trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-05-12:
Regjeringa sine sjukehusplanar for Oslo inneheld både ein reguleringsmessig risiko, ein fagleg risiko og ein økonomisk risiko. For å ta det faglege: I Dagsavisen den 3. mai skriv fem sentrale fagpersonar ved det akuttmedisinske fagmiljøet ved Ullevål at regjeringa sine sjukehusplanar i Oslo vil gi dårlegare beredskap ved store ulykker og katastrofar, fordi katastrofeberedskapen vert splitta med den avanserte medisinske behandlinga til Nye Aker og den kirurgiske behandlinga til Nye Rikshospitalet. Ein gasseksplosjon vert brukt som eksempel – skal pasientane da «sendes dit forgiftninger behandles eller skal de dit de kirurgiske skadene behandles?» Dersom den regionale katastrofeberedskapen vert splitta opp, vil det altså kunna verta alvorleg den dagen det skjer ei kritisk hending. Innrømmer statsråden at regjeringa sine sjukehusplanar vil svekkja katastrofeberedskapen ved Oslo universitetssykehus? Eller meiner han at fagpersonane ved OUS tar feil?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-05-12:
Innlegget mitt var eit innlegg for at Aker sykehus skal verta eit lokalsjukehus for heile Groruddalen, og ikkje slik regjeringa gjer, som utset den moglegheita i årevis framover. Det er vår modell, og derfor kan vi ikkje støtta planane til regjeringa. Det som har vore argumentet til statsråden, er at ein ikkje kan gå for Senterpartiet sin modell fordi ein skal samla regionsjukehuset for Helse Sør-Øst på Gaustad. Men no har jo OUS sjølv gitt ut ein rapport som seier at fleire regionsfunksjonar hamnar nettopp på Aker. Det gjeld bl.a. isolat for høgrisikosmitte, generell nyremedisin, gynekologi osv. Korleis kan statsråden forklara at hans fremste argument for ikkje å riva Ullevål og heller ha vår modell, er at ein må samla regionsfunksjonane i eitt sjukehus når ein god del av desse no vert plasserte på Aker i staden.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-05-12:
Mitt spørsmål går til samferdselsministeren: Siden dette er første gang samferdselsministeren er i spørretimen siden han la fram Nasjonal transportplan, er det fristende å spørre om han glemte å bruke kalkulatoren da han skrev flere av forslagene i planen. Nye Veier har vært et viktig redskap for Fremskrittspartiet. Straks vi inntok Samferdselsdepartementet, startet arbeidet med å etablere selskapet for å bygge raskere, mer og billigere vei. Veiutbyggingen går nå fortere enn noen gang. Det bygges skikkelige firefelts veier, og kostnadene på utbyggingen går ned, mens nytten går opp. Med bakgrunn i suksessen med Fremskrittspartiets politikk legges det nå opp til at selskapet skal utvide med 11 nye strekninger i porteføljen, bl.a. E6 Otta–Dombås, E6 Åsen–Steinkjer samt rv. 25 Hamar–Løten, for å nevne noen. Det betyr at enda flere veier skal bygges og vedlikeholdes. Det liker Fremskrittspartiet, men vi blir bekymret når regjeringen legger inn nye prosjekter uten at de årlige bevilgningene til Nye Veier øker. Det betyr at de nye prosjektene skal konkurrere med de prosjektene som allerede ligger i porteføljen til selskapet. Og det kan bety at det er E39-prosjektet på Sørlandet, E18 eller noen av de andre gamle prosjektene som skyves ut i tid, for veier bygges ikke av luft og kjærlighet, det må faktisk friske penger til. I planen legger regjeringen også opp til å inngå nye byvekstavtaler i Grenland, Buskerudbyen, Tromsø, Kristiansand og nedre Glomma-regionen. I tillegg vil de innføre det i de mindre byområdene, som Bodø, Ålesund, Haugesund, Arendal, Grimstad og Vestfoldbyene, men statsråden kan ikke svare på hvor stor andel av regningene han mener bilistene skal ta. Det betyr at statsråden vil åpne for at man kan grave dypt i lommene til bilistene for å kreve inn enda mer bompenger i disse byene uten at man vil fortelle hvor mye man skal risikere å måtte betale. Det må faktisk være lov å spørre statsråden om han har glemt å bruke kalkulatoren før han strør om seg med prosjekter som vil koste bilistene milliarder av kroner. Så mitt spørsmål blir enkelt og greit: Har statsråden kalkulator, og – hvis ja – virker den?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-05-12:
Det er jo interessant når statsråden sier at han har lagt fram den mest ambisiøse nasjonale transportplanen – det blir alltid lagt fram, det er ikke noen bombe – men det er veldig lite nye, friske penger utover lønns- og prisvekst. Så sier statsråden at det er viktig med realistiske nasjonale transportplaner, og mener da tydeligvis at da Fremskrittspartiet satt i Samferdselsdepartementet og doblet bevilgningene på vei og sørget for en kraftig økning på jernbane, sørget for en kraftig økning på kollektiv, så var det overambisiøst. Da blir jo spørsmålet, når han sier at det er en «realistisk» plan: Hvorfor er det da 11 prosjekter som er lagt inn uten en eneste krone mer i de årlige budsjettene, i tillegg til et jernbaneprosjekt til mange titalls milliarder kroner? Det virker som om det har vært noen «hiccups» med den kalkulatoren i Samferdselsdepartementet.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-05-12:
Da viser det statsråden nå sier, at han ikke egentlig har lagt inn penger til å gjennomføre viktige prosjekter. Det betyr – selv om han sier at man kan få lov til å utvide antall år – at noen av de nye elleve prosjektene eller noen av de prosjektene som allerede ligger inne i Nye Veiers portefølje, vil risikere å bli skjøvet ut i tid. Da blir det litt spesielt at regjeringspartiene har reist land og strand rundt og sagt at disse prosjektene kommer, mens realiteten er at man ikke har lagt inn penger. I tillegg har man ikke lagt inn milliarder til Ringeriksbanen, som er et viktig prosjekt. Jeg synes man burde være redelig og legge inn penger. I Fremskrittspartiet tør vi å legge inn penger, fordi vi mener noe med det – og vi vil. Det tror jeg også statsråden kommer til å merke. Jeg vil stille spørsmål om byvekstsavtaler og bymiljøavtaler. Ålesund er et av stedene der statsråden vil vi skal putte på masse bompenger for bilistene. Man vil ikke fortelle hva prosjektet skal koste, et prosjekt til nesten 4 mrd. kr, men over 50 pst. av innbyggerne sier at dette vil man ikke ha. Bare i overkant av 20–25 pst. sier at dette er et godt prosjekt.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-05-12:
Jeg registrerer at statsråden mener at det er stor folkelig oppslutning og stort engasjement for dette i disse byene. Jeg tør minne om at det var ganske stor oppstandelse blant folk da man så hvor mye bompenger det var og konsekvensene av det. Dette griper rett i lommeboka til folk, og det er penger som man egentlig skulle brukt på helt andre ting, som lokalpolitikere og regjeringen synes det er greit at vanlige bilister skal måtte betale. Statsråden sier nå at Arendal–Grimstad-regionen også skal få bypakke, bymiljøavtale, men det handler om bompenger – det er det som ligger som forutsetning for å få det. Det er i hvert fall sånn det blir brukt lokalt. Men bystyrene i Grimstad og Arendal har stemt nei til lokal bomring rundt Arendalsregionen. Det er ikke fattet nye vedtak eller signalisert politisk endring i dette standpunktet. Hvorfor har statsråden da valgt å legge inn Arendal som et av byområdene som kan få belønningsmidler dersom man går inn for lokal medfinansiering – eller bompenger, som det egentlig heter på godt norsk?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Ikkje berre har eg kalkulator, men eg har òg dyktige fagfolk som har jobba med å leggje fram ein plan som skal greie å gjere to ting: Det er den mest ambisiøse nasjonale transportplanen som er lagd fram, men den er òg realistisk. Eg har vore opptatt av at me skal få til begge deler, fordi me har gjort meir på denne sektoren no dei siste ti åra enn på lang, lang tid. Vegbudsjetta er blitt meir enn dobla på ti år. Jernbanebudsjetta er blitt meir enn tredobla på ti år. Og me byggjer no meir veg og meir jernbane enn på lang, lang tid. Viss me tar reisetida frå Trondheim til Oslo, så er den i løpet av ti år blitt redusert med 1,5 time viss ein køyrer bil. Viss ein køyrer frå Ålesund til Oslo, er reisetida redusert med to timar. Køyrer ein frå Oslo til Kristiansand, er reisetida redusert med 1,5 time. Eg trur folk ser at me har prioritert riksvegane, men no må me òg gjere mykje på fylkesvegane. Så til Nye Vegar: Ja, eg har vore imponert over det arbeidet som Framstegspartiet gjorde i regjering knytt til Nye Vegar. Det har vore ein suksess. Eg opplever òg at dei som var motstandarar av Nye Vegar, har vore veldig stille. Og me fortset den suksessen: Me gir dei fleire prosjekt, og me seier at dei kan få lengre tid der dei får ta inn pengar, og derfor gir me òg moglegheita til Nye Vegar til å følje opp det. Så til byvekstavtalar, der eg òg følgjer opp det Framstegspartiet gjorde, nettopp med byvekstavtale i dei fire største byane. Det har jo fungert så godt at me har nådd nullvekstmåla. Ja, det har blitt ein del bompengar, men det har fungert. Den same suksessoppskrifta ønskjer eg òg å bruke i fleire byområde.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Dei 11 vegprosjekta som Nye Vegar får, får dei i og med at den årlege løyvinga til Nye Vegar ikkje stoppar i 2036, som har vore planen fram til no, men dei blir ført fram til 2041. Det vil seie at Nye Vegar veit allereie no at dei får ei løyving som går mange år lenger fram i tid enn det dei visste før me la fram Nasjonal transportplan. Så til spørsmålet om det som handlar om fellesprosjektet Ringeriksbanen og E16, som vi no har bestemt oss for skal gå til Nye Vegar. Det er ikkje lagt inn midlar til det i Nasjonal transportplan, fordi det bestemte regjeringa seg endeleg for å gjere da me i går la fram revidert nasjonalbudsjett, og me må naturleg nok vente på Stortingets behandling av ei så viktig sak. Men sjølvsagt må da Nye Vegar òg få midlar til å gjennomføre det prosjektet.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Det blir ingen byvekstavtale i Ålesund, men me ønskjer å komme med ei tilskotsordning, der me nettopp er med på å støtte tiltak for å byggje veg, byggje kollektivtiltak og sikre sykkel- og gangvegar. Eg må innrømme at me veit at det enkelte stader er motstand mot bompengar. Men det me ser, er at når folk ser kva bompengane går til og opplever at infrastrukturen, reisene, fungerer, er dei villige til å vere med og bidra. Paradokset i det representanten Hoksrud her seier, er jo at det er dei byområda som har sett kor godt det har fungert for dei fire største byområda, som no ønskjer det same. I Kristiansand og Tromsø seier dei at dei ønskjer akkurat den same typen avtalar som det Bergen, Stavanger, Trondheim og Oslo har hatt. Kvifor ikkje bruke ei suksessoppskrift som i dei fire store byane, òg for dei litt mindre byområda?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Det blir jo ikkje bompengeavtalar viss dei lokalt eller regionalt seier nei. Det har vore eit førande prinsipp, og det synest eg er eit veldig godt prinsipp. Eg er opptatt av at byane skal seie ja til bompengar. Det har ein kostnad, men mange politikarar er villige til å gjere det, når dei ser at dei får gjort noko med infrastrukturen. I Nasjonal transportplan, som regjeringa no har lagt fram, har me tatt ned bompengane. Det er meir statlege pengar og mindre bompengar i denne planen enn i den planen Framstegspartiet la fram for fire år sidan. Det viser jo at me forstår at me må passe på at bompengane ikkje blir for høge. Eg trur at det må vere legitimitet i befolkninga for bompengane, og då må me passe på at me ikkje går for eit for høgt nivå. Veldig mange plassar seier folk: Me er glade for at vegen kjem, at jernbanen er der, at det er betre kollektivtrafikk, og då er me villige til å betale noko bompengar for det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Eg meiner at både det tidlegare samferdselsminister Dale gjorde, og det tidlegare samferdselsminister Solvik-Olsen gjorde, er rett. Eg trur me skal la Nye Vegar få lov til å vere Nye Vegar. Grunnen til at Nye Vegar er blitt ein så stor suksess, er at dei har redusert kostnadene med 20 pst. Dei har auka nytten enda meir enn det. Men da har dei fått styre sin portefølje. Fleire prosjekt som eg har lagt fram i denne salen, har vore i Nye Vegars portefølje, men det har vore på deira initiativ. Dei bestemmer rekkjefølgja, dei bestemmer planarbeidet knytt til dette. Eg har ikkje tenkt å gå inn i enkeltsaker og prøve å påverke Nye Vegars portefølje. Me leiter no med lys og lykte for å vidareføre denne modellen for jernbanen fordi han har fungert så godt. Derfor kjem eg ikkje til å påverke enkeltsaker, enkelttrasear, i Nye Vegars portefølje.