Nikolai Astrup (Høyre), 2020-11-04:
Det har som nevnt vært en lang, grundig og åpen prosess for å beslutte hvordan regjeringskvartalet skal bygges opp etter terrorangrepet 22. juli 2011. Utredningen om gjenreisingen ble satt i gang av Stoltenberg-regjeringen i 2011. Etter tydelige råd fra Norges fremste sikkerhetsmiljøer ble det konkludert med at vi skulle ta regjeringskvartalet tilbake, og at vi skulle samle departementene på ett sted, med unntak av Forsvarsdepartementet. Utredningene endte i 2014 derfor med et konsept om at departementene skulle samles i regjeringskvartalet. Det ville gi best sikkerhet, lavere kostnader til drift og enklere samarbeid på tvers av departementene. Finansdepartementets eksterne kvalitetssikrere har i flere runder også konkludert med at en samling av departementene i nytt regjeringskvartal er den beste og billigste løsningen. La meg understreke: Finansdepartementet tar ikke lett på slike ting. Som grunnlag for reguleringsplanarbeidet er det utredet ulike måter å utforme kvartalet på. Alternativene har blitt lagt ut for offentlig debatt før reguleringsplanforslag med grundige konsekvensutredninger er blitt lagt ut til offentlig høring på ordinær måte. I oktober 2016 uttalte Oslo kommune følgende om utkastet til reguleringsplan: «Oslo kommune støtter hovedgrepet i forslag til reguleringsplan for nytt regjeringskvartal.» Det var kommunens innstilling. Dette lyttet regjeringen selvsagt til, og dermed ble reguleringsplanen vedtatt av Kommunal- og moderniseringsdepartementet i februar 2017. Regjeringen har justert planer underveis, gjort byggene mindre massive og lagt til rette for et åpent, trygt og grønt regjeringskvartal i tråd med innspillene fra Oslo kommune. Vi har tatt hensyn til områdene og byggene rundt, nettopp for at det nye kvartalet skal bli et viktig bidrag i byens utvikling. Først i april i år vedtok Oslo bystyre at det nå er grunn til å vurdere hensiktsmessigheten av prosjektet på nytt. La meg legge til at det nok fremsto mer som et innspill i debatten om Y-blokka enn som et innspill til debatten om hele kvartalets fremtid. Hvis vi skulle fulgt opp den høringsuttalelsen, ville det innebære å rykke flere år tilbake i tid. Det er lite som tyder på at prosjektet ville blitt billigere av å utrede konseptvalg på nytt, utarbeide ny reguleringsplan, avholde ny arkitektkonkurranse og utarbeide et nytt forprosjekt, også jamfør bekymringen til representantens parti for de kostnadene som allerede er påløpt. Man ønsker altså å gjennomføre den samme prosessen på nytt og dermed ta kostnadene en gang til. Det er jeg uenig i. Skulle vi fortsatt bruke dagens departementslokaler, ville nødvendige sikkerhetstiltak gitt store utfordringer for innbyggerne, for næringsdrivende og for kollektivreisende i Oslo. Flere av byggene som ble skadet i terroren, er dessuten revet, og første byggefase av ny teknisk infrastruktur er i dag ferdigstilt – begge deler i tråd med Stortingets vedtak og med støtte fra Senterpartiet. Gjenoppbyggingen er i gang og bør sluttføres slik at vi kan ta regjeringskvartalet tilbake, som vi alle var samstemt om etter 22. juli 2011. Vi skal fortsette å ha god dialog med Oslo kommune om hvordan vi kan utforme regjeringskvartalet og perimetersikringen på best mulig måte for Oslo kommune, for byens innbyggere og for fremtidens departementsansatte.