trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2007-05-25:
Jeg er litt usikker på hvordan forretningsordenen er på dette punktet, men jeg vil gjerne kommentere det spørsmålet som ble tatt opp.
Erna Solberg (Høyre), 2007-05-25:
Det er ikke slik at jeg kan kommentere det spørsmålet? –
Erna Solberg (Høyre), 2007-05-25:
Jeg mener, ifølge det som står, at hvert parti har rett til å kunne holde et innlegg i oppfølgingen av en redegjørelse fra en statsråd i salen. Vi får ta det senere.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2007-04-16:
I meldingen sier Regjeringen at det skal settes ned en personvernkommisjon, og at Regjeringen holder på med å jobbe med sammensetning og mandat og ut fra det vil komme tilbake til Stortinget med saken. Så vi legger vekt på å stole på at Regjeringen kommer tilbake når den er klar for det.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2007-04-16:
Regjeringen har sagt i Soria Moria-erklæringen at det skal være bredbånd til alle innen utgangen av 2007. Statusrapport nå viser at ca. 98 pst. har slik tilgang. Regjeringen har også varslet at den vil kartlegge bedre hvem som har bredbåndstilknytning i løpet av 2007, slik at man også får med de hvite feltene som vi har hørt om. Målsettingen står der ennå – og 2007 er ikke over. Så får vi se hva Regjeringen ender opp med i forhold til den kartleggingen som gjøres. Når det gjelder båndbredde, så er ikke det min sterkeste side, må jeg innrømme. Men jeg har forstått det slik at det skal være tilknytning til høyhastighetsnett, det jeg vil kalle ADSL-nett, man legger til grunn.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2007-04-16:
Regjeringen har i Soria Moria-erklæringen satt seg et ambisiøst mål, langt mer ambisiøst enn den forrige regjeringens mål med hensyn til å skaffe bredbånd til alle. Slik sett er det som er gjort, veldig prisverdig. De 122 mill. kr bidrar – i hvert fall langt på vei. Jeg har, som jeg sa i stad, forstått det slik at dekningsgraden nå kartlegges, og at man ut fra det må se på hvordan man skal prioritere dette videre framover, for å nå målet.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2007-04-16:
Jeg fikk et spørsmål fra representanten Helleland om bredbåndsdekning og kartlegging av denne og hvilken bredbåndsbredde vi legger til grunn. Jeg har lyst til å returnere det spørsmålet: Hvilken teknologi mener Helleland er tilfredsstillende, og på hvilken måte ønsker han å telle opp dekningsgraden på kartet, slik at det blir dekkende for situasjonen? Jeg måtte sjekke definisjonen av bredbånd etter at jeg holdt innlegg. Dagens definisjon av bredbånd står i St.meld. nr. 49 for 2002-2003, altså under forrige regjering. Der står det at «breiband er tovegs kommunikasjonsnett som kan overføre ulike former for data som tekst lyd og levande bilete. Nettet må kunne bere nye tjenester og tillate at mange nyttar nettet samtidig». Synes Helleland denne definisjonen fortsatt er dekkende?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2007-04-16:
I merknadene som Kristelig Folkeparti har vært med på i innstillingen, står det: «Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre vil peke på at kunnskapen om IKT har en enorm betydning for en stor del av arbeidsplassene i Europa. Betydningen av IKT i utdannings- og arbeidslivet vil etter all sannsynlighet bare bli enda større i fremtiden.Disse medlemmer vil vise til at Kunnskapsløftets krav om digitale ferdigheter i grunnopplæringen, betinger digitalt kompetente lærere og skoleledere. Disse medlemmer har merket seg at det i dag ikke finnes slike kompetansetilbud.» Mener representanten Sahl at det ikke er krav til dette i lærerutdanningen? Og hvordan kunne representanten Sahl være med på gjennomføringen av Kunnskapsløftet uten at det eventuelt var stilt slike krav den gangen den reformen ble innført?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2007-04-16:
Representanten Tenden fra Venstre er opptatt av at vi må gjøre mer for å tiltrekke oss arbeidskraft, slik at teknologibedrifter som er avhengig av personell med høy kompetanse, får dette. Medlemmet fra Venstre «ønsker derfor at reglene om arbeidsinnvandring endres og justeres etter dagens og framtidens behov: Overgangsreglene for de nye EU-landene bør oppheves og dagens kompetansekrav fjernes. Det bør innføres et jobbsøkervisum slik at folk utenfor EØS kan få søke jobb i Norge». Dette står i en merknad i komiteinnstillingen. Ser representanten Tenden noen betenkeligheter ved å tappe andre land for nødvendig kompetanse som også de kan ha god bruk for, for at vi skal få det vi har behov for?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-04-16:
Meldingen legger opp til å nedsette en personvernkommisjon, som alle partiene ser ut til å støtte godt opp om. Mitt spørsmål til representanten fra Arbeiderpartiet er hvorfor Arbeiderpartiet ikke forplikter seg til å sette en frist for når kommisjonens arbeid skal være ferdig, og når det bør framlegges for Stortinget, i tråd med Fremskrittspartiet, Høyre og Venstres forslag om at man skal komme tilbake til Stortinget innen to år.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-04-16:
Poenget vårt er nettopp at vi er skeptiske til det vi ser nå, at man begynner med automatisk trafikkovervåking. Man setter opp antennepunkter for å registrere bilister som kjører og bruker veien. Lovlydige bilister som bruker veien, skal nå registreres, og dataene kan brukes i etterkant til helt andre formål enn det de var tiltenkt. Når vi også ser at staten, forskjellige etater, kan gå inn og hente ut opplysninger fra disse stedene, mener vi at det er en svært uheldig utvikling. Det er bakgrunnen for at vi er svært skeptiske til det som nå skjer. Vi synes det er viktig å sikre personvernet for alle de som bruker veiene våre.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-04-16:
Jeg synes ikke dette er noe problematisk i det hele tatt. Poenget er at alle som ferdes på lovlig måte i trafikken, ikke får noen problemer i det hele tatt. Det kan faktisk være andre forhold som gjør at man får det. Selv om vi f.eks. er kritiske til fartsgrenseproblematikken på en del steder, mener ikke vi at man ikke skal følge fartsgrensene. Man må følge dem. Det er nettopp derfor vi har vært opptatt av at alle som kjører lovlig, skal kunne kjøre trygt på veiene våre. Vi er veldig kritiske til det vi nå ser. Det blir langt, langt mer kontroll og overvåkning i form av alle disse antennepunktene som nå fyker opp rundt omkring i hele landet, og som veldig mange ønsker å innføre, nettopp for å kontrollere og overvåke bilistene.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-04-16:
Jeg har forsøkt å forklare representanten Langeland det. Jeg forstår at han ikke vil forstå hvordan man skal klare å løse det. Jeg synes man løser det på en veldig genial og god måte. Jeg er også veldig glad for at representanten Langeland synes det er positivt at vi i Fremskrittspartiet er positive til mye av det som står i meldingen. Som jeg også sa i mitt innlegg, er det mye som er veldig bra i meldingen. Selvfølgelig er det ting man er uenig om, men i det store og hele er stort sett alle de politiske partier i Stortinget enig i mye av det som står i meldingen, noe som er positivt.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-04-16:
Denne regjeringen elsker å skryte av seg selv. Jeg har lyst til å ta for meg noen av de brutte løftene til denne regjeringen. De står faktisk i kø: Det er 1 milliard kr i manko på jernbane. Det er 600 mill. kr i manko på vei i forhold til Nasjonal transportplan for 2006–2007. Barnehageforliket gir manko på antall plasser. Maksprisløftet klarer man ikke å oppfylle. Løftet om varm skolemat i grunnskolen følges ikke opp av Regjeringen, og nå er det løftet om bredbånd til alle innen 2007 som heller ikke følges opp. Er statsråden fornøyd med å komme inn i denne rekken av brutte løfter fra Regjeringen, eller kan vi nå forvente at statsråden i løpet av 2007 klarer å sørge for at alle får bredbånd, som Regjeringen lovte i Soria Moria-erklæringen?
