Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-08:
Det internasjonale energibyrå, IEA, har nylig lagt fram sin World Energy Outlook. Sjefen sjøl, Nobuo Tanaka, advarte i den forbindelse om at vi kan stå overfor et mulig ragnarok. Bakgrunnen er at energibehovet i verden eksploderer, og at det gjøres altfor lite for å forhindre en medfølgende utslippseksplosjon. Uten svært omfattende, svært kostbare og for mange mennesker svært upopulære tiltak mot økt forbruk av fossile energikilder kan gjennomsnittstemperaturen på kloden stige med opptil seks grader på lang sikt, advarer IEA. Det er en slik temperaturøkning som vil føre til ragnarok. Den gode nyheten er at vi kan forhindre at dette skjer. Det som skal til, er ifølge Tanaka og IEA en global energirevolusjon, basert på energieffektivitet og avkarbonisering av energiforbruket. Dagens forbruksmønster er ikke bærekraftig, verken miljømessig, økonomisk eller sosialt – fortsatt ifølge IEA. Det er avgjørende at vi lykkes med å få i havn en ambisiøs og omfattende avtale i København neste år. Norge er en aktiv pådriver for en avtale med klare mål og bidrar bl.a. gjennom penger til gjennomføring av forberedende møter, og ikke minst med store beløp til vern av regnskog, til overoppfyllelse av Kyoto-målene og til karbonfangst og -lagring. Vi jobber også for å få internasjonal skipsfart innlemmet i en ny avtale. Regnskogsmilliardene står i en særklasse og er spesielt viktige, både fordi vi trenger å få på plass tiltak med rask effekt, og fordi pengene bidrar til å bygge broer mellom fattige og rike land. Det vakte oppsikt da Kristin Halvorsen kom med beskjeden på Bali i fjor, ikke minst fordi det er uvanlig at finansministre er pådrivere for å bruke milliardbeløp på tiltak av denne typen. Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti skal ha sin del av æren for at dette kom på plass, sammen med bl.a. Naturvernforbundet og Regnskogfondet. Klimaforliket kommer til å prege norsk politikk framover. Neste år trapper vi opp forskninga på ny fornybar energi og tar et stort skritt mot målet om å satse like mye på denne forskninga og på CO2-fangst og -lagring som vi gjør på petroleum. Dette er framtidsrettet politikk. Neste år er det for første gang en større prosentvis økning på jernbane enn på vei, og vi dobler bevilgningene til belønningsordninga for kollektivtrafikken. Bilavgiftene legges ytterligere om, med en kraftig økning av avgiftene på de bilene som har høyest utslipp. På den andre sida får drivstoffgjerrige biler lettelser, og nullutslippsbilene får nye fordeler. Også den nye plan- og bygningsloven, som trer i kraft neste år, har viktige konsekvenser på klima- og energiområdet: For første gang er det blitt lovfestet at det skal tas klimahensyn i planlegging. Kommunene får virkemidler til å gjennomføre klimaforliket, f.eks. gjennom å sikre at boliger, handel og arbeidsplasser legges slik at avhengigheten av bil blir mindre. Kommunene får mulighet til å legge restriksjoner på parkering i byer og tettsteder, og de kan bestemme at kollektivtrafikken skal få bedre tilgjengelighet enn biltrafikken. Det vil også bli mulig å stille krav om bruk av fjernvarme. Målet om å kutte 15–17 millioner tonn CO2-ekvivalenter, hvorav to tredjedeler skal tas hjemme, må følges opp med mange konkrete virkemidler – flere enn dem vi har skissert i selve klimaforliket. SFT er i full gang med å utrede virkemidler. I tillegg er det satt ned et utvalg som skal utrede Norges sårbarhet og tilpasningsbehov som følge av klimaendringene. Det er særlig de direkte fysiske konsekvensene av klimaendringene utvalget skal se på. Jeg tror, i likhet med miljøvernministeren, at dette