Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2018-12-03:
Arbeiderpartiets forslag til budsjett har et klart mål med sin innretning: å skape sterkere fellesskap i hele landet – fordi like muligheter er viktig for at alle skal kunne skape seg et godt liv, og fordi en god mulighet til skolegang og god helse gir mange mulighet til et godt liv og det å delta i arbeidslivet. Lenge før vi fant olje i Norge, hadde vi råd til sykelønn, vi hadde opprettet Statens lånekasse for utdanning, vi hadde alders- og uførepensjon. Det har vi hatt råd til fordi vi har hatt høy deltakelse i arbeidslivet. Mange har bidratt til å skape vår velstand. Sterke fellesskap gir god produktivitet i næringslivet, skal vi tro OECD. De understreker at små forskjeller gir økt produktivitet i næringslivet. I Norge i dag lever ett av ti barn i familier som har vedvarende dårlig økonomi. De kan få et bedre grunnlag for læring i skolen ved at Arbeiderpartiet sikrer et skolemåltid i vårt forslag til budsjett for neste år. Dessverre får vi ikke flertall for det for 2019, så det blir spennende å se hvilket land i Europa som blir det siste til å innføre skolemat. Blir det Norge, blir det Danmark eller blir det Albania? Vi prioriterer bl.a. skolemat foran en økning i barnetrygden på 83 kr i måneden. Vi mener at det å gjøre noe med skolemat er mer målrettet. Vi bruker også 400 mill. mer til bedre tannhelse særlig rettet inn mot de unge. Vi øker ikke barnehageprisen med den femtilappen som regjeringen og forliket gjør. Et felles helsevesen med et likeverdig tilbud i hele landet, der du får det samme gode tilbudet uavhengig av lommeboka di, er viktig. Derfor bruker vi 1 600 mill. kr mer på pasientbehandling i spesialisthelsetjenesten enn det budsjettforliket gjør. Vi satser på fastlegene, fordi mange får sin viktigste helsehjelp der. Vi sikrer en kommuneøkonomi som skal hindre det forliket med regjeringen gir: den dårligste rammen til kommunene siden Solberg var kommunalminister i 2005. Vår eldreomsorg og den meste av velferden vår skapes ute i kommunene, og de må ha forsvarlige rammer. Vi vil legge til rette for en god utvikling i næringslivet. Vi vet at næringslivet gir tilbakemeldinger om at riktig kompetanse er viktig, og vi satser 3,6 mrd. mer i vårt alternative budsjett på å bygge kompetanse for framtiden. Stadig færre får kompetanseheving i jobben sin gjennom etter- og videreutdanning samtidig som de endringene som er i samfunnet, går raskere. Derfor satser Arbeiderpartiet på 3 000 nye studieplasser. Regjeringen foreslo null nye studieplasser i 2019, og gjennom forliket fikk vi 195, de fleste av dem på private høyskoler. Arbeiderpartiet ønsker 3 000 nye studieplasser. Vi finansierer også 2 000 flere tiltaksplasser for ledige og arbeidstakere med behov for særskilt tilrettelegging. Vi lager et fond for kompetanseheving i næringslivet. Vi satser på yrkesfag og fagskoler. I mitt fylke, Nordland, er det stort behov for kompetanse i næringslivet, og også for lærere, sykepleiere og helsefagarbeidere. Mange av dem som er i disse yrkene, som regel kvinner, drømmer om hel stilling og fast jobb. Vi prioriterer penger til det også i vårt sentrale budsjett og jobber for heltid – som vi prioriterer det i de kommunene som vi styrer. For å styrke fellesskapet må vi tak i det folk flest er opptatt av, og gjøre noe med de utfordringene de ser. Derfor gjør Arbeiderpartiet mer for å begrense endringene i klimaet i sitt budsjett og satser 3 mrd. kr mer. Blant annet skal vi forske på og utvikle de teknologiene som kan spare oss for utslipp i framtiden. Det er viktig å komme i gang med et CO 2 -fond for næringslivet som kan sørge for at vi tar i bruk ny teknologi også utenfor kvotepliktig sektor. Varebiler og tungtransport trenger et teknologiløft for raskere å bli utslippsfrie. Det er god klimapolitikk, og det er god næringspolitikk. Så hører jeg at høyrepartiene gjentar i denne debatten at det skal bli dyrere å jobbe med Arbeiderpartiets budsjett. Det stemmer ikke i det hele tatt. Alle som tjener mindre enn 750 000 kr, vil få lavere skatt med Arbeiderpartiets alternativ. Vi omfordeler i større grad enn regjeringen gjør.