trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trond Helleland (Høyre), 2013-10-22:
Nå har jeg gått av som innpisker, så pisken er overlatt til en annen person i Høyres gruppe. Men det er klart at når tre partier i en forpliktende avtale signerer et dokument som sier at en ønsker å se på dette med reservasjonsretten i samarbeid med Legeforeningen, er det en avtale vi vil holde oss til. Representanten Serigstad Valen burde være kjent med evnen til å inngå kompromisser gjennom et åtteårig samboerskap i regjering med Arbeiderpartiet og Senterpartiet, og sånn vil det også være for Høyre. Mange av våre primærstandpunkter er nå kokt inn i kompromisser, og sånn vil det være framover. Når det gjelder å stille representantene fritt, har Høyre hatt en tradisjon for det når det gjelder spørsmålet om selvbestemt abort. Da har det vært en sak for den enkeltes personlige samvittighet. Men her snakker vi altså om noen leger som ønsker å utøve sin samvittighet ved å kunne reservere seg. Det viktigste er at dette blir gitt en innramming som gjør at alle kvinner får et fullverdig tilbud om abort dersom det er ønskelig.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Fremskrittspartiet ønsker å fremme forslag om at Oskar J. Grimstad, Gjermund Hagesæter og Ulf Leirstein, som har vært varamedlemmer, går inn som faste medlemmer av valgkomiteen, og at det oppnevnes følgende nye varamedlemmer: Bente Thorsen, Mazyar Keshvari og Sivert Haugen Bjørnstad.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
De samme som jeg fremmet forslag om i sted.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Også jeg vil ønske Stoltenberg velkommen tilbake til Stortinget. Jeg må innrømme at gleden er større når han kommer denne veien enn når han går den andre veien; det må jeg bare få lov å innrømme! Vi har nå hørt innlegget til Stoltenberg. I den forbindelse påpeker han den høye sysselsettingen i Norge. Ja, vi har en god sysselsetting i Norge per i dag. Men det er faktisk slik at enkelte har havnet utenfor jobbmarkedet, som er så viktig i velferdsstaten, og det gjelder særlig funksjonshemmede. Både i trontalen samt i det budsjettet som er framlagt, finner man svært få spor etter tiltak knyttet til hvordan vi skal få flere funksjonshemmede i arbeid. Vil Stoltenberg og Arbeiderpartiet være med på at vi legger om politikken på dette feltet nettopp for å sørge for at også de funksjonshemmede i større grad kan få ta del i arbeidsmarkedet, og dermed også i den velferden som vi andre har?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Jeg vil gå litt videre til et – dessverre – veldig alvorlig tema, der man virkelig ikke har lyktes, og der det er svært viktig at man intensiverer arbeidet for å få gode resultater, nemlig tiltak mot fattigdom. Det er ikke til å stikke under stol at da tidligere finansminister Kristin Halvorsen lovte at fattigdommen i Norge – og særlig barnefattigdommen – skulle bli fjernet med et pennestrøk, var det mange som hadde store forventinger. Den regjeringen som nå har avgått, har sittet i åtte år, og vi har fått en ny regjering som, gjennom sin plattform, vil vise til en rekke tiltak hvor man har tenkt å sette inn støtet mot fattigdom. Er representanten Stoltenberg fornøyd med det som den avgåtte regjering har gjort på dette feltet, all den tid antallet fattige barn i Norge aldri har vært høyere enn det er i dag?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Fremskrittspartiet fikk 16,3 pst. ved høstens valg – 83,7 pst. stemte altså ikke på oss. Så er det slik at man nå skal inngå i et samarbeid, og det burde jo Arbeiderpartiet etter en del år i den situasjonen ha forståelse for. Fremskrittspartiets politikk ligger fast, men når vi skal få disse tingene gjennomført, må det gjøres i samarbeid med andre partier. Denne plattformen som ligger til grunn, er et svært godt arbeidsdokument som går i den retningen som Fremskrittspartiet ønsker, og det er jeg veldig godt fornøyd med.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Da vil jeg bare minne om at denne regjeringen som nå har tiltrådt, har sittet i seks dager. De som laget den forrige regjeringen – utgått av de rød-grønne partiene – har altså brukt åtte måneder på å legge fram et budsjett. Så nå sitter man og gjør sitt beste for å se på hvilket handlingsrom man har – hvor kan man få snudd disse pengene inn mot den sektoren som er så viktig for oss. Det kommer man til å se resultatene av når den proposisjonen legges fram i denne salen som en tilleggsproposisjon. Da skal representanten Helga Pedersen og undertegnede få mer enn nok tid til å diskutere de ulike satsingsområdene. I den forbindelse vil jeg også replisere litt til representanten Helga Pedersen: Gjennom hele valgkampen – uansett hvor jeg befant meg ble jeg møtt med spørsmål om hvor det har blitt av nettolønnsordningen for sjøfolk og heving av taket. Det har plutselig blitt borte i den avgåtte regjeringens budsjett. Der står det at man vil komme tilbake til det. Så jeg tror nok at man skal gå litt i seg selv.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
I landbruksavtalen er det et vell av forskjellige tiltak og støtteordninger. Det som nå er prioritert fra Fremskrittspartiets side, og som landbruksministeren har uttalt, er å se på alle disse ordningene. Hvordan kan man forenkle dem, se på strukturene som ligger der, gjøre dem mer effektive, slik at bonden kan få mer igjen for det han produserer og selger til den enkelte kunde? Hvordan kan vi få til mer konkurranse innenfor sektoren? Alt dette må vi komme tilbake til, og representanten Andersen Eide vil få veldig god anledning til å diskutere disse sakene. Når det gjelder landbrukssektoren, legges det opp til først å se på effektivisering og overføringer, og så må man komme tilbake til resten på et senere tidspunkt.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Fremskrittspartiet tar på alvor at folket gjennom folkeavstemninger har sagt at det ikke vil bli medlem av EU, og vi respekterer folket.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Man kan forvente og det ligger også helt klart i plattformen at når det gjelder selvstendig næringsdrivende, særlig gründerbedrifter og små og mellomstore bedrifter, som faktisk utgjør over 99 pst. av næringslivet i Norge, har også de et behov for et sikkerhetsnett. I den politikken som ligger her, vil man sørge for at rammevilkårene til disse bedriftene blir ivaretatt på en skikkelig måte. Det handler om byråkrati og bruken av tid, og i den forbindelse vil man vurdere alle typer tiltak. Det som representanten selv tok opp i sitt innlegg, vil helt sikkert også vurderes.