Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Det kom nok ikke som noen overraskelse at Fremskrittspartiet nok en gang har som en av sine hovedprioriteringer å styrke forenklingsarbeidet i offentlig sektor. Selv om jeg registrerer at Regjeringen prøver å følge opp Fremskrittspartiets satsing på dette området, bl.a. med økte rammer for Altinn-løsningen, er det ikke så imponerende når man leser at det meste av denne rammen går til etablering av den nye Altinn-plattformen. Det er dessverre ikke satt av mer penger til arbeidet med et bedre brukergrensesnitt eller arbeidet med tilpasninger for å tiltrekke seg flere brukere. Jeg hadde ønsket at man i større grad prioriterte arbeidet med Altinn, slik at man kan nå målsettingen om at Altinn skal være næringslivets felles portal for elektroniske tjenester fra det offentlige i løpet av 2008. Fremskrittspartiet foreslår derfor en økning i sitt alternative budsjett til Altinn på 5 mill. kr utover Regjeringens forslag, slik at man også kan styrke utviklingen av portalen. Det er bare med en betydelig satsing på arbeidet vi igjen kan sørge for at oppgaveregisteret nok en gang kan vise til pene tall om reduksjon i skjemabelastningen til næringslivet. Samtidig ønsket Fremskrittspartiet å styrke forenklingsarbeidet i Nærings- og handelsdepartementet. Vi foreslo derfor å øke posten til forenklingsarbeid med 5 mill. kr i vårt alternative budsjettforslag. I tillegg fremmet Fremskrittspartiet tidligere i år et forslag om å nedsette en styringsgruppe bestående av representanter fra næringsliv og offentlig sektor for å koordinere forenklingsarbeidet innen offentlig sektor. Dette gjorde vi fordi forenklingsarbeidet bør skje i tett samarbeid med aktørene i næringslivet for å hente ut den fulle effekten av forenklingsarbeidet. Dessverre fikk ingen av disse forslagene støtte fra regjeringspartiene, og jeg registrerer dermed at forenklingsarbeidet ikke er en høyt prioritert oppgave i denne regjeringen. Så vil jeg påpeke et stort problem som jeg har tatt opp med statsrådens forgjenger, nemlig problemet med piratkopiering. De siste årene har det skjedd en markant økning i produksjon og omsetting av piratkopiprodukter. Piratkopiering gjøres på mange måter og innebærer misbruk av originalens varemerke, design og opphavsrett m.m. OECD anslår at 5–7 pst. av all verdenshandel er handel med piratkopier. Tall fra EU viser en dramatisk økning av omfanget målt i antall beslag, med en økning siden 1998 på 1 000 pst. En bedrift som utsettes for piratkopiering, har svært lite å stille opp med hvis piratkopieringen skjer i utlandet. Regjeringen bør derfor ha en offensiv holdning i internasjonale fora der problemet med piratkopiering diskuteres. Rettighetshaverne taper store beløp på omsetning, men vel så problematisk er det at rettighetshavere taper omdømme ved at piratkopier har dårlig kvalitet og merkenavnet av den grunn belastes. Det er store penger å tjene på produksjon og salg av piratkopier, og det er dokumentert at piratkopiering ofte skjer i form av organisert kriminalitet. Nå er det foruroligende at det er så lave strafferammer når det gjelder immaterielle rettskrenkelser i Norge. Samtidig er det et problem at tollmyndighetene kun har hjemmel til å gripe inn ved import av piratkopier dersom det foreligger en midlertidig forføyning som gir dem adgang til dette. Heldigvis fokuserer EU og andre land sterkt på dette problemet og prioriterer arbeidet med en forbedring av regelverket sitt, slik at det skal bli mer effektivt. Jeg vil be statsråden, som jeg ikke ser i salen i dag, følge opp arbeidet som gjøres i EU, og jeg vil be statsråden vurdere om en del av EUs regelverk kan benyttes i Norge for på en bedre måte å beskytte de næringsdrivende og innbyggerne mot piratprodukter. Jeg viser for øvrig til opposisjonens fellesforslag om en skjerpet tollov.