trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
I hele år har vi vært vitne til at Fremskrittspartiets medlemmer i transport- og kommunikasjonskomiteen har fremmet representantforslag og egne forslag til innstillingene. Disse har i grove trekk gått ut på statlig fullfinansiering av bompengeprosjekter og sletting av bompengegjeld. Fremskrittspartiets forslag viser seg, i motsetning til det folk flest kunne bli ledet til å tro, bare å være spill for galleriet. Representanten Sortevik innrømmer også dette når han sier til Dagsavisen den 6. desember at Fremskrittspartiet ikke har lagt inn nok penger til å slette all bompengegjelden. Vi har også lest ut fra budsjettet at Fremskrittspartiet ikke har lagt inn nok penger til alle prosjektene de har lovt gjennom året. Jeg vil spørre representanten Sandberg: Stemmer det at Fremskrittspartiet ikke har fulgt opp forslagene sine i budsjettet? Hvorfor holder ikke Fremskrittspartiet det de lover?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Regjeringen har tatt et kjempeløft for samferdsel. Vi leverer det vi har lovt i Soria Moria-erklæringen, og det vi har lovt i Nasjonal transportplan. Nasjonal transportplan var for øvrig Fremskrittspartiet enig i – og stemte for i Stortinget. Tidligere i debatten spurte representanten Hoksrud om hvorfor det ville være en katastrofe dersom bevilgningene til jernbane var blitt liggende på det nivået som beskrives som litt under nivået i Regjeringens budsjett for 2006. Jeg vet ikke hva representanten Hoksrud kaller katastrofe, men helt sikkert er det at det ville ikke ha blitt lett for jernbanesektoren i Norge dersom Fremskrittspartiets forslag hadde blitt vedtatt. For det første er det slik at Regjeringen øker bevilgningene til jernbanen med 950 mill. kr, altså tett opp under 1 milliard kr, mens Fremskrittspartiet kutter med 1,9 milliarder kr. Dette kuttet fordeler de slik: minus 650 mill. kr til drift og vedlikehold, altså 20 pst. kutt, og minus 850 mill. kr til investeringer, altså 38 pst. kutt. Videre kutter de med 400 mill. kr i kjøp av persontogstransporttjenester, altså 25 pst. Man bør huske på at da vi leverte vårt budsjett for 2006, ble det ikke akkurat applaudert. Tilstanden for norsk jernbane er ikke fryd og gammen. Fremskrittspartiets kutt er dermed med på å gjøre en stor utfordring enda større. Jeg synes det er alvorlig å kutte i drift og vedlikehold. Dette kaller jeg kutt i sikkerhet. Det jeg trodde Fremskrittspartiet egentlig var opptatt av, men det er kanskje slik at for Fremskrittspartiet er det bare bilistenes sikkerhet som er det viktige. Kuttene på 400 mill. kr i persontogstransporttjenester ville f.eks. ha ført til at vi hadde måttet legge ned Meråkerbanen – i Per Sandbergs eget fylke – og vi hadde måttet legge ned Nordlandsbanen. Kuttene i investeringer ville ha gjort det umulig å gjennomføre utbygging av dobbeltspor på Lysaker. Fremskrittspartiet ville dermed ha tvunget folk flest over i bilkø og vekk fra toget. Kanskje har Fremskrittspartiet innsett at deres galluper øker proporsjonalt med bilkøene, og at de derfor gjør det de kan for å hindre gode løsninger? Det er tydeligvis et mål for Fremskrittspartiet at folk flest skal stå i kø, kø og atter kø. Vi velger å satse på både vei og bane. Vi har løsninger for framtiden, og vi viser med dette budsjettet at vi kan levere.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Det kan være nyttig for representanten Sandberg å merke seg at tog forurenser enda mindre enn biler. Jeg vil bare fortsette der representanten Faldet slapp. Til Hallerakers historieskriving kan det være verdt å merke seg at de rammene vi opererte innenfor, var Bondevik II-regjeringens vedtatte rammer. Det som er viktig å huske på, er at der lå det inne 12 milliarder kr i skattelette til dem som hadde mest fra før. Men det er jo hyggelig at Høyre nå ser ut til å ha gått litt bort fra den linjen i dette budsjettet, og at de bruker mer på fellesskap og samferdsel og ikke er så opptatt av å gi til dem som har mye fra før. Jeg betviler at den økonomiske situasjonen i landet da Bondevik II la fram sitt siste budsjett, var så forskjellig fra den økonomiske situasjonen da vi nå la fram vårt første.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Eg hadde håpa at Framstegspartiet også hadde litt kvitmåling i porteføljen i innlegget sitt, men det var veldig mye svartmaling, nok ein gong – trass i at Framstegspartiet subsidiært har støtta i førre periode det som Regjeringa i dag legg fram. Så gale som det høyrest ut, kan det likevel ikkje vera. Mitt spørsmål er knytt til dei stadig større problema som klimaet skaper bl.a. her i Noreg. Vi ser det på Vestlandet, der folk verkeleg får erfara korleis det er når det regnar mykje og klimaet er i ubalanse. Framstegspartiet legg fram eit budsjett som vil føra til at fleire blir ståande i bilkø og forureina meir, fordi dei kuttar 1,9 milliardar kr til jernbane – altså vil vi få endå større klimagassutslepp enn det vi allereie har. Kva er Framstegspartiet sitt svar på dette? Er det framleis at klima ikkje er noko problem, eller vil Framstegspartiet faktisk vera med på å støtta framstegspartilag på Vestlandet som ønskjer seg høgfartsbane?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Høgre vil no satsa på veg. Det er for så vidt noko nytt. Men det som er litt interessant, er at mens både hòla i vegane og skattehòla for rikfolk auka i førre periode, skal ein no syta for iallfall å tetta hola i vegane, noko ein ikkje gjorde då ein sat i posisjon. Dessutan seier Høgre at veg er eit av dei viktigaste områda for dei – eit område som sannsynlegvis blei gløymt då dei var i samarbeid med Venstre og Kristeleg Folkeparti. Mitt spørsmål knyter seg opp mot denne vegsatsinga. Høgre er jo eit ansvarleg parti i klimapolitikken. Når ein veit at transporten står for ein så stor del av klimagassutsleppa som han gjer, og Høgre då satsar 100 pst. på å få endå meir vegutbygging, samtidig som ein leiker med nokre tankar om jernbane, kva slags politikk er det eigentleg Høgre står for no for tida? Er det om å gjera å nærma seg Framstegspartiet, eller er ein eit ansvarleg parti i klimapolitikken?