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Når det gjelder klimapolitikken, framgår det tydelig av plattformen at man vil respektere klimaforliket som er inngått. Fremskrittspartiet ønsket i sin tid faktisk også å delta i det arbeidet, men de daværende regjeringspartiene holdt Fremskrittspartiet utenfor den muligheten. Det ligger flere ting i plattformen som har med forsterking av klimapolitikken å gjøre. Det går bl.a. på det som har med miljøteknologi å gjøre. Det er svært viktig at vi kommer videre. Men det kanskje viktigste arbeidet som gjøres i denne sammenhengen, er at vi tar i bruk de virkemidlene som faktisk virker, at vi ikke går inn for den type prosjekter som bl.a. CO2-rensing og den såkalte månelandingen på Mongstad, som har kostet norske skattebetalere svært mange milliarder, fordi man har laget egne prestisjeprosjekt og ikke har sett på hva man faktisk kunne ha gjort annerledes. Ja, i det daglige kommer Fremskrittspartiet faktisk til å se hva som virker og legger opp politikken ut ifra det.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Det forslaget som ligger på bordet her, er et skoleeksempel på en innrømmelse av at man ikke har lyktes i den regjeringen man har sittet i. Men vi får nå se hvordan det går videre. Men én ting har i hvert fall SV lyktes i – og jeg vil gi stor honnør til Sosialistisk Venstreparti. Sammen med de rød-grønne foreslår de faktisk i sitt budsjett å øke innslagspunktet knyttet til formuesbeskatningen til 1 mill. kr. Det er et fornuftig tiltak. Det burde kanskje vært enda høyere, men det er en god begynnelse. Spørsmålet mitt til representanten Lysbakken er: Hva har forandret seg på ett år? For da Fremskrittspartiet fremmet forslag om innslagspunkt på 1 mill. kr for ett år siden, ble det fra Sosialistisk Venstrepartis side påpekt at dersom man gjorde dette, var det å gi mer til de rike og de som hadde mest fra før. Spørsmålet mitt til Lysbakken er følgende: Hva har endret seg det siste året som gjør at man endrer standpunkt, og vil SV garantere at de også vil stemme for denne ene millionen når saken kommer til behandling i budsjettet?
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Først vil jeg gjerne takke for lykkeønskningene og at jeg ønskes velkommen til Stortinget. Det er, som jeg har sagt ved enkelte andre anledninger, fjerde gang jeg går fra regjering til storting. Det er hyggelig hver gang. Det er jo alltid begynnelsen på noe nytt og spennende i politikken. Min erfaring er både at det er spennende og viktig å være i Stortinget, og at man etter noen år er tilbake i regjering(munterhet i salen) (munterhet i salen) Så var jeg i innlegget mitt flere ganger opptatt av å understreke at vi ikke er fornøyd. Det at vi har Europas laveste ledighet, er bra, men vi er ikke fornøyd. Det at vi får til mye, er bra, men vi er ikke fornøyd. Vi skal gjøre noe med fastlandsøkonomien, men tallene er helt feil. Det investeres like mye i fastlandsøkonomien som i oljesektoren. Det er blant de myter høyresiden har skapt, som er vrengebilder av hvordan det går i landet vårt. Men jeg bidrar gjerne til å gjøre Norge bedre, gjerne i brede forlik, og ser fram til å samarbeide med mange partier i Stortinget.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Jeg ser absolutt behov for omfattende reformer, i tråd med det som den avgåtte regjeringen har gjennomført i åtte år. Den kanskje største reformen av noen offentlig ordning noen gang er pensjonsreformen. Den har vært et hovedprosjekt for denne regjeringen. Uførereformen, som begynner å virke i 2015, er en annen stor reform. Hele omleggingen av Forsvaret er kanskje et av de mest vellykkede eksempler på omstilling i offentlig sektor. Det vi har gjort i sykehusene, er også omfattende omstillinger som gjør at vi nå får mer helse, bedre helse, og også mer igjen for pengene vi investerer i helsesektoren. Så reformer er i tråd med både Stoltenberg I- og Stoltenberg II-regjeringen. Vi har også lansert nye store prosjekter, som digitalisering av offentlig sektor og forenkling for næringslivet, og vi er i gang med mange andre prosjekter, bl.a. omstilling i politiet. Så vi deltar gjerne i dialog, samarbeid og forlik. Men jeg merker meg at en av de store reformene høyrepartiene lanserte, nemlig avskaffing av helseforetakene, har de nå sagt at de trenger fire år på å utrede. Vi brukte i overkant av ett år på statlig overtakelse av sykehusene i 2001. Denne regjeringen skal bruke fire år på å utrede en justering av reformen. Det vitner ikke om stor gjennomføringskraft.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Jeg aksepterer fullt ut at representanten har større glede av at jeg går fra regjering til Stortinget enn det omvendte. Men for at han skal få gleden av at jeg går fra regjering til Stortinget én gang til, må jeg nødvendigvis tilbake til regjering(munterhet i salen) (munterhet i salen) Når det gjelder funksjonshemmede, er det mange ting som bør gjøres og skal gjøres. Det ene er at lav ledighet også bidrar til å hjelpe dem som sliter i arbeidsmarkedet, inn. Høy sysselsetting bidrar til det samme. Vi har også lansert økt bruk av lønnstilskudd. Hele uførereformen, som jeg tror er en veldig undervurdert reform, har ett hovedmål, nemlig at det skal være lettere å kombinere uføretrygd med arbeid. Det har vi lyktes med i fantastisk grad når det gjelder alderspensjon. Nå er det mange som kombinerer alderspensjon med arbeid. Får vi på plass den nye uførereformen, vil det også være mye lettere å kombinere uføretrygd med arbeid. Det vil være viktig for mange funksjonshemmede. Men igjen: Dette er et område der vi har oppnådd mye, men der vi er veldig opptatt av å oppnå mer, og vi deltar gjerne i debatter, diskusjoner og forlik med regjeringspartiene om det.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Jeg skal tenke meg nøye om til søndag om det er områder der vi har gjort noe helt galt. Jeg har mye lettere for å nevne områder der vi gjerne skulle fått til mer. Områder der vi har gjort ting helt galt, har jeg vanskelig for å ta på stående fot; det er viktig å tenke seg nøye om før man kommer med såpass vesentlige utsagn. Uansett er det slik at når det gjelder f.eks. inkludering, når det gjelder å bringe mennesker som står utenfor arbeidslivet, tilbake til arbeidslivet, er det områder hvor vi har fått til veldig mye, men hvor det ikke er mulig å si at vi er fornøyd. Derfor ønsker vi å gjøre mer på de områdene. Men det er altså i større grad eksempler på at vi ønsker å gjøre mer enn eksempler på områder hvor jeg vil si at vi har gjort ting helt galt. Jeg lover å tenke nøye på spørsmålet til søndag!
