trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Representanten Grung var opptatt av kvalitetsindikatorer i behandlingen, og det er Kristelig Folkeparti også. Det må gjelde både offentlig helsevesen og private ideelle tilbydere. Mange ideelle organisasjoner gjør en formidabel jobb, spesielt for norske ruspasienter. De innehar god kompetanse, kvalitet og kapasitet, og de bruker ressursene bra. Mange frivillige bruker i tillegg fritiden sin for å gjøre behandlingen rundt pasientene bedre. Evangeliesenteret ble hedret i bladet Kapital nettopp fordi de brukte midlene mest til pasientbehandling og pasienter ønsker seg dit. Kristelig Folkeparti er derfor glad for at det kom 8 mill. kr tilbake til Evangeliesenteret, for de ble faktisk tatt fra noe på 2000-tallet. Det er også gledelig, synes Kristelig Folkeparti, at Gatehospitalet i Oslo endelig får lov til å åpne en ny avdeling. Gatehospitalet må i dag si nei til hver tredje bruker som ønsker seg dit. Gatehospitalet gir behandling, pleie og omsorg til de tyngste rusmisbrukerne med et sammensatt sykdomsbilde. Jeg er også glad for at dette skal komme til Bergen på sikt. Dette er personer som til vanlig kvier seg for å legges inn på ordinære sykehus. De opplever å bli tatt vare på med kompetanse, unik raushet og ikke minst kunnskap på Gatehospitalet. Kristelig Folkeparti er glad for at det som en følge av budsjettforliket er enighet om å styrke en rekke frivillige og ideelle organisasjoner som leverer tjenester med høy kvalitet og god kompetanse, tjenester som vi må ta vare på og benytte oss av. Da må også vi som offentlig instans være tydelig på at vi ikke skal misbruke tilliten til de ideelle eller kneble dem med midler som gjør at de faktisk ikke kan drive med god kvalitet, som Borgestadklinikken nå opplever. Da gjør vi det sånn at vi til slutt raderer ut ideelle organisasjoner som har jobbet kvalitativt med rusomsorg i årevis og innehar stor kompetanse. De som til sjuende og sist blir rammet, er ikke vi på Stortinget, men de pasientene som mister den plassen som har vært nyttig for dem for å komme ut av rusmisbruket.
Line Skøii Vennesland (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Helsestasjonen er et av de beste forebyggende verktøyene som velferdsstaten har, og forskning viser at kommuner som satser på helsestasjonen, bl.a. har færre barnevernssaker. Det er fordi helsestasjonen driver med viktig rådgivning og veiledning til barn, unge og foreldre. Arbeiderpartiet har derfor i sitt alternative budsjett øremerket 200 mill. kr til helsestasjonene, og vi er glad for at Kristelig Folkeparti har bidratt til at også regjeringen har øremerket noe penger til formålet. Det må dog være lov å påpeke at representanten Bollestad hadde fått større gjennomslag med Arbeiderpartiet. Men Arbeiderpartiet merker seg at øremerkingen fra regjeringspartiene, Venstre og Kristelig Folkeparti skal foregå som en tilskuddsordning, og mitt spørsmål til representanten Bollestad blir da: Hvordan har en tenkt at denne tilskuddsordningen skal fungere, og mener representanten at dette er godt nok for å sikre den ønskede satsingen på helsestasjonen?
Line Skøii Vennesland (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
For to uker siden kom det en rapport om hvordan helseforetakene og kommunene jobber med barn som pårørende etter at lovendringen kom i 2010. Lovendringen skulle sikre barneansvarlige i spesialisthelsetjenesten og bedre informasjon til barn som har foreldre som får behandling innen somatikk, psykisk helse eller rus. Det er trist å se at rapporten slår fast det man var redd for – loven har ikke vært nok, loven følges ikke, og barna sikres ikke det tilbudet de har behov for. Barn som vokser opp med foreldre som er psykisk syke, eller som har et rusproblem, er mer utsatt enn andre barn for å få problemer selv som voksne. Disse barna opplever mange risikofaktorer knyttet til dette, og svært få har nok av de beskyttelsesfaktorer som trengs for å klare seg. Disse barna er ekstra avhengige av at lovverket fanger opp behovene deres, og akkurat nå sier lovverket og retningslinjene altfor mye «bør» og «kan», der det skulle stått «skal» og «må». Det er altfor mye opp til hver enkelt kommune og hvert enkelt helseforetak hvordan de vil prioritere dette arbeidet. Barneombudet uttaler til Aftenposten at det høres fint ut med 1 400 barneansvarlige, men da må de gis tid og kompetanse til å ivareta dette ansvaret. Det støtter Arbeiderpartiet Barneombudet i. Det er noen mindre tiltak i dette budsjettet som støtter et arbeid rundt barn som pårørende, men her må det gjøres strukturelle grep for å få arbeidet inn på riktig spor. Rapporten påpeker ledelse og opplæring, bl.a. Barn som pårørende er også et altfor lite prioritert område for helsepersonell. Rapporten viser at 15 pst. av barna forteller at de hjelper sine syke foreldre med deres personlige omsorgsoppgaver, som å kle av og