Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2013-03-19:
Først vil jeg takke interpellanten for å reise debatten og for at vi får mulighet til å diskutere hva som ligger til grunn for de vegtypene vi bygger i dag. I likhet med representanten Hoksrud er jeg opptatt av ÅDT-kravene og vegnormalene, men mitt utgangspunkt er nok noe annerledes enn interpellantens. Når det gjelder rapporten som interpellanten refererte til fra Oslo Economics på bestilling fra NHO, viser jeg til statsrådens svar. Når det gjelder E39 Søgne–Ålgård, viser jeg for så vidt også til statsrådens svar, som hun var inne på i innlegget sitt, der regjeringa presenterte sitt konseptvalg for Søgne–Ålgård. Det er det såkalte midtrekkverkskonseptet: tofelt med forbikjøringsfelt og muligheten for senere utvidelse. Det viser jo at man på enkelte områder velger å gå lenger enn det vegnormalene tilsier på noen strekninger, og det er i tråd med det den eksterne kvalitetssikringen anbefaler. Nå skal ikke jeg gå ytterligere inn i en diskusjon om E39 – jeg ser av talerlisten at det er det ganske mange som kommer til å gjøre etter meg. Jeg vil heller ta for meg det overordnede spørsmålet i interpellasjonen: Bør vi senke ÅDT-kravene for når det skal bygges firefelts veg? Mitt syn er definitivt nei. Vegnormalen opererer i dag med en ÅDT på 12 000 biler for å utløse bygging av firefelts veg. Det har vært mye snakk om svenskenes fortreffelighet på veg den senere tida. I Sverige må man opp på vesentlig høyere ÅDT før det ansees nødvendig å bygge firefelts veg. Der må man ha nesten det dobbelte av den norske ÅDT-grensen før man bygger firefelts veg. Og så diskuterer vi om vi skal senke ÅTD-kravene ytterligere. Forstå det den som kan! For oss i Arbeiderpartiet er det viktig å få mest mulig veg og mest mulig trafikksikkerhet igjen for de pengene vi har til rådighet. Når man som Fremskrittspartiet har en egen økonomisk virkelighetsforståelse, eller når man som Høyre vil kjøpe veg på dyr avbetaling og overlate betalinga til fremtida og til ungene våre, også kalt OPS, kan man selvfølgelig koste på seg å love firefelts motorveg over hele landet. Vi som både tar den økonomiske virkeligheten innover oss, og som forholder oss til at vi skal betale regninger for det vi gjør, vi må prioritere hvordan vi skal bruke de pengene vi har til rådighet. Derfor mener vi det er viktigere å prioritere å bygge 2+1-veger med midtrekkverk og tofeltsveger med forbikjøringsfelt med midtrekkverk. Dette gjør de i stor skala i Sverige. Svenskene har bygd mye 2+1-veger med midtrekkverk, veger med oppimot 15 000 ÅDT. Samtidig viser det seg at disse vegene fint takler trafikk på mer enn 20 000 ÅDT. Undersøkelser fra VTI i Sverige viser også at ulykkesrisikoen er større på de smale firefeltsvegene som de har bygd, enn på 2+1-vegene, og de har den samme lave risikoen som fullgode firefelts motorveger. Interpellanten og jeg var begge to til stede på Nei til frontkollisjoners konferanse nå sist fredag og fikk der høre om det nyeste de nå gjør på dette området i nabolandet når det gjelder å bygge møtefri veg. Nå bygger de om sine nimetersbrede tofeltsveger med midtdelere med forbikjøringsfelt der det er praktisk mulig å få det til og viser til foreløpige gode erfaringer. Heller enn å senke kravene for når vi skal bygge firefeltsveg, mener jeg at vi i større grad bør bygge to-pluss-en-veg eller en-pluss-en-veg med midtdeler med forbikjøringsfelt når vi skal ruste opp riksvegene våre. De vil ha kapasitet i lang tid framover til å ta mye av trafikken mellom byene og landsdelene våre. Erfaringene fra Sverige viser at disse vegene er mer trafikksikre enn smale firefeltsveger, som også er et alternativ som vi bygger i Norge. For ordens skyld vil jeg avslutte innlegget mitt med å minne om at trafikksikkerhet er mye mer enn midtrekkverk, to-, tre- eller firefeltsveg. Trafikksikkerhet er summen av alle tiltakene som settes i verk, og for oss i Arbeiderpartiet er det viktig å basere seg på kunnskap om hva som virker best i trafikksikkerhetsarbeidet. Derfor sier vi ja til midtrekkverk på både tofeltsveger og trefeltsveger og er positivt innstilt til å senke kravet til ÅDT for midtrekkverk til 6 000 i første omgang på to- og trefeltsveger. Derfor er vi veldig for økt kontrollvirksomhet, vi er for flere fotobokser, og vi er for mer streknings-ATK. Derfor er vi for å styrke føreropplæringa, vi har innført trafikk som valgfag i ungdomsskolen fra høsten av, og vi vil ha mer trafikkopplæring i skole og barnehage. Dette for å nevne noen viktige trafikksikkerhetstiltak. For det er jo slik at det er viktig å minne om at så langt lykkes vi faktisk i trafikksikkerhetsarbeidet – 147 drepte på norske veger forrige år er 147 for mange, men likevel det laveste tallet siden 1950. Tallet på antallet drepte de siste tolv månedene – fra februar til februar – er nede på 140, og er ifølge Vegdirektoratet best i verden i forhold til innbyggertall. Derfor vil vi fortsette å være kunnskapsbaserte i vår tilnærming, vi må gjøre det som virker best først for å få ned trafikksikkerhetsrisikoen på vegene våre, og vi vil prioritere riktig innenfor den økonomiske rammen som vi faktisk har til rådighet.