Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2004-12-14:
På forsiden av Vårt Land den 9. desember kunne vi lese at «Barn ber om meir tid med vaksne». Mer tid med voksne kommer høyt på lista over barns juleønsker. Midt mellom Barbie og mobiltelefon kommer ønske om mer tid med de voksne høyere og høyere opp på juleønskelistene. Nå er det ikke lenge til julaften, og spørsmålet er om vi nå legger til rette for et samfunn hvor det er mulig. Vi vet at for nærmere 80 000–90 000 barn har kontantstøtten gitt familier muligheter til å velge den omsorgsformen som passer deres hverdag best. Med andre ord: Kristelig Folkeparti gir barna og foreldrene det de selv ønsker, nemlig de harde pakkene, mens venstresiden gir de myke pakkene som moder stat mener de må ha. For noen er barnehagen det som passer deres hverdag best. Så med Regjeringens og Stortingets offensive satsing på barnehageplasser til en rimelig pris og mulighet for bruk av kontantstøtte er det lagt litt bedre til rette for at familier skal få hverdagen til å gå i hop. En ny undersøkelse viser at det er flere som tar i bruk kontantstøtten. Venstresidens skremsler om at dette ville gå til økt bruk av dagmammaer, spesielt «svarte» dagmammaer, har ikke slått til. Av evalueringen av kontantstøtten, som ble framlagt av arbeiderpartiregjeringen, men bestilt av Bondevik I, går det fram at i de tilfellene hvor man benyttet kontantstøtten, ble barn i hovedsak passet av en av foreldrene i to tredeler av tilfellene. Det interessante med denne undersøkelsen er at den viser at mange som i dag benytter kontantstøtten, har en tilknytning til arbeidslivet enten i lønnet eller ulønnet permisjon. Det bekrefter det jeg har hevdet i en del sammenhenger: Dagens unge ønsker kanskje ikke å være hjemme i 18 år, slik en del av foreldregenerasjonen fikk anledning til, men i noen få år, mens barna er små. Så er utfordringen å få flere fedre til å ta omsorgen hjemme. Her er fedrekvoten et viktig verktøy. Kristelig Folkeparti er glad for det skrittet vi nå tar for å gi enda flere fedre rett til opptjening på eget grunnlag. Det er et mål for Kristelig Folkeparti å forlenge fedrekvoten, og det bør komme i tillegg til eksisterende permisjon. Jeg ser at en del i både Arbeiderpartiet og SV tar til orde for en tredeling. Det synes vi i Kristelig Folkeparti er en meget dårlig idé. I dag er det ni uker som er forbeholdt mor, fire uker er forbeholdt far, og resten kan deles. Det er opp til familiene selv å bestemme. Selv om det er besnærende å tenke at vi får fortgang i likestillingen ved å fastlåse det i tre deler, vil jeg advare mot dette. Dette er et opplegg for supermødre og superfamilier som ikke bor i distriktet. Hvis mor f.eks. er gründer og trenger å gå ut i arbeid raskt, blir det ikke lenger mulighet for far til å ta mesteparten av permisjonen. Eller hvis mor av helsemessige årsaker ikke er i stand til å kombinere arbeid med en nyfødt, men har omsorgsevne, vil familien miste tre måneder med fødselspenger. Det vil kunne si opptil 100 000 kr i minus, og det er ikke lett i en etableringsfase. Likestillingsombudet advarer også mot dette, fordi det er et balansepunkt hvor vi kan risikere at foreldre trer ut av arbeidslivet istedenfor. Vi må ha gode og fleksible løsninger som legger til rette for ulike typer valg. Et godt tilbud til barnefamilier krever et godt barnehagetilbud. Kristelig Folkeparti er glad for at hele komiteen understreker at et barnehagetilbud skal være preget av høy kvalitet, og at alle understreker at det ikke må gjøres endringer i lover og forskrifter som reduserer kvaliteten på barns hverdag. Kristelig Folkeparti understreker at målsettingen om full barnehagedekning og innføring av fleksibel makspris trinn 2 står fast. I barnehageforliket har man fastslått hvordan disse to hovedelementene skal gjennomføres. I forliket slås det fast: «Det innføres en maksimalgrense(trinn 2) for foreldrebetalingen på 1 500 kroner(2002-kroner pris- og kostnadsjustert) pr. måned i barnehagene fra 1. august 2005, under forutsetning av at tilnærmet full behovsdekning nås i 2005. Hvis målet om tilnærmet full behovsdekning ikke nås i 2005, må tidspunktet for innføring av trinn 2 i maksprisen vurderes på nytt.» (trinn 2) (2002-kroner pris- og kostnadsjustert) Departementet får endelig status på utbygging i 2004 på nyåret i 2005. Dette materialet vil, sammen med ECONs evaluering av innføring av makspris trinn 1, være viktig i