Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-04-03:
Når jeg hører de ulike innleggene i dag: Man sier at forhistorien er kjent. Samtidig nevnes det ikke noe om normerte prøver. Vi som har jobbet i skolen i en årrekke før vi begynte i politikken, veit at normerte prøver er noe som er brukt - jeg vil si med hell - i mange sammenhenger i mange år. Nå er vi da på dette som heter de nasjonale prøvene, og det er en del av det nasjonale kvalitetssikringssystemet. Nasjonale prøver skal gi informasjon om hvorvidt elevenes grunnleggende ferdigheter er i samsvar med målene i læreplanen for Kunnskapsløftet. De nasjonale prøvene skal primært gi informasjon om gruppe og trinn til lærer, skoleleder, kommunalt, regionalt og nasjonalt nivå. Også for foreldre og elever skal prøvene gi verdifull informasjon om resultatene i skolen. I tillegg har, rimeligvis, de nasjonale prøvene pedagogisk verdi. Det er viktig å samle breiest mulig tilslutning til opplegget om nasjonale prøver. Dette må gjøres i nær dialog med foreldre og lærer- og elevorganisasjoner. Det er som kjent foretatt endringer og justeringer før gjennomføringen av de nasjonale prøvene i 2007. Et nytt rammeverk for de nasjonale prøvene ble utarbeidet gjennom en omfattende prosess hvor relevante fagmiljøer og organisasjoner har medvirket. Rangering av skoler i media blir opplevd som negativt og urettferdig av mange og kan bidra til demotivering. Dette veit jeg at det er ulike politiske meninger om, men jeg må si at jeg støtter dette synet. Det er derfor viktig at prøvene offentliggjøres på en slik måte at det kan danne grunnlag for en god lokal og nasjonal oppfølging, og at det tas hensyn til at en skal forhindre urimelige utslag av bruk av enkeltresultater. Det er vanskelig å unngå rangering på noen annen måte enn ved å være tilbakeholden med å publisere enkeltresultater. Vi kan f.eks. tenke oss at små skoler, som det er veldig mange av i vårt land, vil være spesielt sårbare. Samtidig er det helt nødvendig at skoleeierne engasjerer seg. Skoleeierne - altså kommunene og fylkeskommunene - må være seg sitt ansvar bevisst, det være seg rådmann eller det politiske lederskapet. Det kreves fra kommunalt nivå oppfølging for hver enkelt skole. Eksempelet som Eriksen Søreide nevnte, at rådmannen sitter på resultatene og holder dem hemmelige, er - slik jeg ser det - overhodet ikke akseptabelt. Rådmannen hører med i skoleeierrollen og må ta det ansvaret som dette krever, og gå og snakke med rektorene om hva som kan gjøres på dette feltet. Flere undersøkelser viser at det er en sterk sammenheng mellom skoleprestasjoner og familiebakgrunn. Det er etter hvert velkjent på flere områder. Så seint som i går kveld - dette er en digresjon - kunne vi se på fjernsynet at barn av velutdannede foreldre lettere kom til spesialister hvis de var sjuke, enn barn av uutdannede foreldre. Så dette gjelder på alle felt. Men tilbake til skoleprestasjoner: Barn med høyt utdannede foreldre lykkes generelt bedre enn barn av foreldre med lavere utdanning. Denne sammenhengen synes å ha økt fra begynnelsen av 1990-tallet, og den er langt mer betydningsfull for norske elever enn for elever i de andre nordiske landene. Dette betyr at sjøl om alle har samme tilgang til utdanning og de samme formelle rettighetene, så har en ikke de samme mulighetene, reelt sett. Det er leit å si det, men det norske samfunnet reproduserer i stor grad sosiale forskjeller. Dette må vi gjøre noe med. Og skal vi klare å gjøre noe med disse problemene i praksis, trenger vi systematisk kunnskap om sterke og svake sider i skolen. For at kommuner og fylkeskommuner skal kunne være aktive skoleeiere, er det viktig at de får et best mulig grunnlag å diskutere ut fra. Fra skolehold har jeg hørt at det også må være et forbedringspotensial i oppgavetypene som brukes i nasjonale prøver. Flere elektroniske prøver etterspørres. Dessuten etterspørres andre oppgavetyper som er kjappere å forholde seg til, altså raskere å rette. Det er viktig at læreren ikke bruker all tid på å rette. Lærerens tid må brukes på oppfølging av eleven, ut fra resultatet av prøven. Det er på denne måten nasjonale prøver kan gi mening, oppmuntring og framgang for den enkelte elev.