Vera Lysklætt (Venstre), 2009-06-17:
Venstre er optimistisk på vegne av lokaldemokratiet. Et stort flertall i Stortinget og av partiene er for å ta i bruk mulighetene som ligger i å la kommunene få flere oppgaver, mer penger, mer ansvar og flere tjenester nærmere innbyggerne. For å sikre mer folkestyre og mer desentralisering vil Venstre sette et tak på statens virksomhet på om lag 50 pst. av offentlig sektor og ta i bruk hele Norge ved å fordele de øvrige oppgavene på fylker og kommuner. Venstre vil ha en velferdsreform hvor kommunene kan få et større ansvar innen velferdstjenester og helsevesen. Da kan vi gi behandling, pleie og omsorg i folks nærmiljø, slik at brukerne får et bedre tilbud og økt verdighet. Venstres reform er noe mer enn en samhandlingsreform. I tillegg til helse-, pleie- og omsorgsoppgaver vil Venstre skape mer sømløse tjenester for barn og unge ved å styrke helsestasjonen, PP-tjenesten, barnevernet, helsesøstertjenesten og den oppsøkende ungdomstjenesten og se på samhandling mellom barne- og ungdomspsykiatrien i sykehusene og kommunene. Venstre vil også styrke kommunenes mulighet til å hjelpe alle til en egnet bolig. Et sted å bo er basisen i livet og må være utgangspunktet for habilitering og rehabilitering. Kommunene må derfor styrkes med flere boligsosiale virkemidler. I dag er det bare halvparten av kommunene som har en boligsosial handlingsplan. I tillegg må vi få til et Kulturløftet II med vekt på det frivillige kulturlivet. Men det trengs også et kulturløft i kommunene. Bare om lag halvparten av kommunene har en kulturetat. Kultursektoren i kommunene er preget av mange og små stillinger. Venstre mener dette har med både trivsel og velferd å gjøre. Kulturen har derfor en sentral plass i Venstres velferdsreform. Så til økonomien for kommunesektoren i 2010. Venstres ramme for kommunesektoren ligger på om lag samme nivå som det Regjeringen foreslår, med en vekst på mellom 5 milliarder og 6 milliarder kr. Detaljene i dette må vi komme tilbake til i forbindelse med statsbudsjettet for 2010, men jeg vil trekke fram at Venstre i sitt alternative forslag til revidert nasjonalbudsjett nå i 2009 har prioritert 624 mill. kr til 1 000 flere sykehjemsplasser enn det Regjeringen har foreslått. Vi har en ambisjon om å fortsette en slik prioritering også for 2010. For å sikre at det lokale selvstyret har mulighet til å prege samfunnsutviklingen, mener Venstre at kommunene må få reell økonomisk frihet. Det må innebære fritak fra statlige pålegg, og kommunene må i større grad selv få bestemme over egne inntekter. Venstre har programfestet at kommuner som ønsker det, skal få alle overføringer fra staten uten øremerking. I tillegg må det åpnes for økt mulighet til å påvirke den lokale skattøren, økt adgang for lokal naturressursbeskatning og at kommunene får en andel av statlig pålagte miljøskatter. Veksten i kommunesektorens inntekter de siste årene er reell. Venstre erkjenner den og har fulgt samme ramme. Men det er et faktum at utgiftene har vokst enda raskere. Det har vært gjort lite for å effektivisere, og alle forsøk er stoppet opp de siste årene. For kommunal sektor er forsøk viktige både for å lære, sammenligne, effektivisere og eventuelt spare. Struktur er også viktig. For å møte den store veksten av brukere innen pleie og omsorg er det viktig å bruke tiden fra 2010 til 2015 til å forme en bærekraftig og framtidsrettet offentlig sektor. Da må vi både se på strukturer og ta i bruk ny teknologi. Det er vanskelig å se spor av en tydelig digitalisert kommunesektor og framtidsrettet struktur etter de siste årene. Inntektssystemet kan stå som eksempel på at struktur er viktig. Venstre mener at den statlige kontrollen over lokalsamfunnene må begrenses. Dette er et ansvar som i stor grad må tas av Stortinget. I dag regulerer nær 7 000 lovparagrafer kommunal sektor, og det øker med et snitt på 1,5 paragrafer pr. dag. Det er et stort paradoks, når vi vet at bare 10 pst. av 234 kommuner med færre enn 5 000 innbyggere har en jurist ansatt. Hvem tolker alle disse 7 000 lovparagrafene ute i kommunene? Med tanke på rettssikkerhet for den enkelte er dette dramatisk. Til slutt vil jeg få komme med litt ros til Regjeringen. Til tross for at Soria Moria-erklæringens regionreform ikke er oppfylt, gjennomfører i hvert fall Regjeringen en oppgave- og finansieringsreform med stil. Forvaltningsreformen får sin økonomiske konfirmasjon med dagens vedtak. Å flytte 7,4 milliarder kr fra staten til fylkene utgjør om lag 15 pst. av de 50 milliarder kr en flyttet fra fylkene til staten i 2002. Om det er en reform, kan diskuteres, men oppgavene og pengene flyttes i hvert fall riktig vei. Apropos vei tror jeg faktisk de øvrige riksveiene vil revitalisere fylkene som politisk arena. Veier og samferdsel engasjerer, og det å flytte disse debattene ut av Stortinget og nærmere folk, er et godt grep.