trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-10-15:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Jeg er veldig glad for at Arbeidstilsynet blir styrket, og jeg ønsker også at det blir et spesielt fokus på de mest sårbare arbeidstakerne, nemlig asylsøkerne, i dette arbeidet. Som statsråden sa, er det veldig mange forhold som blir avdekt i dette programmet. Det var mangel på kontrakter, det var vanvittige arbeidstidsløsninger, det var feil lønnsnivå, det var umenneskelige forhold, og det handler om kanskje de i vårt samfunn som har dårligst rettigheter. Det er rett som statsråden sa, at dette skal være et alternativ – det skal være et midlertidig engasjement for en del asylsøkere. Mitt oppfølgingsspørsmål gjelder hvordan en jobber videre med dette alternativet. Er det nok å gi informasjon om lønnsvilkår? Kan man gjøre noe mer i asylmottakene for å gjøre disse arbeiderne bedre rustet til å gå inn i det norske arbeidslivet og få ivaretatt sine rettigheter?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-10-15:
Jeg er enig med statsråden i at her er det mange ting som må skje, ikke minst at tilsynet blir styrket. Noen ganger må man også gå inn og endre politikk. Jeg vil gjerne komme inn på det som statsråden var inne på i sitt første svar, nemlig at programmet avdekket at også i offentlig sektor og i et departement var det renholdsarbeidere som jobbet svart, og som ikke hadde tilstrekkelige rettigheter ivaretatt, med brudd på bl.a. det med kontrakter. Det viser jo at de reglene vi har i dag, ikke fungerer. De fungerer ikke, for det skal ikke skje i offentlig sektor. Det burde ikke skje, men det har skjedd. Hva vil statsråden gjøre i tillegg for å sikre at i alle fall offentlig sektor går foran som et godt eksempel i dette arbeidet?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-10-15:
«Menneskehandel er svært krenkende og alvorlige lovbrudd. Det er derfor positivt at norsk politi har iretteført flere saker med fellende dom. Opplysninger om at etterforskningen i slike saker står i fare pga. voldsomme tolkeutgifter, er bekymringsfulle. Regjeringen viser ofte til Soria Moria-erklæringen, der kampen mot menneskehandel er utpekt som en prioritert oppgave. Hva er status for politiets innsats for å bekjempe slike lovbrudd, og kan statsråden forsikre om at kampen mot menneskehandel vil fortsette?»
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-10-15:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Det er vel, som statsråden selv var inne på, liten tvil om at dette er blant vår tids verste former for kriminalitet. Det er også en realitet at det er summen av innsats fra politiet i mange land og på tvers av landegrenser som skal bidra til at vi skal kunne greie å bekjempe denne formen for kriminalitet. Når man så ser på hvordan dette har vært organisert i Norge, får man ofte inntrykk av at det er litt sånn på prosjektbasis, med litt usikker finansiering, og man får ikke den kontinuiteten, den roen, rundt denne innsatsen som man skulle ønske seg. Det er klart at for kvinner som da motiveres til å anmelde, skaper det utrygghet hvis man ikke har sikkerhet for at politiet makter å gjennomføre etterforskningen, slik at sakene kan iretteføres og pådømmes. Hva vil statsråden gjøre for å sikre en enda større grad av forutsigbarhet når det gjelder finansiering av et så høyt prioritert område som dette?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-10-15:
Det er liten tvil om at politiet har en lang rekke prioriterte oppgaver, og fra nyttår skal de jo få en oppgave til når det innføres et lovforbud mot kjøp av sex. Jeg har lyst til å utfordre statsråden på følgende: Gitt at politiet står i en situasjon hvor man ikke er i stand til å prioritere begge deler, er det da slik at statsråden mener at det er menneskehandel som skal prioriteres, dersom politiet er i en situasjon – og det frykter jeg at de kan komme i – hvor man ikke kan si ja takk, begge deler, men at man må prioritere ett av disse saksområdene?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Vi har jo «maktmidler» til å sikre at politiets innsats blir slik vi faktisk ønsker den, at man prioriterer de områdene som Regjeringa ønsker, hvor jeg oppfatter at Høyre har støttet oss i Stortinget. Jeg er glad for at vi har bred enighet om dette. Det har vært to områder jeg har pekt ut som særlig viktige, og som vi er enige om også her i Stortinget, nemlig vold i nære relasjoner og innsatsen mot menneskehandel. Disse områdene trenger vi å løfte. Det betyr at vi bruker både budsjett, tildelingsbrev og også andre typer kanaler for å sikre at disse gode gruppene fortsetter det arbeidet som de gjør. Så handler det jo selvfølgelig også om ressurser og personell, som det er all grunn til å minne om også i denne sammenheng. Så peker spørreren også på det internasjonale engasjementet. Det er viktig nå at vi bl.a. fortsetter det trykket vi har for å få norsk tilslutning til Prüm-avtalen. Det er altså et internasjonalt instrument for å bidra til å lette etterforskningen også i disse sakene, styrke det internasjonale samarbeidet og bidra til at vi kan sette i gang prosjekter i hjemland som kan gjøre det lettere med repatriering.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Det er alltid veldig vanskelig å få to lovbrudd opp mot hverandre og si hva man skal prioritere. Men jeg har lyst til å si at når det gjelder forbudet mot sexkjøp, fins det vel knapt noe forbud og lovmessig tiltak som så til de grader henger sammen med kampen mot menneskehandel. Så der vil vårt signal være – og det tror jeg Stortinget tidligere har sagt at man i framtida vil støtte opp under – at her må vi satse bredt på flere arenaer og nå flere mennesker. Mange av de som vil være berørte i sexkjøpsaker, vil også være aktuelle vitner i menneskehandelsaker. Så dette henger sammen. Derfor mener jeg at det sexkjøpforbudet som på et eller annet tidspunkt kommer, etter at Stortinget har håndtert det, vil bidra til at vi får enda mer styrke i kampen for å redusere det både spørreren og jeg karakteriserer som vår moderne tids slavehandel.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Det er aldri heldig for rekrutteringen at man får denne typen episoder. Det virker ikke fristende å gå inn i et yrke hvor man kan bli utsatt for slike ting. La det ikke herske noen tvil om det. Men samtidig har jeg lyst til å si – og det er min erfaring både som statsråd, opposisjonspolitiker og i sin tid også strafferettsadvokat – at politiet er flinke til å etterforske denne type saker, og domstolene reagerer resolutt. Jeg tror også spørreren er enig med meg i at rettspraksisen avspeiler at man tar dette på alvor, for vi kan ikke tolerere at maktens håndhevere blir behandlet på denne måten. Derfor er det viktig, mener jeg, at man nettopp ser hen til etterforskningen og sluttsummen av en slik sak før man vurderer den i en rekrutteringskontekst. Så er det selvfølgelig mange andre forebyggende tiltak som må settes i verk, og som man setter i verk i forbindelse med bl.a. de investeringene som nå gjøres i verneutstyr osv., som også er viktig. Og gledeligvis steg søkerantallet til Politihøgskolen for inneværende år, noe som viser at det fortsatt er mange gode studenter å ta av.