Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2012-12-13:
På tross av hva en kan ha fått inntrykk av de seinere åra, vil jeg vel si, gjøres det altså en god jobb i norsk skole nå. Seinest tirsdag fikk vi et bevis på det. Norske elever har blitt bedre både i lesing, matematikk og naturfag. De lavest presterende leserne har forbedret seg med ett år i utvikling. Jeg skal ta litt til: Vi har tilrettelagt for en mer helhetlig skoledag, som ikke betyr heldagsskole. En helhetlig skoledag betyr en bedre sammenheng i skoledagen. Der får barna mer undervisning og bedre og mer variert undervisning. De har fått mer fysisk aktivitet, de får frukt og grønt og leksehjelp. Basisfagene norsk, matte og engelsk er styrket, og det er innført en lovfestet plikt til tidlig innsats. Vi har tilrettelagt ungdomsskolen slik at den skal bli mer praktisk, variert og relevant for elevene. Vi har innført valgfag, vi har innført praktisk arbeidslivsfag, og vi har innført faget utdanningsvalg. Vurderingsforskriftene er endret, og det vurderes nå godt for læring. Ny GIV har faktisk virket positivt for den målgruppa som er de svakest presterende elevene, og vi har innført både mattestrategi og lesestrategi for å bedre resultatene i norsk og realfag. Det er flere som ikke dropper ut av Vg1 og Vg2, og det er flere som gjennomfører videregående opplæring. Det er også flere som får læreplasser ettersom denne regjeringa har, som den første, fått til en samarbeidsavtale med partene i arbeidslivet. Det er en fordobling av antall søkere til lærerskolene, og vi har rekruttert flere til ingeniør- og teknologifag enn tidligere. Flere lærere får etter- og videreutdanning nå, og kompensasjonsordningen er også bedret. Det er flere studenter enn noen gang tidligere, og det er bevilget penger til bygging av dobbelt så mange studentboliger som før. Til tross for opposisjonens febrilske forsøk på svartmaling har også forskningsbudsjettet hatt en økning på 6,7 mrd. kr kroner fra 2005 til 2013. Det vil si en realvekst på 32 pst. Det går rett og slett ikke så verst i Utdannings-Norge med rød-grønn skolepolitikk. Ved framleggelsen av TIMSS og PIRLS tirsdag ble det vektlagt fra forskeren at positiv innstilling til læring, positiv innstilling til lesing, positiv innstilling til læreren, til elevene og til skolen generelt ga bedre resultater. Positivt fokus bidrar altså til at elevene gjør det bedre. Jeg antar at det gjelder for oss voksne også. Derfor er jeg nødt til å si til opposisjonen og returnere til representanten Aspaker, som Esekiel sa: «Løft eders øyne mot det høye og se.» Jeg skal legge til noe fra Salomos ordspråk: «Glede i hjertet gir god helse. Mismot tærer på marg og bein.» Så skal vi ikke slå oss til ro med et godt regnskap så langt? Tvert imot, Senterpartiet er glad for at vi er på rett vei. Vi har fått gjennomslag for mye god senterpartiskolepolitikk med våre samarbeidspartnere. Det motiverer til videre arbeid og flere år i regjering. Det er fortsatt mye som skal gjøres for at både grunnopplæring og høyere utdanning blir enda bedre både for utdanning og dannelse av hele mennesket. Jeg regner med at både regjeringas stortingsmelding om Kunnskapsløftet og den nye forskingsmeldinga vil legge gode føringer for det videre arbeidet med dette framover. Som Paulus sa i sitt brev til Galaterne: «Så la oss gjøre godt mot alle så lenge det er tid.» Vår største utfordring er å sørge for at de ungene som begynner i den offentlige fellesskolen, når de læringsmål som er satt, og kommer ut motiverte og fulle av kunnskap etter ti år. Det er derfor en stor utfordring når tallene viser at motivasjonen går ned mot slutten av 10. klasse – og ikke opp. Derfor er det viktig at elevenes skoledager er motiverende og lærende. Det er ikke bare antall timer som teller, men faglig innhold i timene og ikke minst trivsel og mestring. Det er viktig at vi forstår at trivsel er en grunnleggende forutsetning for å lykkes. Muligheten for å lære gjennom hele livet gir oss motivasjon og glede. Vi