amen. Rederinæringen i Norge er en næring som er kraftig subsidiert av norske skattebetalere. Jeg er forbauset over at en av våre stolte og eldste næringer har gjort seg avhengig av offentlige subsidier for å kunne bli her. Det står enhver næringsvirksomhet fritt å flytte hvis man ønsker det. Det kan vi ikke hindre med skattesystemet. Vi ønsker at de skal bli i Norge. Det norske samfunnet gir i betydelig grad noe tilbake gjennom sosiale velferdsordninger. Det vi registrerer, er at rederiene gir lite tilbake til oss i form av skatteinntekter til den norske stat. Jeg er forbauset over at rederiene opptrer på den måten de gjør, når de er så lite villige til å gi noe tilbake til det norske samfunn.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-11:
Jeg forstår at statsråden er offensiv i sitt forsvar for en skattemelding som det ikke ble så all verdens mye ut av. Så langt jeg har klart å registrere i offentligheten, er det vel bare Regjeringen selv som klarer å se at det her finnes noe som helst å skryte av for Regjeringen. Realiteten er at dette er et betydelig prestisjenederlag innenfor et av Regjeringens kjerneområder. At Regjeringen ønsker å gå videre med det som de selv likevel har ønsket å gå videre med, står jo Regjeringen fritt, uavhengig av hva som står i denne innstillingen. Men hvis man leser den innstillingen, kan det ikke forstås på noen annen måte enn det norsk presse har forstått det som, og det som opposisjonen i Stortinget har forstått det som, nemlig et betydelig prestisjenederlag på Regjeringens viktigste områder. Jeg har tenkt å utfordre statsråden på et lite område som det ikke er fokusert stort på i debatten. De store reformforslagene er nå debattert i Stortinget i flere timer, men det er én ting som forbauser meg, og det er hvilken begrunnelse Regjeringen har for å fjerne frikortgrensen for ungdom. Dette er en sak som har vært lite påaktet i innstillingen og lite påaktet i den offentlige debatten, men ut fra hva Regjeringen har sagt gjennom mange år, og ut fra det som er en alminnelig rettferdighetsbetraktning, vil jeg spørre statsråden: Hva er begrunnelsen for dette?
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Først ein liten korreksjon: Salig Ibsen snakka ikkje om å ta trua frå gjennomsnittsmennesket, men utan spesiell referanse til Gjermund Hagesæter og Framstegspartiet er det riktig at det i "Vildanden" heiter: "Tar De livsløgnen fra et gennemsnitsmenneske, så tar De lykken fra ham med det samme". Elles må eg seie til representanten Djupedal at SV og Arbeidarpartiet jo står i hop om det meste når det gjeld synet på skatt, formålet med skatten og skattesystemet slik Djupedal skisserte det, å skape velferd i samfunnet, få ei betre omfordeling, og også innretninga på skattesystemet. Vi har jo heile tida òg stått i hop i synet på skatt på utbyte. Det er om å gjere å få til ei meir rettferdig skattlegging av kapital og ei betre omfordeling. Det har SV heile tida vore veldig tydeleg på. No sluttar dei seg òg i innstillinga til aksjonærmodellen, som gir eit meir permanent gjennomslag for ein utbyteskatt. Men når ein les innstillinga og høyrer på Djupedal her no, er det mildt sagt noko dunkelt. Kva er det eigentleg SV meiner i denne saka?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2004-06-11:
Representanten Djupedal er åpenbart blitt offer for en selvpåført virkelighetsforskyvning når han hevder at det ikke er mye igjen av skattereformen. Regjeringspartiene får tvert imot tilslutning til de fleste elementene i meldingen. Arbeidet med reformen går videre som planlagt, og det er utmerket. SV gir tilslutning til å fjerne delingsmodellen. Representanten Djupedal mener at det ikke er nødvendig å redusere de høyeste marginalskattesatsene for å fjerne delingsmodellen. Det er selvsagt riktig rent teknisk at man kan fjerne delingsmodellen uten å redusere toppskatten. Men konsekvensen er jo at de med høyest inntekt kan få redusert sin skatt ganske kraftig ved å etablere et aksjeselskap og ta ut lønn som utbytte istedenfor som arbeidsinntekt. Det er etter min mening ganske urimelig at folk får lavere skatt bare ved å etablere et aksjeselskap og ta ut pengene som utbytte. Dette var jo begrunnelsen for å etablere delingsmodellen i 1992, og dette er en viktig del av balansen i skattereformen som nå er foreslått. Kan representanten Djupedal forsvare at SV nå vil lage et skattemessig smutthull til dem som har høy inntekt og muligheter for tilpasning?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-06-11:
Det er ikke overraskende at Arbeiderpartiet vil stille spørsmål om skattelette til Kristelig Folkeparti. Skattelette er ikke et mål i seg selv. Skattelette i denne forbindelsen må ses i en sammenheng, en sammenheng der en ønsker å gjøre endringer. Når det gjelder spørsmålet om en er urolig med hensyn til å få dekning for alle utgiftene som en har behov for for å sikre velferden, er det klart at enhver politiker skal være urolig når utgiftene øker og inntektene minker. Det er viktig å se en helhet, både å skape sikre arbeidsplasser, sikre nok inntekter til fellesskapet og ha et riktig skattesystem. Å rette fokus mot om en skal være for eller mot skattelette, blir feil. Å ha riktige skatteinnretninger blir riktig. Denne reformen er et skritt i rett retning for å sikre næringsliv og skape arbeidsplasser.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-06-11:
En slik invitasjon til å starte en debatt som skal komme senere, kunne det være veldig fristende å gå inn i, for debatten om fradrag er en debatt som Kristelig Folkeparti vil delta aktivt i. Denne regjeringen har foreslått utvidede fradrag i forhold til gaveinntekter, så den debatten er viktig for Kristelig Folkeparti. Det er blitt nevnt her at rentefradrag skal en ikke fjerne. Jeg vil ikke gå så veldig mye lenger inn på det enn å si at vi skal være aktive i debatten, og vi inviterer Fremskrittspartiet med på laget for å ta vare på de beste og de mest fornuftige fradragsordningene i systemet.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-06-11:
Det er veldig positivt at SV har positive forventninger til Kristelig Folkepartis politikk når det gjelder både utjevning, studiefinansiering og studentenes rolle. Vi kommer tilbake til det som har med frikort og studentenes inntjening å gjøre, men jeg vil si at det er mange måter å sikre en heltidsstudent på, også gjennom en god studiefinansiering. Jeg vil igjen avstå fra å gå inn i debatten om fradraget, men det blir viktige debatter om sosial utjevning som vi skal ta når den tid kommer.
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-06-11:
Det stemmer at Senterpartiet ikke ser noen mulighet for å finansiere det velferdssamfunnet vi har i dag, med lavere skatte- og avgiftsinntekter enn det vi har. Jeg tror det er lett å få forståelse i befolkningen for det. Vi betaler relativt mye skatt i Norge, men vi får veldig gode tjenester. Vi ønsker et mer treffsikkert skattesystem enn det flertallet ønsker. Vi vet at skatt er noe som bidrar til å endre atferden til folk. Det at vi hadde en distriktsskattelov for noen år siden, var veldig positivt for distriktene, for det førte til bedre kapitaltilgang. Det er det vi tenker på når vi foreslår noe ekstra for omstillingskommunene. Når en omstillingskommune har fått den betegnelsen, er det fordi den har spesielle problemer. Det de forteller fra Høyanger og Årdal, er at det trengs ny risikovillig kapital. Lavere skatt, lavere utbytteskatt og selskapsskatt vil være som en magnet for ny risikokapital til de kommunene. Vi ønsker også å styrke distriktene med samme virkemidler.
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-06-11:
Senterpartiet ønsker å fjerne formuesskatt på næringskapital fordi næringslivet ber om det. Vi mener det er næringslivet som nå mest trenger skattelette - mye mer enn privatpersoner, også pensjonister. Næringslivet trenger skattelette spesielt nå, fordi det har vært en svært vanskelig situasjon. Når det gjelder formuesskatt for privatpersoner, tror jeg det vi aller mest skulle gjort noe med, var takseringssystemet for boliger, slik at vi betalte ut fra en mer reell verdi på boligene - enten det nå gjelder eiendomsskatten, formuesskatten eller inntektsskatten. Senterpartiet er ikke klar for å fjerne formuesskatten på det øvrige, unntatt næringskapital, men vi ønsker at vanlige boliger skal være fri for all skatt, dvs. at vi må få et nytt takseringssystem, og vi må få høyere bunnfradrag, som skjermer vanlige boliger med vanlig standard.