utarbeidelsen av den varslede stortingsmeldingen som kommer våren 2005, og som også vil se nærmere på forventet utbygging i 2005. Ikke alle familier klarer den viktige jobben det er å gi sine barn en trygg og god oppvekst. Stortinget har i inneværende periode behandlet flere saker innenfor barnevernsfeltet. Det er en ganske betydelig og omfattende reform som er i gjennomføringsfasen nå. Den statlige overtakelsen av annenlinjetjenesten i barnevernet skjedde fra 1. januar 2004. Denne omleggingen gir et økt behov for opplæring i de forskjellige etater for å kunne sikre samsvar mellom regelverk og praksis. I 2004 er det dessverre avdekket forhold i barnevernets historie hvor barn er blitt mishandlet. For Kristelig Folkeparti er det et grunnleggende mål at barn og unge som er bosatt i en barnevernsinstitusjon, sikres et godt tilbud med høy rettssikkerhet. Vi må være trygge på at barn som samfunnet har overtatt omsorgen for, og som er veldig sårbare, ikke utsettes for nye overgrep. Det er særs viktig at det offentlige sikrer at denne gruppen sårbare barn ikke utsettes for overgrep når de er under offentlig omsorg. Vi er derfor tilfreds med at det fra 1. januar er innført en statlig godkjenningsordning og en endret forskrift om tilsyn for barnevernsinstitusjoner. Det kommer urovekkende meldinger om at det til tross for iherdig innsats ikke har lyktes å få nok tilsynsførere for fosterhjem. Det er viktig at alle barn i fosterhjem får oppnevnt tilsynsførere. Komiteen ber departementet følge utviklingen på dette feltet nøye. Tilsynsførere er veldig viktige for at myndighetene skal kunne sikre gode fosterhjem for barn og unge. Et godt fosterhjemstilbud er av avgjørende betydning for barnevernet. Rekruttering og opplæring, via PRIDE, må videreføres. Komiteen besøkte i høst Helgerud Ressurssenter for fosterhjem i Region Øst og fikk innblikk i en døgnåpen vakttelefontjeneste for fosterhjem. Det er avgjørende for fosterhjem å kunne kontakte noen for å be om råd og veiledning når situasjoner i hjemmet oppstår. Slike situasjoner skjer ikke alltid innenfor kontortidens åpningstid. Komiteen ber om at departementet vurderer hvordan denne erfaringen kan deles med andre regioner. Gjennom behandlingen av St.meld. nr. 40 for 2001-2002 understreket Stortinget at barnevernet nå hadde økt fokusering på at familie og nettverk, lokale løsninger og tilbud bør være et utgangspunkt for barnevernets arbeid. Komiteen vil understreke at det er viktig å finne tiltak som styrker familienes muligheter til å gi barna en god omsorg og en god oppvekst. Home-Start Familiekontakten Norge er et frivillig forebyggende tiltak for familier med små barn i en vanskelig livssituasjon. Komiteen er tilfreds med at Home-Start får en bevilgning på 2 mill. kr til spesielt å følge opp familier med kronisk syke og funksjonshemmede barn, en gruppe som har det ekstra vanskelig i vårt samfunn. Kristelig Folkeparti ser med bekymring på at barnevernsstatistikken indikerer at en økende andel barn og unge med flyktning- og innvandrerbakgrunn har vanskelige oppvekstforhold. Det er imidlertid for lite kunnskap om metoder og tiltak overfor denne gruppen barn og unge. Kristelig Folkeparti er derfor enig i at det er behov for et styrket kunnskapsgrunnlag for at barnevernet skal kunne håndtere ulike problemstillinger og gi barna et bedre tilbud i dialog med barn og foreldre. Jeg vil berømme statsråd Laila Dåvøy for hennes engasjement for å styrke arbeidet overfor barn som er utsatt for overgrep og vold. Komiteen er enig i at prosjektet «Barn som lever med vold i familien» må styrkes. Når det gjelder mindreårige asylsøkere, er det viktig at disse ivaretas best mulig når de oppholder seg i Norge. Alle barn omfattes av barnevernsloven, og ved bekymringsmeldinger skal situasjonen til disse barna, som for alle andre, undersøkes, og barnevernet skal ved behov iverksette tiltak. Det er flere gledelige ting med dette budsjettet. Adopsjonsstøtten økes med 30 pst. til for første gang å passere 30 000 kr. Det er nå lagt til rette for at parkurs for førstegangsfødende kan settes i gang i 24 kommuner i 2005. Vi er ikke ferdige med alt vi vil gjøre for barnefamiliene, og vi håper velgerne gir oss ny tillit etter valget, slik at ikke familiene bare får myke «dette er til det beste for deg, for vi vet best»-pakker fra neste høst, men at de får en hard pakke som legger opp til valgfrihet til beste for familien, i den situasjon familien er i.