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Jeg mener å huske at jeg også hadde godt humør da jeg var statsminister. Jeg kan i hvert fall erindre at jeg lo flere ganger(munterhet i salen) (munterhet i salen) En av mine viktigste taler i denne valgkampen var den talen jeg holdt på Utøya i sommer. Den handlet nesten bare om klima. Dessverre – den tok ikke akkurat førstesidene. Men som statsminister, som partileder i et valgår, brukte jeg mye tid på klima. Blant de tingene jeg gjorde som statsminister, var å lede FNs kommisjon for klimafinansiering – et viktig oppdrag for Norge – og vi gjennomførte store tiltak. Vi bidro til to klimaforlik i Stortinget, og jeg vil gjerne bidra til nye klimaforlik – og gjerne forsterke det. Vi har lagt fram to klimameldinger i vår regjering, og jeg håper at det kommer en klimamelding fra den nye regjeringen.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Det er på veldig få områder jeg kan si at jeg er fornøyd, og det er derfor jeg mener at vi har mye ugjort på mange områder i politikken. Men det betyr jo ikke at vi ikke har gjort en betydelig innsats. Det er også gjort på disse områdene. Etter mange år med betydelig vekst i andelen fattige i Norge flatet den ut, og målt slik OECD måler den, gikk den faktisk litt ned for første gang på mange år. Men det er jo ikke bra nok. Det er fortsatt for mange mennesker som sliter med dårlig økonomi, og spesielt barnefamilier. Den største gruppen der er innvandrere, og integrering av innvandrere er nøkkelen til også å redusere antall fattige barn. Der er arbeid avgjørende. Jeg mener at noen av de tiltakene regjeringen nå har lansert, går i motsatt retning og gjør det mindre lønnsomt, spesielt for innvandrerkvinner, å ta seg jobb. Det vil øke barnefattigdommen. Vi har foreslått flere tiltak over flere år, senest i budsjettet vi nå la fram, som gjør det mer lønnsomt, spesielt for folk med lave inntekter, å jobbe – spesielt for kvinner som jobber deltid. Den satsingen vi har hatt over lang tid på rus og psykiatri, er også avgjørende for å bekjempe fattigdom. Så ja, vi er opptatt av å satse, vi har satset, og vi ønsker å gjøre mer.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Eg deler fullt og heilt representanten Stoltenbergs situasjonsbeskriving. Det er veldig mykje godt i Noreg, ikkje minst når vi samanliknar med landa rundt om i Europa, og ikkje minst sør i Europa. Så høyrer eg òg at representanten Stoltenberg seier at han ikkje er fornøgd med alt. På mange måtar seier han at regjeringa burde ha kome lenger på ein del område. Mitt spørsmål er: Er det noko område der representanten Stoltenberg ser at den førre raud-grøne regjeringa har gjort ting som er gale, der ein burde tenkt annleis? På søndag er det bots- og bededag. Det er mogleg å angra sine synder og på den måten òg koma vidare! Så mitt spørsmål er ikkje om det er noko område ein ikkje er fornøgd med, men om ein faktisk ser at ein kunne gjort ting annleis og betre.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Eg trur at det å sjå på dei oppgåvene som ligg til Kommune-Noreg i dag, er både naturleg og heilt riktig. På Kristeleg Folkepartis landsmøte gjekk eg som partileiar på eit lite tap. Eg ønskte å behalde kommunestrukturen. Det eg opplevde, var at det var kommunepolitikarar frå heile landet som sa: Dei oppgåvene me har, passar ikkje med den kommunestrukturen som ligg der i dag. Det tar eg så absolutt på alvor. Det eg synest er veldig bra med det som den nye regjeringa har vore så tydeleg på, er at regjeringa ønskjer å få til eit breitt politisk samarbeid om ei problemstilling som eg trur det store fleirtalet i denne salen ser. Me er nøydde til å sjå på problemstillinga. Eg trur at skal den slags vedtak stå seg, er det viktig med breie forlik. Eg ser fram til å samarbeide med Senterpartiet om det. Senterpartiet har stor kompetanse på dette feltet. Eg er einig i ein ting som representanten Slagsvold Vedum seier: Det finst inga løysing på kva som er ein riktig kommune, men eg trur ein slik prosess er heilt nødvendig.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Det er mange ting som ikkje står i samarbeidsavtalen til Venstre, Kristeleg Folkeparti og regjeringspartia. Det er heilt riktig, som representanten Aasrud seier, at me har vore veldig opptatt av nettopp frivillige, ideelle aktørar og den moglegheita dei skal ha. Ei stor urettferdigheit for mange ideelle aktørar er at dei, for å vere ein del av det såkalla offentlege tilbodet, har tatt på seg store pensjonsforpliktingar på 1960-, 1970- og 1980-talet. Det har ført til ei ulempe når dei skal konkurrere med kommersielle aktørar. Dette er ei viktig sak som me slett ikkje har gløymt. Me har òg diskutert dette i sonderingane i Nydalen, utan at me har landa på ei løysing. Dette er ei utfordring fordi me ønskjer å ha ein sunn og god konkurranse. Då skal òg ideelle aktørar kunne konkurrere på lik linje med andre. Dei pensjonsforpliktingane dei har med seg i bagasjen frå 20–30 år sidan, gjer at det er svært vanskeleg.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Nei, eg er sterkt ueinig i den tenkinga. Det er ikkje slik at helsetilbodet vil bli dårlegare for dei som har behov for det. Ein har hatt ei slik reservasjonsmoglegheit. Frå 1970-talet og fram til 2011 har det vore ein praksis, som Helsedirektoratet i fleire omgangar har stadfesta. Dette var ein praksis som fungerte svært godt. Eg er sikker på at me kjem til å finne løysingar når regjeringa sett seg ned saman med Legeforeningen. Me vil finne gode løysingar på dette, òg for å ta i vare fridomen i samvitsspørsmål. Me vil kunne møte mange etiske utfordringar framover. Eg meiner at me må ha det så romsleg i viktige etiske spørsmål at ein må kunne ha ulikt syn. Dette har ein funne praktiske og gode løysingar for. Eg er sikker på at me kjem til å finne slike løysingar framover òg.