trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-15:
Fremskrittspartiet er tydelige på at vi trenger en betydelig styrking av norsk politi. Vi trenger økte bevilgninger til kriminalomsorgen og ikke minst mer penger til domstolene, både for å ta unna flere saker og også for å innføre lyd og bilde i alle rettssaler. Det er et alvorlig tankekors at de fleste kommunestyrer rundt omkring i landet, selv knøttsmå kommuner som knapt har innbyggere – litt fleipete kan vi vel si at man kunne fått hele kommunen inn i kommunestyresalen – har lyd- og bildeoverføring fra kommunestyremøtene, men i rettssalene har vi det ikke. Hvorfor er dette viktig? Jo, et sterkere fokus og styrkede ressurser på disse områdene er avgjørende viktig både for å trygge hverdagen for folk flest og for å trygge rettssikkerheten. Spesielt i Oslo, men vi ser dessverre tendenser også i andre storbyer, har vi fått større og større problemer med ungdomsgjenger, kyniske, brutale og voldelige gjenger. I Oslo har vi dessverre blitt vant til å høre om vold, voldtekter, ran, bilbranner, gjentatte skyteepisoder, drap og rett og slett regelrette henrettelser. Det er ingen tilfeldighet at vi i Norge har hatt og fortsatt har en debatt om svenske tilstander og om Oslo ikke lenger er en trygg by. Slik kan og skal vi ikke ha det. I trafikken har vi en nullvisjon. Det vil si at ingen, absolutt ingen, skal bli drept eller hardt skadet i trafikkulykker. I trafikken snakker vi om ulykker. Som det ligger i ordet, er det ulykker – det er ikke kyniske og planlagte ran, drap eller voldshandlinger, men ulykker som kan skje, f.eks. på grunn av glatte kjøreforhold når man får sleng på bilen og kommer over i motsatt kjørebane og kan havne i en front-mot-front-situasjon. Men kriminaliteten vi ser – spesielt i Oslo, både ungdoms- og gjengkriminaliteten – har vi ikke på grunn av ulykker. Det er kyniske kriminelle som helt bevisst planlegger å rane, skade eller drepe andre mennesker, og slik kan vi ikke ha det. Vi må også ha en nullvisjon når det gjelder brutal og voldelig kriminalitet, for en slik utvikling vi har i Oslo, må ikke aksepteres, og den må stoppes. Da må politiet få de virkemidlene de trenger. De må få mer penger, mer ressurser. Vi styrker bl.a. arbeidet med å bekjempe ungdoms- og gjengkriminaliteten med 75 mill. kr. Politiet må også få bevæpne seg, slik at de kan beskytte både samfunnet og også seg selv, og så må vi få en slutt på den unyanserte og ensidige kritikken av politiet, noe som spesielt kommer fra venstresiden. Kritikken forsterker seg dessverre jo lenger ut på venstresiden man kommer. Jeg ser f.eks. at SV påpeker at mange opplever at de blir stoppet av politiet på grunn av hudfargen sin. SV mener tydeligvis at det er et problem at innvandrerungdom blir stoppet og kontrollert av politiet. Men kjære SV – det er en logikk i hvorfor dette skjer, hvorfor politiet stopper innvandrerungdommer og ikke gamle damer, og det kommer jeg tilbake til i mitt neste innlegg.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-15:
Jeg forventer store løft for både justissektoren og domstolene framover, mye større enn det vi har sett foreløpig i budsjettet fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet for 2022. Vi kan begynne med digitaliseringsløftet, som vi har hørt fra Senterpartiet og statsråden at allerede er i gang, tydeligvis. Da forventer vi at det kommer tilstrekkelig med penger til også å kunne sørge for lyd og bilde, slik at vi får det i alle rettssaler. Det er viktig. Jeg stusser litt over det justisministeren sa om at man skal øke antallet dommere. Isolert sett er det veldig positivt, men det var en bisetning: «særlig i de minste domstolene». Da sier jeg tja, for det stusser jeg over. Det forutsetter at man har behov for alle de dommerne i distriktene og på de veldig små stedene. Jeg hadde gleden av å møte sorenskriveren i Hamar, ved Østre Innlandet tingrett, som har rettssteder på Hamar, Elverum og Tynset, for et par uker siden. På Tynset har de faktisk begynt å ha flere saker – ikke fordi det er flere saker på Tynset, men fordi de får utnyttet kapasiteten i systemet bedre nå, ved at man kan flytte saker fra Hamar til Tynset. Det er mange saker på Hamar og få saker på Tynset. Hvis man skal ha flere dommere, er nok behovet for det på Hamar, ikke på bygda, hvor det ikke er så mange saker, kanskje er det ikke saker eller kø i det hele tatt. Synergien med å kunne samarbeide bedre, slik det er nå, er veldig viktig. Så jeg synes det er litt rart at statsråden og Senterpartiet og Arbeiderpartiet nesten av prinsipp skal ha flere dommere i distriktene hvis det ikke er saker der. Det bør i så fall være opp til sorenskriveren i hver enkelt tingrettskrets å kunne prioritere sakene innenfor det som er mest fornuftig for å utnytte kapasiteten. Det hadde vært litt spennende å høre hva Senterpartiet egentlig tenker rundt det. Jeg håper virkelig at Arbeiderpartiet, som jeg alltid har sett på som et ansvarlig og ryddig statsparti, kan sette Senterpartiet litt på skolebenken her og få fakta inn i Senterpartiet når det gjelder domstolstrukturen, for det gjentas her, gang på gang, at det er sentralisering når det gjelder domstolene, og at en raserer domstolene. Fra representanten Rødby ble det sagt at man skulle ha styrking av domstolene, spesielt i distriktene, for de har tidligere blitt nedprioritert. Jeg lurer på hvilken virkelighet Senterpartiet befinner seg i – tidligere blitt nedprioritert? Det er feil. Domstoladministrasjonen orienterte justiskomiteen for bare noen uker siden og sa at de nå flyttet flere saker til Kongsvinger fra resten av Romerike-regionen for å utnytte kapasiteten bedre. Å få flere saker er ikke å nedprioritere – det er å prioritere opp. Det er faktafeil fra Senterpartiet, så jeg håper de tar litt til vettet etter hvert i denne saken.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-15:
Jeg hører justisministeren snakke om igjen å få flere dommere i distriktene. Det kan være positivt, men da må man ha saker. Jeg forstår det fortsatt ikke. Jeg synes det er litt rart at Senterpartiet og Arbeiderpartiet heller ikke forstår at det kanskje er klokt å videreføre et system som fungerer, og at sorenskriveren selv kan få utnyttet kapasiteten best mulig mellom de forskjellige rettsstedene. Så hører jeg ministeren si at vi risikerer tapping av ressurser, og viser bl.a. til Kongsvinger. Faktum er at dette er synsing og tom valgkampskremselspropaganda fra Senterpartiet som ikke har rot i virkeligheten. Det er litt frustrerende når en har en regjering og en debatt her i Stortinget som ikke i det hele tatt er faktabasert. Faktum er at vi har flyttet flere saker til Kongsvinger og også til Tynset – som nettopp er distrikt. Man styrker faktisk de mindre rettsstedene med den endringen som er gjort. Det er ikke snakk om sentralisering, det er det motsatte av sentralisering.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-15:
Alle er avhengig av trygghet i hverdagen, og den tryggheten må ikke begrenses av hvor tjukk lommebok man har. Derfor er kampen for å forbedre ordningen med fri rettshjelp en viktig del av kampen mot Forskjells-Norge. I land vi ellers liker å sammenligne oss med, som Danmark og Sverige, er dekningsgraden for fri rettshjelp henholdsvis 49 pst. og 43 pst. I dag har Norge en dekningsgrad på rundt 9 pst. Med dagens ordning er grensen så lav at uføretrygdede tjener for mye til å være kvalifisert til fri rettshjelp. Hva betyr tilgangen til fri rettshjelp i praksis i folks liv? Det er et spørsmål om man kan få den juridiske hjelpen man trenger, når man trenger den som mest, og at man ikke må punge ut store penger på advokater. Derfor er Rødt veldig glad for at det i budsjettforliket legges opp til et løft for fri rettshjelp, og at man øker dekningsgraden. Det er nødvendig, selv om vi fortsatt har en lang vei å gå. I vårt alternative statsbudsjett foreslår Rødt også økte bevilgninger til tiltak som Jussbuss, Gatejuristen og JURK, som alle er med på å styrke rettssikkerheten til vanlige folk. Kampen for å styrke rettsstaten og sørge for at hvor mye penger man har, ikke skal være avgjørende, fortsetter. Vi må gi politiet og domstolene våre nok tid til å etterforske flere forbrytelser. Hverdagskriminalitet henlegges altfor ofte, og ofre for familievold, overgrep og voldtekt opplever at saker henlegges, eller at gjerningspersoner får redusert straff på grunn av lang saksbehandlingstid. Samtidig øremerkes store summer til uttransportering av utlendinger uten oppholdstillatelse. Det mener Rødt er en feil prioritering. Rødt forventer at den nye regjeringen framover vrir innsatsen for politiet i justisbudsjettet over til de ansatte i politiet, og ikke minst til de menneskene de skal hjelpe. Rødt vil avskaffe måltall for uttransporteringer og legge ned Politiets utlendingsenhet. Vi vil overføre ansatte og fagmiljøer med spisskompetanse, med tilhørende bevilgninger, tilbake til politidistriktene, og vi vil opprette nye etterforskningsstillinger for seksualforbrytelser og vold i nære relasjoner. Slik foreslår Rødt en kraftig styrking av politidistriktene våre, samtidig som politiet får tillit til selv å vurdere hvordan uttransportering skal vurderes opp mot andre oppgaver. Rødt vil styrke kriminalomsorgen betydelig. Gjennom reversering av de planlagte høvelkuttene som følge av ABE-reformen – som også den nye regjeringen igangsetter i 2022 – og oppbemanning av førstelinjen motvirker vi skadelig isolasjon av innsatte og vold og trusler mot de ansatte. Samtidig foreslår vi å styrke domstolene, bl.a. gjennom et forsøk med opptak og filming i retten, og vi foreslår å styrke kontoret for voldsoffererstatning. Norge taper også milliarder årlig som følge av skatteunndragelser og arbeidslivskriminalitet. Hver dag slipper hvitsnippforbrytere unna fordi Økokrim ikke har tilstrekkelige ressurser til etterforskning. Rødt vil styrke Økokrim og styrke a-krimsentrenes kamp mot arbeidslivskriminalitet.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-12-15:
Noen av de store postene som ligger under justisbudsjettet, er politiet og domstolene: to institusjoner som har en lang tradisjon i Norge som viktige voktere av demokratiet vårt. I Norge har vi i lang tid vært enige om at demokrati, rett og trygghet ikke bare hører til folk som bor i byene. Nei, hele landet skal ta del i disse godene. Det er i den tradisjonen at de siste åtte årene med Høyre, Venstre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti ved roret står i sterk kontrast. Da var tonen plutselig en helt annen: ikke tjenester til alle uansett hvor man bor – nei, nå skulle domstoler og politi sentraliseres så fort som mulig. Heldigvis rakk de ikke å gjøre noe med domstolene før de hastet gjennom en dårlig planlagt reform nå i vår – med vissheten om at valgnederlaget ventet til høsten. Folk flest var uenig i kursen de hadde pekt ut, og tidligere i høst sendte de ut et tydelig signal om at sentralisering ikke er veien å gå, ved å velge seg et nytt politisk flertall. Nå er det svært gledelig å se de tydelige signalene som kommer fra den nye justisministeren, både i media og i dette budsjettet. Domstolstrukturen skal tilbake til det den var før Høyres feilslåtte reform. Det hilser vi i Telemark varmt