Trond Helleland (Høyre), 2007-04-16:
Det er stor enighet om veldig mye i denne meldingen. Et av de områdene der posisjon og opposisjon skiller noe lag, er naturlig nok brageløftene om bredbånd til alle innen 2007. Et hovedspørsmål til representanten Irene Johansen vil da være: Tror representanten at det blir full bredbåndsdekning, dvs. at alle i Norge, som Regjeringen lovte, skal ha tilgang til bredbånd innen 2007? Og et tilleggsspørsmål knyttet til det: Hvilken teknologi eller hvilken båndbredde baserer da Regjeringen sine løfter på? For det har kommet kritikk mot at en bl.a. benytter seg av mobilteknologi for å få full dekning på sine kart. Dette er jo en diskusjon som går på hvordan man teller, om det er hver kommune, eller om det er alle innbyggerne i kommunen, som får dekning. Det hadde vært hyggelig om representanten Johansen kunne utdype det litt.
Trond Helleland (Høyre), 2007-04-16:
Det jeg er helt sikker på, er at når det gjelder IKT-politikken og utviklingen av den, kan en godt gå tilbake noen år og se på definisjoner som da lå til grunn. Men vi vet at dette er et så dynamisk marked, det skjer en så stor utvikling, at jeg mener at det hele tiden må vurderes hvilken båndbredde som er den riktige ut fra den situasjonen vi befinner oss i. Jeg synes ikke det er så interessant å gå inn i hva som ble sagt om båndbredde for tre–fire år siden, fordi vi vet at teknologien utvikler seg veldig fort. Det er viktig å ha det utgangspunktet. Samtidig er det viktig at vi nå definerer hvilke behov som er avgjørende for både næringsliv og privatpersoner. Jeg tror i alle fall det er et godt utgangspunkt at de aller, aller fleste i Norge bør ha tilgang til kabel, kablet teknologi, fordi vi ser at mobilteknologien i hvert fall per i dag ikke er god nok til å ivareta de behov som ligger i stadig mer krevende tjenester på det digitale området.
Trond Helleland (Høyre), 2007-04-16:
Først vil jeg si at det har vært en formidabel utvikling i bredbåndsdekningen i Norge, som er skapt både gjennom Telenor, som er en gigant, og gjennom mange andre private aktører. Det er jo der den virkelig store delen av befolkningen får sin dekning. Jeg kan ikke svare på det spørsmålet, fordi vi, en samlet opposisjon, i våre merknader nettopp stiller spørsmål ved den målmetoden som blir benyttet. Vi har heller ikke, så vidt jeg kan skjønne, tilgang til alle data i forhold til dekningen. Det blir pekt på at en har 98 pst. dekning. Ja vel, men vi vet samtidig at det er hvite felt når det gjelder bredbånd, til og med i Oslo kommune. Det er derfor vi etterspør en gjennomgang av hvilke kriterier som ligger til grunn i Nexia-rapporten, der det er brukt femten referansekommuner – noe som kan være en god metode, men som jeg frykter gir et litt for optimistisk anslag for hva som er realistisk å få til. Når det gjelder hva en får til i 2007, er det Regjeringen og regjeringspartiene i Soria Moria-erklæringen som har definert at alle skal ha tilgang. Dette setter vi spørsmålstegn ved. Jeg synes det er en fin målsetning, og jeg håper at den lar seg gjennomføre.
Trond Helleland (Høyre), 2007-04-16:
Det som jeg også la veldig vekt på i mitt svar, var at det ikke er sikkert at de definisjonene en hadde for tre–fire år siden, er like gyldige i dag, fordi teknologien er i stadig utvikling. Hvis det kan leveres gode mobile løsninger, er det selvsagt bra, men pr. i dag har i hvert fall jeg litt vanskelig for å se at det kan defineres som et fullverdig bredbånd – de løsningene som er omtalt med noen forkortelser er UMTS og CDMA 450 osv., og det såkalte ICE-selskapet, som hevder at de leverer bredbånd. Jeg tror at vi må ha en felles ambisjon om hele tiden å ha en dynamisk utvikling av dette, fordi målene flytter seg. Vi vet at komprimeringsteknologien stadig blir bedre, så vi kan få mer gjennom et smalt bånd. Kobber fungerer bra i dag, men dette er i stadig utvikling. Derfor synes jeg det er dristig av Regjeringen – og det er dét jeg kritiserer – å si at alle skal ha bredbånd. Det er lite realistisk at en får det til i 2007, og da er det Regjeringen som må svare på hvorfor de ikke nådde målene.
