Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2004-03-23:
Det er ikke nytt at Stortinget diskuterer sykehusøkonomi og underskudd i drift. Det har vært en årviss øvelse i tiår etter tiår. Mens fylkeskommunen før i all hovedsak bare måtte finne dekning for underskudd på sykehusdriften, blir nå sykehusenes driftsunderskudd synliggjort, og helseforetakene blir ansvarlige for sin egen økonomi uten at en «snill onkel» kommer og rydder opp. Forslagsstillerne foreslår nå en gjeldssanering som langt på vei er en kopi av tidligere praksis. Begrunnelsen er fare for nedleggelse og sentralisering i alle helseregioner. Både gjennom budsjettprosessen høsten 2003 og ved kontakt med de regionale helseforetakene er det godtgjort at det er meget krevende å få til en driftsmessig balanse innenfor de rammer som er bevilget, på tross av at vi gjennom budsjettforliket sørget for ett års utsettelse med balansekrav og i realiteten 850 mill. kr mer til drift. Det var også for 2004 lagt inn et betydelig krav til effektivisering. Gjennom endring av ISF-andelen fra 1. januar 2004 fra 60 pst. til 40 pst. vil det nå ikke være mulig for sykehusene å «produsere» seg til overskudd, et forhold som har skapt en mer krevende situasjon. Ved de besøk som komiteen har foretatt i helseregionene, er inntrykket at det arbeides hardt for å tilpasse driften til rammene. Det kan likevel se ut til at nåværende drift er såpass underfinansiert at man risikerer både reduksjoner i pasientbehandlingsvolum og behov for strukturelle endringer, som ikke er ønskelig. Arbeiderpartiet vil håndtere dette i de ordinære budsjettrundene. Vi mener at gjeldssanering ikke er et riktig grep, fordi det ikke gir de nødvendige stimulanser til ansvarlig økonomisk planlegging av driften. Dessuten vil sanering av gjeld nå ikke få noen betydning for driftsmidlene for 2004, selv om det kan ha betydning på sikt. Det er langt viktigere å tilpasse bevilgningene til det driftsnivå vi faktisk ønsker. Jeg mener imidlertid at en feil som ble begått ved igangsettingen av helsereformen 1. januar 2002, var at driften ble underfinansiert. Som nevnt før, kunne dette gå i det tidligere systemet, hvor fylkeskommunen ilte til og dekket underskudd, men ikke i et system der helseforetakene fullt ut er ansvarlig for sin økonomi. Så må jeg få lov til å sitere fra Fremskrittspartiet og Senterpartiets merknader på side 2, første spalte, der det står: «Disse medlemmer mener at både helseministeren og Stortingets flertall må ta inn over seg at det er mangel på ressurser og underfinansiering av sykehusreformen fra første dag som har ført til den kritiske situasjonen helseforetakene nå er inne i.» Dette er oppsiktsvekkende fra Fremskrittspartiet, som var budsjettansvarlig både for 2002 og 2003, som dette forslaget omhandler. Den omfattende underfinansieringen har med andre ord Fremskrittspartiet medansvar for. Så til forslaget om gjeldssanering. Det er bare Senterpartiet som går inn for dette. Alle andre partier mener at eventuelle bevilgninger må komme i revidert nasjonalbudsjett eller årsbudsjettet. Arbeiderpartiet tar den reelle økonomiske situasjonen i helseforetakene på alvor, og vi har arbeidet med dette spørsmålet en stund. Vårt landsstyre uttalte for få dager siden at det ikke er akseptabelt at trang økonomi tvinger fram stengte avdelinger og redusert pasienttilbud. Derfor vil vi styrke helseforetakenes økonomi med om lag 2 milliarder kr i løpet av 2004 og 2005. Vi vil avklare det endelige bevilgningsnivå i revidert budsjett for 2004 og i statsbudsjettet for 2005. Styrkingene må komme i tillegg til den planlagte opptrappingen av psykiatrien i denne perioden.