trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-11-05:
Jeg skal først svare på det første spørsmålet, om vi vil følge opp. Ja, det vil vi selvfølgelig. Jeg tok ikke med alle punktene i komiteinnstillingen i innlegget mitt. Det var ikke tilsiktet, det skyldtes taletidens begrensning. Men jeg er meg vel bevisst det. Jeg startet innlegget mitt med å si at jeg ser komiteinnstillingen, debatten og forhistorien som begynnelsen på noe som er livsviktig for oss. Og når Stortinget gjør en god jobb i komitesammenheng, blir det selvfølgelig fulgt opp. Nå er det slik at man noen steder er veldig presis og bestemt, og andre steder er man ikke det. Men vi skal ta Stortinget på alvor, slik at dette blir den debatten som vi alle fortjener på de ulike punkter som er formulert. Når det gjelder Nasjonal sikkerhetsmyndighet, vil min kollega forsvarsministeren komme inn på det i et senere innlegg. Men jeg er vel kjent med at sikkerhetsmyndigheten ble opprettet i henhold til lov av 20. mars 1998 nr. 10 om forebyggende sikkerhetstjeneste. Jeg er også vel kjent med det brev som de to komiteene sendte til Det kongelige justis- og politidepartement den 21. juni i år, hvor man nevnte en rekke virksomheter som man kunne forberede, dog ikke slik at man forskutterte en stortingsbehandling. I den sammenheng er Nasjonal sikkerhetsmyndighet nevnt. Det er også en omtale av Nasjonal sikkerhetsmyndighet i budsjettproposisjonen for Justisdepartementet og for Forsvarsdepartementet. Og i praksis vil iverksettelsen av NSM i den form det nå skal ha, ligge i budsjettbehandlingen for 2003. Den har ikke funnet sted, så den har Stortinget kontroll over. Men jeg regner med at min kollega forsvarsministeren vil utdype dette på den måten som er nødvendig, slik at det ikke skal rå noen misforståelser om at man har arbeidet på den måten som er kjent, og som er avtalt, og som skal være mellom de ulike parter i den konstitusjonelle prosess.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-11-05:
Først til det første spørsmålet. Denne statsråden har en parlamentarisk forhistorie over 20 år tilbake, da jeg som stortingsrepresentant for Venstre i Sør-Trøndelag inspiserte samtlige tilfluktsrom i Trondheim. Det var en veldig spesiell opplevelse. Denne spesielle opplevelsen har aldri sluppet taket i meg senere, også på det tidspunkt da det ikke var veldig in å snakke om sivilt beredskap i Stortinget. Jeg er veldig glad for at det nå er en bred vilje til å gjøre det, uansett hvor man hører til. Det er faktisk et sunnhetstegn, og det er svært positivt. Jeg skal i den gode ånd som også representanten Width la til da han hadde gjort seg ferdig med polemikken mot meg tidligere i dag, si at der har vi en felles utfordring, for på en rekke områder har vi faktisk mer vi trenger å være enige om enn det vi trenger å være uenige om, for rett og slett å sørge for at samfunnet vårt blir beskyttet. Jeg opplever at dette er grunntonen. Når det så gjelder det andre spørsmålet, om jeg på noe tidspunkt vil fjerne oppgaver fra frivillige organisasjoner og legge disse inn under Sivilforsvaret. Overhodet ikke! Det ville vært en helt merkelig tanke for en statsråd som meg, som til de grader har en bakgrunn i frivillig organisasjonsarbeid, og som med stor begeistring har sett f.eks. vårt unike redningskonsept, hvor vi nettopp har samarbeid mellom offentlige etater og frivillige organisasjoner, og som har opplevd den begeistringen hvor frivilligheten slår ut når sivilforsvarsmannskaper aldeles på egenhånd jobber dugnad på en kommandoplass, eller for ikke å snakke om HV-mannskaper som jobber dugnad på huset de bruker. Dette er jo en entusiasmeressurs i Norge som er uvurderlig. Jeg vil si det slik: Hvis noen slipper et konsulentbyrå i nærheten av å skravere bort den entusiasmen, har vi virkelig undergravd både forsvarsvilje og sivilt beredskap i dette land, og jeg kommer til aktivt å bekjempe det.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-11-05:
Først om NSM: Jeg gjorde rede for situasjonen slik jeg ser den. Dette vil bli supplert av min kollega forsvarsministeren. Det er forskjell på det å forberede og det å opprette, men de millimeterdetaljer som er nødvendig, vil bli presisert av forsvarsministeren. Når det gjelder det andre spørsmålet, holder jeg meg til at vi har en sikkerhetslov som har de muligheter som er tatt opp her tidligere i dag. Jeg vil gjerne tilføye at Stortinget også har skaffet seg en sikkerhetsventil som ligger i Stortingets EOS-utvalg, som faktisk ikke har noen avgrensning i tid eller rom når det gjelder den type spørsmål som her er reist. Den avgrensning som er gjort for EOS-utvalget, og som er gjort i en åpen stortingsdebatt, er ikke å opptre på en slik måte at man skader våre hemmelige tjenesters forhold til andre land når det gjelder kildesikkerhet – og det skulle bare mangle at man ikke drog den linjen. Hvis man ikke kan samarbeide seg imellom i hemmelige tjenester og være trygg på kildene og informantene, da har man jo rett og slett ingen hemmelige tjenester. Det ligger i deres natur og deres vesen at det er avklart. Den balansegangen ble også dratt i Stortinget i plenum på en veldig ryddig og skikkelig måte. Så jeg har ikke noe å tilføye til de ordningene vi har. Det være seg slik at hvis ordningene ikke rekker, får de bli testet gjennom livets praksis. Men la meg avslutte med å si at jeg har full tillit til sikkerhetstjenestene våre, og jeg vil se det som en svært viktig oppgave at de skal ha ryggdekning. Det gjelder både den sikkerhetstjenesten som kommer til å hete NSM, den som ligger i Forsvarets etterretningstjeneste, og den som ligger i Politiets sikkerhetstjeneste. Det er livsviktig at de både har god kompetanse, og at de drar sammen, og det er svært viktig for meg at vi får dette faste sekretariatet som tidligere er omtalt i dag. Hvis vi bommer på dette, hvis vi roter med sikkerhetsinformasjonen, skaper vi problemer som er langt større enn noe annet. – Det var å svare på noe annet enn det representanten spurte om, men jeg benyttet anledningen til å gjøre det likevel.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-11-05:
Willoch-utvalget ville først og fremst ha et eget departement, et nytt departement – la oss kalle det et innenriksdepartement. Det har jo faktisk ingen i denne sal gått inn for. De som har vært nærmest det, er vel Fremskrittspartiet, som i dag har foreslått opprettet et direktorat under Statsministerens kontor som har et slikt omfang at det nesten nærmer seg et departement. Når det så gjelder Willoch-utvalgets resonnementer, ser jeg dem i lys av denne kraftsamlingen. Når det gjelder situasjonen som er gjort i Regjeringen, har vi gått gjennom samarbeidsforholdet mellom militær og sivil myndighet, og vi har sett på de oppgavene som NSM skal ha. En god del er NATO-relatert, og en god del er, slik representanten Enoksen sier, rettet mot det sivile samfunn. Derfor har vi sagt det ligger administrativt under Forsvarsdepartementet, understreket av komiteen, men det er to rapporteringslinjer, slik at man faktisk i dette direktoratet kan få en møteplass mellom det sivile og det militære. Og slike møteplasser i denne nasjonale sikkerhetsmyndigheten er svært viktig. Vi vil komme tilbake til dette, basert på den grunntenkning som jeg oppfatter at representanten Enoksen har, og som jeg oppfatter at komiteen har, nemlig at i vanlige situasjoner har vi sivil lovgivning, i krisesituasjoner har vi en beredskapslovgivning, og så har vi et landskap mellom sivil lovgivning hvor politiet er samfunnets vaktmyndighet og har forskjellige ressurser til rådighet, og en beredskapslovgivning som vi vil gå inn på. Det var det jeg omtalte i mitt innlegg da jeg snakket om ulike scenarioer. Da vil vi gå inn på situasjoner, som f.eks. massesabotasje i landet, hvor det etter en bestemt beslutningsprosess kan være aktuelt å tildele Forsvaret politimyndighet for å avverge en situasjon, som det er svært viktig at man får til. Dette er en gråsone som vi ikke kan ha. Den er det – som jeg sa i mitt innlegg – svært viktig at vi kan gå igjennom med både trykk og kontroll.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-11-05:
Slik jeg oppfatter det, kan EOS-utvalget formulere en kritikk. Den kritikken kan andre velge å se bort fra eller ta til følge. Men fordi EOS-utvalget er Stortingets organ, har det i utgangspunktet ganske brede fullmakter til å operere. Jeg gav et eksempel på hvordan Stortinget selv, som opprettet organet, foretok en innsnevring i deres myndighetsområde, nemlig for å sikre at man i kontakten mellom hemmelige tjenester sørget for at man måtte ha et kildevern, slik at norske hemmelige tjenester ikke skulle miste kontakten med andre. I Stortinget er det skapt en situasjon hvor man kan gå inn på hvordan organet fungerer. Det er skapt en presedens, men jeg vil ikke spekulere videre utover det. Det er et særegent og viktig organ Stortinget har satt på plass. På et livsviktig område, altså å sikre våre hemmelige tjenesters mulighet til å fungere, har man etablert en praksis. Så vet vi at utvalget på andre områder kan uttrykke en kritikk. Den er da kjent, og det gir en foranledning for andre til å kunne forholde seg til den.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2002-11-05:
Dette har vært en særdeles fredelig og rolig debatt, preget av enighet mellom partier, departementer og komiteer. Siden saken er fremlagt av Justisdepartementet, burde det i utgangspunktet ikke foranledige noe innlegg fra meg. Men jeg har fått et kort og saklig spørsmål fra representanten Bjørklund om hvorvidt NSM som direktorat allerede er opprettet, eller om det forberedes opprettet. Jeg anser langt på vei dette spørsmålet for å være besvart gjennom den debatten som vi har hatt hittil. Mange har vært innom det. Men for ordens skyld: I budsjettproposisjonen for 2003, som Forsvarsdepartementet har fremlagt i høst, står det helt konkret at vi foreslår å opprette NSM som direktorat fra 1. januar 2003. Det er altså ikke opprettet. Når det gjelder historikken, er det helt riktig, som Marit Nybakk var inne på, at NSM som sikkerhetsmyndighet ble vedtatt opprettet i lovs form i 1998, der Fremskrittspartiet hadde saksordførerskapet, og der hele komiteen var enstemmig. I salen stemte SV imot, for de var ikke medlem av komiteen. Videre er det kjent at Arbeiderpartiet, da de satt i forrige regjering, foreslo NSM opprettet som direktorat under Forsvarsdepartementet. Det ble ikke vedtatt, fordi man avventet sårbarhetsmeldingens fremlegging, men det ble iverksatt forberedelse av den daværende arbeiderpartiregjering, for at man i tilfelle det hadde blitt vedtatt, kunne iverksette direktoratets opprettelse fra 1. januar 2002. Dette orienterte også daværende statsråd Godal om. Han sa i budsjettet som ble fremlagt i fjor høst, at «Regjeringen har igangsatt et arbeid i tilknytning til stortingsmeldingen» osv. Man skrev også at det man i første rekke tok sikte på, var å skille ut NSM som en selvstendig driftsenhet. Det tok komiteen, samme komite som i dag, til etterretning og kommenterte i budsjettinnstillingen fra i fjor at komiteen hadde merket seg at for å sette sikkerhetsstaben i stand til å ivareta funksjonen som NSM, ville den fra 1. januar 2002 bli organisert som en selvstendig driftsenhet. Deretter la denne regjeringen fram et forslag i tråd med det den forrige regjeringen hadde lagt fram forslag om – NSM som direktorat under Forsvarsdepartementet. Og for å være helt sikker på at komiteen og Stortinget sluttet seg til det forberedende arbeidet fikk man forsvarskomiteen og justiskomiteen til å sende brev til Regjeringen der det stod at det er viktig at arbeidet med samfunnssikkerhet ikke skal stoppe opp, og at Regjeringen kan fortsette arbeidet innenfor de følgende områdene – og NSM er nevnt som ett av områdene. Det ble sendt fra komiteene 21. juni i år. Bare for ordens skyld i forhold til det som har stått i pressen: Også Fremskrittspartiet er inne i flertallsmerknaden om NSM i dagens innstilling til sårbarhetsmeldingen. Det er SV og Senterpartiet som dissenterer, fordi de ønsker en annen oppknagging av direktoratet enn under justis. Fremskrittspartiet har imidlertid et eget forslag til direktorat som alternativ til Justisdepartementets direktorat, men det er en annen sak. For ordens skyld ville jeg altså redegjøre for de rent praktiske og faktiske forhold.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2002-11-05:
Selve spørsmålet gikk på innsyn knyttet til sikkerhetsklarering. Men før representanten kom så langt, var det ikke få tema representanten var innom, og stikkordet var da «åpenhet». Jeg føler behov for å kvittere ut noen av påstandene. Når det gjelder våpenkjøp fra Israel, har Forsvarsdepartementet lagt ut på våre nettsider hvert eneste kjøp som har vært foretatt etter den runden vi hadde i vår – det er altså full åpenhet – mens den linje SV foreslo vi skulle legge oss på, nemlig å forby kjøp fra Israel, ble avvist i Stortinget. Når det gjelder Afghanistan, har vi hatt flere pressekonferanser der man kunne stille spørsmål om alt, i tillegg til at vi har svart på spørsmål i Stortinget. Men at man har ønsket å ha lukkethet knyttet til trygghet for særlig våre medlemmer av spesialstyrkene, er noe annet. Så til selve spørsmålet og saken som representanten var innom, nemlig det tilfellet der det var en person som ble nektet innsyn i sin sak, der han mistet sikkerhetsklarering. Det har vært behørig debattert i Stortinget tidligere under daværende statsråd Godal. Statsråd Godal beklaget fra denne talerstol, og rutinene ble lagt opp etter den ene saken. Jeg mener på den bakgrunn at det de to forslagene fra SV innebærer, er godt inndekt i den praksis som Forsvarsdepartementet la seg på etter den saken jeg refererte til, og som Godal hadde her i Stortinget, og jeg mener også at EOS-utvalget fungerer veldig tilfredsstillende når det gjelder å være en mulighet for folk til å ta opp saker der man ikke skulle være tilfredsstilt ved saksbehandlingen, enten det måtte være Forsvarets sikkerhetstjeneste eller for så vidt i departementet.
Synnøve Søndergaard (Arbeiderpartiet), 2002-11-05:
Etter 11. september ble det enda viktigere å sette i verk tiltak som kunne redusere kritiske samfunnsfunksjoners sårbarhet. Sårbarhetsutvalget omtaler særlig utsatte geografiske områder som bør gjøres mer robuste ved bl.a. å bygge inn krav til forsyningssikkerhet i samarbeid med leverandørene. Det ligger store verdier i de enorme havområdene i nord. Stikkord her er fisk, gass og eventuelle oljeforekomster, og ikke minst: området er spesielt sårbart. Hittil har man kun et fartøy med isbryterkapasitet, KV «Svalbard», som er øremerket kontroll og overvåking i nord. I tillegg kommer Marinen og Kystvaktens øvrige fartøy. Når de nye fregattene settes i tjeneste, finnes det imidlertid ikke verksteder langs kysten som har den nødvendige størrelse for å dokksette båtene. Det betyr flere seilingsdøgn fra Barentshavet til Håkonsvern og dermed sterkt svekket beredskap. Verkstedbyen Harstad har jobbet frem et nettverk for reparasjon, utrustning og nybygg som er veldig bra. Verkstedet i Harstad stod bl.a. for utrustning og tilpasning av K/V «Andenes» før den ble sendt til Golfen. Dokka i Harstad er så liten at den verken kan ta opp de nye fregattene eller de nye hurtigruteskipene. I samarbeid med andre bedrifter har man jobbet i flere år for å få til en utvidelse av dokka. Alle regjeringspartiene var i valgkampen svært positive til en slik utvidelse, som ville sikre beredskapen i nord. Det forundrer meg at man nå i beste fall kan sies å ha en lunken holdning til beredskapsdokka, og den er heller ikke nevnt i sårbarhetsmeldingen. Arbeiderpartiet foreslo i revidert nasjonalbudsjett en bevilgning til et forprosjekt for å få i gang arbeidet med beredskapsdokk i nord, men fikk ikke flertall. Mitt spørsmål blir derfor: Hva vil Regjeringen gjøre for å få på plass denne viktige dokka for å bedre beredskapen i nord?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2002-11-05:
Jeg er veldig glad for at SV i behandlingen av denne meldingen har fått gjennomslag for at Stortinget skal be Regjeringen om å vurdere å sette ned et bredt sammensatt utvalg for å vurdere hvordan vi best kan forebygge skader og ulykker og andre samfunnsproblem på bakgrunn av klimaendringer på kort og lang sikt. Dette er positivt, men samtidig må vi ikke i påvente av en slik utredning unnlate å sette i verk tiltak som vi i lys av klimaendringene vet haster. Et av de mest sårbare områder i denne sammenhengen er energiproduksjonen. Med de klimautfordringene vi står overfor – slik som både økte nedbørsmengder og flere stormer på Trøndelags- og Mørekysten – er det å øke andelen ny fornybar energi en god strategi for å gjøre oss mindre avhengig av store og sårbare anlegg. Nye fornybare energikilder betyr en mer desentralisert energiproduksjon, noe som eksempelvis reduserer sårbarhetsproblematikken knyttet til overføringsnettet. Men i tillegg er dette noe som vi i en global sammenheng har forpliktet oss til gjennom vår offensive rolle i Johannesburg, og nå sist i New Delhi, hvor Norge stod i spissen for å øke andelen ny fornybar energi til 10 pst. innen 2010. På samme tid viser det seg altså, ifølge Dagens Næringsliv i går, at Regjeringen parallelt sitter i Brussel og forhandler med EU om at Norge skal få slippe å øke andelen fornybar energi, og dermed unngå et krav som EU har kommet med i form av et nytt direktiv. Begrunnelsen statsråd Steensnæs gir, er at unntak er nødvendig for å kunne bygge gasskraftverk. Dette er en svært pikant sak, og i lys av Regjeringens klimapolitiske engasjement, svært uheldig. Det kunne vært interessant å høre hvordan Norge på neste klimakonferanse vil forsvare vårt behov for å øke andelen fossil energi, samtidig som vi vil at alle andre skal redusere sin andel. Dette er ikke noe godt bidrag til respekt for Norges rolle i internasjonale forhandlinger, og heller ikke noe godt bidrag for å forebygge skader, ulykker og andre samfunnsproblem som følge av menneskeskapte klimaendringer.