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Eg la merke til den positive tilbakemeldinga Nasjonal transportplan fekk i nettopp Moss, for riksvegen låg inne. Eg har merka at mange har forventningar om det, for det er ei stor utfordring slik riksvegen er i dag. Det er eit betydeleg arbeid. Kva blir løysinga her? Staten har sagt at me er villige til å stille opp. Me kjem med midlar for å få løyst dette, men det er naturleg at det er eit spleiselag. Eg trur òg befolkninga i Moss, med dei utfordringane dei har, er villige til å stille opp. Eg kan ikkje gi eit svar i dag, for det ligg nokre år fram i tid. Men bystyret i Moss vil òg vere med på å leggje føringar for dette, for kva dei er villige til å stille opp med. Eg trur at eit spleiselag med Moss for å gjere noko med rv. 19, det er Moss villig til, for eg har lagt merke til at det at nettopp denne strekninga var prioritert av regjeringa i NTP, er tatt veldig godt imot.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Eg trur faktisk ikkje representanten Wiborg forstår kor stor frustrasjon det er knytt til rv. 19 i Moss. Det er ei av dei strekningane der det er store utfordingar dagleg, med jamne mellomrom, nettopp på grunn av ferja som går der. Eg trur det er eit stort ønske om å få gjort noko med det i Moss. Når staten stiller opp og seier at me tar den største delen av den rekninga, trur eg òg at lokale myndigheiter kjem til å vere med og ønskje å få til ei løysing. Det er det som betyr noko for Moss. Eg la òg merke til at representanten Wiborg med rette peikte på at det er gjort mykje på riksvegane. I den nasjonale transportplanen som me legg fram no, er den største satsinga me har enkeltvis, på byvekstavtalar, men òg på fylkesvegane, som eg veit treffer fylket til Wiborg veldig sterkt – nettopp å få gjort noko med fylkesvegane. Eg er sikker på at me skal få ei god løysing med Moss, men me må jobbe vidare med prosjektet, og me må vite heilskapen av kostnadene før me ser på fordelinga mellom bompengar og det statlege bidraget.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Det er ei viktig problemstilling som her blir tatt opp, for uærlegdom ønskjer me verken frå norske eller utanlandske leverandørar. Eg er glad for at Aftenposten går inn og avdekkjer den typen saker som me kunne lese om 10. mai. Så vil eg òg peike på at Acciona sluttar seg til heilskapen i Aftenposten-artikkelen, men dei meiner òg det er eit anna bilde – ureielege tilsette kan det vere i både norske og utanlandske selskap. Dei peikar òg på at det ikkje var på leiarnivå desse ureielege tilsette var, det var på eit lågare nivå, ifølgje dei. Uansett er det viktig at me jobbar for at både norske og utanlandske aktørar opptrer på ein skikkeleg måte, og då trur eg openheit er veldig viktig, og eg trur Arbeidstilsynets arbeid er veldig viktig. Så til det som er hovudspørsmålet frå representanten Sverre Myrli, og det går på kva aktørar me ønskjer. Me ønskjer både norske og utanlandske aktørar, og om me går ti år tilbake i tid, var bodskapen frå eit samla norsk næringsliv at dei ønskte større vegkontraktar. Dei ønskte at me ikkje skulle byggje så mykje stykkevis og delt, men meir heilskapleg. Eg opplever no at bodskapen er at nokre av dei kontraktane som me har lagt ut, blir opplevde som i overkant store, og det er ein bodskap me kan ta med oss. Me har òg gjort arbeid, som eksempelvis Ryfast, som var eit veldig stort prosjekt, men som blei delt opp i mindre kontraktar. Det er moglegheiter me ser på. Eg har sagt det frå denne talarstolen før, og eg gjentar det gjerne igjen: Me ser nettopp på moglegheita for òg å kome med mindre prosjekt, meir tilpassa dei norske aktørane, men eg ønskjer både norske og utanlandske aktørar i den norske marknaden.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Det er eg heilt einig i, og eg synest me lykkast godt. I 2019 såg eg at 19 av 21 prosjekt gjekk til norske entreprenørar, norske underleverandørar. Så det vil jo seie at me lykkast ganske godt. Det er ikkje så mange år sidan, under den raud-grøne regjeringa, at statsråd Marit Arnstad drog utanlands for nettopp å lokke til seg utanlandske leverandørar inn i den norske marknaden. Og eg trur at med den aktiviteten som no er innanfor samferdsel, ikkje minst på veg og jernbane, treng me òg utanlandske aktørar. Så må me òg peike på, og der synest eg representanten Myrli har eit veldig godt poeng, at det å byggje veg er noko anna no enn det var nokre tiår tilbake i tid. Me ser at me har nokre av dei mest spennande ingeniørprosjekta i verda, og dei må me sikre at norske aktørar er ein del av.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Som eg sa, gjekk 19 av 21 prosjekt til norske leverandørar, underleverandørar. Da synest eg ikkje me kan seie at me legg til rette for at det er dei utanlandske som tar den store kaka her. Men eg er opptatt av å ta signala frå norsk næringsliv og norske leverandørar, som for ti år sidan sa at dei ønskte større og større prosjekt – no er det ein motsett bodskap. Det lyttar me til. Så har eg lyst til å seie at Acciona her har innrømt at nettopp denne saka har vore krevjande for dei. Dei har òg inngått forlik med myndigheitene knytt til den saka som Aftenposten avdekte. Det viktige for meg er at den typen selskap er sertifiserte, er godkjende, og så må me gjere det me kan for å følgje både norske og utanlandske aktørar, sånn at dei følgjer norsk lov. Og me veit at det i denne bransjen dessverre er moglegheit for å vere ureieleg.