trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-11-26:
Jeg tror at det er et viktig tilleggsspørsmål som representanten Dåvøy stiller. Jeg tror at Dåvøy har helt rett i at hvis dette fører til at voldtektsmottakene som ligger i andrelinjetjenesten, blir avviklet med henvisning til overgrepsmottak i kommunehelsetjenesten, er det en uønsket utvikling i den forstand at den kompetansen som kreves i et voldtektsmottak, nok vil befinne seg på et enda høyere nivå enn det som er i et overgrepsmottak, for det er bl.a. spørsmål om å sikre bevis. Jeg skal ta med meg den problemstillingen tilbake og etterspørre en vurdering av om en satsing på overgrepsmottak i regi av kommunal legevakt fører til en utvikling i retning av at spesialisthelsetjenesten ikke fyller de oppgavene de bør fylle. Så får jeg komme tilbake med et nærmere svar på det spørsmålet til Dåvøy på et senere tidspunkt.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-11-26:
Jeg tror jeg bare viser til det svaret jeg gav i stad, og at jeg skal komme tilbake.
Inge Lønning (Høyre), 2008-11-26:
Før valgkampen i 2005 krevde Arbeiderpartiets helsepolitiske talsmann – han het tilfeldigvis Bjarne Håkon Hanssen – en dobling av antall legeårsverk i norske sykehjem, og han forlangte en nasjonal minstestandard. Det første Arbeiderpartiet gjorde etter at man overtok regjeringsmakten, var å glemme kravet om nasjonal minstestandard og senke ambisjonene til 50 pst. økning. Nå viser statistikken at i løpet av de tre første årene av regjeringsperioden har økningen vært 16 pst. Ambisjonsnivået er altså senket med 84 pst., fra 100 pst. til 16 pst. – og dette er rimelig enkel regning. Hva akter statsråden å gjøre det siste året for å komme i nærheten av det man lovet velgerne i 2005 når det gjelder en forsvarlig legedekning i norske sykehjem?
Inge Lønning (Høyre), 2008-11-26:
Jeg antar at helseministeren nå er uthvilt og klar for et comeback! Akuttmedisinen er blitt bedre og bedre i Norge, og vi redder stadig flere liv etter trafikkulykker, hjerteinfarkt og slagtilfeller. Men når blålysene er skrudd av, er det svært mange pasienter som blir glemt. På grunn av manglende rehabiliteringsopphold opplever bl.a. trafikkskadd ungdom at det er ren Lotto om de får plassering i en opptreningsinstitusjon for at de skal kunne mestre hverdagen. Therese på 26 år, som ble alvorlig skadd i en trafikkulykke, var blant de 50 pst. som ikke fikk noe opptreningstilbud. Hun havnet på et sykehjem sammen med sin bestemor på 96 år. Først etter årelang kamp fra foreldrenes side fikk hun et rehabiliteringsopphold i Danmark. I valgkampen i 2005 lovet daværende helsepolitisk talsmann Bjarne Håkon Hanssen at den neste store helsepolitiske satsing skulle være rehabilitering. I Soria Moria-erklæringen lover Regjeringen rehabilitering til alle som trenger det. Fasiten etter tre år er at det er kuttet i private opptreningsinstitusjoner med 53 700 behandlingsdøgn. Det er ikke satt av én krone i satsing på rehabiliteringsområdet. Friskvernklinikken i Asker gir et rehabiliteringstilbud til den gruppen som topper sykefraværs- og uførestatistikken, pasienter med muskel- og skjelettlidelser og lettere psykiske lidelser. Klinikken må redusere sitt tilbud istedenfor å øke det. Høyre har fremmet forslag om en opptrappingsplan for rehabilitering. Regjeringspartiene stemte imot. 40 pasientorganisasjoner har demonstrert mot Regjeringens løftebrudd på rehabiliteringsområdet. Mitt spørsmål er: Hva er begrunnelsen for at en regjering som har historiske muligheter både i kraft av sitt flertall og gjennom tidenes største statsbudsjett, ikke vil prioritere et rehabiliteringstilbud som vil være en god samfunnsmessig investering og gi mennesker en bedre hverdag?
Inge Lønning (Høyre), 2008-11-26:
Jeg takker for svaret. Problemet med oppbyggingen i offentlig regi er at rehabiliteringsplassene som regel blir tre–fire ganger dyrere, dvs. at man får en tredjedel eller en fjerdedel så mye igjen for pengene som man ville ha fått ved å bruke den etablerte kapasitet ved faglig gode institusjoner. Komiteen har gjennomført budsjetthøringer, og vi har hatt de fleste rehabiliteringsorganisasjonene inne. Det er ikke én av disse organisasjonene som har vært i stand til å finne spor i budsjettforslaget av det statsråden kaller en prioritering av rehabilitering. Jeg tror de ville sette pris på statsrådens veiledning når det gjelder å finne hvor i budsjettet det er spor av en slik prioritering. Til sist vil jeg advare statsråden mot å legge seg til den vane å svare på alle spørsmål ved å vise til april neste år. Det kan skape en betydelig fallhøyde, og det kan bli av de mindre heldige former for aprilspøk!
Inge Lønning (Høyre), 2008-11-26:
Mitt spørsmål til helse- og omsorgsministeren lyder slik: «Kan statsråden redegjøre for Statistisk sentralbyrås anslag over veksten i antall årsverk i pleie- og omsorgssektoren i forrige stortingsperiode, det vil si fra oktober/november 2001 til og med oktober/november 2005?»
Inge Lønning (Høyre), 2008-11-26:
Mitt spørsmål viste uttrykkelig til Statistisk sentralbyrås anslag. Statsråden behøver ikke å unnskylde seg for at det er det han holder seg til, for det var det jeg spurte om. Jeg spurte om statsråden kunne redegjøre for disse anslagene fra 2001 til og med utgangen av 2005. Det kunne statsråden åpenbart ikke, for han valgte å begynne i 2002 – av en eller annen merkelig grunn. Men den forrige stortingsperioden begynte jo ikke i 2002, så dette nærmer seg etter mitt skjønn talltriksing fra statsrådens side. Jeg har tabellen fra Statistisk sentralbyrå liggende foran meg på talerstolen, og den viser at hvis man inkluderer hele stortingsperioden, var økningen et sted mellom 3 000 og 4 000, altså nøyaktig det femdobbelte av det statsråden svarer. Nå kan man akseptere et visst mål av omtrentlighet, men er ikke det i overkant omtrentlig?