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Eg er heilt einig. SV og Kristeleg Folkeparti har stått saman, både om klima og verdas fattige. Men det må vere eit paradoks for SV at når Framstegspartiet kjem i regjering, er det mogleg å få til ei styrking av klimaforliket. Det blir altså eit styrkt klimaforlik når Framstegspartiet vel å gå inn i regjering. Så til spørsmålet om utviklingsministerposten. Ja, Kristeleg Folkeparti har vore kritisk til at me ikkje får ein eigen utviklingsminister, på same måten som me var kritiske til at den raud-grøne regjeringa valte ikkje å ha ein eigen utviklingminister i perioden då Erik Solheim både var miljø- og utviklingsminister. Me hadde altså ikkje ein eigen utviklingsminister på fulltid. Det er jo kapasiteten, tida ein bruker på dette, som er viktig for Kristeleg Folkeparti. Eg kan vere veldig tydeleg på dette: Er det noko som kjem til å vere viktig for oss, er det bl.a. å sikre at me får 1 pst. til internasjonal bistand.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Når den nye regjeringa kjem med tilleggsproposisjonen den 8. desember, vil det jo vere heilt naturleg at regjeringspartia tar kontakt med Venstre og Kristeleg Folkeparti for å setje seg ned og diskutere korleis budsjettet for 2014 skal bli. Me har sikra oss den moglegheita – at det er til Venstre og Kristeleg Folkeparti regjeringa kjem først. Me er opptatt av å setje oss ned med regjeringa for å få gjennomslag for Kristeleg Folkepartis politikk. Eg trur at i dei samtalane me har hatt, har det komme tydeleg fram nettopp kor viktig bistand er for Kristeleg Folkeparti. Eg trur at regjeringa som sit no, veit det. Så får me sjå kva dei legg fram. Men eg er sikker på at framlegginga og dei prosessane me skal ha her i Stortinget, vil sikre at det blir ei tydeleg prioritering av verdas fattige. Det kjem Kristeleg Folkeparti til å sikre.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Eg synest det er veldig hyggeleg som parlamentarisk leiar å ha fått Liv Signe Navarsete som kollega på Stortinget, og eg ser fram til samarbeid. Kristeleg Folkeparti og Senterpartiet har veldig mykje felles, både når det gjeld verditenking, distriktspolitikk og frivilligheit. Eg håpar at me kan finne mange gode løysingar i det arbeidet som me no skal gjere dei neste fire åra. Eg har lyst til å utfordre i ei konkret sak der eg har opplevd helsepolitisk talskvinne, Kjersti Toppe, som svært god og svært tydeleg – i debatten om reservasjonsretten. Spørsmålet mitt til Navarsete er: Er det slik at Kjersti Toppe her talar på vegner av heile partiet? Står ein bak dei gode utsegnene som Kjersti Toppe har på dette området? Korleis opplever Navarsete at Arbeidarpartiet og SV – til og med i dagens debatt – ikkje ser på reservasjonsretten som ei sak med fleire dimensjonar?
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-10-22:
Det virker som skiftet fra regjering til storting har gjort representanten Stoltenberg godt. Med god energi, trykk og humor har han plutselig gått inn i salen i en helt ny rolle, og det syns jeg er positivt. Da representanten Stoltenberg var statsminister Stoltenberg, leverte han en tale til Kongen som formelt sett også er grunnlaget for denne debatten. I den sto det at han skulle følge opp klimaforliket. Da partileder Stoltenberg holdt sin tale for sitt landsmøte, tror jeg – vi prøvde å ta tida – han snakket samlet om klima og miljø i sju sekunder. Da partileder Stoltenberg la fram programmet med de fem store utfordringene Norge står overfor, var klima ikke nevnt. Likevel var opposisjonsleder Stoltenberg på parti med meg når han var skuffet over at regjeringen blant sine åtte satsingsområder ikke hadde med klima. Er det sånn at den forvandlinga nå har skjedd, og at han plutselig er på lag igjen? Kan vi regne med det?
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-10-22:
Representanten Giske kunne også gjerne gratulert oss med valgresultatet ettersom vi er en av vinnerne i denne salen! Det er mange saker jeg tror vi kan jobbe sammen med Arbeiderpartiet om også. Det ser jeg ikke mørkt på. Men det er klart at vi skulle ønsket at vi var litt større, og at vi kunne ha gått inn i regjeringa, at vi hadde hatt større muskelkraft etter valget enn det vi faktisk fikk. Så er det sånn at jeg er opptatt av politikk. Nå har denne regjeringa sittet i fem dager hvis en teller med helga, og da syns jeg kanskje vi skal vente litt med å dømme den for det den gjør. Men når det gjelder å forhandle fram gode løsninger i asyl- og flyktningpolitikken, er det sånn at vi som vil ha en mykere politikk, er spredt, både på borgerlig og sosialistisk side. Jeg merket meg at jeg kom lenger med Fremskrittspartiet enn hva SV kom med Arbeiderpartiet. Det syns jeg Arbeiderpartiet bør gå tilbake og tenke litt på.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-10-22:
Jeg kan besvare med å ta opp fattigdomssaken. Det første Dokument nr. 8-forslaget som Venstre fremmet i denne salen for fire år siden, etter valget forrige gang, var et forslag om fattigdomsbekjempelse. Det ble fremmet av Abid Raja, med masse tiltak, der vi inviterte til et bredt forlik i kampen mot fattigdom. Vi ble nedstemt. Så kom stortingsmeldinga, som skulle rette opp dette, ifølge regjeringa. Vi fremmet, etter mitt minne, 36 forslag. Alle forslagene ble nedstemt. I det budsjettet som den forrige regjeringa nå har lagt fram, er det, hvis du skraper sammen alle tiltakene mot fattigdom, og tenker ganske rundt, ca 100 mill. kr som brukes for å bekjempe fattigdom. I Venstres alternative statsbudsjett har vi stort sett omprioritert 2 mrd. kr i kampen mot fattigdom. Det vi merket da vi satte oss ned med de partiene som i dag er i regjering, er at vi fikk gjennomslag for nesten alle de forslagene vi har lagt fram i Stortinget, og som de rød-grønne har stemt imot. Så hvis Arbeiderpartiet har lyst til å snu, er de hjertelig velkommen tilbake i kampen mot fattigdom!