må ikke glemme at det fortsatt er mennesker i vårt land som mangler helt grunnleggende ferdigheter, som det å lese, skrive og regne. For Senterpartiet er det viktig at vi legger til rette for læring gjennom hele livet og gir denne gruppa et tilpasset tilbud, gjerne i kombinasjon med arbeid, slik BKA-ordninga legger til rette for. Studiene må også kunne tas desentralisert, også gjennom nettbaserte studier rundt om i landet. Senterpartiet er opptatt av et utdanningssystem som tar vare på og bærer videre vår kultur og dermed vår identitet. I den sammenheng spiller spesielt studieforbundene en sentral rolle. Overføring av gammel kunnskap og ikke-formell læring er svært viktig for å styrke vår kulturelle identitet. Skal læringsresultatene bli bedre og skal flere få økt kompetanse, mener Senterpartiet at utdanningssystemet må være fleksibelt, mer praktisk fra grunnskole til høyere utdanning og bedre tilpasset elevenes, arbeidslivets og den enkeltes behov. Forskning engasjerer alltid og er alltid aktuelt. Økninga i verdens befolkning utfordrer samfunnet på stadig nye områder. Vi skal ha mer mat og trygg mat. Vi trenger ny teknologi, vi trenger mer energi, og vi trenger nye velferdsløsninger. Vi utfordrer klimaet vårt, og vi utfordrer økonomien. I dette bildet vet vi at norsk forskning kan bidra på flere områder, både alene og i samarbeid internasjonalt. Da må norske institusjoner i samarbeid med myndighetene være i stand til å møte de utfordringene. Vi vet det er mange institusjoner som er gode, men vi kan bli bedre. Vi må ha som mål å komme oss høyere opp på den internasjonale rankinga. Nytenking blir viktig på alle hold. Distriktshøyskolene var i sin tid et viktig bidrag til å få mulighet for å ta høyere utdanning i distriktene. I dag er vi mer mobile, men høyskolene spiller fortsatt en stor rolle i sitt distrikt. En høyskoleinstitusjon i nærheten trekker til seg studenter, men den kan også bidra til innovasjon, forskning og utvikling i sitt distrikt. Et samarbeid mellom høyskole og næringsliv, lokalt eller regionalpolitisk, har stor betydning for utviklinga av landet vårt. Jeg kan ta et eksempel fra mitt eget hjemfylke: Høgskolen i Gjøvik, enten i samarbeid med forskermiljøet til Forsvaret på Jørstadmoen eller i samarbeid med forskermiljøet på Raufoss, er en veldig viktig drivkraft for Oppland-samfunnet. Men det er en forutsetning at kvaliteten på høyskolene holdes høy. Vi skal ha høye krav og ambisjoner for dem, som vi skal ha til våre universiteter, om de er aldri så gamle. Høyskolene har altså en unik og veldig viktig posisjon i samfunnet vårt. Ved at det delegeres mer til den enkelte institusjon, gis det også et enda større ansvar for å styre sin virksomhet i tråd med de strategier institusjonen prioriterer. Når det er sagt, vet vi at vi i framtida vil få stort behov for flere med utdannelse innenfor helsefagene. Å bli ingeniør ved å gå Y-veien har vist seg veldig vellykket, og jeg ser fram til at vi også får gode resultater med de institusjonene som kommer til å legge til rette for Y-vei innenfor helsefag. Det blir spennende å se hvordan de studentene som velger en slik vei, gjør det. Skolene, universitetene og høyskolene er ikke til for seg sjøl, men for å gi elever og studenter kunnskap og dannelse. Det er derfor viktig at det er en balanse i forventningene mellom institusjonene, elevene, studentene og arbeids- og næringslivet. Utdanningsinstitusjonene må møte enkeltmennesket, og som politikere må vi sørge for at systemet ivaretar at vi har ulike interesser og lærer på forskjellig måte, og at det alltid finnes dører som er åpne for de mål en strekker seg etter. Jeg mener dette budsjettet og tiltakene Senterpartiet og denne regjeringa har gjennomført disse åra, viser at vi er på rett vei mot å sørge for at alle skal få mest mulig ut av sin skolegang. For ungdomstida, livets vår, svinner som et pust, står det i Forkynneren. Da er det svært viktig at vi bidrar til at ungdomstida fylles med godt og meningsfullt innhold.