trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Det er absolutt inga ueinigheit om fakta. Dersom innhaldet i merknaden hadde vore å kritisere Hamas og andre ekstreme grupper på Gaza som skyt rakettar, som gøymer seg på sivile stader, osv., ville det ikkje vore eit problem. Men merknaden er ei framstilling av årsaksforholda rundt utbrotet av Gaza-krigen som plasserer hovudansvaret på nokre grupper på Gaza-stripa. Det er ei veldig unyansert framstilling. Med i det biletet må ein òg ha det som ligg bak, nemleg Israels okkupasjon, langvarige folkerettsbrot og blokaden på Gaza, som er ei utpining og rett og slett har gjort Gaza til eit stort utandørs fengsel. Så må ein òg ha med det at Israel valde ein uproporsjonalt stor maktbruk – valde å gå til ein regelrett krig, noko som ikkje står i forhold til den trusselen dei var utsette for. Det er det ein annan merknad om her, som ikkje Framstegspartiet er ein del av. Dette var rett og slett ei unyansert framstilling av årsaksforholda, som eg var overraska over at mange andre ville vere med på.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Eg fekk nok ikkje den første replikken fordi eg er den som er mest i opposisjon til heile innlegget til representanten Hansson. Det eg har lyst å spørje om, er: Eg har merka meg Miljøpartiet Dei Grøne sitt forslag om klimafinansiering. SV har eit anna forslag om klimafinansiering. Vi høyrde representanten Skei Grande seie at ho trur det er behov for meir i åra som kjem. Eg er relativt sikker på at det raskt kjem til å vere brei einigheit om at Noreg og andre land må bidra med veldig mykje meir, og at det kan vere behov for å sjå planar for det for land i sør, for å få ein avtale – først i Lima og seinare i Paris. Kunne representanten Hansson sjå det som ein god idé om dei partia i Stortinget som ønskjer ein forpliktande plan for klimafinansiering, sette seg ned og diskuterte seg fram til ei einigheit om det?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Etter alle honnørorda som har floge, kan det kanskje verke nesten ufølsamt å gå rett på sak. Eg gjer det likevel. Eg la merke til at utanriksministeren ikkje eigentleg svarte bekreftande eller avkreftande på spørsmålet frå Anniken Huitfeldt om formuleringa i den siste budsjettproposisjonen til den førre regjeringa, som lyder: «Oppnå en verden fri for masseødeleggelsesvåpen basert på forpliktende og verifiserbare avtaler som omfatter alle land.» Dette var altså eit mål. Kan utanriksministeren bekrefte eller avkrefte at dette framleis er målet til regjeringa? Så sa han at forbodsdiskusjonen hadde komen opp dei siste dagane. Vel, kanskje kan det forklare at han stod fram som litt overraska, for den diskusjonen er jo ikkje heilt ny. No har Noreg halde innlegg i Wien, og vi har ikkje teke noko initiativ i den retninga. Mange land støttar eit forbod. Er det aktuelt for Noreg å støtte eit forbod mot atomvåpen, slik som vi har forbod mot kjemiske våpen, biologiske våpen og andre våpentypar som er farlege, og som Noreg har vore med på å drive fram?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Eg vil ta opp eit tema som eg har teke opp med forsvarsministeren før, som ligg mellom forsvar og justis, men som er avgjerande viktig, nemlig den forskingsinnsatsen vi gjer på ekstremisme i tida framover: ekstremisme i sine ulike former, med ulike grupper som kan vere aktuelle, forsking for å forstå, for å kunne førebyggje og sjølvsagt for å kunne handtere utfordringa viss ho er der. I lys av det er eg litt forundra over det kuttet på 45 mill. kr til dei strategiske forskingsmidlane som ligg i budsjettet som no vert vedteke. Men det eg kan tenkje meg å utfordre statsråden på, er: Kan ho forsikre oss om at dette ikkje vil innebere eit kutt på forsking på ekstremisme frå Forsvarsdepartementet si side? Kan ho, snarare tvert imot, love oss at ho, saman med justisministeren, vil sørgje for at den forskinga vert auka og styrkt i åra som kjem?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Eg synest det var eit innsiktsfullt innlegg, men det eg meinte å spørje om, var jo om det innlegget vil føre til konkrete forbetringar i nettopp dei miljøa og ei styrking av løyvingane, fordi dei samla løyvingane til strategisk forsking på budsjettet går jo ned med 45 mill. kr. Eg vil gjerne ha ei avklaring frå forvarsministeren – eg skjønar at ho kanskje ikkje no kan seie kva kvar krone skal gå til – om det er hennar intensjon at det kuttet ikkje går ut over ekstremismeforskinga, men at ein snarare styrkjer ho. Spesifikt vil eg òg spørje om ho også vil sørgje for at vi held oppe ei forsking på høgreekstremisme – ikkje berre på islamisme – som trass alt har vist seg å ha noka betyding dei siste åra i norsk historie.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Eg la merke til at den første setninga i europaministeren sitt innlegg var: «Ingen internasjonal organisasjon er viktigere for Norge enn EU.» Kva er bakgrunnen for at regjeringa meiner at EU er ein viktigare internasjonal organisasjon enn FN og NATO, som vi jo er medlem av?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Eg er likevel litt overraska over at statsråden bekreftar eit syn om at EU faktisk er den viktigaste organisasjonen for Noreg i utanrikspolitikken, all den tid sikkerheita vår er ein basis for all annan politikk. Sjølv om ein kan ha ulike syn på det, så har eit stort fleirtal, inkludert begge regjeringspartia, valt at Noreg skal vere medlem av NATO og byggje på det. FN er òg ein del av sikkerheita vår og i tillegg den einaste globale organisasjonen som kan handtere veldig mange av dei store globale utfordringane som vi har diskutert her i dag. Det er brei støtte for at Noreg skal vere med i FN – så vidt eg veit, samrøystes – og det er eit stort fleirtal for at vi skal vere med i NATO, men Noreg har valt å ikkje vere med i EU. Trur europaministeren han har støtte i Stortinget for eit syn om at EU er ein viktigare organisasjon for Noreg enn FN og NATO?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Det er ikkje sikkert at alle har fått beskjed om at SV skulle støtte forslaget.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Eg stemte for, men dei andre gjorde tydelegvis ikkje det.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Som sagt skal vi støtte forslaget.
