Helge Orten (Høyre), 2017-03-30:
La meg få starte med å takke både komiteen og ikke minst saksordføreren for et godt samarbeid og et stort engasjement. Riksvei 3 og rv. 25 på strekningen Ommangsvollen–Grundset/Basthjørnet i Hedmark er en viktig strekning å få utbedret av hensyn til trafikken mellom Oslo-området og Trøndelag, men også for å skape et sterkere og mer integrert bo- og arbeidsmarked på strekningen Hamar–Elverum. Det er altså et prosjekt som er viktig både for gjennomgangstrafikken og ikke minst for lokal- og regionaltrafikken. Samtidig er det en strekning der det dessverre skjer for mange ulykker. Når vi får på plass ny firefelts vei på store deler av strekningen, tofelts vei med midtdeler og forbikjøringsfelt på deler av strekningen samt nye gangveier, er det god grunn til å forvente at ulykkesfrekvensen vil bli betydelig lavere, og aller helst null. Saksordføreren har gitt en god beskrivelse av prosjektet, så jeg skal ikke bruke tid på å gjenta det. Siden Prop. 45 S for 2016–2017 både omhandler bompengeinnkrevingen i prosjektet og legger rammen for gjennomføring av utbyggingen som et OPS-prosjekt, vil jeg knytte noen kommentarer til det. Det er beregnet et samlet bidrag til prosjektet fra bompenger på 3,3 mrd. kr målt i 2016-kroner. De øvrige midlene kommer gjennom statlige bevilgninger. Siden dette prosjektet skal gjennomføres som et OPS-prosjekt, vil de statlige midlene i hovedsak benyttes til utbetaling ved ferdigstillelse. Det gjør at behovet for bompengelån blir svært begrenset i dette prosjektet, faktisk lavere enn ved ordinær gjennomføring, og at hovedtyngden av pengene som blir innkrevd fra bilistene, i dette tilfellet faktisk går til prosjektet. For Høyre har det vært viktig å ta i bruk flere former for gjennomføringsstrategier ved bygging av vei. Målet må være at vi får bygd mer vei raskere, mer effektivt og til rett kostnad. Det er en viktig grunn til at vi har etablert Nye Veier AS, og det er en viktig grunn til at vi også ønsker å bruke offentlig–privat samarbeid der det er hensiktsmessig. Dette prosjektet kan egne seg godt for å bruke OPS som gjennomføringsstrategi. Erfaringer fra tidligere gjennomførte prosjekter i Norge har vært god. I en OPS-kontrakt vil det være sterke incentiv for rask gjennomføring, siden den økonomiske risikoen for forsinkelser ligger hos OPS-selskapet. Videre viser det seg at OPS stimulerer til økt innovasjon og nye tekniske løsninger. Kontraktsfesting, drift og vedlikehold i 20 år gir også stor forutsigbarhet og en definert standard i hele tjueårsperioden. Når jeg leser og hører Arbeiderpartiets kritikk av OPS som gjennomføringsstrategi og det som står i Innst. 216 S for 2016–2017, er det i grunnen gammel retorikk om lånefinansiering av vei og dårlig forvaltning av fellesskapets ressurser. Det er nesten så jeg undres om de i det hele tatt har satt seg inn i hvordan dette prosjektet er tenkt gjennomført, om de i det hele tatt har reflektert over fordelene som OPS bidrar til som gjennomføringsstrategi. I dette prosjektet er det foreslått en utbetaling av ca. 50 pst. av byggekostnaden ved ferdigstillelse av prosjektet, i hovedsak fra statlige midler. Slik dette prosjektet er strukturert, betyr det at behovet for bompengelån er svært begrenset. Den samlede lånefinansieringen i prosjektet blir sannsynligvis ikke særlig større enn ved tradisjonell gjennomføring, men finansieringsbehovet vil i hovedsak være hos OPS-selskapet og ikke hos bompengeselskapet. Det er også risikoen. Jeg lar meg forundre over at Arbeiderpartiet ikke synes å være villig til å ta i bruk nye måter å organisere og gjennomføre viktige veiprosjekt på. For Høyre og regjeringa er det viktig å ta i bruk hele verktøykassen. Da kan OPS være et godt virkemiddel der det er hensiktsmessig, ikke minst for å stimulere til økt innovasjon og bedre risikofordeling mellom privat og offentlig sektor og å skape forutsigbarhet i både investerings- og driftsfasen. Jeg er overbevist om at gjennomføringen av dette prosjektet som et OPS-prosjekt vil gi gode resultat.