velkommen. De juridiske miljøene på Notodden og i Kviteseid er viktige for hele fylket – for folk i hele fylket – og vi trenger dem som selvstendige og sterke domstoler også i framtiden. Til foregående taler vil jeg bare si at det har vært et voldsomt engasjement i kommunene og blant befolkningen for å få domstolene tilbake sånn de var. Når det gjelder politiet, fikk den forrige regjeringen dessverre litt bedre tid enn de fikk med domstolene. Ikke bare la de ned en rekke tjenestesteder, de tappet også mange av de gjenværende tjenestestedene i Telemark for folk: Bamble, Drangedal, Skien, Kviteseid, Notodden, Rjukan og Seljord tappet de med drøyt 75 ansatte gjennom reformen. Totalen for Telemark er en vanvittig sentralisering til Vestfold og Tønsberg, og det er mange færre politifolk på jobb i Telemark enn før. At antallet politifolk har gått ned, går ut over folk i Telemark. Responstiden på steder med under 2 000 innbyggere i Sør-Øst politidistrikt har gått opp med fem minutter siden 2016 – og det er bare de stedene som er rapportert. Det vitner om den forrige regjeringens kyniske nedprioritering av dem som bor ytterst. Nå har det heldigvis snudd: Senterpartiet og Arbeiderpartiet er klare på at det skal opprettes nye tjenestesteder og sikres en minimumsbemanning på alle tjenestesteder. Ikke minst ligger alt til rette for at vi med budsjettsatsingen til den nye regjeringen igjen skal få et mer tilstedeværende politi i hele Norge. Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV har prioritert 200 mill. kr mer til politi i 2022 enn det Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti gjorde. Det vil bety mye for både tryggheten og rettssikkerheten til telemarkingene og alle andre i hele Norge.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-12-15:
Ja, det er ingen tvil om at Fremskrittspartiet og Senterpartiet ser ganske ulikt på tingenes tilstand. Målet er at beredskap og sikkerhet skal være grunnleggende for at vi skal føle oss trygge. Under den Høyre-ledede regjeringen opplevde vi et ensporet fokus på skrytelister med kvantitet framfor kvalitet. Tellekantene var viktigere enn det folk i samfunnet og fagfolk i politiet sa om virkeligheten utenfor kontorveggene. Den forrige justisministeren nektet for at det ble nedskjæringer i politiet, selv om de lokalt tillitsvalgte kunne fortelle lokalavisen at det var nettopp nedskjæringer budsjettene deres førte til. De fleste nye ansettelsene var jo i Politidirektoratet. Domstolene opplevde også økonomiske kutt, og i kriminalomsorgen var det kutt i soningsplasser. Høyres politireform ga en propp i straffesakskjeden, og flere politidistrikt hadde kapasitetsproblemer. Mange saker med kjent gjerningsperson ble henlagt. Regjeringen Solberg leverte på to ting: sentralisering og nedbygging. Den nye justisministeren fra Senterpartiet har et helt annet fokus. Fra dag én har hun vært opptatt av å møte og lytte til dem som står i tjeneste for vår beredskap hver dag. Alt i 2022 skal justissektoren få merke at Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen er på plass. Det blir 200 mill. kr mer til politiet enn Høyre foreslo. Hele 20 nye tjenestesteder kan komme på plass allerede neste år. Domstolene får 50 mill. kr mer enn Høyre foreslo. Dette kan bidra til ansettelse av flere dommere og investering i digitalisering også ved mindre domstoler, og en mulig gjenoppretting av viktige lokale domstoler. Og til forrige taler: Det er nettopp dette at også de mindre domstolene får de samme mulighetene som er noe av forskjellen fra forrige regjering. Den forrige regjeringen nedprioriterte de mindre fordi de hadde en politikk for at de mindre skulle bli lagt ned uansett. Samtidig har vi nå en totalberedskapskommisjon som skal se på beredskap samlet. Det trengs når vi ser hvor fort en pandemi kan spre seg, og samfunn kan bli stengt ned. Nærhet, trygghet og tillit er det den nye regjeringen jobber for hver eneste dag. Det gjør at vi kan føle oss tryggere på at Norge er på rett kurs, med Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen i spissen.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-12-15:
Dette er ikke min komité eller et budsjett jeg har ansvar for, men jeg klarer ikke å la Venstre og Fremskrittspartiet stå uimotsagt til slutt her. Hvordan dette blir praktisert, varierer åpenbart veldig fra domstol til domstol, og man kan ikke stå her og generalisere og si at dette er vellykket. I min rettskrets, det som da heter Vestre Innlandet, har vi erfart at saker kan bli flyttet fra nærmeste rettssted fordi dommerne ikke vil reise. Vi har også erfart at digitale løsninger har gjort at rettssaken må flyttes fordi det ikke eksisterer løsninger på det lokale og nærmeste rettssted. Det jeg syns er skremmende, er hvordan stemmer som er imot reformen, nærmest blir tiet i hjel på grunn av det overveldende flertallet av dommere ved større rettssteder som sier at dette er utelukkende bra. Dette er ikke utelukkende bra. Det er åpenbart at det handler om hva slags perspektiv man har. I utvalget som presenterte endringene, var ikke de små domstolene representert. Og hva med jordskifteretten? Det er veldig mange spørsmål her jeg mener er blitt håndtert med venstrehåndsarbeid av forrige regjering. Vi får også meldinger direkte om at det får konsekvenser ved enesaker, og der politiet må bruke mye tid og ressurser på å kjøre folk som skal til domstolen, som skal vitne eller på annen måte bidra. Det hadde vært mye mer kostnadseffektivt faktisk å bruke de lokale rettsstedene, sånn at politiet kunne brukt tiden sin på politiarbeid, ikke i bil i transport til de mer sentrale domstolene.
Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2021-12-15:
Jeg er veldig glad for Hurdalsplattformens mål om å reversere domstolsreformen som ble gjennomført av den forrige regjeringen, og jeg er veldig glad for at justisministeren setter i gang prosessen med å gi de gamle rettskretsene muligheten til å bli selvstendige igjen. Når en hører representanter som kjemper for denne reformen, får en inntrykk av at alt var så sårbart og smått tidligere. Det er ikke korrekt, og jeg har lyst til å ta ett eksempel. Tidligere Aust-Agder tingrett betjente et innbyggertall på nærmere 100 000 innbyggere før reformen gjorde dette til en avdeling av Agder tingrett. 100 000 innbyggere – det kan da umulig være en liten og sårbar tingrett som ikke kan stå på egne bein som en selvstendig enhet. Selvsagt kan den det. Effektivisering ble også brukt som et argument for denne reformen. Vel, Aust-Agder tingrett var en veldig effektiv domstol, som overholdt alle lovpålagte frister. I denne debatten er det ofte snakk om de tillitsvalgte for de ansatte eller andre interessegrupper som ønsker en sentralisering. Da glemmer en at domstolene er en avgjørende del av å gjøre rettighetene vi har som innbyggere i et demokrati, tilgjengelig for alle. Domstolene skal sørge for at alle enkelt kan kreve sin rett eller få avklart en sak de lurer på. For at domstolen skal kunne utøve denne viktige samfunnsfunksjonen, må den finnes der folk bor. Desto lenger unna domstolen er, desto mer utfordrende er det for en part som i en sak skal være vitne eller av andre grunner må møte fysisk i domstolen. For samfunnet kan dette fort bli dyrere fordi tapt arbeidsinntekt og dyre reiseutgifter vil nulle ut eventuelle innsparinger man oppnår ved en sentralisering. Regjeringen har gitt kommunene og andre viktige instanser muligheten til å si sitt når det gjelder domstolsreformen. Det er jeg glad for, og så skal vi lytte.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-15:
I debatten i dag har ungdomskriminalitet og levekårsutsatte områder vært et tema. Jeg vil snakke om et sånt levekårsutsatt område som vil berøres sterkt av beslutninger som etter hvert også vil ligge på justiskomiteens bord. I flere år har det vært planer om og prosess for å flytte Oslo fengsel, og snart kommer også Statsbygg med sin nye anbefaling. Det måtte nemlig gås nye runder etter at planene om å etablere fengselet på Bredtvet i Groruddalen møtte stort lokalt engasjement og motstand. I mange boligområder i Groruddalen er grøntarealer et veldig knapt gode. Bredtvetskogen er i dag eneste sammenhengende grøntområde mellom Trondheimsveien og Østre Aker vei – to av de store motorveiene som skjærer gjennom dalen. Skogen er også det eneste menneskevennlige bindeleddet mellom Kalbakken og Veitvet. I dag er skogen mye brukt av lokalbefolkningen, meg selv inkludert, og av barnehagene som holder hus der. De mulighetene en har til å oppleve den lokale hundremeterskogen med det rike naturlivet tett innpå befolkningen i Groruddalen, vil en ikke få dersom Oslo fengsel flyttes hit. Da bygges vesentlige deler av skogen ned. Derfor er motstanden stor, og derfor ble planene lagt på is og en så etter alternativer. De alternativene som så langt er skissert i media, er alternativer som SV mener framstår som gode. Selv om vi nå ser at representanter også fra Oslo Arbeiderparti viker fra tidligere uttalelser og vedtak i denne saken, kommer ikke vi i SV til å gi oss. Bredtvetskogen skal bevares, og så står vi i SV klare – som vi har foreslått før – til å danne flertall for å forbedre soningsforholdene for de kvinnelige innsatte i Bredtvet fengsel. Det kan ikke være avhengig av at man bygger et stort fengsel for menn i det området.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-02:
På vegne av representantene Olaug Vervik Bollestad, Dag-Inge Ulstein og meg selv har jeg gleden av å sette fram et representantforslag om at Stortinget må få evalueringen av Beslutningsforum for nye metoder til behandling. På vegne av representantene Olaug Vervik Bollestad, Dag-Inge Ulstein og meg selv har jeg gleden av å sette fram et representantforslag om å innføre fritak for merverdiavgift for varer som gis til veldedige formål, for å redusere kasting og destruering av brukbare varer.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-02:
Selv om jeg er skuffet over noen punkter og uenig i noe, så vil jeg gratulere representanten med budsjettavtalen. Jeg vet litt om hvordan det er å stå i de skoene, så jeg vet at dere har jobbet betydelig de siste ukene. Jeg vil gi et vennlig råd om at alle forslagene som det gjenstår å vurdere, bør følges ekstra godt opp også av representanten selv. Det jeg er mest skuffet over, er kutt i fritidskortet. Vi har gjort mye, og jeg ser at frivilligheten kommer dårligere ut med opplegget som ligger her, enn det som var foreslått. Fritidskortet er en ny måte å tenke på. Der får alle barn 2 000 kr i hånda og kan bruke dem på den fritidsaktiviteten de selv ønsker. Det er en nytenkende måte, som jeg tror hadde vært treffsikker, og som hadde gjort at en kunne sitte i hvert klasserom og diskutert: Hva vil du bruke dine penger på? Det synes jeg er veldig synd at SV mener at det haster så mye med å kutte. Det andre jeg er skuffet over, er at det i verden dessverre er store tilbakeskritt for verdens fattigste. Dette budsjettet kutter en halv milliard kroner til verdens fattigste. Hva var det som hastet så mye med å gjøre det, og hvorfor prioriterte ikke SV den typen saker når de sier at de var så opptatt av å prioritere hardt?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-02:
Jeg er helt sikker på at de ville ha valgt Kristelig Folkeparti. Dessverre vil dette budsjettet medføre at det ikke er noen fortsatt økning i barnetrygden, som jeg er veldig stolt av, og som jeg nevnte: 8 200 kr for de yngste ungene. Fritidskortet: Ja, det er riktig at ikke alle har fått det, men planen var å bruke 1,7 mrd. kr for å kunne gi alle barn og unge 2 000 kr i året. Jeg reagerer på den historiefortellingen som representanten har, for jeg er helt uenig. Når det gjelder SFO, og når det gjelder barnehage, har vi ført en målrettet politikk som har gjort at det har blitt billigere, til og med gratis, for dem som har lavest inntekt, og det tror jeg også betyr mest for dem. Barnetillegget: Det er ikke riktig at vi fjernet det. Vi satte et tak slik at en ikke skulle få mer enn 100 pst. av det en hadde før en ble ufør, utbetalt i barnetillegg. Det mener jeg er en rimelig og god løsning. Kristelig Folkeparti hadde store visjoner for familiene videre. Dessverre får vi ikke mulighet til å gjennomføre dem fra regjering, men vi skal være utålmodige, og vi skal foreslå konstruktive innspill til regjeringa, som jeg håper de vil støtte.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-02:
Jeg synes det er interessant å høre på, for jeg husker at da vi jobbet med uførereformen i 2011, var nettopp forslaget fra Arbeiderpartiet å legge om barnetillegget, på samme måte som det Høyre–Fremskrittsparti-regjeringa gjorde i sin tid, nemlig å legge det om slik at en fikk det utbetalt på lik linje med dagpenger, og et mye lavere beløp. Den gangen var det SV som reddet det, på samme måte som at SV gjorde en endring i dette budsjettet, ved at de fjernet taket på hvor mye en fikk utbetalt, at en ikke fikk utbetalt mer i uføretrygd enn det en hadde før, altså en 100 pst.-grense. Så den historiefortellingen synes jeg er veldig merkelig. Vi hadde som sagt en målrettet politikk når det gjaldt barnehage, og når det gjaldt SFO, for å sikre gratis kjernetid, gratis tilbud for dem som har minst. Det håper jeg også denne regjeringa følger opp, for det er bra å senke prisen på barnehage, men det kommer ikke dem til gode som har minst inntekt. Det håper jeg representanten legger seg på minne for å komme med målrettede tiltak til dem som har lite.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-02:
Dette kuttet rammer heldigvis ikke noen, og hvis det rammer noen, er det i så fall kommunene, fordi det er kommunene som får denne kompensasjonen. De ressurskrevende brukerne har rett på tjenestene. Så mener jeg, og det har jeg ment lenge, at vi burde gjort enda mer for å finne en bedre måte å organisere det på, slik at kommunene har gode insentiver til å løse oppgavene på en enda bedre måte. Men for å bidra til historiefortellingen: Jeg husker veldig godt at Senterpartiet, da de satt i regjering sist, også kuttet – eller økte innslagspunktet – så Senterpartiet har en historie med å ha kuttet i denne posten selv. Når det gjelder Kristelig Folkepartis syn, mener vi at det bør ligge på dette nivået. Vi har ikke hatt et stort ønske om å gjøre dette kuttet, men det har vært en del av opplegget. Så er det sånn at det er kommunene som får det tilskuddet, og brukerne får heldigvis et godt tilbud uansett.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-02:
Nei, og derfor har vi vært opptatt av å løfte minstepensjonistene i mange omganger. Jeg tror det er 12 000 kr som Kristelig Folkeparti bidro til, og så har vi sammen med Fremskrittspartiet også i andre budsjett løftet det enda mer. Det mener jeg er en videre opptrapping som er viktig, for det er riktig som representanten sier, at mange av dem lever under fattigdomsgrensen og har det trangt økonomisk. For Kristelig Folkeparti var det viktig å prioritere enslige minstepensjonister, det har vi gjort flere ganger, men jeg vil også peke på et annet tiltak, nemlig trygghetsboliger, som var noe av det som den avgåtte regjeringa foreslo å gi støtte til. Jeg tror noe av det viktige i eldreomsorgen er å legge til rette for at en kan få et bedre tilbud tidligere, sånn at en får en annen boligtype heller enn å måtte komme på sykehjem. Det tror jeg hadde forebygget mer, det hadde gitt mer livskvalitet, og det hadde også vært rimeligere for kommunene. Så her har vi også mye vi skulle gjort, og sammen med Fremskrittspartiet mener jeg vi fikk til ganske mye.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-02:
Takk – jeg vil gi anerkjennelse, for det er mange bra ting som ligger i budsjettet, og det gir jeg støtte til. Så bruker vi vel ofte hver for oss mest tid på det vi er misfornøyd med, men det vil jeg gi anerkjennelse. Barnetillegget tror jeg at jeg tok i stad, og det mener jeg er en viktig endring fra det som ofte går igjen i retorikken. Når det gjelder brillestøtten, synes jeg det er helt greit og fint at det blir reversert. Det er en ordning som skal ses på, og det ser jeg at SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet også mener er riktig, for at en ikke nødvendigvis skal gå helt tilbake til den modellen som var. Derfor var vi også opptatt av å få en evaluering av det tiltaket. Jeg vil også si at jeg synes det er veldig bra, det som SV har fått til på barnetrygd, at det skal holdes utenfor sosialhjelputbetaling. Jeg håper det samme gjelder bostøtte, kontantstøtte og andre typer ordninger, for det betyr også at den barnetrygdøkningen som vi er veldig stolt av, og som jeg håper SV også kommer til å presse på videre framover, vil nå dem som også går på sosialhjelp, og det betyr noen av de mest sårbare ungene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-02:
Finansministeren startet sitt innlegg med å snakke om de store inntektene staten har. Er det noe som har vært uforutsigbart for inneværende år, er det at strømprisene har steget så mye som de har gjort den siste måneden. Hvis jeg ikke ser helt feil på kalenderen, kommer vel finansministeren med nysalderingen i morgen – den er i hvert fall rett rundt hjørnet – og uansett skal Stortinget behandle den de neste ukene. Vi har et eget opplegg for 2022, som vi diskuterer nå, neste års budsjett, men det er mange som vil få en høy strømregning denne måneden, og ikke minst neste. Er det riktig at staten får ganske så økte inntekter fordi momsen jo vil gi mye større inntekt når prisen er kanskje 2 kr i stedet for 50 øre? Og i så fall: Er finansministeren enig i at vi burde bruke noe av det på inneværende budsjett til å kunne gi enten en kontantoverføring eller slippe moms, eller andre tiltak allerede nå i desember? Eller vil ikke det være mulig?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-02:
Statsministeren kunne ikke vite at strømprisen kom til å bli så høy som den er blitt. Stortinget deler den samme skepsisen, frykten for hva som kan komme, og hvor lenge dette kan vare. I dag diskuterer vi 2022-budsjettet, og jeg vil gi honnør til noen av tiltakene som ligger inne, nettopp for å hjelpe til med det som kommer til å bli krevende for mange: å betale regningen. Så har vi fremmet et forslag i dag som dreier seg om enda mer målretting, for elavgiften vil treffe alle – vanlige folk, ja, men den vil også treffe uvanlige folk. Når statsministeren er så opptatt av å hjelpe dem som trenger det mest, er han innstilt på å se på tiltak som gjør at de målrettes mer mot dem som har lavere inntekter, de som kanskje trenger et ekstra håndslag utover vinteren? Det andre er egentlig at vi som sagt diskuterer 2022-budsjettet, men vi vet at det er mange som får store regninger både i november og desember nå i år. Er statsministeren innstilt på å finne en løsning også for 2021, når nysalderingen skal behandles innen kort tid?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-02:
På vegner av representantane Guri Melby, Ingvild Wetrhus Thorsvik og meg sjølv har eg gleda av å setje fram eit representantforslag om å fryse EØS-utbetalingane til den polske stat.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-02:
Det er mange punkt i dette budsjettforliket som ein kunne få lyst til å stille spørsmål om, og eg vel å stille spørsmålet til Senterpartiet: Kva i all verda er det Senterpartiet har imot private barnehagar? Av dei mange punkta ein er einige om i dette forliket, ligg det bl.a. – i tillegg til at ein skal vurdere å greie ut om ein skal fjerne all kommersiell drift innan velferdstenesta, men det er no så – eit lovforslag der ein innfører ei meldeplikt til kommunen når eigedomsretten til ein barnehage vert overført til andre enn staten. Så viss nokon som eig ein barnehage, skulle finne på å selje han til andre enn staten, då skal ein melde frå til kommunen – og ikkje berre skal ein melde frå; det skal også vere ein forkjøpsrett for kommunen. Viss ein familiebarnehage vert overført til neste generasjon, f.eks., skal altså det offentlege kome inn og kjøpe opp heile barnehagen. Så eg spør: Kva er det Senterpartiet har imot private barnehagar?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-02:
Det smertar eigentleg litt å måtte stille eit kritisk spørsmål til SV om den grøne profilen i budsjettet, for eg antek at SV har brukt mykje av tida si dei siste vekene til å rette opp i dei svekkingane av den grøne profilen som Arbeidarpartiet og Senterpartiet føreslo for inntektsområdet. Ein har også kome eit godt stykke på veg. Men eg spør likevel, for når representanten Kaski bruker så mykje tid i innlegget sitt på å slå tydeleg fast at dette forslaget vil kutte større utslepp enn det den førre regjeringa føreslo, så er spørsmålet: Kven andre enn SV går god for den påstanden? Finansdepartementet går ikkje god for han, Klima- og miljødepartementet gjer det ikkje, Cicero gjer det ikkje, og miljøorganisasjonane gjer det ikkje. Dei einaste som går god for påstanden, er SV sjølv. Då er spørsmålet. Var det det som var den viktige grunnen til å skifte regjering, at ein skulle få ei Arbeidarparti–Senterparti-regjering som i sum endar opp med eit budsjett som kanskje er i nærleiken av like grønt som det den borgarlege regjeringa føreslo?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-02:
Det må eg innrømme er eit spørsmål eg ikkje heilt forstår, for alle, uavhengig av inntekt og kva ein driv med, bør motiverast av å kunne tene meir ved å arbeide, ved å utdanne seg, ved å skape arbeidsplassar og ved å investere. Det gjeld heilt uavhengig av kven ein er. Det bør vere det same prinsippet for alle, og det er fordi det er eit godt prinsipp. Det var jo også eit godt prinsipp for Arbeidarpartiet, iallfall ein gong – dei snakkar ikkje så mykje om det no for tida – at før ein skal dele, må ein skape. Men det er fint lite verken i tilleggsnummeret frå regjeringa eller i budsjettforliket som legg til rette for meir verdiskaping. Eg klarer faktisk ikkje å sjå eit einaste forslag til noko der eg trur bedrifter og næringsliv vil seie: No kan vi setje i gang og tilsetje fleire, skape fleire jobbar og skape større verdiar. Tvert imot, ein hentar inn milliardar frå dei som skaper desse arbeidsplassane. Eg registrerer at Arbeidarpartiet gjekk til val på eit såkalla skatteløfte om kor mykje ein skal auke skattane i løpet av denne perioden. Eg ser at ein allereie stangar i det taket, og eg er(presidenten klubber) dermed ganske spent på kva som skal skje dei neste tre åra. (presidenten klubber)
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-02:
Fagforeiningsfrådraget i Noreg har vorte auka før. Det vart auka under den førre raud-grøne regjeringa. Det førte ikkje til høgare organiseringsgrad. Det har det også vorte forska på. Så kan det vere at det vert heilt annleis denne gongen. Det har nok sannsynet mot seg, men vi får jo håpe at det gjer det. Eg er for at fleire organiserer seg. Det er ingenting som er betre enn om det vert resultatet. Men vår erfaring, frå Noreg, tyder ikkje på at det vil vere tilfellet. Så presiserte for så vidt representanten Christoffersen sitt første spørsmål no i sitt andre, og då forstår eg det litt betre, for då er jo spørsmålet: Kva meiner Venstre med dei som ikkje kan jobbe? Dei som ikkje kan jobbe, skal sjølvsagt ha gode og trygge velferdsordningar. Eg slit med å kome på eit einaste land nokon plass som har betre og tryggare velferdsordningar for dei gruppene enn det vi har her i Noreg, og dei har vorte styrkte også gjennom vår tid i regjering, anten det handlar om å auke minstepensjonen eller det handlar om å styrkje pleiepengeordninga, eller alt det andre vi har gjort for å sørgje for at folk som ikkje kan vere i jobb, anten det gjeld omsorgsoppgåver eller andre ting, får ein trygg økonomi.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-02:
Eg vil seie at den styrkinga som har skjedd av fri rettshjelp i forhandlingane her i Stortinget, som eg nok trur SV har ein større del av æra for enn Senterpartiet, er det grunn til å glede seg over. Det synest eg er bra, det synest eg er ei god prioritering. Det er rett nok ein minimal sum av dei milliardane ein har flytta på, men det er like fullt positivt. Men når ein framhevar motstanden mot domstolsreforma som Senterpartiet har, og som denne regjeringa, så vidt eg har skjønt, har tenkt å gjennomføre, som eit rettstryggleikstiltak, då begynner eg verkeleg å lure. Eg har ikkje registrert at ein einaste aktør i dette landet, anten det er Advokatforeningen eller Dommerforeningen, eller andre enn Senterpartiet, meiner at det vil gje betre rettstryggleik å ha enda fleire domstolar med enda færre fagdomarar og enda mindre rom for spesialisering og fordeling av oppgåver. Det er berre Senterpartiet som meiner det. Så kan ein velja om ein trur det er Senterpartiet som veit best korleis ein skal styrkje rettstryggleiken i dette landet, ved å reversere ei nødvendig reform, eller om det er alle dei andre, som faktisk gjennomfører reforma.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-02:
Ja, det ville jo alle i Noreg merka, men dei ville merka det i liten grad, for dette er ikkje snakk om eit stort kutt. Det same gjeld den ytterlegare auken i kutt i elavgift som den nye regjeringa føreslo, og i og for seg også det som Framstegspartiet føreslår, for når ein skal gjennomføre den typen kutt for absolutt alle, heilt uavhengig av økonomi, uavhengig av kor mykje straum ein forbrukar, vert det ganske lite på kvar, nær sagt uansett kor mykje ein kuttar. Difor har vi i dag, i samarbeid med Høgre og Kristeleg Folkeparti, lagt fram eit nytt forslag i lys av den ganske akutte situasjonen som har oppstått dei siste par vekene, der vi føreslår ei mykje meir målretta ordning. Vi sørgjer for at alle studentar no får 1 000 kr i hjelp til å betale straumrekningane sine, og at alle husstandar med 1,2 mill. kr i samla inntekt eller under får 750 kr per husstandsmedlem, for å hjelpe til med straumrekninga no i vinter. Det er målretta. Det vil ein merke. Eg vil for så vidt oppfordre Framstegspartiet, dersom deira eige forslag ikkje får fleirtal, til å støtte vårt forslag.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-02:
Jo, det behovet ser Venstre, og det er ikkje slik at gjennom dei åtte åra vi har vore med og laga budsjett, har ein kutta i rettshjelpstilboda. Tvert imot brukar ein meir pengar på rettshjelp no enn det ein gjorde for åtte år sidan. Men det har vore ulike offensivar i løpet av dei åra som har handla om å kutte fri rettshjelp, bl.a. frå den Høgre–Framstegsparti-regjeringa som sat. Det stoppa Venstre i Stortinget og styrkte heller ordningane. Men eg er einig med representanten Unneland i at framleis er ikkje rettshjelpsordningane gode nok. Det var bakgrunnen for at vi, då vi kom inn i regjering, sette ned rettshjelpsutvalet, som fekk eit viktig mandat i å sjå på korleis desse ordningane skal fungere godt i framtida. Eg er framleis einig i at vi samla sett må auke løyvingane, men det er nok også slik at ein bør prioritere betre, for det er store summar med rettshjelp som går til område i dag, som kanskje kunne gått til andre område i staden for. Eg vil avslutte med å seie det same som eg sa i replikkvekslinga med Senterpartiet, og det er at eg synest det er bra at SV no har fått inn i forliket at ein skal styrkje rettshjelpsordningane. Det er positivt, og det er Venstre glad for.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-02:
Det er alltid spennande å følgje budsjettforhandlingar i Stortinget og kva som kjem ut av dei. Personleg synest eg ikkje alltid det er så spennande å sjå kva ein bruker pengar på, men kvar ein hentar pengane frå. Det er jo det som det vanskelege – det var sikkert vanskeleg no òg. Men i førre veke kom det eit brev til finanskomiteen frå finansminister Trygve Slagsvold Vedum – ei gladnyheit. Fordi det er så dyr straum, og fordi Statkraft no tener så masse pengar, kan ein hente 2,3 mrd. kr meir i utbyte frå Statkraft neste år. Då var det naturleg å tenke at jammen då kan det jo kome målretta tiltak for å hjelpe norske straumkundar i den budsjetteinigheita som kom på måndag. Men det gjorde det ikkje – ikkje ei krone. Pengane vart heller brukte til å auke varige offentlege utgifter – som sikkert er fine: billigare tannlege, billigare SFO – men det hjelper ikkje straumkundar. Kva meiner finansministeren om å bruke ekstraordinære midlertidige inntekter til å blåse opp offentlege utgifter varig, og kva trur han norske straumkundar som no er bekymra for rekningane, synest om den pengebruken?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-02:
I valkampen drog SV og representanten Lysbakken frå debatt til debatt, ikkje minst hos fagforeiningane, og sa at når det vart skifte, skulle det verte slutt på ABE-reforma. Då skulle ein slutte å gjere den typen effektiviseringar. Då var det jo forventa at det også vart resultatet. Det skjedde ikkje då Arbeidarpartiet og Senterpartiet la fram budsjettet sitt, og det vart ikkje resultatet etter budsjettforliket. Det skulle ein tru hadde noko å gjere med at SV ikkje fekk gjennomslag for det, men SV har ikkje føreslått å slutte med ABE-reforma i det alternative budsjettet sitt eingong. Til alt overmål har ein til og med auka kutta for neste år gjennom nye kutt på same postar for å finne pengar til å finansiere budsjettet. Eg er for ABE-reforma, for eg trur det er nødvendig å effektivisere i offentleg sektor. Eg trur det er bra å kunne målrette satsingar der det verkeleg trengst. Spørsmålet er: Er det slik at SV no har skifta syn, i og med at dei ikkje føreslår å gjere endringar lenger, eller er det berre det at ein trengte pengane?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-02:
Tre refleksjonar etter ein lang debatt: For det første har det vore fascinerande å sjå alle representantane frå Arbeidarpartiet som går på talarstolen ein etter ein og er så stolte over den nye regjeringa som endeleg prioriterer velferd, som har fått hjartevarmen tilbake i norsk politikk. Eksempla dei brukar, kva er det? Jo, det er at dagpengemottakarar skal få feriepengar, at ein skal ha brillestøtte, og at ein skal ha gratis kjernetid i SFO. Kva er det dei sakene har til felles? Det er at Arbeidarparti-regjeringa ikkje har føreslått dei i sitt budsjett. Hadia Tajik si forklaring på det var at dei måtte ha eit økonomisk ansvarleg opplegg. Men no er det inne. I den grad det er forskjellen på eit hjartevarmt og eit hjarterått budsjett, trur eg ganske mange representantar frå Arbeidarpartiet bør vere glade for at nokon heilt andre bidrog med ein hjartestartar i denne prosessen. Det andre er at det har vore ein lang diskusjon om straumprisar, med god grunn. Det er ingen – heller ikkje vi i Venstre – som klandrar olje- og energiministeren for at vinden ikkje bles, for at vassmagasina er slunkne, eller for at gassen er dyr. Grunnen til at det er ein debatt, er at regjeringa la fram sine prioriteringar saman med SV på måndag, for fire dagar sidan. Det var då ein la budsjettet for vinteren, det var då ein viste prioriteringane sine. Straumkrisa var ikkje noko ukjend fenomen då. Tvert imot har ein teke ut ekstraordinært utbyte frå Statkraft, 2,3 mrd. kr, som kjem frå norske straumkundar, og har ikkje brukt det på å hjelpe desse straumkundane, men på dei velferdsordningane eg nemnde i stad. Det er prioriteringa. Då vert det debatt. Det finst betre forslag her i salen i dag, bl.a. frå Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre, som målretta hjelper dei som treng det, og som ein framleis har moglegheit til å stemme for. Det bør ein gjere. Punkt tre: Det har heldigvis også vore mykje diskusjon om dei lengre linjene, om klimagassutslepp og om det grøne skiftet. Representant etter representant frå SV, men også frå regjeringspartia, går opp og seier at dette budsjettet har vorte så grønt, det er det grønaste budsjettet ein kan stemme for, men det er ingen som godtgjer kvifor. Dei forklarar ikkje kvifor det er slik. Det einaste regjeringa har sagt, er at i deira forslag til budsjett ville utsleppa verte 1,5–2 millionar tonn høgare enn med den borgarlege regjeringa sitt budsjett. Har ein vist til nye tal som viser at det no skal verte større utsleppskutt? Nei, det har ein ikkje gjort, trass i gjentekne oppmodingar. Her har ein auka skattenivået med nesten 10 mrd. kr og prioritert mykje forskjellig, men ein har ikkje prioritert straumkundar, ein har ikkje prioritert det grøne skiftet. Det er grunnen til at Venstre stemmer mot dette budsjettet i dag. Heldigvis har vi eit godt alternativ vi kjem til å stemme for.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-02:
På vegne av Rødt og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å stanse planlagte økninger i strømavgiftene, og jeg ber om at forslaget hastebehandles etter forretningsordenens § 39 annet ledd c.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-02:
Det er mye bra å si om regjeringen og SVs budsjettforlik, men det kan noen ganger virke som at politikere ikke forstår at en husholdnings budsjett ikke fungerer helt på samme måte som en stats budsjett. En husholdning med stram økonomi kan ikke betale de løpende strømregningene med billigere SFO i høst. Denne regjeringen hadde en historisk sjanse til å finansiere velferden ved å skatte de aller rikeste hardere. I stedet sender regjeringen deler av regningen til strømkundene i form av flate avgifter. I tillegg vil det fra 1. januar komme nye avgifter som kommer til å nulle ut kuttene i elavgiften. Mitt spørsmål til statsråden er om dette bidrar til å redusere de økonomiske forskjellene sosialt og geografisk.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-02:
Jeg skjønner at jeg må dra til Hamar. Det er mange positive velferdstiltak som gjøres i dette budsjettet, men kuttene i elavgiften kommer til å bli nullet ut av økningen i nettleie og med den forskriftsendringen som kommer 1. januar, som er en slags rushtidsavgift på strøm – såkalte effektbaserte tariffer. Hva vil gjøres på lang sikt for å slutte å sende regningen for velferden til vanlige folk på Hamar, i Bergen og andre steder?
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-02:
Det finnes ikke dårlig vær, bare dårlig energipolitikk. Jeg vil starte med å oppfordre olje- og energiministeren, som jeg ser sitter i salen, til å tegne seg og gi sin vurdering av alle forslagene som har blitt debattert i dag, som angår strøm og energi. Disse griper direkte inn i statsrådens ansvarsområder. Akkurat nå er prisene skyhøye, og høyere kommer de til å bli om ikke regjeringen gjør en politisk helomvending. Da må regjeringen også redegjøre for sin politiske vurdering, for strømkrisen er ingen naturlov, det er en politisk skapt krise. Som sagt, verre skal det bli. Norske myndigheter planlegger, som representanten Lundteigen var inne på, å øke kapasiteten på utenlandskablene fra neste år. Det har vært et politisk mål at prisene skal gå opp, at vi skal knytte oss tettere til det europeiske strømmarkedet – fra Tord Lien i Fremskrittspartiet til Arbeiderpartiets statsråd i dag. Selv om været skifter og regjeringer skifter, føres den samme elendige energipolitikken, der kraftbransjens fortjeneste er det styrende prinsippet. Statsråden har i debatter begrunnet denne politikken både i forsyningssikkerhet og i internasjonale forpliktelser. Men å tappe magasinene for vann for å selge til høystbydende, slik det har skjedd i høst, handler ikke om forsyningssikkerhet. Det handler om å tjene mest mulig, koste hva det koste vil. Samtidig ser vi at andre europeiske stater legger begrensninger på sine markeder, det være seg Tyskland eller Sverige, og da handler det heller ikke om internasjonale forpliktelser, da handler det om hemningsløs markedstro. Husholdningene må også belage seg på økte kostnader, både på grunn av høye markedspriser og på grunn av planlagte økte avgifter. Kuttet i elavgiften kommer til å nulles ut med økning i nettleien og rushtidsavgift på strøm, som innføres 1. januar. Hvis vi ikke bare skal ha en ny regjering, men også en ny politikk, trenger vi en ny energipolitikk. Vi trenger strakstiltak – vi kan ikke sende regningen for markedsstyringen til husholdningene. For hva er vitsen med et rikt land hvis det har et fattig folk? Så må vi gjøre noe med årsakene til krisen. Nå må vi sette samfunnsmessige behov og hensyn først. De må veie tyngre enn kraftbransjens lønnsfest og bonuser.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-02:
Jeg vil starte med å takke statsråden for olje og energi for en noe knapp redegjørelse om strøm, for strømprisene angår jo i aller høyeste grad våre finanser – og særlig statens finanser. Staten tjener seg rik, mens husholdningene blir flådd. Jeg ønsker å minne statsråden på noe statsråden sa på Dagsnytt 18 den 19. oktober. Da sa statsråden at ingen skal fryse på grunn av høye strømregninger. Jeg håper statsråden husker disse ordene, for det er lite betryggende for folk at strakstiltakene ikke er klare når prisene er så høye. Og det kommer ikke til å bli bedre. Det er mange som er bekymret for strømsituasjonen også i framtiden, og jeg skal nevne tre gode grunner til det: For det første skal kapasiteten på utenlandskablene økes fra 1. januar. For det andre skal nettleien økes fra 1. januar, og den vil ifølge beregningene øke mer enn kuttene i elavgiften. Og for det tredje skal det innføres en rushtidsavgift på strøm fra 1. januar. Da er spørsmålet jeg stiller meg selv, og som jeg mener statsråden også bør stille seg selv, om statsråden med hånden på hjertet kan love at ingen skal fryse på grunn av de høye strømprisene.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-02:
Jeg ber om at forslaget blir hastebehandlet, i tråd med forretningsordenen § 39 annet ledd bokstav c, og at vi voterer over det. Hvis det forslaget faller, ber jeg om at det behandles hurtigst mulig i komiteen, for det dreier seg om regelendringer som gjelder fra 1. januar.
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-02:
På vegne av representanten Guri Melby og meg selv ønsker jeg å framsette et representantforslag om diplomatisk boikott av store idrettsarrangementer organisert i autoritære stater.