Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Fremskrittspartiet gikk til valg på at vi ville ha en kursendring i politikken. Vi lovet bl.a. å satse på helse, utdanning og forskning, på samferdsel, reduserte skatter og avgifter, forenkling i byggesaker og redusert byråkrati. Etter ett år med Fremskrittspartiet i regjering merkes dette allerede. Vi er godt i gang. Behandlingskøene på sykehus er redusert, forenkling i byggesaker er på gang, og byråkratiet som møter den enkelte og næringslivet, er i ferd med å reduseres på flere områder. Det bevilges mer penger til veivedlikehold, og det bygges mer vei. Det bør ikke være ukjent for noen at Fremskrittspartiet gjerne skulle bygd flere veier uten bompenger, men som kjent er det ikke flertall for dette i denne sal. Skatter og avgifter reduseres, og for første gang i historien opplever innbyggerne at bensin- og dieselavgiftene ikke øker i et statsbudsjett. Med Fremskrittspartiet i regjering opplever både innbyggerne og næringslivet å få reduksjon i skatter og avgifter. At arbeidslivet nå får reduserte skatter og avgifter, er med på å trygge arbeidsplasser og legge til rette for nye. Fremskrittspartiets politikk for utvikling og velstand forutsetter en stor satsing på utdanning og forskning. Det blir ikke bygd gode veier uten godt kompetente ingeniører og fagarbeidere. Vi får heller ikke en bedre helsesektor dersom vi ikke har en god og tilstrekkelig utdanning på feltet. Budsjettets satsing på utdanning og forskning gjenspeiler på en god måte Fremskrittspartiets utdannings- og forskningspolitikk. Norge er veldig avhengig av at oljesektoren går godt. Mange bedrifter har aktivitet som er relatert til oljesektoren. Jeg er sikker på at oljen kommer til å gi gode arbeidsplasser i mange tiår framover, men den formidable veksten som oljesektoren har gitt norsk økonomi, ser ut til å avta. Spesielt på vestlandskysten har mange fått den lite hyggelige meldingen om at bedriften de jobber i, skal redusere bemanningen. Derfor er det svært viktig at utbygging av Johan Sverdrup-feltet og andre utbygginger starter som planlagt. Det vil medføre at aktiviteten øker litt igjen etter 2015. Norge har i dag en godt utdannet befolkning, og mange norske bedrifter har vist at de er i stand til å møte nye utfordringer med en kombinasjon av ny kunnskap og teknologi. For å styrke konkurransekraften for dagens og framtidens arbeidsliv er et av hovedsatsingsområdene til regjeringspartiene Høyre og Fremskrittspartiet utdanning og forskning. Budsjettforliket som regjeringspartiene har inngått med Kristelig Folkeparti og Venstre, viderefører de viktigste satsingene i regjeringens forslag til statsbudsjett for 2015, og trygger vekst og verdiskaping i hele landet. Læreren er den viktigste ressurs for elevens læring i skolen. Fremskrittspartiet er fornøyd med at rekordmange lærere får tilbud om videreutdanning. Vi er også fornøyd med at budsjettet økes med 50 mill. kr som øremerkes et kompetanseløft for ufaglært undervisningspersonell i skolen. Samarbeidsavtalen viderefører regjeringens satsing på Yrkesfagløftet som ble startet i 2014-budsjettet. Avtalen sikrer enda en økning i lærlingtilskuddet. Med årets forslag utgjør økningen totalt 7 600 kr per lærekontrakt. Før 2014 hadde tilskuddet stått på stedet hvil i nesten fem år. Hvert år går tusenvis av studenter fra studier og ut i arbeidslivet. Regjeringen øker studiefinansieringen med 3,1 pst., noe som er godt over forventet prisvekst. I budsjettforliket legger vi opp til bygging av 2 000 hybelenheter i 2015 – det er mer enn en dobling sammenlignet med gjennomsnittet under det rød-grønne styret. Alt i alt legger regjeringens budsjett opp til at studenter kan bruke mer tid på studiene. Et konkurransedyktig arbeids- og næringsliv forutsetter at vi har sterke og robuste utdanningsinstitusjoner. Ifølge NIFU har offentlige bevilgninger til forskning aldri tidligere utgjort en høyere andel av bruttonasjonalproduktet. Dette viser med all tydelighet at regjeringen virkelig prioriterer og satser på forskning. UH-sektoren styrkes ytterligere i dette forliket gjennom økte basisbevilgninger. For eksempel får Universitetet i Stavanger en realvekst på over 35 mill. kr. I tillegg får UIS, UIA og UIN til sammen 60 nye rekrutteringsstillinger. Dette betyr at forskningsinnsatsen ved de nye universitetene blir intensivert, og de får sterkere fagmiljøer og blir enda mer attraktive institusjoner. Forliket sikrer en enda bredere forskningssatsing med ytterligere midler til bl.a. velferdsteknologi, landbruksforskning og marin forskning. Dette er vi meget godt fornøyd med. Et godt Fremskrittsparti-uttrykk er følgende sitat: «Fremtiden skapes, den vedtas ikke.» Med den framforhandlede avtalen som regjeringspartiene og samarbeidspartiene Kristelig Folkeparti og Venstre er enige om, legger vi til rette for å skape og trygge dagens og framtidens utvikling.