Trond Helleland (Høyre), 2007-04-16:
Hallgeir H. Langeland har blitt Regjeringens fremste forsvarer. Jeg er veldig imponert over hans entusiasme når det gjelder å forsvare Regjeringens gjøren og laden. Så har Langeland dessverre lagt seg til den uvanen å si at egentlig skjedde det ingenting før september 2005. Derfor burde Hallgeir Langeland lese gjennom sin egen stortingsmelding, der det er veldig mange gule bokser. I nesten alle disse gule boksene står det om tiltak som er iverksatt under den forrige regjering, og som nå blir fulgt opp. Jeg tror ikke det er på det nivået vi skal ha denne debatten, om hvem som gjorde hva. Høyre har dessverre ikke sittet i regjering i mer enn fire av de siste ti årene. Det hørtes ut som om vi har sittet der hele tiden. Jeg har lyst til å stille representanten Langeland et spørsmål: Er Langeland fornøyd med IKT-forskningen og de offentlige midlene som blir stilt til rådighet, når vi vet at Regjeringen med kunnskapsminister Djupedal i spissen nå har lagt seg på et hvileskjær i forskningen? Spesielt når det gjelder IKT, er det dårlig.
Trond Helleland (Høyre), 2007-04-16:
Jeg stilte i stad et spørsmål til representanten Langeland fra statsrådens parti om fornyings- og administrasjonsministeren hadde nok myndighet til å gjennomføre de mange gode tiltak som det blir pekt på i meldingen. Representanten Langeland var enig med meg i at fornyingsministeren burde få flere virkemidler og større muligheter til å koordinere og drive igjennom offentlig IKT-politikk. Jeg pekte på at det er 340 beslutningstakere i statlig sektor, men så sier fornyingsministeren i sitt innlegg at hun faktisk har nok makt og myndighet. Beviset på det var bl.a. dette med åpne standarder, universell utforming osv. Jeg blir litt forvirret. Føler ministeren at hun har nok myndighet til å sette denne politikken ut i livet? Og er ministeren klar til å ta et oppgjør med alle småkongene i IKT-avdelingene rundt i de 340 statlige etatene?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-04-16:
Jeg vil gå litt videre på det spørsmålet og utgangspunktet som Trond Helleland hadde. I innstillingen skriver regjeringspartiene at de er fornøyd med at det for 2007 er bevilget 122 mill. kr til prosjekter gjennom Høykom. Men samtidig sies det i samme merknad at behovet er 500 mill. kr for at hele befolkningen skal få tilgang til bredbånd. Man skriver videre at man skal nå målet «i nær framtid». Det har representanten for så vidt sagt litt om. Mitt spørsmål er: Når man bevilger 122 mill. kr og vet at man trenger ca. 500 mill. kr, betyr ikke det – i klare ordelag – at man har gått vekk fra det å nå målet i 2007? Det må flere bevilgninger til, og de kan ikke komme før i 2008.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-04-16:
Det er uhyre viktig at vi har en lærerstab som er på høyde med den utviklingen som foregår innenfor IKT i samfunnet. Kristelig Folkeparti mener selvfølgelig ikke at lærerne er uten slik kompetanse i dag, men vi er veldig opptatt av at lærerne skal få muligheten, gjennom den utviklingen som lærerne nå er tilbudt innenfor Kompetanseløftet, til å få ekstra kunnskaper innenfor IKT. I dag er det dessverre slik at det er lærere som sliter med å ha samme kompetanse som eleven har på dette området. Og skal vi få den ønskede utviklingen, er det for Kristelig Folkeparti uhyre viktig å fokusere på at man innenfor Kompetanseløftet skal prioritere videreutdanning innenfor IKT.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-04-16:
Det blir ikke mer rett om man gjentar gang etter gang at den forrige regjeringen ikke skulle bruke statlige midler på IKT. Så vidt jeg vet, kom Høykom allerede i Sentrumsregjeringens tid. La nå det være sagt en gang for alle. Så har vi et felles mål. Kristelig Folkeparti ønsker også at vi skal få bredbånd til alle så snart som overhodet mulig. Men jeg tror dessverre at med de midlene som nå ligger på bordet, kommer vi ikke i mål i 2007, men så snart som mulig. Det er mange motkrefter, og jeg har i det siste hatt mange telefoner fra frustrerte kunder som har ringt Telenor og bedt om å få ADSL. Telenor har gjort en formidabel jobb på området, men nå ser det ut som om det er bom stopp. SV er opptatt av statlig styring. Da vil jeg spørre ministeren: Er ministeren villig til å gå inn i en samtale med Telenor for å se om vi i større grad kan få åpning for å få ADSL inn i husene der kabelen ligger?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-04-16:
Kristelig Folkeparti har varslet at vi ønsker å støtte forslag nr. 6.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2007-04-16:
Eg trur nok at Bård Hoksrud og Framstegspartiet må vente med å utforme departementsstrukturen og ansvarsfordelinga til dei eventuelt kjem i posisjon. Det er ingen tradisjon for at Stortinget blandar seg bort i det. Elles var det interessant å høyre Bård Hoksrud prate om personvern. Framstegspartiet har i hop med Venstre fremma eit forslag der ein «ber Regjeringen legge frem forslag om å lovfeste lovlydige borgeres rett til anonym ferdsel i vegtrafikken». I seg sjølv er det eit veldig uklart forslag, iallfall korleis det skal følgjast opp og praktiserast. I forlenginga av dette skriv Framstegspartiet i ein merknad at «for Fremskrittspartiet blir det spesielt provoserende at en av hoveddrivkreftene for dette er økende omfang av bompengefinansiering og tilhørende innkreving av bompenger». Der avslører Framstegspartiet seg, for det er kanskje ikkje personvernet ein er så oppteken av, men bilistane og bompengeinnkrevjinga. Eller er det slik at Framstegspartiet no har fått eit heilt anna syn på dette som etter kvart vil prege dei tidlegare forslaga dei har hatt om politimetodar, overvakingskamera og andre tiltak der Framstegspartiet har vore hemningslause når det gjeld overvaking av borgarane?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