Berit Brørby (Arbeiderpartiet), 2002-11-05:
Det har så langt vært lite debatt om lokalisering, og jeg skal bidra til at det blir det. Jeg ser av innstillingen at et flertall mener det bør opprettes et kompetansesenter for totalforsvaret. Ikke minst forebyggende samfunnssikkerhet vil kreve mer trening og øvingsvirksomhet. Da har jeg lyst til å be statsråden merke seg følgende: Stortinget vedtok å legge ned tre moer i ringeriksområdet. Det tilsvarer omtrent 500 arbeidsplasser, 100 av dem bare i min hjemkommune Jevnaker. Dette skjer uten fakkeltog og uten sinte paroler, men det er allikevel et ganske stort engasjement for at ringeriksregionen skal få kompensert noe for bortfallet av alle disse arbeidsplassene. Med de fasilitetene som finnes på Eggemoen og Hvalsmoen, som heldigvis er nevnt i innstillingen, kan det altså skapes løsninger for øvinger innenfor totalforsvarskonseptet som er både effektive, kostnadsbesparende og ikke minst strategisk gode. Og det vil medføre en svært fornuftig etterbruk av militærleirene. Og bare for å nevne det som en kuriositet: Det er 140 000 m2 bygningsmasse, et 16 000 dekar stort område og et gulvareal som tilsvarer om lag 1 400 husbankboliger. Så jeg mener at Ringerike/Eggemoen-alternativet må være med som et godt alternativ i det videre arbeidet som Regjeringen nå blir pålagt å gjøre i forhold til samfunnssikkerheten og komme tilbake til Stortinget med i forhold til et totalforsvarskonsept.
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2002-11-05:
Den 9. april i år skrev Avisa Nordland at undertegnede nekter å gi opp Reitan, og det er sant. Arbeidet for en god framtid har fortsatt fra Arbeiderpartiets side etter at Reitan tapte kampen om den nasjonale hovedkommandoen. Noen hevder at vedtaket i forbindelse med behandlingen av Innst. S. nr. 342 for 2000-2001 om å opprette en krisestyringskommando på Reitan ble grepet ut av luften. Det var noe som Arbeiderpartiet fikk tvunget gjennom som et plaster på såret etter at hovedkommandoen ble lagt til Stavanger. Det er derfor ekstra gledelig at to enstemmige komiteer nå går inn for at Reitan må ha et senter for beredskap og overvåking og at Reitan i framtiden skal være en krisestyringskommando for nordområdene. Dette romertallsforslaget blir i dag vedtatt. Ressursene i nordområdene skal trygge vår framtid. Her møtes næringsinteresser, miljøinteresser og sikkerhetspolitiske interesser. Vi vet at det er og blir grensekonflikter mellom næringer som baserer seg på fornybare og ikke-fornybare ressurser i havet. Mellom næring og miljøhensyn vil de nasjonale utfordringene være knyttet opp mot både militære og sivile utfordringer. Jeg ser det som meget viktig med koordinering av sivile og militære ressurser. Forsvaret besitter 90 pst. av de aktive overvåkingsressursene i Norge. Det er derfor naturlig at Forsvaret får en sentral rolle i et nytt senter for beredskap, redning og overvåking. Landsdelskommando Nord-Norge disponerer nødvendig informasjons- og sambandssystem samt et døgnbemannet sjøoperasjonssenter. Med den usikkerheten vi får langs norskekysten, med stadig økende russisk transport av farlig last, er det nødvendig at et senter for beredskap og overvåking legges til Reitan, noe som komiteen har lagt vekt på. Reitan kjenner Russland og har tillit til Russlands miljøer. Jeg er sikker på at mannskapet på Reitan går til pålagte oppgaver med kunnskap og entusiasme. Dette er en gledens dag ikke minst for Nord-Norge. Det skal jo også utredes om en skal etablere en trafikksentral i Vardø. Komiteen har gjort en god jobb, og spådommene om at Arbeiderpartiet skapte et luftslott om framtiden for Reitan er gjort til skamme.
Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2002-11-05:
Komiteenes flertall går inn for å etablere et nytt direktorat for beredskap og samfunnssikkerhet. Det må utvikles til en slagkraftig beredskapsorganisasjon. Det samlede ansvaret for brann, sammen med ansvaret for storulykker, bør overføres til det nye direktoratet. Man bør også vurdere å omfatte næringsdelen i Direktoratet for brann- og elsikkerhet, DBE. Dette bør ikke forsinke arbeidet med å få det nye direktoratet etablert. Etter en lang debatt i dag blir det mitt anliggende fra bakerste benk i salen, altså som Vestfold-representant, å følge opp spørsmålet om lokalisering av et nytt, stort sikkerhetsdirektorat. Et av forslagene inkluderer bl.a. at virksomheten til Direktoratet for brann- og elsikkerhet i Tønsberg, Statens forurensningstilsyns beredskaps- og kontrollavdeling i Horten og Direktoratet for sivilt beredskap i Oslo inngår i et slikt nytt sikkerhetsdirektorat. Jeg vil understreke at etablering av et nytt sikkerhetsdirektorat bør bli lokalisert til Vestfold. Det vil kunne bygge på, utnytte og utvikle den etablerte fagkompentansen som allerede finnes i denne regionen. Etablering av et nytt sikkerhetsdirektorat i Vestfold er faktisk en naturlig forlengelse og videreutvikling av allerede etablerte tilsynsetater og direktorat. Det har tatt år å bygge opp fagkompetansen. Det er foretatt store investeringer på bygg- og ustyrssiden. DBE i Tønsberg er bygd opp etter utflytting fra Oslo. Man kan ikke stoppe denne utviklingen nå. Både DBE og SFT samarbeider også med en rekke andre virksomheter i Vestfold, og dette totale fagmiljøet er en styrke innenfor samhandling, arbeidsmarked og andre funksjoner i regionen. Lokalisering av et nytt sikkerhetsdirektorat utenfor regionen vil utvilsomt medføre tap av arbeidskraft med spesialkompetanse på sikkerhets- og beredskapsområdet, og