på seg selv. Da er det noe som svikter, og det er vi. Rapporten viser også at hele 71 pst. av helsepersonellet som deltok i undersøkelsen, ikke hadde snakket med barna til noen av sine pasienter i det hele tatt de siste to månedene. Sånn kan vi ikke ha det. Frid Hansen er ansatt som fagsjef ved Borgestadklinikken, og jeg vil betegne henne som en foregangskvinne på dette feltet. Hun påpeker viktigheten av å snakke med barna om foreldrenes rusmisbruk, ikke bare for å fjerne skam og skyld samt alminneliggjøre barnas følelser, men også for at barna skal få fram sitt perspektiv. Faktisk påstår hun – og jeg er enig med henne i det – at det er god forebygging at barna får dele sitt perspektiv. Og god forebygging – det tror jeg det er flere enn Arbeiderpartiet som er for.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2015-12-14:
Regjeringen overtok et helsevesen med voksende køer etter rødt-grønt styre, særlig innen psykisk helse og rus. Bruk av private forsikringer skjøt fart. Helse- og omsorgsminister Høie har satt i verk en rekke tiltak for å få ventetidene ned, bl.a. økt finansiering, bruk av ledig kapasitet hos private, fjerning av aktivitetstaket i sykehusene, bruk av innsatsstyrt finansiering og ikke minst innføring av den gylne regel og reformen Fritt behandlingsvalg. Senterpartiet ønsker en rammefinansiering av sykehus og reduksjon av private, og ikke minst er de imot fritt behandlingsvalg. Hvordan skal Senterpartiet få køene ned, og, ikke minst, hvordan skal de prioritere opp psykisk helse og rus?
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2015-12-14:
Til representanten Toppe: Nå er det slik at det er tallenes tale som teller, og sykehusene har fått en vekst i sine budsjetter de siste tre årene. Det kan ikke underslås. Derfor har også antallet behandlinger økt, og ventelistene går ned. Når det gjelder referansen til Skottland og rammefinansiering, viser det seg der at sykehusene går med underskudd og staten må gå inn og finansiere. Dette kan vi sikkert komme tilbake til. Det jeg egentlig tok ordet for, er faktisk legemidler. For budsjettet i 2016 viser tydelig at regjeringen tar legemiddelpolitikken på alvor. Vi ønsker å sikre at pasienter tilbys rett behandling i helsetjenesten, og at det offentlige betaler rett pris for legemidler som gis til pasienten. Overføring av finansiering av legemidler fra folketrygden til helseforetakene, som regjeringen foreslår, sikrer det. Det gjelder bl.a. immunstimulerende legemidler og nye legemidler til behandling av hepatitt C. Regjeringen fortsetter også arbeidet med å justere finansieringsordningene for legemidler i sykehus. Det er bl.a. varslet en omlegging av ordningen for nukleærmedisin. Dagens refusjon etter regning skal erstattes med forutbestemte satser etter gjeldende sats for aktivitetsbasert tilskudd. Dette innebærer flytting av midler fra radiofarmakostnadene til de regionale helseforetakenes basisbevilgning. Egentlig er dette en forenkling av systemet, men vi vil følge med på at denne omleggingen ikke rammer finansieringen av legemidler som er anbefalt gjennom ordningen for metodevurdering. Det legges også opp til nye satsinger i statsbudsjettet, som nettapotek, nytt system for bivirkningsovervåking og 5 mill. kr til å sikre raskere behandling av metodevurdering av nye legemidler til bruk i spesialisthelsetjenesten. Utredningskapasiteten ved Legemiddelverket styrkes også, og i fjor var det gledelig at regjeringen økte bagatellgrensen med 25 mill. kr. Dette har vært en suksess. Legemidler kommer nå raskere på listen for blåreseptrefusjon. Vi har også lovet at legemidler skal tas raskere i bruk, og vi ser at det virker. Det er dokumentert at mange bruker medisiner feil, og at bivirkninger er et problem. Særlig er det eldre som bruker mange medikamenter. Her gjøres det også mye feil på sykehus. Det er gledelig at regjeringen gjør noe med dette. Det foreslås bl.a. en bevilgningsordning for apotek på 5 mill.kr til veiledning i bruk av legemidler for astma og kols, og i legemiddelmeldingen foreslås det også forskriftsfestet krav til legemiddelgjennomgang på sykehjem.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
I valgkampen fartet Kjersti Toppe land og strand rundt og advarte mot regjeringens Nasjonal helse- og sykehusplan. Hun skapte nærmest et skremmebilde og ga uttrykk for at mange sykehus ville bli lagt ned. Nå har vi fasiten: Regjeringen legger altså ikke ned et eneste sykehus som et resultat av planen – jeg gjentar: ikke et eneste sykehus. Da Toppes eget parti satt i regjering, la de rød-grønne ned mange sykehus, deriblant Aker. Nå foreslår Senterpartiet, sammen med SV, at Aker sykehus skal gjenopprettes som fullverdig lokalsykehus. Spørsmålet blir da: Hva skyldes representanten Toppes helomvending, og hvorfor støttet ikke hun og Senterpartiet Fremskrittspartiets forslag om det samme da dette ble fremmet i Dokument 8:70 S for 2009–2010?