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Det var jo mange nye spørsmål i oppfølgingsspørsmålet, som jeg har ett minutt til å svare på. Men jeg tror at hovedkonklusjonen min, knyttet til det som er grunnlaget for selve spørsmålet, er at vi har hjemler både for varetektsfengsling, for straffedømmelse og også for streng sanksjon. De må brukes. Så må påtalemyndigheten vurdere om de er anvendelige i de konkrete tilfellene. Jeg mener at de hjemlene jeg viste til innledningsvis, viser at det er mulig å reagere når det er behov for det. Så mener jeg også at politiet i Norge ikke klager for mye. Jeg har besøkt hvert eneste politidistrikt i løpet av det siste året, med unntak av Vest-Finnmark. Jeg opplever en veldig positiv stemning når jeg møter politiet, også de tillitsvalgte. Vi opplever faktisk at kriminaliteten i mange distrikter går ned, og at man gjør en veldig god jobb. Jeg registrerer også at man har hatt mange oppslag i media nå knyttet til lønn – noen måneder etter at vi var ferdige med lønnsoppgjøret for politiet – som ikke har vært positive for politiet. Men jeg håper jo at både det lønnsoppgjøret vi har bak oss, og også det framtidige vil bidra til at vi får fram de gode sidene som norsk politi representerer.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Innledningsvis vil jeg kort nevne at departementet tidligere hadde den direkte etatsstyringen av det enkelte politidistrikt. Men da Politidirektoratet ble opprettet og politireformen vedtatt av et bredt flertall i Stortinget, innebar dette også vesentlige endringer i den administrative styringen av norsk politi. Etatsstyringsoppgavene for politidistriktene og de fleste særorganene ble delegert til Politidirektoratet, herunder ressursfordelingen og resultatoppfølgingen. Dette innebærer at politibudsjettet fordeles av Politidirektoratet. Det skjer ut fra en ressursfordelingsmodell basert på en rekke kriterier som er brukt over flere år, relatert til politiets oppgaveløsning, hvor kriminalitetsbekjempelse og trygghet representerer de viktigste områdene. Hovedutfordringen for politi- og lensmannsetaten nå og en tid framover er mangel på politiutdannet personell. Et direkte svar på representantens spørsmål er at vi ønsker å utdanne flere politifolk. Vi ønsker ikke å gjøre det Høyre gjorde da de satt i regjering i forrige periode, å ha et opptak på Politihøgskolen som lå nede på 240 studenter, noe som vi i dag sliter med. Det er jo de kullene vi mottar nå. Vi ønsker, som spørreren sikkert er klar over, nettopp gjennom det framlagte statsbudsjettet å ha et opptak til neste år på 552 studenter. Det har aldri vært så høyt opptak på Politihøgskolen før. Vi har sakte, men sikkert økt det, så i år og i fjor hadde vi opptak på 432 studenter. Dette er tilnærmet en dobling fra det lave nivået som Bondevik-regjeringen la seg på, og som vil bidra til at framtidige justisministre kanskje i mindre grad vil måtte svare på den typen spørsmål som vi her står overfor. Dette er viktig. Vi trenger flere politifolk i Norge. Vi tar også sikte på å følge opp bemanningsplanen som ble offentliggjort nå nylig i rapporten «Politiet mot 2020», og budsjettet er et svar på det. Det at man nå skal rekruttere inn 100 nye politistillinger til neste år, er resultatet av det økte opptaket på 360 studenter i det siste året av Bondevik-regjeringen. Vi tar også sikte på å styrke innsatsen for å få flere seniorer til å stå i jobb lenger og også bidra til å «veksle ut» noen sivile, dvs. at sivile kan komme inn og overta noen av de oppgavene politiet i dag ivaretar, noe som gjør at flere politifolk kan komme ut i mer aktiv tjeneste.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Til spørsmålet om skjevfordeling først: Det er Politidirektoratet som er gitt i oppgave å fordele midlene, etter en modell som jeg beskrev innledningsvis. Det har alltid vært sånn at i den grad det er noen som ligger under i forhold til fordelingsnøkkelen, skal man søke ved økte ressurser å fylle opp, slik at de som ligger etter, faktisk tar igjen de øvrige. Det er en linje vi ikke har tenkt å endre. Så til det første i spørrerens oppfølgingsspørsmål. Det er slik at jeg er justisminister for hele Norge, ikke bare for Rogaland. Det er helt meningsløst for oss hvis vi rekrutterer flere politifolk til Rogaland ved å ta fra andre distrikter og dermed setter de andre distriktene i en tilsvarende dårlig situasjon. Vi må ha et ansvar for helheten. Det er her jeg mener Høyre gjorde noe uklokt da man satt i regjering, ved å kjøre så lave opptak på Politihøgskolen som man gjorde. Hadde man hatt det opptaket vi nå legger opp til – det som vi har i år og hadde i fjor – hadde vi hatt mer bemanning og også flere å sende til Rogaland.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Jeg kan gjerne svare en gang til på spørsmålet om skjevdeling, hvis det ikke var klart nok. Jeg sa at Politidirektoratet gjennom de siste årene har gjort hva man kan for å reparere denne skjevfordelinga ved å fylle på med friske midler, slik at de som henger etter, tar igjen de andre. Vi har ingen intensjon om å stanse den praksisen til Politidirektoratet. Når det gjelder spørsmålet om fordelinga konkret i distriktene, er jo ikke den startet ennå. Vi starter ikke den før vi har hatt budsjettbehandlinga i Stortinget. Det er jo nettopp for å ivareta de hensyn som spørreren tar opp, om skjevfordeling, men også en del andre forhold, kriminalitetsutvikling og spørsmål om særskilte behov ute, at vi ønsker å se fagdirektoratets anbefaling før vi går til Stortinget og forteller hvor mye det blir på hver enkelt. Det er noe man tradisjonelt gjør etter at budsjettet er vedtatt i Stortinget.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-10-15:
«NRK har den 9. oktober en sak om en politimann som slutter i protest mot at den kriminelle som overfalt ham, ikke er forsøkt varetektsfengslet. Likeledes har det vært andre tilfeller av vold mot politiet som ikke er fulgt opp rettslig. Konsekvensen av dette er at det rammer politiet som etat, at det reduserer motivasjonen til dem som jobber i politiet, samt at det kan ramme fremtidig rekruttering. Mener statsråden at dagens lovverk beskytter politiet godt nok, og må de i så fall finne seg i slike resultater?»