dermed en langvarig svekket sikkerhetsforvaltning. En opprettholdelse av fagmiljøet er derfor sterkt knyttet til lokaliseringsspørsmålet. Det er av stor betydning at fremtidig organisering og lokalisering av et sikkerhetsdirektorat blir tatt på bakgrunn av hva som er mest effektivt ut fra hensynet til brann-, eksplosjons- og elsikkerhetsområdet. Forebyggende sikkerhetsarbeid og tilsyn må ses i nær sammenheng med beredskapsmessige tiltak. Regionen har god rekruttering av fagkompetanse og har gunstig beliggenhet i forhold til kommunikasjoner både til inn- og utland. Dessuten er det nærhet til storindustri, som er utsatte sikkerhetsobjekter – jeg vil nevne Slagentangen-raffineriet. Vestfold fremstår som et meget godt alternativ til lokalisering av et nytt sikkerhetsdirektorat. Dette er begrunnet ut fra et ønske om å bevare en så høy kvalitet på sikkerhetsforvaltningen i Norge som mulig.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2002-11-05:
Jeg vil på vegne av Fremskrittspartiet fremme forslag om at referatsak nr. 55 behandles etter § 28 tredje ledd bokstav c, altså at det ikke sendes til komite, men legges ut til gjennomsyn for Stortinget i minst to dager og da tas opp til behandling. Mitt forslag skyldes at dette dreier seg om noe som har med tid å gjøre, nemlig å gi en tillatelse til at folk kan få testet om alkoholholdige drikkevarer inneholder metanol. Det er også en sak som jeg går ut fra de fleste grupper kan ta raskt stilling til. Synspunktene for og imot er relativt åpenbare, så vi ønsker i hvert fall å prøve å få til en rask behandling ved at vi altså ikke sender det til komite, men behandler det etter § 28 tredje ledd bokstav c.
Sigbjørn Molvik (Sosialistisk Venstreparti), 2002-11-05:
Jeg vet ikke om det er relevant for behandlingen av et slikt forslag, men Stortinget bør vite at sosialkomiteen allerede har fått saken, og at saksordfører er oppnevnt.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2002-04-09:
Saksordføraren, Tore Nordtun, har på ein glimrande måte gjort greie for det som er fleirtalets og også SVs standpunkt i denne saka, men eg tenkte eg berre skulle utdjupe litt det som har vore SVs vurderingar i forhold til tilrådinga slik den ligg. SV vurderte òg eventuelt å be om å sende saka ut på høyring. Eg er for så vidt einig i ein del av det som både Hagesæter og Morten Lund sa om at ein absolutt burde det. Men når ein ser på omfanget av det og tida det ville ha teke dersom ein skulle ha gjort det no, fann ikkje vi i SV at det var ein god måte å løyse det på. Ein del av brevvekslinga som har foregått med finansministeren, viser jo òg at eit stort fleirtal av skattytarane i all hovudsak er einige og godt fornøgde med den GAV-fastsetjinga som er gjord, og har ikkje klaga. Og det at vi heller ikkje har høyrt eit pip frå LVK, som jo veit å kjenne si gjestingstid i dette huset når vi snakkar om skattlegging av kraftverk, gir meg for så vidt ei god magekjensle for at veldig mange av skattytarane er godt fornøgde. Eg reknar ikkje med at dei er veldig glade, men dei kan iallfall leve med å måtte betale den skatten som dei er vortne pålagde. Dei som har klaga, har ein uavklart situasjon. Dei får saka si behandla i rettssystemet. Det skal ikkje vi blande oss bort i. Men eg synest fleirtalet på ein veldig god måte har kome desse skattytarane i møte gjennom at ein i ein merknad ber Regjeringa kome tilbake med ei vurdering av og ei utgreiing om utfallet når retten har sagt sitt. Det er då ein kan gjere det. Då forventar eg jo at Regjeringa òg tek innover seg den avgjerda som retten kjem fram til. Då vil det vere fullt mogleg for oss å gjere vedtak i forhold til dei som eventuelt har fått medhald i retten. Men det veit vi ingenting om, og det skal vi heller ikkje meine så mykje om, for det er retten si oppgåve. Eg vil òg prøve å dempe redselen litt for at dette skal kunne påverke framtidige investeringar og kraftprisar. Vi snakkar altså om 15 skattytarar, og vi snakkar om rundt 160 som ikkje har klaga, slik at dimensjonen på dette i forhold til at straumprisen vert påverka, trur eg vi skal dempe lite grann. Det er nok andre ting som bør reknast med. Så SV lever godt med fleirtalets innstilling, som vi stør.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2002-04-09:
I sitt innlegg problematiserte saksordfører ganske mye rundt forholdene med de private pensjonsordningene, og det kan for så vidt de fleste være enig i. Men jeg har lyst til å si at de proposisjonene som Odelstinget har fått seg forelagt til behandling etter at vi hadde de to virkelig store pensjonssakene, nemlig lov om foretakspensjon og lov om innskuddspensjon, i all hovedsak er oppfølging av vedtak som er fattet av et flertall i denne sal. Det var helt nødvendig i og med at vi fikk svært omfattende lovendringer som både krevde sin lovmessige tilpasning og ytterligere utredning på en del punkter der hvor stortingsflertallet fant sammen. Ett av forholdene er nettopp dette med kombinerte pensjonsordninger, som et flertall bl.a. i Innst. O. nr. 110 for 2000-2001 bad om å få. Fremskrittspartiet deler også oppfatningen om behovet for kombinerte ordninger, og har vært en pådriver for å få det til, ikke minst fordi, som også saksordfører nevnte, det er svært mange arbeidstakere som ikke har pensjonsordninger utover folketrygdordningen. Men nettopp ved å øke fleksibiliteten i systemene legger man til rette for at flere vil få. Før vi vedtok lov om innskuddsbasert pensjon var det altså én million arbeidstakere som stod helt uten private ordninger. Da er