Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2011-06-10:
Som representantane bak forslaget i sak nr. 4 viser til, er freda bygningar ein viktig del av landets kulturarv. Nærmare 5 850 bygningar i Noreg er freda etter kulturminnelova, og eit fleirtal av desse kulturminna er privateigd. Myndigheitene pålegg eigarar av freda bygg eit ansvar og ei lovfesta plikt til å vedlikehalde dei freda anlegga. Freda bygningar er altså pålagde ei rekkje krav og avgrensingar som gjer at vedlikehaldet av desse bygga blir svært kostbart, og i dag eksisterer det få offentlege incitament som oppmuntrar til jamt og godt vedlikehald av freda bygg, som er ein føresetnad for å bevare desse for framtida. Samtidig er det også slik i dag at det er eit viktig og godt samarbeid mellom private aktørar og det offentlege kulturminneapparatet. Av aktuelle tiltak som blir foreslåtte i representantforslaget, er: rekneskapslikning av freda bygg nasjonalt fritak for eigedomsskatt redusert likningsverdi for freda bygg betre tilskotsordningar for ordinært vedlikehald styrking av Norsk kulturminnefond og tilskotsordningar gjennom riksantikvaren Innanfor dagens system bidreg Miljøverndepartementet i ein viss grad med økonomiske ressursar samt kunnskap og kompetanse. Statsråden skriv til komiteen at departementet i tillegg vurderer ein modell for å sikre årlege vedlikehaldstilskot for dei freda bygga som treng eit ordinært vedlikehald. Fleirtalet i komiteen reknar med at departementet arbeider vidare med å finne framtidsretta løysingar for desse freda bygningane. Det er brei semje om at det er behov for å gå gjennom gjeldande rutine for tilskotsordningar, herunder rollefordelinga mellom riksantikvaren og Norsk Kulturminnefond med sikte på enklare og klarare tilskotsreglar, slik at ein sikrar størst mogleg effekt av midlane i arbeidet med å rehabilitere og vedlikehalde alle våre freda bygg. Freda bygg som blir bevarte og kan nyttast i ein eller annan samanheng, er den beste garantien for at framtida skal forstå fortida og datidas bygningar. Så nokre ord om Framstegspartiets merknader i denne saka. Som tidlegare nemnt er freda bygningar pålagde ei rekkje krav og avgrensingar som gjer at vedlikehald av desse bygningane er særleg kostbart. I dag eksisterer det ingen gode offentlege incitament som oppmuntrar til jamt og godt vedlikehald av desse bygga. Snarare opplever mange at dei på toppen av den innsatsen dei legg ned for å ta vare på kulturarven, også må betale skatt på denne eigedommen. Framstegspartiet ønskjer å gi eigarane av freda bygg betre moglegheit til å ta vare på og vedlikehalde desse bygga. Betre ordningar vil truleg også ha ein gunstig effekt for eigarens motivasjon til å ta vare på desse kulturskattane. Framstegspartiet meiner at det er uakseptabelt å bandleggje privat eigedom og bygningar gjennom freding til glede og nytte for fellesskapet, utan at det blir kompensert og lagt til rette slik at eigaren ikkje blir økonomisk skadelidande grunna slik freding. Også Norsk Kulturarv gjer krav på at det blir gjeninnført momsfritak for restaurering av freda og verneverdige anlegg som verktøy, for å klare å nå målsetjinga om å komme opp på eit akseptabelt nivå innan 2020. Til slutt vil eg ta opp forslaget frå Framstegspartiet, Høgre og Kristeleg Folkeparti i sak nr. 4.