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Det er no eingong sånn at når me satsar så mykje på samferdsel som denne regjeringa har gjort, og vil gjere framover, blir det ein del store prosjekt. Det tenkjer eg er heilt naturleg. Men eg har sagt fleire gonger i dette replikkordskiftet at me har tatt signala om at det no er eit ønske om mindre kontraktar. Me følgjer opp og ser på moglegheita for det. Når det gjeld E10, som me debatterte i denne saka på måndag, og som blei vedtatt i går, er det ikkje sikkert at den beskrivinga som representanten Myrli her gir, vil vere heilt riktig. Eg deler beskrivinga knytt til Sotrasambandet og kontrakten der. Der veit me at det er utanlandske som ligg i front for å få han. Når det gjeld E10, er det eit noko anna bilde som blir gitt til meg. Men me har tatt signala. Me ønskjer norske leverandørar, entreprenørar, som ein del av desse kontraktane. Derfor ser me òg på størrelsen, fordi me har fått ønske om det.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-12:
Da tidligere samferdselsminister Dale ga hele E16, fra Ullensaker til Kongsvinger, til Nye Veier, sto jubelen i taket, og vi skålte i alkoholfri sjampanje. Ordførerne var også strålende fornøyde. Nå skulle de endelig få bygd veien som ble stoppet på grunn av kostnadsøkninger som skyldtes kvikkleire og veldig dårlige grunnforhold på dagens trasé. Nye Veier lanserte raskt et nordre alternativ til Gardermoen samt at det ble lansert et søndre alternativ. Men nå har enigheten og jubelen stilnet. Nå krangler kommunene om trasé. Det er ikke lenger fokus på hele regionen eller landet – det er en ren egoistisk tilnærming om hva som er best for seg og sin kommune. Spesielt én kommune blokkerer og krever utbygging av dagens trasé – den traseen som ble skrotet på grunn av kostnader, det dårligste alternativet som rett og slett ble stoppet. Vil statsråden sitte stille og se på at én enkelt egoistisk kommune prøver å ødelegge for en utbygging som er viktig, en nasjonal og europeisk hovedvei – eller vil han bidra til at vi får en løsning som er til beste for hele regionen og landet totalt sett?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-05-12:
Statsråden nevner at det er gjort mange utbedringer på riksveiene, men hvis man tar rv. 19 gjennom Moss, står den i stampe. Innbyggerne i Moss står i kø, og alt tyder på, også når man ser utfordringene med jernbanen, at det kommer til å være utfordrende i mange år. Det er forskjellige alternativer som vurderes når det gjelder traseer, men det er ett område som regjeringen ikke snakker spesielt høyt om, og det er kostnadene for dette, altså hvilke kostnader som blir overført til bilistene. Selvfølgelig har det en sammenheng med hvilke trasé man ender opp med å velge, det handler jo om hvor dyre de forskjellige trasévalgene er. Vi vet at flere av trasévalgene vil medføre at innbyggerne i Moss må betale 20 000–30 000 kr i året for å komme seg til og fra jobb. Vil statsråden sørge for at innbyggerne nå før stortingsvalget vil få vite om det blir en bompengering i Moss, og hva en gjennomsnittlig bilist vil måtte betale?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-05-12:
Jeg registrerer at statsråden ikke svarer direkte på spørsmålet. Det er jo også litt spesielt, må jeg si, å ta til inntekt at innbyggerne i Moss er veldig glade, når de ikke har fått beskjed om hva de faktisk skal betale. For det er ganske essensielt. Jeg tror ikke statsråden har rett når han skaper et inntrykk av at innbyggerne er glade for nå å ende opp med muligens å betale 20 000–30 000 kr i året for å levere barna i barnehagen, for å komme seg jobb, osv. Situasjonen i Moss er i en viss særstilling på grunn av at det ikke er trafikken internt i byen som skaper trafikkutfordringene. Mye av utfordringene skapes ved at staten pålegger Moss å ha anløpet av Bastø Fosen inne i Moss sentrum, og trafikken der skal på de samme veiene. Det er derfor Fremskrittspartiet mener det burde være åpenbart at staten her fullfinansierte de trafikkproblemene som de påfører Moss. Mener statsråden at det er irrelevant om det er 20 000 eller 30 000 kr en gjennomsnittlig bilist i Moss må betale?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Takk for den påpekingen. Mitt spørsmål gjelder reguleringsplanen for utbyggingen på Gaustad, som altså skal erstatte Ullevål sykehus. Den er på høring nå fram til begynnelsen av juni. Plan- og bygningsetaten har ikke anbefalt den reguleringsplanen, og et flertall av partiene i bystyret har allerede sagt klart fra om at sånn rammene for den planen er, med høyden det legges opp til, og den store bygningsmassen som skal inn der, er de imot planene. Helse Sør-Øst har selv også slått fast at det er en stor reguleringsrisiko i saken. Mitt spørsmål til statsråden gjelder hvordan han tenker: Vil han bare gå videre og satse alt på ett kort når behandlingen av reguleringsplanen er så usikker, eller ligger det bak at han vil legge opp til å bruke en statlig reguleringsplan hvis bystyret ikke går med på disse planene? For det virker jo som om han har en taktikk med nesten å gå rett fram samme hva han støter på.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Nå er reguleringsrisikoen når det gjelder Aker, mye mindre enn for prosjektet på Gaustad. Plan- og bygningsetaten har ikke på samme måte markert avstand til de planene, heller ikke partiene i bystyret. Det er altså snakk om lokalsykehus på Aker for alle bydelene i Groruddalen – det har vært det primære jeg har jublet for hele veien. Akershus universitetssykehus sliter med kapasiteten og trenger avlastingen. Statsråden sa i Stortinget 9. mars at «bygningsmassen på Ullevål er i veldig stor grad ødelagt», mens Helse Sør-Øst i sin rapport om Ullevål altså sier at ca. 100 000 m 2 på Ullevål er egnede lokaler. Det er omtrent det samme som for sykehuset som planlegges i Buskerud. Lokalene det er snakk om, som er i orden, er akuttmottak, kreftsenter, barnesenter, høysmitteisolat osv. Jeg vil gjerne spørre statsråden: Har han i nyere tid vært på besøk på Ullevål og sett de velfungerende byggene? Og mener han at han ga riktig informasjon til Stortinget med den uttalelsen den 9. mars?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-05-12:
Bent Høies plan er jo å få lagt ned Ullevål, få kløyvd akuttmiljøet i to og dele det mellom Aker og Rikshospitalet, noe som er uforsvarlig ifølge de som jobber med akuttmedisin, som i dag er på Ullevål, og som det er helt avgjørende for oss å ha under ett tak, samlet. I tilfelle en katastrofe, terrorangrep, større ulykker trenger vi å ha alle ekspertene under ett tak for å redde liv raskest mulig. Så det er kraftige advarsler mot denne planen fra et samlet fagmiljø. Alternativet til dette er naturligvis å bevare Ullevål sykehus, bygge ut Aker som lokalsykehus for Groruddalen og skrote planen om å bygge smittetårn på Gaustad. Ser Høie at dette er en mer forsvarlig plan for å sikre akuttberedskapen for befolkningen i Oslo og omkringliggende områder?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-05-12:
Jeg har sjelden hørt så mye bløff på en og samme tid fra talerstolen her på Stortinget som det som nå kom fra Bent Høie. For det første: Vi vet at det vil bli om lag 20 mrd. kr billigere å bevare Ullevål og bygge ut nytt på Ullevål framfor å legge ned hele Ullevål og bygge disse smittetårnene på Gaustad, som er Bent Høies plan – pluss ikke minst Aker, hvor han skal bygge gigantisk framfor det som trengs, nemlig lokalsykehus for Groruddalen. Det er det de ønsker seg, og det kan de få. Men det er klart, legger man ned Ullevål, må man bygge gigantisk på Aker, det skjønner alle, men det er altså ikke vår plan. For det andre: Risikoen er enorm når det gjelder Gaustad. Plan og bygg er ikke for dette. Oslo er ikke for dette. Sju av ti innbyggere i Oslo er mot denne planen. For det tredje: Det blir ikke behov for flere fagfolk i Oslo av at man beholder Ullevål sykehus. Det som styres her, er pasienttilstrømningen. Den har noe å si for antall ansatte, men ikke det at man dropper planen om gigantsykehus på Gaustad, som altså er Bent Høies store plan.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-05-12:
Vi i Rødt har vært tydelige hele veien på at hvis man ikke legger ned akuttsykehuset Ullevål, vårt største her i landet, trenger man ikke å bygge et nytt akuttsykehus på Aker. Det har vi vært tydelige på hele veien. Det de har savnet i mange år, er å ha et lokalsykehus på Aker. Det ble lagt ned, vedtatt av den rød-grønne regjeringen, det var en gigantisk tabbe. Det bør bygges opp igjen for bydelene Alna, Bjerke, Grorud og Stovner. Hvis vi i stedet for å beholde Ullevål og ha ett samlet akuttmedisinsk fagmiljø under ett tak, som er helt avgjørende, det vet vi jo fra 22. juli, skal splitte det opp og dele det mellom Aker og «Riksen», som er planen til Bent Høie, da risikerer vi – og det sier ekspertene – å måtte sende sterkt skadde, kanskje døende, pasienter i skytteltrafikk i ambulanse mellom Aker og Rikshospitalet. Det er det som er det uforsvarlige. Og det kommer ingen svar på om det vil bli et samlet akuttmedisinsk fagmiljø ett sted, som vi har i dag på Ullevål, med Bent Høies plan. Det fortjener innbyggerne i Oslo, og også Østlandet for øvrig, å få et tydelig og klart svar på.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-12:
Pandemien vi står midt oppe i, har sett helsepersonell i heile landet i ein utruleg krevjande situasjon. Det er kolossalt mykje jobbing, arbeid til alle døgnets tider, noko som er veldig ukurant og gir eit utruleg arbeidspress på dei tilsette. Dette skjer på toppen av at vi er midt inne i ei bemanningskrise i helsesektoren, og tal frå SSB viser at den krisa kjem til å bli enda verre i tida som kjem, viss ikkje noko blir gjort. SSB anslår at vi vil mangle 28 000 sjukepleiarar og 18 000 helsefagarbeidarar i 2035. Riksrevisjonsrapporten frå 2019 viste store problem på sjukehus med å rekruttere og ikkje minst behalde sjukepleiarar, jordmødrer og spesialsjukepleiarar. To av tre jobbar i tillegg deltid. Ei undersøking NRK nyleg gjorde blant toppleiarar i norske kommunar, viser at éin av tre kommunar tviler på om dei er i stand til å gi heimebasert omsorg til dei som treng det i framtida. Dette var altså situasjonen og undersøkingar som skjedde før pandemien. Så har pandemien kome i tillegg, midt oppe i ei bemanningskrise. Det er grunn til å stille spørsmål om situasjonen er verre no, om den låge bemanninga, så mykje deltid og utfordringar som pandemien i tillegg fører til, vil føre til at enda fleire vil slutte. Da er spørsmålet: Er statsråden einig i at vi no står i ei nasjonal bemanningskrise i helsesektoren?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-12:
Eg fekk ikkje med meg at statsråden svarte på spørsmålet mitt: Står vi no i ei nasjonal bemanningskrise i helsesektoren? Det er mange gode grunnar til å tru det. Statsråden svarte ikkje på det spørsmålet. Her er vi i ein situasjon der altfor få med helsefagleg bakgrunn er i helsesektoren. Det er altfor låg bemanning, det er altfor mykje deltid, det er altfor lite til etter- og vidareutdanning, det er altfor få studie- og praksisplassar, og det er altfor mange som sluttar tidleg. SSB har nettopp gjort ei undersøking av det: Halvparten fullfører ikkje utdanninga si eller går ikkje inn i yrket etter utdanning. Det er òg altfor låg lønn, som jo gjeld alle dei kvinnedominerte utdanningsgruppene i offentleg sektor. Dette var situasjonen før pandemien, og dette bidrar jo ikkje positivt når vi no er inne i pandemien. Ser statsråden at vi treng å gå saman tverrpolitisk for å møte ei bemanningskrise som vi står i?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-12:
Det var interessant at statsråden trekte fram det med auke i antal årsverk, for spørsmålet er om det er ein auke som svarar til dei geografiske utfordringane vi har som samfunn. Det er jo det tala frå SSB tek utgangspunkt i. Har vi nok folk til å møte behova i befolkninga? Det er det vi ikkje har. NRK har ei sak i dag – der også statsråden figurerer – om Andrea Volle, Mathilde Heggen og Malin Myklebust, tre ungdomar som vurderer sterkt å bli sjukepleiarar. Dei er tre av 13 370 ungdomar som ønskjer å bli sjukepleiarar, men det er berre 5 100 studieplassar, som da er dimensjonert ut frå praksisplassar. Det står på staden kvil i ein situasjon der vi verkeleg treng å auke mengda. Da er spørsmålet: Kor systematisk jobbar regjeringa eigentleg når ein i åtte år har sett på det same problemet dag etter dag, og så er ein framleis langt, langt unna å halde skjema for å møte befolkninga sitt behov?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-12:
Ja, det er statusen til alle som jobbar i helsevesenet som verkeleg må løftast. Alle dei kvinnedominerte velferdsyrka og helseyrka må løftast. Det er det som er problemet i dag. Her møter dei ei verkelegheit med ekstremt høgt arbeidspress, altfor låg bemanning, altfor mykje deltid og altfor låg løn. Folk sluttar altfor tidleg, folk går ikkje inn i yrka sine, og så gjer ikkje regjeringa det som verkeleg monnar, ved å ta tak i dei store problema der. Berre for å ta eitt eksempel: No har statsråden fleire spørsmål på rad han ikkje har svart på, så eg ønskjer å stille eit spørsmål om korleis det går med eit av dei verkeleg store valløfta Erna Solberg løfta i 2015. Då erklærte ho på ein stor helsekonferanse at innan 2020 skulle 15 000 sjukepleiarar og 15 000 helsefagarbeidarar få etter- og vidareutdanning. Har det skjedd? Tida er ute på det.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-12:
Jeg er uenig med statsråden i at det er noen kriser i noen deler av landet. Vi har en bemanningskrise i Norge nasjonalt, og jeg håper at statsråden kan si det. Jeg hadde en veldig vanskelig samtale med Tea Leonardsen, som er verneombud ved OUS, og som jobber som sykepleier på barnekreftavdelingen. Hun forteller om et arbeidspress som er såpass stort at det over tid fører til at sykepleiere slutter i yrket. Hun sier at man må kunne tilby sykepleie med høy kvalitet, omsorg og pleie, og at da må bemanningen styrkes betraktelig. Det er SV enig i. Derfor må vi få flere utdanningsstillinger, praksisplasser, læreplasser og øke finansieringskategorien for sykepleier fra E til D. Er helseministeren enig i at vi må få flere tiltak, som SV nå har foreslått?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Aller først vil jeg benytte anledningen til å gratulere presidenten og alle andre sykepleiere med sykepleierdagen! Vi i Arbeiderpartiet deler SVs oppfatning om at vi står i en overgripende bemanningskrise i helsetjenesten. Vi har en fastlegeordning som har nærmet seg kollaps, og vi mangler allerede flere tusen helsefagarbeidere og sykepleiere. I 2035 kan vi mangle så mange som 28 000 sykepleiere. Parallelt med disse store bemanningsutfordringene, eller krisene, i hele helsetjenesten har vi også en stor grad av deltidsarbeid både i sykehus og i kommunehelsetjenesten. Nettopp på sykepleierdagen vil jeg spørre statsråden om hvorfor han ikke gjør mer for å sikre hele stillinger, og hvorfor vi ikke har fått på plass flere studie- og praksisplasser for sykepleiere. Vi vet at studiestedene i Norge avviser kvalifiserte søkere – og det i en situasjon hvor vi kommer til å mangle flere tusen sykepleiere.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Da kan samferdselsministeren gå opp igjen. Nylig kunne vi lese om det spanske entreprenørselskapet Acciona, der flere ledere er dømt for bedrageri og hvitvasking. Acciona er et kjent selskap også i Norge. De bygger ny E6 mellom Ranheim og Værnes i Trøndelag for Nye Veier og har der en stor milliardkontrakt. Acciona er også aktuell for flere store samferdselsprosjekter i Norge, bl.a. Sotrasambandet. Sotrasambandet er jo et stort prosjekt, i størrelsesordenen 10 mrd. kr, og så vidt jeg vet, er nettopp Acciona en av tre entreprenører som oppdraget står mellom – alle tre for øvrig utenlandske. I går vedtok Stortinget bygging av Hålogalandsveien i Nordland og Troms, et gigantisk prosjekt til 17–18 mrd. kr. Det er grunn til å tro at også for dette prosjektet vil det være aktuelt med utenlandske entreprenører, og det er et av poengene her: Regjeringen lager nå så store utbyggingsprosjekter at det mange steder bare er internasjonale storkonsern som er i stand til å legge inn anbud. Spørsmålet blir da: Hvorfor gjør regjeringen dette? Hvorfor fører regjeringen en politikk som medfører så enorme utbyggingsprosjekter at det i realiteten bare er utenlandske entreprenører som kan vinne anbudene? Og mener samferdselsministeren det er en god idé at f.eks. Acciona bygger vei og står for samferdselsprosjekter i Norge?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Jeg er enig med samferdselsministeren: Det er grunn til å berømme både Aftenposten, bygg.no, FriFagbevegelse og andre som jobber med dette, og som har avdekket kritikkverdige forhold. Samferdselsministeren har lagt fram en nasjonal transportplan med 1 200 mrd. kr. Når det skal brukes så mye penger på samferdsel, må vi sørge for at det styrker norsk bygg- og anleggsbransje, norsk transportbransje og norske bedrifter som betaler skatt til Norge, som har lærlinger og bidrar til fagopplæringen, som har norske lønns- og arbeidsvilkår, som er gode på helse, miljø og sikkerhet, og som er i førersetet når det gjelder digitalisering og bruk av ny teknologi. Det er viktig at vi støtter opp om den typen bedrifter. Det er ingen som sier at vi ikke skal ha utenlandske bedrifter, men nå er jo utviklingen at kontraktene blir så store at det snart er bare utenlandske bedrifter som vinner de store kontraktene. Synes ikke samferdselsministeren det er viktig å støtte opp om norsk bygg- og anleggsbransje?