Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2018-01-18:
Først vil også jeg gratulere statsråd Listhaug med nye roller. Det ser vi fram til. I dag står vi på nytt i Stortinget og skal debattere oppmykningsforslag på asylfeltet. Det er egentlig litt trist at vi bruker så mye tid på å diskutere forslag fra opposisjonen som i hovedsak dreier seg om hvorvidt vi skal åpne for at flere uten et reelt behov for beskyttelse skal få varig opphold i Norge. Vi burde brukt tiden på andre ting. Vi burde diskutert mer hvordan vi kan hjelpe flyktninger der de har det verst, og der det hjelper mest, i stedet bruker vi alle ressurser og all tid på å diskutere hvordan grunnløse flyktninger i større grad skal få bli i Norge. Forslagene vi i dag skal debattere, har jo i stor grad vært diskutert mange ganger før, og vi vet også utfallet. Vedtak som blir gjort i dag, kommer ikke til å ha noen praktisk betydning for videre behandling av sakene, i og med at det er gjeldende praksis, gjeldende regelverk, som altså allerede ligger i lovverket, som skal vedtas. Det kan jo også innrømmes at det alltid er rom for forbedringer i offentlig forvaltning. Det tror jeg alle kan være enig i, og hvis vi kan peke på noen punkter som kan gi en bedre behandling og klarere retningslinjer, er det ingen som er imot det. Når det gjelder rimelighetsvilkår, kommer det ikke til å bli vedtatt noe nytt. Dette er også diskutert mange ganger før, og fra Fremskrittspartiets side er det viktig å understreke at det ikke er urimelig å henvise til internflukt selv om rimelighetsvilkåret ble fjernet slik det sto. I behandlingen av asylsøknader er det alltid sånn at hvis man ikke får søknaden innvilget, blir det gjort en vurdering av om det er andre forhold som tilsier at man burde få opphold i Norge, altså sårbarhetskriterier. Er man spesielt sårbar eller i en situasjon som tilsier at man ikke bør sendes tilbake, eller at man bør få opphold i Norge, så får man det i dag. Derfor er det langt på vei å forsøke å slå inn åpne dører å fremme disse forslagene. Det finnes heller ikke noen internasjonale avtaler eller forpliktelser som tilsier at vi skal ha et rimelighetsvilkår i loven, slik det var. Men rimelighetsvilkåret er ivaretatt gjennom andre retningslinjer som følges. Hvis man kan få, som nevnt tidligere, beskyttelse i sitt hjemland, riktignok kanskje i et annet område, har man faktisk ikke krav på beskyttelse i Norge. Det er gledelig å høre at også Arbeiderpartiet har tatt det faktumet innover seg, og at vi kan begynne å diskutere mer relevante saker og ikke hvorvidt man skal få opphold i Norge selv om man ikke har krav på det. Sårbarhetskriterier, som det nå fremmes konkrete forslag om, har Stortinget vedtatt. Jeg er sikker på at statsråden i sitt innlegg kommer til å redegjøre for hvordan disse vil bli behandlet videre. Sårbarhetskriterier er, som tidligere nevnt, heller ikke noe nytt. Man får en grundig, helhetlig vurdering av sin sak allerede i dag, men det kommer nå nye retningslinjer også på det feltet. Det som blir vedtatt i dag, er at en barns-beste-vurdering skal gjennomføres og synliggjøres i vedtak. Flere ganger tidligere i debatten er det vist til en rapport fra NOAS, Redd Barna og Fellesforbundet, som har gått igjennom et utvalg saker og konkludert med at barns-beste-vurderinger ikke blir gjort. Noe det er veldig viktig å merke seg, og som NOAS, Redd Barna og Fellesforbundet selv påpekte da de presenterte rapporten, er at sakene de har framlagt, ikke er et representativt utvalg av saker. Det er saker som er blitt klaget inn av en eller annen grunn. Det er nok mulig at det er blitt gjort feil i de sakene, også når det gjelder barns-beste-vurdering. Etter all sannsynlighet er det formelle feil som er blitt gjort, men det er ikke sånn at disse sakene representerer alle andre saker, for dette er klagesaker. Mange av dem har også fått rettet opp feilene. Barns-beste-vurderinger gjøres i dag, og det vil ikke endre noe at vi vedtar et nytt forslag om det i dag. Det har også kommet forslag om å vurdere søkerens alder på ankomsttidspunktet. Det vil kunne føre til en ganske uheldig praksis ved at man da kanskje må vurdere søknader ut fra alderen søkeren selv oppga da vedkommende kom. I veldig mange saker kommer det ny informasjon, og det blir gjort undersøkelser for å finne ut hva som er faktum. Hvis man ikke skal legge til grunn nye opplysninger som foreligger på vedtakstidspunktet, åpnes det for en ganske urettferdig behandling av asylsøknader, noe jeg tror Stortinget egentlig ikke ønsker. SV foreslår også en umiddelbar stans av alle returer til Afghanistan. Det er ikke bare stans av tvangsreturer. Det er stans av alle returer. Da vil jeg minne om at FNs organisasjon for flyktninger, som driver med returer til Afghanistan, sier det er gjennomført over 21 000 returer til Afghanistan fra Europa, og at de ikke har registrert en eneste sikkerhetsutfordring ved noen av disse 21 000 returene. De sier tvert imot at det er den økonomiske situasjonen og mulighetene for arbeid som er krevende for asylsøkere som blir returnert, ikke sikkerhet. Da synes jeg vi skal lytte til dem som driver med disse tingene, og ikke til aktivister i Norge som later til å ha ganske forskjellige interesser fra det fagfolkene har observert og bringer fram av fakta. Jeg velger i hvert fall å lytte til dem som er nærmest faktaene og kan presentere den riktigste siden. SV har også tatt til orde for at det skal settes ned et uavhengig ekspertutvalg. Hvis vi skal drive asylpolitikk på en ordentlig måte, må vi gjøre løpende vurderinger av hvordan f.eks. sikkerhetssituasjonen er i Afghanistan. Hvis vi setter ned et ekspertutvalg som skal jobbe i et kortsiktig tidsperspektiv, vil det føre til at de kan trekke konklusjoner ut fra hvordan situasjonen var akkurat der og da. Det er jeg redd for vil svekke rettssikkerheten og sikkerhetssituasjonen til asylsøkerne. Hvis vi i et kortsiktig perspektiv skal si hvordan noe skal gjøres, én måned etter at et ekspertutvalg har lagt fram sin rapport, kan situasjonen ha blitt helt annerledes. Da er det helt andre kriterier som bør legges til grunn for at en søknad skal innvilges eller avslås. Da er det Landinfo, UDI og UNE som er ekspertutvalget. Det er de som innhenter informasjonen, men de gjør det ikke bare på et gitt tidspunkt, de gjør det løpende. De endrer praksisen når det er grunnlag for det, og det ville vært en stor svekkelse for asylinstituttet og en svekkelse for sikkerheten til asylsøkerne om vi skulle satt ned et ekspertutvalg som ikke har samme kompetanse som Landinfo, UDI og UNE, men som skulle erstatte dem og overstyre dem på noen som helst måte. Det vil i hvert fall vi i Fremskrittspartiet sterkt fraråde. Jeg håper også partiene forholder seg til merknadene og ikke går inn for flere forslag som er fremmet i denne saken.