Inge Lønning (Høyre), 2008-11-26:
Bakgrunnen for mitt spørsmål kjenner statsråden utmerket godt. Det er nemlig et ordskifte vi hadde i NRKs Dagsnytt Atten-sending, hvor statsråden presenterte sin påstand om 600 nye årsverk i løpet av forrige stortingsperiode. Nå sier statsråden at han legger til grunn et regnestykke som følger kalenderåret. Men hvorfor har da den regjering, som han selv sitter i, regnet inn det siste halvåret av forrige regjeringstid i sitt regnestykke om 10 000 årsverk? Blir ikke det en smule inkonsekvent? Man regner på én måte når det gjelder forrige periode, og på en annen måte når det gjelder denne perioden.
Inge Lønning (Høyre), 2008-11-26:
Jeg tillater meg bare en ørliten merknad: Det gjør en viss forskjell når det gjelder kravet til sannferdighet! Så til spørsmål 14: «I Helse Sør-Øst henvises det flere pasienter til undersøkelse i private røntgeninstitutt enn det regionale helseforetaket faktisk betaler for. Som følge av dette har ventetiden for slike undersøkelser økt betydelig, og mange pasienter velger å betale undersøkelsene selv. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at de regionale helseforetakene har tilstrekkelig kapasitet i tilbudet av røntgentjenester, slik at pasientene kan få nødvendige undersøkelser i rimelig tid uten ekstra kostnader?»
Inge Lønning (Høyre), 2008-11-26:
Jeg takker statsråden for svaret og imøteser med forventning utfallet av den dialog han vil føre med de regionale helseforetakene. Jeg antar at Stortinget vil få kjennskap til det når det er gjennomført i midten av desember. Situasjonen i dag er jo den eiendommelige at mange som får en henvisning fra lege til røntgenundersøkelse, får til svar at fordi man kommer på et bestemt tidspunkt i kalenderåret, er kvoten for avtaler brukt opp. Det vil si at man må vente på ny ventetid inn i neste kalenderår. Det oppleves rimeligvis av pasienten som ganske absurd at det er datoen for når man oppsøker legen, som skal avgjøre hvor lang ventetid det er på nødvendige undersøkelser. Er ikke statsråden enig i det?
Inge Lønning (Høyre), 2008-11-26:
Situasjonen som en del pasienter opplever, er etter mitt skjønn ganske uakseptabel. Hvis man etter å ha besøkt sin fastlege får konstatert at det kan være mistanke om brystkreft, f.eks., har jeg stor forståelse for at en pasient finner det nokså meningsløst at man skal måtte vente i månedsvis for å få gjennomført en nødvendig røntgenundersøkelse. Det forekommer. Da er det grunn til å peke på at det som i slike tilfeller skjer, og som gir utslag på statistikken, er at stadig flere pasienter velge å betale hele undersøkelsen selv, dvs.: Som en konsekvens av at de regionale helseforetakene ikke følger opp sørge for-ansvaret sitt, får vi et klassedelt helsevesen hvor de som har råd til å betale, får gjennomført undersøkelsen, mens de som ikke har råd til å betale, må vente. Finner ikke statsråden dette uakseptabelt?
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-11-26:
Det er riktig at kommunene i disse dager signaliserer kutt i antall stillinger, bl.a. i eldreomsorgen, og de ser for seg langt lavere skatteinntekter enn det som Regjeringen har lagt opp til i sitt budsjett. De eldre trenger i dag langt flere sykehjemsplasser enn de 1 000 plassene Regjeringen vil gi stimuleringstilskudd til neste år. Derfor foreslo Kristelig Folkeparti i sitt alternative budsjett 3 000 sykehjemsplasser neste år. Jeg ser med bekymring på en situasjon i landets kommuner der man ser ut til å måtte kutte i viktige velferdsgoder. Helseministeren sier som svar til representanten Nesvik at situasjonen er forskjellig i de ulike kommuner, og at Regjeringen skal følge med, men det gir jo ingen forutsigbarhet, og det tar tid å bygge sykehjemsplasser. Så mitt spørsmål er om helseministeren vil bidra til at Regjeringen garanterer for skatteinntektene i budsjettforslaget som de selv har lagt fram, slik Kristelig Folkeparti har tatt til orde for.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-11-26:
Jeg har også et lite forslag som kan løses hvis helseministeren tar initiativ. Forleden fikk vi bekreftet at for mange ruspasienter her i Oslo er rehabilitering og ettervern noe de ser lite eller ingenting til. Er de så heldige å få en avrusningsplass her i Helse Sør-Øst-området, er det ingen automatikk i at de får en rehabiliteringsplass etterpå, og mange settes på venteliste. Der går ventetiden opp, og vi vet at den i dag er 65 dager i gjennomsnitt i Helse Sør-Øst. Hva skal disse ruspasientene da gjøre? Flere ganger har Kristelig Folkeparti foreslått at rettighetspasienter innen rus bør få rett til en plass umiddelbart etter avrusning, i påvente av videre behandling. Der ville de kanskje også kunne få en del behandling. Og det er jo ledig kapasitet, ikke minst i de ideelle rusinstitusjonene her i dette området. Hvorfor kan ikke helseministeren ta et slikt grep og rett og slett pålegge helseforetakene å gi ruspasienter en ledig plass, framfor at de står på venteliste og kanskje faller utpå igjen?
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-11-26:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «Akershus universitetssykehus, Ahus, skal avvikle sin praksis med å ta imot overgrepsofre da dette anses å være et kommunalt ansvar. Helsesjefen i Lørenskog har på vegne av romerikskommunene framforhandlet en avtale med Oslo kommunale legevakt om å overta denne oppgaven, mot en årlig betaling på 4 kr pr. innbygger og 20 000 kr pr. aktuelle tilfelle fra kommunen. Mener statsråden at et overgrepsmottak er å anse som en kommunal helsetjeneste, gitt de krav til kompetanse som statens veileder for overgrepsmottak setter?»
