Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2010-11-30:
Jeg vil starte med å gi honnør til Venstre for å legge fram nok et godt forslag om forenkling. Stortinget behandlet så sent som i vår et annet forslag fra Venstre om å opprette et norsk regelråd. Forslaget fikk dessverre ikke flertall. Sverige etablerte i 2009 Regelrådet for å bistå forvaltningen i arbeidet med regelforenkling for næringslivet. Regelrådets oppgave er å etterprøve konsekvenser av nye regler og endringer i eksisterende regler. Regelrådet skal jobbe fram til 31. desember 2010, og målet er å kutte bedriftenes administrative kostnader med 25 pst. innen utgangen av 2010. Allerede ett år etter opprettelsen av Regelrådet kan svenskene se en betydelig bedring, så her sitter nok representanten Heggø og undertegnede med ulik informasjon. Kristelig Folkeparti mente i likhet med Venstre at Norge bør etablere et tilsvarende råd. Vi har behov for en uavhengig instans som kan kontrollere effekten av nye regler og endringer i eksisterende regler før de trer i kraft. Et slikt råd ville vært et viktig virkemiddel i kampen for å nå det målet som vi debatterer i dag: en reduksjon på 25 pst. i skjemaveldet. Næringslivets administrative byrder er relativt sett like store som for ti år siden. Det er viktig at bedriftene kan bruke tiden til kjernevirksomheten sin, heller enn til å sette seg inn i stadig nye lover og regler som tynger og tapper dem for konkurransekraft. Kristelig Folkeparti mener at mange offentlige regler, skjemaer og påbud fører til unødige rapporteringskrav og komplisert regelverk. For Kristelig Folkeparti er det en hovedoppgave i næringspolitikken å forenkle hverdagen til disse bedriftene gjennom å avskaffe unødvendige lover og forskrifter samt å forenkle rapporteringen gjennom økt bruk av internettbaserte løsninger, som Altinn, som tidligere nevnt. Vi vil følge opp Et enklere Norge med en praktisk tilnærming i dialog med næringslivet. Skjemaveldet med sine krav om rapporter og utfylling av skjemaer koster bedriftene, som vi har hørt, 54 mrd. kr hvert år. De minste bedriftene blir belastet med over 20 av disse milliardene. De fleste av EU-landene har forpliktet seg til å kutte skjemaveldet med 25 pst. Kristelig Folkeparti mener den norske regjeringen også må forplikte seg til akkurat det. Nytten for samfunnet må stå i forhold til kostnadene for bedriftene. Skjemaforpliktelsene må tilpasses tall bedriftene likevel må innhente. Reglene må være treffsikre, og det må være enkelt å kontrollere og straffe de bedriftene som bryter dem. Mange offentlige regler, skjemaer og påbud fører til mange rapporteringskrav og komplisert regelverk. Kristelig Folkeparti vil derfor ha en forenklet aksjelov for småbedrifter og vurdere om aksjekapitalkravet i norsk aksjelovgivning bør erstattes med andre former for kreditorbeskyttelse. Sverige og Danmark har fjernet revisjonskravet for mindre aksjeselskaper. I Norge har antallet norskregistrerte utenlandske foretak – NUF – økt kraftig, til 15 399 per 1. januar 2010. Disse foretakene er uten kapitalkrav og revisjonsplikt. Kristelig Folkeparti vil derfor vurdere å fjerne revisjonsplikten for små foretak, i tråd med anbefalingen fra mindretallet i det offentlige utvalget om revisjonsplikten. Det er vanskelig å nå et mål som ikke er definert. Derfor er Kristelig Folkeparti helt enig i forslagsstillerens intensjon om å fastslå et mål om 25 pst. reduksjon i næringslivets administrative kostnader knyttet til regler og skjemavelde. Vi mener i likhet med Høyre at vi må ha en realistisk tidsplan for når dette skal gjennomføres. Kristelig Folkeparti fremmer derfor forslag om at regjeringen snarest, og senest i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2011, fastsetter et mål om 25 pst. reduksjon i næringslivets administrative kostnader knyttet til regler og skjemaveldet, og med konkrete tidsangivelser for når målet skal være nådd.