Inger S. Enger (Senterpartiet), 2003-12-08:
Jeg skal få trekke fram noen punkt som er sentrale for Senterpartiet i budsjettsammenheng. La meg begynne med mikro- og minikraftverk. Det er i tida – jeg hadde nær sagt – nå igjen. Etter krigen hadde vi 4 200 slike kraftverk i drift. Nå er det visstnok om lag 800. Fra statsrådens side er det blitt sagt at regelverket rundt etablering av små kraftverk skal bli enklere. Senterpartiet har nå fremma et forslag for å støtte opp om utbygging av mikro- og minikraftverk. Vi kommer tilbake til dette, for det er en veldig god idé. Vi mener det er nødvendig å opprette en tilskuddsordning til kompetanseutvikling for mikro- og minikraftverk. Det burde settes av penger på NVEs budsjett der regionråd og aktuelle fagmiljøer i fylkene kan søke om midler for å drive kartleggings- og veiledningsarbeid for mikro- og minikraftverk. I tillegg til enklere regelverk vil det være tidsbesparende og rydde mye usikkerhet av vegen for den enkelte utbygger. Senterpartiet ønsker også en sterkere satsing på alternativ energi enn det Regjeringa legger opp til. Skal vi nå de nasjonale målsettingene om reduksjon i klimagassutslippene, er det nødvendig med en raskere overgang til mer miljøvennlig energibruk. Det er også nødvendig å gjøre energibruken mer fleksibel, slik at samfunnet blir mindre sårbart for nye strømkriser. Senterpartiet ønska å bruke mer penger til Enova. Vi mener at nivået på den statlige bevilgningen til Energifondet burde opprettholdes, slik at økningen fra nettariffen hadde blitt et ekstra tillegg. Derfor har vi 185 mill. kr mer å bruke. Disse pengene burde brukes til en nasjonal satsing på bioenergi. Som nevnt er det et politisk mål å gå over til mer miljøvennlig energi. Bioenergi bør i denne sammenhengen spille en viktig rolle. Det er miljøvennlig, det er fornybart, og det styrker grunnlaget for lokal verdiskaping og gir positive ringvirkninger for tradisjonell skogproduksjon. Norges årlige bruk av bioenergi er i dag 6 pst. av samla energiforbruk. Potensialet er betydelig høyere, men det forutsetter rammebetingelser som gir lønnsomhet både for dem som tar ut råstoff, for dem som skal produserer varmen, og for dem som benytter den ferdige varmen. I skogbruket avvirkes det for tida under halve tilveksten hvert år, så råstoffgrunnlaget er til stede. Men vi mangler infrastruktur i fjernvarme, og vi mangler nok også tilstrekkelige politiske ambisjoner om å utvikle en verdikjede med utgangspunkt i norsk fornybart skogsråstoff. Dessuten trengs det altså mer penger. Det bør gis tilskudd til offentlige bygg og næringsbygg, slik at de kan gjøre seg nytte av bioenergi. Det er også nødvendig å ha forutsigbare avgiftssystemer dersom det menes noe med at en vil styrke bioenergiens konkurranseposisjon. Forslaget om fritak for elavgift var sjølsagt gledelig for næringslivet, det vil jeg understreke. Men det er ikke noe godt eksempel på forutsigbare rammebetingelser for biobransjen, og det har ført til en tilnærma investeringsstopp i bioenergiprosjekter. Husholdningene skal fra neste år betale inn mer penger til Enova. Det kan være greit nok, men da må det også være tydelig at de får noe igjen. Senterpartiet ønsker derfor en tilskuddsordning til husholdningene. Omlegging til eller installering av vannbåren varme og overgang til pelletskaminer bør være tilskuddsberettiget. I tillegg mener vi at det burde være en panteordning på gamle vedovner. Senterpartiet ønsker å legge vekt på å føre en miljøpolitikk som er basert på prinsippet om bærekraftig utvikling. Det er viktig at miljøpolitikken er aktiv og forståelig, og det må legges opp til lokal forvaltning i størst mulig grad. Engasjementet til de mange medlemmene i frivillige organisasjoner er en viktig del av miljøarbeidet, og de må oppmuntres til videre innsats. Dette budsjettet gir dessverre signaler om at flere frivillige organisasjoner får kutt i støtte og også i «potter» som de kunne søkt om støtte fra. Det er synd. Ved å satse på frivillige organisasjoner får en som regel svært mye igjen for pengene. Det gjøres mye godt både praktisk og holdningsskapende arbeid i disse organisasjonene. Vi i Senterpartiet er veldig glade for opprettelsen av Kulturminnefondet – akkurat det skal statsråden ha – men vi ønsker at Kulturminnefondet skal være en viktig aktør i kulturminnevernet. Det kan det ikke bli med den fondsstørrelsen vi nå ser. Avkastningen er svært liten, sett i forhold til utfordringene i kulturminnevernet. En raskere oppbygging av kapitalen i fondet vil gi den nye organisasjonen mer penger til vernearbeid, slik at også Kulturminnefondet kan bli en viktig aktør i kulturminnevernet, slik det var forutsatt. Til slutt vil jeg ta opp de forslagene Senterpartiet er alene om, eller står sammen med andre om. Dessuten vil vi støtte et forslag fra SV som er kommet på bordet i dag.