Børge Brende (Høyre), 2004-12-09:
Først vil jeg si at jeg er glad for at representanten Grethe Fossli mener at det er kloke forslag Regjeringen har lagt inn i denne proposisjonen. Det ene som representanten ikke likte så godt, skal jeg komme tilbake til. Men når det gjelder disse distriktsrettede såkornfondene, måtte jeg forstå innlegget slik at det Regjeringen nå har lagt opp til i dialog med SV – å gjøre fondene mer konkurransedyktige, slik at det blir lettere å få dem gjennomført – er noe som også har Arbeiderpartiets støtte. Vi foreslår lavere rente, vi foreslår et administrasjonstilskudd og at staten går inn og tar en høyere andel av risikoen. Når dette forhåpentligvis er banket igjennom i Stortinget om kort tid, vil Innovasjon Norge meget raskt få et brev hvor de settes på et fornyet oppdrag for å forsøke å få private investorer til å gå inn i disse distriktsrettede såkornfondene, som jeg mener kan være et viktig tillegg til de andre distriktspolitiske virkemidlene vi har. Så har denne diskusjonen om Statkraft og utbytte kommet opp igjen her. For inneværende budsjettår har Regjeringen en budsjettavtale med Arbeiderpartiet. Regjeringspartiene og Arbeiderpartiet ble i fjor høst enige om at vi skulle ta ut et utbytte på 95 pst. fra Statkraft. Så har Stortinget også tilført Statkraft 4 milliarder kr ekstraordinært i kapital. I tillegg har Regjeringen foreslått overfor Stortinget at man skal ta ut et utbytte på 78 pst. i år. Regjeringspartiene har i år inngått et forlik med Fremskrittspartiet, hvor disse 78 pst. blir stående. Men før dette ble banket igjennom, skrev jeg et brev til Presidentskapet og gjorde oppmerksom på at det er grunn til å tro at utbytteprosenten ikke blir så høy som 78 pst., fordi det også har noe med periodiseringen av både dokumentavgift og en del andre inntekter å gjøre. Vi vil trolig ligge på en lavere utbyttegrad enn 78 pst., så vi går noe ned. Det vil si at Statkraft i inneværende år trolig vil kunne beholde mer enn 1 milliard kr i selskapet i tillegg til de fire milliardene som de fikk tilført ekstraordinært. Så dette er et selskap som er oppkapitalisert med over 5 milliarder kr i løpet av ett år, hvis man tar overskudd pluss denne tilførselen av egenkapital. Så må man være klar over at Statkraft er et selskap som har vokst kraftig gjennom oppkjøp av andre selskaper. Derfor har vi fortsatt en del uavklarte forhold – eller, for å være mer presis, en del forhold som det må rettes opp i – knyttet til pålegg fra Konkurransetilsynet. Selskapet har vokst kraftig og disponerer nå 40 TWh vannkraft med sine underliggende selskaper. Det er en tredjedel av hele den norske produksjonen. Det er et robust, bra og veldrevet selskap som er oppkapitalisert. Dette selskapet har vokst og har også fått tilførsel av kapital. Hvis selskapet vil foreta betydelige oppkjøp i årene fremover, er det riktig at man har lagt til grunn en kapitaldisiplin. Det vil si at hvis selskapet skal kjøpe opp noe stort, må det enten skaffe seg fremmedkapital eller så må det gå til eier, dvs. Regjeringen og Stortinget, for så å bli tilført ny egenkapital. Når man på vegne av fellesskapet sitter på 40 TWh og fornybar vannkraft, som er bygd opp gjennom årtier, synes jeg faktisk det er riktig at eieren, Regjeringen og Stortinget, har et ord med i laget i forhold til de fremtidige investeringene som da eventuelt skal foretas, og som kanskje går utover det å drive med vannkraft. Det er faktisk ikke slik at selskapet kan kjøpe så mye mer vannkraft i Norge i dag. Det har Konkurransetilsynet fastslått. Da vil det være snakk om oppkjøp i det nordiske eller det europeiske markedet, hvor det er kull, kjernekraft og andre ikke-fornybare energikilder som er inne i bildet. Ønsker man å blande det med vannkraft? Det kan godt hende. Det får være en diskusjon. Men jeg synes det er riktig at eieren får de sakene på bordet, og det gjør vi gjennom en kapitaldisiplin og en ansvarlig politikk i forhold til Statkraft.