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Dette landet har en handlekraftig regjering. Dette landet har en regjering som skaper pasientens helsetjeneste, ved å legge til rette for bedre tjenester, økt behandling og fritt behandlingsvalg. Dette landet har rett og slett en Høyre–Fremskrittsparti-regjering som leverer på helseområdet. Helse er et utømmelig felt – det er stort, komplekst og vanskelig. Nettopp derfor er det så viktig å ha oversikt, kunnskap og gjennomføringsevne for å gjøre helsevesenet enda bedre, til det beste for brukerne. Det vil alltid være store utfordringer på helsefeltet. Ønsker og krav om den aller beste behandling vil kontinuerlig fremmes, og gi forventninger om at departement og storting leverer politikk som materialiserer seg gjennom et stadig bedre helsetilbud. I regjeringens budsjett legges det til rette for en aktivitetsvekst på ca. 2,5 pst., noe som tilsvarer ca. 2,7 mrd. kr – en høy vekst sammenlignet med tidligere år. Dette viser at regjeringen både satser på og prioriterer sykehus og pasienter. Den generelle veksten omfatter aktivitet i de offentlige sykehusene, fritt behandlingsvalg og kjøp fra private aktører. Den omfatter behandling innen somatikk, psykisk helsevern, rus og rehabilitering. Og selvsagt viderefører vi den gylne regel som sier at psykisk helse og rusomsorg skal ha minst like stor, eller større, vekst enn somatikken – noe de rød-grønne ikke oppfylte. For Fremskrittspartiet er det viktig å bevare lokalsykehusene, selv om vi erkjenner at ikke alle sykehus kan drive med alt. Det er gledelig at den nye nasjonale helse- og sykehusplanen fører til at ikke et eneste sykehus blir nedlagt. Dessuten må vi styrke de prehospitale tjenestene. For eksempel er en velutbygget ambulansetjeneste med på å redde liv i et langstrakt land med store avstander og værmessig store forskjeller som gir ulike utfordringer på ulike steder. Heldigvis er dagens ambulanser nesten et sykehus på hjul, og tjener som langt mer enn bare transport av den syke eller skadede. Med dagens regjering reduseres helsekøene. Ventetiden skal ned – valgfriheten opp. Det skjer gjennom å ta i bruk et mangfold av aktører i offentlig og privat sektor. I sum viser kombinasjonen av reformer og bevilgninger at regjeringen prioriterer økt behandling og reduserte ventetider i spesialisthelsetjenesten, og vi ser også at dette gir resultater for pasientene i tråd med målsettingene. Likevel er det fortsatt slik at noen venter lenge på behandling, selv om det er ledig kapasitet hos private aktører. Derfor peker regjerings- og samarbeidspartiene i innstillingen på at det må et enda bedre samarbeid til mellom offentlige og private for å møte også denne utfordringen. Fremskrittspartiets mål er å levere også på dette området.
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2015-12-14:
De rød-grønne brukte private barnehager og anbud for å oppnå full barnehagedekning. I Politisk kvarter i valgkampen ble stortingsrepresentant og SV-leder Audun Lysbakken utfordret med spørsmål om hvorfor han aksepterte konkurranseutsatt barnehagedrift. Han svarte: Jeg står inne for det, fordi det forandret hverdagen til mange. I Høyre ønsker vi å forandre hverdagen til eldre som trenger pleie og omsorg. De fortjener et mangfold av tilbud, nytenkning og innovasjon, som sunn konkurranse kan skape. Men her fortsetter dessverre de rød-grønne å motarbeide den samme dynamikken som de omfavnet i barnehagesektoren. Hvorfor mener representanten Lysbakken at det skal være et prinsipielt skille mellom bruk av private aktører til å ta vare på våre barn og til å ta vare på våre eldre? Ser ikke representanten at dette bidrar til å gjøre eldreomsorgen til en unødvendig ideologisk kamparena, som forsinker god kvalitet i pleie- og omsorgstjenesten?
