Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-12-08:
Koronapandemien har pågått i nær ni måneder. For store deler av norsk næringsliv handler det nå om å holde hjulene i gang fram til vi forhåpentligvis kan iverksette massevaksinering utover våren. Selv om næringslivet har opplevd den dypeste krisen i moderne tid etter at pandemien nådde Norge, er det likevel et lyspunkt at tallet på konkurser så langt har holdt seg lavt, ja, faktisk lavere enn på samme tid i 2019. Konkursstatistikken som Brønnøysundregistrene offentliggjorde i forrige uke, viser at den trenden vedvarte gjennom hele høsthalvåret. Tallene må sees i lys av at offentlige instanser som skatteetaten og domstolene har hatt lavere aktivitetsnivå på grunn av koronatiltak. Likevel er dette statistikk som viser at krisepakkene som Stortinget har vedtatt, så langt har virket etter hensikten. Det skjer som et resultat av brede forlik og en tverrpolitisk vilje til i krisetider å bruke det økonomiske handlingsrommet som er et privilegium for olje- og gassnasjonen Norge. Lovproposisjonen vi behandler i dag, utgjør det juridiske rammeverket for etableringen av en ny midlertidig tilskuddsordning for næringslivet for perioden 1. september 2020–28. februar 2021. Det ble inngått forlik mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet om ytelsesnivået i den foreslåtte kompensasjonsordningen i forbindelse med framleggelsen av tilleggsnummer 1 i statsbudsjettet. Tilleggsnummeret ble behandlet i plenum som en del av finansinnstillingen, og bevilgningene til kompensasjonsordningen ligger i budsjettkapitlene som næringskomiteen har til behandling, og som er ført opp på Stortingets dagsorden den 19. desember. Vi i Kristelig Folkeparti mener derfor at behandlingen av denne saken i næringskomiteen kunne og burde ha vært ryddigere. Selvsagt skal det legges til rette for en bred debatt om størrelse og innretning på tiltakene i tilskuddsordningen, men det hører hjemme i plenumsbehandlingen av finansinnstillingen og næringskomiteens tildelte budsjettkapitler. Derfor reagerer vi på at det i forbindelse med behandlingen av lovproposisjonen blir fremmet forslag om substansielle endringer i selve kompensasjonsordningen, bl.a. å inkludere lønnskostnader og gjøre tilpasninger med en modell som omfatter konkurranseutsatte kommunale foretak og VTA-bedrifter. Forslagene er relevante i forbindelse med budsjettbehandlingen, og de hører hjemme der. Likevel er vi glade for at det er bred tverrpolitisk enighet om nivået på kompensasjonsordningen, slik det nå er definert i forliket mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet. Også Arbeiderpartiet og Senterpartiet uttrykker i felles merknader støtte til nivået på kompensasjonen og bidrar dermed til en bred forankring i Stortinget. Samtidig er det grunn til å minne om at den norske kompensasjonsordningen er sjenerøs sett i et nordisk perspektiv. Ordningen favner en bred del av næringslivet, og den har en lav inngangsterskel og et høyt prosentvis tak for månedlige utbetalinger. I tillegg varer den norske ordningen lenger enn i andre land. Så registrerer vi at opposisjonen reiser kritikk mot regjeringen fordi kompensasjonen ikke kommer til utbetaling på et tidligere tidspunkt, og at det blir fremmet et forslag der en ber regjeringen vurdere strakstiltak som kan sikre tilgang på likviditet, samt en ny utbetalingsløsning til kompensasjonsordningen er på plass. Jeg vil da minne om at regjeringen forlenget ordningen med utsatt innbetaling av skatt og merverdiavgift til 28. februar 2021. Lånegarantiordningen er også blitt utvidet til å gjelde fram til 30. juni neste år. Det innebærer at staten garanterer for 90 pst. av beløpet i nye banklån til bedrifter som står overfor en akutt likviditetsmangel som følge av koronapandemien. Det tar tid å få på plass en ny støtteordning, og den må godkjennes av ESA. Dessuten trengs det systemer for mottak og behandling av søknader og for utbetaling av støtte. Å etablere en fullt operativ støtteordning før jul er derfor praktisk talt umulig. Regelverket må sikre at støtten ikke fører til forskjellsbehandling mellom bedrifter, og det må forhindre misbruk. Basert på erfaringer fra den tidligere kompensasjonsordningen kan det forventes et sted mellom 6 000 og 25 000 søknader per søknadsrunde. Til sammenligning behandler Innovasjon Norge totalt om lag 4 500 søknader i et normalår. Vi er nødt til å lage en løsning som kan håndtere en slik søknadsmengde. Med lovvedtaket i dag ligger det til rette for at utbetalinger etter den nye kompensasjonsordningen kan starte i januar 2021. I arbeidet med den nye ordningen er det lagt vekt på å etablere en robust løsning som kan tilpasses og gjenbrukes så lenge det er behov for det. Det vil bidra til at vi kan sette inn tiltak i tråd med utviklingen av pandemien i månedene som kommer.