Me må bora litt meir i dette med «å lovfeste lovlydige borgeres rett til anonym ferdsel», for det er veldig interessant kva det eigentleg betyr. Er det slik at når dei innsette kjem ut av fengselet, skal dei ha eit eige skilt når dei køyrer gjennom bomringen? Kva er det eigentleg Framstegspartiet seier når det gjeld dette? Eg forstår det ikkje heilt. Er ikkje eigentleg alle lovlydige i utgangspunktet? Korleis skal ein klara å skilja kven som er lovlydig, og kven som ikkje er det? Skal det vera slik at dei lovlydige skal køyra i den køen, dei skal ikkje registrerast, mens dei som ikkje er det, skal i ein annan? Eg forstår ikkje korleis ein reint praktisk skal gjennomføra dette. Som førre replikant peikte på, har Framstegspartiet ein heilt annan praksis. Det er jo terrorlovgjeving i heile Noreg. Alt skal filmast og fotograferast, slik at ein kan veta kvar folk er. Hovudspørsmålet er korleis ein reint praktisk skal gjennomføra dette forslaget som Framstegspartiet har om lovlydige borgarar sin rett til anonym ferdsel.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
Lat meg òg takka Framstegspartiet for at dei faktisk skryter av denne meldinga. Det var kjekt. Vanlegvis er det jo stort sett sutring me høyrer frå Framstegspartiet, men no var ein iallfall i eit halvt minutt positiv til Regjeringas politikk. Det var bra. Berre for å gjenta spørsmålet mitt: Korleis skal ein skilja ut desse ikkje-lovlydige borgarane, som på ein måte ikkje skal ha den retten? Korleis blir dette reint praktisk i forhold til situasjonen på vegane?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
Eg vil gjerne at representanten Helleland utdjupar litt meir også det som låg i den førre replikken, for no har han kome i opposisjon, og då kan det vera at det blir viktig for replikanten å unngå at Soria Moria-erklæringa sitt ønske om 100 pst. dekning innan 2007 blir oppnådd, at det er målet at me nettopp ikkje skal få til det. Mitt spørsmål er: Kva er det mogleg å få til i løpet av 2007, og kor mykje pengar meiner Helleland må til for å få det til? Departementet opererer med 500 mill. kr som eit beløp, men eg går ut frå at med den definisjonen Høgre har av breiband, vil det bli heilt andre beløp. Kunne representanten Helleland utdjupa det litt? Eg vil elles minna om at denne regjeringa har dobla innsatsen for breibanddekninga i forhold til den regjeringa som Helleland sjølv var ein del av for ein del år sidan.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
Eg håpar ikkje at eg skryter så uhemma av Regjeringa at ein ikkje ser at det av og til er eit kritisk lys på Regjeringa sin politikk. Mellom anna er det snakka mykje om ein viss plen i dette området, og ein hugsar òg kanskje Hardangerbrua, som heller ikkje var så veldig populær i dette partiet. Men poenget til Sortevik er viktig, for det er 40 000 barn som ikkje har tilgang på pc heime, og nærmare 150 000 har ikkje tilgang på Internett. Det er etter mi meining ei kjempeutfordring. Den utfordringa har me sagt at me må ta i samband med budsjettet. Me må få ei heilt anna satsing på skulesida for at den tilgangen skal sikrast. Og så må me, etter vår meining, utvikla biblioteka slik at alle dei som ikkje har tilgang heime, har tilgang i bibilioteka – om ikkje anna. Men sjølvsagt burde det ha vore slik at alle hadde så god råd at dei hadde pc heime til barna.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
Mitt hovudpoeng når eg refererte til den førre regjeringa sin politikk og dei fire åra som Høgre sat i regjering – sjølv om det verka som ei æve – var dei offentlege løyvingane til breiband. Det kjem ein ikkje bort frå, der har denne regjeringa auka innsatsen. Me har dobla han, og me kjem i framtida til å fokusera på at den dekningsgraden skal bli 100 pst., slik det står i Soria Moria-erklæringa, og som Helleland prisverdig er oppteken av. Når det gjeld IKT og forskinga, er det klart at der er det ikkje grunn til å vera heilt fornøgd. Nettopp derfor må me ut av kvileskjersperioden, som dette er definert som. Det betyr at me har satsa meir på forsking enn det den førre regjeringa har gjort. Eg er heilt einig i intensjonen i Høgre sitt spørsmål. Skal me ha framtida for oss, må me satsa betydeleg meir på forsking, ikkje minst innafor IKT, enn det me gjer i dag.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
SV er sjølvsagt oppteke av at personvernet skal bli vareteke på ein god måte. Men no er det altså ein intern prosess som er sett i gang, der ein går igjennom desse spørsmåla. Eg har ikkje oversikt over kva tid Regjeringa har tenkt å leggja dette fram. Me har jo ein løpande diskusjon i partia, som det sikkert også er i Framstegspartiet, knytt opp mot spørsmål som gjeld personvernet. Men eg kan ikkje gje eit eksakt tidspunkt for dette, fordi her må me bli ferdige med prosessen, slik at me er sikre på at det me legg fram, er haldbart. Då gjeld det å ikkje hasta av garde, slik Framstegspartiet ønskjer at me skal gjera. Når det f.eks. gjeld desse bommane og dei som er lovlydige og dei som ikkje er lovlydige, forstår ikkje eg korleis Framstegspartiet kan klara å fremma slike forslag og gje dei eit innhald. Personvernet vil bli vareteke av Regjeringa, og Sortevik skal snart få vera med og diskutera det her i Stortinget.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
