Torkil Åmland (Fremskrittspartiet), 2010-03-25:
Under debatten her har jeg opplevd noe av det største en lærer kan oppleve. Det var å treffe en tidligere elev, som plutselig satt her i presselosjen. Det er artig å se hvordan det går. Hvis en kan si at det går bra når en sitter i presselosjen, er det tydelig at det går bra med vedkommende. Det har blitt sagt tidligere i debatten at alle skal med. Det er noe av utgangspunktet for den såkalte fellesskolen. Siden annen verdenskrig har vi hatt mange store sosialdemokratiske skolereformer, men så har det vist seg at alle kommer ikke med. De sosiale forskjellene øker i skolen. Forskning viser at de sosiale forskjellene blir større, og mange faller ut, slik at disse sesam–sesam-løsningene som man stadig snakker om – dette skal jo alltid skje en gang i framtiden – har vist at de i praksis faktisk skaper det stikk motsatte. Man har nå gått bort fra å kalle det enhetsskole. Det har blitt et litt belastet begrep. I stedet kaller man det fellesskole. Det man gjør, er at man legger opp til en gjennomsnittselev som ikke eksisterer. Så kjører man alle inn i det systemet og tenker at alle vil komme likt ut på andre siden. Slik fungerer selvfølgelig ikke virkeligheten. Derfor er vi opptatt av f.eks. differensiering, som har vært tatt oppe her, nemlig at alle elever skal få en undervisning som er tilpasset deres evner og talenter. Det er faktisk å ha respekt for eleven, det er å ha respekt for forskjellene, og det er å få fram det beste i hver elev – ikke det samme i hver elev, men det beste i hver elev. Det bygger på en grunnleggende oppfatning om at vi som mennesker er forskjellige, og dermed har forskjellige evner og talenter som vi skal få lov til å utvikle. Dermed utvikler man også mestring og motivasjon for det å lære å utvikle seg. Noe av det som har vært oppe i dag, gjelder de private skolene, som også representerer en del av mangfoldet, av valgmulighetene for elevene. Enten det er på religiøst-etisk grunnlag eller på annet grunnlag representerer det et veldig viktig mangfold i denne debatten. Da er det litt spesielt at noen av regjeringspartiene – ikke Regjeringen, men det står i partiprogrammene – har foreslått å fjerne statsstøtten til disse skolene. Hvis man gjør det, er vi iallfall garantert å få et klasseskille. Da vil vi få en skoleavgift på ca. 5 000 kr pr. elev, og man er garantert at disse blir en slags eliteskoler. Når det gjelder private skoler, kan man da iallfall slå fast at alle ikke kommer med. Da er det de med penger som kommer med, ikke de som velger det fordi de har en interesse av det. Så har jeg bare lyst til å komme med et siste punkt, om noe som har vært lite oppe i dag, til kunnskapsministeren, som sitter her nede. Jeg tror at det i norsk skole er veldig viktig å ta litt tak i den sterke detaljreguleringen. Mange av de problemene vi har, f.eks. når det gjelder fravær i skolen i dag, vurderinger, eksamen, osv., kommer faktisk fordi det er en sentral detaljstyring som gjør det veldig vanskelig for skolen å finne ut hvilke retningslinjer som gjelder. Man må hele tiden forandre måten å gjøre ting på. Det tar mye energi, og det tar fokus vekk fra det som skulle være skolens kjerneoppgave.