det faktisk vår oppgave å legge lovverket til rette slik at flere vil kunne få det, gjennom at vi har fleksible og varierte ordninger som også gir arbeidsgivere på små arbeidsplasser rom for og råd til å gi sine ansatte kurante pensjonsordninger. Fremskrittspartiet har en dissens, og det gjelder § 8-1 annet ledd, som vi vil gå imot. Vi er opptatt av at administrasjonskostnadene knyttet til fripolisene skal bli lavest mulig. Hele poenget med fripoliser er å sikre at medlemmene av en pensjonsordning ikke taper rett til allerede opptjente ytelser når pensjonsordningen lukkes, opphører eller endres på annen måte. En sikring av denne retten kan faktisk bestå ved at dekningene blir stående som fullt betalte i ordningen som rettighetshaveren er medlem av, selv om det ikke utstedes en fripolise. Jeg vil derfor også ta opp Fremskrittspartiets mindretallsforslag i innstillingen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2002-04-09:
Samarbeidspartiene slutter seg til innlegget fra saksordfører. Vi står sammen om merknadene i denne saken. La meg bare understreke at Regjeringens forslag og innstillingen fra flertallet vil fjerne usikkerheten og ulikheten i den skattemessige behandling for kraftforetakene, noe som var et av hovedmålene og forutsetningen ved reformen i 1996. Som saksordfører også understreket, vil dette for de aller fleste innebære en videreføring av dagens skattemessige verdier. Det må være lovgivers plikt og også rett å gripe inn i de foreliggende uklarheter for å begrense skattemyndighetenes ressursbruk, avklare flytende rettstilstander og unngå betydelig ressursbruk ved altomfattende omberegninger av gjenanskaffelsesverdien, den såkalte GAV, og inngangsverdier. Overgangsreglene fra 1996 gav et opprinnelig valg for kraftforetakene mellom historisk kost på anleggene og NVEs GAV-beregning. Det er også et viktig moment at Stortingets vedtak om bruk av GAV som alternativ til historisk kost ved kraftskattereformen ikke var en målsetting som skulle påvirke kraftselskapenes inntjening eller deres investeringsevne på noen måte. Mindretallet i komiteen legger i sine merknader mest vekt på at saken ikke har vært på høring, og at dette er et brudd på utredningsinstruksen. Flertallet, og også departementet, mener at høring ikke har vært nødvendig i denne saken, og at det neppe ville ha bidratt til annet enn å belyse foretakenes egne påstander om hva de skattemessige inngangsverdier burde være, og konsekvensen av disse påstander, mens Stortinget i 1996 hadde vedtatt at kompetansen til å fastsette GAV var lagt til NVE og ikke til den enkelte skattyter. Jeg vil benytte anledningen til å takke saksordfører for godt arbeid og også godt samarbeid om en ganske komplisert sak.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2002-04-09:
Til liks med både ordføraren for saka og representanten Sanner ønskjer også eg å fokusere på første delen av proposisjonen, det som gjeld skattemessig inngangsverdi på driftsmidlar for kraftforetak. Den delen av proposisjonen synest vi er nokså spesiell. Det Odelstinget nemleg i denne delen av proposisjonen blir bedt om å gjere, er å lovheimle metodeendringar som etter overlikningsnemndas vurdering er i strid med gjeldande lov. Med andre ord betyr dette at dagens praksis, som altså etter overlikningsnemndas syn er i strid med gjeldande lov, blir foreslått lovheimla ved at ein endrar skatteloven. I staden for å rette opp dagens praksis slik at den blir i tråd med gjeldande lovverk, vel ein altså å endre skatteloven for å sikre at dagens praksis blir lovleg. Dette er etter Framstegspartiets oppfatning ein veldig uheldig måte å gå fram på. Det vart nemnt både frå saksordføraren og frå representanten Sanner at vi har ein uavklara rettstilstand. Saksordføraren var inne på det, og representanten Sanner peika også på den usikkerheita som rår i dag. Då vil eg jo berre minne om at den såkalla uavklara rettstilstanden kan utmerkt og lett fjernast ved at NVE for framtida legg likningsnemnda sitt vedtak til grunn for sin praksis når det gjeld taksering av desse driftsmidla. Eit anna problem, som også representanten Sanner var inne på, er at denne saka ikkje har vore ute til høyring før departementet la den fram for Stortinget. Grunngjevinga for dette var at ei slik høyring i dette tilfelle var openbert unødvendig. Framstegspartiet er ikkje einig i finansministeren og Finansdepartementet si vurdering her. Vi meiner derfor at utkastet til odelstingsproposisjon med fordel burde vore sendt ut til høyring. Trass i det faktum at proposisjonen vart lagd fram for Stortinget den 21. desember 2001, innser vi at ei slik høyring, og dermed ei utsetjing av tidspunktet for framlegging, ville medført at endringa ikkje kunne ha blitt gjord gjeldande frå og med skatteåret 2001. Om dette også har vore ei medverkande årsak til at høyring ikkje har funne stad, seier likevel departementet ikkje noko om. Saka er heller ikkje så opplyst som den burde ha vore. Mellom anna er det ikkje noka tilfredsstillande saksutgreiing om kva for økonomiske konsekvensar lovendringa vil gi. Det er heller ikkje sagt noko om korleis vedtaket vil påverke framtidige investeringar innanfor kraftsektoren og dermed heller ikkje om korleis vedtaket vil påverke framtidig strømpris. Med andre ord er proposisjonen altfor dårleg utgreidd til at det i det heile er forsvarleg for Odelstinget i dag å gjere eit vedtak om endring av skattelova. På bakgrunn av dette vel derfor Framstegspartiet å gå imot forslaget i proposisjonens kapittel 1 om ny § 18-8 i skattelova.