Kristian Norheim (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Ja, det har jeg.
Kristian Norheim (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Det er riktig som representanten Hansen påpeker, at internasjonale organisasjoner og konvensjoner er en viktig del av den internasjonale rettsorden. Samtidig er det også viktig å kunne stille seg kritisk til en del av dette – altså ikke være ukritisk til alt som foregår på dette området. Det har Fremskrittspartiet gjort. Vi mener at det er viktig å ha et kritisk blikk på en del av de internasjonale konvensjonene og organisasjonene, f.eks. en del av det FN driver med, og at vi i tillegg må tørre å ta en debatt om en del av de konvensjonene som Norge er tilsluttet.
Kristian Norheim (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Jeg må si meg litt uenig i fremstillingen til representanten Hansen her. Jeg mener tvert imot at det budsjettet som nå er lagt frem, viser at vi faktisk går fra ord til handling, og at dette prioriteres opp. Så tror jeg også man kan være enige om, vi som er forsvarsvenner, at det kanskje aldri blir nok penger til Forsvaret, men det er en helt annen debatt. Måten man har prioritert opp både på materiellsiden og på den operative evnen, viser at man er på riktig vei, etter ganske mange år med litt stemoderlig behandling av det norske forsvaret.
Kristian Norheim (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Til det representanten Solhjell spør om: Fremskrittspartiet har, som en del av regjeringen, sluttet seg til regjeringsplattformen, og der står det svart på hvitt at vi skal opprettholde et høyt nivå på bistanden. Derfor er det viktig for Fremskrittspartiet, og det tror jeg det også er for våre samarbeidspartier og for vår koalisjonspartner Høyre, hvordan pengene brukes. Man er mest opptatt av hvordan pengene brukes istedenfor at nivået nødvendigvis skal opp på 1 pst. Vi er opptatt av innholdet i bistanden fordi vi ser at bistanden også kan virke kontraproduktivt, og at gode intensjoner ikke nødvendigvis gir gode resultater.
Kristian Norheim (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
For Fremskrittspartiet er EØS-avtalen en svært viktig avtale, og Fremskrittspartiet støtter opp under at Norge fortsatt skal være en del av EØS. Samtidig er en del av de kuriøse eksemplene som nevnes i denne merknaden, som Fremskrittspartiet var med på, om hva EØS-midlene har gått til, selvfølgelig også noe av realiteten. Men vi har full tiltro til at regjeringen på et kritisk og godt vis følger opp at EØS-midlene går til viktige og gode prosjekter.
Kristian Norheim (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
SV stiller seg som eneste parti utenfor en komitémerknad som også kritiserer Hamas. En samlet komité, med unntak av SV, viser til den realitet at Hamas og andre militante grupper har bygget opp omfattende militær kapasitet i Gaza med langtrekkende raketter og infiltrasjonstunneler. Spørsmålet mitt til representanten Solhjell er hvorfor SV bryter ut av denne konsensusen om å påpeke denne realiteten med raketter og infiltrasjonstunneler. Spørsmålet er om SV er uenig i at disse tunnelene og disse rakettoppskytingsrampene har eksistert, eller om dette ikke er et problem.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
I innstillingen, på side 22, annen spalte, står det en understrekning av «Norges interesse av en internasjonal rettsorden der forholdet mellom stater reguleres gjennom en stadig tettere vev av forpliktelser, normer og konvensjoner. Internasjonale organisasjoner spiller en viktig og nødvendig rolle i arbeidet for å sikre en slik utvikling.» Dette har vært en bærebjelke i norsk utenrikspolitikk i hele etterkrigstiden. Hvorfor er Fremskrittspartiet uenig i dette – siden det står «komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet»?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
I fjor var Fremskrittspartiet med på denne merknaden, så det kunne være interessant å høre hva som har skjedd i løpet av det siste året som gjør at de nå ikke ville være med. La meg også spørre om noe representanten Norheim sa i sitt innlegg. Han viste til forsvarsbudsjettet og det som ligger der. Forsvarsbudsjettet er en oppfølging av langtidsplanen, som forrige regjering la fram. Det ligger litt i underkant av det man burde ha. Men så sa representanten Norheim at man «følger opp fagre løfter med handling». I hele forrige periode lå Høyre 500 mill. kr eller 600 mill. kr over det som var nivået på langtidsplanen, Fremskrittspartiet hadde 1 mrd. kr mer i sine alternative budsjetter. Hva er grunnen til at Høyre og Fremskrittspartiet i regjering ikke er i stand til å foreta samme prioritering når de kan prioritere ordentlige penger og ikke bare monopolpenger?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Noe av det første som statsråden gjorde da han tiltrådte i fjor høst, var å reise til Brussel og fortelle at regjeringen ønsket å endre prosenttollen på harde oster og hortensia tilbake til kronetoll, men glemte å sikre seg flertall for det her i salen. Nå er regjeringen i gang med vanskelige forhandlinger, som statsråden sa, også såkalte artikkel 19-forhandlinger med EU om en liberalisering av handelen med landbruksprodukter. Vil statsråden respektere flertallet her i salen i tollsaken, og ikke komme tilbake til Stortinget med en avtale hvor tollsatsen igjen er i kroner og ikke i prosenter?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-09:
Kristelig Folkepartis gode arbeid for å få opp bevilgningene på bistandssida er et godt eksempel på nytten, den politiske nytten, ved å tallfeste en andel av bruttonasjonalinntekten som skal gå til et formål som ikke selv har sterke politiske egeninteresser til å drive det fram i Norge. Det er grunnen til at Miljøpartiet De Grønne foreslo en klimaprosent, tilsvarende 1 pst. av BNI fra Statens pensjonsfond utland, som skal gå til FNs klimafond. Kristelig Folkeparti støttet ikke dette, men uttalte seg positivt om tanken. I Lima i dag har vi akkurat den situasjonen vi fryktet, hvor kritikken mot vestlige lands, inklusive Norges, manglende givervilje til FNs klimafond er i ferd med å bygge seg opp til et forventet hovedproblem i arbeidet med å få til en internasjonal klimaavtale. Hvordan tenker Kristelig Folkeparti å arbeide videre for å få opp norske klimabevilgninger, internasjonale klimabevilgninger, til FNs klimafond til et høyt nok nivå?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-09:
Miljøpartiet De Grønne er enig med Senterpartiet om betydningen av at man satser på både jenter og – ikke minst – matproduksjon i bistanden. En hovedtrussel mot framtidig matproduksjon i fattige land er jo klimaendringene, hvilket er en hovedgrunn til at FNs klimafond, med norsk engasjement, er opprettet for å bidra til at utviklingsland kan bli bedre rustet til å stå imot klimaendringene. Det er også grunnen til at de rike landene forpliktet seg til å stille 600 mrd. kr til det fondet da de var i København i 2009. Norge har gitt 400 mill. kr. Miljøpartiet De Grønne har foreslått en bistandsprosent tilsvarende 33 mrd. kr. Det er allerede nå betydelig misnøye i Lima over det lave bidraget fra rike land og vi formoder særlig med Norges bidrag, til tross for at Norges regjering selv er svært fornøyd. Hvordan vil Senterpartiet arbeide for å øke norsk klimabistand til FNs klimafond og andre aktører?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-09:
Miljøpartiet De Grønne har foreslått en forpliktende plan for langsiktig klimafinansiering, tilsvarende 1 pst. av brutto nasjonalinntekt, ca. 33 mrd. kr, som vi mener kan hentes fra Statens pensjonsfond utland, og som bør brukes til FNs klimafond, som ifølge løftene skal ha 600 mrd. kr, og som får 400 mill. kr av Norge. Men det forslaget er selvfølgelig fremmet for å sette i gang en debatt. Vi setter stor pris på at mange partier, på forskjellige måter, i hvert fall har signalisert forståelse for tenkningen. Jeg kan bekrefte overfor representanten Solhjell at vi selvsagt gjerne setter oss ned med SV og flest mulig andre partier for å få til en langsiktig, vel å merke storskala, forpliktende finansieringsplan for norsk internasjonal klimainnsats.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-09:
Takk til representanten Skei Grande for en anledning til å presisere følgende: I Svea-området produserer Norge flere millioner tonn kull i året som utelukkende går til eksport. Det er den gruvevirksomheten på Svalbard som må legges ned, fordi den rimer ekstremt dårlig med all norsk klima- og energipolitikk. I Longyearbyen produseres det litt kull, bittelite grann sammenlignet med den store eksportproduksjonen i Svea, som bl.a. går til å drive kraftverket. Den kullproduksjonen er ikke noe problem. Den kullproduksjonen kan kombineres med sol, vind – det blåser stadig mer på Svalbard på grunn av klimaendringene – og kanskje andre typer energibærere. Kanskje kull kan være grunnlast, mens fornybar energi produserer det meste av energien, og kanskje kan kullkraftverket renses. Men det må ikke komme i veien for å stanse det som er det store problemet, nemlig den store kulleksporten fra Svea.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-09:
Takk for viktige spørsmål. De henger jo ganske nært sammen, og det er åpenbart derfor de blir stilt i sammenheng. Kommunenes rolle på klimaområdet er for det første politisk, det er der folk bor. Det vil si at i hvor stor grad folk engasjerer seg eller ikke engasjerer seg i klimaspørsmål og føler det som en del av sin hverdag, vil være temmelig avgjørende for hvorvidt Norge klarer å gjennomføre en klimapolitikk, enten den er nasjonal, internasjonal eller lokal. Men det skjer særdeles mye, som jeg bl.a. var inne på, både innenfor næringsliv, infrastruktur, bolig osv. som det er helt nødvendig at det er kommunene som tar tak i. Kommunene står for svært mye av den infrastrukturendringen og den tilpasningen som må gjennomføres både for at kommuner skal unngå å bli ofre for veldig stor klimaskade i framtida, og for at de skal kunne bidra til utslippskutt. En tredjedel av de nasjonale kuttene er et fornuftig nivå.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-09:
Representanten Sivertsen er ikke alene om å trenge å lære noe om fylkes- og kommunepolitikken. Jeg stiller nok langt framme i den køen. Representanten nevner jo selv noen av de ansvarsområdene som vi, Miljøpartiet De Grønne, mener er særdeles viktig at fylkeskommunenivået har og videreutvikler. Vi tilhører ikke de partiene som vil fjerne det leddet i norsk forvaltning. Vi ser behovet for et høyere nivå som kan samordne mange tjenester på fylkesnivå og mellom kommuner, og vi kommer til å jobbe – gjerne sammen med Arbeiderpartiet – for å utvikle det nivået på måter som er tjenlige i en framtidig utvikling.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-09:
Jeg skriver slett ikke uten videre under på en generell beskrivelse av statlig styring av verneområder som en forvitringsprosess. Det er rikelig med eksempler på at problemer knyttet til utmarks- og naturområdeforvaltning også er knyttet til lokalt styre hvor oversikten ikke er god nok. Prinsipielt sett er Miljøpartiet De Grønne helt klare på at lokal styring og lokalt ansvar er en grunnleggende god ting, men det er en oppgave og en rolle som er nødt til å være knyttet helt klart til et nasjonalt fellesansvar. Vi kan ikke fra Miljøpartiet De Grønnes side gå inn på en forvaltningsmodell som gir kommuner og lokalnivå et forvaltningsansvar som er uavhengig av de nasjonale verdiene de forvalter. Men når dette kan kombineres, er selvfølgelig lokale modeller på mange områder å foretrekke.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-09:
Jeg tror det er mange i norsk reiselivsnæring som vil bli forundret over å høre at rovdyr er skylden for deres eventuelle problemer. Som representanten Greni sikkert er klar over, er det andre ting enn rovdyr som fører til mye større problemer for norsk reindriftsnæring, først og fremst i Vest-Finnmark. Jeg tror det er et kraftig feilspor å gjøre kampen mot rovdyr til en forutsetning for å utvikle grønne arbeidsplasser i Norge. Forholdet er det stikk motsatte. Det er det å ta vare på norsk natur og det å legge norsk natur til grunn for framtidig næringsutvikling som kommer til å være den framtidige løsningen, og da trenger man også en allianse mellom dem som skal utvikle de grønne næringene, og det storsamfunnet som ønsker å se et Norge som har tatt vare på sin natur. Når vi gjør det og kombinerer det med de store investeringene som Miljøpartiet De Grønne har liggende i sitt budsjett, ser jeg meget lyst på utviklingen av grønne næringer i Norge …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-09:
På samme måte som Miljøpartiet De Grønne ønsker en inntektsutjevning i privat sektor, på privat skattenivå, ser vi helt klart nødvendigheten av inntektsutjevning også mellom kommunene. Om SV og Miljøpartiet De Grønne er helt enige om hvordan det skal foregå, og hvordan midlene skal anvendes, får vi diskutere videre. Men det er ikke noen tvil om at vi ser nødvendigheten av at det også blant kommuner fordeles inntekter på en måte som setter flest mulig kommuner i stand til å ivareta de grunnleggende behov og krav som folk i alle kommuner i Norge har.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2014-12-09:
Når det gjelder utenrikspolitikken og EØS-avtalen, så er det konsensus og bred oppslutning som rår her i Norge – heldigvis – og det er en styrke. Bare unntaksvis er det noen partier som har et avvikende syn, en slags utenforstrategi. Senterpartiet vil kutte 2,5 mrd. kr i EØS-midlene i sitt alternative budsjett og sikkert bruke dem til mange gode formål. Imidlertid er jo disse midlene EØS-midler som kommer til utbetaling i 2015, og som er bundet opp gjennom avtaler som er framforhandlet av den rød-grønne regjeringen, der Senterpartiet var med. Mener Senterpartiet at Norge ikke skal stå ved sine forpliktelser i henhold til inngåtte avtaler med andre land? Mener Senterpartiet at dette er en realistisk budsjettering, eller er det i realiteten luftpenger, altså penger man ikke har?