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2015-12-14:
Norge er inne i sin mest utfordrende situasjon på flere tiår. Budsjettet for 2016 legger derfor hovedvekten på arbeid, aktivitet og omstilling. I tillegg styrkes sosial sikkerhet, og det tas viktige grep innen helse og omsorg. Folkehelsemeldingen «Mestring og muligheter», som vi behandlet på forsommeren, fokuserte spesielt på følgende tre felt: at psykisk helse skal bli like viktig som fysisk helse i folkehelsearbeidet et aktivt og godt liv i alderdommen at sunne valg må gjøres enklere og mer naturlig for alle Jeg er glad for at regjeringen i budsjettet følger opp folkehelsemeldingen og viderefører satsingen på psykisk helse både i kommunene og i spesialisthelsetjenesten, og at regjeringen fortsetter det viktige arbeidet med å ta barn og unge på alvor ved å styrke det forebyggende arbeidet blant barn og unge innen psykisk helse og på rusfeltet. Kommunene settes nå bedre i stand til å gi gode helsetilbud på disse områdene. Dette vises bl.a. gjennom å legge om rekrutteringstilskuddet til opprettelse av 150 nye psykologårsverk i kommunene. Tilskuddet til psykisk helse i skolen og styrkingen av helsestasjons- og skolehelsetjenesten fortsetter. Satsingen på rask psykisk helsehjelp videreføres for utprøving og evaluering, og psykologer gis nå adgang til å henvise til psykisk helsevern og rusbehandling. Det vil også komme en lovfestet plikt til å ha psykologkompetanse i kommunene. Grunnlaget for god og livslang helse legges allerede i barne- og ungdomsårene. At regjeringen fortsetter det viktige arbeidet med å styrke helsestasjons- og skolehelsetjenesten, er derfor svært viktig for å forebygge psykiske lidelser i ung alder. Ser vi på budsjettene for 2014, 2015 og 2016 samlet, er kommunenes frie inntekter til helsestasjons- og skolehelsetjenesten økt med totalt 677,7 mill. kr. I budsjettforliket med Kristelig Folkeparti og Venstre ble det lagt inn ytterligere 100 mill. kr i øremerkede midler til helsestasjons- og skolehelsetjenesten, midler som kommunene nå kan søke på dersom de ønsker å satse ytterligere utover det de allerede har fått i frie midler. Jeg ser også fram til at regjeringen, som lovet, kommer til Stortinget med en egen ungdomshelsestrategi som på en god måte vil følge opp det viktige arbeidet som allerede er igangsatt for å styrke forebyggende helsearbeid blant barn og unge.
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2015-12-14:
Regjeringen har som mål at fysisk aktivitet skal bli en naturlig del av sentrale oppvekstarenaer i barnehage og skole. Fritidstilbud og nærmiljø skal gis muligheter både for organisert og spontan lek og for fysisk utfoldelse. For å finne gode modeller har regjeringen igangsatt et treårig forsøk med utvidet tid til kroppsøving ved 30 ungdomsskoler. Samtidig er det positivt at media med jevne mellomrom viser til at skoler og barnehager har gode prosjekter på gang når det gjelder både fysisk aktivitet og sunt kosthold. Jeg har tidligere fra denne talerstolen fortalt om Spjelkavik barneskole, som har fysisk aktivitet som satsingsområde – skolen kan vise til gode resultater ved bruk av fysisk aktivitet i læring. Den 7. desember var overskriften i Sunnmørsposten: «Gøy med gangetabell i gymmen.» Femteklassingene ved Stordal skule viste hvordan de kombinerte matte og gym. Dagen etter leste jeg i samme avis: «Rørt til tårer av pengegave». Prosjektet om matundervisning for barnehage- og skolebarn i regi av Klippfiskakademiet i Ålesund mottok en gavesjekk på 400 000 kr fra Gjensidigestiftelsen. Til Klippfiskakademiet inviteres barn og unge til å bli kjent med matkultur i eget fylke, de lærer om råvarer og deltar i å lage god og sunn mat. Jeg besøkte tidligere i år stedet sammen med fiskeriministeren, og vi fikk sammen oppleve en SFO-klasse lage fiskeburgere som de serverte oss, sammen med en nydelig grønnsaksalat. Med prosjektene drar de også ut som «kokk på hjul» til barnehager, der barn får lære om maten på dens vei fra fjord eller jord og fram til bord. Slikt skaper identitet i tradisjonell matkultur, og det bidrar til bedre helse gjennom sunt kosthold. Det er positivt at flere barnehager, skoler og kommuner har satt i gang ulike måltidsordninger med ulike former for finansiering, og at stadig flere skoler har gode prosjekter på gang om fysisk aktivitet og læring. Dette er noe som regjeringen vil følge opp. Samtidig som Nasjonalt senter for mat, helse og fysisk aktivitet er gitt i oppdrag å samle og spre erfaringer med slike gode eksempler og utvikle modeller for hvordan barnehager og skoler kan arbeide videre for å sikre fysisk aktivitet og økt vektlegging på godt kosthold, jobber også regjeringen nå aktivt, sammen med matvarebransjen, for å finne gode løsninger for å redusere inntaket av salt, sukker og mettet fett.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Jeg og representanten Lysbakken er enige om at det å dele rom på sykehjem er uverdig. Den forrige regjeringen, som Lysbakken var en del av, klarte ikke å bygge nok sykehjemsplasser rundt omkring i kommunene, noe som har ført til at man f.eks. i Haugesund kommune nå har stuet sammen folk på dobbeltrom, fordi man ikke har sykehjemsplasser nok, fordi den forrige regjeringen ikke bevilget nok penger. Denne regjeringen både bevilger mer penger i tilskudd for å bygge flere sykehjemsplasser, og den har innført en rabattordning, slik at hvis man blir innlagt på et dobbeltrom, så skal man få en rabatt, og det må koste kommunen noe å gjøre dette. Lysbakken har uttalt at det er uverdig, og at det er dumt at man har en sånn ordning. Hvordan kan man synes at det er dumt å ha en slik ordning? Er det ikke rett at når man ikke får det tilbudet man har krav på, bør man få en rabatt for det, og så må det koste kommunen noe, slik at man bygger sykehjemsplasser, slik at man slipper å måtte bo på dobbeltrom, som man gjør i Haugesund? Jeg er spent hva han har lyst å si til pårørende i Haugesund, som er spent på å få høre hva Lysbakken mener om dette.