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-06-11:
For Senterpartiet er det viktig å få et brudd med prinsippet om næringsnøytralitet når det gjelder både skattesystemet og næringspolitikken. Det er ødeleggende hvis vi ikke skal kunne velge ut noen næringsområder der vi er sterke fra før, og der vi kan satse mer. Vi ønsker ikke et spesielt skattesystem for rederienes skyld, men for de maritime næringene. Jeg tror at hvis vi ikke har rederikontor i Norge, går det også ut over alt det andre i den maritime klyngen. Det har vært argumentene våre hele tiden. Så er vi opptatt av at det skal kunne gå an å stille krav til rederiene, slik at de ikke hver dag kommer tilbake med trusler om å flytte ut av Norge hvis de ikke får det enda bedre. Det gjelder ikke bare rederiene, men det gjelder dem akkurat nå. De har hatt en sterk posisjon, og jeg tror at de kommer til å ha en sterk posisjon. Vi ønsker ytterligere tiltak av denne type rettet mot de næringene der vi tror at mulighetene er best.
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-06-11:
Det er ikke mulig med en skattereform som begeistrer alle. Det er riktig nok, men noen andre enn Regjeringen må da bli fornøyd? Man skulle helst tro at man fant dem i næringslivet, når det er hensynet til næringslivet som denne begrunnes med. Jeg har tidligere vist til dette brevet fra NHO, Bedriftsforbundet, Rederiforbundet og HSH som de sendte oss en uke før vi var ferdige med arbeidet, og som er kalt et siste nødrop. Der står det at vi i det minste må fjerne formuesskatten for næringsformue. En halvering av formuesskatten vil de ikke ha. Høyres talsmann i salen skulle vise meg at det stod mye positivt også i det brevet, sett fra Regjeringens side. Han fant en setning, men den ble avsluttet med komma istedenfor punktum. Bak kommaet står det: "men det fremtrer ikke med den forutsigbarhet som skal til for å stimulere nyetablering, omstilling og verdiskaping i Norge." Har finansministeren ett eksempel, skriftlig, på en næringsorganisasjon som er fornøyd med det Regjeringen og regjeringspartiene har fått til i forbindelse med skattereformen?
May Britt Vihovde (Venstre), 2004-06-11:
Eg kan iallfall starta med å gi representanten Nordtun eitt klart svar, for det har han vel fått tidlegare i dag i ei replikkveksling med representanten Flåtten. Rentefrådraget trur eg nok at det ikkje vil komma noko forslag om reduksjon på. Men når det gjeld desse frådraga som ligg i dagens skattesystem, er det mange som ikkje har ein fordelingsmessig profil, men som det er veldig få som kanskje nyttar. Ein del av desse frådraga må ein kunna sjå i samanheng med utgiftssida i budsjettet - ein kan heller leggja dei inn til fordeling på andre pottar og plussa på til dei som treng det mest. Så har vi sagt at vi må sjå på dei frådraga som er til "inntekts ervervelse", og la dei liggja igjen. Det gir eit visst signal, kanskje, til representanten Nordtun. Men dette vil vi faktisk komma tilbake til i ulike proposisjonar og budsjettforslag. Ein må sjå på frådrag i samanheng med redusert toppskatt og formuesskatt, før ein går inn og signaliserer kva frådrag ein eksplisitt vil ha bort.
May Britt Vihovde (Venstre), 2004-06-11:
Det eg synest er det verste ved dagens delingsmodell, er dette at dersom ein jobbar i ei bedrift, blir ein skattlagd mykje hardare enn om ein eig den same bedrifta, men berre tek ut utbytte. Det å skilja mellom liberale og ikkje liberale yrke gjer at ein faktisk så til dei grader kan omgå regelen om å gjera arbeidsinntekt om til kapitalinntekt. Det er den største ulempa ved dagens delingsmodell. Venstre ser at skjermingsmodellen vil kunna gi skatteskjerping og kanskje gi seg ein del uheldige utslag. Difor har vi gitt signal i meldinga om at ein ved fastsetjinga av skjermingsrenta må setja den risikofrie renta lik renta på femårs statsobligasjonar. Vi ønskjer å gjera dette litt meir lempeleg. Men samtidig ønskjer vi å redusera formuesskatten. Då trur vi at det samla skattetrykket på desse bedriftene vil bli mindre, og at det vil medverka til nyskaping og fleire arbeidsplassar.