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2014-12-09:
Flere av oss har også merket oss at representanten var opptatt av Norges sikkerhet og forsvarsevne i innlegget sitt. Samtidig, når det gjelder de internasjonale militære operasjonene mot ISIL, så har ikke Senterpartiet gitt støtte til dem. Mener Senterpartiet at det heller ikke er så viktig å stå sammen med våre allierte i kampen mot ekstrem og brutal terror, som ISIL står for, i en situasjon der det er en trussel mot Norge?
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2014-12-09:
I løpet av et knapt år er det sikkerhetspolitiske bildet i Europa og nærområdene endret dramatisk, med økt konfliktnivå, uforutsigbarhet og usikkerhet. Det er samtidig stor grunn til uro over rekrutteringen til ekstreme islamistiske miljø og fremmedkrigere, også fra Norge. Vi må ikke godta premissene for den økte aggresjonen fra øst og heller ikke fra grupper som ISIL. Vi må stå opp for våre verdier og vår frihet. Vi må styrke relasjonene og verdifellesskapet med våre venner i Europa og NATO og stå sammen i kampen for demokrati, rettsstatsprinsipper og menneskerettigheter – og mot voldelig ekstremisme. At EU har fått en langt større sikkerhetspolitisk betydning enn før, er en ny situasjon som krever at Norge samhandler med EU på nye måter, for vi har ingen EØS-avtale for sikkerhetspolitikken. Det er en utfordring for Norge at vi ikke sitter rundt bordet når våre venner i EU drøfter sikkerhetspolitikk i våre nærområder, med betydelige konsekvenser for Norge. I så måte ser jeg fram til møtet i Europautvalget her i Stortinget i morgen, der forsvarsministeren vil orientere om hvordan regjeringen vurderer utviklingen, EUs sikkerhetspolitiske rolle og gi en redegjørelse for Forsvarsdepartementets EU/EØS-strategi. Mot dette bakteppet er det både rett og rimelig at Forsvaret er budsjettvinneren. Regjeringen styrker forsvarsrammen med en realvekst på rundt 1,4 mrd. kr, eller 3,3 pst., i 2015. I tillegg til økte rammer til aktivitet, øving, trening og beredskap gjennomfører regjeringen betydelige investeringer for å videreføre moderniseringen av Forsvaret. Rammen til anskaffelser av nytt forsvarsmateriell er økt kraftig og utgjør nå om lag 20 pst. av forsvarsbudsjettet, i tråd med NATOs ambisjon fra toppmøtet i Cardiff. Etablering av en kampflybase på Ørland med nytt skvadronsbygg og innkjøp av nye kampfly med missiler er et kjempeløft, men det er helt nødvendig. Innkjøpet av JS-missilene tilleggsfinansieres, sånn at innkjøpet ikke går ut over øvrige deler av Forsvaret. Nye stasjoner til grensevakten i Sør-Varanger er allerede vedtatt. I tillegg leveres nå de nye NH90-helikoptrene til Kystvakten og Marinen, ubåter oppgraderes, Hæren får nye kampvogner m.m. Det er viktig å understreke at med store investeringer i nytt materiell vil det også påløpe økte driftskostnader som må finansieres. Enn så lenge følger vi gjeldende langtidsplan. Nytt fagmilitært råd vil kunne endre de faglige anbefalingene og dermed få følger for budsjettprioriteringene i årene som kommer. Som en følge av det endrede sikkerhetsbildet trenger vi et sterkt forsvar med en tilfredsstillende operativ evne, sånn at vi kan forsvare landet og stå ved allianseforpliktelsene. Det må vi ta konsekvensen av, og forberede oss på at vi må gi Forsvaret økt prioritet i årene som kommer.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Jeg skal stille spørsmål om det samme som representanten Hansen spurte min kollega Kristian Norheim om. På side 22 i innstilligen står det: «Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, vil understreke Norges interesse av en internasjonal rettsorden der forholdet mellom stater reguleres gjennom en stadig tettere vev av forpliktelser, normer og konvensjoner. Internasjonale organisasjoner spiller en viktig og nødvendig rolle i arbeidet for å sikre en slik utvikling.» Det betyr at Stortinget med dette gir sin tilslutning til en statlig rettsliggjøring av politikken. Det vil si at makt og myndighet tas ut av de nasjonale parlamenter og overføres til ulike internasjonale organisasjoner som FN, EU og eventuelt andre, og som ikke er folkevalgte organer. Det er underlig for meg at Senterpartiet støtter opp under denne utviklingen, og jeg finner det svært inkonsekvent. Hva mener representanten om dette?