Bent Høie (Høyre), 2015-12-14:
For det første til historieskrivningen: Det var ikke slik at sykehusene opplevde noen kraftig vekst etter at den rød-grønne regjeringen overtok i 2005. Tvert imot, en opplevde veldig stramme budsjetter, i realiteten en nullvekst. Sykehusene har derimot opplevd en ganske tydelig vekst i bevilgningene etter at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen overtok, der vi i våre – nå tre – budsjetter har lagt opp til en høyere vekst i pasientbehandlingen enn det den rød-grønne regjeringen klarte å få til gjennom åtte år. Jeg tror at det som er viktig, og det som vi først og fremst skal måles på – og der er jeg uenig med Arbeiderpartiets talsperson, som sier at vi bare skal måles på løfter og på hvor mange penger vi bevilger – er resultatene, resultatene for pasientene som har behov for hjelp i helsetjenesten. Og resultatene taler for seg, ventetiden går ned, antall pasienter som venter går ned, og veksten i pasientbehandlingen var dobbelt så stor i vårt første år som det var i Arbeiderpartiets siste år.
Bent Høie (Høyre), 2015-12-14:
Som jeg sa, har vi fulgt opp vårt løfte med en kraftig satsing og vekst i pasientbehandlingen. Det gir resultater for pasientene i form av reduserte ventetider, i form av at flere får hjelp, og at færre pasienter står i kø. Det er det viktigste. Samtidig styrker vi sykehusenes økonomi, og vi ser at det er rekordhøye investeringer i sykehusene når det gjelder både bygninger og IKT. Vi ønsker å sikre oss at pengene blir brukt mest mulig fornuftig. Derfor har vi også fjernet aktivitetstaket for sykehusene, sånn at de kan utnytte ledig kapasitet der de finner nye løsninger og bedre ideer. For å få behandlet flere pasienter skal de ikke bli stoppet av at en har en øvre begrensning for hvor mange pasienter en kan behandle, som en hadde da Arbeiderpartiet styrte.
Bent Høie (Høyre), 2015-12-14:
Jeg forholder meg til samarbeidsavtalen som regjeringspartiene har med Kristelig Folkeparti og Venstre. Der står det helt tydelig at hovedlinjene i alkoholpolitikken ligger fast. Det innebærer at vi skal ha et høyt avgiftsnivå, vi skal ha vinmonopol, vi skal ha reklameforbud, og vi skal ha regulerte salgs- og skjenketider. Jeg kommer selvfølgelig til å svare Stortinget hvis komiteen oversender forslaget til meg til uttalelse, men jeg er helt enig i det som representanten sier, dette forslaget vil kunne utfordre Vinmonopolet betydelig. Det vil ikke være mulig å skille mellom øl og annen type alkohol. Det betyr at det også vil øke muligheten for f.eks. å selge spritbaserte utblandet alkohol i butikk i et helt annet omfang enn i dag. Det vil si at jeg ikke vil anbefale et slikt forslag.
Bent Høie (Høyre), 2015-12-14:
Jeg er veldig glad for representantens engasjement for den gylne regel. Jeg hadde håpet at engasjementet var tilsvarende da hennes egen regjering fjernet den. Men det er ingen tvil om at den gylne regel har virket for rusfeltet. Der mener jeg at regelen er fulgt opp. Når det gjelder psykisk helse, skulle jeg ønske at resultatene var bedre. Alle forslagene som representanten viser til, er forslag i den interne budsjettprosessen i de ulike helseforetakene, som ikke har vedtatt sine budsjetter. Jeg har nylig vært i kontakt med alle helseregioner og gitt klar beskjed om at de har en oppgave i å sørge for at helseforetakenes budsjetter blir vedtatt på en sånn måte at de i 2016 følger opp den gylne regel, det vil være et krav. Jeg vil også følge opp merknaden fra flertallspartiene om å videreutvikle oppfølgingen av den gylne regel i foretaket.