Eg må få gratulera Venstre med vel overstått landsmøte og løfte om nytt samarbeid med Regjeringa – og ikkje minst med SV – i den politiske kvardagen. Det ser me fram til. Einstein blei sitert. Eg likar òg godt han. Han seier at det viktigaste er at ein aldri sluttar å stilla spørsmål, så derfor skal eg stilla to spørsmål. Det eine spørsmålet går på det som representanten Tenden seier om marknaden, at marknaden skal rydda opp i breibandsdekninga, og at staten ikkje må gjera for mykje, for då vil ikkje marknaden rydda opp. Betyr det at ein eigentleg skal kutta i løyvingane til breiband til folk rundt omkring i landet? Me har jo eit grisgrendt land, og det er ikkje alle plassar marknaden verkar. Det andre spørsmålet gjeld den lovfesta retten til anonym ferdsel. Betyr det at ein òg skal lovfesta den retten for fotgjengarar nede i byen, som er under overvaking heile vegen? Kva betyr dette forslaget?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-04-16:
Det kan virke som om representanten Helleland kritiserer oss både for å gjøre for lite og for å gjøre for mye på én gang. Han er i hvert fall svært kritisk til at vi har lovt mer enn de gjorde, men mener nå at vi ikke har høyt nok ambisjonsnivå. Da kan man lure på Høyres opprinnelige ambisjonsnivå i denne saken. Jeg må gå litt videre, for det kommer noe fra Høyre her om at alle skal ha tilgang til kabel. For noen år siden ble det sagt at man aldri i verden kunne levere framtidens bredbånd i kobber, og at vi måtte bygge ut fiber fordi det var umulig å levere bredbånd i kobber. Nå sier Helleland at alle i hvert fall må ha kabel, men vi har lagt merke til at ny teknologi stadig kommer. Er det lurt av Høyre å være så spesifikke i sine definisjoner her, eller er det et utslag av en opposisjonspolitikk som skal tvinge igjennom tunge utbygginger?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-04-16:
Det er helt i orden at representanten Langeland skryter av Regjeringen. Det gjør han hver gang han har ordet i en sak. Det er også viktig å ha ambisjoner. Det er en del viktige ambisjoner i denne saken, bl.a. når det gjelder et informasjonssamfunn for alle. Tidligere i dag har Stortinget behandlet St.meld. nr. 16 for 2006-2007, … og ingen sto igjen. En del av det vi også berører i St.meld. nr. 17, gjelder digitale ferdigheter i skolen. Men her må vi altså passe på. Min utfordring til representanten fra SV, som også har utdanningsministeren, gjelder nettopp det, for nå opplever elever og foreldre et voldsomt datapress i skolen. Her satses det nå på mer digitale læremidler, mer digitale undervisningsmetoder, og man forutsetter at alle har utstyret hjemme. Mange elever har ikke det. Det svaret de får fra skolen, er at da må de få med melding hjemmefra om at de ikke kan gjøre leksene sine, ikke kan gjøre arbeidene sine, ikke kan gjøre prosjektene sine, men at de kanskje kan sitte på skolen. Hvordan vil SV ivareta dette? Jeg har fått 4 minutter her, president. Det er kanskje litt romslig tid, men … Jeg skal gi meg der.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-04-16:
Blant de gode tingene i meldingen er at man har opprettet en personvernkommisjon. Men hvorfor vil ikke SV fortelle oss når vi skal få se resultatet av Personvernkommisjonens arbeid, og hvordan vi skal få melding om det til Stortinget? Hva skjer med personvernet mens vi venter på at Personvernkommisjonen gjør seg ferdig med sitt arbeid? Hvilken tidsramme har man for dette? Og hvordan vil SV ivareta personvernet mens vi venter?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-04-16:
Jeg har forsøkt å telle, og jeg tror det er mer enn 50 tiltak som er omtalt i stortingsmeldingen. Ambisjonene på dette viktige området er store. Det skal Regjeringen ha honnør for. Fremskrittspartiet ønsker årlige tilbakemeldinger til Stortinget om oppfølgingen og virkningene knyttet til disse mer enn 50 tiltakene. Hvordan vil statsråden sørge for at Stortinget får tilbakemelding? Statsråden har selv gjennom svar på spørsmål fra komiteen om IKT-utgifter vist til at anslaget for offentlig sektor ligger på et sted mellom 6,5 og 11,5 milliarder kr årlig. Hvordan skal vi få se effekten av disse årlige tiltakene i offentlig sektor? Et viktig poeng i denne meldingen er jo at det ligger til rette for utvikling og fornyelse av offentlig sektor ved å bruke IKT-teknologi. Da må vi også se at vi får noe igjen for pengene.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-04-16:
Jeg takker for dette spørsmålet. Jeg har vært så heldig å få bli med på tur til India, og der utvekslet vi denne type erfaringer i forhold til om vi – om Norge skulle ønske det – ville tappe f.eks. India for arbeidskraft på høyt nivå. Den responsen vi fikk derfra, var at det tvert imot var veldig viktig at man utvekslet høykompetente IKT-arbeidere.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-04-16:
Jeg synes det er litt underlig at representanten Langeland ikke ser at markedet har spilt en stor rolle i utviklingen på bredbåndsektoren. At en ikke kan være så raus og storsinnet å si at det har vært flott og det har vært viktig, det undrer meg. Så er det rett og slett slik at denne regjeringen har lovt bredbånd til hele landet – det var veldig viktig – innen 2007. Det skal vi følge nøye med på. Vi hadde våre virkemidler når det gjaldt å bygge ut bredbånd. Når det gjelder denne regjeringen, får vi se hva som skjer, og spørre statsråden litt senere. Tilbake til spørsmålet: Det er rett og slett slik at markedet har vært svært viktig i utbyggingen så langt.(Presidenten klubber.) Så til det andre spørsmålet, om det forslaget som jeg føler det har blitt harselert litt med her i dag. Jeg synes det er litt dårlig gjort, for å si det sånn, fordi for det første svarte Bård Hoksrud veldig godt, og for det andre: Anonym ferdsel i veitrafikken er svært viktig. (Presidenten klubber.)
Borghild Tenden (Venstre), 2007-04-16:
Det har vært en del fokusering på forslaget om rett til anonym ferdsel i veitrafikken. Er retten til anonym ferdsel i veitrafikken viktig for statsråden? På hvilken måte vil hun i så fall gjennomføre det?