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-10-15:
Jeg takker statsråden for svaret. Det var et tema jeg gjerne skulle ha hørt han hadde hatt synspunkter på, når statsråden har en bekymring for hvordan dette kan komme til å slå ut rekrutteringsmessig. Vi har altså en gjennomgående og en pågående debatt om rekruttering og tilstedeværelse av norsk politi. Vi hadde en annen sak i Ringebu hvor en person ifølge media ble sparket til blods under forsøk på pågripelse, og hvor det også framkommer, slik jeg har forstått saken, at det ikke ble straffereaksjon mot dem som gjorde dette. Det er da jeg mener at det er en viss fare for at vi rammer etaten som sådan, ikke minst rekrutteringsmessig, i en tid hvor statsråden, Regjeringen og Stortinget har pekt på behovet for å styrke og øke utdanningen. Er ikke statsråden da bekymret for de mulige negative konsekvensene av saker som denne, som kanskje vil være at folk som har vurdert å søke Politihøgskolen, sier: Jo, jeg burde kanskje ha søkt, men hvis det er sånn jeg blir behandlet etterpå, er det da verdt det? Derfor vil jeg gjerne høre statsrådens syn på om han er bekymret for konsekvensene rekrutteringsmessig.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-10-15:
Det er bra. Da er det fortsatt håp! Det hadde vært fristende å spørre statsråden i forlengelsen av dette om han oppfatter det slik at politiet klager for mye. Er det sånn at man på en måte krisemaksimerer for å underbygge sin egen situasjon og vanskelighetsgraden i en hverdag som nok er rimelig tøff for enkelte, kanskje spesielt i store distrikter hvor det er få på vakt, eksempelvis i helger og ellers – at man altså forsøker å krisemaksimere for å skape oppmerksomhet rundt sin egen rolle? I tillegg kunne jeg tenke meg å høre om statsråden, etter at han har redegjort for lovverket, ser behov for å skjerpe lovverket for å gi politiet ytterligere rettigheter og trygghet når de skal utføre jobben sin, herunder også om statsråden kunne tenke seg å se på adgangen til varetektsfengsling når politifolk utsettes for vold.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-10-15:
«Jeg viser til mitt spørsmål om utbygging av Lånefjord kraftverk tidligere i år, da statsråden lovet en rask avklaring. Da det fortsatt ikke er truffet noen avgjørelse, vil jeg spørre statsråden hva som nå hindrer en avgjørelse i saken.»
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-10-15:
Jeg takker for svaret. Statkraft ville jo først bygge ut mot Lånefjorden, men snudde etter politisk press. Da kan man jo lure på: Hva er det som styrer utbygging av ren fornybar energi? Er det kommunestyrer og sterke lokalpolitikere, eller er det kraftpotensialet til fellesskapet? Det er nemlig dokumentert 193 mer GWh, i tillegg til miljømessige og næringsmessige fordeler, ved å velge Lånefjord-alternativet. Dette er dokumentert med småkraftprosjekter fra Sognekraft. Er beslutningstakerne klar over framtidig kraftbehov og muligheter for å legge til rette for å tilfredsstille behovet i dette området?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-10-15:
Jeg takker igjen for svaret. Det er en kjensgjerning at 101 GWh er den tilleggskraften man får tilført ved Lånefjord-alternativet. Men jeg har et annet tilleggsspørsmål. Det er i Statkrafts og NVEs innstillinger tatt hensyn til miljø, selvsagt. Men er det vurdert at det skal bygges en ny koblingsstasjon som binder 50 mål areal på Dale i Høyanger, og som skal ha linjer opp og ned fra fjellet til den nye 420 kV-linjen Fardal–Ørskog, eller er det bare tatt hensyn til at den eldre linjen skal fjernes?
