Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
Senterpartiet legger fram en samlet næringssatsing på 4,5 milliarder kr utover Regjeringens forslag, fordelt på områdene infrastruktur, målrettede skatte- og avgiftslettelser og bedre kapitaltilgang. Dette gir et kraftig løft for å sikre og skape arbeidsplasser i hele landet. Senterpartiets alternative budsjett for 2005, med en offensiv næringspolitikk, økte bevilgninger til kommunesektoren og en sterkere vektlegging av finanspolitikken vil til sammen bidra til å skape 10 000 nye arbeidsplasser ifølge Statistisk sentralbyrå. Som et høykostland er det nødvendig å være i første rekke i teknologisk utvikling hvis vårt næringsliv skal makte å følge med i en stadig tøffere internasjonal konkurranse. Dette betyr at vi må ha en god skole, vi må ha økt innsats på forskning, vi må styrke og forbedre infrastrukturen, for på denne måten å kunne redusere avstandskostnadene i vårt langstrakte land, med vanskelig framkommelighet mange plasser, og ikke minst må vi ha bedre infrastruktur innenfor IKT. Vi må i tillegg ha økonomiske vilkår som gjør at kommunene kan være en aktiv tilrettelegger for næringsutvikling, både i forhold til å ha arealer til disposisjon, ha kort saksbehandlingstid – som er nødvendig for næringslivet for at de kan få sine saker behandlet på en fornuftig måte – og i tillegg ha kommunale næringsfond som vi vet har vært et viktig bidrag fra kommunenes side i forhold til de minste etableringene. Fra regjeringspartiene får vi til stadighet høre at det er skapt ny optimisme i næringslivet, at lav rente og stabil kronekurs har virket. Det er riktig at lav rente har vært viktig for den utviklingen vi har hatt i det siste. Men det er viktig å huske at den høykonjunkturen som vi hadde inntil for et par–tre år siden, medførte høy rente for å dempe presset i økonomien. Det ble lagt vekt på at pengepolitikken skulle regulere etterspørselen. De siste årene har vi hatt lavkonjunktur og lav rente for å stimulere vekst. Det er altså ikke nødvendigvis et tegn på en sunn økonomi at vi har lav rente, men det er et tegn på at vi har behov for å stimulere økonomien for å skape den veksten som skal sikre framtidige arbeidsplasser. Men vi har i veldig stor grad en konsumdreven vekst, en vekst som ikke skaper varige arbeidsplasser, men som fører til økt konsum av spesielt importerte varer. Det har ikke ført til at industrien har hatt den oppblomstring som industrien burde ha hatt. Senterpartiet påpeker i sitt alternative budsjett behovet for at vi i dagens økonomiske situasjon vektlegger finanspolitikken i langt større grad enn det Regjeringen gjør – til en viss grad på bekostning av pengepolitikken. Dette vil skape flere varige arbeidsplasser, det vil skape en bedre offentlig sektor, som vil være i stand til å tilby velferdstjenester, og det vil ikke minst medføre at kommunene og fylkeskommunene vil bli satt i stand til å satse på skole, gi oss nettopp den skolen som skal utdanne ungdommen til å være framtidens gode arbeidstakere og gode næringsutviklere. Det vil også være mulig gjennom denne styrkede satsingen på finanspolitikken å satse i langt større grad på infrastruktur – f.eks. bevilgninger til Innovasjon Norge, og på forskning, som er noen av de områdene der Senterpartiet har satset tungt i sitt alternative budsjett. Dette er en helt nødvendig satsing, som vil gi oss arbeidsplasser – varige arbeidsplasser – innenfor den skapende sektoren, og som ikke bare medfører vektlegging av konsum, slik Regjeringen i altfor stor grad fører til. Det har vært et betydelig fokus på maritim sektor i budsjettinnstillingen, og det er ikke uten grunn. Det er en viktig sektor for nasjonen. Tatt i betraktning at vi så sent som i vår behandlet sjøfartsmeldingen, skulle det være unødvendig å bruke så stor plass på dette i budsjettinnstillingen som det vi har gjort. Skattekonkurranse er i utgangspunktet noe usunt. Det er nødvendig å arbeide for å få til en felles nordisk politikk på området, slik en mer eller mindre samlet komite har pålagt Regjeringen. Det er riktig, som det blir påpekt fra regjeringspartiene, at det nå brukes mer penger enn noensinne på dette i forhold til nettolønnsordningene. Men poenget er at landene rundt oss har forbedret sine ordninger vesentlig de siste årene. Dette har gjort det nødvendig også for oss å øke disse bevilgningene. Vi er altså dessverre ikke der vi burde være, i forhold til å satse på å opprettholde en sterk maritim sektor. Her har regjeringspartiene sviktet. Tatt i betraktning den høye profil som spesielt enkelte av regjeringspartiene har hatt i opposisjon, er det man gjør på dette området, ikke godt nok. Vi ser utflagging, vi ser at vi har en negativ trend innenfor maritim sektor som ikke er til gagn for landet på lang sikt. Til slutt vil jeg ta opp de forslag som Senterpartiet fremmer alene, og de forslag som ikke er tatt opp der Senterpartiet er medforslagsstiller. Jeg tror det er en del forslag fra SV og Senterpartiet i fellesskap som ikke er tatt opp.