Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2000-06-13:
Jeg er glad for komiteens behandling av denne odelstingsproposisjonen. I det alt vesentlige har komiteen sluttet seg til de forslag som er fremmet av Regjeringen. Det er viktig og gledelig at så å si en samlet komite er enig når det gjelder hovedtrekkene i kompetansereformen, der grunnskoleopplæring og videregående opplæring for voksne er sentrale elementer. Jeg har merket meg at komiteen har understreket at retten til grunnskoleopplæring for voksne også omfatter dem som på grunn av sykdom eller skade har behov for fornyet grunnskoleopplæring. Det nye lovkapitlet 4A dekker også denne gruppen, og jeg er enig i at dette må følges godt opp fra kommunenes side. Opplegget for grunnskoleopplæring og videregående opplæring er basert på de voksnes behov for fleksible løsninger, løsninger som gjør det mulig å kombinere studier med andre forpliktelser som voksne ofte har i forhold til arbeidsgiver, familie og et aktivt samfunnsliv. De voksne vet oftest hva de er interessert i å studere, og det er derfor viktig at de får tilbud som svarer til deres spesifikke behov. Bruk av IKT vil bl.a. kunne være en virkningsfull metode for å gjøre tilbudene fleksible og tilpassede. Et flertall i komiteen har vist til tidligere vedtak i Stortinget om at elever som gis opplæring i studieforbundenes regi, skal få elevstatus og standpunktkarakterer. Jeg kan bekrefte at departementet arbeider med revidering av forskriftene, og at spørsmålet vil bli behandlet der. Likeså er det gledelig at Stortinget slutter seg til de forslag til endringer som gjelder ordinær videregående opplæring. Det er forslag som tidligere har vært drøftet i Stortinget ved behandling av St.meld. nr. 32 for 1998-99, Videregående opplæring, der det har vært stor grad av samstemmighet om forslagene til endringer. Mitt håp er at endringene vil gjøre den videregående opplæringen enda bedre for dagens og morgendagens ungdom. Proposisjonen inneholder forslag om å innføre rett til opplæring i punktskrift for sterkt svaksynte og blinde elever. De skal også kunne få utvidet rett til opplæring i inntil to år. Jeg har registrert at komiteen i tillegg til dette ønsker å gi elevene med rett til opplæring i og på tegnspråk rett til to års utvidet opplæring på videregående nivå. Jeg er enig i at det ofte kan være behov for ekstra tid til opplæring for disse elevene, uten å gå veien om en ny sakkyndig vurdering. Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet framhever at de over tid har merket seg en økning av vold, kriminalitet, mobbing og uro i skolen. For å få kunnskap om læringsmiljøet i skolen, tok departementet i 1996 initiativet til en undersøkelse om lærernes erfaring og syn på elevatferd og læringsmiljø. Resultatene fra denne undersøkelsen, utført av Terje Ogden, gir ikke grunn til å hevde at problemene med uro og vold i skolen er økende. Som statsråd tar jeg imidlertid problemene med uro og bråk i skolen svært alvorlig. God læring forutsetter et godt skolemiljø, noe både elever og lærere har krav på. Under den forrige statsråden, Lilletun, ble det nedsatt en uavhengig faggruppe som på forskningsbart grunnlag skulle vurdere ulike program som retter seg mot skolen med det formål å bedre lærings- og oppvekstmiljøet. Den gruppens arbeid er akkurat framlagt for departementet, og anbefaling av rapporten vil nå bli nærmere vurdert. Jeg vil gå inn i de utfordringene vi står overfor på en åpen og fordomsfri måte, og vurdere ulike virkemidler som kan være egnet til å sikre alle som er tilknyttet skolen, et godt arbeidsmiljø. Jeg viser også til den utdanningspolitiske redegjørelsen som jeg holdt for en tid tilbake, der jeg varslet at jeg vil se på det helhetlige lærings- og arbeidsmiljøet i skolen. Jeg er tilfreds med at komiteen er enig i å oppheve den statlige godkjenningsordningen for lærebøker. Det er i tråd med Regjeringens politikk om å gi kommunene og fylkeskommunene større frihet til å bestemme hvordan opplæringen skal gjennomføres. Jeg har videre merket meg forslaget om godkjenning av ordlister og parallellitetskravet for administrativ programvare, og vil selvsagt følge opp det. Jeg vil likevel minne om at den rivende tekniske utviklingen og viktigheten av at elever og lærere får bruke den mest mulig aktuelle programvaren, setter begrensninger. Det vil være problematisk dersom krav om programvare på nynorsk i praksis vil sette en stopper for elevenes muligheter for å ta del i utviklingen innen IKT på norsk. Jeg er overbevist om at vi skal klare å kombinere de hensynene i det videre arbeidet.