May Britt Vihovde (Venstre), 2004-06-11:
Representanten Lysbakken har rett i at vi har signalisert at vi vurderte den merknaden til SV. Vi er opptekne av og ønskjer sjølvsagt at flest moglege bedrifter skal skatta til Noreg. Men med det lovverket som vi har i dag, har ein faktisk moglegheit til å gå inn og sjå på dette og få inn den skatten som trengst - sjølv om ein ikkje går inn for merknaden. Venstre sit i regjering, og vi registrerer at Regjeringa er oppteken av dette og ser på både lovverket og dei kontrolltiltaka som ligg der. Det lovverket som vi har i dag, oppfattar vi slik at ein har moglegheiter til å kunna gjera dei kontrollane som trengst, og at dette ikkje er det heilt store problemet som oppslaget indikerer. Det er kanskje ikkje behov for endringar i lovverket. Det er kanskje meir behov for kontroll.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2004-06-11:
Jeg skjønner man må ha det godt her i landet når pressens og enkelte representanters hovedinteresse er knyttet til brylluper. Men jeg skal svare på spørsmålet. Svaret på spørsmålet er nei. Jeg kan ikke garantere at jeg kommer med forslag om å fjerne en serie fradrag. Det Regjeringen har lovet, er at vi skal gå igjennom fradragene, vurdere dem og ta standpunkt til om det finnes mer sosiale måter å fordele ressurser på enn gjennom fradragsordninger. Det påstås i innstillingen bl.a. at avviklingen av inntektsfradrag vil forverre fordelingsprofilen i Regjeringens opplegg. Det er ikke sant. Selvangivelsesstatistikk, all tilgjengelig statistikk på dette området, viser at det gjennomgående er relativt flere personer med høy inntekt enn personer med lav inntekt som benytter de særlige inntektsfradragene.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2004-06-11:
Jeg trodde det med tydelighet fremgikk av meldingen at vi tar sikte på å bruke lengre tid på å nå så langt. Med det voldsomme utgiftspresset vi har vært utsatt for av et stortingsflertall, der Fremskrittspartiet har vært en aktiv del, og med den økonomiske utviklingen vi har lagt bak oss, anser vi det ikke som realistisk å gjennomføre 12 milliarder kr i lettelser over et år. Men jeg har faktisk vært såpass positiv i alt jeg har uttalt om innstillingen, at jeg har regnet med at partier som er for å fjerne f.eks. formuesskatten, også vil være for å halvere den. Det fremgår jo ikke med noen veldig tydelighet i innstillingen, og det er Fremskrittspartiet jeg sikter til. Men jeg har trodd at et parti som Fremskrittspartiet ville opptre såpass logisk at man ville støtte Regjeringen så langt det er mulig, i retning av å fjerne f.eks. fordelsbeskatningen på boliger og andre ting. At man ikke gir uttrykk for slikt i innstillingen, men har en så grenseløs tillit til Regjeringen at man ønsker å sende hele meldingen tilbake, får vi ta som en kompliment i disse gode tider.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2004-06-11:
Ja, si det. Vi har ikke fremmet noe forslag om å fjerne frikortordningen for ungdom, så jeg vet ikke hva representanten spør om. Hvis representanten Djupedal tror det er Skauge-utvalgets innstilling som ligger til grunn for behandlingen i Stortinget, er han til stede i feil debatt. Vi har derimot i den fordelingstabellen som har vært så mye omtalt, lagt inn fortsatt frikortgrense for ungdom. Så representanten er på feil jorde i feil debatt. Til spørsmål om prestisjenederlag - representanten har også bidratt til en skattereformdebatt med uttrykket "mageplask" - må jeg si at det eneste punktet hvor flertallet er i tvil i innstillingen, er når det gjelder skjermingsmodellen. Men der har også representanten Djupedal selv innrømmet at med den modellen SV legger opp til, vil det fortsatt være en så stor avstand mellom marginalskatt på arbeidsinntekt og på kapitalinntekt at det vil gi vesentlige muligheter for omgåelser. Den som er i posisjon til å definere sin inntekt som kapitalinntekt, kommer altså mye bedre ut. Da synes jeg faktisk at vår skjermingsmodell er atskillig bedre, ut fra et fordelingssynspunkt.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2004-06-11:
Hvis man driver politikk etter metoden at begeistrede tilrop fra næringsorganisasjoner er det virkelige kvalitetstempelet, tror jeg at den politikken ikke henger i hop. Det er nemlig slik at et skattesystem skal gjelde for store som for små, for privatpersoner som for investorer, for ulike typer bedrifter. Det vil aldri være slik at en kan gjennomføre en skattereform som bare vekker begeistring. Jeg har registrert at næringsorganisasjonene støtter hovedtrekkene i reformen. De har ikke lansert alternative modeller, men ønsker en raskere nedtrapping av formuesskatten enn Regjeringen har lagt opp til. Jeg har også registrert at Senterpartiet er en tilhenger av at formuesskatten bare skal fjernes for kapitalister, ikke for pensjonister og boligeiere. Det blir det i alle fall ikke bedre fordelingsprofil av.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2004-06-11:
Dette er en melding om en skattereform. Det er ikke en samling av tre eller fem årsbudsjetter. Representanten har selv deltatt så lenge i politikk at han vil huske skattereformen av 1992. Meldingen som kom i 1990, inneholdt ingenting om inndekning av de milliarder som da var lovet i lettelser. Arbeiderpartiet brukte selvfølgelig sine budsjetter i ettertid, etter regjeringsskiftet fra og med 1992, til å konkretisere hvordan skattereformens 5 milliarder kr i lettelser skulle dekkes inn. Så gjør også vi. Men jeg registrerer at Arbeiderpartiet med årene på en måte er innforstått med de skattelettelser som Regjeringen til enhver tid gjennomfører. Jeg minner om at vi nå har gjennomført lettelser i størrelsesordenen litt i underkant av 20 milliarder kr. Arbeiderpartiet har stemt mot en vesentlig del av det, men er nå i ettertid fornøyd også med skattenivået. Jeg ser håp også for Arbeiderpartiet på sikt.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Jeg merket meg at finansministeren sa at han aldri møter noen som savner Arbeiderpartiets skattepolitikk. Jeg kan kanskje antyde at det kan henge sammen med hvilken presse man omgås, og hvilke selskaper, inklusive brylluper, man frekventerer. Finansministeren legger heller stor vekt på at han er i rute. Skattemeldingen er i rute, han skal følge opp saken. Han har foreslått en omfattende sanering av fradrag i skattesystemet tilsvarende 6 milliarder kr. Det gjelder fagforeningsfradraget, fradraget for alder og uførhet, pendlerfradraget og fradraget for spesielle sykdomsutgifter, for å nevne noen. Mitt spørsmål er: Kan vi nå regne med at etter behandlingen i salen i dag kommer finansministeren til Stortinget innen rimelig tid og foreslår fjerning av disse fradragene?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2004-06-11:
Skattesystemet er ein viktig reiskap for å oppnå mange viktige mål, bl.a. som å stimulera næringsverksemd, skaffa inntekter til viktige velferdstiltak og til å jamna ut forskjellar. I debatten i dag har det vore gjort iherdige forsøk på å spreia usikkerheit om denne viktige meldinga. Men faktum er at det er brei tilslutning til viktige prinsipp i skattemeldinga frå Regjeringa. Det vert no ei betydeleg større likebehandling når det gjeld skatt på aksjeutbytte og på lønnsinntekt. Det har frå tidlegare lege inne ei sterk bestilling på å avvikla delingsmodellen. Dette vert levert ved ein kombinasjon av innføring av aksjonærmodell, skjermingsmodell og fritaksmetode. Det er her brei tilslutning til hovudprinsippa. Eit par av desse modellane skal ein sjå nærare på, men det er ikkje til hinder for at det vert levert ei avvikling av delingsmodellen. Forslaget om bl.a. aksjonærmodellen er nært knytt opp til ein reduksjon av formuesskatten. Eg har ikkje oppfatta det slik at det i