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-09:
Det er slitsomt å være parlamentarisk leder i et parti som sitter og forhandler med regjeringa, men jeg har ikke kontroll på alt, hvem som har snakket med hvem, når og i hvilke komiteer. Det vi hadde håpet, var at vi skulle klare det i komiteen, det klarte vi ikke. Vi ble enige om en merknad, det betyr at vi må komme tilbake til dette, for jeg er oppriktig lei meg for at vi ikke klarte det.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-09:
Det kan godt hende at vi må legge på Det grønne klimafondet, men når det gjelder kvotekjøp, har det stått så mye penger igjen på bok hvert eneste år at det var en av de postene vi mente det gikk an å ta av – fordi det sto så mye penger igjen.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-09:
Nei, jeg tror at vi må plusse på alt dette for å klare å få til en enighet, og jeg tror helt sikkert at hvis vi i SV og Venstre hadde satt oss ned for å skulle bli enige om den posten, hadde vi nok blitt enige om det også, sjøl om vi kanskje ikke hadde blitt enige om alle andre poster i et budsjett like effektivt. Den økninga som vi klarte, var vi fornøyd med, men vi skulle gjerne hatt inn mer. Jeg tror at det kommer til å presse seg fram gode løsninger her. Entusiasmen til utenriksministeren over salget og de pengene vi hadde fått inn, tolker jeg som at dette var en påplussing utenriksministeren var fornøyd med, og som han syntes det var hyggelig å forsvare overfor omverdenen, så kanskje han vil synes det er hyggelig å forsvare enda større påplussinger også.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-09:
Ut fra mitt minne – uten at jeg har tallene foran meg – kutter vi i Heimevernsungdommen. Det er en ungdomsorganisasjon som vi mener det ikke er så viktig å gi offentlig støtte til. Det er ikke en aktivitet som vi syns det er veldig viktig at staten går inn og sponser. Vi er veldig for Heimevernet, men det at vi skal ha ungdommer i den type aktivitet, syns vi kanskje ikke er like viktig at staten bidrar til.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-09:
Jeg har et veldig oppriktig spørsmål til representanten Hansson. På Svalbard har man kommet ganske langt i å finne måter å rense kull på. Dette er en teknologi som man egentlig burde bygge nye kraftverk på bakgrunn av. Det er ikke så mange andre kilder til energi på Svalbard. Nå bygges det massivt ut med solceller på alt nytt som bygges. Det er veldig effektivt hvis det er mye lys og lave temperaturer om sommeren, som gjør at solcellepanelene er veldig effektive, men de er kanskje ikke like effektive i mørketida. Spørsmålet mitt til representanten Hansson er: Er Hansson imot at vi utvinner kull også hvis vi skal bruke det sjøl og renser det?
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-09:
Norfund har vært debattert, både da vi forhandlet om budsjettet, og i offentligheten. I budsjettforhandlingene la vi inn en begrensning når det gjaldt gass, som jeg tror er viktig og riktig. Så er det også – som en følge av regjeringas landkonsentrasjon – lagt inn en konsentrasjon når det gjelder antall land, men det er åpning for at utenriksministeren kan vurdere dette i enkelttilfeller. Så jeg vil spørre utenriksministeren: Vil dette være en veldig rigid vurdering, eller vil en vurdere prosjektenes styrke knyttet til de enkelte søknadene?
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-09:
Det er en viktig replikk, president, for nå skal jeg ha en replikk på vegne av Kristelig Folkeparti og Venstre, og jeg vet at statsråden kan nok matte til å skjønne at det er viktig! Statsråden har bestemt seg for at en del organisasjoner ikke lenger skal ha kontorer hos Fylkesmannen. Det har ikke Venstre og Kristelig Folkeparti vært enig i, men vi syns kanskje det er i overkant stortingsregjereri å bestemme hvem som skal sitte på hvilke kontorer. Men det er jo en grunn til at 4H og de andre har hatt kontorplass der. Det er fordi de har hatt en del offentlige oppgaver, en del oppdrag på vegne av staten som de skal gjøre. Derfor har de fått denne kompensasjonen som kontorlokalene har vært. Mitt spørsmål til statsråden er: Vil nå statsråden bruke tida denne våren til å ha en dialog med disse organisasjonene for å se på hvordan man kan kompensere for den jobben de faktisk gjør for det offentlige, og det oppdraget de gjør, når de nå ikke får kontorplasser? Hvis ikke statsråden har et veldig godt svar på det, er det fare for at vi kommer tilbake under revidert.
Regina Alexandrova (Høyre), 2014-12-09:
I sitt alternative budsjett legger SV opp til en svekkelse av forsvarsbudsjettet med om lag 1 mrd. kr – dette i en situasjon der Europas og Norges sikkerhetspolitiske situasjon er endret, og der flere allierte har kuttet i sine forsvarsbudsjetter. Samtidig varsler USA at Europa må ta en større del av ansvaret for egen sikkerhet. Forsvarssjefen har signalisert utfordringer for forsvaret framover. Mener SV med denne sikkerhetspolitiske endringen at det er forsvarlig med et så dramatisk kutt, og med dette bidra til å svekke Norges operative evne?
Regina Alexandrova (Høyre), 2014-12-09:
Jeg registrerer at SV kutter på alle områder i budsjettet utenom FN-ledete operasjoner, altså i forsvarsbudsjettet. Men jeg skal komme til et annet spørsmål: SV gikk imot den internasjonale operasjonen mot ISIL og det norske bidraget til Operation Resolute Support Mission i Afghanistan da vi debatterte dette i Stortinget den 15. november. SV-leder Audun Lysbakken sa at Norge må bruke sine krefter der Norge kan gjøre en forskjell. I det alternative budsjettet vil SV fjerne all Afghanistan-innsats i forsvarsbudsjettet. I åtte år, mens SV satt i regjering, bidro Norge med tusentalls soldater til ISAF-operasjoner i Afghanistan. Hvorfor går SV mot det neste oppdraget, Operation Resolute Support Mission i Afghanistan, som skal bidra til trening og rådgiving av afghanske sikkerhetsstyrker i en kritisk overgangsfase som landet er inne i nå?