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Tilbake til spanske Acciona, som i hvert fall må kunne sies å ha et tvilsomt rykte: Det er ikke første gang vi stifter bekjentskap med den typen selskaper. Vi husker hvordan det gikk med det italienske entreprenørselskapet Condotte, som ikke klarte jobben de hadde tatt på seg på Follobanen, og som i realiteten rømte landet. Det forsinket utbyggingsprosjektet og medførte vel kanskje 2 mrd. kr i økte kostnader på Follobanen. Condotte har faktisk stukket av fra Norge. De har ingen representanter i Norge og skylder en rekke ansatte masse lønn for arbeid de har gjort. Vi husker også det østerrikske Alpine Bau, som gikk konkurs, og som skulle bygge deler av E6 og Dovrebanen langs Mjøsa. Der måtte norske entreprenører overta, og prosjektet ble mange hundre millioner kroner dyrere. Jeg stiller igjen spørsmålet: Synes fortsatt samferdselsministeren det er en god idé å legge til rette for at en i større grad skal ha utenlandske selskaper?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Jeg tror vi bare må slå fast at ingen har påstått at alle oppdrag går til utenlandske selskaper, og ingen ønsker vel heller å sette noe forbud mot utenlandske selskaper, men det er nå en utvikling hvor prosjektene blir større og større. Sotrasambandet er på 10 mrd. kr og Hålogalandsvegen på 17–18 mrd. kr, og det kommer entydig fra norsk bygg- og anleggsbransje at dette er så store prosjekter at det er svært vanskelig for norske firmaer å få dem. Da er jo ikke akkurat antallet så interessant, hvis de norske får noen små kontrakter, og så sitter de utenlandske igjen med gigakontraktene, men det er utviklingen det er verdt å se nærmere på. Inntrykket er at regjeringen ønsker større og større prosjekter, enorme prosjekter, og det blir internasjonale entreprenører som får de oppdragene. Og det virker jo som at regjeringen synes denne utviklinga er helt grei. Dette kan jo føre til press på norske lønns- og arbeidsvilkår og i verste fall også til sosial dumping. Ser samferdselsministeren ingen betenkeligheter med dette?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-05-12:
Mitt spørsmål går til helseministeren. Koronapandemien har ført til at flere offentlige sykehus har avlyst planlagte behandlinger og operasjoner. I starten av pandemien var dette en stor utfordring som førte til at mer enn 100 000 avtaler på norske sykehus ble utsatt. Noe av etterslepet er tatt igjen, men under den tredje smittebølgen måtte flere sykehus igjen redusere kapasiteten. Det har gått særlig ut over behandlingskapasiteten i de områdene som har hatt mest smitte. Oslo universitetssykehus reduserte antall behandlinger og operasjoner med 25 pst. tidligere i år, og andre sykehus sliter også med den ordinære pasientbehandlingen. Det fører til at helsekøene igjen øker. Under budsjettbehandlingen i Stortinget ble 250 mill. kr til de regionale helseforetakene øremerket økt kjøp av tjenester hos private aktører – for å redusere helsekøene. Pengene er bevilget for å unngå at syke må vente unødvendig lenge. Men er de brukt som Stortinget forventet da budsjettet ble vedtatt? Svaret finner vi egentlig i regjeringens forslag til revidert nasjonalbudsjett, og det er ganske nedslående lesning. På tross av en regjering og en helseminister som sier at det er ønskelig å bruke private aktører i helsevesenet til pasientenes beste, er det en liten andel av midlene som er brukt på å kjøpe tjenester hos private sykehus. Seks måneder etter at budsjettet ble vedtatt, har det skjedd lite for å følge opp Stortingets vedtak og gi syke raskere behandling. Det er kun Helse Nord som har en helt konkret plan for hvordan de skal benytte sin andel av denne ekstrabevilgningen. Der er tilleggskjøpene målrettet mot store fagområder som har kapasitetsutfordringer. For de øvrige er det ikke tatt helt konkrete initiativ. Man har reservert de økte midlene som skal brukes på å redusere helsekøer, men pengene står på bok, og helsekøene vokser. Da er spørsmålet: Er statsråden fornøyd med helseforetakenes oppfølging av budsjettvedtaket, og hvordan vil statsråden sikre at helseforetakene faktisk bruker de ekstra midlene som er bevilget, til å redusere køene?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-05-12:
Jeg hører hva statsråden sier. Samtidig leser jeg også hva som står i revidert budsjett. Hele hensikten med denne øremerkingen av 250 mill. kr var jo i realiteten at man skulle øke kjøp av private tjenester nettopp for å bidra til at man fikk flere behandlinger og fikk redusert helsekøene, og der er vi ikke ennå. Vi har samtidig flere eksempler på at private kan utføre både behandlinger og operasjoner. De har ingen ventetid, de kunne bidratt til å øke kapasiteten, og det er det offentlige som finansierer, så for pasienten vil det utelukkende være et gode. Da er spørsmålet til statsråden igjen: Hvordan vil statsråden bidra til at vi virkelig får benyttet de midlene som nå er bevilget, 250 mill. kr, slik at vi får den effekten som var ønskelig fra Stortingets side, så raskt som mulig?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
«Folkehøgskolene er et verdifullt alternativ til det formelle utdanningssystemet som er uten karakterer og eksamener, men som gir lærelyst og ny motivasjon i tillegg til å drive allmenndanning og utvikle ferdigheter for livet. Folkehøgskolene er mer populære enn på lenge og tilbyr et stort spenn i fag- og kurstilbud over hele landet. Vil regjeringen legge frem en nasjonal plan for vekst i elevplasser og etablering av nye folkehøgskoler, og samtidig gjennomgå støtte- og finansieringsordningene for folkehøgskolene?»