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Lat meg berre oppklara ei sak. Når det gjeld Hardangerbrua, blei det sagt frå SV si side at det var ein kamel – det er til orientering. Men det som er interessant, er det representanten Helleland tek opp på slutten, dette med å gjera ting i byane. Der har ein verkeleg moglegheiter. Det er der eg lurer på om me har Høgre på laget når det f.eks. gjeld å få til eit Stockholm-forsøk i dei store byane i Noreg. No veit me at det ikkje er mogleg i Oslopakke 3, for der har ein på ein måte lagt løpet. Men det er interessant når Høgre-ordførarar rundt omkring i landet klagar over dei trafikkproblema som den førre regjeringa har skapt, i forhold til om ein no skal prøva noko nytt, nemleg eit forsøk som dei har hatt i Stockholm, der ein reduserer biltrafikken med 25 pst. og får betre plass til næringstransport, og dermed òg reduserer klimagassutsleppa. Kva meiner Høgre om dette?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Ok. Sånn er det.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Langeland er jo sjølvsagt mest fornøgd når ein av ulike årsaker må velja å sykla. Eg har jo sjølv tilbydd leiaren av samferdselskomiteen medlemskap i Syklistenes Landsforening. Eg hadde sett pris på om fleire var med og fremma sykkelen si sak. Når det gjeld korleis miljøvernministeren reiser, håper eg at ved mange av dei gode forslaga som no blir vedtekne i samferdselsbudsjettet, og ved den utgreiinga som no kjem om høgfartsbanar, som eg forhåpentlegvis ved hjelp av m.a. Vestlands-FrP kan få vera med og realisera i Noreg på eit eller anna tidspunkt, får me både FrP-arar og miljøvernministrar til å reisa meir miljøvenleg – om me har alternativa. Det er poenget. Elles registrerer eg at Framstegspartiet ikkje er veldig oppteke av klimaet, men eg registrerer òg at enkelte i Framstegspartiet synest at klimapolitikk begynner å bli viktig, fordi folk flest har begynt å forstå at det er viktig.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Nei, Langeland er aldri komfortabel med løyvingar som ikkje går i kollektivtransporten sin favør. Derfor er dette eit av dei punkta som det har vore jobba med på Stortinget for å forsøkja å endra på. Det fekk me ikkje til, men det er klart at belønningsordninga vil me jobba for å få betre enn det ho er i dag. Når det er sagt, er det klart at satsinga på kollektivtransporten totalt sett er milevis mykje lenger framme enn det Halleraker, Høgre og Bondevik nokon gong hadde drøymt om å få til. Eg har godt samvit for dette, men eg beklagar at det som replikanten no spør om, belønningsordninga, er kutta på. Eg vil jobba hardt for å få ho på plass igjen med fornya styrke – helst mykje større enn det ho er i dag.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Som fungerande fraksjonsleiar vil eg seia at me har behandla opposisjonspartia veldig grundig. Me har gått gjennom alle innspel dei har kome med, på ein skikkelig måte, og brukt tid på det. Men me har vel opplevd at opposisjonspartia har vore meir opptekne av å vera i opposisjon enn å vera med oss i posisjon for å laga løysingar. Ikkje minst kan ein lesa det ut frå den retorikken som blir brukt frå opposisjonspartia. Når det er sagt, må eg seia at me har sett på dette konkrete knytt opp mot alkokutt som ei problemstilling som me må drøfta vidare enn det me no har hatt anledning til å gjera i samband med samferdselsministerens budsjett. Eg vil ikkje avvisa det som ei løysing regjeringspartia kan vera med på, men me valde å la den problemstillinga liggja i dette budsjettet. Så vil eg seia til slutt at eg registrerer at Kristeleg Folkeparti er relativt positivt til dette budsjettet. Det synest eg det er grunn til, når ein ser kor langt framfor den regjeringa Jan Sahl representerte i si tid, denne regjeringa har klart å vera på samferdsel.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Eg synest at Kristeleg Folkeparti plasserer seg litt ideologisk når dei jobbar veldig for OPS-prosjekt som denne regjeringa ikkje ønskjer meir av. Då er ein i selskap med Framstegspartiet – og det er kanskje der ein trivst best når det gjeld samferdselssektoren. Kristeleg Folkeparti er lei seg for at dei ikkje har fått pengar frå Regjeringa, som dei har gjort elles. Det har ikkje vore noko tema i transportkomiteen å ha litt pengar å dela ut til Kristeleg Folkeparti. Me har hatt som tema å forsøkja å oppfylla mest mogleg av Soria Moria-erklæringa, og då har me ikkje har hatt midlar frå andre stader å dela ut til Kristeleg Folkeparti. Mitt spørsmål gjeld for så vidt to ting. Det eine gjeld den satsinga ein har innafor IKT og breiband frå Regjeringa si side. Er Kristeleg Folkeparti fornøgd med den storsatsinga som no har kome der? Det andre punktet er: Kva er det no som er forskjellig i forhold til då Hareide var miljøvernminister? No satsar jo Kristeleg Folkeparti mykje meir på veg, og er ikkje lenger så offensiv når det gjeld kollektivtransport.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Venstre seier at denne representanten underslår opplysningar om skatteinngang. No er det slik at det denne regjeringa gjer, er å auka skattane for rikfolk, og dermed aukar skatteinngangen. Den regjeringa som Venstre var med i, var oppteken av å laga hòl i skatteopplegget slik at rikfolk kunne få meir, og dermed fekk ein mindre pengar i statskassa. Så dette har jo med politikk å gjera, det har ikkje noko med å underslå opplysningar å gjera. Det har med å gjera at SV ikkje prioriterer skattelette til rikfolk, slik som Venstre har gjort når dei har vore i posisjon. Så er det ein ting som bekymrar meg. Ein snakkar frå Venstre si side om «sikkerheten» på vegane. Det er også denne regjeringa oppteken av. Men når det gjeld sikkerheit i luft og sikkerheit på jernbane, går Venstre motsett veg, for ein kuttar altså i løyvingane til Jernbanetilsynet og Luftfartstilsynet. Spørsmålet er: Betyr det at det er veldig trygt og sikkert på jernbanen og i flytransporten, sidan Venstre kuttar der?