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2002-04-09:
Odelstingsproposisjonen som innstillingen fra forsvarskomiteen er basert på, legger fram to forslag til endringer i henholdsvis fredstjenesteloven og arbeidsmiljøloven. Komiteens innstilling er enstemmig på alle punkter og i samsvar med Regjeringens forslag. Som saksordfører vil jeg derfor bare kort redegjøre for noen forhold ved innstillingen. Den første endringen går på kontraktsperiodens lengde. I dagens situasjon kan man ikke binde seg for en lengre kontraktsperiode enn to år, og tidsrommet for aktiv tjenestegjøring må ikke overstige ett år. En enstemmig komite støtter Forsvarsdepartementets forslag om å utvide maksimumsgrensen for kontraktstidens lengde fra to til tre år og grensen for den aktive tjenesteperioden innenfor kontraktsperioden fra ett til to år. Under dette punktet er det en enstemmig komite som støtter Forsvarsdepartementets vurderinger om at det er behov for en større grad av fleksibilitet når det gjelder kontraktsregimet, og at forsvarssjefen må kunne stå fritt til å tilpasse kontraktsregimet etter militære behov, operative krav og en vurdering av den aktuelle operasjon i hvert enkelt tilfelle. I denne sammenheng finner jeg også grunn til å peke på at en enstemmig komite legger til grunn som en forutsetning at korporaler og menige som inngår kontrakter på nytt grunnlag, ikke skal miste studieplassen som følge av en utvidet tjenestetid. Den andre delen av forslaget går på endringer i lov om arbeidervern og arbeidsmiljø. Også her støtter en enstemmig komite Forsvarsdepartementets forslag om å utvide retten til permisjon til 24 måneder. Komiteen har også enstemmig støttet forslaget om å ta reglene om rett til permisjon ut av arbeidsmiljøloven § 65 A nr. 1 og 2 og i stedet innføre en ren permisjonsbestemmelse som en ny § 33 E i arbeidsmiljøloven. La meg bare avslutningsvis vise til en enstemmig merknad knyttet til et punkt om at arbeidstakere som ønsker å fortsette i en stilling man blir permittert fra, plikter å varsle arbeidsgiveren om dette før tjenesten begynner. Komiteen har her påpekt hvilket ansvar dette betyr for Forsvaret, samtidig som det ikke må bli slik at åpenbare misforståelser og manglende informasjon gir arbeidsgiveren et rent formelt grunnlag for oppsigelse. Med dette som grunnlag anbefaler jeg komiteens enstemmige innstilling.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2002-06-11:
På vegne av Fremskrittspartiet vil jeg fremme følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikkeLagtingets anmerkning:§ 6-7 annet ledd første punktum antas å burde lyde: «Verdipapirregisteret skal én gang i året sende rettighetshavere en oversikt over deres beholdning av eller rettigheter i registrerte finansielle instrumenter, med mindre noe annet er avtalt.» § 12-2 første ledd antas å burde lyde: «Verdipapirsentralen skal innen tolv måneder fra ikrafttredelsen av loven her omdannes til allmennaksjeselskap, jf. lov 13. juni 1997 nr. 45 om allmennaksjeselskaper.» § 12-2 tredje ledd annet og tredje punktum antas å burde lyde: «Vederlaget skal i sin helhet overføres et finansmarkedsfond. Verdipapirsentralen skal deretter avvikles.» Lov 19. juni 1997 nr. 79 om verdipapirhandel:§ 3-2 nytt åttende ledd antas å burde lyde: «Departementet kan i forskrift gjøre unntak fra reglene i denne paragrafen for verdipapirforetak og livsforsikringsselskaper.»»
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2002-06-11:
På vegne av Fremskrittspartiet vil jeg fremsette følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning:§ 2-1 nytt åttende ledd bokstav a antas å burde lyde: «a) En person som nevnt i første ledd som har et arbeidsopphold utenfor riket av minst seks måneders sammenhengende varighet, er fritatt for skatt på lønnsinntekt ved arbeid utført utenfor riket under arbeidsoppholdet der i fall lønnsinntekten beskattes der. Dersom lønnsinntekt ved arbeid utført utenfor riket ikke blir skattlagt på grunn av lovgivningen eller administrativ praksis der, er lønnsinntekten fritatt for skatt dersom arbeidsoppholdet utenfor riket er av minst 12 måneders sammenhengende varighet.» § 6-32 nytt fjerde ledd annet punktum antas å burde lyde: «For skattyter som omfattes av § 2-1 åttende ledd bokstav a, avkortes nedre og øvre grense for minstefradraget etter det antall hele eller påbegynte måneder av inntektsåret skattyteren har oppholdt seg i riket.» § 15-4 åttende ledd annet punktum antas å burde lyde: «For skattyter som omfattes av § 2-1 åttende ledd bokstav a, reduseres personfradraget slik at det gis personfradrag svarende til det antall hele eller påbegynte måneder skattyteren har oppholdt seg i riket.»»
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2002-06-11:
På vegne av Fremskrittspartiet vil jeg fremsette følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning:§ 2-23 fjerde ledd annet punktum antas å burde lyde: «Tilsvarende gjelder beslutning om stiftelsens stemmegivning på morselskapets generalforsamling, dersom denne skal treffe beslutning om salg av aksjer i den omdannede sparebanken.»»