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-10-22:
For det første syns jeg det er viktig å se disse tiltakene i en helhet. Det å lage karriereveier er en viktig del av dette. Det forslaget sto Venstre tidlig i vår nesten alene om i Stortinget, nå ligger det i en regjeringserklæring. Vi må se på alle tiltakene samlet. Men for å si det sånn, dette kommer Venstre til å presse på i alle budsjettene, fra Stortinget. Dette er en av de viktigste sakene vi gikk til valg på. Klima og kunnskap kommer fortsatt til å være hovedmantraet for Venstre i denne stortingsperioden.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-10-22:
Dette er en ting vi er grunnleggende uenig i. Vi skulle ønske at vi ikke skulle gi opp dette. Men å få kjeft fra SV for å måtte gi og ta i forhandlinger, er litt pussig. For å si det sånn: Jeg var villig til å gi en «k» i et fag for Lofoten og Vesterålen, for at vi fikk oppmyking når det gjaldt asylbarna, for at vi fikk til det lærerløftet som vi var opptatt av å få med, og for at vi endelig har fått en regjering som er villig til å gå inn for forslag Venstre har når det gjelder fattige barn. Det er mange sånne tiltak som for meg var viktigere enn en bokstav. Ok, jeg ga meg på en bokstav. Ok, dette var ikke Venstres primære ønske å få til, men jeg syns det var verdt å gi, og som jeg tror de fleste Venstre-folk syns at det var verdt å gi. Hvis du sitter på en stein ut mot havgapet mot Lofoten og kikker ut over havet, så er den bokstaven verdt å gi.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-10-22:
Ja, som jeg sa i mitt innlegg: Vi skal være utålmodige, krevende og konstruktive. Vi har avtale om at vi skal være førsteforhandler, men det betyr at vi også kan gå rundt hverandre. Jeg regner med at det må vi finne arbeidsformen for. Men for Venstre er det politikken som avgjør. Så lenge regjeringa legger fram noe vi kan gå for, kommer vi også til å stemme for det. Ellers kommer vi til å forholde oss til de politiske sakene som også blir løftet her i salen. Jeg tror jo som sagt at dette også kan skape en arena for å lage bedre løsninger gjennom den politiske debatten. Jeg tror at offentlig debatt fører til bedre løsninger. Jeg tror åpne høringer på Stortinget gir bedre løsninger, og det håper jeg alle bidrar til. Jens Stoltenberg har jo uttrykt at han også – når han er i parlamentet – er for at parlamentet har mye makt. Vi er alltid for at parlamentet har mye makt.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-10-22:
Jeg vil først si at når det gjelder etter- og videreutdanning til lærere, må vi også se på om vi organiserer det på riktig måte. Vi har kjempet for et etter- og videreutdanningsløft her i Oslo. Vi har fått det til, det heter lærerløftet, og vi har holdt på med det i snart ti år. Der ser man på ulike organiseringer, og i samtale med lærerorganisasjonene har man nå f.eks. begynt med sommerkurs. Det er en mye mer effektiv bruk av tida, fordi man slipper å ta inn vikarer. Så får man heller betale lærerne ekstra for at de står på i ferien. Slike grep tror jeg det er stor mulighet for å gjøre når man er villig til å tenke nytt, og det håper jeg den nye statsråden på feltet er. Så er det klart at kommuneøkonomi blir kjempeviktig framover, men det er også viktig å ha mekanismer som gjør at vi får til den kommunereformen som handler om å flytte mye mer makt nedover i systemet. Da kommer vi til å se på hvordan vi kan bruke kommuneøkonomien – hvordan vi også kan gi kommunene større handlefrihet – for også å få muligheten til å stimulere til den prosessen som vi må ha, med å få færre kommuner i Norge.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-10-22:
Det er to dokumenter som ligger til grunn for behandlingen av denne saken i Stortinget. Det er statsminister Erna Solbergs tale om grunnlaget for regjeringa Solberg, og det er trontalen lagt fram av den rød-grønne regjeringa. I grunnlaget for den nye regjeringa står det at «klimaforliket skal forsterkes», og det er lagt inn en rekke tiltak, alt fra kollektivtransport til enøk-fradrag for ombygging av egne hjem som et viktig skattefradrag for å sørge for at hjemmene våre også blir mer energieffektive. Det vi derimot kan lese i trontalen, som er den rød-grønne regjeringas politikk, er at regjeringa vil følge opp – ikke forsterke – klimameldinga og klimaforliket og fortsette arbeidet for effektive tiltak for kutt i klimautslippene nasjonalt og internasjonalt. Vi har sett SV være veldig offensiv på talerstolen. Hvorfor holdt Arbeiderpartiet SV nede da disse formuleringene ble bestemt?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Først vil jeg få gratulere representanten Helleland med nytt verv som parlamentarisk leder for Høyre. Jeg la merke til at Helleland i sitt innlegg holdt personlig frihet høyt, og det er kjente toner fra Høyre. Målet om mer frihet for enkeltmennesket er et mål også Arbeiderpartiet stiller seg bak, og det er flere ting i regjeringsplattformen som faktisk peker i den retning, med utbygging av helsetjenester og styrking av det sosiale sikkerhetsnettet som to sentrale tiltak. Personlig frihet og det å kunne råde over eget liv og egen kropp er to sider av samme sak. Derfor lurer jeg på hvordan Høyre kunne sette den personlige friheten og pasientenes hensyn i andre rekke ved å slutte seg til at fastleger skal kunne reservere seg mot å henvise kvinner til abort.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Jeg la merke til invitasjonen fra Høyres parlamentariske leder om levende debatt og reelle beslutninger i Stortinget. Det setter vi selvfølgelig stor pris på. På radioen i morges hørte vi representanten Tetzschner fra Høyre reagere på det han mente var folk som manglet folkeskikk ved at de sendte mange e-poster til Høyre, nettopp som en reaksjon på forslaget om reservasjonsrett for fastleger. Kan Høyres parlamentariske leder forstå at folk som stemte Høyre, og som hørte Høyre i valgkampen si at de ikke ville innføre en sånn reservasjonsrett, nå gir utrykk for dette? Mitt andre spørsmål er: Vil Høyre forsikre seg om at Stortinget får denne saken til behandling?