Guri Melby (Venstre), 2020-11-04:
Jeg er opptatt av at skolen skal være tilpasset de yngste barnas behov. Regjeringen har sagt i Granavolden-plattformen at vi skal evaluere situasjonen til de yngste barna i skolen, og jeg mener vi trenger mer kunnskap om skolehverdagen for de yngste barna. Evalueringen av seksårsreformen, som Stortinget har bedt om, er satt i gang, og den utføres nå av forskere ved OsloMet. Jeg vil gjerne redegjøre for hele prosessen fram til tildelingen av oppdraget og også opplyse om fakta i saken. I mai 2018 kom Stortinget gjennom Innst. 317 S for 2017–2018 med tre anmodningsvedtak om de yngste barna. For det første ble regjeringen bedt om å utarbeide en kunnskapsoversikt om forskning på de yngste barna i skolen, slik at den kunne tas i bruk i arbeidet med fagfornyelsen. For det andre ba Stortinget om å sette i gang en ekstern evaluering av forholdet mellom intensjonene og prinsippene for skolestart for seksåringer, slik de ble uttrykt i Reform 97, sammenlignet med dagens situasjon for seksåringene i skolen. For det tredje ba Stortinget om å sørge for at fagfornyelsen tilrettelegger for og ivaretar de yngste barna i skolen og overgangen fra barnehage til skole. Kunnskapsoversikten ble bestilt raskt, og den var ferdig allerede i oktober 2018, slik at den kunne bli brukt av læreplangruppene som utviklet de nye læreplanene. I høringen av læreplanene spurte vi spesifikt om hvordan de yngste barna var ivaretatt, og tilbakemeldingene viste at de yngste barna var godt ivaretatt i læreplanforslagene. Evalueringen av seksårsreformen skal bygge videre på den forskningen som kom fram i kunnskapsoversikten. Utdanningsdirektoratet fikk gjennom tildelingsbrevet for 2019 i oppdrag å sette i gang en evaluering slik Stortinget ba om. Dette var et prioritert oppdrag, og departementet ba derfor om en videre dialog med direktoratet. Direktoratet leverte 7. mai 2019 et forslag til hvordan evalueringen kunne utformes, og departementet sluttet seg til forslaget med mindre justeringer i brev av 14. juni samme år. Departementet presiserte bl.a. at evalueringen måtte gi et fullstendig svar på Stortingets anmodningsvedtak. Oppdraget ble deretter lyst ut av Utdanningsdirektoratet med frist i oktober 2019. Da tilbudsfristen gikk ut, informerte Utdanningsdirektoratet departementet om at det bare var kommet inn ett tilbud. Direktoratets faglige vurdering var at dette tilbudet hadde noen fundamentale svakheter, og direktoratet informerte derfor om at de ville avlyse konkurransen og lyse ut på nytt. Denne beslutningen ligger innenfor direktoratets faglige handlingsrom og det oppdraget de hadde fått i tildelingsbrevet. Departementet tok informasjonen til etterretning og forventet at direktoratet fulgte opp som planlagt og gjorde nødvendige grep for å få inn flere tilbud i andre utlysning. I mars 2020 ba departementet om en statusoppdatering på oppdraget om evalueringen. Da var det allerede lyst ut på nytt og hadde tilbudsfrist 16. april, og den 20. mai informerte direktoratet om at den andre utlysningen var gjennomført, og at oppdraget var tildelt OsloMet. Det er ikke vanlig at departementet griper inn i direktoratets faglige vurderinger av kvaliteten på søknader på forsknings- og evalueringsutlysninger. Jeg skulle gjerne sett at flere forskningsmiljøer meldte interesse i den første utlysningen, slik at evalueringen kunne kommet raskere i gang. Men det er ikke grunnlag for å påstå at prosessen er trenert eller forsinket som følge av politisk innblanding.