Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2010-11-18:
En takk til utenriksministeren for redegjørelsen på tirsdag, som jeg oppfattet som mer konkret og mer framoverskuende med tanke på hvilke saker han omtalte, enn tidligere redegjørelser har vært. Det gjør det selvfølgelig enklere for Stortinget å holde seg oppdatert på utviklingen i EU og bidra til å fremme norske synspunkter overfor våre motparter, og jeg vil da igjen rette en takk til utenriksministeren for hans grundige arbeid med redegjørelsen til Stortinget. Utenriksministeren avsluttet sitt innlegg med å fastslå hvor viktig det er for Norge at Europa lykkes både økonomisk og politisk. Det er en påpekning jeg slutter meg til. Det er derfor gledelig at situasjonen nå, som også utenriksministeren peker på, er mer stabil og endog litt positiv for flere av landene i eurosonen. Debatten om Irland understreker allikevel at krisen på ingen måte er over. I Financial Times så sent som i dag kan man lese at en redningspakke nå ser ut til å komme nærmere Irland enn den har vært på mange dager. Den sterke koordineringen og viljen til samordning som EU har vist, er tross alt et lyspunkt i denne vanskelige situasjonen. Krisen er skapt av dårlig nasjonal politikk over lang tid. EU er ikke skyld i krisen, men er en vesentlig del av løsningen. Et interessant utviklingstrekk i denne sammenhengen er den sterke kinesiske oppkjøpsaktiviteten – og også tilbud om lån – overfor europeiske virksomheter i kjølvannet av finanskrisen. Både den kinesiske presidenten og statsministeren har vært på tur i Europa. De har vært på besøk i Hellas, i Italia, i Portugal og i Frankrike, og de gjør nå det de kan for å få et sterkere grep om innflytelsen i Europa. Analytikere har pekt på at de går via flankene og inn i økonomisk svake land for å prøve å få et sterkere fotfeste og en større påvirkning på den økonomiske politikken, særlig i Brussel og i Tyskland. For Høyre er det viktig at Norge er en aktiv deltaker i europeisk samarbeid, og selv om vi foreløpig ikke har vunnet fram med vårt primære ønske om EU-medlemskap, er vi opptatt av at alle politiske kanaler benyttes for å delta i den europeiske samtalen og i den europeiske politikkutviklingen. Jeg er derfor glad for at utenriksministeren sjøl tok opp poenget med norske statsråders oppmøte på uformelle ministermøter i EU, og at det kan bli betydelig bedre. Stortinget har flere ganger påpekt akkurat dette – det er viktig å delta på denne type arenaer. La meg derfor trekke fram justisministeren som et eksempel på en person som har sterkt fokus på å delta på europeiske arenaer, og som har oppnådd deltakelse i Prüm-avtalen og en avtale om soningsoverføring, bl.a. på grunn av sitt sterke engasjement på feltet. Men justispolitikk er ikke det eneste politikkområdet som er viktig i EU-sammenheng, og vi oppfordrer derfor flere statsråder til å delta på disse møtene. Stortinget har nå nettopp åpnet sitt Brussel-kontor. Det var en stor glede å ledsage stortingspresidenten på et besøk til Brussel i forrige uke for å være med på bl.a. denne åpningen. Hensikten med kontoret er å styrke forbindelsene til Europaparlamentet, fordi dette parlamentet blir stadig viktigere i EU, og fordi parlamentarikere har mulighet til kontakt på nivåer og områder som regjeringsrepresentanter ikke har. Vi hadde gode og interessante møter med våre motparter i ulike komiteer i Europaparlamentet, og vi hadde også besøk av en delegasjon fra Europaparlamentet i Oslo 3. og 4. november for å diskutere mange av de samme sakene. Kanalene mellom Stortinget og Europaparlamentet har med andre ord blitt betydelig styrket den siste tiden, og det kan bare være positivt for å kunne påvirke mer aktivt. Vi gjentok på møtene vårt ønske om jevnlige møter med tilsvarende komiteer i Europaparlamentet, og vi diskuterte mange veldig aktuelle saker. Det gjaldt arktiske spørsmål, det gjaldt forholdet til NATO og forholdet til Russland. Vi diskuterte også det nye EEAS – European External Action Service. Også internt har Stortinget tatt i bruk nye virkemidler. Næringskomiteen avga nylig en innstilling om tømmerforordningen. En samlet komité kom med klare innspill til regjeringens videre arbeid med den nasjonale gjennomføringen av denne forordningen. Til sist et par korte saker. Andre representanter fra Høyre vil komme inn på flere konkrete saker i senere innlegg. Utenriksministeren var inne på datalagringsdirektivet i sin redegjørelse. Regjeringen avventer så vidt jeg skjønner også EUs evaluering. Nå har invitasjonen til evalueringskonferansen i desember kommet, og et spørsmål som jeg ønsker å stille utenriksministeren, er jo da hvilke norske posisjoner og innspill som gis i denne prosessen. Den svenske implementeringsloven ble nettopp lagt fram, der svenskene nå sier at de skal ha en maks lagringstid på seks måneder. Særlig har Arbeiderpartiet påpekt at hva andre land gjør i forhold til lagringstid, er et viktig moment. Til sist: Europakommisjonen la nylig fram sitt arbeidsprogram for 2011. Det hadde vært interessant å få en foreløpig kommentar fra utenriksministeren på hvordan han ser på dette arbeidsprogrammet, hvilken betydning det har for Norge, og hvilke saker som bør følges spesielt nøye i forberedelses- og vedtaksprosessen.