Torild Skogsholm (Venstre), 2003-12-18:
Samferdselsdepartementet tar i St. prp. nr. 29 opp flere enkeltsaker. Komiteen har ikke merknader til de fleste av disse. Jeg vil kommentere to saker hvor komiteen har merknader, nemlig forslaget om å øke egenkapitalen til Flytoget AS og forslaget om å omdanne BaneService til aksjeselskap. Jeg er glad for at det er flertall for å øke egenkapitalen til Flytoget med 300 mill. kr. Enkelte har forsøkt å framstille dette som kostnaden ved å skille ut Flytoget fra NSB, og i en slik sammenheng bortkastede penger. Dette er ikke riktig. En bevilgning til å styrke Flytogets egenkapital er penger jeg forventer vi skal få tilbake med renter. Økningen legger til rette for at Flytoget får stor nok egenkapital til å kunne refinansiere eller forlenge de lån selskapet har tatt opp. Det forventes at Flytoget vil gå med overskudd i 2005, og at avkastningen på egenkapitalen vil bli tilfredsstillende i løpet av fem år. Det er også flertall i komiteen for å etablere et interimsselskap for å forberede omdanningen av BaneService til aksjeselskap. Jeg er opptatt av å styrke toget som miljøvennlig transportform. Bedre vedlikehold og mer effektiv drift av jernbanen gir høyere kvalitet på togtilbudet. Derfor ønsker jeg å få mest mulig igjen for de 3 milliarder kr vi årlig bruker på drift og vedlikehold av jernbanen. Ved å ta ut gevinstene som ligger i å effektivisere og konkurranseutsette deler av disse oppgavene, får vi gjort mer hvert eneste år. Jeg vil imidlertid presisere at det som i dag behandles, ikke er et endelig vedtak om omdanning av BaneService. Saken vil bli forelagt Stortinget på nytt etter at styret i interimsselskapet har sluttført sitt arbeid med utforming av virksomhetens strategi og de kommersielle forutsetningene for omdanningen. I den videre prosessen vil jeg legge vekt på at grensen mellom de oppgavene som konkurranseutsettes, og det som fortsatt skal være en del av forvaltningen, skal være så klar og tydelig som mulig. Det er pr. i dag ikke etablert en slik klar grenseoppgang. Det er f.eks. slik at BaneService og BaneProduksjon konkurrerer på enkelte fagområder. Jeg vil derfor selvsagt følge opp merknaden fra flertallet om å gå nøye igjennom mulighetene for at også oppgaver i BaneProduksjon skal inngå i en omdanning og konkurranseutsetting. Hovedpoenget må være klare oppgave- og ansvarsgrenser, og at både det nye selskapet og de private aktørene får forutsigbarhet om hvilke oppgaver Jernbaneverket konkurranseutsetter. Jeg vil vurdere meget nøye hvilke oppgaver som er slik at sikkerheten best kan håndteres ved at de fortsatt er en del av Jernbaneverkets forvaltning. Det er vanskelig å se for seg at det er aktuelt å skille ut hele det nåværende BaneProduksjon i det nye selskapet. Jeg vil sterkt understreke at en omdanning uansett ikke skal gå på bekostning av sikkerheten – tvert imot. Den skal styrke sikkerheten ved at det blir gjort mer vedlikeholdsarbeid for pengene, og at ansvarsforholdene og oppgaveforedelingen blir klarere. Uansett konkurranseutsetting vil jeg også understreke at vi selvsagt ikke «privatiserer» ansvaret for at skinnegangen skal være trygg og god. Det er fortsatt staten ved Jernbaneverket som er ansvarlig for sikkerheten knyttet til infrastruktur og togframføring – og det er fortsatt staten som skal betale for at dette blir gjort. Det gjelder uavhengig av hvem som utfører konkrete oppdrag i utbygging, drift og vedlikehold av jernbanen på vegne av Jernbaneverket. En påstand om at vi privatiserer jernbanen er, bokstavelig talt, en avsporing av debatten.