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-11-26:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg er selvfølgelig enig i at det er veldig positivt at kommuner finner å kunne jobbe interkommunalt sammen om viktige områder også. Dette er et utrolig viktig område som vi alle har sett at det bør gjøres mer på. I dag finnes det voldtektsmottak på ulike måter. I noen kommuner er det interkommunalt – som det som har vokst fram her i Oslo nå, eller i denne regionen – men det er også en del voldtektsmottak som ligger i andrelinjetjenesten. Spørsmålet mitt blir da: Var det meningen, da denne veilederen kom, at denne veilederen skulle føre til at man kutter voldtektsmottak i andrelinjetjenesten? Og så sitter man kanskje igjen med en oppgave som kommunene nå skal prøve å løse, der mange føler at de rett og slett ikke har – og de har faktisk ikke – nok kompetanse til dette. Jeg er litt usikker på om jeg tolker veilederen riktig, og om andre tolker den riktig.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-11-26:
Jeg er veldig positiv til at helseministeren vil undersøke dette nærmere. Det er en annen prinsipiell sak som også ligger i mitt spørsmål, og det er dette med det første viktige mottaket av en pasient som har vært utsatt for voldtekt. Det stod i alle fall å lese i Dagens Medisin at Legeforeningen har sagt at undersøkelser av voldtektsofre, med ansvar for bevissikring og en eventuell opptreden som sakkyndig i retten, ikke uten videre kan anses som en ordinær oppgave for f.eks. allmennlegen, altså førstelinjetjenesten. Jeg tror at det er mange allmennleger der ute som er usikre på om de nå faktisk sitter med alt dette ansvaret i fanget, for veilederen krever utrolig mye kompetanse. Jeg har selv lest den, og den krever ganske mye av dem som tar imot kvinnene. Det er flott hvis helseministeren vil se på dette, og en evaluering er selvfølgelig også viktig.
Gunvald Ludvigsen (Venstre), 2008-11-26:
Regjeringa har hatt ganske høg sigarføring og sagt at kommuneøkonomien og eldreomsorga skal skine. Det har skapt skyhøge forventningar hos lokalpolitikarar og ikkje minst i befolkninga. Kvardagen ute i kommunane skin lite for tida. I alle aviser vi les kvar dag, er det kutt og nedskjeringar som er melodien. Mitt spørsmål til statsråden er: Ser ikkje statsråden at det skaper problem når det ikkje i det heile er samsvar mellom det biletet Regjeringa teiknar, og den faktiske kvardagen som kommunepolitikarane opplever?
Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2008-11-26:
Jeg er opptatt av dagens situasjon ute i Kommune-Norge. Dagens situasjon tilsier at det er planlagt veldig mange kutt i året som kommer. Når statsråden sier at han er klar over de store manglene som allerede er der, er det grunn til alvorlig bekymring. Så vil jeg tilbake til sykehjemsplassene og byggingen av omsorgsboliger som ble nevnt. Fremskrittspartiet har også lagt inn 3 000 nye sykehjemsplasser og omsorgsboliger i neste års budsjett, tre ganger så mange som Regjeringen. I løpet av en periode på tre måneder i sommer kom det 2 800 søknader fra kommunene, fra alle fylkene i landet, om å få mulighet til å bygge med tilskudd. Da kan det ikke være bra nok at Regjeringen svarer: Ja, tusen av dere skal få et ja. Vi vet ikke hvor mange søknader som er inne nå, men det er kanskje doblet igjen. Ser ikke statsråden at det allerede nå er på tide å justere tallet opp og sørge for å få hjulene i gang og bygge, slik at kommunene kan tilby innbyggerne det de mener er riktig, og eldre og pleietrengende kan få et ordentlig botilbud?
Jan Petersen (Høyre), 2008-11-26:
Mitt spørsmål går til forsvarsministeren. Et moderne forsvar er helt avhengig av en sterk IKT-sektor. Stortinget har drøftet dette mange ganger og har vært veldig tydelig. Stortinget ønsker et samlet miljø for IKT-sektoren. Det medfører også ledelse. Dette miljøet er lagt til Jørstadmoen, og ledelsen er definert veldig tydelig i den instruksen som er gitt til lederen. De skal stå for en helhetlig styring og ledelse av Forsvarets informasjonsinfrastruktur, og de skal stå for en helhetlig utvikling av Forsvarets informasjonsinfrastruktur. Dette ble bekreftet av Stortinget i juni i år ved behandlingen av langtidsprogrammet. Finlesing av budsjettet, og ikke minst det man leser i diverse avisoppslag, tyder på at statsråden arbeider med planer som er i strid med Stortingets klare oppfatning, ved at det bygges opp parallelle strukturer til det jeg viste til, i Oslo. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvorfor arbeider statsråden med planer som er i strid med Stortingets klart uttrykte vilje?
Jan Petersen (Høyre), 2008-11-26:
Det er helt åpenbart at statsråden ikke forholder seg til Stortingets ønske. Det er også tydelig at ledelsen av virksomheten skulle ligge på Jørstadmoen, ifølge denne ideen om en samlet ledelse. Når Stortinget bruker ordet «samlet», mener Stortinget samlet. Da er mitt spørsmål: Hva tror statsråden at Stortinget har ment når man har brukt ordet «samlet».