Regina Alexandrova (Høyre), 2014-12-09:
Regjeringen satser bredt i nordområdepolitikken. Representanter fra Arbeiderpartiet forsøker å framstille regjeringens syn på dialog som mindre viktig, men det representantene ikke har fått med seg, er at denne regjeringen går fra dialog til handling, uten å slutte å snakke om dialog. De siste åtte årene har det vært mye prat og mye dialog blant de rød-grønne om nordområdene. Det er derfor på tide at det legges opp til mer handling, slik denne regjeringen nå satser i nord. Det var Høyres Jan Petersen som lanserte den første nordområdesatsingen, med stortingsmeldingen «Muligheter og utfordringer i nord» i 2005. Med en ny borgerlig regjering blir det et nytt løft, med en ytterligere satsing på nordområdene. Nordområdene er Norges viktigste utenrikspolitiske interesseområde, og regjeringen foreslår en samlet nordområdesatsing på nesten 3 mrd. kr i 2015. Det betyr at denne regjeringen har hatt en økning i nordområdesatsingen på 1 mrd. kr på to år. Regjeringen fører en resultatorientert politikk for å omgjøre kunnskap og ressurser til arbeidsplasser og verdiskaping, ved bl.a. å styrke koblingen mellom kunnskap og næringsliv. Nord-Norge går godt og har et stort potensial for større verdiskaping innen bl.a. petroleumsindustri, maritim sektor, romvirksomhet, mineralnæring, sjømatnæring og reiseliv. Regjeringen vil derfor prioritere fem områder i nordområdepolitikken: internasjonalt samarbeid, næringsliv, kunnskap, infrastruktur og miljøvern, sikkerhet og beredskap. Arbeidet regjeringen gjør med internasjonalt samarbeid i nord, har stor betydning. Nordområdene handler også om global maktpolitikk, der viktige ressurser, klima, nye transportruter og sikkerhetspolitikk står sentralt. Regjeringen satser derfor betydelig på tilstedeværelse og ressursforvaltning, noe statsminister Erna Solberg la vekt på senest denne helgen. Med regjeringens nordområdepolitikk økes operativ evne og beredskap i alle forsvarsgrener, bl.a. i Heimevernet. Dette gir et tydelig signal til alle interessenter i nord og viser prioritet og handlekraft. Regjeringen har vært tydelig på at selv med uro rundt Russland den siste tiden er det viktig å videreføre det gode samarbeidet innen sjøsikkerhet, felles fiskeriforvaltning, miljø, atomsikkerhet og folk-til-folk-samarbeid. Som arktiske kyststater har vi mange felles interesser. Det at nordområdene fortsetter å være en fredelig og stabil region, er vi alle tjent med.
Børge Brende (Høyre), 2014-12-09:
Først takk for hyggelige ord. Jeg kan gjenta det jeg sa i mitt innlegg, at vi har hatt et viktig og godt samarbeid, ikke minst med komitélederen, i det året som har gått. Det er nå en samling i Wien om disse viktige spørsmålene som representanten Huitfeldt tar opp, og vi hadde en god diskusjon i Stortinget knyttet til en interpellasjon fra representanten Skei Grande, hvis jeg husker riktig – i alle fall fra Venstre – i vår. Det vi ble enige om der, og la til grunn, og som regjeringen jobber med utgangspunkt i – nemlig det som også var utgangspunktet for den forrige regjeringen – var visjonen om en atomvåpenfri verden. Dette er et arbeid som er utrolig viktig. I tillegg er det viktig det som også representanten er inne på – arbeidet mot spredning av masseødeleggelsesvåpen, ikke minst atomvåpen, med tanke på de terrororganisasjonene og de regimene som vi står overfor i mange deler av verden. Vi må selvsagt hindre at de får tilgang på et så ødeleggende våpen som atomvåpen.
Børge Brende (Høyre), 2014-12-09:
Vi hadde en god diskusjon om dette i forbindelse med interpellasjonen, og jeg sa akkurat dette og bekreftet at vårt mål er en atomvåpenfri verden. Vi deler den visjonen. Det er det et flertall for i Stortinget. Det som har kommet i tillegg de senere dagene, er diskusjonen om et forbud mot atomvåpen. Det vi har valgt, og som jeg mener det er viktig at vi står samlet om, er visjonen om en atomvåpenfri verden, som er en mye tryggere og bedre verden. Dette er et langsiktig arbeid basert på viktige humanitære prinsipper. Et viktig humanitært prinsipp er at man skal skille mellom dem som strider, og sivilbefolkningen. Ingen av disse masseødeleggelsesvåpnene er i stand til å skille mellom disse. Det er blant annet grunnlaget for dette engasjementet, som jeg deler, og som jeg tror vi står samlet om.
Børge Brende (Høyre), 2014-12-09:
Takk for inspirerende ord, og ikke minst takk for godt samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre i forbindelse med utformingen av neste års budsjett. Vi har en kraftig økning i det norske utviklingsbudsjettet for neste år. Det har aldri vært så høyt – det er historisk høyt – og vi ser at mange andre land faktisk ikke øker utviklingsbudsjettet sitt i tråd med det Norge nå gjør. Vi legger også opp til en betydelig økt satsing på de humanitære midlene. Det er vesentlig i en situasjon der vi ser at det er så store behov globalt. Jeg tror også at det vi gjør innenfor helse og ikke minst utdanning, støtter godt opp om det humanitære arbeidet. Norge vil ta sin del av ansvaret for å bidra til å oppfylle de viktige appellene FN har kommet med og vil komme med fremover, innenfor de rammene Stortinget har satt.
Børge Brende (Høyre), 2014-12-09:
Takk også til Navarsete for hyggelige ord, det blir rene førjulsstemningen her i salen nå. Det er et viktig spørsmål representanten tar opp. Verdens befolkning øker raskt, og det er mye som tyder på at vi går fra sju milliarder til ti milliarder mennesker innen 2050. Da ser man hvilket enormt behov for økt matvareproduksjon, og det er et stort behov for at dette skjer innenfor bærekraftige rammer. Klimaendringer gjør dette vanskeligere, forørkning gjør det vanskeligere, og begrenset tilgang på vann gjør det vanskeligere. Derfor har vi innrettet bistandsbudsjettet med fokusland, slik at dette er viktige elementer i norsk utviklingspolitikk – å satse på muligheten for folk til å brødfø seg selv.
