Monica Mæland (Høyre), 2019-03-26:
Den 7. desember i fjor la regjeringen fram forslag til endringer i eierseksjonsloven som tar sikte på å hindre at profesjonelle aktører driver «leilighetshotell» i boligsameier. Forslaget bygger på et høringsnotat som Kommunal- og moderniseringsdepartementet sendte ut i fjor vår, og høringsinstansenes svar på dette. La meg gå gjennom begrunnelsen for hvert enkelt forslag: Eierseksjonsloven har i dag en regel som, med noen unntak, forbyr noen å kjøpe flere enn to boliger i ett og samme sameie. Det har vist seg at det er lett å gå klar av dagens forbud ved «indirekte kjøp», f.eks. ved å etablere ett eller flere selskaper som står for kjøpene. Regjeringen foreslår nå å utvide regelen, slik at den forbyr indirekte kjøp, og vi mener dette forslaget vil kunne bidra til bedre bomiljøer i sameiene. Jeg er glad for å se at det er enighet også i komiteen knyttet til behovet for å innskjerpe regelen. Jeg er også glad for at det er enighet om behovet for å regulere korttidsutleie, som er det andre forslaget regjeringen kommer med i denne proposisjonen. Det er mye bra med delingsøkonomien, men det er for delingsøkonomien generelt – og for korttidsutleie av boliger spesielt – også viktig å få det i mer ordnede former. Formålet med forslaget er å sørge for å kunne bruke de fordelene delingsøkonomien gir oss, samtidig som det ikke skal gå på bekostning av trygge bomiljøer. Forslaget sørger for, slik jeg ser det, å sikre de positive effektene av delingsøkonomien i Norge ved at privatpersoner fortsatt kan leie ut sin primærbolig over kortere perioder. Samtidig begrenser den foreslåtte regelen de negative konsekvensene av korttidsutleie for bomiljøene. Mange boligeiere har opplevd et svært belastende bomiljø fordi en nabo i realiteten driver korttidsutleie på permanent basis. Jeg registrerer samtidig at opposisjonen går inn for en strengere regulering enn det vi har foreslått. Jeg mener imidlertid at 60 døgn årlig er en for streng regulering. Jeg presiserer at eierseksjonslovens alminnelige regel om at bruken av en bolig ikke skal være til skade eller ulempe for andre brukere av eiendommen, gjelder uavhengig av disse 90 døgnene. Styret vil derfor kunne sanksjonere sjenerende utleie lenge før taket på 90 døgn nås. Sameiene kan dessuten ifølge forslaget selv fastsette en høyere eller lavere grense enn 90 døgn innenfor intervallet 60–120 døgn. Det gjør det mulig å tilpasse regelen, slik at den ivaretar det enkelte sameiets behov og gir fleksibilitet. Regelen skal ikke gjelde ved utlån uten betaling og begrenser ikke muligheten en seksjonseier har til å låne ut boligen til familie og venner. Siden regelen ikke skal gjelde for utleie av deler av boligen, er det fortsatt mulig å leie ut f.eks. ett rom mens man selv bor i boligen. Taket på 90 døgn vil naturligvis heller ikke gjelde for fritidsboliger. Det tredje forslaget handler om å gjøre endringer i borettslagsloven. Vi får jevnlig tilbakemeldinger om at publikum opplever det som veldig strengt at eieren av en borettslagsleilighet ikke kan låne eller leie ut boligen sin for en uke eller to, uten på forhånd å måtte søke styret om samtykke. Derfor foreslår vi å åpne for 30 døgn korttidsutleie i borettslag, slik at også beboere i borettslag får en inngang til delingsøkonomien. Jeg er glad for å se at det også er enighet om dette i komiteen.