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-26:
Det arbeides ikke med noe annet enn det som er sagt, både i langtidsplanen og det det er orientert om i St.prp. nr. 1, nemlig at vi skal samle all IKT-virksomhet i Forsvaret under én sjef, INI, som ikke er opprettet ennå, men som kommer til å bli opprettet. Det har vært slik at det kompetansesenteret som det vises til, på Jørstadmoen, ble opprettet i forbindelse med St.prp. nr. 42 for 2003–2004. Det har vært en veldig stor suksess, for det står for en viktig del av den IKT-virksomheten som hører til den operative virksomheten i Forsvaret – infrastruktur og samband i forbindelse med det som er viktig for forsvarsgrenene. Men det dreier seg ikke om all IKT-virksomhet i Forsvaret. Det dreier seg om det som hører til det operative. Alt som går på det administrative, de vanlige administrative systemene som vi alle bruker til daglig, som mail-systemer – all den infrastrukturen – hører inn under FLO. Av de stillingene som nå blir lagt under en ny sjef, INI, som vil bli ca. 1 200–1 300 stillinger, hører 285 til FK KKIS-miljøet på Jørstadmoen og skal fremdeles gjøre det. Det skal ikke tas en eneste stilling fra Jørstadmoen. Jørstadmoen og det miljøet skal opprettholdes. Det skal virke som det gjør. Det har også noen satellitter rundt om i Norge, som det fremdeles skal ha. Tvert imot er det slik at i dag rapporterer dette miljøet inn til sjef Fellesstab i Forsvarsstaben. Nå vil det bli rapportert til en sjef, INI, som skal være overordnet all IKT-virksomhet i Forsvaret.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-26:
Jeg kan jo bare vise til hva som står i merknaden som ble skrevet i innstillingen til St.prp. nr. 42 for 2003–2004, hvor det står: «Komiteen har merket seg at det foreslås opprettet et kompetansesenter for Forsvarets kommandokontroll- og informasjonssystemer.» Det er de systemene som dreier seg om den operative virksomheten i Forsvaret. Det dreier seg ikke om administrative systemer, økonomisystemer og den type virksomhet – alt det som har ligget under FLO IKT i disse årene. Det som nå skal skje, er at ingenting skal tas fra Jørstadmoen. De skal ha sitt fagområde, som er svært viktig for at fly, fregatter og stridsvogner skal kunne snakke sammen. Men her skal alt underordnes én sjef, i stedet for at det, som i dag, rapporteres til en sjef Fellesstab. Det blir ingen endring, verken i kompetansemiljø, stillinger på Jørstadmoen eller nivået som denne organisasjonen er på.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-26:
Jeg har oversikt over de flyttinger som det ble snakket om, og de endringer i organisasjonen som gjøres. Men det er ingen flyttinger som foregår som Stortinget ikke er orientert om. Befalsskolen ble ikke flyttet før langtidsplanen ble vedtatt. Befalsskolen ble endret i sin form, fordi veldig mye av virksomheten gikk på å operere på et seilskip istedenfor å være lokalisert på land, som den var tidligere. Når det gjelder det kompetansemiljøet som er på Jørstadmoen, og den delen av IT-miljøet, utgjør det i underkant av 300 stillinger av de totalt 1 200–1 300 som vil komme inn under en sjef INI. Det ligger helt klart spesifikt i det som ble opprettet i 2003–2004, hvilken del av IKT-virksomheten det gjelder. Det er en stor og viktig del for den operative delen av Forsvaret, noe som vi overhodet verken kan unnvære eller unnlate å bygge på og styrke. Det er helt spesifikt hva det er.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-26:
Det har ikke vært en samling av alle typer av IKT-virksomhet i Forsvaret, men det har vært en samling av et kompetansemiljø innenfor den operative del av Forsvaret. Det har vært på Jørstadmoen. Det skal være på Jørstadmoen. Dette miljøet har rapportert til sjef Fellesstab i Forsvarsstaben i Oslo. Det skal nå rapportere til sjef INI, som skal ha hele IKT-virksomheten i Forsvaret, også den som hører til de administrative systemene, bl.a. drift i FLO. IKT-virksomheten i Forsvaret er fordelt over hele landet. Den kan ikke være bare på ett sted. For eksempel er driftsmiljøet helt avhengig av at den er lokalisert alle steder hvor Forsvaret har en base.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-26:
Selvsagt skal Stortinget stole på at forsvarsministeren følger opp Stortingets vedtak. Det ser jeg som selvsagt, og det skal jeg sette min ære i å gjøre. Her er det altså snakk om et miljø som er svært viktig, og som har et viktig kompetansemiljø for den operative delen av Forsvaret. Men det dreier seg ikke om alle arbeidsplasser. Man kan jo bare se på tallet, så ser man det. FK KKIS, altså miljøet på Jørstadmoen, som vi selv i vår langtidsplan har gått inn for å videreføre, består totalt sett av 285 stillinger. De aller fleste er på Jørstadmoen, men noen er også i andre deler av landet, fordi det er helt nødvendig å ha den type stillinger der. I tillegg har f.eks. FLO mange hundre driftsstillinger. Totalt skal det inn i den nye organisasjonen ca. 1 200–1 300 mennesker. Antallet stillinger på Jørstadmoen skal ikke reduseres, for vi trenger nettopp en styrking og en rendyrking av det miljøet som er så avgjørende for Forsvarets operative virksomhet.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-26:
Jeg la merke til at representanten brukte ordene «sterk følelse». «Sterk følelse» er ikke det samme som å vite eller ikke vite at man har en historie generelt om å flytte fra distriktet eller fra andre deler av landet og inn til Oslo. Jeg har tvert imot prøvd å stå for det motsatte. Men jeg kan altså ikke dele opp et kompetansemiljø mer enn det er delt opp i dag. Det er viktig at vi også innenfor dette området får samlet miljøene. Det betyr ikke at vi endrer miljøet på Jørstadmoen. FK KKIS har i dag 285 stillinger fordelt mest på Jørstadmoen, men også på andre deler av landet. Det skal de fortsatt ha. Ikke én av de stillingene skal flyttes til Oslo.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-26:
I moderniseringen av Forsvaret prioriterer Regjeringen effektivisering internt i Forsvaret der det er mulig og hensiktsmessig, fremfor å sette deler av Forsvarets virksomhet ut til eksterne aktører. For FLO som produksjonsvirksomhet er det imidlertid kostnadseffektivt og styringsmessig rasjonelt å ha produksjonskapasitet både i form av egen arbeidskraft og gjennom en mindre bruk av eksterne leverandører. Dette gir fleksibilitet til raskt å tilpasse kapasitet og dermed også kostnader i samsvar med oppdukkende endringer i Forsvarets behov. Å sette oppdrag ut til eksterne aktører skal kun gjøres der dette er formålstjenlig, f.eks. der hvor egen kapasitet ikke strekker til på grunn av høy belastning eller svært spesialiserte arbeidsområder. Hæren hadde i 2007 et omfattende behov for vedlikeholdstjenester på grunn av den planlagte oppbemanningen og økte oppgaver i forbindelse med operasjoner i utlandet. Dette medførte behov for en økt andel av timeverk levert fra eksterne leverandører. Andelen timeverk levert av eksterne økte derfor fra 4 pst. til 8 pst. fra 2006 til 2007. På tross av denne økningen utgjør altså leveranser fra eksterne en forholdsvis liten del av det totale vedlikeholdsarbeidet som foregår i Hæren. Å benytte den kapasiteten som ligger i egen organisasjon, er nødvendig for å drive en mest mulig kostnadseffektiv virksomhet og derigjennom bidra til å frigjøre ressurser til andre prioriterte områder. Dette gir også fleksibilitet knyttet til langsiktig utvikling og interneffektivisering av vedlikeholdsvirksomheten. I denne sammenheng er optimal utnyttelse av egne ansatte nødvendig.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-26:
Det er helt klart at der hvor Forsvaret har egen kapasitet, skal vi overhodet ikke leie inn eksternkapasitet. Når man leier inn eksternkapasitet, skal det kun være for å ta toppene – toppbelastningen – eller i de tilfeller hvor man ikke har den kapasiteten selv. Dersom det er mer kostnadseffektivt på lang sikt å ansette flere, har Forsvaret også anledning til å gjøre det. Men dette er jo hele tiden en avveining av hva som vil være den jevne belastningen over tid, for vi ønsker jo heller ikke å sitte med en overkapasitet. Men jeg er helt enig med representanten Bredvold i at der hvor vi har kapasitet selv, der skal Forsvaret også gjøre jobben.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-26:
Jeg kan ikke svare i detalj på hvordan alle delinnkjøp blir gjort i Forsvaret. Jeg vet at Forsvaret selvfølgelig også har sine egne lagre. Men jeg kan forsikre om at vi har veldig høy fokus på at FLO og verkstedene skal levere så optimalt og så billig som mulig.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-11-26:
Til tross for det statsråden har sagt i dag, mener jeg at dette kan være et eksempel, et stygt eksempel, på at Forsvarets ledelse tar seg til rette på tross av stortingsvedtak, eller foretar f.eks. flyttinger uten å ha et stortingsvedtak i ryggen. Jeg er redd dette som er avdekket, kan utløse flere lignende eksempler i tiden som kommer. Jeg bør ikke gå lenger enn til mitt eget fylke, hvor Befalsskolen for Sjøforsvaret stille og rolig forsvant fra Horten for en god tid tilbake. Vedtaket om flytting ble fattet i forbindelse med langtidsproposisjonen i juni i år. Da var skolen allerede forsvunnet til Bergen, nesten i nattens mulm og mørke. Mitt spørsmål til statsråden er da: Gjøres dette med statsrådens vitende og vilje? Er dette vanlig praksis, eller har hun ikke oversikt over hva forsvarsledelsen driver med?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-11-26:
Et enstemmig storting har i to langtidsplaner vedtatt å samle Forsvarets IKT-miljøer på Jørstadmoen. Forsvarsministeren sier nå at ingenting flyttes. Nei, men det brytes opp, forsvarsminister. Mitt spørsmål er følgende: Er forsvarsministeren uenig i at ledelsen av INI-funksjonene har skjedd fra Jørstadmoen fra høsten 2004? Eventuelt hva slags dokumentasjon foreligger som viser at disse funksjonene har vært lokalisert andre steder?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-11-26:
Forsvarskomiteen sier i forbindelse med langtidsplanen: «Komiteen er opptatt av at man på denne måten i størst mulig grad samler IKT-ressursene i Forsvaret.» Man viser til Jørstadmoen. Videre heter det i instruks for sjefen for Forsvarets kompetansesenter for kommando-, kontroll- og informasjonssystemer: «Sjefen er forsvarssjefens rådgiver innen Forsvarets informasjonsinfrastruktur og er på vegne av forsvarssjefen utøvende myndighet innen sitt ansvarsområde.» Det handler i grunnen ikke om hvorvidt man skal ta noe fra Jørstadmoen. Det handler om hvorvidt man på andre områder nå bygger opp aktiviteter, slik at man i neste runde, når noen kommer med en omkamp, plukker Jørstadmoen. Jeg skulle gjerne sette ord på min uro. Jeg skal ikke snakke på vegne av andre. Vi som kjenner Stortinget, vet at forsvarssjefen er en meget intelligent og pågående forsvarssjef, men han har også en betydelig evne til omkamper. Vi vil gjerne vite at det er forsvarsministeren som styrer dette, og ikke forsvarssjefen. Vi vil gjerne vite at det ikke er forsvarssjefens evne til omkamper, på intelligent og lojalt vis, som i praksis undergraver Stortingets vedtak. Vi vil vite at forsvarsministeren følger opp Stortingets vedtak, slik at vi kan stole på at Jørstadmoen blir det kraftsenteret som det er ment å være.
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-11-26:
Jeg hører forsvarsministeren til stadighet kommer tilbake til antallet stillinger på Jørstadmoen. Det er i virkeligheten ikke det dette handler om. Det det handler om, er den historie som vi nå har sett når det gjelder Jørstadmoen, og hva som åpenbart har vært de sterke interesser i Forsvaret for å flytte virksomhet tilbake til Oslo. Det handler om den tillit man har til de politiske prosessene, at de henger sammen med det som Forsvaret i virkeligheten gjennomfører. Vi har sittet med en sterk følelse av at forsvarssjefen har hatt ønsker om nye omkamper om Jørstadmoen, og vi har sett tilløp til det. Når vi da ved første korsvei, nemlig i forbindelse med budsjettet, etter behandlingen av denne saken i juni ser at det dukker opp en sak hvor det er en åpenbar forskjellig forståelse av innholdet, er ikke det særlig tillitskapende. Kan vi vente nye omkamper om Jørstadmoen?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-11-26:
Vår tids største utfordring er global oppvarming, så mitt spørsmål går til olje- og energiministeren. Siden den rød-grønne regjeringen tiltrådte, har vi hatt tre olje- og energiministre. De nye ministerne har skrinlagt forgjengernes prosjekter. Den siste skrinleggingen var energimeldingen. Resultatet av skrinlegging og statsrådsskifte er en total stillstand i utvikling og utbygging av fornybar energi i Norge. Statsbudsjettet for 2009 endrer ikke på dette bildet. Norge har pr. i dag Europas dårligste rammebetingelser for utbygging av fornybar energi. Investorene rømmer landet. De investerer i Sverige, Danmark, Storbritannia og Tyskland, bare for å nevne noen land. Spørsmålet vi må stille oss, er: Hvorfor gjør de dette? De gjør det vel, som de sier selv, fordi de finner det mer lønnsomt å investere i disse landene. Senest i går snakket jeg med en stor industrileder som vurderer å satse stort i Storbritannia. Enovas storsatsing fra Regjeringens side endrer heller ikke på dette bildet. Men så er det slik at verden trenger mer energi, og den må være fornybar. Dessverre er ikke Norge med på å dra dette lasset. Tidligere statsminister Gro Harlem Brundtland sa at det er typisk norsk å være god. Nå tror jeg vi kan skrive det om og si at det er typisk norsk å stå helt i ro. Til tross for dette har Regjeringen et mål om at Norge skal være ledende innenfor utvikling av miljøvennlig energi. Mitt spørsmål blir så enkelt: Mener statsråden at Norge er ledende når det gjelder utvikling og utbygging av fornybar energi i Norge?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-11-26:
Statsråden snakker om Enova som Regjeringens viktigste redskap. Men det hjelper ikke med viktige redskap når det ikke fører til utbygging. Hvis vi ser på NVEs liste over konsesjoner på vindkraft, er det like mange som har fått konsesjon, og som ikke starter å bygge, som det er som har fått konsesjon, og som starter å bygge. Det bør være tankevekkende med vårt vindkart! For vi kan være Europas fornybare batteri i Norge, med våre fornybare ressurser. Men vi er altså en sinke når det gjelder utbygging på fornybarområdet. Finanskrisen som vi nå står oppe i med begge beina, åpner for nye muligheter for å investere på fornybar energi. Spørsmålet er om vi vil bruke denne muligheten som nå åpner seg. Mitt spørsmål til statsråden blir: Hva vil han gjøre det kommende året for å sette fart på utbyggingen av vindkraft, bølgekraft, småkraft, saltkraft og solenergi i Norge?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-11-26:
Jeg er ikke helt sikker på om det er særlig relevant om et gasskraftverk står i 2008 eller i 2009, siden renseanlegget først er på plass i 2011–2012. Men hvis vi skal få på plass et CO2-fangst- og lagringssystem, tror jeg det må være politisk vilje til det, at det kanskje er en av de viktigste drivkreftene. Skal vi også få til teknologiutvikling i selskapene, må det være et marked der, og det er det politiske vedtak som må være med på å skape. Mitt spørsmål til statsråden blir: Hvordan vil Regjeringen følge opp sine politiske målsettinger, politisk uttalte enkeltutsagn og holde det den har lovet, at det skal bli et fullskala renseanlegg på Kårstø så raskt som det lar seg gjøre?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-11-26:
«Hvert år distribuerer Telenor ca. 6,8 millioner telefonkataloger til norske husstander og bedrifter. En undersøkelse fra Norsk Respons viser at bare én av fire brukte telefonkatalogen sist de trengte å finne et telefonnummer. Statsråden har på TV 2 lovet å speilvende ordningen, slik at bare de som ønsker telefonkatalogen, skal få den. Hvilke tiltak har statsråden iverksatt for å sikre at bare de som ønsker telefonkatalogen, får den i 2009?»
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-11-26:
Jeg takker for svaret. Som statsråden selv var inne på, har det skjedd en utvikling fra 2004 til 2007 og 2008 når det gjelder nedgang i antall personer som ønsker å motta telefonkatalogen i trykt form. I brevet som ble sendt fra departementet i mars 2007, heter det at det skal lages en evalueringsordning for å føre tilsyn med den forbedrede reservasjonsordningen som det legges opp til. Denne evalueringsordningen skulle starte første halvår i 2008, stod det i brevet. Mitt spørsmål er da: Hva har man kommet fram til med denne evalueringsordningen, og hvilke konsekvenser vil det få for distribusjon av katalogen i 2009?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-11-26:
Jeg er helt enig med statsråden i at de som ønsker å få katalogen, skal få den, og de som ikke ønsker den, skal ha mulighet for å reservere seg. Det er ulike grunner til at man velger å ha en katalog i trykt form og ikke bruke Internett. Men mitt spørsmål gjaldt den evalueringsordningen som departementet har bedt Telenor sette i verk for å se på de endringene som ble lagt inn i reservasjonsordningen. Er det slik å forstå at denne ikke er satt i gang, eller at det ikke foreligger noe resultat av denne evalueringsordningen foreløpig?
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Jeg kunne svart veldig enkelt på det og sagt ja. Men for å utdype det noe vil jeg først starte med den faktiske situasjonen. Vi har en stor debatt i Europa, og EU har satt seg et mål om at andelen fornybar energi skal være 20 pst. i 2020. Det betyr en 80 pst. fossil andel. Norge har i dag en fossil andel på 40 pst. og en fornybar andel på 60 pst. Norge er det ledende landet i Europa på fornybar energi, men det er ikke nok. Jeg er helt enig med representanten i at vi må videre for å løse klimautfordringene. Én av løsningene er å bygge ut mer fornybar energi. Derfor bruker vi mer penger på Enova enn noen gang tidligere – mye mer penger på Enova enn det f.eks. den forrige regjering gjorde. I år har Enova bortimot 2 milliarder kr til disposisjon, og det legges opp til å tilføre nye 1,4 milliarder kr til Enova neste år. Enova er Regjeringas viktigste virkemiddel for å få ny energi opp og fram. For å ta noen eksempler: Når det gjelder varme, som er et betydelig område innenfor fornybarsatsinga, har altså investeringene, som er initiert gjennom Enova-systemet, snart passert 8 milliarder kr i løpet av de siste årene. Så det satses mye. Det bygges mye for å få fornybar varme fram til husholdningene i Norge. Når det gjelder vind, har det i år vært flere søknader til Enova. Enova har bortimot 1 milliard kr til disposisjon for å bygge ut vind. Jeg er i gang med å lage et regelverk for offshore vind, som jeg mener er det nye, store, hvor vi virkelig kan ta det store skrittet for å få en ny, stor fornybar energikilde på plass. For øvrig tror jeg det er bra at norske selskaper engasjerer seg i utvikling av fornybar energi i andre land.