Stortinget er ein motstand mot reduksjon av formuesskatten, snarare tvert imot. Den behandlingsforma som det vert lagt opp til, nemleg fyrst å få ei stortingsmelding som diskuterer dei overordna prinsippa, og så proposisjonen som kjem meir til detaljane, gjev ei moglegheit for innspel når det gjeld å vera med og påverka korleis ein vil ha dette, både frå den politiske opposisjonen, frå næringslivet og frå fagmiljøa. Når det ligg føre ei slik moglegheit, har ein likevel to val. Ein kan gå inn i ein konstruktiv dialog og prøva å påverka det som ligg føre, på ein positiv måte, men det er heller ikkje ulovleg å flykta frå denne moglegheita og gøyma seg inne på eit lite, avgrensa areal beståande av retorikk og andre element. Men mitt hovudpoeng er at det ikkje er ferdige, detaljerte modellar som vert lagde fram i denne meldinga. Det er heller ikkje ferdig utforma tabellar. Det kjem i neste omgang, etter kvart som proposisjonane kjem. Eg er glad for at ein samla komite rettar eit positivt fokus mot grunnfondsbevisa si stilling, som eit godt og reelt alternativ som finansieringsform for sparebankane. For å summera opp til slutt: Me gler oss over at innstillinga viser at det reelt er ei brei tilslutning til hovudføringane i skattemeldinga frå Regjeringa.
Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-16:
Med de begrunnelser som ligger i våre merknader, kommer vi til å stemme imot den foreslåtte økningen i godtgjørelsene.
Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-16:
Jeg vil bare gjøre oppmerksom på at SV vil stemme imot den foreslåtte økningen, slik vi har sagt tidligere. Jeg vil at det skal gå fram her.
Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2004-11-16:
Arbeiderpartiet er enig i de forslagene som ligger her. Når vi ikke stemmer for dem nå, er det fordi statsråden i dag, som forventet, under debatten har bekreftet at dette er forhold som vil bli ivaretatt. Vi finner det unødvendig at Stortinget fatter disse vedtakene, så jeg anbefaler Arbeiderpartiets gruppe å stemme imot både forslag nr. 1 og forslag nr. 2.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-12-01:
Jeg har et spørsmål til statsministeren. For kort tid siden la Regjeringen fram perspektivmeldingen, der utfordringene for Norge framover analyseres. Regjeringen beskriver hvor vanskelig det i framtiden vil bli å finansiere fellesgodene, som pensjon, helse og omsorg. Og det vil ikke være rom for nye reformer, ifølge Regjeringen. Samtidig går Regjeringens politikk ut på å svekke felleskassa gjennom stadige skattelettelser. I skattemeldingen, som ble lagt fram i vår, lover Regjeringen nye 16 milliarder kr i skattelettelser. Ser ikke statsministeren at dette er dobbeltbudskap? På den ene side sier han til folk at de må finne seg i å jobbe mer og kanskje få innstramming i pensjonen, det vil kanskje bli nødvendig å betale mer for helsetjenestene, osv., og på den annen side sier statsministeren og Regjeringen at nye skattelettelser, det er det rom for.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-12-01:
Jeg er fullt klar over at også Arbeiderpartiet har stemt for noen skattelettelser. Det er dog en betydelig forskjell. Regjeringen skryter av at de har fått gjennomført 23 milliarder kr i skattelettelser så langt. Hvis statsministeren nå mener at det er 12 milliarder kr som gjenstår, er det fortsatt en svær forskjell. Regjeringens budskap er ofte at det er en sammenheng her: Skattelettelsene skal gi vekst, de skal gi arbeidsplasser. Da statsminister Bondevik sist overtok regjeringsmakten, var det 60 000 arbeidsledige. Nå er det 100 000. Videre hører vi ofte at skattelettelse skal skape mer velferd. Men virkeligheten er ikke slik ute. Hver dag kuttes det over en lav sko. Det kuttes i eldreomsorg, fritidsklubber legges ned, det kuttes i skolen, osv. Dette er ikke et budskap som harmonerer med det statsministeren nå sier.