Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2012-03-08:
Jeg stiller meg fullt og helt bak innlegget til saksordføreren og takker ham og alle partiene på Stortinget for et veldig godt samarbeid om innstillingen, som viser at Stortinget vil møte de ondskapsfulle terrorhandlingene 22. juli på en samlet og verdig måte. Det er ikke tid for politisk spill og hva var det vi sa-retorikk, men tid for å gå grundig og åpent inn i problemstillingene for å vise at vi tar hverandre på alvor og tar ansvar sammen for å gjøre de forbedringene som må gjøres. Det skylder vi dem som ble rammet 22. juli, deres nærmeste og en hel nasjon, som kommer til å slite med terrorsjokket i lang tid framover. Vi har opplevd at det som nesten var utenkelig forferdelig, har skjedd i Norge. Vi må gjøre alt som står i vår makt for å forebygge og forhindre at noe slikt skal kunne skje igjen, men også for å være forberedt på å kunne håndtere det verst tenkelige, dersom noe skulle skje i framtiden. Det arbeidet vi nå har startet, vil gå i flere faser. Den første fasen er dagens behandling av Den særskilte komités innstilling om statsrådenes redegjørelser. Deretter kommer PSTs og Politidirektoratets egne evalueringer utover i mars. Så får vi før ferien en stortingsmelding om beredskap og samfunnssikkerhet. 22. juli-kommisjonens rapport kommer i august. Deretter skal det lages en stortingsmelding om den. Det er også varslet flere lovforslag, bl.a. om soloterrorisme, og om å gjennomføre i norsk rett FN-konvensjonen om kjernefysisk terrorisme. Det er videre varslet at det skal komme et forsterket, overordnet planverk. Det er nedsatt og skal nedsettes et utvalg som bl.a. skal se på prinsippene angående utilregnelighet og særreaksjoner i rettssystemet. Et annet utvalg skal se på samhandlingen i krisesituasjoner mellom sivilforsvar, hjemmevern og politireserve. Så vi vil komme langt ut i 2013, og sikkert også i 2014, før den politiske oppfølgingen av lærdommene fra 22. juli begynner å komme på plass. Desto viktigere er det at vi nå greier å gjøre det som ligger i innstillingen i dag, nemlig å ta noen beslutninger om hva vi vet nok om til å begynne å forbedre nå, uten å gå 22. juli-kommisjonen i næringen når det gjelder å finne ut hva som faktisk skjedde 22. juli. Det er fokusert på at en samlet komité – også regjeringspartiene – fremmer hele 14 forslag til vedtak om forbedringer. Men i innstillingen ligger det også atskillig flere tiltak og oppgaver som storting og regjering er enige om at skal løses framover, og som det ikke trengs egne vedtak om når oppdraget stilles klart av et enstemmig storting i innstillingen. Dette gjelder ikke minst mye av det komiteen sier om forebygging av voldelig ekstremisme og terror. Vi gir en klar beskjed til hele Politi-Norge om at politiets samlede ressurser må mobiliseres for at forebyggingen virkelig skal virke. Når vi vil hindre økt rekruttering til voldelige ekstremistiske grupper, som PST advarer mot i sin trusselvurdering, er det det lokale forebyggende politiet landet rundt som må lære å kjenne disse miljøene, komme i dialog med dem, bruke det lokale politirådet til å avtale samarbeidstiltak, gjennomføre bekymringssamtaler, ha exit-programmer for dem som vil ut av miljøene, osv. Alt dette er det ikke PST som kan gjøre eller skal gjøre rundt i politidistriktene – det må være en del av nærpolitiets daglige gjøremål. Mange steder er dette i liten grad oppfattet, og man viser bare til at det fins en PST-kontakt i distriktet. Det er viktig at dette snus, og at det lokalt nå starter omfattende opplæring og erfaringsutveksling om hvordan man forebygger voldelig ekstremisme bedre, og tar tak i handlingsplanen Felles trygghet – felles ansvar sammen med skoler, kommuner, fritidsklubber, kirker, moskeer osv. Det er svært bra at Mellomkirkelig råd for Den norske kirke og Islamsk Råd Norge har laget en verktøykasse for å motarbeide religiøst motiverte trusler og vold, og nå må mulighetene dette gir, gripes på en mer offensiv måte av det forebyggende nærpolitiet og politirådene. Det handler også om forebygging når komiteen tar opp bekymringer om at vi har svakheter ved lovverket vårt når det gjelder forberedelser til terror fra én gjerningsmann, eller soloterrorist, som opererer alene og bevisst unngår tilknytning til terrornettverk. Vi er også bekymret for lovverket når det gjelder opphold i treningsleirer for terrorister og medlemskap i terrororganisasjoner. Vi ser fram