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
Det var då ei merkeleg opplisting av likt og ulikt. Det stod aldri om varm mat i Soria Moria-erklæringa. Det var SV sitt valløfte. Det fekk ikkje fleirtal på Soria Moria. Dermed er det ikkje ein del av det som denne regjeringa skal gjennomføre dei neste fire åra. Ein får iallfall prøve å rydde litt i det som er Regjeringa sine løfte, og det som var SV sine løfte i valkampen. Så er det sånn at vi har fire år på å fullføre Soria Moria-erklæringa. Men vi skal ha oppfylt løftet om breiband innan utgangen av året. Vi har fordobla satsinga på breiband i forhold til den førre regjeringa. Vi erkjenner at skal vi få breiband ut til alle distrikt og ytste nes og øvste nut i dette landet, må det offentlege bidra – til forskjell frå den førre regjeringa, som meinte at marknaden skulle ta alt. Vi seier at det offentlege skal bidra. I år bidreg vi med 122 mill. kr samla sett over Høykom-programmet, ikkje alt går til infrastruktur, men det aller meste, 100 mill. kr, går til infrastruktur. Vi har sagt at no skal vi føreta ei ny kartlegging, slik at vi får dei siste kvite flekkene på plass. Så er det eit løyvingsspørsmål. Vi har revidert nasjonalbudsjett for døra, og så har vi eit nytt statsbudsjett til hausten. Eg har god tru på at vi skal klare å oppfylle Soria Mora-lovnaden.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
Det morosame med den replikken er at han kjem frå Høgre. Høgre sat i Bondevik II-regjeringa. Vi har òg hatt ei Bondevik I-regjering. Sidan 1997 meiner eg at det er opp mot 140 statlege etatar som har regionalisert seg, AS-ifisert seg, som vart konkurranseutsette og fristilte. Det er jo høgrepolitikk, det – New Public Management er jo fristilling, konkurranseutsetjing, AS-ifisering av statlege etatar. Og så vaknar ein til ein blåmåndag og ser det vi har sagt heile vegen, at dette jo utfordrar ein del problemstillingar, nemleg korleis ein skal få samordna og koordinert når ein har store og viktige utfordringar. Eg er glad for at Høgre no ser det same. Eg håper det vil få konsekvensar for framtidig politikk på det same området. Men eg vil berre seie at eg gjerne vil ha meir makt. Kva statsråd er det som ikkje ynskjer meir makt og myndigheit på sitt område? Eg har no sett i gang arbeidet med IKT-arkitektur med felleskomponentar. Det er ute på høyring, og standardar kjem på høyring om veldig kort tid. Det betyr at har ein den moglegheita og grip den moglegheita, så har ein den makta ein er dyktig nok til å skaffe seg i eit regjeringskollegium. Og som sagt: Andre høyring er på gang. Det kjem fleire, og eg gler meg til Høgre si støtte til det arbeidet.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
Det er heilt rett som Jan Sahl seier, at Høykom-programmet kom under ei borgarleg regjering. Det er eit flott program. Men Høykom-programmet, slik det var innstilt den gongen, førte til at ein skulle stimulere etterspurnaden etter breiband, ikkje bidra med midlar direkte til bygging av infrastruktur. Det er den snunaden denne regjeringa har gjort, slik at vi pr. i dag har bruka 100 mill. kr av dei 122 til direkte bygging, mens dei siste 22 mill. kr er til vidare etterspurnad. Det er på ein måte forskjellen i breibandsatsinga. Det er klårt at vi har ein dialog med Telenor, for Telenor er ein vesentleg og stor leverandør. Den måten vi har valt å organisere breibandsatsinga på gjennom Høykom, fører til at nettopp kommunar og fylkeskommunar samordnar dei kvite flekkene i sitt område. Då får ein store nok anbod til at det er interessant, også for Telenor. Vi kan ikkje påleggje Telenor å ta enkeltområde(presidenten klubbar)(presidenten klubbar) (presidenten klubbar) (presidenten klubbar)
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
Meldinga seier at Regjeringa ynskjer å jobbe vidare med retten til å ferdast anonymt, om det er i vegtrafikken eller andre stader. Det er klårt at det er eit spørsmål som Regjeringa skal jobbe vidare med. I tillegg ynskjer vi sjølvsagt at det skal vere eit tema som kommisjonen går inn i, at dei ser på moglegheitene for kva som kan gjerast i forhold til ny teknologi, og kvar grensene skal gå. Det er jo ingen vits i å setje ned ein kommisjon dersom ein allereie har bestemt seg for kva ein skal gjere. Eg og Regjeringa har sagt at når vi set ned ein kommisjon, er det for å få gode råd og for å ha ein offentleg debatt om dei ulike problemstillingane. Vi veit at det er ein god del saker, både EU-direktiv og andre saker, spesielt på samferdselsområdet. Dei må ein ta undervegs. Det er samferdselsministerens ansvar. Ho vil kome tilbake til Stortinget med dei sakene fortløpande, for dei kan ikkje vente til kommisjonen er ferdig. Så får samferdselsministeren leggje fram sitt syn i dei sakene. Det er ikkje min jobb.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
Det er jo gledeleg å høyre at Framstegspartiet synest at det er ei ambisiøs melding. Eg har jo høyrt at ein har sagt det motsette også. Ei stortingsmelding er jo noko anna enn ein proposisjon. Ei stortingsmelding skal vere drøftande og analyserande i si form. Men vi har altså valt å leggje inn ein god del konkrete tiltak som vi skal følgje opp, nettopp fordi vi ynskjer å vere ambisiøse. Tilbakemeldinga til Stortinget vil jo skje på litt forskjellige måtar. Nokre saker, f.eks. Personvernkommisjonens arbeid, må vi kome tilbake med på eigna måte når dei har avslutta arbeidet sitt. Eg har sagt at vi skal lage ei eiga IKT-informasjonstryggingssak. For oss i Fornyings- og administrasjonsdepartementet vil det i det store og heile vere naturleg å bruke budsjettdokumenta for å gi ei generell tilbakemelding på det arbeidet vi gjer, og sjølvsagt fordi det kan vere oppfølging når det gjeld midlar. Kunnskapsministeren vil ha ansvaret for ein god del av oppfølginga. Dei enkelte statsrådane må jo melde tilbake når dei kjem med lovendringar og budsjettforslag til Stortinget, slik tradisjonen er.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2007-04-16:
Proposisjonen dreier seg om kostnadene i forbindelse med opprydningsarbeid etter oljeforurensning etter at det Kypros-registrerte lastefartøyet MS «Server» gikk på grunn ved Hellisøy fyr den 12. januar i år. De samlede kostnadene er anslått til 225,5 mill. kr. Komiteen mener det er riktig at staten forskutterer denne type kostnader, men vil samtidig peke på at det i henhold til forurensningsloven er forurenser som er ansvarlig for kostnadene til begrensning og opprensking av oljesølet. Det er derfor riktig at det i ettertid blir krevd refusjon for statens kostnader ved oljevernaksjonen, i samsvar med gjeldende regelverk. Komiteen slutter seg enstemmig til forslaget i proposisjonen og legger dette fram som innstilling til vedtak i saken.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-04-16:
Under debatten kom det fram et ønske fra saksordføreren om at forslagene nr. 10, 13 og 22 skulle oversendes departementet. Når det gjelder forslag nr. 13, bad vi om en bekreftelse fra statsråden på at han ville komme tilbake til det i forbindelse med statsbudsjettet for 2008. Den bekreftelsen kom ikke, men det forhindrer jo ikke at forslagene nr. 10 og 22 kan oversendes departementet.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-04-16:
Da kan også forslag nr. 13 oversendes.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-16:
Forslagsstillarane får ta det for det det er verdt, men saksordføraren har snakka med statsråden, som kan bekrefte at om forslag nr. 13 blir oversendt utan realitetsbehandling frå Stortinget si side, vil han sørgje for at det forslaget får omtale i samband med budsjettet for 2008, om det er det Stortinget ønskjer. Så takkar vi for at forslaga nr. 10 og 22 òg blir oversende.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2007-03-19:
Statsråden er av dem som er kjent som en ivrig tilhenger av stadig økende lisenspenger til NRK. De siste fem–seks årene har vi fått flere krav fra NRK om ønskede økninger i lisensen. Inntektene til NRK er nå på godt over 3 milliarder kr, og man har 3 000 ansatte. Det er selvfølgelig umulig for lokale radiostasjoner eller TV-stasjoner med to–tre ansatte å konkurrere med NRKs 50–60 lisensfinansierte personer. Hovedpoenget er at lisensen har passert et par tusen kroner. Mine spørsmål til statsråden er: Hva er etter hans mening et passende nivå å stoppe lisensøkningene på? Hva skal de stoppe på – 4 000 kr, 5 000 kr? Når har NRK fått nok kroner over lisensordningen?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2007-03-19:
Innledningsvis sa jeg at i merknadene i denne saken er det blottet for nytenkning, nye tanker og nye visjoner og også forståelse for de mange som faktisk ikke benytter seg av NRKs tilbud, men som er tvunget til å betale for det allikevel. Fra flertallets side er det blottet for disse synspunktene, og det har også debatten vist. For øvrig er det mange ganger i debatten blitt tatt opp dette med at reklame i NRK er en styggedom. Det synes jeg er litt rart at man kjører så hardt på, når vi vet at mange av de store idrettsarrangementene som NRK leverer til oss, faktisk er reklamefinansiert gjennom sponsorplakater. Et interessant spørsmål som jeg ikke har fått noe godt svar på i dag, er dette med at alle partier slår fast at det er viktig å legge til rette for en fri og uavhengig presse, og at dette er en forutsetning for demokrati, ytringsfrihet og vårt rettssamfunn. Men vi har ingen fri og uavhengig presse der den største innholdsleverandøren er en statlig eid og tvangsfinansiert mastodont med over 3 milliarder kr i driftstilskudd og tusenvis av ansatte. Jeg tror vi ville sett denne problemstillingen klarere dersom f.eks. Aftenposten var statens avis og finansiert gjennom tvang og levert i alle postkasser. Noe slikt ville vi sannsynligvis kalt udemokratisk og en statlig styring av meningsutvekslingen i samfunnet vårt. Den som fikk meg til å hoppe høyest i stolen i dag, tror jeg var representanten fra Kristelig Folkeparti, som politisk i denne saken plasserte seg lenger til venstre enn SV. Så vidt jeg forstod, var NRK garantisten for likestillingen i Norge, og også det at barn ikke skulle opptre på tv sminket og i bikini. Det var også slik at representanten fra Kristelig Folkeparti hevdet at alle innslag i de reklamefinansierte tv-sendingene – da også TVNorge og TV 2 – var styrt og skreddersydd ut fra hva reklamekjøperne og firmaene ønsket skulle være der. Jeg tror nok at programdirektøren i TV 2 og også de som har stor glede av å se TV 2 og TVNorge innimellom, ville reagere ganske kraftig på det. For øvrig merket jeg meg at Høyres representant hevdet at dette forslaget kun er motivert av at man vil bli kvitt lisensen. Det er mulig at man i Høyre ikke har verken ideologisk eller moralsk ryggrad. Men for Fremskrittspartiet er faktisk dette med tvangsperspektivet i denne saken langt viktigere enn kronene. Og her synes jeg også at Høyre burde ha kommet oss i møte.
Olemic Thommessen (Høyre), 2007-03-19:
Et tema som vi har snakket om, er hva vi ønsker oss i fremtiden og nødvendigheten av å ha en lisensfinansiering for å få til det vi kaller et litt smalere tilbud, eller i alle fall et tilbud som ikke kan stå på egne bein i forhold til reklamefinansiering. Tilbudet til barn er et eksempel på det. Så er det slik at det å produsere for barn i Norge er ganske dyrt. Barne-TV kan man kjøpe for noen hundre kroner minuttet fra Tsjekkia eller fra andre land. Noen av oss – jeg vil anta også statsråden – synes det er viktig at man har slik produksjon i Norge. Da er det viktig at vi har flere produksjonsmiljøer. Vi ser nå mange produksjonsmiljøer som vokser frem rundt om i landet. Så ser vi også at NRK ikke helt villig kjøper inn så mye av dette. I dag er det krav til 10 pst. innkjøp, som følge av en EU-regel. Kunne statsråden tenke seg å øke kravet til innkjøp for NRK utover dette, f.eks. til 20 pst., som man har i Danmark?