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-10-15:
Statkraft har søkt om tilleggsutbygging i det allerede regulerte og utbygde Høyangervassdraget. NVE anbefaler i sin tilråding at Statkraft gis konsesjon for Eiriksdal kraftverk i Høyanger kommune, som etter NVEs vurdering er det beste alternativet, og det alternativ som Statkraft primært ønsker å bygge ut. Subsidiært søker Statkraft om å bygge Lånefjord kraftverk i Balestrand kommune. Departementet var på befaring i utbyggingsområdet i september 2007, og i den forbindelse ble det avholdt møte med Høyanger og Balestrand kommuner. I mai i år hadde departementet nye møter med Høyanger og Balestrand kommuner og med Sogn og Fjordane fylkeskommune. Jeg er opptatt av å utnytte den forbybare vannkraften til vår kraftoppdekning. En slik utnyttelse er særs viktig i en vannstreng som allerede er nyttet til vannkraftutbygging. Samtidig ber jeg om forståelse for at det må foretas en grundig konsesjonsbehandling der alle interesser avveies mot hverandre, basert på et solid og sikkert faktagrunnlag. Slike avklaringer gjør det nødvendig å bruke den tid som må til for å finne den beste løsningen på utbyggingssaken. Til slutt: Vi er nå inne i sluttfasen av dette konsesjonsarbeidet. Saken vil deretter så raskt som overhodet mulig bli avgjort ved kongelig resolusjon.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-10-15:
Jeg mener å være særdeles klar over behovet for å få ny kraft, og jeg har også for egen del et betydelig engasjement for å få ny kraft fram. Jeg mener småkraftprosjekter i all hovedsak er glimrende prosjekter. De kombinerer det å tilfredsstille behovet for kraft med næringsutvikling i mange bygdesamfunn. I de aller fleste tilfeller klarer vi også å håndtere det på miljømessig gode måter. Så småkraft er i all hovedsak veldig fornuftige prosjekter. Når det er sagt, vil jeg ikke gå inn og vurdere de to aktuelle løsningene som representanten Halleraker trekker fram og i og for seg setter opp mot hverandre. Jeg har respekt for den behandlinga som vi nå er midt oppe i. Når saken er avklart gjennom kongelig resolusjon, vil det selvsagt komme fram hva som er mine vurderinger av de ulike forholdene knyttet til dette prosjektet sett opp imot hverandre.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-10-15:
Som jeg sa i mitt forrige svar, ønsker jeg ikke å gå inn i detaljene i forhold til verken vurderingen av den konkrete søknaden eller eventuelt hva som ligger av tilgrensende problemstillinger knyttet til det. Jeg oppfatter det siste spørsmålet som representanten Halleraker tar opp, som definitivt å være av en slik karakter, så det vil jeg ikke si noe om i dag.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-10-15:
Olje- og energidepartementet traff endelig vedtak i denne kraftledningssaken 23. september i år. Departementets behandling av klagesaken har foregått i tråd med alminnelige forvaltningsregler basert på sakens dokumenter, det som framkom på befaring og møter, og andre relevante innspill departementet er gjort kjent med. Klagernes synspunkter om kabling over Valldalen har vært grundig vurdert sammen med en rekke andre spørsmål. Departementet vurderte fordelene og ulempene ved å legge kraftoverføringen som jordkabel ved kryssingen av Valldalen basert på forvaltningsstrategien for miljø og estetikk i kraftledningssaker som Stortinget har vedtatt. Departementet kom til at det ikke forelå slike sterke verneinteresser eller store estetiske ulemper at det var grunnlag for at anlegget skulle kables. Kravet om kabling over Valldalen kunne derfor ikke tas til følge. Når det gjelder klagepunkter om inngrep i randsonen for verdensarvområdet, vurderte departementet særlig landskapsvirkningene av kraftledningen. Selv om det er en viss mulighet for noe silhuettvirkning, vil det etter departementets vurdering under normale forhold være vanskelig å få øye på kraftledningen grunnet den store avstanden som er mellom konsesjonsgitt trasé og verdensarvområdet. Departementet kom til at den vedtatte løsningen totalt sett ikke ville innbære noen nevneverdig estetisk forverring. Før Olje- og energidepartementet fattet avgjørelse i klagesaken, ble spørsmålet om verdensarvområdet avklart med Miljøverndepartementet som ansvarlig myndighet for å følge opp UNESCO-saker.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-10-15:
Jeg er, som jeg tror representanten er kjent med, opptatt av kulturlandskap og det på ulikt vis å jobbe for at vi skal ta vare på det. Jeg mener de verdiene som Geiranger og verdensarvområdet representerer, er vitale verdier som vi skal ta vare på. Så er det slik at det også er en del utfordringer knyttet til det å få kraft fram. Vi ønsker å bygge ut småkraft. Vi har en utfordring i forhold til tilgang på kraft i Midt-Norge. Det er vanskelig å se for seg at vi både kan løse situasjonen i Midt-Norge og få den nye grønne krafta fram, uten at vi også må ha noen nye linjetraseer og noen forsterkninger av kraftnettet. Så blir det avveininger i den enkelte situasjon med hensyn til bruk av jordkabel, sjøkabel, når vi har behov for linjenett i luft og avgrensingene av det, sett opp mot de viktige kulturlandskapshensynene som vi f.eks. har i Geiranger.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-10-15:
Jeg mener det er en relevant og på sett og vis alvorlig sak som representanten tar opp, for det er ikke tvil om at det ligger konflikter i det å skulle føre fram kraft og det å ta vare på områder som representanten her nevner. Det jeg kan love rundt det, er nettopp at argusøyne vil bli brukt, og at fokus på de verdiene som representanten tar opp her knyttet til kulturlandskap, må tillegges sterk vekt når vi skal ha fram nye store kabeltraséer framover. Så vil det, som jeg sa i mitt forrige svar, være vanskelige avveininger som må tas for å kunne kombinere behovet for å få fram grønn og gjerne ny energi og dekke behovet for energi f.eks. i Midt-Norge med nettopp behovet for å ivareta kulturlandskap.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-10-15:
Jeg mener jo – aller først – at samferdselsministeren på en glitrende måte på egen hånd har vist nettopp at det er mulig å få fram bevilgninger til vegsektoren, og at vi nå, hvis Stortinget vedtar det svært ambisiøse budsjettforslaget som samferdselsministeren har lagt fram for veg og jernbane for neste år, får mulighet til å løse større og flere utfordringer enn det som har vært tilfellet med de vegbudsjettene som Stortinget tidligere har gått inn på. Når det gjelder E16, er jeg enig i de vurderingene som representanten Nistad her gjør, i den forstand at E16 spiller en spesiell rolle som hovedstamveg mellom vest og øst. Jeg er glad for at vi i forbindelse med regjeringsskiftet har fått økt bevilgningene til veg slik at vi har fått ferdigstilt eller kommet i gang med de viktige utbyggingsprosjektene på E16 som ligger inne i handlingsprogrammet for perioden 2006–2009. Dette til tross for kraftig prisøkning i markedet og økt behov for bevilgninger til drift og vedlikehold. Nå i september åpnet samferdselsminister Liv Signe Navarsete strekninga E16 Borlaug–Voldum i Sogn og Fjordane, og om ikke lenge er E16 Wøyen–Bjørum i Akershus ferdig. Regjeringa har i sitt forslag til budsjett for 2009 lagt opp til igangsetting av alle prosjekt i handlingsprogrammet der tilstrekkelig planavklaring og finansieringsopplegg er på plass. I den forrige regjeringas forslag til NTP for 2006–2015 er det ikke foreslått andre større prosjekt på E16 enn de som er nevnt ovenfor. Samferdselsdepartementet vil komme tilbake til prioriteringene på E16 i forbindelse med stortingsmeldinga om Nasjonal transportplan 2010–2019. Så gikk det et ras ved Bergsund, ca. 2,5 km sør for Bagn i Sør-Aurdal kommune, mandag 6. oktober omtrent midt på dagen. Tre–fire store blokker falt ned på E16. Vegen ble stengt straks og åpnet igjen tirsdag ettermiddag etter opprydding og rensk. Raset gikk i et område på parsellen Fønhus–Bagn, der det blir vurdert å bygge ny E16 i tunnel. Statens vegvesen arbeider med en revisjon av reguleringsplanen mellom Fønhus og Bagn. I dette arbeidet inngår også en geologisk vurdering av stabiliteten i området. Planen er ifølge Statens vegvesen ventet godkjent i løpet av våren 2009. Det er vurdert som aktuelt med delvis bompengefinansiering av prosjektet. Det er bevilget midler i 2008 til rassikring av E16 på denne strekninga. Arbeid med rensk og sikring av fjellet langs en strekning lenger sør pågår faktisk nå. Statens vegvesen vurderer nå hva raset som gikk 6. oktober, vil medføre av ekstra kostnader til rassikring i tillegg til det arbeidet som allerede er satt i gang.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-10-15:
Jeg mener vel at den inngangen til spørsmålet kanskje er noe spesiell. Vi vet at vi har betydelige utfordringer knyttet til ras i Norge generelt. For egen del presenterte jeg sist tirsdag en samlet plan for ras og skred generelt, hvor vi gjør NVE til etat på dette området. Vi vet at samferdselsetaten og Samferdselsdepartementet bruker betydelige midler hvert år på rassikring. Vi kan aldri gi noen garanti for at ikke slike ting kan skje knyttet til ras. Det viktige er å prioritere tiltak gjennom økonomiske rammer. Vi kjenner alle samferdselsministerens store engasjement på dette området. Rassatsing blir prioritert, og konkret jobbes det nå med rassikring i det området som vi diskuterer. Når det gjelder E16 og Oppland, vil jeg bare gjenta det jeg sa i mitt første svar: Regjeringa har gjennomført de prosjektene som lå inne i NTP knyttet til E16. De prioriteringene som lå til grunn der, må gjerne representanten Nistad ha meninger om. Men det er de prioriteringene man har valgt å følge.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-10-15:
Jeg oppfatter det slik at det er to spørsmål her. Det ene går på den generelle prioriteringa av rasproblematikken. Som jeg sa i mitt forrige svar, er samferdselsministeren usedvanlig sterkt opptatt av denne rasproblematikken – det kommuniserte hun på tv senest for noen dager siden – og det kommer til å bli jobbet videre med det. Det andre spørsmålet som blir tatt opp, er knyttet til hvorvidt Oppland får en for liten del av potten, enten det gjelder ras eller vei generelt. Jeg kommer ikke til å gå inn og konkret vurdere de enkelte fylkenes situasjon rundt det, men jeg mener det er viktig å gjenta det faktum at når Stortinget legger prioriteringer til grunn i NTP, er det viktig at det er respekt for de prioriteringene, og at det også fra Samferdselsdepartementet og ministerens side blir prioritert å gjennomføre de prosjektene knyttet til E16 som Stortinget selv har prioritert skal komme først. Og så blir det en ny prosess rundt dette i forbindelse med utarbeidingen av en ny NTP for kommende planperiode.
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2008-10-15:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til olje- og energiministeren: «Tafjord Kraftnett fikk for to år siden konsesjon for å bygge ny kraftlinje i luftspenn mellom Stordal og Norddal, i randsona til verdsarvområdet Geiranger. Norddal kommune og Verdsarvrådet anket saken, og tidligere statsråd Odd Roger Enoksen har ifølge tidligere ordfører fra Senterpartiet, Arne Sandnes, uttalt at kabling over Valldal bør være kurant. Kan statsråden gi en god begrunnelse for hvorfor Regjeringen har snudd i saken og nå velger å avvise klagen fra Norddal kommune og Verdsarvrådet?»
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2008-10-15:
Jeg takker for svaret. Jeg registrerer at departementet her har vurdert det slik at dette ikke vil være til skade for verdensarvområdet. Men jeg har et spørsmål til. I Dagbladet lørdag den 11. oktober kunne vi lese følgende: «Geirangerfjorden kan bli strøket fra verdensarvlista grunnet kraftlinjer.» Videre: «Jeg er bekymret for fjordene våre. Det hviler et stort ansvar på Norge for å bevare dem, sier Kris Endresen ved UNESCO-senteret i Oslo.» Og videre: «Kraftledninger i dette området kan føre til strykning av fjordene fra verdensarvlista, slår Trond Taugbøl hos Riksantikvaren fast.» De sikter til Geirangerfjorden og Nærøyfjorden. Kan statsråden garantere at kraftlinje i området rundt Geirangerfjorden ikke vil bli bygd på en slik måte at det forårsaker at Geirangerfjorden blir strøket fra UNESCOs verdensarvliste, slik Riksantikvaren og Endresen i UNESCO-senteret frykter?
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2008-10-15:
Jeg er veldig bekymret for disse fjordene, og jeg håper inderlig at departementet her griper inn og gjør det som er riktig å gjøre når denne linja skal bygges. Når man leser uttalelsene som står i Dagbladet 11. oktober fra både UNESCO-senteret i Oslo og Trond Taugbøl hos Riksantikvaren, blir man bekymret, for her er det personer som faktisk står midt oppe i det og bør vite hva de snakker om. Jeg håper og ber om at statsråden følger denne saken med argusøyne.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-10-15:
Spørsmålet er egentlig til samferdselsministeren – men det er kanskje litt mer veipenger å hente hos olje- og energiministeren. «Stamveien E16 mellom Oslo og Bergen er en av Norges viktigste samferdselsårer og eneste sikre helårsåpne forbindelse mellom vest og øst. Nå har det igjen gått ras på E16 i Valdres. Strekningen har ligget klar til utbygging i en skandaløst lang tid. Heller ikke i neste budsjett ligger den inne med midler til utbygging. Føler statsråden seg bekvem med denne situasjonen?»