til at regjeringen utarbeider et høringsnotat om PSTs ulike lovforslag, samtidig som man i forslagene ivaretar de nødvendige personvernhensyn, og at vi får saken til Stortinget. Heller ikke dette er med i de 14 forslagene til vedtak komiteen stiller opp i dag, fordi vi er samkjørte med regjeringen om hvordan det skal jobbes med dette. Det vi imidlertid har med i de 14 forslagene til vedtak, er et punkt der vi, når man skal sette i gang den eksterne evalueringen av PST, framhever forebygging på den måten at vi ber om at man særlig ser på om det fins tilstrekkelige ressurser og kompetanse i PST til å overvåke ulike miljøer i et bredt, forebyggende perspektiv. Dette gjelder f.eks. mulighetene til å følge med på åpne kilder på nettet, til å samarbeide aktivt med tolletaten bl.a. om Global Shield-prosjektet, til å kurse nærpolitiet rundt i politidistriktene, osv. Jeg er helt enig i det komitélederen sier om behovet for en forsterket videreutviklet, overordnet plan om en forbedret bistandsinstruks, om behovet for å se på responstiden rundt i landet, om forbedret riksalarm, osv. Han understreker også helikopterberedskapens nøkkelrolle i forhold til responstid og samspillet politi/forsvar og viser til at vi nå vil innføre en permanent helikopterberedskap på Rygge for at man skal kunne transportere bl.a. Delta, beredskapstroppen, raskt til stedene der det måtte skje noe. Det er et viktig ledd i helikopterberedskapen at vi også får «fortgang», som komiteen sier, i beslutningsprosessen når det gjelder et beredskapssenter i Oslo. Dette vil være navet i terrorberedskapen, for her skal beredskapstroppen Delta stasjoneres og trene sammen med bombegruppen, her skal det være en plattform for politihelikoptre og en plattform for at de store militære helikoptrene fra Rygge raskt skal kunne komme dit og laste inn Delta-troppen og bringe den til mulige åsteder i framtiden. Det vil da kunne være en større radius rundt i landet for hvor beredskapstroppen kan bidra, enn det som har vært tilfelle i dag når man ikke har hatt en så smidig og rask løsning som dette kan bli. Diskusjonen om beredskapssenteret har pågått i fem–seks år, og det er avgjørende at vi nå greier å beslutte raskt i et sånt spørsmål. Jeg vil her bare understreke at beredskapstroppen Delta i tillegg til å trene på å kunne håndtere terror deltar aktivt døgnet rundt i gatene i Oslo som den skarpeste delen av Oslo-politiet når det gjelder å håndtere og møte tunge kriminelle miljøer. For å sikre terrorberedskapen utover i hele landet, hvor avstandene til Rygge og Delta-troppen i Oslo kan bli for lange, støtter også komiteen at retningslinjene for bruken av redningshelikoptrene forandres, slik at de blir forpliktet til å prioritere å gi politiet bistand i akutte situasjoner der væpnet politi raskt og først må inn for å sikre situasjonen. Det vil gjøre at de spesialtrente utrykningsenhetene rundt i politidistriktene vil ha mulighet til å komme seg raskt fram til alle deler av distriktet, dersom det forferdelige skulle skje der. Det er viktig at det også blir trent på disse nye retningslinjene mellom politi og redningshelikoptrene rundt i landet. Jeg stiller meg som sagt bak alt saksordføreren har sagt når det gjelder responstid, når det gjelder riksalarm osv. Jeg vil i tillegg understreke at vi i innstillingen også tar opp beskyttelse av utsatte objekter, hvor det fins forskrifter og lovverk som vi understreker at nå må følges opp. Det er satt en frist i løpet av 2012 for å klassifisere og vurdere truslene mot ulike bygg og anlegg og installasjoner. Utover det jeg har tatt opp nå, vil det være flere som i debatten kommer inn på andre viktige spørsmål som innstillingen tar opp. Det gjelder bl.a. tiltak for ofre og pårørende. Stortinget har bestemt seg for å behandle forbedringer i voldsoffererstatningsordningen raskt, dvs. allerede 26. mars. Vi jobber med en innstilling i justiskomiteen, slik at den ordningen kan bli klar før rettssaken om 22. juli starter 16. april. Til slutt vil jeg si at selvsagt er det slik at mange av tiltakene vi nå går inn på her i dag, vil måtte ses i sammenheng med ressurser og økt politidekning – og dermed budsjetter i årene framover. Men det vil vi komme tilbake til når vi kommer til budsjettbehandlingene, etter at Stortinget i dag har trukket opp hva som må gjøres, og blitt enige om de linjene vi skal jobbe langs i årene framover med disse avgjørende spørsmålene for Stortinget og for nasjonen.