Bent Høie (Høyre), 2015-12-14:
Kravet til den gylne regel er tydelig, det er en del av oppdraget og vil også bli en del av oppdraget i 2016. Jeg tror at representanten forstår at jeg som statsråd ikke kan gå inn og behandle det enkelte sykehusbudsjett, det er det sykehusenes styrer som har ansvaret for. Men det er helseregionene som har ansvaret for at summen av de budsjettene bidrar til at den gylne regel blir fulgt opp. For ytterligere å understreke det har jeg vært i kontakt med alle helseregionene og bedt dem være spesielt tydelige på dette i fasen vi er inne i nå, der de ulike helseforetakene behandler sine budsjetter. Det er den måten jeg styrer på. Vi vil også, på samme måten som vi har gjort til nå, følge dette tydelig opp i de kontaktene vi har med helseregionene i alle anledningene vi møtes og diskuterer budsjett. Den gylne regel er oppfylt når det gjelder rusområdet. Den er ikke tilstrekkelig oppfylt når det gjelder psykisk helse, og det vil få økt oppmerksomhet også i oppdragsdokumentet for 2016.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Statsråden redegjør for et budsjett som er stort og på mange områder godt. Men når det gjelder sykehusene, innfrir ikke statsråden sine egne forventninger. Det er kontroll med økonomien i sykehusene nå – det var det ikke da vi inntok regjeringskontorene for ti år siden. Derfor økte man bevilgningene kraftig, og vi lovte også å øke bevilgningene ytterligere, 12 mrd. kr over denne perioden. Og det gjorde også statsråd Høie, da i en annen rolle. Vi har levert i våre alternative budsjetter, og når vi etterlyser samme leveranse fra statsråden og regjeringspartiene, får vi ofte svaret til Svein Flåtten fra finansdebatten, som vår finanspolitiske talsperson har svart på mange ganger før. Hvorfor har ikke regjeringen og statsråden levd opp til sine lovnader til sykehusene?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Det er lett å være enig med statsråden i at man skal måles på det man faktisk leverer, men nå er det statsrådens egne løfter jeg refererer til. Sånn sett kunne man kanskje forvente at man hadde en måte å relatere seg til dem på. Jeg hørte statsråden i sitt innlegg snakke veldig mye om den situasjonen vi står i økonomisk, at det blir andre tider framover. Det er også lett å være enig med statsråden i det. Men er det sånn at kravet om omstilling til andre økonomiske rammer er det som er begrunnelsen for at man ikke følger den opptrappingen man selv har lovet, om 12 mrd. kr i fireårsperioden? Er det sånn at man fortsatt står ved at når man er ferdig med denne perioden, skal man ha styrket dette i det omfanget?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Jeg skal snakke om én bevilgning i budsjettet, og det kan virke litt sært i et budsjett med så store beløp. Men HUNT-undersøkelsen i Nord-Trøndelag er verdt taletiden. For hvis vi skal jobbe med å få til ny rettferdig fordeling og få til nye framskritt innen helse og omsorg, forutsetter det at vi trenger inn i det som samfunnsmedisineren kaller for helsebetingelsene: arbeid, utdanning, bolig, ernæring, miljø, selvrespekt, makt og tilhørighet, at vi forsker mer med det formål å løse morgendagens utfordringer for helsetjenesten, og at vi også som nasjon bidrar til å løse globale helseutfordringer. Derfor er det veldig gledelig at denne innstillingen samlet gir HUNT 4 første delbevilgning for en ny runde med Helseundersøkelsen i Nord-Trøndelag, en av de største populasjonsstudiene med helsedata samlet inn over fire tiår. HUNT-dataene gir unike muligheter til kunnskap om helse og til samfunnsplanlegging og input til helsepolitiske prioriteringer. Her er data samlet inn gjennom tre undersøkelser – HUNT 1, som var på midten av 1980-tallet, HUNT 2, som var på midten av 1990-tallet, HUNT 3, som var i 2006 – og i 2017 kommer altså HUNT 4. Til sammen har 120 000 personer samtykket til at avidentifiserte helseopplysninger kan gjøres tilgjengelige for godkjente forskningsprosjekter, og nesten 80 000 har avgitt blodprøver som det går an å forske på. Jeg er en av dem, og jeg er veldig stolt av det. Det gjør HUNT til en betydningsfull samling av helsedata og biologisk materiale også i internasjonal sammenheng, og HUNT-materialet benyttes av veldig mange forskere innenfor veldig mange temaer og fagdisipliner. HUNTs fortrinn er bl.a. det store spekteret av helseopplysninger som er samlet for hver deltaker, det store antall deltakere og at populasjonen er fulgt med gjentatte observasjoner over en periode på 20 år. Dette gjør forskningspotensialet veldig stort og veldig potent, og det gir muligheter for forskere innen mange ulike medisinske felt og også andre fagfelt til å frambringe ny kunnskap. Noen av de områdene som det forskes mest på, er arv og miljø, samfunn og helse, mental helse, alderssykdommer, ungdomshelse, overvekt, diabetes – ja, hele dette panoramaet som vi er nødt til å se inn i for å møte morgendagens helseutfordringer og helse i et globalt perspektiv.