Svein Harberg (Høyre), 2014-12-10:
Dommedagsprofetiene over Kultur-Norge var mange før regjeringen la fram budsjettet for 2015. Det var ikke måte på hvor mange som med sikkerhet visste om kutt, manglende vilje til satsing og den sikre død for film og visuell kunst. For noen var det ingen tvil om at før nyttårsrakettene landet, hadde markedskreftene overtatt styringen av kulturlivet. Det stilnet fort etter at budsjettet var presentert 8. oktober. Det er verdt å merke seg at bakgrunnen for disse spådommene nok var veldig forskjellige. Opposisjonen hadde et sterkt ønske om å skape uro, antagelig basert på egen uro for at regjeringen faktisk kom til å levere minst like godt som de selv hadde gjort. Andre var svært bekymret fordi regjeringen hadde varslet en grundig gjennomgang av sentrale aktørers virksomhet og ikke minst en grundig vurdering av om offentlig pengebruk til kultur brukes treffsikkert. I tillegg var det mange som visste at budsjettet for 2015 inneholdt mange og store kostnader, og at kampen om pengene ville bli tøff. Kulturministeren har vist seg som en god forkjemper for kulturen i landet, og hun gjorde spådommene til skamme. Jeg vil også takke Kristelig Folkeparti og Venstre for spennende og gode forhandlinger både i finans- og i fagkomiteen, og er glad for et budsjett som legger til rette for fortsatt stor aktivitet i norsk kulturliv. Det er ingen tvil om at det på kultursektoren er et nærmest utømmelig ønske om støtte i forskjellige former. Det er heller ingen tvil om det store engasjementet som er hos den enkelte kulturarbeider og i organisasjonslivet innenfor frivillighet både innen humanitær virksomhet, idrett, kultur og en rekke andre aktiviteter. Som tidligere ordfører har jeg lært mye om den verdi frivilligheten har i en kommune: som et verdifullt lim i lokalsamfunnene, som god hjelp for enkeltinnbyggere ved siden av de offentlige tjenestene, som leverandør av tjenester til kommunene og rett og slett som en sosial og fysisk møteplass for innbyggerne. Vår oppgave som politikere er å legge til rette for det engasjementet og det initiativet som er rundt i landet, ikke minst ved å la dem som velger å engasjere seg i frivilligheten, konsentrere seg om kjerneaktiviteten. Derfor er regjeringens arbeid med forenkling noe som gir de frivillige uttelling raskt. Mindre byråkrati omkring ansatte gjennom økte grenser for innrapportering, redusert innrapportering, gratis innmelding i Frivillighetsregisteret og arbeid med forutsigbare rammer er derfor tiltak i budsjettet som treffer godt. Økt momskompensasjon for frivillige organisasjoner gir også bedre økonomi, noe som gir mindre behov for inntektsbringende tiltak for å betale tilbake til staten. Momskompensasjonen for 2014 ga som resultat at det bare var 17 pst. avkortning på søknadene fra de frivillige organisasjonene – en betydelig bedring fra 30 pst. avkortning året før. Når det nå også er tatt høyde for kostnadsveksten i 2015, betyr det mye for frivilligheten. Når vi nå er inne på momskompensasjon, er det også med stor tilfredshet vi kan slå fast at regjeringen har rettet opp den situasjonen som oppsto ved en stor oversøkning til ordningen med momskompensasjon til idrettsanlegg i 2014. Vi gikk inn i året med at Stoltenberg-regjeringen hadde kuttet i posten i sitt budsjettforslag, og selv om den nye regjeringen økte denne posten med 10 mill. kr, var det ingen som forutså den store økningen i godkjente søknader – ei heller de som hadde forslag i revidert budsjett. Jeg er glad for at Stortinget er tydelig på at dette bør være en forutsigbar ordning med fortrinnsvis full kompensasjon, og at regjeringen har fulgt opp dette. Det er også veldig bra at denne posten i budsjettforliket fikk en økning, slik at det nå står 100 mill. kr på posten for 2015. Ordningen er uforutsigbar og varierer fra år til år. Jeg vil derfor gi honnør til statsråden, som har tatt initiativ til en dialog med idretten om hvordan vi kan få på plass en ordning som gir større forutsigbarhet. Gjennom begge disse ordningene får idretten betydelig bedre vilkår for virksomheten framover. Dette, sammen med fullføring av opptrappingen av tippenøkkelen, gir et betydelig løft for idretten i 2015. Idrettens store mangfold og mange aktiviteter både for bredde og for toppidrett har nå fått betydelig drahjelp til