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Mot slutten av denne debatten er det greitt å minna om nokre av dei problemstillingane som ikkje nødvendigvis kjem fram i debatten når ein berre snakkar om veg og vegløyvingar rundt om i landet. Denne regjeringa har fleire tankar i hovudet når det gjeld samferdsel. For Framstegspartiet og delvis inn i Høgre er det slik at det er veg, veg, veg ein snakkar om, ikkje om dei problema som auka biltrafikk og fleire vegar skaper, f.eks. i sentrale strøk, òg når det gjeld klimautfordringane. Framstegspartiet tek jo ikkje klimautfordringane på alvor, iallfall ikkje alle i Framstegspartiet, sjølv om folk flest no begynner å bli klar over at me faktisk har klimautfordringar – ikkje minst dei som no er på Vestlandet, regner jo bort i eit forrykande uvêr. I den tredje verda, ikkje minst, er dette eit problem som tek livet av folk. Dersom ein held seg unna det perspektivet og berre snakkar om vegstubbane og dei firefelts motorvegane, anten til Kirkenes eller til andre stader, er det ein måte å debattera på som tek vekk viktige element. Det synest eg Framstegspartiet skal la vera. Dei tek altså ikkje opp klimaproblemet knytt opp mot auka biltrafikk – eller auka flytrafikk, for den sakas skuld. Derfor kan ein la vera å diskutera jernbane i sentrale strøk. Med Framstegspartiet sin politikk kan ein berre sjå vekk frå det – ein kan sjå vekk frå at det vert fleire køar, ein kan sjå vekk frå at det blir meir forureining, fleire støyproblem, fleire astmaproblem. Alt dette kan ein berre la liggja, for dei kan berre snakka om vegar. Men dei må òg etter kvart begynna å sjå på dei tilleggsproblema som denne veg, veg, veg-politikken skaper. Det er ulike måtar å angripa dette på, men som sikkert Framstegspartiet veit, er allereie i dag 1,2 millionar menneske plaga av støy frå biltrafikken. Svært mange menneske i verda omkjem på grunn av klimaproblema. Framstegspartiet bryr seg ikkje om dette. Dei vil berre ha fleire vegar. Men konsekvensen vil dei ikkje snakka om. Det som uroar meg i denne debatten som no er i ferd med å gå mot slutten, er at slike perspektiv blir gløymde av Framstegspartiet. Dei blir ikkje gløymde av Regjeringa, for me held nemleg på med ei utgreiing, der me vil sjå på moglegheitene for å redusera flytrafikken gjennom å skapa ein konkurrent på skjener. Dei er ikkje gløymde i den gigantiske satsinga me har på jernbane, f.eks. på Nord-Jæren med 0,5 milliardar kr. Dei er ikkje gløymde fordi me er relativt positive til N.E.W. Corridor til Narvik og togprosjektet der oppe. Dei er ikkje gløymde – på mange område. Men kvar står Framstegspartiet når det gjeld dette spørsmålet, som faktisk tek livet av folk? Kvar er dei når det gjeld desse viktige utfordringane, som Soria Moria-erklæringa er klar på at me skal gjera noko med?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
FNs klimapanel og det store fleirtalet av verdas forskarar meiner at klimaproblema tek menneskeliv, fordi me i rike Vesten ikkje reduserer våre klimagassutslepp. Parti som ikkje bryr seg om dette i det heile, bør høyra på FNs klimapanel i den samanheng. Det er hovudpoenget frå mi side. Viss ein berre snakkar om vegar og ikkje er villig til å høyra på Al Gore, Kofi Annan, Bill Clinton og andre av Framstegspartiet sine favorittar, har ein eit problem. Det er mitt poeng. Viss ein ikkje tenkjer på klimagassproblema i det heile, ikkje tenkjer på luftforureining, ikkje tenkjer på støyproblema, men berre tenkjer på vegar og bilar, har ein eit problem i forhold til dei som då blir ramma av den politikken. Det er poenget. Elles vil eg berre kommentera i forhold til SV sitt ansvar at dette er første gongen SV er i regjering og kan stillast til ansvar for politikken. Framstegspartiet har forhandla om budsjett fleire gonger og kan stillast til ansvar for mange års budsjett.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-12-12:
Innstillingen viser at Kristelig Folkeparti står sammen med Fremskrittspartiet om en del merknader og om noen forslag i innstillingen. Men det totale bildet er nok at avstanden er temmelig stor mellom Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet når det gjelder satsingen innenfor samferdselssektoren. Det går særlig på det forrige replikant tok opp, nemlig forholdet til satsing på jernbane og kollektivtransport. Jeg vil spesielt konsentrere meg om det som har med kollektivtransporten å gjøre, og belønningsordninger til storbyene for å få opp antall passasjerer på de kollektive transportmidlene som går der i dag. Der skriver Fremskrittspartiet i innstillingen at økningen av tilskuddet til belønningsordninger er uforholdsmessig stor. En saksopplysning her er at Regjeringen ikke øker, men de kutter betydelig i denne ordningen. Det er ingen økning. Fremskrittspartiet kutter enda mer. De kutter alt og raserer hele ordningen. Hva er Fremskrittspartiets holdning til å øke kollektivtrafikken i de store byene i Norge?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-12-12:
Vi lover, og vi leverer – det er liksom slagordet for den sittende regjering. Og de har fått skryt fra Kristelig Folkeparti for et godt og sterkt budsjett. Men la meg nå dra dette litt ned på jorda. For det første er vi skuffet over kuttet på belønningsordningen. Det går jeg ut fra at vi vil få flere svar på i løpet av debatten i dag. Når det så gjelder hva som er levert, er det jo en nordområdestrategi for tiden. Man skal satse på Nord-Norge og også på infrastruktur. Men det er en reell nedgang på investeringssiden for de tre nordnorske fylkene til sammen. Vi får 24 mil med ekstra asfaltlegging i Nordland, Troms og Finnmark. La meg si at det er en dråpe i havet! Når det gjelder rassikring, som Kristelig Folkeparti har vært spesielt opptatt av og utfordret regjeringspartiene på, er det flatt for Nordland, halvert for Troms og null til Finnmark, som ifølge NTP har behov for 72 mill. kr til rassikring. Hva er kommentaren fra Arbeiderpartiet til dette?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-12-12:
Representanten Langeland er svært begeistret over det samferdselsbudsjettet som er lagt fram. Det er godt å registrere. Men det har etter mitt skjønn også ført med seg en negativ side, nemlig at regjeringspartiene overhodet ikke har vært villige til å åpne på en bit overfor nærmest halve Stortinget, som er opposisjonen i denne saken. Jeg vil vise spesielt til én sak, som jeg vet SV er veldig opptatt av. De aller fleste i Norge er enige om at alkohol og biltrafikk ikke hører sammen. Rus dreper i trafikken. Kristelig Folkeparti har derfor en lang og etter mitt skjønn god merknad om bruk av alkolås i biltrafikken. Vi har et forslag som bare er en oppfordring til Regjeringen. Men heller ikke i denne saken som SV er veldig opptatt av og enig med Kristelig Folkeparti i, var regjeringspartiene villige til å være med på et så viktig område. Hva er årsaken til at man helt setter opposisjonen på sidelinjen?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-12-12:
Jeg registrerte med glede at Fremskrittspartiet stod sammen med de øvrige regjeringspartiene om en kraftig satsing på jernbane. Jeg registrerer derfor nå med stor uro at Fremskrittspartiet velger å gå i stikk motsatt retning. Det skulle plusses på 1 milliard kr pr. år. Fremskrittspartiet kutter i det budsjettet som nå er lagt fram, ca. 2 milliarder kr til jernbane. Det kan ikke tolkes som noe annet enn at Fremskrittspartiet er gått bort fra de løftene de gav i forbindelse med NTP sammen regjeringspartiene. Når det er sagt, vil jeg si at Kristelig Folkeparti er åpen for å samarbeide med Fremskrittspartiet på alle de områdene der vi kan være enige om politikken. Men når Fremskrittspartiet i det budsjettet som nå foreligger, velger å kutte hele beløpet som er satt av til belønningsordningen for kollektivtrafikken, signaliserer det et skritt i retning vekk fra Kristelig Folkeparti.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-12-12:
Jeg merker meg at når regjeringspartiene skal gå i konflikt med Kristelig Folkeparti, går det på hendelser i forbindelse med tidligere regjeringer. Man ser ikke på politikken framover og de utfordringene som ligger framfor oss. Representanten Tor-Arne Strøm har også vært i opposisjon og vært knallhøyt på banen både med Stamsund havn og Hurtigrutemuseet på Stokmarknes. Nå ser vi at politikken plutselig har skiftet, fordi en har kommet i regjering og har måttet gå med på kompromisser med andre. Så jeg tror at her kan vi ha litt å gjøre opp for, hver enkelt av oss. Nå er det for Kristelig Folkeparti viktig å se framover, og da vil jeg vise til at vi støttet Regjeringen fullt ut i budsjettet når det gjelder beløpene som er lagt fram, men vi ønsket noen små endringer og bad om å få flyttet noen kroner på budsjettet til rassikring og til belønningsordningen. Det var ikke mulig, det var kontant avvisning.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-12-12:
Til det siste må jeg si at hvis man leser innstillingen, vil man se at Kristelig Folkeparti er minst like offensiv når det gjelder kollektivtransporten, som den sittende regjering er. Det er nettopp innenfor kollektivtransportens område vi har påpekt at en ikke gjennomfører det som løftene i NTP gikk ut på; man skulle ta den største satsingen innenfor jernbane i første del i perioden. Det er ikke skjedd, og man kuttet i belønningsordningen. Så Kristelig Folkeparti er opptatt av kollektivtransport, men vi er også opptatt av å få tatt noen store prosjekter sammenhengende, og vi har store forventninger til prosjektfinansiering. Når da den sittende regjering for det første forkaster OPS-finansiering som vi nå har til evaluering, og for det andre ikke finner muligheter for prosjektfinansiering, er det ikke annet å vente enn at Kristelig Folkeparti opplever det som løftebrudd og som et kraftig tilbakesteg for den sittende regjering. Men nå har jeg jo merket meg at regjeringspartienes representanter i Stortinget ikke har gitt opp prosjektfinansiering, så vi venter i spenning på hva ministeren kommer til å si om det i debatten i dag.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-12-12:
Et prosjekt som Senterpartiet og Kristelig Folkeparti har stått sammen om i lang tid, er Stad skipstunnel. Det er et prosjekt med 130-årig historie. Det som har kommet på bordet nå, og som gjør at Regjeringen har funnet grunn til å ta en ny runde før en kommer med noe forslag, er spørsmålet om man skal utvide tunnelen, slik at store skip à la Hurtigruta kan gå igjennom der. Det er spennende, og det trenger utredning. Men vi ble storlig overrasket da vi fikk melding i komiteen for kort tid siden om at man skal bruke resten av denne stortingsperioden på å utrede utvidelsen av tunnelen, når alt det andre ligger klart. Da er mitt spørsmål til Senterpartiet: Føler man seg vel med at man lover at man kanskje i 2009 skal komme tilbake til Stad skipstunnel? Det betyr etter mitt skjønn at det blir et nytt storting som eventuelt skal se på den saken.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-12-12:
Senterpartiet har tradisjon for å være veldig offensiv i forhold til det å ta vare på Posten og posttjenestene i landet. I så måte har vi i stor grad stått sammen. Etter at Senterpartiet kom i regjering, ser det ut som om enigheten om hvordan det skal se ut for Posten framover, er blitt betydelig større. Vi har imidlertid tillatt oss å uttrykke bekymring over den sterke økningen i avisportoen og omleggingen av rutiner for bladutsending som Posten har innført. For en del lokalaviser og frivillige organisasjoner gir en slik utgiftsøkning store utfordringer. Det er spesielt den nye minstevekten på 150 gram som skaper en urimelig utgiftsøkning. Derfor har vi i innstillingen bedt om at statsråden ser på dette og vurderer muligheten for en kompensasjonsordning. Kan statsråden love at de frivillige organisasjonene som sliter med økte utgifter til bladporto, blir hørt i det året som ligger foran oss?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-12-12:
Jeg tok opp i mitt innlegg den aktuelle situasjonen for N.E.W. Corridor, eller transportkorridoren Kina–USA via Narvik, som er en uhyre viktig strategisk satsing for nordområdene, og som kan bety en utvikling av transportsektoren for Narvik og for Nord-Norge totalt sett som er utrolig spennende. Nå er det altså slik at man har gått inn i en fase der man har omstrukturert selskapet, Nordland fylkeskommune har gått inn med mer penger, folk er i arbeid – de er faktisk klare til å inngå kontrakter om transportører både på jernbanesiden og på kystsiden. Det er sendt en søknad om en statlig garanti for forsøksperioden, som er på seks måneder. Fiskeri- og kystdepartementet har tatt på seg et koordineringsansvar for dette. Hvor i staten disse pengene skal komme fra, er for så vidt det samme for dem. Spørsmålet er om de kan få et hurtig svar på om de får den garantien eller ikke.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-12-12:
Aller først vil jeg si at når vårt alternative budsjettforslag har falt, støtter Kristelig Folkeparti Regjeringens opplegg til budsjett. Jeg har dermed kvittert ut for det vi har sagt tidligere, om at vi har gitt ros til Regjeringa for det budsjettforslaget den har lagt fram. Så vil jeg takke for svaret fra den fungerende fiskeri- og kystministeren når det gjelder N.E.W. Corridor. Jeg synes det var et veldig konstruktivt og positivt svar med tanke på tidshorisonten, at de som jobber med korridoren, nå skal få svar på om de får garantien. Jeg forutsetter da, og synes jeg har lyttet meg til, at det svaret blir positivt. I så fall vil det også bli glede i Kristelig Folkeparti-leiren. Så er vi ikke riktig så enige når det gjelder Stamsund havn. Jeg skal ikke gå inn på de ideologiske bitene her, men jeg vil bare si at det ikke er noe nytt det som har kommet fram i dag. Denne saken har ligget ganske lenge, men prioriteringen er skjøvet ut, og det har med beløpets størrelse å gjøre. Men det er nå slik at Norges største trålerrederi har fornyet en av sine trålere, og de skal fornye resten av trålerflåten. Den nye tråleren kommer ikke inn i havnen i dag, men må levere et annet sted, og man får ekstra transportkostnader. De nye trålerne kan ikke bygges før man har fått utvidet havnen, for båtene kommer ikke inn der, til den bedriften som de har de største leveringsforpliktelsene til. Det er årsaken til at en samlet opposisjon har bedt Regjeringen om å se på den finansieringsmodellen som er foreslått. Det er ganske akutt problematikk knyttet nettopp til Stamsund havn. Nå skal ikke jeg gå inn på det ideologiske, men la det ligge. Så til det som har vært svart når det gjelder Stad skipstunnel. Jeg kan ikke fra det ståstedet jeg har, se det på annen måte enn slik jeg understreket det i mitt innlegg, at når man velger å si at man ikke skal komme tilbake til Stad skipstunnel før i 2009 – muligens i 2009 – betyr det at denne regjeringen har sagt fra seg det prosjektet. Man skal altså komme tilbake til det i løpet av 2009. Det betyr sannsynligvis at man flytter det over i en ny storingsperiode, og således er det ingen grunn til glede langs kysten over det som nå har skjedd med det prosjektet.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
For det første har denne regjeringen satset enormt på samferdsel. I Nasjonal transportplan lovet vi, og vi leverer. Det er i seg selv et betydelig løft. Når det gjelder OPS-prosjektene, er det jo slik at private binder opp penger for all framtid. Vi har en annen modell som vi tenker å sette søkelyset på, først og fremst gjennom de årlige budsjettene. Men så tenker vi at vi får evaluere, for det er nemlig ikke slik som Fremskrittspartiet ønsker å understreke, at private løsninger er de beste. Nå skal vi evaluere den ordningen vi har hatt. Det kommer mange forskjellige signaler om det er lønnsomt eller ikke, men uansett om det er private eller andre som går inn med penger, er det staten som forplikter seg. Og det er det vi skal se på i en evaluering.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Jeg holdt på å si med et kjent sitat: Jeg er glad for det spørsmålet. Har du flere? Men når det gjelder rv. 2, vil jeg bare understreke min enighet med foregående regjering. Representanten Halleraker kjenner meget godt til mitt engasjement når det gjelder rv. 2. Det er ingen uenighet i Regjeringen eller mellom Arbeiderpartiet og Senterpartiet i denne saken. Der kan jeg berolige spørreren. Men noe av diskusjonen går på om vi skal lytte til dem som har kommet med innvendinger, og gjøre en skikkelig jobb på det. Når det er sagt, har jeg lyst til å si at ordfører Henning Myrvang har holdt på med denne saken i 22 år, så jeg forventer at Regjeringen nå finner en løsning på dette som er i tråd med det som er behovet i Sør-Odal. Trafikkmengden har økt med 30 pst., så det betyr at her haster det.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Svaret fra Arbeiderpartiet på det er at vi totalt leverer mye mer enn det den foregående regjering gjorde. Vi har satset på rassikring. Det er klart at vi ifølge Kristelig Folkeparti sikkert skulle ha bevilget mye mer, men det jeg mange ganger spør meg selv om, er: Hvorfor kom ikke Kristelig Folkeparti på den ideen da de satt i regjering og hadde sjansen? Da var det liksom litt knapt med midler, skjønte jeg. Men nå har de dukket opp. Vi satser på sikkerhet. Vi skal satse på trafikksikkerhet over hele landet. Jeg må nesten si at hvis det er regnet ut at det blir 24 mil mer med asfaltering, er det bedre enn ingenting, for det kom ingenting da regjeringen Bondevik hadde ansvaret for budsjettet.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Jeg synes dette har vært en veldig fin debatt. Det understreker igjen at samferdsel engasjerer, fordi det angår oss alle, uansett hvor vi bor i vårt langstrakte land. Det har vært en avklarende debatt også. Debatten har avslørt at det er ett parti som står alene med alle de snille milliardene sine, og så er det noen finjusteringer og noen vimpler hos de andre på den borgerlige siden. Men jeg har lyst til å oppklare noe som jeg tror har sneket seg inn som en liten misforståelse. Det er jo ikke slik at bompenger kommer istedenfor statens veibevilginger, og at disse har gått ned når bompengene har gått opp. Det er jo ikke slik, de kommer i tillegg. Hensikten med bompenger er å få veier utbygd raskere enn vi ellers ville ha gjort. Arbeiderpartiet støtter bruk av bompenger, men bare der det er lokal tilslutning i kommunestyrene i de berørte kommuner til å kreve inn penger for å få veiutbygging til å skje raskere. Bompenger skal også være med og finansiere utbygging av den ulykkesbelastede stamveien E6. Som jeg nevnte i hovedinnlegget mitt, er det helt nødvendig å sette i gang med utbedring av E6. Jeg er kjempefornøyd med at det nå prioriteres midler til planlegging av E6 på strekningen Gardermoen–Kolomoen og Lillehammer–Otta, og jeg er glad for at strekningen deles opp, slik at det i første omgang kan fremmes en proposisjon angående strekningen Gardermoen–Dal og strekningen Skaberud–Kolomoen. Så må jeg få lov til å komme inn på rv. 2 atter en gang. Jeg må bare poengtere at saken har kommet langt, og en er i ferd med å realisere bompengestasjon. Framdriften må videreføres og forseres på bakgrunn av de godkjente forelagte og vedtatte planene for smal firefelts motorvei Kløfta–Kongsvinger, og det er faktisk etter planen som er bestemt av Miljøverndepartementet.