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Før stortingsvalget hørte vi ofte ordspillet «mennesker, ikke milliarder» fra høyresiden. Så kom valget, og oppmerksomheten ble flyttet til mennesker med milliarder. Før valget hørte vi om mindre byråkrati og mer behandling – nå bruker regjeringen titalls millioner bare på byråkratiet til en begrenset ordning for fritt brukervalg. Før valget hørte vi om «mer individ og mindre system» – nå innføres normerte sykemeldinger. Det er en ordning som har systemtenkning som er langt unna å sette individet i sentrum. Det er en tabell som viser hvor lenge du kan være sykmeldt ut fra den diagnosen du har, et system som glemmer helt at du er et individ – at menneskekroppen ikke er en maskin som kan repareres med et bestemt serviceintervall. Normen kan være for kort for noen og for lang for andre. I tillegg må Nav-systemet bruke nesten 15 mill. kr til fornyet medisinsk vurdering etter seks måneder, for å sjekke om normen stemmer. Til normen svis det av 35 mill. kr i økt byråkrati for å få syke folk til å passe inn i en norm – en standard. Resultatet blir mer system og mindre individuell tilpasning. I debatten i dag har vi hørt mye om den gylne regel, men i psykiatrien i Sykehuset Innlandet gjennomføres det årlige kutt med mange titalls millioner kroner. Så vi skjønner ikke helt hvordan regjeringen satser på psykiatri. Til og med i regjeringserklæringen står det at veksten i psykiatrien skal være større enn i somatikken. Her må Helse Sør-Øst ha fått unntak fra regelen. Nå hører vi at statsråden har snakket med RHF-ene, så da regner jeg med at Sykehuset Innlandet er i ferd med å revidere budsjettene sine, etter at de har hørt på statsråden. Hvis ikke må det jo være sånn at Sykehuset Innlandet er unntatt fra regelen. I Sykehuset Innlandet har vi flere lokalmedisinske senter – nye bygg er tatt i bruk både på Fagernes og Otta, og pasienter kan få behandling i nærmiljøet. Det er bra for pasientene, det reduserer transportutgifter, det er klimavennlig, og presset blir mindre på sykehusene. Men vi finner ingen omtale av det i statsbudsjettet, og det er synd, for i Sykehuset Innlandet er det lange avstander. Det gjelder også for de prehospitale tjenestene, og luftambulansen er et bra tilbud. For oss er det uforståelig at ikke alle innlandsrepresentantene støtter forslaget fra de rød-grønne om å få en helhetlig utredning om dimensjonering og utvikling av luftambulansen. Sykehuset Innlandet har mange hull som vi burde få tettet med den utredningen.
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
I mitt hjemfylke, Telemark, viser Ung i Telemark-undersøkelsen at nær halvparten av jentene i løpet av den siste uken har bekymret seg mye og følt at alt er et slit. Ungdatas tall fra 2014 viser at en overraskende høy andel av elever i alderen 14–16 år har depressive symptomer. 70 000 barn og unge har psykiske lidelser som krever behandling. Videre vet vi at nær halvparten av oss i løpet av livet kommer til å oppleve en eller annen form for psykisk helseplage. Statistisk sett blir det enten meg eller deg. I høst har jeg sett den sterke dokumentaren «Idas dagbok». Den tar for seg Ida Storms liv som psykisk syk. Ida vil at skolen skal ta et større ansvar for opplæring i psykisk helse. Jeg er veldig enig med Ida. Mens fysisk aktivitet og ernæring har vært sentrale tema i undervisningen i fag som mat og helse og kroppsøving i mange år, har den psykiske helsen blitt stemoderlig behandlet gjennom diffuse mål i læreplanen. Jeg er derfor stolt over at Arbeiderpartiet har fremmet forslag om i større grad å integrere kunnskap om psykisk helse i skolens fag, slik at elevene får en helhetlig opplæring om kroppens fysiske og psykiske helse, fordi vi vet at kunnskap og bevissthet om egen psykisk helse virker forebyggende. Skolehelsetjenesten spiller en viktig rolle i å få elever som opplever hverdagen som litt vanskelig, inn på riktig spor. Flere helsesøstre i skolen er en god investering. For kort tid siden presenterte Norsk Sykepleierforbund en omfattende undersøkelse om helsesøstrenes tilstedeværelse i skolen. Den viser at bare 1,4 pst. av landets skoler har helsesøster til stede hver dag. Undersøkelsen bekrefter på nytt at det er stor avstand fra den anbefalte minimumsnormen til faktisk tilstedeværelse på skolene. Vi må ta dette på alvor. Jeg er glad for at flere partier i denne sal er enige om at skolehelsetjenesten må styrkes, men det hjelper lite at vi er enige, dersom det ikke skjer en endring i den enkelte kommune, på den enkelte skole, for den enkelte elev. Det er derfor i større grad enn nå viktig at vi øremerker overføringene til skolehelsetjenesten. «Skolen kan ikke løse alle utfordringer i samfunnet», sa kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen da unges psykiske helse var på agendaen tidligere i høst. På generelt grunnlag er jeg enig, men noen ting er viktigere enn andre. Oppmerksomhet, kunnskap og bevissthet om psykisk helse er definitivt noen av dem.