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-03-19:
NRK har en viktig rolle for å ivareta og utvikle norsk kultur og språk. Den rollen som NRK har som formidler av kultur, språk og identitet, må bli ivaretatt, og den må videreutvikles. NRK har mulighet til å tilby et programtilbud som kommersielle kanaler i mindre grad vil og kan tilby. NRK kan tilby et bredere radio- og fjernsynstilbud til innbyggerne, og derfor er det så viktig at vi legger til rette for og sikrer en sterk allmennkringkaster. Dette er spesielt viktig for å sikre et godt tilbud til barn og unge, eldre og ulike minoriteter. NRK skal som allmennkringkaster tilby et programtilbud til alle deler av befolkningen over hele landet. Lokale nyheter er viktig, og NRKs desentraliserte struktur er med på å sikre lokale programinnslag fra ulike deler av landet både på radio og tv. Oppsplitting og nedsalg av NRK vil svekke tilgangen til lokale programinnslag i deler av landet med dårlig inntjening på grunn av lav befolkningstetthet. Et kringkastingsmarked som kun styres etter kommersielle hensyn, vil ikke gi et godt nok tilbud av smale og ulønnsomme programmer. En lisensfinansiert allmennkringkaster kan tilby en annen programprofil enn de reklamefinansierte kanalene. Og så har konkurransen mellom NRK og andre fjernsynskanaler bidratt også generelt til kvalitetsheving av programtilbudet både for de kommersielle kanalene og for NRK. Bortfall av lisensordningen for NRK vil sannsynligvis føre til et redusert tilbud til befolkningen. Flere kanaler vil måtte legge ned, og kvaliteten vil svekkes, fordi vi i Norge ikke har et stort nok reklamemarked, som tidligere talere har vært inne på. Jeg vil også understreke viktigheten av det store kommersielle presset på barn og unge. Det at man har et reklamefritt alternativ som man kan velge, er kjempeviktig. SV ønsker et styrket NRK, et NRK som er et reklamefritt alternativ, med høy kvalitet, og som viser et mangfold. SV er derfor imot å avvikle lisensordningen og oppsplitting og nedsalg av NRK. Men til slutt vil jeg understreke at SV er enig med forslagsstillerne i at det er viktig å legge til rette for en fri og uavhengig presse. Det er en forutsetning for demokrati, ytringsfrihet og vårt rettssamfunn. Vi mener at NRK er med på det.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-03-19:
Stortinget behandlar i dag eit lovforslag frå Framstegspartiet som omhandlar oppsplitting og nedsal av NRK og avvikling av lisensfinansiert allmennkringkasting. Framstegspartiets visjonar for NRK gir assosiasjonar til amerikansk mediepolitikk, der deregulering og kommersialisering er hovudoverskriftene for utviklinga. Reklame retta mot barn aukar kjøpepresset og forsterkar tradisjonelle kjønnsroller. Derfor er det inga overrasking at USA er eit av dei minst likestilte landa i den vestlege verda. Kommersiell tv har profitt som hovudmålsetjing. Programma er skreddarsydde og produserte for å nå målgruppa som reklamesnuttane rettar seg mot. I motsetning til det signaliserer NRKs slagord «Noe for alle. Alltid» allmennkringkastinga sitt mål: å tene alle norske tv-sjåarar som borgarar og veljarar, ikkje primært som forbrukarar. Ein kringkastingsmarknad som berre blir styrt etter kommersielle omsyn, ville ikkje gitt eit godt tilbod av smale og økonomisk ulønnsame program. NRKs høge produksjonskvalitet bidreg dessutan til at andre kommersielle kanalar legg større vekt på gode kvalitetsproduksjonar og eit mangfald av programtilbod i konkurranse med NRK. Eg vil understreke betydninga av at NRK som allmennkringkastar skal ha eit godt programtilbod til alle delar av befolkninga over heile landet. I eit lite språksamfunn som Noreg har NRK ei viktig rolle i å ta vare på og utvikle norsk kultur og språk. NRK kan utvikle og kome med eit programtilbod som kommersielle kanalar i mindre grad vil kunne gjere. Det er grunn til å tru at dette gir eit breiare radio- og fjernsynstilbod til innbyggjarane. For å sikre eit godt tilbod til barn og ungdom, eldre og ulike minoritetar er NRK og dagens finansiering av NRK viktig å ta vare på. Då Melodi Grand Prix Junior skulle arrangerast sist, sette NRK og dei andre nordiske statskanalane ned foten for den foreslåtte programprofilen. Det førte til ei eiga nordisk utgåve av Melodi Grand Prix Junior, der barna som deltok, ikkje stilte i bikini med ei mengd sminke, men fekk vere barn på barns premissar sjølv om dei deltok i ein tv-send songkonkurranse. Framstegspartiet står heldigvis aleine i Stortinget om ikkje å sjå betydninga av ein reklamefri allmennkringkastar. I Kristeleg Folkeparti meiner vi at vi også i framtida må sikre tv-program som tek vare på tv-sjåarane og deltakarane som borgarar og veljarar, ikkje berre som forbrukarar. Kristeleg Folkeparti støttar på bakgrunn av dette ikkje forslaga i Dokument nr. 8:11 frå Framstegspartiet om oppsplitting og nedsal av NRK og avvikling av ordninga med fjernsynslisens.
Trine Skei Grande (Venstre), 2007-03-19:
Det er bred enighet om allmennkringkasterrollen. Det er bred enighet her i salen om at man også trenger en offentlig finansiert allmennkringkaster. Men Venstres syn er at vår måte å innkreve lisens på er ganske gammeldags, koblet til én type teknologi i en husstandsavgift. Så spørsmålet mitt er om statsråden vurderer andre måter å kunne kreve inn lisens på i framtida som henger med teknologisk, og som likevel vil kunne gi NRK en fri stilling, men også en moderne, oppdatert innkreving i forhold til det som vil være allmennkringkasterrollen i framtida.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-03-19:
Lisensen er noe som Stortinget får anledning til å diskutere og vedta i forbindelse med hvert års budsjett, men i de senere årene har lisensen stort sett økt med prisstigningen. Det vil si at dagens nivå er om lag det nivået som både den nåværende og den forrige regjeringen mener er passe. At NRK-lisensen må øke i tråd med samfunnets generelle prisstigning, vil bare være å opprettholde lisensen, det er jo ikke en økning. De tallene som representanten Knudsen snakket om, tror jeg ingen av de partiene som står bak lisensen, ser for seg. Når det gjelder bekymringen for de lokale radiostasjonene, er det spesielt interessant, for man kunne forestille seg hva som ville skje med et privatisert NRK. Hvis NRK Buskerud eller sendingene rundt omkring i regionene ble privatisert og skulle ut på det samme reklamemarkedet som lokale radiostasjoner, som allerede sliter med å få finansiert sin virksomhet gjennom reklame, ville det bli en ren katastrofe, og de fleste av dem måtte bli nedlagt.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-03-19:
For det første er jeg helt enig med representanten Olemic Thommessen i at tilbudet til barn er en av de tingene som er av NRKs sentrale oppdrag. I og med at vi har ganske strenge regler for reklame rettet mot barn, heldigvis, og som det er stor enighet om, vil det være et område som de kommersielle kanalene ikke vil ta seg av, fordi man ikke har reklameinntekter på det. For en kommersiell aktør er ikke en seer lik en seer. De kommersielle seerne, som er reklamemålgruppen, er viktige, og barn er ikke en slik gruppe. At NRK må ha egenproduserte men også innkjøpte serier og programmer på norsk, basert på norsk kultur og identitet, synes jeg er viktig. Men jeg synes også at det er mange kvalitetsprogram som produseres i andre land – sikkert også i Tsjekkia eller andre land. Vi som ser «Tre nøtter til Askepott» hver julaften, vet at de lager gode tv-program i Tsjekkia. Det å finne balansen mellom det norske og det innkjøpte tror jeg er en av NRKs oppgaver. Men også det å stimulere til f.eks. norsk dramaproduksjon mener jeg NRK kan bidra til.