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Takk for det, president! La meg også gratulere representanten Nesvik med et nytt og viktig verv! Det er nok flere enn meg som har notert seg at det er litt forskjell på den måten Fremskrittspartiet uttrykte seg på i opposisjon, og nå, etter at man har fått regjeringsmakten. Det gjelder både hvordan man sier ting, og ikke minst innholdet i politikken. Jeg vil starte med å berømme Fremskrittspartiet for at man faktisk har turt å sette mange av kjepphestene på stallen, og at man nå ser på innvandring som et gode, som en kilde til økonomisk vekst, og at man slutter seg til klimaforliket, pensjonsforliket, handlingsregelen, og at Sametinget fortsatt skal bestå. Jeg mener det er en styrke for Norge at det er tverrpolitisk enighet om hovedlinjene på disse viktige politikkområdene. Men spørsmålet mitt til representanten Nesvik er: Har Fremskrittspartiet skiftet mening på alle disse viktige politikkområdene, eller lovet man mer i valgkampen enn det man visste man kunne holde?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Jeg har veldig stor forståelse for at man i en regjering må gi og ta, men selv ikke i de mest optimistiske øyeblikkene i valgkampen kunne jo Fremskrittspartiet ha forutsatt et rent flertall. Likevel tok man svært få forhold når man lovet ting. Så er det også litt overraskende at selv på en del områder der vi vet at Høyre og Fremskrittspartiet er enige, så har man forhandlet bort kjernesaker. Det gjelder f.eks. egenkapitalkravet, og jeg vil for min del si at jeg synes det er positivt at man ikke foreslår å legge ned fylkeskommunen, at pappapermen består, og at nynorsk-faget består. Men nå er det mange som er veldig spent på statsbudsjettet: Kan vi forvente at Høyre og Fremskrittspartiet holder løftene om vesentlig mer penger til sykehus, vesentlig mer penger til raskere vei, og vesentlig mer penger til politiet, som man lovet i valgkampen?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Jeg vil gratulere Jan Tore Sanner med å ha fått ansvar for mange viktige politikkområder, og jeg takker for invitasjonen til samarbeid. Det er helt sikkert mange temaer vi kan komme nærmere tilbake til. Jeg er også glad for at statsråden så tydelig slår fast at regjeringen vil videreføre det arbeidet den rød-grønne regjeringen har startet med forenkling og digitalisering av offentlig sektor. Nå er det sånn at statsråden også har ansvaret for boligpolitikken, som er et viktig område i en befolkning som vokser raskt. For under ett år siden, den 17. desember 2012, stemte Jan Tore Sanner for følgende forslag i Stortinget: «Stortinget ber regjeringen sikre at egenkapitalkravet ved kjøp av bolig reduseres fra 15 til 10 pst.» Men etter valget sa Jan Tore Sanner: «Det er Finanstilsynet som fastsetter egenkapitalkravet.» Hvorfor har statsråden skiftet mening?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Jeg synes ikke jeg fikk noe ordentlig svar fra statsråden på det som gjelder egenkapitalkravet. Bare noen få dager før valget sto de borgerlige partiene rett utenfor Stortinget og lovte at dette var noe man skulle fjerne når man kom i regjering. Det er ikke bare vi i Arbeiderpartiet som er litt overrasket over at man snur på dette standpunktet. Det er også sånn at en samlet boligbransje har sagt at dersom dette enstemmige løftet brytes, vil det være en hån mot alle de unge som har stemt borgerlig fordi de trenger et sted å bo. Hva er statsrådens kommentar til det?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Samferdsel har vært et høyt prioritert satsingsområde for den rød-grønne regjeringen. Derfor har vi også fått et historisk løft for både vei, bane og – ikke minst – fiskerihavner. Alle som har beveget seg rundt i landet, ser at det bygges vei, ser at det investeres i bane. Og alle ser det ikke, men man vet også at farleder sikres langs kysten. Vi er selvfølgelig positive til at den utviklingen skal fortsette. Vi har merket oss ambisjonene til Høyre og Fremskrittspartiet i valgkampen og ser fram til at det blir fulgt opp med bevilgninger i statsbudsjettet som skal legges fram om et par uker. Det er jo ikke riktig som det blir sagt her, at man bare har hatt tre uker på å forberede sitt første statsbudsjett. Man har hatt åtte år på seg, og jeg er spent på å se resultatet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Jeg er helt enig i at de norske rammebetingelsene er veldig viktige for bedriftenes evne til å drive lønnsomt og ansette nye folk. Så er det også en kjensgjerning at Norge er en åpen økonomi. Vi eksporterer det meste av det vi lager og produserer i dette landet, og derfor er det også veldig viktig det som skjer i landene rundt oss. Det er jo fantastisk at dette landet har klart seg så bra gjennom den internasjonale finanskrisen og eurokrisen som har ført millioner av europeere ut i ledighet. I Norge er det skapt 355 000 nye arbeidsplasser, de fleste av dem i privat sektor. Den rød-grønne regjeringen har ført en ansvarlig økonomisk politikk og har gjort et storstilt arbeid også for å forenkle og redusere skjemaveldet. Jeg ønsker den nye regjeringen lykke til med å videreføre det arbeidet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Jeg og partisekretæren i Arbeiderpartiet har et utmerket forhold, og jeg tror ikke vi ser ulikt på disse spørsmålene. Jeg har veldig stor respekt for at både enkeltpersoner og andre partier har et annet standpunkt i denne type spørsmål enn det Arbeiderpartiet og jeg selv har. Jeg synes Kristelig Folkeparti fortjener anerkjennelse og ros for at man har den samme holdningen i disse spørsmålene etter valget som man hadde i valgkampen. Det samme kan dessverre ikke sies om partiet Høyre.