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-10-15:
Jeg takker for svaret. Det var jo et svar som forventet, at det er mye midler til vei. Det har vi hørt ganske mange ganger. Men til konkrete E16 i Oppland ligger det overhodet ikke en eneste krone inne i det neste budsjettet. Det har flere ganger gått ras på den strekningen. Da er mitt spørsmål: Dersom det kommer nye ras med tragisk utgang, hvem er da ansvarlig når det ikke blir gjort noe? Gjentatte ganger har det i dette området vært på nippet til at det har fått tragiske følger.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-10-15:
Jeg takker for svaret. Jeg er jo glad for at statsråden vil fokusere på ras, og at det er økte midler til rassikring. Men det hjelper jo så lite for Oppland, når alle pengene går til andre fylker. De andre fylkene har også rettmessig krav på en god del penger, men er det ikke slik at potten bør økes enda mer for å sikre en del av innlandsfylkene, som også er utsatt for ras? Det gjelder ikke bare E16 i Oppland. Vi har også hatt en del ras på rv. 33, Gjøvik–Minnesund, som er en enda større transportetappe både for trailere og vanlige folk. Er ikke statsråden enig i at potten egentlig bør økes enda mer, slik at også innlandsfylkene får noe?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-10-15:
«Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte(KABB) driver et offentlig godkjent lydbibliotek. KABB driver også med generell tilrettelegging for synshemmede i kirken. Midlene over statsbudsjettet til KABB har de siste årene dekket om lag 1/3 av kostnadene for å opprettholde lydbiblioteket. I budsjettet for 2009 økes støtten med snaut 8 pst. Støtten til tilrettelegging i kirken justeres ikke. (KABB) Mener statsråden at KABB sitt lydbibliotek og tilretteleggingsarbeid er viktig for blinde og svaksynte?»
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-10-15:
Jeg takker for svaret. Jeg er veldig glad for å være i dialog med statsråden om dette viktige tilbudet og for dette ubetingede ja som statsråden legger til grunn. For mange av oss er det en glede å krype inn i bokens verden. For synshemmede, som ikke kan nyttiggjøre seg vanlig bibliotek, er det viktig at vi har Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek og KABB. Det er slik at NLB lener seg på KABB når det gjelder religiøs litteratur. De har et godt samarbeid for å utøve det som NLB har i sine vedtekter, der det bl.a. heter at NLB skal «skaffa fram og halde ved like eit variert tilbod av litteratur i blindeskrift og lydbøker». Jeg håper at statsråden er enig i den forståelsen som NLB har i forhold til KABB – at de lener seg på KABB og må ha et godt samarbeid – og at det kan gi seg utslag i en økning i de budsjettrammer som KABB og NLB skal jobbe innenfor, for det er bare ved økt bevilgning de klarer å ivareta dette viktige arbeidet.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-10-15:
Jeg takker for svaret. Statsråden er inne på at det ikke er store beløp vi snakker om – ja, det er en prosentvis økning på 11 og 9. Men når KABB i budsjettforslaget for 2009 skal ha 1,3 mill. kr og de selv sier at de trenger 2,8 mill. kr, er det skarve 1,5 mill. kr det står om for å kunne utgi 60 nye titler i 2009. Det er et viktig tilbud, det er vi enige om. Spørsmålet er hvorfor staten ikke kan være med og bidra litt mer slik at vi klarer å få produsert disse 60 titlene, uten at dette må tas fra innsamlede midler, slik driften i dag legger opp til.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Jeg takker for spørsmålet. Svaret er et ubetinget ja. Staten har ansvar for å gi syns- og lesehemmede et tilbud om kultur- og litteraturopplevelser og deltakelse i religiøst liv. Vi vet at mange svaksynte, og særlig mange eldre, bruker lydbiblioteket til Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte aktivt. Organisasjonen utgjør, sammen med det statlige Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek, det offentlige bibliotektilbudet til blinde, svaksynte og andre lesehemmede i Norge. De to institusjonene utfyller hverandre. Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte produserer kristen litteratur, mens Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek produserer mer allmenn litteratur og studielitteratur. Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek har det nasjonale ansvaret innen dette fagområdet for veiledning, produksjon og formidling, og de statlige midlene til tilrettelagte bibliotektjenester går derfor i hovedsak til Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek. Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte utfyller tilbudet fra Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek på en god måte. Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek og Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte gir til sammen et forsvarlig og godt tilbud til landets lese- og synshemmede, og vi mener at et fortsatt samarbeid er verdifullt. Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte får et tilskudd i 2009 på ca. 1,2 mill. kr til drift av sitt lydbibliotek, en økning på 9 pst. fra 2008. I denne økningen er det tatt høyde for antatt høyere vederlagssatser etter at den nye lydbokavtalen mellom staten og rettighetshaverne ble undertegnet på forsommeren 2008. Det gis også et tilskudd til Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte over statsbudsjettets kapittel 340 post 71 Tilskudd til kirkelige formål. Tilskuddet, som for 2009 er foreslått til 300 000 kr, gis som generell driftsstøtte til organisasjonen for tilrettelegging av kristen litteratur mv., dvs. organisasjons- og menighetsblader, dåps- og konfirmasjonsmateriell, informasjonstjenester m.m. for blinde og svaksynte. I tillegg til økningen i bevilgningen til Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte foreslår Regjeringen å øke Norsk lyd- og blindeskriftbiblioteks bevilgning med 4,5 mill. kr neste år. Det innebærer at vi har økt bevilgningen med over 7,5 mill. kr siden vi overtok regjeringskontorene. Så dette er et arbeid vi prioriterer høyt.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Jeg er glad for representantens sterke engasjement for dette temaet. Litteratur, leseopplevelser, skal være for alle, ikke for de få. Det at man har mulighet også om man er svaksynt eller blind, er viktig, og dette tilbudet legger til rette for det. Det løftet vi gjør spesielt for Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek i 2009, er stort. Det er en del av Kulturløftet. Det å legge til rette for kunst- og kulturopplevelser for alle grupper er en meget sterk bærebjelke i den satsingen. En økning på 9 pst. i 2009 til Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte er jo en stor prosentvekst, selv om beløpene ikke blir så store. Innenfor Kulturløftet er det absolutt rom for også denne type satsing.