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Jeg har bare lyst til å si at en skal ikke kimse av det å stå opp fra de døde. Det er mange som tror på det. Men så må jeg si – til Helleland og flere som har vært innom dette med OPS – at Helleland stoppet for tidlig i sitatet. Nå leser jeg fra innstillingen, og der står det: «Flertallet vil avvente Regjeringens evaluering av de tre iverksatte OPS-prosjektene. Flertallet vil imidlertid bemerke at utbygging og drift av veger i regi av private OPS-selskaper, innebærer en stor økning i framtidige statlige utgifter i form av årlige OPS-vederlag. Dette fordi de private selskapene må beregne betydelig høyere kostnader til renter på lån enn staten, samt at de i tillegg skal ha en avkastning på investert kapital.» Det er altså ikke skrinlagt. Vi venter på en evaluering av prosjektet. Så hadde jeg hatt veldig lyst til å komme inn på historiebeskrivningen til Halleraker, men det har jeg altså ikke tid til.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Jeg vil stille et spørsmål om en sak som representanten ikke omtalte, men hvor Regjeringen også leverer: Hvor er det blitt av prosjektfinansieringen? I februar i år var Arbeiderpartiets fraksjonsleder, representanten Rudihagen, på første side av Nordens største fagblad: «Stopper OPS» – Offentlig Privat Samarbeid – var budskapet. Den alternative modellen som var omtalt, prosjektfinansiering, skulle stille penger fra staten til disposisjon for utbyggerne, enten som forskuttering eller via egne fond. Den løsningen har jo Regjeringen selv effektivt begravd. Nekrologen står på trykk i Gul bok. Hva er alternativet? Hvordan skal denne regjeringen klare det som OPS-modellen faktisk klarer, å hjelpe frem flere nye prosjekter? Hva er Regjeringens levering her, bortsett fra å avlyse egen løsning?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
I forhold til ordningen, håper jeg på mer avklarende svar enn på motspørsmål. Så til overoppheting i økonomien. Maskinentreprenørene har gjentatte ganger sagt at de har kapasitet til 6–7 milliarder kr mer i veibygging. Mener statsråden at de tar feil? Statsråden fra Senterpartiet, et parti som er imot bompenger, har i denne regjeringen satt norgesrekord i bruk av bompenger. Når denne regjeringen spanderer, er det andre som betaler. 10 milliarder kr er passert Stortinget – og 7 milliarder kr betales i bompenger. Statsråden dekker seg bak at når det kommer lokale initiativ, skal man si ja til avgift. Vil man også si ja når det kommer lokale initiativ til å fjerne en avgift? Det er flertall i Bergen kommune for å fjerne piggdekkavgiften, innført ved lokale politiske vedtak. Nå har man angret seg, og man vil ha ordningen vekk. Vil statsråden sørge for at lokale initiativ kan gjennomføres?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Jeg har to etterlysninger til statsråden. Den ene gjelder Stad skipstunnel, som er omtalt i budsjettdokumentet, og hvor den omtalte tilbakemeldingen er kommet i salderingen. Hvorfor skal det ta nesten tre år å komme tilbake til Stortinget, selv om vi skal utvide kapasiteten slik at også Hurtigruten kan gå gjennom den skipstunnelen som vi ønsker bygd? Den andre etterlysningen gjelder oljevernberedskap og gjeninnføring av et hoveddepot på Fedje. Statsråden kjenner sikkert litt av forhistorien. I forrige periode ønsket et samlet storting – samferdselskomiteen – å gjenopprette et hoveddepot på Fedje. Saken er omtalt i budsjettet. Stortinget vil på egnet måte bli orientert om vurderingen. Hvorfor skal dette ta så lang tid? Det er snakk om å gjenopprette et hoveddepot for oljevernberedskap i et av de områdene i Norge hvor det er størst trafikk av store tankskip. Dette haster. Hva vil Regjeringen gjøre for å skynde på?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Noen ord om bybanen i Bergen. Den er omtalt i innstillingen. Fremskrittspartiet vil igjen peke på at bybaneprosjektet i Bergen er et økonomisk risikofylt eksperiment. Hele risikoen ligger hos bilistene i Bergen, som betaler gjennom bompenger. Vi synes det er urimelig at Bergen kommune har fått gjennomføringsansvaret uten å ha fagkompetanse på drift av baner. Derfor ønsker vi statlig tilsyn med prosjektet underveis. Vi vil også peke på at bybaneprosjektet i Bergensprogrammet fortsatt fremstår som fullstendig ukoordinert med Jernbaneverket og NSB i regionen. Det er både underlig og uklokt. Jernbaneverket har nylig fremlagt sin stamnettutredning, som etter vår mening underbygger at en slik samordning ville vært samferdselspolitisk og samferdselsøkonomisk riktig, viktig og mulig. Vi fremmer derfor forslag om en slik samordning. Noen ord om Hardangerbrua. Fremskrittspartiet har merket seg omtalen av prosjektering og oppstart av arbeidene med tilførselsveier for Hardangerbrua. Vi har også registrert at det hefter en del uavklarte forhold knyttet til reguleringsplaner, til trafikkprognoser og til utvikling i fergetrafikk fra mai 2006, da forhåndsinnkreving av bompenger ble innført. Vi har merket oss at Statens vegvesen har benyttet ganske underlige målingsteknikker for å måle kjøretid. Vi har merket oss at de faglige synspunktene på fergetrafikken etter broen er bygget, fra fergeoperatøren i området, HSD Sjø, ikke kom frem da saken ble behandlet. Vi ønsker oss