økt satsing. Vi vil gi honnør til idretten. Vi er takknemlige for den innsatsen idretten gjør, og som i tillegg til idrettens egenverdi bidrar sterkt til bedre folkehelse, både fysisk og psykisk. Det er verdt å merke seg at også det øvrige kulturlivet får økte midler gjennom endringen i tippenøkkelen. Regjeringen skal ha ros for at de nå har fullført den planlagte opptrappingen i tippenøkkelen. Kulturkomiteen har et vidt ansvarsområde, og det ville kreve betydelig lengre taletid å gå inn på alle områdene. Billedkunst, kunsthåndverk, musikk, scenekunst, språk og litteratur, museum, kulturvern, arkiv og allmenne kunstner- og kulturformål. Det er godt min kollega gjennom vårt hovedinnlegg allerede har rettet oppmerksomheten mot medie- og spillpolitikken. Jeg skal konsentrere resten av innlegget mitt omkring noen sentrale satsinger i budsjettet. Gaveforsterkingsordningen for museer og kunstinnkjøp har vært en suksess i 2014, og utvides til 30 mill. kr i 2015. Gjennom dette legger regjeringen til rette for fortsatt god støtte fra private til kulturformål, noe som øker den totale ressursen for sektoren. Videre er det i løpet av 2014 gjennomført en forhandling og avtalt en oppgavefordeling mellom Oslo kommune og staten. Som en følge av dette har staten overtatt ansvaret for Norsk Maritimt Museum. Jeg er glad for at vi på bakgrunn av dette gjennom forhandlinger har funnet grunnlag for å styrke tilskuddet til museet slik at det legges til rette for en konsolidering med Norsk Folkemuseum. Dette er et viktig grep for å sikre en framtidig god ressursutnyttelse og en økonomisk forsvarlig drift av det maritime museet. Innenfor musikkfeltet har både regjeringen og budsjettforliket på Stortinget løftet korvirksomheten, både på bredde- og toppnivå, som en viktig satsing. Det er ingen tvil om at dette er en aktivitet som engasjerer og inspirerer mange, og kor på et kvalitetsmessig høyt nivå er en viktig inspirasjon for bredden i korvirksomheten. Jeg må si at med lang fartstid både som korsanger og kordirigent faller det meg lett å skryte av dette resultatet. Litteratur er en svært viktig del av kulturen, ikke minst fordi den har mange sider ved seg som alle er like viktige. Litteraturen har selvsagt en egenverdi, og det er derfor viktig å legge til rette for tilgangen til litteraturen. Regjeringen har derfor prioritert en betydelig økt satsing på folkebibliotekene som litteraturformidler, møteplass og kunnskapsformidler, og det er i budsjettet satt av 48,5 mill. kr til utviklingen av bibliotekene. Dette er en god hjelp for kommunene, som har ansvaret for bibliotekene, i deres arbeid med å fornye bibliotekene til en ny tid med nye kommunikasjonsformer. På litteraturområdet er det også viktig å merke seg at det gjennom forliket i Stortinget er satt av 5 mill. kr ekstra til en innkjøpsordning for litteratur for barn. Ved at barna blir invitert inn i bøkenes verden, sikres både språkkunnskap og et framtidig aktivt forhold til litteratur som formidler av kunnskap, historie og fortellekunst. Det er som sagt mye som skulle vært nevnt, og jeg må få avslutte med å peke på den store og viktige satsingen regjeringen har lagt opp til for å løfte talenter innen alle kreative fag og kunstarter. Ved å sette av 30 mill. kr og invitere både stiftelser og øvrige aktører til deltagelse legges det gjennom dette opp til et betydelig løft av talenter på alle områder, og vi ser fram til å se hvordan Talent Norge kan inspirere både unge og eldre aktører innen sine områder til økt satsing. Aldri har det vært satset så betydelig for å løfte talentene videre, enten det er ved økonomisk støtte, kunstnerassistentordning, tilrettelegging for utøvelse eller kobling til internasjonale kompetansemiljøer som kan gi inspirasjon og økt kunnskap. Gjennom utvikling av norske utøvere på høyt internasjonalt nivå vil en også erfaringsmessig få økt rekruttering og deltagelse. Det er bra for vårt kulturliv på alle områder. Regjeringen fortsetter sitt arbeid med å sikre at pengene som brukes til kultur, skal være treffsikre. Dette budsjettet gjør noen viktige og gode valg. Det har aldri før vært brukt så mye penger på kultur, innretningen løser ut flere private midler, og inspirasjonen til kvalitet og talentutvikling er på plass. Dette fortjener kulturlivet rundt omkring i hele landet!