Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-11-27:
Jeg synes det er en litt underlig debatt vi har her i Stortinget i dag. Vi har jo i de siste dagene vært vitne til at Regjeringen stadig vekk har kommet med nye tilsagn om hvordan en skal løse finanskrisen, og det kan til tider høres ut som om opposisjonen er litt snurt for det. Men jeg tror at noe av grunnen til at man reagerer som man gjør, er at man hadde ganske steile holdninger fra Regjeringens side da budsjettet ble lagt fram. Blant annet kunne vi lese at statsminister Jens Stoltenberg sa: «Vårt forslag til statsbudsjett vil bli vedtatt i Stortinget, så å si uforandret. Statsbudsjettet møter finanskrisen på en god måte og legger til rette for lavere rente.» Jeg tror kanskje det hadde lønt seg å ha en litt mer ydmyk holdning i starten. Da tror jeg også denne debatten hadde hatt et annet preg. Denne finansdebatten handler jo ikke bare om tiltak for å løse finanskrisen. Den handler om at vi skal lage et budsjett som også skal ivareta andre deler. I tillegg til å ta høyde for økt sysselsetting, har det vært viktig for Kristelig Folkeparti også å ha en profil hvor vi tar vare på barn og gir dem trygge oppvekstvilkår. Kristelig Folkeparti har laget et alternativt budsjett, hvor vi ønsker å styrke barns livskvalitet og oppvekstvilkår ved bl.a. å satse på familien, på barnehage, på skole og på barnevern. Familien må styrkes som barnets grunnleggende og viktigste fellesskap. Skolen skal sammen med hjemmet danne og utdanne elevene og utruste dem for livet. En av de beste investeringene vi som samfunn kan gjøre, er å investere i barns kunnskap. Norge skal være en ledende kunnskapsnasjon. Da må vi ut av hvileskjæret, og ut av byggestoppen som Regjeringen har innført i de tre årene den har styrt i utdanningspolitikken. Vi har forutsetningene, men da må det satses både på skole, på høyere utdanning og på forskning. Jeg ser at budsjettet blir kalt tullebudsjett i VG. Hadde det enda vært så vel at det hadde vært utdatert i forhold til finanskrisen, kanskje ja, men dessverre vil en god del av de vedtakene som gjøres, være gjeldende, f.eks. på småskoletrinnet. Denne gangen skal Regjeringen utvide timetallet med to uketimer uten pedagogiske midler, som skal komme i tillegg til de fem uketimene som ble innført høsten 2008. Kristelig Folkeparti mener det er mye viktigere at ressursene brukes til å sikre at allerede eksisterende timer gir bedre læring og til å øke antall lærere i skolen. Derfor foreslår vi å omprioritere disse midlene. Vi tror også at man har store utfordringer på ungdomsskolenivået. Vi trenger å få flere yrkesgrupper inn på det trinnet, derfor ønsker vi å bruke 200 mill. kr til å få andre yrkesgrupper inn nettopp her – helsesøstre, rådgivere, miljøterapeuter, som kan være med på å gjøre hverdagen levelig for elever og lærere. Vi mener at det ikke hjelper bare å ha tidlig innsats, hvis en glemmer ungdomsskolen. For å få ungdomsskolen til å bli en mestringsarena for alle elever, både de som er teoristerke og de som er praktisk sterke, må man tilby en mye mer praktisk hverdag. Det er grunnen til at vi foreslår å bevilge 70 mill. kr til kvalitetsutvikling nettopp på ungdomsskoletrinnet. Antallet elever som ikke fullfører videregående skole, er bekymringsfullt. Samfunnet har sviktet i oppdraget med å gi alle muligheter til utdannelse og arbeid. Jeg tror det finnes mange gode lokale tiltak som tar nettopp dette problemet inn over seg. Derfor har Kristelig Folkeparti foreslått at det opprettes en tiltakspost hvor man kan søke støtte til gode lokale tiltak for å gi unge mennesker en mulighet til å fullføre skoleløpet. Det er i de yrkesfaglige studieretningene vi ser at vi har de største utfordringene. Lærlingtilskuddet i vårt samfunn har stått bom stille i mange år. Jeg tror at når vi ser finanskrisen, vil det å øke lærlingtilskuddet være viktig for at flere får en mulighet til arbeid. Vi har laget et budsjett som ivaretar trygg oppvekst, som ivaretar en spennende og ny type skole, og som i tillegg klarer å møte finanskrisens utfordringer.