Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2015-02-17:
Jeg vil først takke Senterpartiet for at de gjennom dette representantforslaget har gitt hele komiteen økt innsikt i de utfordringer som antibiotikaresistens innebærer for vår evne til å gi god helsehjelp. Uten effektiv antibiotika vil flere dø av vanlige infeksjonssykdommer, og det vil ramme kirurgisk behandling, tidlig fødte og kreftbehandling, som ofte er helt avhengig av virksom antibiotika i sin behandling. Komiteen vet at helseministeren arbeider med en strategiplan med sikte på å fremme den for Stortinget, og komiteen mener at det må være en fordel å få så tydelig støtte fra en samlet komité for hvor viktig det er å prioritere dette feltet framover. Komiteen forventer en helhetlig og tverrsektoriell tilnærming. I tillegg til humanmedisin, dyrehold og havbruk må innsatsen rettes mot matindustrien og miljøet i vid forstand. Planen innenfor helsefeltet må i tillegg til spesialisthelsetjenesten også omfatte fastleger, sykehjem, distriktsmedisinske sentre, kommunal legevakt og helsestasjoner – i og for seg hele primærhelsefeltet. Vi har også fått med oss at Sverige har lyktes med å redusere bruken av antibiotika, spesielt i behandlingen av luftveisinfeksjoner hos barn, og at Nederland er det landet som har lavest forbruk i Europa, og som ligger 30 pst. under vårt nivå. Målrettet politikk gir effekt. Vi har mye å lære av andre og ikke minst av å samordne oss med globale initiativ når det gjelder tiltak, og også innenfor forskning. Komiteen ber om at antibiotikaresistens blir omtalt i legemiddelmeldingen, videre at det vurderes å innføre diagnosekoder for alle resepter på antibiotika, og at antibiotikabruk blir vurdert som en kvalitetsindikator i spesialisthelsetjenesten. Komiteen har spesielt merket seg innspillet fra Folkehelseinstituttet om å etablere et nasjonalt system for sanntidsanalyser av mikrobiologiske prøvesvar med det formål raskt å sette inn smitteverntiltak for å begrense sesongepidemier og utbrudd. Komiteen mener at utvikling av nye antibiotika og vaksiner er viktig for å kunne bekjempe infeksjoner i framtiden. Komiteen har fått innspill om at det bør settes av 30 mill. kr over fem år til dette formålet. Det bør være en prioritert oppgave å få opp vaksinedekningen i befolkningen. Et forslag som vi har mottatt, er å gi fastleger en takst for vaksinasjon for å oppnå dette målet. Komiteen registrerer også at når det gjelder riktig bruk av antibiotika, mangler vi data fra den kommunale helse- og omsorgstjenesten, og vi ser fram til at vi får på plass et register som vil gi nøkkeldata fra primærhelsetjenesten. Vi ser fram til oppfølging av HelseOmsorg21 og at vi klarer å løfte primærhelsefeltet. Det vises til svært ulik praksis i forskriving av antibiotika. Dataregistre bør utformes slik at de kan brukes aktivt av den enkelte lege og helseinstitusjon for å vurdere egen forskrivingspraksis. Flertallet i komiteen er bekymret for den risikoen som økt mobilitet over landegrenser medfører, både når vi reiser og i forhold til behandling, sett i lys av fare for spredning nettopp av antibiotikaresistensen. Dette var en av grunnene til at Arbeiderpartiet gikk imot en økt liberalisering av fritt sykehusvalg innenfor EØS-området. Flertallet i komiteen ber regjeringen innen 2015 fremme en plan med mål om å redusere antibiotikabruken i befolkningen med 30 pst. innen utløpet av 2020. Så vil jeg spesielt fremheve forslag 5 om e-Bug-programmet rettet mot skoleungdom. Programmet er utarbeidet av det europeiske nettverket som arbeider for å redusere unødvendig bruk av antibiotika, og som Norge er en del av. Programmet er ferdig oversatt til norske læreplaner, men trenger økonomisk støtte til distribusjon. Det er et offentlig initiativ, og i andre land har de berørte departement vært med på å legitimere selve tilbudet. Så vi håper at også Norge ved vår helseminister vil følge dette opp, for holdningsarbeid har oftest størst effekt når vi starter med våre egne barn og egentlig med alle barn og unge. Til slutt fremmer jeg de forslagene som Arbeiderpartiet er med på.