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Det konkrete svaret på spørsmålet er å bruke penger på Enova. Det er det selskapet, den institusjonen, vi bruker for å få de nye prosjektene opp å stå. Jeg brukte et eksempel som tydeligvis ikke nådde fram til representanten Holten Hjemdal når det gjelder hva som skjer på varme, som er en formidabel satsing og endring. Når det gjelder vind, har vi gjort endringer. Det er helt korrekt, som representanten sier, at det har vært få vindprosjekter som har kommet opp å stå. Nettopp derfor ble taket på støtten i prosent av investeringsbudsjettet til vindkraftselskapene endret nå i år. Enova har vært ute i markedet og snakket med selskapene, og har fått informasjon om hva som må til for å få investeringsstøtten mer relevant for å få prosjektene opp å stå. Begrensninga på 25 pst. er tatt bort. Det betyr at de søknadene som nå blir vurdert av Enova, blir vurdert etter andre kriterier enn det som har vært gjort tidligere. Vi skal få til mer på vind, men vi må heller ikke glemme det som skjer på småkraft, og det som skjer på varme.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Når det gjelder forhandlingene med Sverige om grønne sertifikater, ber jeg om forståelse for at vi fører de forhandlingene med Sverige nå, med sikte på å få fram gode løsninger. Vi har sagt i de forhandlingene som så langt er ført, at etter at EUs fornybardirektiv er på plass, skal vi få på plass et rammeverk for det norsk-svenske samarbeidet. Målet er å ha det på plass i oktober 2009, og det jobber vi etter. Vi var seinest i kontakt og hadde møte med svenske myndigheter for kort tid tilbake om det. Jeg tror at vi skal få på plass et grønt sertifikatmarked, men vi snakker om å integrere to energimarkeder som er ganske ulike i sin form, så det er ikke noe «quick fix» for dette – det er en krevende prosess som skal gås. Når det så gjelder ulike støttesystemer som er krevende for industrien å forholde seg til, mener jeg at nettopp det er en veldig god grunn til nå å satse på investeringsstøtte, som vi har gjort de siste årene. Det er forutsigbart, og det gir muligheter til å tilpasse(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Punkt 1: De rammevilkårene som nå gis til fornybarbransjen i Norge, er mye bedre enn hva de var da denne regjeringa tok over. Det bevilges mye mer penger til støtte til fornybarprosjekter. Vi ser også at vi særlig på varmesida får opp prosjekter i en helt annen størrelsesorden enn tidligere. Punkt 2: Jeg er litt overrasket over representanten Kristiansens bagatellisering av det at vi faktisk satser på fornybarprosjekter, f.eks. på den andre sida av grensa mellom Norge og England. Jeg mener at det å ha et selskap som f.eks. Statkraft, som er Europas største på fornybar energi, gir både en mulighet og et ansvar for å være i det europeiske markedet og utnytte og utvikle den fornybare energien. Storbritannia har en fornybarandel på 2 pst., så det at det iverksettes vindkraftprosjekter også på engelsk side av Nordsjøen, er veldig bra med hensyn til å nå de klimamålene vi har satt oss.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Jeg har stor forståelse for miljøbevegelsens utålmodighet. Jeg har ingen forståelse for representanter for den forrige regjeringa som står her og framhever satsinga som da ble gjort. Eksemplet med grønne sertifikater ble trukket fram. Jeg må innrømme at da denne regjeringa inntok regjeringskontorene, lå det ikke et opplegg der for grønne sertifikater. Det er noe som det fortsatt er blitt forhandlet om. Det var ingen avtale på plass om grønne sertifikater som gjør at vi har gått bort fra noe som har vært gjort av andre. Det som har skjedd siden, er en satsing på bruk av penger på fornybar energi. En kan gjerne snakke om meldinger og antall sider som Stortinget får levert. Min mening er at det som trengs, er penger til støtte til prosjekter. Det gis det mye mer av nå enn før.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Det er forutsigbare rammevilkår for utbygging av fornybar energiproduksjon i Norge. Vi har et støttesystem gjennom Enova. Det er helt korrekt at det er svaret på veldig mange av spørsmålene som blir stilt her. Det er fordi Regjeringa har valgt å kanalisere betydelige pengesummer inn til Enova, som ut fra en faglig vurdering skal bruke pengene der hvor de gir størst avkastning for å få ny energi opp og fram. Jeg kan vanskelig se at det er en kritikkverdig prioritering. Så nye prosjekter er ønsket velkommen, vi ser at de kommer. Så er det helt korrekt, som representanten Lånke og andre har tatt opp, at av de ulike sektorene som vi utvikler fornybarsatsing på i Norge, har det gått seinest på vind. Det er helt åpenbart. Mange vindkraftprosjekter er kostbare. Vi ser at det har vært lettere å realisere f.eks. varmeprosjekter og småkraftprosjekter, og vi ser at andre land med en betydelig lavere fornybarandel enn Norge har gått lenger i å gi eksplisitt støtte til vindkraftprosjekter. Men igjen, i forhold til de målene vi har på klimasiden, kan jeg vanskelig se at det(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Naturkraft har en konsesjon på å drive kraftverket, så beslutninga om å drive det eller ikke er en kommersiell beslutning som tas av eieren. Når det gjelder hvorvidt en skal gå inn og bygge renseanlegg, er det riktig som representanten Kvassheim sier, at det er klart definert i Soria Moria-erklæringa at en ønsker – og vi vil – rense utslipp fra Kårstø. Så har den situasjonen dukket opp at det, som representanten Kvassheim korrekt påpeker, i praksis står stille på Kårstø nå. Derfor har jeg kommunisert til Stortinget, gjennom St.prp. nr. 1 for 2008–2009 fra Olje- og energidepartementet, om at vi må ta en vurdering ut fra den driftsmessige situasjonen på Kårstø når endelig investeringsbeslutning om rensing skal tas. Jeg mener vi skal rense utslipp på Kårstø. Hvis det ikke er utslipp å rense, har vi en utfordring i den forbindelse.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Det siste har jeg bedt Gassco se på, så vi jobber med ulike scenarioer knyttet til rensing av de store punktutslippene, bl.a. på Kårstø. Vi har mange store punktutslipp i Norge som fortjener oppmerksomhet, og som med fordel kunne vært renset. Når det gjelder beskrivelsen av situasjonen på Kårstø og kraftverket nå, er ikke det en annen enn den som jeg har beskrevet til Stortinget i St.prp. nr. 1, hvor jeg sier at en må gjøre en vurdering ut ifra den driftsmessige situasjonen på Kårstø. Det mener jeg er en ansvarlig og god posisjon å ha når vi skal ta en endelig investeringsbeslutning knyttet til det prosjektet i løpet av 2009.