Tine Sundtoft (Høyre), 2014-06-20:
Regjeringen har en bred tilnærming til klimaarbeidet. Norge skal bli et lavutslippssamfunn fram mot 2050. Vi må derfor ha blikket festet langt fram samtidig som vi tar de riktige beslutningene i dag. En løsning på klimautfordringene krever kutt i de globale utslippene. Regjeringen arbeider for internasjonale rammeverk som bidrar til en lavutslippsutvikling, en ambisiøs, global klimaavtale, et effektivt, globalt kvotemarked og en internasjonal pris på utslipp av klimagasser. Regjeringen prioriterer også konkrete klimainitiativ som kan bidra til store og raske utslippskutt. Hovedinnsatsområder er den internasjonale klima- og skogsatsingen, utviklingen av effektive internasjonale kvotemarkeder, utfasing av subsidier til fossile brensler, kortlivede klimadrivere og ren energi i utviklingsland. Samtidig fortsetter regjeringen arbeidet for å kutte utslippene nasjonalt. For å styrke klimaforliket har regjeringen bl.a. satset stort på jernbane i 2014-budsjettet, økt bevilgningene til sykkelveier og opprettet belønningsordning for gang- og sykkelveier, foreslått å framskynde utfasing av oljefyr i statlige bygg med to år og foreslått å skyte inn 12,75 mrd. kr mer til fondene for klima og fornybar energi og energiomlegging for å øke den årlige avkastningen. Dette innskuddet vil være et viktig bidrag i den omstillingen vi må gjennom som samfunn. Klimateknologi er ikke bare en løsning nasjonalt, men også internasjonalt. Nye grønne løsninger vil gjøre det enklere for andre land å velge en utviklingsvei som ikke øker utslippene. Dette er grønn vekst – vekst som regjeringen aktivt legger til rette for. Avtalen som skal vedtas i Paris i 2015, må være basert på målet om å begrense global oppvarming til to grader. Det krever at alle de store utslippslandene har ambisiøse og tallfestede utslippsmål. Hovedlinjen i arbeidet med å utforme en ny, norsk utslippsforpliktelse er beskrevet i RNB. Norge vil ta sitt ansvar og bidra til en mest mulig ambisiøs avtale. For å realisere nødvendige utslippskutt må en ny avtale legge til rette for markedsbasert samarbeid om utslippsreduksjoner og økt involvering av privat sektor. I dag har manglende etterspørsel etter u-landskvoter, eller CDM som de også kalles, gjort at markedet har brutt sammen. Mange kvoter flyter nå rundt til gibortpris. Kjøp av slike kvoter har ingen klimaeffekt. Vi kjøper derfor nå bare kvoter fra prosjekter hvor inntekter fra kvotesalg er avgjørende for at tiltak skal overleve som klimaprosjekt. Fram mot Paris 2015 blir det avgjørende å mobilisere det politiske lederskapet. Statsministeren, utenriksministeren og jeg selv vil delta på FNs klimatoppmøte i New York i september. Formålet med det møtet er både å stimulere til nye, ambisiøse initiativ og bidra til en ambisiøs avtale i Paris. Regjeringen vil arbeide for at møtet blir et konstruktivt bidrag inn mot de internasjonale klimaforhandlingene. Vi får ingen løsning på klimautfordringene uten at utviklingsland får valget om å vokse på en ren eller klimaskadelig måte. Derfor er utvikling av ren energi i utviklingsland vår nest største klimasatsing etter klima- og skoginitiativet. Vi søker å innrette innsatsen på ren energi, slik at vi får størst mulig klimaeffekt. Fram mot Paris i 2015 blir det viktig å vektlegge tidlig handling og se mulighetene i grønn utvikling. Sammen med EUs klimakommisær, Connie Hedegaard, vil jeg også invitere til et ministermøte i New York i september. Det er en oppfølging av det møtet vi hadde i Brussel den 30. april i år. Formålet er å samle land på tvers av grupperinger for å se over tradisjonelle skillelinjer. Det er en forutsetning for global handling.