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Takk til statsråden for svaret. Jeg har selv hatt tre unger som har gått på folkehøgskole og tatt høyere utdanning etterpå. Det er riktig at dette er veldig viktig for allmenndannelsen og ikke minst kan det gi et nytt perspektiv på livet. I dag er det veldig mange dyktige ildsjeler som jobber med å få etablert nye folkehøgskoler. Her kan jeg trekke fram mange eksempler, men jeg vil trekke fram to eksempler fra statsrådens eget fylke, Trøndelag: Øyrekka folkehøgskole på Mausundvær på Frøya og ikke minst Røros folkehøgskole. Her er det et miljø som har jobbet lenge med å få fram gode, faglige planer for de to tilbudene, men så mangler det gode avklaringer fra regjeringen og statsråden om videre framdrift for å bli godkjent som folkehøgskoler. Kan statsråden før en sånn melding som er meldt nå, avklare om disse folkehøgskolene vil få starte opp?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Jeg takker for svaret her også. Det er vel og bra, men fortsatt er det ingen nasjonal plan for når nye søknader kan komme inn på en plan og eventuelt komme på en prioriteringsliste. Det gjør at mange av dem som jobber år etter år etter år med et godt faglig innhold og har skaffet finansiering, ikke får tilbakemeldinger om hvorvidt søknaden deres blir godkjent. Kan f.eks. Røros folkehøgskole, som har gått gjennom alle kvalitetskrav til faglig innhold osv., og som har et veldig spennende tilbud som bakgrunn – knyttet til sørsamisk miljø, nordisk folkehøgskole osv. – forvente å få et tilsvarende tilskudd som bl.a. Øyrekka folkehøgskole har fått? Eller blir det å vente på nye tilbakemeldinger fra regjeringen etter en nasjonal plan 1. oktober 2022?
Guri Melby (Venstre), 2021-05-12:
Takk for spørsmål om folkehøgskoler. Jeg er helt enig med representanten i at folkehøgskolene er en viktig del av mangfoldet i utdanningstilbudet. For ganske mange mennesker utgjør et år på folkehøgskole en ganske viktig og annerledes erfaring i tiden mellom videregående opplæring og annen utdanning eller arbeidslivet. Derfor har regjeringen besluttet at vi skal sette ned et offentlig utvalg som skal utrede folkehøgskolenes samfunnsoppdrag og hvorvidt de har rammebetingelser som bygger opp under dette oppdraget. Utvalget skal levere sin rapport 1. oktober 2022. Det er ikke gjort større endringer i folkehøgskolepolitikken på lang tid. Den forrige NOU-en om folkehøgskoler, NOU 2001: 16, Frihet til mangfold – om folkehøgskolenes rammevilkår, ble lagt fram for 20 år siden. Denne regjeringen har satset på folkehøgskoler. I mange år ble det ikke opprettet nye folkehøgskoler, men siden 2014 har det blitt godkjent seks nye folkehøgskoler som kan motta tilskudd for nær 800 elever. Samlet bruker staten om lag 1 mrd. kr på tilskudd til folkehøgskoler hvert år, i tillegg til utgifter til utdanningsstøtte. Over 10 pst. av hvert ungdomskull bruker i gjennomsnitt 120 000 kr på et folkehøgskoleår, i tillegg til utstyr og lommepenger. Da er det viktig at vi er helt sikre på at elevene får et faglig godt folkehøgskoleår med høy kvalitet. Utvalget skal derfor også se på folkehøgskolenes faglige kvalitet og godkjenningsordningen for nye folkehøgskoler. Gjennom dette utvalget vil vi kunne få et bedre grunnlag til å vurdere dimensjoneringen av folkehøgskoletilbudet. Folkehøgskolene har viktige kvaliteter som vi må ta vare på. Utvalget skal legge til grunn at folkehøgskoler fortsatt skal være et supplement til det formelle utdanningssystemet, og at de i hovedsak retter seg mot ungdom og unge voksne.
Guri Melby (Venstre), 2021-05-12:
Jeg vil hevde at de siste åtte årene virkelig har vært gullår for folkehøgskolesektoren. Før den tid gikk det svært mange år uten at det ble opprettet en eneste ny folkehøgskole, og sist det ble sett helhetlig på det, var da en regjering Venstre satt i, ga et oppdrag for å iverksette en NOU. Så jeg mener at våre partier virkelig har fulgt opp dette godt. Når det gjelder Øyrekka, fikk den et oppstartstilskudd i revidert nasjonalbudsjett i fjor, og planen er at de skal få videre bevilgning, så lenge de oppfyller alle krav og er klare til å starte opp, i nasjonalbudsjettet for neste år.
Guri Melby (Venstre), 2021-05-12:
Det er for så vidt opp til ethvert flertall som lager et budsjett, å prioritere nye folkehøgskoler også før vi er ferdig med en helhetlig plan. I løpet av de åtte siste årene har det som sagt blitt godkjent seks nye folkehøgskoler, noe som gjør at det har blitt opprettet en ganske lang rekke med nye elevplasser over hele landet, bl.a. på Svalbard, på Sørlandet og en rekke andre steder. Det har uten tvil vært en bevisst satsing på folkehøgskole. Vi har også sett at antallet søknader har økt, og at det er mange som har ønsket seg inn på folkehøgskole. Hva man gjør før vi har en helhetlig plan, om det er aktuelt å si ja til nye søknader eller ikke, har vi ikke bestemt. Det kan godt være at man åpner for å opprette flere også i den perioden. Sist jeg sjekket, tror jeg at jeg hadde en oversikt over ca. tolv folkehøgskoler som var prosjekter under utarbeidelse, som ønsket å få støtte til å starte opp. I tillegg vet vi at veldig mange av de eksisterende folkehøgskolene ønsker seg flere plasser, og nettopp derfor ønsker vi å gjøre et grundigere arbeid, sånn at vi kan ta gode, faglige vurderinger.