utvalgets arbeid kan synliggjøre hvor dramatisk klimatrusselen faktisk er, og sånn sett bidra til å få fart på arbeidet med nye tiltak. Det store temaet nå er finanskrisa. Det er ekstremt viktig at Norge bidrar til å holde fokus på hvordan vi skal koble sammen denne krisa med nødvendige virkemidler som tar hensyn til klima og til klimarettferdighet mellom fattige og rike land. Jeg er glad for at det er Kristin Halvorsen, og ikke Siv Jensen, som skal lobbe for dette internasjonalt. I SV er vi særdeles opptatt av at Norge raskt må implementere fornybardirektivet, og at vi må holde tempoet oppe i forhandlingene med Sverige om et grønt sertifikat-marked. Norge har høy fornybarandel når vi beregner på den måten EU har gjort. Men vi må huske på at offshore holdes utenom disse beregningene. Dessuten er Norge svært rikt, noe som også teller med. SV mener fornybardirektivet er et viktig direktiv, som kan bidra til å få fart på utbygging av ny fornybar energi i Norge, og et viktig skritt på veien mot å få på plass et felles marked for grønne sertifikater med Sverige. I tillegg innebærer direktivet viktige mål om energieffektivisering, som er en del av den klimaløsninga bl.a. IEA tar til orde for. Derfor mener SV at Norge må innlemme fornybardirektivet i sitt lovverk, og påta seg de samme klimaforpliktelsene som EUs medlemsland gjør. SV mener at Norge må omstilles. Vi må ta høyde for en utvikling vi vet vil komme, og posisjonere oss i konkurransen som også vil komme. Nå øker norske utslipp, bl.a. som en følge av Snøhvit, Kårstø, velstandsutviklinga i Norge og veksten i utslipp fra transportsektoren. Det kreves derfor langt kraftigere lut i framtida for at vi skal klare å snu skuta i tide. Derfor er det bra at Norge er offensive i forhandlingene som pågår i Polen. Og det er bra at midlene til klimainformasjonstiltak dobles til neste år. Vi må alle bidra for at dette skal gå bra, og det lønner seg å starte tidlig. Det er også slik at lavutslippssamfunnet gir Norge nye muligheter. Jeg vil hevde at offensive myndigheter legger det beste grunnlaget for sine innbyggere. Klimapolitikk handler ikke først og fremst om å forsake, men om å ta hensyn, å dele og å skape noe nytt og bærekraftig. Store deler av norsk industri har f.eks. blitt mer robust og konkurransedyktig som en følge av strenge miljøkrav i kombinasjon med støtte og samarbeid fra statlige myndigheter. På samme måte ble et nei til sterkt forurensende gasskraftverk til et ja til satsing på CO2-håndtering, norsk teknologiutvikling og et Norge i front på den internasjonale arena. Og: Vi er i ferd med å få en styrket norsk bilindustri – hvem skulle trodd det? – som en følge av klimasituasjonen og at Norge var tidlig ute med å gi elbilen fortrinn og fordeler på bekostning av den forurensende bilparken. Think er i framgang, og vi har bare sett begynnelsen. I den andre enden ser vi hvordan de som ikke tok klimaproblemene inn over seg, nå sliter tungt. General Motors i USA er i ferd med å gå konkurs. De satset på Hummer og andre bensinslukende beist av noen biler, og nektet å erkjenne at den billige bensinens tidsalder faktisk er forbi. I Norge er det Fremskrittspartiet som kjører denne linja – veldig dumt, veldig bakstreversk og veldig lite framtidsrettet. Jeg skal bruke resten av innlegget på å snakke om Miljøverndepartementets budsjett. Vi øker Miljøverndepartementets rammer med 810 + 5 mill. kr neste år. 200 mill. kr går til økning i Kulturminnefondet. 