Siri A. Meling (Høyre), 2010-03-05:
Denne vinteren har vært både kald og nedbørsfattig. Dermed har strømforbruket naturlig nok vært høyt. Kombinasjonen av langvarig kulde, lav fyllingsgrad i vannmagasinene våre, svensk kjernekraft som har vært ute av produksjon samt feil på NorNed-kabelen har medført en økning i strømprisene. Situasjonen i vinter må sies å være ganske ekstraordinær. Den viser bl.a. vår sårbarhet ved at vi har en kraftforsyning med en høy andel av vannkraft. For deler av Norge har denne vinteren medført ekstra høye strømpriser. Da tenker jeg selvfølgelig på prisområde Midt-Norge. Faktisk har strømprisene på enkelte tidspunkt vært på over 11 kr pr. kWh i februar i dette området. Det er forståelig at både privatpersoner og næringsliv reagerer på dette prisbildet. Mange frykter for strømregningen. Dette er en ekstraordinær situasjon, men det er ikke første gangen dette området opplever en priskrise på strøm. Hele landet opplevde svært høye priser i tørråret 2002/2003. Det viste hvor sårbare vi er. Statnett har helt siden 2005 advart om at vi vil kunne stå overfor en svært vanskelig situasjon i Midt-Norge hvis ikke tiltak blir satt i verk for å øke lokal kraftproduksjon eller overføringskapasitet inn i området. Derfor kan denne situasjonen ikke påstås å være uventet. Snarere er det en varslet krise. Bakgrunnen for at landet er inndelt i ulike prisområder, er, som kjent, at nettkapasiteten ikke er fullgod i hele landet, at det er noen flaskehalser, som medfører at vi i noen områder av landet må ha en spesielt høy strømpris – både for å sikre forsyningen i området og for å avpasse forbruket, slik at vi ikke kommer i en situasjon med forsyningskrise og trussel om rasjonering. Det er liten tvil om at systemet virker. Med så høye priser vi over tid har sett i Midt-Norge, er det klart at folk flest vil spare på strømmen der de kan. Bedrifter reduserer kapasitetsutnyttelsen, enten som følge av at de har avtale med myndighetene om dette for å frigjøre energi, eller som følge av at de faktisk ikke klarer å få lønnsomhet i produksjonen med slike høye kostnader. Dette er en svært beklagelig situasjon. Før eller siden vil strømprisene gå ned – etter at Senterpartiets tiltak for lavere priser, gjengitt i Dagbladet sist uke, nemlig mildere vær og mer regn, er blitt gjennomført. Det er bra om prisene går ned, men inntrykket som fester seg – hvor attraktiv vil bedrifts- og industrietablering i Midt-Norge være med denne type strømpriser – kan være alvorlig for regionen. Og det beklager vi i Høyre på det sterkeste. Vi er opptatt av gode og forutsigbare rammebetingelser for næringslivet. Det må også gjelde for Midt-Norge. Utfordringer med nettkapasiteten er en problemstilling som vi har kjent lenge. Allerede våren 2006 varslet daværende olje- og energiminister, i forbindelse med et representantforslag fra Høyre, at han tidlig høsten 2006 ville komme med en handlingsplan for kraftforsyningen i Midt-Norge. Denne handlingsplanen har aldri blitt lagt fram, verken av tidligere statsråder Odd Roger Enoksen og Åslaug Haga eller av nåværende statsråd Terje Riis-Johansen. En slik handlingsplan, med tilhørende oppfølging, kunne ha fjernet den flaskehalsen som har medført at Midt-Norge nå må betale en uforholdsmessig høy strømpris i forhold til resten av landet. Dessverre er ingenting gjort, og fra Høyres side vil vi rette kritikk mot Regjeringen og olje- og energiministeren for ikke å ha handlet. Under forrige priskrise ba arbeiderpartileder Jens Stoltenberg daværende olje- og energiminister Einar Steensnæs om å skjerpe seg og ta ansvar for at kraftprisene hadde gått til himmels, og uttalte til Dagbladet 16. desember 2002: «En olje- og energiminister skal iverksette kortsiktige og langsiktige tiltak dersom strømprisene gjør slike hopp som vi har sett de siste ukene. Han har mulighetene, men han bruker dem ikke. Det er det som er saken.» De rød-grønne partiene har sittet i regjering og hatt flertall i snart fem år. De har hatt alle muligheter til å sørge for investeringer i nett. Det har de ikke gjort. Privatpersoner og næringsliv i Midt-Norge må nå betale prisen for Regjeringens unnfallenhet i disse spørsmålene. Høyre har fremmet representantforslag som gjelder dette, hele tre ganger: våren 2006, vinteren 2009 og nå på ny, i inneværende stortingsperiode. Vi kan ikke ha en situasjon hvor en person i Midt-Norge har en mye høyere strømpris enn en person på Sørvestlandet, særlig ikke når det er Statnett, statens eget selskap, som har monopol på sentralnettet. Det er en reservekapasitet i området i form av disse to mobile gasskraftverkene, som er innkjøpt med tanke på bruk hvis forsyningssikkerheten står i fare. Dette var ett av tiltakene fra Bondevik II-regjeringen, i kjølvannet av krisen tidlig på 2000-tallet. De mobile gasskraftverkene skulle brukes i fall vi beveget oss mot en situasjon med fare for rasjonering. Høyre stilte seg bak kriteriene for oppstart av disse. Situasjonen vi nå er oppe i, er ingen forsyningskrise, men en priskrise. Derfor ønsker Høyre en revurdering av kriteriene. Og vi ønsker å gi Regjeringen fullmakt til å starte opp de mobile gasskraftverkene. Jeg vil med dette ta opp de to forslagene fra Høyre og si at vi subsidiært kommer til å støtte Fremskrittspartiets forslag.