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2002-06-11:
På vegne av Fremskrittspartiet vil jeg fremsette følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning:§ 12 nr. 3 antas å burde lyde:«Akkreditering og evaluering skal skje på grunnlag av de standarder som legges til grunn ved tilsvarende utdanninger ved ledende institusjoner internasjonalt.»§ 12 ny nr. 4 antas å burde lyde:«Styret for organet gir innstilling til departementet om saksbehandlingsregler. Reglene godkjennes av departementet.»§ 13 nr. 4 skal lyde:«Organets vedtak etter § 48 kan påklages til en uavhengig ankenemnd oppnevnt av departementet. Departementet fastsetter forskrift om klageadgang.Alle evalueringer som foretas av organet er offentlige, og organet skal bidra til at disse gjøres kjent.»§ 13 nr. 5. skal lyde:«Organets ansvar og myndighet overfor private høyere utdanningsinstitusjoner hjemles i privathøyskoleloven.»§ 14 nr. 2 skal lyde:«Styret og styrets leder oppnevnes av Kongen og består av fem medlemmer og tre varamedlemmer, hvorav ett medlem og ett varamedlem skal være studenter.»§ 19. nr. 2 skal lyde:«Studentene skal ha minst 20 pst. og aldri mindre enn to av medlemmene i alle kollegiale organer som tildeles beslutningsmyndighet. Unntatt fra denne bestemmelsen er tilsettingsorgan etter § 30 nr. 1.»§ 46 nr. 6 skal lyde:«Myndighet gitt i § 46 nr. 1-2 skal trekkes tilbake av departementet dersom institusjonene ikke har tilfredsstillende interne systemer for kvalitetssikring, jf. § 2 nr. 8.»§ 50 nr. 6 annet punktum skal lyde:«Den enkelte institusjon kan søke departementet om å få benytte alternativ karakterskala i tillegg til hovedmodellen.»Ny § 54a skal lyde:«Departementet gir forskrift om lærerutdanningens innhold og struktur.»» Og på vegne av Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti vil jeg fremsette følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning:§ 44 antas å burde lyde:«Læringsmiljø 1. Styret har det overordnede ansvar for studentenes læringsmiljø. Styret skal, i samarbeid med studentsamskipnadene, legge forholdene til rette for et godt studiemiljø og arbeide for å bedre studentvelferden på lærestedet.2. Styret har ansvar for at læringsmiljøet på institusjonen, herunder det fysiske og psykiske arbeidsmiljø, er fullt forsvarlig ut fra en samlet vurdering av hensynet til studentenes helse, sikkerhet og velferd. Arbeidsmiljøloven med tilhørende forskrifter gjelder tilsvarende så langt den passer, med unntak av lovens kapittel VIII – XII B og kapittel XV.3. Ved institusjonen skal det være et læringsmiljøutvalg og ett eller flere verneombud som skal ivareta studentenes rettigheter etter bestemmelsene i nr. 1, 2 og arbeidsmiljøloven. Læringsmiljøutvalg og verneombud skal ha de samme rettigheter og plikter som gjelder for arbeidsmiljøutvalg og verneombud etter arbeidsmiljølovens kapittel VII.4. Institusjonens arbeid med læringsmiljøet skal dokumenteres og inngå som en del av institusjonens internkontrollsystemer etter arbeidsmiljølovens § 16 a med tilhørende forskrifter.5. Arbeidstilsynet er tilsynsorgan. Arbeidsmiljølovens kapittel XIII gjelder tilsvarende.6. Departementet kan fastsette forskrift.»»
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2002-06-11:
På vegne av Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti vil jeg fremsette følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning:§ 21-4 første ledd antas å burde lyde: «Ved behandling av krav om ytelser eller kontroll av ytelser etter denne loven har trygdeetaten rett til å innhente nødvendige opplysninger fra behandlingspersonell og andre som yter tjenester for trygdens regning. Det samme gjelder i forhold til arbeidsgiver, offentlig myndighet og privat pensjonsordning. Ved nødvendig kontroll av enkeltmottakere av ytelser etter denne loven har trygdeetaten rett til å innhente opplysninger fra finansinstitusjon for så vidt gjelder saldo på innskudd og lån, krediteringer på konto, samt nærmere angitte enkelttransaksjoner.»»
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2002-06-11:
På vegne av Fremskrittspartiet vil jeg fremsette følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning:§ 7 antas å burde lyde: «Den som tilvirker eller innfører tobakksvarer, plikter etter pålegg av Sosial- og helsedirektoratet å gi de opplysninger som er nødvendige for å forebygge helseskader som bruk av tobakk medfører, eller gjennomføre gjøremål etter loven.Sosial- og helsedirektoratet kan kreve at den som tilvirker eller innfører tobakksvarer, gir opplysninger om tobakksvarens innhold. Departementet kan gi forskrifter med nærmere bestemmelser om opplysningsplikten etter første punktum.Den som mottar opplysninger etter denne paragrafen, skal med de begrensninger som følger av hans gjøremål etter loven, iaktta taushet om drifts- og forretningsforhold som det vil være av konkurransemessig betydning å hemmeligholde av hensyn til den som opplysningen angår.»»
Petter Løvik (Høyre), 2002-06-11:
På vegner av Høgre og Kristeleg Folkeparti vil eg fremme følgjande forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikkeLagtingets anmerkning:§ 12-2 første ledd antas å burde lyde: «Verdipapirsentralen skal innen to år fra ikrafttredelsen av loven her omdannes til allmennaksjeselskap, jf. lov 13. juni 1997 nr. 45 om allmennaksjeselskaper.»»
Petter Løvik (Høyre), 2002-06-11:
På vegner av Høgre og Kristeleg Folkeparti vil eg fremme følgjande forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning:§ 21-4 nåværende tredje ledd antas å bli fjerde ledd og antas å burde lyde: «De som blir pålagt å gi opplysninger, erklæringer og uttalelser, plikter å gjøre dette uten ugrunnet opphold og uten hinder av taushetsplikt. Personer og institusjoner som kan pålegges å gi opplysninger, kan av eget tiltak og uten hinder av taushetsplikten informere trygdeetaten ved mistanke om uberettiget tilegnelse av trygdemidler. En institusjon eller person som i god tro har gitt trygdeetaten opplysninger med hjemmel i andre punktum, kan ikke trekkes til ansvar.»»
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2002-06-11:
Jeg vil fremsette et forslag på vegne av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet. Forslaget lyder: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning: 1.§ 3-1 annet og tredje ledd antas å burde utgå.F.o.m. § 4-1 t.o.m. § 5-1 antas å burde utgå.§ 5-2 annet, tredje og fjerde ledd antas å burde utgå.§§ 5-3 og 5-4 antas å burde utgå.§§ 11-1, 11-2 og 11-3 antas å burde utgå.2.§ 12-2 annet ledd og tredje ledd første og fjerde punktum samt fjerde og femte ledd antas å burde utgå.3.7. Lov om verdipapirfond – § 6-4 nytt fjerde ledd antas å burde utgå.» Jeg vil så fremsette et forslag på vegne av Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti. Forslaget lyder: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning: § 12-2 tredje ledd annet og tredje punktum antas å burde utgå.»
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2002-06-11:
På vegne av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet vil jeg fremsette følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning: 1. § 30 nr. 2 antas å burde utgå.2. § 44 a nytt punkt 1 antas å burde lyde: «Undervisningsspråket er til vanlig norsk.»Punkt 1, 2 og 3 forskyves tilsvarende.»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2002-04-11:
Beslutningen om opphugging av BV 202 ble bestemt av FLO/Land i desember 2002. Når vi nå ser omfanget som denne saken har fått, synes statsråden på grunnlag av det som i ettertid har skjedd med hensyn til den enorme etterspørselen etter denne type vogner, at dette er godt nok utført? Og hvis ikke: Hva vil statsråden gjøre for å bedre dette for ettertiden?