22 mill. kr skal brukes til et nytt kompetansesenter for is og klima ved Norsk Polarinstitutt i Tromsø. Dette senteret skal bli et viktig norsk bidrag i det internasjonale arbeidet med å skaffe kunnskap om konsekvensene av at is og isbreer smelter. Det skal også skape økt forståelse for hvor viktig det er å redusere klimagassutslippene. Regjeringas informasjonskampanje Klimaløftet får økt sin støtte med 8 mill. kr, til om lag 16 mill. kr, altså en dobling, som jeg sa. De store pengene på Miljøverndepartementets budsjett går imidlertid til bevaring av norsk natur: hele 345 mill. kr. «Årets statsbudsjett gir et krafttiltak for kartlegging og overvåkning av arter og naturtyper. Dette er en gledelig og etterlengtet nyhet. Miljøverndepartementet trapper opp arbeidet med kartlegging, overvåkning og bevaring av artsmangfoldet.(…) Med 15 millioner til å fullføre nasjonalparkplanen innen den fastsatte fristen i 2010 og med 63 mill til forvaltning og skjøtsel av verneområder(planer, oppsyn, overvåking) (…) (planer, oppsyn, overvåking) Dette er ikke mine ord, men ordene til generalsekretæren i WWF, Rasmus Hansson. Over 40 mill. kr bevilges til bevaring av plante- og dyrearter, og 15 mill. kr settes av til å fortsette arbeidet med en landsdekkende naturindeks. I tillegg skal Norge igangsette et artsprosjekt tilsvarende det som er gjort i Sverige. 20 mill. kr skal gå til å gjennomføre arbeidet med å øke kunnskapsstatus om arter og naturtyper i Norge. I tillegg får vi på plass Den naturlige skolesekken, som kan være startskuddet for å få norske barn til å interessere seg mer for både klima, naturmangfold og realfag. I tillegg gir det barna en mulighet til å kose seg ute i naturen sammen med fagfolk som kan inspirere og gi ny kunnskap. Dessuten gir det en mulighet til alternativ, praktisk læring. Apropos friluftsliv: Friluftslivet har stor verdi av mange grunner, inkludert folkehelse, livskvalitet og kjennskap til og omsorg for norsk natur. Det er viktig å sørge for forsvarlig drift og skjøtsel av friluftsområdene, og dette må skje i et nært samarbeid med de aktuelle friluftsorganisasjonene. Det er brukt ganske store summer på kjøp og tilrettelegging av friluftsareal de siste åra. For at folk skal få tilgang til disse områdene, er det nødvendig at de blir ryddet og vedlikeholdt, og at tilgangen til områdene blir sikret. Derfor øker vi bevilgningene med 5 mill. kr. Samarbeidet om frivillig vern med Norges Skogeierforbund vil bli videreført i 2009, og dette er viktig. Vi økte derfor pengebruken til frivillig vern med 150 mill. kr i inneværende år, noe som viser at viljen er godt til stede. Norge er det eneste landet i Europa som har intakte høyfjellsøkosystem med villrein. Villreinen er derfor en norsk ansvarsart. Videreføring av satsinga på villreinsentrene blir viktig i arbeidet for å bevare villreinen. Regjeringa øker innsatsen for å oppfylle det nasjonale målet om å sikre villreinens leveområder med 6 mill. kr neste år. Dessuten bevilger vi 5,5 mill. kr til en villreinutstilling på Villreinsenteret på Skinnarbu – det syns jeg er ekstra gøy. Det skal bli spennende å se hvordan resultatet blir. Også villaksen får sitt neste år, og jeg vil understreke at begge fjellrevprosjektene må videreføres på en måte som gjør at vi når de målene vi har satt. Fjellreven er kritisk truet, og Regjeringa må sørge for at begge disse prosjektene sikres videreføring på et nivå som forhindrer utryddelse av fjellrev, og at det bevilges tilstrekkelig med midler til begge prosjektene. Helt til slutt har jeg lyst til å si at vi nå har passert en million artsobservasjoner i Norge. Det syns jeg er fantastisk. Det er over det dobbelte av det vi trodde vi skulle nå i år, og jeg har lyst til å gi honnør til alle de dedikerte menneskene som har brukt mye tid på å registrere arter i norsk natur og få dette inn i det nye verktøyet som Artsdatabanken står for.