Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2010-12-13:
Kristelig Folkeparti ønsker å forbedre de grunnleggende rammevilkårene for verdiskaping, slik at Norge også i fremtiden kan tilby innbyggerne gode velferdstjenester. I denne sammenhengen er vilkårene for mindre bedrifter helt sentralt. Vi vil føre en økonomisk politikk som fremmer nyskaping og næringsutvikling, og som gir forutsigbarhet for dem som vil investere i arbeidsplasser. I dokumentet vi behandler i dag, foreslår Kristelig Folkeparti en rekke tiltak for å bedre vilkårene for mindre bedrifter gjennom tiltak for et enklere arbeidsliv, bedre vilkår for verdiskaping, enklere hverdag og bedre samhandling mellom offentlig sektor og privat næringsliv. Som representanten Flåtten nevnte, får flere av forslagene støtte fra de andre opposisjonspartiene, mens regjeringspartiene dessverre ikke vil prioritere tiltak for å sikre denne verdiskapingen i mindre bedrifter. Småbedriftene står for over halvparten av verdiskapingen i norsk næringsliv. Småbedriftene er innovative og omstillingsdyktige, men det er krevende for dem å overleve og vokse. Fem år etter oppstarten er bare 30 pst. av bedriftene fortsatt aktive. Dette er bakgrunnen for «Småbedriftsoppropet», som har fire hovedkrav til myndighetene: mindre firkantet arbeidsliv, smartere skatt, enklere hverdag og smartere samhandling mellom det offentlige og næringslivet. Kristelig Folkeparti mener regjeringen bør bedre vilkårene for småbedriftene, slik at verdiskaping, arbeidsplasser og velferd sikres i fremtiden. Det er nødvendig å stimulere flere bedrifter til å bli lærebedrifter. Støtten til opplæringskontorene og lærebedriftene må økes, slik at mindre bedrifter enklere kan engasjere flere lærlinger. Det gjør det lettere for yngre å komme inn i arbeidslivet, og bedriftene får bedre tilgang på kompetanse. Kristelig Folkeparti mener offentlige innkjøpere bør ta med i betraktningen om bedriftene har lærlinger når de bestemmer hvem som skal få anbudet. Det vil gi bedrifter med lærlinger et konkurransefortrinn. Norge må fremstå som et attraktivt land for investering i nye virksomheter og ha en målrettet politikk for å gi gründere gode vilkår. I tillegg til at risikovillig kapital sikres gjennom det offentlige virkemiddelapparatet, må private investorer som ønsker å investere i nyetableringer, sikres rammevilkår som øker tilgangen på risikokapital. Tre fjerdedeler av norske bedrifter er eid av familier. 40 000 bedrifter står foran generasjonsskifte de neste ti årene her i landet, og undersøkelser fra EU-kommisjonen viser at et vellykket eierskifte i småbedriftene fører til at i snitt fem arbeidsplasser blir videreført. Kristelig Folkeparti foreslår derfor at betaling av arveavgift utsettes i minst ti år ved generasjonsskifte. Hvis bedriften drives videre, bortfaller en tiendedel av avgiften hvert år. Dersom bedriften drives videre i minst 10 år, betales dermed ingen arveavgift. Dette vil være god næringspolitikk, god samfunnsøkonomi og god distriktspolitikk. De fleste eierne av mindre bedrifter jobber i egen virksomhet, og de aller fleste småbedriftene i Norge eies av privatpersoner. Kristelig Folkeparti mener det er særlig uheldig at eierne må betale formuesskatt også når bedriftene går med underskudd, noe som er svært krevende for mindre bedrifter. Det norske markedet for offentlige innkjøp har vokst voldsomt de siste ti årene. Det offentlige bruker hvert år om lag 400 mrd. kr på kjøp av varer og tjenester. Gode offentlige innkjøp gir bedre utnyttelse av samfunnets ressurser. Samarbeid med privat næringsliv har skapt nye og smartere løsninger på flere områder i samfunnet. Erfaringer fra andre land viser at det er realistisk å tro at hele 40 mrd. kr av offentlige innkjøp kan knyttes direkte til innovasjon. Her har de mindre bedriftene store muligheter for å være med og konkurrere om leveransene. Kristelig Folkeparti ber derfor regjeringen sørge for at offentlige innkjøp ned til 100 000 kr blir kunngjort elektronisk. 99 pst. av alle bedriftene i Norge er små eller mellomstore. Bedre vilkår for verdiskaping, forenkling, bedre samhandling mellom det offentlige og næringslivet og et enklere arbeidsliv er avgjørende for å øke verdiskapingen. Jeg tar opp forslaget, som ligger i innstillingen.