Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-11-29:
Det å ha en trygg bolig å bo i er viktig for oss alle. Det skaper en trygg ramme rundt barn og familiens liv, og det er viktig for dem som står utenfor boligmarkedet, at de får hjelp på veien mot en trygg bolig. Det å ha et sted å bo er ofte den plattformen man trenger for å komme videre i livet, om det er med studier eller arbeid, og derfor er det viktig med en aktiv boligsosial politikk. Det har regjeringen. La meg bare trekke frem noen konkrete tiltak. For det første jobber vi nå målrettet med strategien for boligsosialt arbeid, hvor vi gjennom å etablere digitale verktøy nå har etablert én dør inn. Det vil få fart i kommunenes boligsosiale arbeid. Vi har økt tilskuddet til utleieboliger, slik at det nå kan etableres dobbelt så mange som før regjeringsskiftet. Vi har rettet opp svakheter i bostøtteordningen. Og vi har målrettet startlånsordningen. Startlånsordningen var slik at i 2013 hadde 43 pst. av mottakerne under 400 000 kr i inntekt. Etter at vi målrettet ordningen mot dem som har langvarige finansieringsproblemer og vanskelig for å skaffe seg egen bolig, er det i dag 93 pst. som har under 400 000 kr i inntekt. Når noen partier nå ønsker å reversere den målrettingen av startlånsordningen, vil det bidra til å gjøre det vanskeligere for dem som har vanskeligheter på boligmarkedet. Jeg registrerer at enkelte partier mener at det å øke rammene til Husbanken er svaret på utfordringene i boligmarkedet. Det er det ikke. Det er ikke mangel på kapital i boligmarkedet. Det er ikke mangel på billig kapital i boligmarkedet. Og ser vi på Husbanken, ligger de an til et mindre forbruk på 1 mrd. kr i år med en ramme på 18 mrd. kr. Husbanken har en viktig rolle å spille i boligpolitikken, men svaret i dag er ikke å øke Husbankens rammer. Det regjeringen har tatt tak i, er å bedre tilbudssiden i boligmarkedet. Den politikken virker. I 2016 er det igangsatt 29 600 boliger. Det er opp 15 pst. fra tilsvarende periode i 2015. Og i 2016, altså i inneværende år, ligger vi an til å få det høyeste igangsettingstallet siden 1982. Jeg er enig med Stine Renate Råheim i at det over tid har vært bygget for lite. Derfor har regjeringen bidratt til å fornye og forenkle hele plan- og bygningsloven og de tekniske forskriftene, og vi har en regjering som sier ja når kommuner har forsvarlige utbyggingsplaner som det måtte være innsigelser til – slik som Oslo, som nå får mulighet til å fortette i byen og kan bygge opp mot 120 000 boliger, slik som Ski, som nå har fått ja til å bygge en ny bydel ikke langt fra nye Ski stasjon, hvor det kan bygges 6 000 nye boliger og 10 000 kan få et sted å bo. Det er store regionale forskjeller, men vi ser at særlig i byområdene er det reelle utfordringer. Derfor må vi kombinere en politikk hvor vi forenkler plan- og bygningsloven, gjør det raskere, enklere og billigere å bygge nye boliger, samtidig som vi bygger mer rundt kollektivknutepunktene. Jeg er glad for at det er bred enighet i Stortinget om at når staten går inn ved store investeringer i kollektivtransporten, må vi også forvente at det kan bygges mer rundt kollektivknutepunktene. Det var den viktigste grunnen til at jeg sa ja til planen om 6 000 nye boliger i Ski. Det er også grunnen til at regjeringen nå har fått på plass ikke bare bymiljøavtaler, men også byutviklingsavtaler, hvor vi ser transport og arealutnyttelse i sammenheng. Det kan bidra til at de målene vi setter for både transportpolitikken og klima- og miljøpolitikken, kan oppfylles.