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Virkeligheten er jo at i statsbudsjettet for 2009 får satsingen på dette området en økning på nesten 5 mill. kr. Men hovedvekten av satsingen går til Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek, delvis fordi de har hele bredden av litteratur, men også fordi nye avtaler om vederlag gjør at vi må gjøre et formidabelt løft i 2009. Det var det løftet som var viktigst å gjøre. Vi fant likevel rom for en meget god prosentvis økning for Kristent Arbeid Blant Blinde og svaksynte, og dette vil være et område som vi er bevisste på også framover. Regjeringen kommer med en melding om biblioteksektoren til vinteren. Det å tilrettelegge for ulike grupper vil være en viktig integrert del av den strategi og de handlingsplaner som vil følge av den meldingen.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-05-29:
Replikanten har absolutt et poeng, og det har man drøftet ganske inngående. Men det er viktig her å ha et hovedblikk på de overordnede, nasjonale oppgavene når det gjelder ansvarsforholdene for de store føringene i vår energiproduksjon, og hvordan overføringene skal skje. Det kan synes som det er et motsetningsforhold, men jeg vil spesielt vise til det siste jeg sa: De har ikke plikt til å regulere, men de kan regulere anlegg for produksjon av elektrisk kraft dersom kommunen selv ønsker det. Det vil bli lagt betydelig vekt på det.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-05-29:
Det er vel sjelden vi har hatt noen lov til behandling her i denne sal som er så gjennomsyret av lokaldemokratiet og innspill fra lokaldemokratiet. Bare se på det jeg sa når det gjaldt kjøpesenterutviklingen, og hva jeg sa når det gjaldt fylkesdelplaner og regionvise planer. Det er nettopp her innspillene kommer. Da jeg begrunnet bl.a. vår holdning til kjøpesentrene, var det ut fra en større tenkning når det gjaldt regionene, nettopp å sentralisere dem for å legge til rette for kollektivtrafikk framfor privatbilisme, og organisere det etter hvor folk bor og arbeider. Det er nettopp dette vi nå ser i en sammenheng, for å legge kommunale planer, for å møte våre store utfordringer når det gjelder miljøet. Denne loven er et mye bedre redskap enn det vi har hatt tidligere. Det er presisert i paragraf etter paragraf. Jeg er stolt av denne loven.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-05-29:
Det har nå vært maktpåliggende, etter så mange år og diskusjoner, å få på plass universell utforming. Det har vært mange ord uten handling, og man har ikke fått satt det ut i praksis. Nå kommer vi via lovverket og pålegger universell utforming. Jeg er klar over de problemstillingene som replikanten reiser når det gjelder nye bygg kontra gamle bygg. Dessverre har vi ikke fått det til i de nye byggene. Dette er også et lovmessig skikkelig godt signal om at man må rydde opp i fortiden man har på dette området. Det er mange av de gamle byggene som også vil stå i framtiden, selvfølgelig, etter at denne loven er vedtatt. Jeg får inderlig håpe at vi også kan ta grep i budsjettbehandlingen på dette området.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-29:
Jeg har lyst til å følge opp representanten der han avsluttet, for i Soria Moria-erklæringen står det: «Et levende og desentralisert demokrati med bred deltakelse er grunnleggende for å møte samfunnsutfordringene. » Når det gjelder energi, vet vi at den nye plan- og bygningsloven åpner for at kommunene skal få mindre å si for framtidige kraftutbygginger enn det de har i dag. Blir lokaldemokratiet hørt når vi åpner for at kommunene i mindre grad skal få påvirke om det skal bygges ut kraft lokalt? Veldig mange kommuner ønsker kraftutbygginger. Det ser vi eksempler på stadig vekk. Vefsna er ett eksempel, Stryn-vassdraget et annet. Men de blir stoppet av nasjonale myndigheter, og åpenbart er ikke kraftbalansen det viktige. Det kommer også tilfeller som jeg frykter det blir flere av, slik som i Austevoll, der kommunen motsetter seg et kraftprosjekt. De vil gjerne ha mye vindkraft, men det er ett vindkraftprosjekt de motsetter seg. De får likevel tredd nedover hodet av NVE at det skal de ha. Synes representanten Nordtun dette representerer lokaldemokrati i praksis?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-29:
Det var interessant å høre det som representanten Kvassheim avsluttet med, nemlig at i vindmøllesaker skal kommunene bli hørt og ikke overkjørt. I det berømte eksemplet fra Austevoll som har blitt brukt flere ganger, vet en at kommunen i utgangspunktet var positiv til tre av fire vindkraftprosjekt, men ble pålagt alle fire og dermed sa nei til alle fire. Fremskrittspartiet fremmet da et forslag om at kommunene skulle få en slags vetorett i slike saker, for å vise at en respekterte lokaldemokratiet. Det stemte Venstre imot. Det hadde vært veldig greit hvis Venstre nå kunne oppklare hvor de egentlig står. Er det bare tom retorikk som nå kommer, for å gi en slags verbal støtte til Austevoll, eller er man villig til å sette makt bak ordene og si at kommunene faktisk skal få en reell innflytelse når det er rent lokale vindkraftprosjekt som planlegges?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-29:
Dessverre framstår miljøvernministeren som en retoriker når han svartmaler Fremskrittspartiets og Høyres standpunkt. Jeg vil gjøre ham oppmerksom på Fremskrittspartiets forslag når det gjelder strandsonen, dvs. at § 1-8 første ledd bør lyde: «I sjønære arealer hvor det tradisjonelt har vært utøvd friluftsliv skal det ved regulering tas hensyn til allmennhetens mulighet til fri ferdsel. » De hensynene som miljøvernministeren etterlyser fra Fremskrittspartiet, er altså ivaretatt. Det vi reagerer på, er jo nettopp at staten i enda større grad skal kunne overstyre. Det er ingen tvil om at dette regelverket er strengere. Det er strengere for alle kommuner. For noen vil det bli veldig mye strengere, for andre bare litt strengere. Det er ikke slik som en kan få inntrykk av, at enkelte kommuner her slipper like greit unna som de alltid har gjort, men hvor strengt det blir, er opp til forskriftene fra Regjeringen. Der får dessverre ikke Stortinget noe som helst å si. Det skal bli veldig interessant å se om representanten Sande står ved dette, når han i neste periode er i opposisjon.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-05-29:
Representanten Nordtun går langt i sin lovprising av loven. Han sier bl.a. at den er et redskap for folkevalgte. Det har han for så vidt helt rett i - hvis man ser på denne sal. Det er Stortinget og fylkeskommuner som får tilført makt på bekostning av kommunestyrer og bystyrer. Videre sier representanten Nordtun i sitt innlegg at dette er et riktig skritt i retning av å bekjempe klimaendringer. Denne loven vil ha liten betydning i forhold til klimaendringer. Til slutt sier representanten Nordtun at det styrker lokaldemokratiske prosesser. Vel, det må i så fall igjen være prosessene her i salen, for hvis man ser på de lokaldemokratiske prosessene, blir de nå enda mindre verdt og i mye større grad overstyrt og overprøvd av både fylkespolitikere, fylkesmenn og oss stortingspolitikere.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-05-29:
Det å få en enkel plan- og bygningslov er svært viktig og burde ha vært overordnet for oss alle. Dessverre ser vi at enkelheten fra Regjeringens side er at vi skal få ett statlig regelverk med minst mulig bruk av lokalt skjønn. Det mener Høyre vil føre til en dårligere lov totalt sett. La meg bare si at ulike kommuner har ulike behov, og hvis vi skal ønske at landet tas i bruk, må vi også innse at kommunepolitikerne er de som er nærmest egen kommune, egne innbyggere, og vil fatte vedtak som er best for den enkelte innbygger. Jeg vil også si til representanten at det i denne loven burde vært en mye klarere holdning til at det skal være en ja-lov. Det burde ligge til grunn at i utbyggingssøknader og byggesøknader skal svaret være ja dersom det ikke finnes gode anledninger til å si nei. Motstykket er i realiteten slik som Arbeiderpartiet og de andre samarbeidspartnerne legger opp til, at loven sier nei, men det skal være gode grunner for ja.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-05-29:
Jeg er glad for at Høyre og Fremskrittspartiet står sammen om det aller meste i innstillingen, både når det gjelder de enkelte lokale behov for å skape mest mulig grad av positivitet knyttet til plan- og byggesaksbehandling, og ikke minst i respekten for lokaldemokratiet. For Høyres vedkommende er det viktig at man slår fast at det også er Stortingets ansvar å legge til rette for, spesielt innenfor miljøfeltet, en rekke viktige nasjonale, overordnede målsettinger. En av dem er selvfølgelig at vi skal ha en strandsone som ved allemannsretten er til glede for allmennheten. Det betyr ikke at alle områder i strandsonen skal vernes. Vi mener at staten bør legge til rette for det generelle forbudet, slik som vi også gjør, men at kommunene skal ha en dispensasjonsadgang, slik at enkeltområder kan bygges ut dersom det ikke går på bekostning av allemannsretten eller særskilt viktige områder for allemannsretten.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-05-29:
Det har representanten selvfølgelig rett i. Det var nok et snev av overivrighet overfor representanten Nordtun. Hans lovprising av loven totalt sett gjorde at vi begge to fikk et skjevt blikk på loven. Vi står selvfølgelig sammen om de punktene representanten Inga Marte Thorkildsen tar opp når det gjelder viktigheten av bl.a. å begrense transport, men vi er uenige når det gjelder bl.a. kjøpesentre. Det er viktig at vi har et statlig regelverk også for byggesaksbehandling som legger til rette for positive endringer i klimaet - altså mindre klimautslipp. Det gjør loven i noen grad, men det er i stor grad andre lover som er langt viktigere for akkurat det. Det var det jeg ønsket å få fram i replikkordskiftet med representanten Nordtun.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-05-29:
Langs hele kysten reiser ordførere og andre kommunepolitikere seg spesielt mot byggeforbudet i strandsonen og dispensasjonsnekten. En av dem som har gjort det, er Kurt Olsen, fra SV i Lødingen i Nordland, som har skrevet under på et opprop. Han roser initiativet og mener det er viktig å få frem at strandsoneproblematikken fortoner seg annerledes i Lødingen enn rundt Oslo. SV-ordføreren mener også at kommunene selv er best i stand til å ivareta forvaltningen av kystlinjen. Han legger til at kommunepolitikere ikke vil ha interesse av å ødelegge for friluftsliv i egen kommune. Mange kommuner, som Lødingen, er relativt desperate etter å skape utvikling og arbeidsplasser. «Vi må snu en negativ utvikling. Strandlinjen er ett av de fortrinnene vi har, sier Olsen. » Jeg er helt enig. Spørsmålet er: Hvorfor er ikke SV det?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-05-29:
Jeg vil gi statsråden helt rett: Det foregår en ideologisk kamp. Denne saken viser veldig tydelig at Høyre og Fremskrittspartiet står opp og kjemper både for enkeltmennesket og for det kommunale selvstyret, samtidig som vi dessverre ser at regjeringspartiene og flere står opp og kjemper for statsmakten. Vi ser at det er kommunestyre som står mot storting, og at fylkesmenn og fylkeskommuner i større grad vil overkjøre kommunene. Det vi kommer til å se fremover, er et kommunalt selvstyre under økt press. Og jeg kan ikke forstå - selv med min beste velvilje - hvordan statsråden kan si at denne loven vil øke det lokale selvstyret, spesielt når vi ser at så mange lokalpolitikere langs hele kysten nå har gått til opprør mot loven.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-05-29:
Kristelig Folkeparti er opptatt av universell utforming. Det var også representanten Tore Nordtun i sitt innlegg. Han pekte på at her kommer det på plass i loven når det gjelder nye bygg og anlegg. Det er bra. Så har en samlet opposisjon sagt i en merknad at det er viktig at det ikke bare gjelder nye bygg og anlegg. Det vil ta veldig lang tid dersom en skal vente til en har fått fornyet hele bygningsmassen og alle anlegg. Det er viktig at en også får på plass universell utforming også for eksisterende bygg og anlegg. En samlet opposisjon har sagt at det er viktig at en får dette med i kommende budsjetter. Nå har ikke regjeringspartiene gått inn i den merknaden. Jeg håper at det ikke betyr at de er imot at en må fokusere spesielt på dette i budsjettene framover. Kan representanten Nordtun bekrefte at en ønsker en slik prioritering i budsjettene framover?