Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2011-02-10:
Arbeiderpartiet mener det er positivt at ansatte får økt innflytelse og ansvar for egen bedrift. Som finansministeren var inne på, er det ulike lover som bidrar til det, bl.a. selskapslovgivningen, arbeidsmiljøloven og skatteloven. Et helt sentralt mål i skattereformen av 2006 var å sikre større grad av skattemessig likebehandling av personer på samme inntektsnivå, uavhengig av hvordan inntekten var opptjent. Vi er opptatt av å ha et bredt, oversiktlig og rettferdig skattegrunnlag. Det var bred enighet om dette prinsippet i Stortinget da skattereformen ble behandlet. Videre ble det lagt vekt på at skattereglene bør gjenspeile faktiske økonomiske forhold, og det var tverrpolitisk enighet om at det var behov for vesentlige innstramminger i tidligere regelverk, for bl.a. naturalytelser. I tråd med dette ble det gjort en rekke innstramminger, som f.eks. når det gjaldt aksjer til underkurs. Utgangspunktet i skatteloven er nå at alle ytelser fra arbeidsgiver som utgjør en privat fordel, skal anses som skattepliktig inntekt for den ansatte. Dette er viktig for et mest mulig rettferdig og lett forståelig skattesystem. Brede skattegrunnlag er dessuten avgjørende for å holde de formelle skattesatsene lave, og for å sikre at skattesystemet har stabiliserende virkning når det blir svingninger i konjunkturene. Jo flere unntak og særordninger vi lager, jo mindre oversiktlig blir systemet. En aksje kjøpt til underpris representerer en økonomisk fordel for den ansatte, og bør kunne likestilles med kontant lønnsutbetaling. En bør følgelig ikke innføre regler som medfører at aksjer og opsjoner kan bli benyttet til avlønning hovedsakelig fordi de gir betydelig lavere eller utsatt skatt. Videre kan gunstige skatteregler for ansattes kjøp av aksjer føre til omfattende forskjellsbehandling mellom skattytere som får tilbudet om en slik avlønning, og de som ikke får det. En slik økt skattesubsidiering – hvis vi kan kalle det det – åpner for å avlønne en avgrenset gruppe arbeidstakere med skattemessig gunstige ordninger. Det er først og fremst, vil jeg tro, høytlønte som har store økonomiske fordeler knyttet til opsjoner og aksjer i arbeidsforhold. Men jeg erkjenner jo at det finnes unntak her. Jeg mener det er flott med ordninger som gjør at alle ansatte involveres. Men mer generelt vet vi jo at dess høyere lønn man har i utgangspunktet, jo større er sjansen for at man også har andre ytelser betalt helt eller delvis av bedriften som man jobber i. Skattefrie rabatter ved aksjeerverv kan derfor tenkes fort å bli et tilbud som i stor skala benyttes av ansatte med god økonomi, og ikke av den vanlige arbeidstaker. Da får man en skattelettelse med dårlige fordelingsvirkninger, og det er ikke en utvikling som jeg ønsker meg. I Arbeiderpartiet er vi selvsagt veldig opptatt av verdiskaping, men vi er også opptatt av at diskusjonen om verdiskaping ikke alltid må handle om skattekutt og svekkede inntekter til fellesskapet. Jeg mener verdiskaping vel så mye handler om satsing på kunnskap, forskning og innovasjon. Det handler om å gjøre forenklinger for små og mellomstore bedrifter. Det handler om opprusting av infrastruktur. Det handler om statlig satsing og tilrettelegging innenfor energi, skipsfart, fiske og havbruk. Det handler sågar om mer aktivt statlig eierskap, og ikke minst – som også finansministeren til de grader var innom – handler det om å holde orden i økonomien for å sikre konkurranseevnen. Dette mener jeg er svar på spørsmålet om hvordan vi kan legge til rette for økt verdiskaping i landet.