Børge Brende (Høyre), 2014-12-09:
Norfund er en av de store satsingene i dette budsjettet og blir tilført mange nye midler i 2015. Det er god næringslivssatsing, og det er god utviklingspolitikk. Det regjeringen har lagt fram for Stortinget, er et generelt utgangspunkt, at vi skal gjennomføre en forsiktig konsentrasjon av norsk utviklingshjelp – fra 116 land til 84 land. Men selv det har skapt en del debatt – den har det vært fascinerende å følge. Vi har i utgangspunktet gjort unntak for humanitære organisasjoner. Det glemte vi dessverre å skrive inn i proposisjonen. Det skapte litt ekstra arbeid. Så har vi gjort unntak for frivillige organisasjoner. En organisasjon som Norfund er i utgangspunktet omfattet av dette, men det er en dispensasjonsadgang. Hvis det er klare hensyn som tilsier at det er fornuftig å gjøre unntak, må man se nærmere på det, og vi vil kunne benytte oss av den muligheten.
Børge Brende (Høyre), 2014-12-09:
Det jeg sa, var kanskje å gjøre det enda tydeligere, i tråd med det jeg sa i forbindelse med interpellasjonsdebatten i vår. Regjeringen støtter formuleringen til den forrige regjeringen – som representanten Solhjell var medlem av – den formuleringen som ble referert av komiteens leder. Det var konklusjonen i debatten i vår, og dette er det flertall for i Stortinget. Den støtter jeg. Når det gjelder å gå enda et skritt lenger – fra ønsket om en humanitær sammenheng og ha en visjon og et ønske om en atomvåpenfri verden til å si at man skal jobbe for et forbud her og nå – er det å gå lenger enn det den forrige regjeringen gjorde. Jeg mener at vi skal benytte den enigheten som jeg oppfatter er i Norge og i Stortinget, basert på den forrige regjeringens arbeid, og bruke det som basis for Norges aktive internasjonale arbeid for humanitær nedrustning.
Børge Brende (Høyre), 2014-12-09:
Jeg synes det har vært en veldig god debatt, en rikholdig debatt og mange temaer har vært oppe. Det viser også hvor bred utenriks-, sikkerhets- og utviklingspolitikken er. Det er også svært positivt at det er en bred enighet om håndteringen av det nye sikkerhetspolitiske bildet i Europa. Mange av våre nærmeste allierte har merket seg at Norge har tatt klar avstand fra de folkerettsbrudd som vi har stått overfor i Ukraina, og at det er et samlet storting som har stått bak de restriktive tiltakene som både EU og USA har gjennomført. Dette har vært viktig. Jeg tror at med den prosessen som er i Ukraina og Russland nå, knyttet til diskusjonen om etterlevelse av Minsk-avtalen, virker de restriktive tiltakene på en slik måte at man tenker seg om en gang ekstra før man går til nye brudd på denne avtalen. Det er også slik at vi i Stortinget har stått sammen om å ta sterk avstand fra ekstremisme og terrororganisasjoner som ISIL. Det har vært viktig at vi nå stiller opp for dem som rammes av denne formen for ekstremisme. Store områder i Irak og Syria er kontrollert av en ekstremistorganisasjon som går så langt at den er blitt ekskludert fra Al Qaida. Den samlede norske innsatsen humanitært når det gjelder å stoppe pengeflyt, når det gjelder å stoppe fremmedkrigere og det å være villig til å stille opp militært, er noe man har merket seg. Det er en offensiv holdning i kampen mot et fenomen og en form for ekstremisme jeg dessverre tror at vi må leve med i mange år fremover. Så har det også vært bred enighet om nordområdesatsingen, slik jeg har opplevd det. Vi har lagt inn mer ressurser til nordområdesatsing, og vi forbereder Arktisk råd og formannskapet til USA. Jeg må bare gjenta at når det gjelder spørsmålet om en atomvåpenfri verden, står vi på det som ble sagt både i interpellasjonen i vår og i debatten nå, og det var helt riktig at det var representanten Nybakk som hadde denne interpellasjonen i vår – en viktig interpellasjon hvor vi fikk lagt grunnlaget for dette. Når det gjelder budsjettet, er det slik at det er utdanningssatsingen som bl.a. har bidratt til en ny samlepost, og det er årsaken til at budsjettet fremstår slik det nå gjør. Men vi skal selvsagt se på det for å ha et mest mulig oversiktlig budsjett.
