Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2019-04-09:
Til representantforslaget om å stoppe nedbygging av sengeplasser og øke døgnkapasitet i psykisk helsevern har komiteen merket seg at psykisk helsevern bør være et av hovedområdene i den nye nasjonale helse- og sykehusplanen. Likevel ønsker ikke helseministeren at det skal stilles krav om stans i nedbygging av sengeplasser i psykisk helsevern, dette på tross av at en de siste 20 årene har redusert sengekapasiteten med om lag 2 500 plasser. En samlet komité er bekymret over at veksten innen psykisk helsevern kun har vært på 2 pst. i perioden 2013–2017, mot 10 pst. i somatikken. Dette er ikke i tråd med regjeringens løfter om å prioritere psykisk helsevern – også kalt den gylne regel – minst like høyt som øvrig helsehjelp. Komiteen er kjent med at en ved enkelte institusjoner har utstrakt bruk av korridorpasienter. Vi synes det er svært alvorlig at det er avdekket et betydelig antall regelbrudd i forbindelse med selvmord i psykiatrien, og forventer at dette følges opp av regjeringen slik at en sikrer en bedre praksis på feltet. Norsk Sykepleierforbund har i forbindelse med høringen også advart mot å bygge ned døgnkapasiteten ytterligere før det er etablert gode nok tilbud ute i kommunene. Jeg skal nå gå over til Arbeiderpartiets syn i saken. Når en ser hvilke komitémerknader vi står tverrpolitisk samlet om, skulle en tro at varsellampene blinket også hos regjeringspartiene, men det gjør de altså ikke. Vi er enige om at vi har korridorpasienter i psykiatrien, vi er enige om at selvmord i psykiatrien er en stor utfordring, vi er enige om at den gylne regel ikke er innfridd i psykiatrien. Likevel støtter ikke regjeringspartiene opposisjonen i et eneste tiltak i denne saken, og likevel sier helseministeren at han ikke vil ha noen som helst form for stans i nedbygging av sengeplasser, ikke en gang til ny nasjonal helse- og sykehusplan kommer. Jeg er sterkt bekymret for om vi gir god nok hjelp til dem som sliter aller mest med sin psykiske helse. Derfor ville Arbeiderpartiet styrke kommuneøkonomien med 3,5 mrd. kr for 2019, og derfor ville Arbeiderpartiet styrke sykehusøkonomien med over 1,6 mrd. kr utover regjeringens forslag. Rundt omkring i landet, slik som i Innlandet og i Møre og Romsdal, ser vi nå kutt i spesialisthelsetjenesten, ikke fordi det ikke er behov for tilbudene lenger, men fordi en ikke har råd til å opprettholde dagens drift. Jeg er redd det fører til at enda flere ikke får den hjelpen de trenger – enda flere korridorpasienter, og enda flere som ikke får håpet tilbake. Arbeiderpartiet fremmer og står bak tre forslag i denne saken. Vi ber regjeringen sørge for at en ikke bygger ned antallet sengeplasser i psykiatrien ytterligere før Stortinget har behandlet ny nasjonal helse- og sykehusplan, og vi ber regjeringen sørge for at kommunene settes bedre i stand til å ta det ansvaret de er blitt gitt innen psykisk helsevern. Vi støtter også Senterpartiets forslag om å sette på vent alle planer og vedtak om å svekke eller legge ned distriktspsykiatriske sentre og barne- og ungdomspsykiatriske poliklinikker. Psykisk helsevern handler om noen av de aller mest sårbare i samfunnet vårt. Vi må stille opp for dem nå. På den bakgrunn tar jeg opp de forslagene Arbeiderpartiet er en del av, og det vi er alene om.