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Jeg syns jo begrepet «tviholder» på løsninger som ikke har livets rett, eller hva representanten Solvik-Olsen brukte, er ganske på sida av det som er kommunisert fra meg til Stortinget. Som jeg sa til representanten Kvassheim: Jeg har sagt at vi skal ta en vurdering for å se på den driftsmessige situasjonen på Kårstø. Det er å forholde seg til den virkeligheten vi ser på Kårstø, når en investeringsbeslutning eventuelt skal tas. Når det gjelder eventuelt å stoppe all planlegging nå, mener jeg det vil være ekstremt dumt. Det som er situasjonen, er at vi har et utredningsarbeid knyttet til rensing som vi er i ferd med å avslutte. Det arbeidet bør vi avslutte. Vi bør ikke stoppe det på oppløpssida. Når konklusjonene kommer, får vi vurdere hvor vi bruker det arbeidet videre. Men arbeidet er satt i gang med sikte på å finne en løsning på Kårstø. Men som sagt, vi har en situasjon der nå som er litt annerledes enn hva den var da det ble satt i gang.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Saken vedrørende et eventuelt gasskraftverk på Mørekysten ligger som en ankesak i departementet. Jeg finner det ikke riktig å gå inn på en vurdering knyttet til den saken her i Stortinget nå.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Jeg får jo nå samme spørsmålet, men med helt forskjellig inngang, fra Venstre og Kristelig Folkeparti på den ene siden og Fremskrittspartiet på den andre. Mitt svar er det samme, uansett hvilken vinkel spørsmålet kommer fra. Jeg ønsker å få til – det er det jeg har sagt – en rensing på Kårstø, men vi trenger noe å rense hvis vi skal bygge et renseanlegg. Derfor har jeg sagt det jeg har sagt i St.prp. nr. 1, at vi vil vurdere den driftsmessige situasjonen rundt det når den beslutninga skal tas. Når det gjelder resten av resonnementet til representanten, er jeg helt enig. Vi trenger industriprosjekter i Norge knyttet til rensing, for å bygge opp kompetanse og for å få et fagmiljø rundt det. IEA har selv sagt at CCS kan stå for opp til 14 pst. av det som trengs for å redusere klimautslippene for å nå 2-gradersmålet. Norge skal ta sin andel av det. Derfor har jeg også i Stortinget presentert et forslag på bort imot 2 milliarder kr i år når det gjelder tiltak på dette området.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Når det gjelder det som forventes av Norge ute – og i alle fall i de møtene jeg har med kolleger fra andre land – er det på ett område det særlig forventes at Norge tar ansvar, og det er på CCS, altså renseteknologi og det å gjøre noe for å håndtere klimaspørsmål opp mot fossil energi. Der tar jo Norge og Regjeringa nettopp det lederskapet. Vi bruker i 2009, hvis budsjettet blir vedtatt, bort imot 2 milliarder kr på det. Vi har et prosjekt på Mongstad som er interessant i global sammenheng. Jeg har ikke møtt én energipolitiker fra andre land som ikke forholder seg til det Norge gjør knyttet til Mongstad og nettopp lederskapet opp mot de 14 pst. som IEA sier skal tas på klimasida, opp mot CCS og opp mot rensing. Så lederskap er nødvendig, og Regjeringa tar det – ja!
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Når det gjelder det konkrete spørsmålet om industrikraft, har jo jeg presentert et opplegg rundt det i forbindelse med framlegginga av statsbudsjettet, hvor vi tar industriens innspill på alvor i forhold til det å jobbe for en løsning i Norge i tråd med det som bl.a. Frankrike har valgt. Når det gjelder utviklinga av energipris framover og kvotepris knyttet til det, er det nok noe upresist det som representanten Solvik-Olsen her kom med fra bioenergikonferansen i Skien. Det jeg gjorde der, var å referere fra det foredraget jeg hadde hørt tidligere den dagen fra IEA, som framskriver det som et sannsynlig scenario. Konsekvensen av det er, som representanten sier, en høyere energipris enn i dag. Jeg konstaterer at Fremskrittspartiet er bekymret for å la markedet håndtere klimaspørsmålene. Det er to måter å håndtere dette på. Den ene er at markedet ordner det, og da er jo fornybare sertifikater en del av det, kvoteregimet en annen del. Den andre er å bruke budsjettpenger mer på støttesida. Det som jeg nå oppfatter som en orientering fra Fremskrittspartiet, er en bekymring over å bruke markedsmekanismene. Jeg tror ikke vi har en sjanse til å løse klimaproblemene hvis vi ikke får et effektivt marked som prissetter energi på et riktig nivå i forhold til miljøkostnad, og at det kommer til å bli svært vanskelig i en europeisk og også en global sammenheng å løse klimaproblemene kun gjennom budsjettbevilgninger i de enkelte land.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
For å svare kort og presist når det gjelder spørsmålet om elavgift, er jo Regjeringas forslag til statsbudsjett for 2009 vel kjent. Det ligger ikke noe forslag der om å redusere elavgiften, og vi jobber heller ikke med noe tilsvarende forslag utenom den ordinære budsjettprosessen.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
Jo, det ser jeg definitivt. Tilfeldighetene var slik at representanten Skovholt Gitmark og undertegnede var i samme område i går. Jeg var også i Sirdal, og jeg hørte nok et litt annet budskap enn det som kom fra representanten her når det gjelder hva som nå skjer på energisiden knyttet til vann i dette området. De som står bak Sira-Kvina-prosjektet, ser for seg mange gode og fornuftige opprustings- og utviklingstiltak knyttet til den ordinære Sira-Kvina-utbygginga, som gjør at vi kommer til å få mer kraft fra den sektoren og fra det området. Når det gjelder det som jeg hører flere fra Høyre tar opp her i dag, problemet med at det satses ute av norske energiselskaper, må jeg bare innrømme at jeg er litt forundret over den kritikken. Jeg synes at det er bra at norske selskaper bidrar til å få ned utslipp og til å bedre klimasituasjonen i verden. Og om det da investeres f.eks. i vindkraftprosjekter på andre siden av grensen mellom Norge og England, mener jeg er av underordnet betydning. Det viktige nå er å få opp de gode prosjektene, og det ser vi jo også at skjer.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-11-26:
For det første er jeg helt enig med representanten Ola Borten Moe i at det viktigste når det gjelder energisektoren i Norge, er å sørge for stabil og sikker tilgang på energi til det norske folk og det norske næringsliv. Derfor er det viktig at vi jobber med utvikling av nettet, beredskapsspørsmål og f.eks. Midt-Norge-problematikken, som er en stor utfordring når det gjelder den innenlandske situasjonen. Det er sak nr. 1. Hvis vi skal gå på de nye, store energiprosjektene, eksemplifisert gjennom offshore vind, er det helt åpenbart at vi snakker om et energipotensial som går langt utover det som kan brukes fornuftig i Norge. Så det å ta de store skrittene videre, mener jeg ikke er mulig uten at det samtidig ses på et samarbeid mellom Norge og andre europeiske land.