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Arbeiderpartiet har ikke på noen som helst måte holdt SV nede. Tvert imot har Arbeiderpartiet og SV sammen med Senterpartiet ført en offensiv klimapolitikk i regjering. I 2007 la den rød-grønne regjeringen fram en klimamelding som ble helt ny og banebrytende for norsk klimapolitikk, og den har siden blitt fulgt opp på andre ulike politikkområder – også gjennom klimaforliket som vi fikk til her på Stortinget. Arbeiderpartiet kommer fortsatt til å forsvare en ansvarlig klimapolitikk og gjerne gå i bresjen også for nye tiltak, og jeg ser fram til et godt samarbeid med Venstre her på Stortinget for å utvikle norsk klimapolitikk ytterligere.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Jeg vil også gratulere representanten Trond Helleland med nye viktige oppgaver. Vi har hatt gleden av å sitte i samme komité og jobbe med kommunale saker. Nå skal vi begge inn i nye oppgaver, og selv skal jeg få lov til å ha det privilegiet å jobbe med familie og kultur. Det er da naturlig å stille et spørsmål som knytter seg til familiepolitikken, fordi jeg har positive forventninger til den nye regjeringen når det gjelder familiepolitikk. Da tenker jeg ikke bare på kontantstøtte og slike viktige reformer, men også at vi kan rette opp noen av de feilene som de rød-grønne partiene har gjort. Jeg vil bare peke på ett område: Hvis vi ser på det budsjettet som de rød-grønne nå har lagt fram, har de bl.a. nesten utradert statlig tilskudd til forebyggende familievern. Mitt enkle spørsmål er: Hva kan familiene forvente seg av den nye regjeringen?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Fra en telemarking til en annen: Jeg vil også gratulere representanten Kristian Norheim med plass både i parlamentet og i utenriks- og forsvarskomiteen. I forhandlingene om klimaforliket i 2012 måtte Fremskrittspartiet forlate forhandlingsbordet motvillig fordi de rød-grønne ikke ville ha dem med. Med den nye samarbeidsavtalen og regjeringsplattformen stiller for første gang et samlet storting – inkludert Fremskrittspartiet, og det er jo historisk – seg bak klimaforliket. Regjeringen forplikter seg også til å forsterke klimaforliket. Kristelig Folkeparti er spesielt glad for at partene er enige om å doble avkastningen av klimafondet, gi skattefradrag for energisparing i husholdningen, gi økt støtte til utfasing av oljefyr og få et fullskala CO2-renseanlegg innen 2020. Men på et helt selvstendig grunnlag, på hvilke områder i klimapolitikken mener Fremskrittspartiet det er viktigst å forsterke?
Ola Elvestuen (Venstre), 2013-10-22:
Et av de viktigste punktene i samarbeidsavtalen mellom Venstre, Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet er at vi i denne perioden skal forsterke innholdet i klimaforliket. Likevel finner regjeringen i sin regjeringsplattform ikke rom for at dette med klimaendringene, som er vår generasjons største oppgave, ikke skal være en av regjeringens åtte satsingsområder. Da blir mitt spørsmål: Vil regjeringen og regjeringspartiene følge opp forsterkning av klimaforliket med konkret politikk og være pådriver for en mer offensiv klimapolitikk, eller vil vi få den situasjon, som representanten Helleland også refererte til ved å sitere Johan Sverdrup, at all makt ligger i denne sal, og at Venstre må ha en oppgave med å være pådriver og påse at regjeringspartiene følger opp dette med konkret og offensiv politikk?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-10-22:
Fyrst vil eg gratulere Helleland med ny posisjon. Me har møttest i ulike samanhengar i åtte år, og det vert òg spennande å diskutere politikk i denne samanhengen. I Stortinget har Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet før valet gjort det klart at ein ikkje går inn for tvangsnedlegging av kommunar. Regjeringa varslar eit breitt forlik om ny kommunestruktur. Statsminister Solberg sa i valkampen at tvang er endestasjonen på ein lang prosess. Ser Høgre seg tent med å gjennomføre ei så djuptgripande reform med knappast mogleg fleirtal i Stortinget, og vil regjeringa avklare om ein går inn for tvangsnedlegging av kommunar før ein inviterer til drøfting i Stortinget? Vil representanten Helleland ta initiativ til ei slik avklaring?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-10-22:
I det norske folket er det stor motstand mot EU-medlemskap. Noregs forhold til EU er eit viktig tema òg for denne salen – for folkestyret vårt. Regjeringa har gjort forholdet til EU og EØS til eit innanriksspørsmål gjennom å løfte det opp til Statsministerens kontor med ein eigen statsråd der. Mitt spørsmål er: Kvifor har denne regjeringa – i motsetning til dei tre føregåande regjeringane – latt vere å ha med eit punkt i regjeringserklæringa om at regjeringa ikkje vil søkje om EU-medlemskap utan å levere avskjedssøknad? Har Framstegspartiet med dette opna for at regjeringa faktisk kan kome til å levere ein slik søknad i løpet av perioden?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-10-22:
Det er slik òg i den politiske verda at makt og pengar har ein tendens til å følgjast åt. Me har sytt for at norske kommunar har hatt handlingsrom og moglegheit til å styre sin eigen økonomi. Me har meir enn halvert talet på ROBEK-kommunar. Me har sytt for ei historisk utbygging av velferdstenester og lagt til rette for at òg kommunane har kunna drive næringsutvikling og samfunnsutvikling. Det er viktig. Eg ynskjer å flytte ytterlegare makt ut til kommunane og ser med spenning fram til dei forslaga som vil kome. Men dersom prisen er at ein for den makta ein får, skal syte for at mange av dei som i dag har makt til å styre sine eigne kommunar, må gi frå seg den makta til ein perifer storkommune, er eg usikker på om eg ynskjer kommunane den makta.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-10-22:
Som eg sa i innlegget mitt, overlèt me eit land, eit samfunn, i betre stand enn det me overtok det i. Det meiner eg me kan beleggje. Det har vore sterk vekst i velferd. Det har vore sterk vekst i talet på arbeidsplassar. Det har vore sterk vekst i kommunanes handlingsrom til å utøve dei tenestene som kommunane skal utføre – i motsetjing til dei fire føregåande åra, då eg var lokalpolitikar heime i Sogn og Fjordane og me stort sett brukte tida til å kutte. Det er òg ei form for ribbing av lokaldemokratiet, og som kanskje er den mest smertefulle for dei som gjennom året sit i kommunestyre og fylkesting og utøvar, når dei ikkje får moglegheit til å skape vekst og utvikling. Eg meiner at me har vareteke både eigedomsrett og private næringsdrivande på ein måte som har gjort at me har hatt den sterke veksten som me har hatt. Senterpartiet har både stor respekt for og er veldig glad for at me har sett tydeleg og stor vekst nettopp i privat næringsliv i desse åra.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-10-22:
Eg registrerer i dagens avis at nestleiarane mine i alle fall er veldig fornøgde med utsegnene til leiaren sin, og stadfestar at det ikkje er andre planar for partiet enn å utvikle vidare eit godt samarbeid med våre raud-grøne vener, Arbeidarpartiet og SV, og utvikle godt samarbeid med alle parti – men spesielt med sentrum – i Stortinget for å få gjennomført Senterpartiets politikk. Det ville kanskje ha vore oppsiktsvekkjande dersom ikkje me ville det. Senterpartiet gjorde ikkje noko godt val. Det gjorde ingen av regjeringspartia. Det kan vel tyde på at veljarane ynskte ei anna regjering, noko dei òg har fått. Men eg vil òg minne om at andre sentrumsparti – etter å ha samarbeidd med Høgre – fekk ein mykje meir ublid skjebne i møte med veljarane i 2005 enn det Senterpartiet gjorde no. Når det gjeld kva som er best for eit sentrumsparti – å samarbeide inn mot høgresida eller inn mot venstresida: Dersom ein skal døme etter medfarten frå veljarane, er det vel me som har gjort det beste og det rette valet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-10-22:
Me i Senterpartiet tok forslaget om eit ROT-frådrag inn i det nye programmet vårt, som gjeld frå stortingsvalet i år. Den 17. juni regjerte me framleis på den raud-grøne regjeringsplattforma. Der var ikkje ROT-frådrag inne som eit tema – regjeringa hadde det ikkje med på sine prioriterte område. Men Senterpartiets landsmøte og Senterpartiets program er klare på at me ynskjer eit ROT-frådrag. Derfor ser me med spenning fram til eit forslag om dette frå regjeringa. Så får me diskutere forslaget når det eventuelt kjem.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-10-22:
Eg støttar Kjersti Toppe sine utsegner og stiller meg bak dei. Dette handlar for meg òg om eit verdispørsmål. Eg trur me er samde om det. Eg ser dessutan òg fram til eit godt og nært samarbeid om viktige saker, både verdispørsmål og andre saker der Kristeleg Folkeparti og Senterpartiet står nært kvarandre – det er mange saker. Både representanten Hareide og alle veit at på ein del saksområde vil det vere ulike syn i ei regjering. Dette er eit område der det var ulikt syn mellom Senterpartiet, Arbeidarpartiet og SV, som i ein del andre verdisaker knytte til f.eks. bioteknologi, der Senterpartiet fekk gjennomslag på område som er viktige for oss. Eg respekterer fullt og heilt at SV og Arbeidarpartiet har eit anna syn på det enn me har – det har me levd godt med, og det lever me òg godt med vidare.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-10-22:
Som eg sa i innlegget mitt, kjem Senterpartiet til å stå for Senterpartiet sin politikk, på same måte som eg forventar at både Venstre og Kristeleg Folkeparti kjem til å gjere det, og me kjem òg til å ha saker der me ikkje er samde. Samtidig er det eit historisk fellesskap mellom oss. Me har delt mykje av det same verdigrunnlaget. Me har stått for ein politikk for heile landet i lag, for distrikt og landbruk. Me har halde nynorsken i hevd, og me har hatt mange andre viktige saker, ikkje minst knytte til fordeling både nasjonalt og internasjonalt, der me har hatt ei solidarisk haldning. Me har stått for at det frie mennesket skal ha moglegheiter innanfor eit godt fellesskap. Alle desse felles verdiane håper eg at me kan byggje vidare på sjølv om me i enkeltsaker nok framleis vil ha ulikt synspunkt.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-10-22:
Også eg vil gratulere Sanner med eit nytt og veldig spennande verv. Det å vere kommunalminister er eit viktig og veldig gjevande embete. Spørsmålet mitt går på distrikts- og regionalpolitikk. I innstillinga til Nasjonal transportplan skreiv Høgre og Framstegspartiet seg saman på at det er marknaden og folks frie val som skal styre busetjingsmønsteret i framtida. Det skal vere samfunnsøkonomisk lønsamt uansett kva bransjar og industriar som vert sentrale i Framtids-Noreg. I dag har me etter åtte år med raud-grøn regjering folketalsvekst i alle fylke og i meir enn 300 kommunar. No ser me at Regionaldepartementet er vekk. Me registrerer at distriktspolitikken er vekk. Ordet er ikkje brukt i noko sentralt dokument. Er det slik at den nye regjeringa vil kutte alle distriktspolitiske verkemiddel og la marknaden, folks frie val og samfunnsøkonomisk lønnsemd erstatte den breie distrikts- og regionalpolitikken me har hatt i Noreg?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-10-22:
Hjarteleg til lukke med viktig embete! Sikkerheits- og forsvarspolitikken har vore eit område med stor konsensus i Stortinget. Det har vore semje om at Noreg sine bidrag til internasjonale operasjonar skal ha heimel i FN-mandat. Ser me på plattforma til Høgre–Framstegsparti-regjeringa, er dette elementet teke ut. Derfor vil eg spørje om det er slik at Noreg skal stille soldatar til disposisjon, t.d. til EU sine styrkar, utan FN-mandat? Og vil statsråden i så fall meine at ein har dekning i Grunnlova for ei slik ordning?