Leif Frode Onarheim (Høyre), 2001-12-07:
Arbeidet med rammeområdene 12, olje og energi, og 13, miljø, har vært preget av åpenhet og sterk vilje til å finne frem til områder der partiene kan være enige. Likevel er det naturlig at det i denne debatten i stortingssalen kommer klart frem at det er politisk uenighet. Det er imidlertid gledelig at komiteflertallet, bestående av Arbeiderpartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti, med noen få justeringer, som i sum ikke utgjør mer enn ca. 12 mill. kr, har sluttet seg til departementenes budsjettforslag. Det er jo alltid slik at for å få et balansert budsjett som kan bidra til at det særnorske høye rentenivået kan bringes nedover, så må dessverre enkelte budsjettposter kuttes. For energi- og miljøkomiteen lå det i våre rammer fra finanskomiteen et betydelig kutt for Statens kartverk. Komiteen har ikke endret dette, men ber om, og regner med, at departementet kommer tilbake med en bred vurdering av Statens kartverk i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2002. Det gjelder da både organisering og ressursbruk. Når det gjelder innsatsen på miljøbudsjettet for øvrig, vil jeg bare i og for seg replisere til representanten Brustad at det er en økning på 6 mill. kr på de øvrige poster i forhold til det første budsjettforslaget. For Høyres medlemmer i komiteen har det vært viktig å ha to tanker i hodet samtidig: på den ene side en offensiv energipolitikk med høy utvinning av olje og gass fra etablerte felt, utlysing av nye leteområder som kan skape en jevn aktivitet for utbyggere og leverandører, og godkjenning av utvinningsplaner for nye felt; og på den annen side en offensiv miljøpolitikk basert på bærekraftig utvikling og god ressursforvaltning. Flertallsinnstillingen fra komiteen gir gode muligheter for å lykkes med dette. Komiteflertallet peker på departementets vilje til økt satsing på naturgass. Men det er ingen grunn til å legge skjul på at ønskene om økt bruk av naturgass, særlig produksjon av elkraft, ikke bare gir store muligheter for økt energitilførsel og ny industriutvikling, men også bekymring, fordi bruk av gass til elektrisitet, med den beste teknologi som i dag er tilgjengelig, medfører store utslipp av CO2. Selv om det fortsatt er slik at gasskraft kan redusere utslipp fra langt mer forurensende energikilder ute i Europa, er det ønskelig å finne frem til enda bedre teknologi for produksjon av elkraft fra gass for å gjøre det mulig å oppfylle noen av kravene i Kyoto-avtalen. Budsjettet inneholder derfor økte bevilgninger til intensivert forskning på tilnærmet CO2-frie gasskraftverk. Lykkes vi her, vil det kunne gi et betydelig løft for vår teknologiske kompetanse når det gjelder bruk av gass til elkraft også internasjonalt, og det vil kunne sikre vår energibalanse selv i år med lite nedbør. Det er også en stor oppgave og utfordring å føre naturgass inn til befolkningssentra med sikte på mer direkte bruk av naturgass til industrielle formål og til bruk i husholdningene. Både ut fra et næringspolitisk standpunkt og ut fra et miljøpolitisk standpunkt er dette svært positivt. Omfattende bruk av naturgass til slike formål vil kreve store investeringer i infrastruktur i årene fremover, og Regjeringen har varslet at den vil komme tilbake til dette i den bebudede gassmeldingen. Flere interessante muligheter for alternative rørtraseer er brakt inn i debatten. I forbindelse med planene om utnytting av gass i Barentshavet er komiteens flertall enig i at helårig petroleumsvirksomhet i Barentshavet konsekvensvurderes. Komiteens flertall har forutsatt at utredningen kan gjennomføres raskt og derved ikke skape forsinkelser bl.a. i fremdrift av Snøhvit-prosjektet, et spennende prosjekt med store positive ringvirkninger for vår nordligste landsdel. Det er gledelig at det i budsjettet satses betydelige midler på utvikling av fornybare energikilder som vind, sol og bioenergi. I denne forbindelse er det viktig at forskningsmidler også allokeres til utvikling av hydrogen som en viktig fremtidig energibærer. Det er mange trusler mot vårt miljø som krever stor oppmerksomhet, og konkrete handlingsplaner må vi ha. Miljøvernministeren har satt disse spørsmål høyt på dagsordenen. Komiteens flertall har sluttet opp om den økte satsingen på frivillige organisasjoner i miljøvernarbeidet og understreking av lokalt engasjement. Flertallet i komiteen peker også spesielt på midlene til økt kalking av fiskevann, PCB-opprydding og økt radioaktiv overvåking. La meg til slutt peke på ytterligere et punkt i innstillingen som jeg synes er svært positivt: den økte satsingen på helse, miljø og sikkerhet på sokkelen. Det er viktig at oljeselskapene setter dette høyt på dagsordenen. Målet om null skader er her viktig. Samarbeidsregjeringen har i sine første uker vist at den tar økonomisk verdiskaping i vårt land på alvor, samtidig som det presiseres at dette skal skje innenfor en offensiv miljø- og ressurspolitikk. Dette har Regjeringen fulgt opp i dette budsjettet. Høyres medlemmer i komiteen er helt enig i disse prioriteringene og er glad for at komiteens flertall sikrer at budsjettet i hovedsak blir vedtatt.