tilleggssak om Hardangerbrua. Vi er fortsatt for broen, men vi i Fremskrittspartiet er for et grundig, fullstendig og forsvarlig grunnlag for beslutningen. Så til slutt noen ord om høyden på Haukelitunnelene, E134, høydeutbedringsprosjektet som ble behandlet i Stortinget i 2005, og som fortsatt ikke er ferdig. Det er i seg selv mer enn underlig – betegnelsen er vel nærmere «skandale» enn «underlig». Prislappen har nå variert en stund mellom 200 mill. kr og 350 mill. kr. Det er ganske selsomt at man nå skal sende det ut på en ny anbudsrunde, når man kan konstatere at når man putter ekstraarbeid inn i anbudsutlysningen, blir det dyrere enn det man opprinnelig hadde ment det skulle være. Derfor ønsker Fremskrittspartiet egen sak fremlagt om dette høydeutbedringsprosjektet over Haukeli. Det er viktig at prosjektet etter hvert kommer på plass, men det er også viktig å få avklart hva som faktisk har skjedd underveis, og som har sørget for at dette prosjektet er blitt helt unødvendig utsatt. Den ulempen er det næringslivet som bærer.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Fortolkningen av Fremskrittspartiets program tror jeg foregående taler skal overlate til både Fremskrittspartiet selv og Fremskrittspartiets velgere. Noen ord om høyhastighetsbane: Jeg tror det gjør seg gjeldende en misforståelse hos enkelte partier om hva Fremskrittspartiet faktisk mener om høyhastighetsbane. Privat løsning, betegnet som Haukelibanen, har vært kjent iallfall siden 1998, og det ble tidlig gjort klart fra Fremskrittspartiet at det er en løsning vi er åpen for – en privat løsning, i 1998. Det er derfor ikke overraskende at partiledelsen har sagt det samme også i 2006. Men en offentlig utredning og en offentlig bygging av en sørnorsk høyhastighetsbane, lansert i 2006, stiller vi oss ganske avvisende til. Så til prosjektfinansiering. Jeg fikk et underlig svar tidligere. Etter to budsjetter, for 2006 og 2007, er Regjeringen uten sitt eget utbasunerte alternativ, nemlig prosjektfinansiering med forskuttering og egne fond fra staten. Den løsningen er gravlagt. Regjeringen er uten alternativ.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-12-12:
Komiteen har vært på mange fylkesreiser etter hvert og fått god informasjon fra lokale styresmakter og næringsliv om viktige prosjekt. Noe av det som har gjort inntrykk, er den klare meldingen fra ordføreren i Sør-Odal når det gjelder utsettelsen av rv. 2, som denne regjeringen bidrar til. I det siste er det kommet signaler om at også rv. 4 ved Lunner må legges om i en kjempedyr tunnel. Jordvern skal være årsaken i begge sakene. Eirin Faldet var jo oppsiktsvekkende klar i sin prioritering. Er det da slik at det er uenighet mellom Arbeiderpartiet og Senterpartiet i denne saken? Og hva er Arbeiderpartiets holdning til utsettelsen av rv. 2?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-12-12:
Langeland ber oss i Høyre påvirke våre ordførere. Langeland har tilsvarende mulighet til å reise denne saken i Trondheim, hvor de rød-grønne styrer, hvis han er så for vegprising. Vi er imot det. Det vil jeg slå fast fra denne talerstol. En av Bondevik-regjeringens mange suksesshistorier er satsingen på kollektivtrafikk. Over 1,5 milliarder kr mer enn ambisjonene i Sem-erklæringen ble resultatet. Et positivt tiltak som belønningsordningen til byene for å stimulere til kollektivtrafikk var en av løsningene. Dette er en ordning som reduseres kraftig av den sittende regjering, under påskudd av at elavgiften på offentlig transport faller bort. Det er bare den logiske brist at det er kun i Oslo man har elektrifisert kollektivtransport av noe omfang. Derfor rammer dette kollektivbrukere i alle andre større byer i Norge, også Stavanger. Er Langeland komfortabel med denne nedprioriteringen av kollektivtrafikk, utenom i Oslo?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-12-12:
Jeg må få minne samferdselsministeren om at Bondevik II-regjeringen oppfylte sin egen Sem-erklæring på vei, og lå langt over på kollektivtransport. Men det må jo være kjekt å være samferdselsminister når man overtar en økonomi som gjør det mulig å satse, som hun nå har anledning til. Bondevik II måtte i tillegg gjennomføre en ryddesjau for å få orden i økonomien. Jeg har lyst til å trekke fram en enkeltsak for samferdselsministeren. Siden representanten Eirin Faldet var så befriende klar i sitt svar tidligere i et replikkordskifte, kunne det være interessant å høre om statsråden deler det største regjeringspartiets syn på at det nå er viktig å få løst problemene med rv. 2 gjennom Sør-Odal.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-12-12:
Offentlige tilskudd til bl.a. fiskerihavner gir ofte mange tifold igjen i investeringer fra næringslivet selv. Høyre er opptatt av dette. Vi har gått igjennom de mange planer som foreligger, og foreslår i vårt budsjettalternativ en støtte til Gjerdsvika i Møre og Romsdal og Gryllefjord i Troms. Statsråden er også næringsminister, og jeg er ganske overbevist om at han ser sammenhengen i dette samspillet mellom offentlige og private investeringer, som ofte gir veldig gode resultater. Flertallet støtter ikke dette forslaget. Det kan allikevel være fristende å spørre statsråden om han har sympati for forslaget, og om han vil engasjere seg for at disse planene kan iverksettes noe før det som ligger i dokumentene.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-12-12:
Jeg vil gjerne få lov til å delta litt i historieskrivningen – eller forsøket på en sådan. Det tror jeg det kan være god grunn til, siden et medlem av finanskomiteen, representanten Klungland, nettopp har vært oppe på talerstolen og sagt at denne regjeringen ikke går utover handlingsregelen. Det trodde jeg iallfall at de som sitter i finanskomiteen var klar over, at her går man utover handlingsregelen med 6–7 milliarder kr. Historieskrivningen tar utgangspunkt i at denne regjeringen bevilger mye mer til samferdsel, og selvsagt gjør den det. De har en forpliktelse i forhold til en Nasjonal transportplan de selv står bak, og som de nå gjør et forsøk på å oppfylle. Men de greier ikke det – heller ikke i år. De ligger bak, med over 1,6 milliarder kr, til vei og jernbane samlet. Så faller de for den fristelsen å sammenligne med Bondevik II-perioden. Det er i beste fall meningsløst. Landet var i en helt annen økonomisk situasjon. Ressursene måtte anvendes helt annerledes for å rette opp norsk økonomi. Jeg har tatt meg bryet med å sjekke litt i fire, fem, seks innstillinger fra foregående år. Her viser det seg at i innstillingen for 2002 hadde Arbeiderpartiet 1 mill. kr utover regjeringspartiene. I 2003 hadde de 35 mill. kr mindre. Og i en arbeiderpartimerknad i innstillingen for 2003–2004 står det: «Disse medlemmer har forståelse for at investeringsnivået må tilpasses den økonomiske situasjonen.» Slik så situasjonen ut da. Nå blir det spennende å se resten av denne NTP-perioden. Den ene representanten etter den andre har vært oppe og sagt at de rød-grønne er garantisten for oppfylling av NTP-perioden. Ingenting vil glede oss i Høyre mer hvis denne statsråden greier å få det til, for vi har merket oss hvert eneste innlegg. Og vi ser fram til at Regjeringen i det kommende året også må bevilge reelle kroner over statsbudsjettet og ikke i urimelig grad trekke på medfinansiører. Finansministeren tar i finanstalen Hardangerbrua til inntekt, og det er vel nesten toppen av frekkhet – et prosjekt som ikke skulle ha en eneste krone i statlige midler, og som hun bestandig har vært imot. Jeg må minne om at det foreligger et forslag fra Høyre og Fremskrittspartiet for å rette opp i denne praksisen. Statens andel til disse forskutteringene kommer nå i de årene som kommer, og da kommer det til å bli mindre til andre prosjekter.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-12-12:
Jeg skal være meget kort. I forrige budsjettinnstilling, altså for inneværende år, var Høyre positivt avventende til hva prosjektfinansiering skulle være. Det er vi fortsatt. Det som kom i Gul bok, var også nedslående for oss. Vi kunne tenkt oss en utvikling av dette og også en utvikling av OPS-ordningen. Jeg håper ikke de rød-grønne har allergi mot det som ligger i den private løsningen rundt OPS. Jeg tror at vi skal greie å få fram nye løsninger for å finansiere store og viktige samferdselsprosjekter som kaller på nye og kreative måter å gjøre det på. Det tror jeg vi skylder næringslivet og folket i dette landet.
Trond Helleland (Høyre), 2006-12-12:
Det er mulig Irene Johansen vet mer enn meg om regjeringsforhandlinger mellom Høyre og Fremskrittspartiet. At vi prøver å samordne politikken vår, synes jeg er positivt. Det har vi også gjort med Kristelig Folkeparti og Venstre i dette budsjettet. Når det gjelder høyfartsringen, har jeg med glede merket meg at formannen i Fremskrittspartiet, Siv Jensen, har gitt støtte til prosjektet og synes det er spennende og at det bør utredes videre. Jeg har også med glede merket meg at regjeringspartiene, Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, synes at dette har vært en spennende oppgave å gå løs på. Ingen av oss kan i dag si hva som blir konklusjonen, men det som er artig å vite, er at nordmenn flyr mer enn alle andre, vi flyr ti ganger så mye som de fleste europeere, og det skyldes at vi har for dårlige veier, og at vi har for treg jernbane. Så innenfor det konseptet tror jeg det kan være mulig å få til en høyfartsring som virkelig vil være en visjon når vi om tre år skal feire hundreårsjubileet for Bergensbanen.
Trond Helleland (Høyre), 2006-12-12:
Det er jo ofte slik at rollene byttes litt, og nå er Hallgeir Langeland en veientusiast uten like. Han har gått inn for Hardangerbrua og en del andre prosjekter som ingen skulle tro at Langeland var en varm tilhenger av. Men det er han faktisk blitt, og det er positivt. Så jeg tror faktisk ikke det er så stor skilnad. SV vil ha jernbane, og Høyre vil ha jernbane. Men Regjeringen er jo også opptatt av å understreke behovet for gode og tjenlige veier i dette landet. Så får vi heller jobbe med teknologien knyttet til biler. Der vet vi at det skjer veldig mye rundt om i verden. Langeland selv er opptatt av hydrogenprosjektet. Det er mange muligheter for å bedre teknologien når det gjelder bil. Men det aller viktigste er at vi har behov for lavere transportkostnader, og vi har behov for at bilene ikke står og stamper i kø rundt hovedstaden. Det fører til høye utslipp. Jeg tror egentlig at den beste klimapolitikken Norge kan ha, er å ha et transportsystem med flyt i, og dermed å satse både på jernbane og på veiutbygging.
Trond Helleland (Høyre), 2006-12-12:
Først vil jeg bemerke at det var en stor kamel. Den er faktisk lengre enn Golden Gate. Så det var bra at representanten klarte å sluke den. Vi satser på positive virkemidler når det gjelder kollektivtrafikken. Derfor er det veldig skuffende at Regjeringen, som kalles en rød-grønn regjering, en klimaopptatt regjering, reduserer belønningsordningen for kollektivtrafikken i storbyene, som er en positiv ordning som gav gode resultater i forrige periode, og som da den nye regjeringen har skrinlagt – uvisst av hvilken grunn. Jeg er ikke bekymret i det hele tatt for Høyre-ordførernes klagesang. Den er helt berettiget. Det er for dårlig veiutbygging og veistandard rundt de store byene i Norge, noe som også kommer fram gjennom det store og brede kompromisset om Oslopakke 3, som SV er en del av. Så jeg gleder meg til at Oslopakke 3 og andre viktige miljøprosjekter kommer i gang, for det ligger også kollektivsatsing inne i disse pakkene, som Oslopakke 3, og det er positivt.
Trond Helleland (Høyre), 2006-12-12:
Først må jeg si at det er gledelig at hele landet, i alle fall de aller fleste, ser ut til å kunne få breibånd, takket være markedet som har ivaretatt denne utbyggingen på en veldig god måte. Det er vi alle glad for. En samlet komite har også sett veldig positivt på forslaget om å bevilge 10 mill. kr til bruk av åpne standarder og åpen kildekode. Statsråden var inne på det i sitt innlegg. Det viktige da er jo selvsagt at det offentlige går foran. Hvilke tiltak vil statsråden iverksette på tvers av departementer og etater for at det offentlige skal bli en foregangsbruker av andre standarder enn den mest vanlige, nemlig Microsofts?