Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2010-06-03:
For Høyre er utdanning av faglært personell en investering i fremtidens velferd. Vi har derfor gått inn for å øke bevilgningene til utdanning og forskning med om lag 1 mrd. kr, slik at vi kan sikre at vi har fagfolk nok også i fremtiden. Samtidig vil dette gi et nødvendig løft for kvaliteten i tilbudet til brukerne. De største faggruppene innen helse- og omsorgssektoren er sykepleiere og helsefagarbeidere, og det er også innen disse faggruppene at underskuddet på personell vil bli størst. Helsedirektoratets beregninger viser at det om 20 år kan mangle 13 000 sykepleiere. Disse tallene forutsetter at det utdannes like mange som i dag. For legemarkedet viser beregningene tilnærmet balanse, forutsatt at det ikke gjøres vesentlige endringer i oppgavefordelingen. Dersom hver lege skal betjene færre pasienter, vil det være et underskudd også her. Det er i dag om lag to primærsøkere bak hver studieplass for sykepleiere, så utdanningskapasiteten må økes med 20 pst. for å oppnå tilnærmet balanse i arbeidsmarkedet for sykepleiere. Dette tilsvarer 800 nye studieplasser. Det er også viktig å sikre nok praksisplasser, og her kan både kommuner og helseforetak gjøre en bedre jobb. Vi må ikke bare være opptatt av kvantitet, men legge like mye vekt på kvalitet. Vi vet at ressursmangel fører til at praksisperioden ikke gir studentene tilstrekkelig veiledning og trening i tråd med utdanningskravene. Sykepleiernes eget studentforbund har tatt opp dette, og Høyre har bedt regjeringen sørge for at praksisperioden gir studentene den kompetansen de har krav på under utdanningen. Til tross for at den kommunale helse- og omsorgstjenesten står overfor stadig mer faglig utfordrende oppgaver, er andelen ufaglærte i sektoren på 30 pst. Dette er ansatte som gjør en formidabel innsats, men som pålegges for mye ansvar for å dekke opp mangel på fagfolk. Denne utfordringen forsterker seg i lys av at kommunene skal ta et større ansvar for helse- og omsorgstjenestene i fremtiden, i tråd med målene i Samhandlingsreformen. Regjeringspartiene vil dessverre ikke stille seg bak målsettingen om at ansatte som driver pasientbehandling i pleie- og omsorgssektoren, skal være faglærte. I stedet måler de resultatene i helse- og omsorgstjenesten gjennom kvantitative mål om antall ansatte. Flere ansatte er nødvendig, men ikke tilstrekkelig for å sikre gode tjenester i dag og i fremtiden. Vi trenger flere fagfolk med kompetanse til å gi gode tjenester til brukere med sammensatte behov. Hvis kommunehelsetjenesten skal bli en attraktiv arbeidsplass for helsepersonell, må det imidlertid også være større fagmiljø og bedre muligheter for faglig utvikling. Det er mange gode tiltak i Omsorgsplan 2015, men de er for små og kraftløse. Det holder ikke å vise til at det er etablert undervisningssykehjem og undervisningshjemmetjeneste i alle fylker, eller at det bevilges 5 mill. kr til forskning på demens, som rammer om lag 70 000 mennesker. Høyre vil investere mer i kompetanseutvikling for ansatte, slik at de er rustet til å ta et større ansvar og samtidig opplever arbeidsplassen som faglig stimulerende. I tråd med målet om å styrke den kommunale helse- og omsorgstjenesten bør en større andel av midlene til forskning og fagutvikling gjøres tilgjengelig for ansatte i denne sektoren. Dette vil bidra til økt kunnskap og en mer faglig attraktiv arbeidsplass, og vil dermed heve kvaliteten i tilbudet. Høyre har foreslått betydelig økte bevilgninger til kvalitets- og kompetansetiltak i våre alternative budsjetter, og vi har prioritert midler til å styrke tilbudet om undervisningssykehjem og undervisningssykepleie. I tillegg har vi påpekt behovet for en særskilt satsing på kompetanse om habilitering og rehabilitering, samt omsorg ved livets slutt. Mange etter- og videreutdanningsprosjekter gir gode resultater for ansattes kompetanse og kvalitet i tjenestene. Om lag 1 600 personer gjennomførte etter- og videreutdanningstilbud på fagskole- eller høyskolenivå i 2008. Vi mener dette tilbudet må styrkes ytterligere, særlig med tanke på at ansatte i kommunen i fremtiden skal gi pasienter med sammensatte behov et bedre tilbud. I evalueringen av etter- og videreutdanningsprosjektet i Hordaland påpekes det at det mangler system som sikrer at kompetansen blir tatt i bruk i kommunene. Dette må politikerne ta et større ansvar for, bl.a. ved å etterspørre kvalitet, ikke bare kvantitet og økonomisk styring i tjenestene. Det er også viktig – som statsråden var inne på – å sikre at fagskolene kan opprettholde et desentralisert, fleksibelt og faglig variert tilbud. Helt til slutt: Representanten Bremer beskylder opposisjonen for svartmaling. Det er faktisk pasientene, pårørende, fagfolk og Statens helsetilsyn som påpeker mangler når det gjelder kompetanse i deler av helsesektoren, men spesielt helse- og omsorgssektoren. Det tar opposisjonen inn over seg – i motsetning til representanten Bremer.