Børge Brende (Høyre), 2014-12-09:
Jeg synes det ville vært synd hvis representanten Henriksen måtte vente på et slikt svar. Først må jeg si at når det gjelder det at denne regjeringen følger opp viktige elementer i den forrige regjeringens nordområdepolitikk, burde det ført til glede hos det tidligere regjeringspartiet, akkurat som vi var veldig fornøyd da Arbeiderpartiet og de rød-grønne fulgte opp den første stortingsmeldingen som ble fremlagt om nordområdepolitikken, av Jan Petersen i 2005. I nordområdene er det mye som samler oss. Blant annet diskuterte man det som er knyttet til Arktisk råd og det viktige amerikanske formannskapet nå til våren. Jeg tror vi er enige om at det må inneholde klima, det må inneholde spørsmål om urfolk, det må diskutere og inneholde hva som skjer når havet forsures i nord, hva som skjer med nye sjøruter som det åpnes opp for. Når det gjelder visjonene fremover, synes jeg det ligger et godt grunnlag i det budsjettet som regjeringen får vedtatt: en satsing på over 500 mill. kr mer på nordområdene. I tillegg er det ikke til å legge skjul på at det har vært en kompliserende faktor de siste månedene at vi står overfor et Russland som handler annerledes enn det gjorde for et år siden, men det har vi håndtert gjennom å videreføre viktige folk-til-folk-samarbeid, søk og redning, atomsamarbeidet, miljøsamarbeidet. For denne regjeringen er det viktig at nordområdepolitikken vår fortsetter å basere seg på forskning og utvikling. Her øker vi budsjettene helt klart, og det er en satsing på kunnskap i nord og på kunnskapsarbeidsplasser, hvor vi produserer høyere opp i verdikjeden. Det er helt avgjørende. Det er når man produserer høyere opp i verdikjeden at man også kan tåle det norske kostnadsnivået. I tillegg lager vi cluster rundt romsatsingen både på Andøya, i Tromsø og i Narvik, hvor vi har noen av de ledende clusterne i verden. Vi jobber også intenst med å få på plass polarkoden, som skal sikre miljøet bedre. Jeg har selv tatt et initiativ sammen med Frankrikes utenriksminister for at vi til sommeren skal samle utenriksministre som er innflytelsesrike innenfor klima- og miljøområdet, i Nord-Norge, Svalbard, for å bruke dette som innspill til den viktige COP 21-konferansen. I denne sammenheng er det også viktig å få med seg de dimensjonene som er knyttet til biologisk mangfold, og at man må respektere Arktis, at det ikke blir et «gullrush», men at Arktis utvikler seg på basis av det som er bærekraftige prinsipper. Jeg håper at det var svar på det som representanten spurte om.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2014-12-09:
Det jeg liker aller best, er å snakke om vår egen politikk, og det gjør jeg i alle mulige sammenhenger hver eneste dag. Når jeg sier at endringer tar tid, er jo det i erkjennelsen av at skal vi klare å oppnå et av hovedmålene, sånn som vi ser det, nemlig å skape bedre operativ evne gjennom større dybde og utholdenhet i strukturene, så kommer det til å ta tid. Det er en erkjennelse hos oss, men som våre forgjengere ikke ønsket. Vi har utfordringer på det feltet. Det vil si at vi over tid har prioritert annerledes i Forsvaret enn det vi mener er viktig å gjøre nå, nemlig å sørge for en operativ evne som har dybde og utholdenhet i strukturene. Det er ikke gjort på ett år, det er ikke gjort fra ett budsjett til et annet, og det er også en av de viktigste årsakene til at vi nå har bedt forsvarssjefen om å utarbeide et nytt fagmilitært råd som skal gi oss nettopp de verktøyene. Noe av det forsvarssjefen er mest opptatt av, og som jeg er helt enig med forsvarssjefen i, er at vi må kunne stille større deler av strukturen vår klar på kortere tid enn det vi kan i dag.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2014-12-09:
Jeg er glad for at representanten Simensen tar opp spørsmålet om Hæren. Vi har lagt til rette for, både i dette budsjettet og i revidert nasjonalbudsjett, å forsere styrking av både Hæren og Heimevernet, for de tingene han peker på, er svært viktige. Det er jo også en av de manglene vi nå har sett over tid, nemlig evnen til å bistå allierte, hvis det skulle være nødvendig, og ikke minst ta imot alliert forsterkning, som jo hele vårt forsvarskonsept bygger på, og som derfor er avgjørende viktig. Hæren får en styrking på drøyt 66 mill. kr i budsjettet som nå foreligger. I tillegg gjennomføres nå en historisk modernisering av Hærens materiell - både CV90, som nå etter hvert har begynt å rulle ut fra fabrikken, og etter hvert også modernisering og oppgradering av Leo, altså stridsvognene til Hæren. Det er veldig viktige prosjekter, de er svært høyt prioritert av Hæren selv, og det skal vi bidra til å videreføre.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2014-12-09:
Jeg syns representanten Navarsete kom med riktig gode sitater, som jeg står fullt inne for, og som jeg også har gjentatt her. Et av resultatene av at det i fire av åtte rød-grønne år var en realnedgang i budsjettet, er at vi har noen utfordringer med dybde og utholdenhet i strukturene, som representanten sjøl var inne på i sitt hovedinnlegg. Og det er en viktig påpekning. Det er i vesentlig grad to årsaker til at man ser en utfordring for evnen til å drive kollektivt forsvar. Det ene er en utfordring som er av teknisk karakter, nemlig sprekkdannelser på F-16. Det har Stortinget blitt orientert om i mange omganger, og det er et problem vi nå arbeider for å løse så fort vi kan. Det andre er evnen til logistikk og logistikkberedskap, og den evnen har ikke blitt dårligere fra i fjor til i år, den har blitt bygd ned over tid, og det må den forrige regjeringa være med på å ta sin del av ansvaret for.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2014-12-09:
Jeg takker for et godt spørsmål. Vi har jo heldigvis, vil jeg si, over år fått bygd opp et verdensledende miljø ved Forsvarets forskningsinstitutt, FFI, særlig på islamistisk terrorisme. Det er et miljø som er verdensledende, og hvis forskere brukes i veldig mange andre sammenhenger. I tillegg har FFI også over tid klart å opprettholde den delen av sin grunnbevilgning som de bruker til forskning på radikalisering. Dette er miljøer som vi er interessert i å bygge opp under. De driver veldig viktig forskning, og det er helt riktig som representanten Solhjell sier, at dette ligger litt i skjæringspunktet mellom forsvar og justis. Det er viktig at man her også bruker sivile forskningsinstitutter til å jobbe med den delen av dette som dreier seg om hvordan man f.eks. skal bekjempe radikalisering her hjemme.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2014-12-09:
Hvis man bruker FFI som et eksempel – FFI er jo et av mange forskningsmiljøer som kan bidra til å forske på dette og altså har verdensledende miljøer spesielt innenfor islamistisk terrorisme – har vi der to deler av bevilgningen. Det ene er den strategiske komponenten, det andre er grunnforskningen. Grunnforskningsbevilgningen er styrket i dette budsjettet. Det er et viktig bidrag til å opprettholde nettopp det som representanten Solhjell og jeg er opptatt av: å styrke disse miljøene som forsker på svært viktige områder. Jeg mener det er viktig at vi ikke bare sørger for å styrke forskningen på høyreekstreme miljøer, men på ekstreme ekstremistiske miljøer jevnt over, fordi denne trusselen kan komme fra veldig mange hold, og det er viktig at vi ikke stirrer oss blinde på ett av dem, selv om det også er mange fellestrekk mellom de ekstreme miljøene som kommer fra litt ulike kanter. Så, ja, det å styrke disse miljøene er viktig for oss.