Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-02-05:
Jeg vil starte med å takke for offensive innlegg fra de ulike partiene. Dette viser en samlet vilje til at det skal skje noe. Spørsmålet er egentlig under headinga «Ta kraften i bruk», fordi vi vet at det i framtida vil være et enormt kraftoverskudd, kanskje så mye som 30–50 TWh allerede i 2020. Spørsmålet er: Hva skal vi gjøre med denne kraften som vi politikere har vært opptatt av å få skapt gjennom f.eks. grønt sertifikat-markedet? Dette kan være et av svarene og være med på å skape grønne arbeidsplasser. Alternativet er at utenlandskabler kan være med på å sende kraften til andre land og erstatte fossil energi der, og det kan være bra. Men jeg tror også det er viktig, som saksordføreren var inne på, at vi fortsetter debatten om hvordan vi skal skape de grønne arbeidsplassene i Norge. Det kommer mange nye grønne datasentre. Det vil være et voksende behov for datalagring. Når en ser utviklinga av ulike hjelpemidler som har tilgang til Internett, og som vil lagre data, vet en at markedet kommer til å bli enormt framover. Norden er et genialt sted for datasentre. Vi er godt egnet, og saksordføreren var også inne på det. Hvis en ser på Norges fortrinn sammenlignet med andre land, er det at Norge har 100 pst. ren kraft. Det er viktig for de ulike selskapene som ønsker å etablere datasentre, at de kan reklamere med at det er 100 pst. ren kraft – det er forbrukerne opptatt av, de kjører aksjoner for å få Facebook over til grønn datalagring osv. Selvfølgelig tar selskapene også hensyn til kostnader. Når det kanskje er 20–40 pst. lavere energikostnader i nabolandene, blir det fort sånn at de andre velges. Facebook valgte å etablere seg i Sverige i en sone med redusert avgift – naturlig nok, det kan spare mange kostnader. Derfor har vi vært opptatt av at Norge må være konkurransedyktig overfor nabolandene våre. Jeg ser i svaret fra Finansdepartementet at en ser på tapt proveny. Det er for så vidt riktig, og derfor kan debatten rundt antall megawatt som terskelen bør ligge på, være relevant. Hvis en tenker på den store kampen om de store datasentrene, er poenget å få de store datasentrene hit, ikke nødvendigvis å gi fritak for dem som allerede er her. Alternativet til at Norge ikke gjør dette, er at en velger de andre landene. Da går vi glipp av enorm verdiskaping. Saksordføreren refererte til de 9 mrd. kr som en spår at Facebook vil bety for Luleå neste ti årene. I tillegg vil kraften kunne sendes ut av landet uten noen inntekter, og det vil komme andre til gode. Det vil bli betalt nettleie til f.eks. Sverige på den samme kraften, istedenfor at Norge kunne hatt det. Jeg mener det egentlig er irrelevant å se på tapte mulige inntekter i framtida, for alternativet til å senke elavgiften og dermed få den lille elavgiften på datasentrene er at datasentrene havner i utlandet. Derfor er jeg glad for at komiteen er tydelig på at noe må gjøres. Avgiftsstrukturen er ikke oppdatert. Datalagring er enormt kraftkrevende og bør behandles på lik linje med annen kraftkrevende industri. Når jeg leser komitéinnstillinga og hører på innleggene, opplever jeg at vi egentlig er enige om saken. En del kraftkrevende industri får automatisk fritak for elsertifikater. Det betyr at hvis man leser merknaden fra Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre, tolker jeg den sånn at det er flere ting som kanskje skal inn i det forslaget som kommer i statsbudsjettet. Derfor vil jeg anmode de andre som står bak forslaget, om at det egentlig bør gjøres om til et oversendelsesforslag. Jeg ser det ikke som hensiktsmessig å få et forslag stemt ned når vi i utgangspunktet er enige om det. Dette ber jeg de andre om å tenke på. Til slutt vil jeg også nevne en annen sak som er minst like viktig som at vi senker elavgiften for å gjøre Norge konkurransedyktig, og det er fiber, at vi har kapasitet til å få dataene inn i Norge. Flere er kjent med at det pågår en debatt rundt Statnetts kabel til Tyskland, som egentlig har fått konsesjon, og der en har droppet fiberen. I et regnestykke på kanskje 15 mrd. kr i investering på selve kraftkabelen vil det å betale for fiber i tillegg og ta det parallelt, koste kanskje 150 mill. kr eller 1 pst. av kostnaden. Teknisk er det fullt mulig å gjøre dette. Jeg vil derfor be statsråden om å legge et innstendig press på Statnett for også å lykkes med at fiberkapasiteten blir større.