Audun Otterstad (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
I en helsedebatt er naturlig nok eldreomsorg en stor del av debatten. Jeg kommer fra en by der det er litt forskjell på det Høyre som er i parlamentet, og det Høyre som er i byen. I bystyret kunne vi høre tidligere kommunalråd for Høyre Nina Wikan si at man kan ikke bare strø rundt seg med sykehjemsplasser, da Arbeiderpartiet i budsjettet foreslo å bygge flere sykehjemsplasser fordi man ikke var villig til å gå med på Høyre og Fremskrittspartiets skattekutt lokalt i kommunen. Høyre har jo foreslått en avgift på trygghetsalarm, men når det er valgår, omtales det ikke i budsjettene – sist omtalt ved Fremskrittspartiets ordførerkandidat i Trondheim. Høyre omtaler eldreomsorgen i ord og med store visjoner uten konkret handling, og det er jo ikke sånn ute i kommunene – i den virkelige verden, som representantene har referert til – at man ikke satser på eldreomsorg. I Trondheim skal man få sykehjemsplass innen seks uker, hvis ikke er det et avvik. Hvis man går tilbake og ser på antall avvik, var det null. Det var like mange avvik som på et blankt ark, og det er fordi man satser på å bygge sykehjemsplasser, fordi man avviklet uønskede dobbeltrom i 2011, og fordi man satser på skole og eldreomsorg framfor skattekutt – dette kontra Oslo-byrådet, bestående av Fremskrittspartiet, som kuttet flere hundre sykehjemsplasser. Hovedutfordringen i eldreomsorgen er å få nok mennesker på arbeid, at sykepleiere og hjelpepleiere kommer til riktig tid, om det er i den hjemmebaserte omsorgen, som bl.a. Oslo har bygd ut stort, om det er i klassiske sykehjemsplasser eller i heldøgns omsorgsplasser. Da handler det om å prioritere i kommunebudsjettene, at kommunene har råd til å ha nok folk på jobb, og at man ikke må velge mellom lærerhøyskolen og flere sykepleiere. I Arbeiderpartiets alternative budsjett, f.eks., ville Trondheim fått 100 mill. kr mer enn med dagens Høyre–Fremskrittsparti-regjering. Nå skal Kristelig Folkeparti og Venstre ha skryt for at de klarte å få til økninger i forhandlingene, men det er langt fra nok. Hvis man vil ha et kvalitetsløft, må man satse på pleiere til fast tid, pleiere som får gjøre jobben sin godt i hele stillinger, og nok pleiere på jobb, slik at man ikke jobber seg i hjel eller jobber seg syk. Vi har store utfordringer i kommunene med å tilby god nok hjelp, og det man trenger aller mest, er drahjelp og ikke skattekutt og usosiale kutt til kommunene.
Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-14:
Høyre er opptatt av at alle i Norge skal kunne ha muligheter til å klare seg selv, og vi vet at det som er den store forskjellen, den store sosiale forskjellen, dreier seg om dem som er i jobb, i forhold til dem som står utenfor arbeidslivet. Den situasjonen landet er i nå, med en stigende ledighet og fallende oljepris, er det å skape nye arbeidsplasser og trygge eksisterende arbeidsplasser, det aller viktigste vi kan gjøre for velferden til den enkelte. Det skatte- og avgiftsopplegget som vi presenterer, mener vi svarer på denne utfordringen. Det er viktig å tilrettelegge for at investorer er villige til å bruke penger på å investere i arbeidsplasser og trygge jobber, og da trenger vi å legge rammebetingelsene på en måte som oppmuntrer til dette. Vi ønsker at det skal skapes mer i dette samfunnet, ikke skattes mer.
Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-14:
Det er klart at denne avgiften er uheldig for enkelte flyplasser, at det kan skape problemer. Blant annet har vi hatt møte med representanter for Rygge flyplass i Østfold, som nok er veldig avhengig av ett lavprisselskap som har en ganske streng policy for dette med avgifter. Men denne avgiften er en del av et grønt skifte. Vi ønsker å oppmuntre til mer miljøvennlig atferd, og det å fly billig – 19 kr til Polen eller 60 kr til London – er kanskje ikke det mest miljøvennlige vi legger opp til. Så det å innføre en flyseteavgift er en del av et grønt skifte.
Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-14:
Jeg tenker at utgangspunktet for et bredt forlik er godt. Det baserer jeg på de signalene som har kommet gjennom behandling av statsbudsjettet og skatte- og avgiftsdelen av statsbudsjettet. Jeg ser at vi er ganske enige om en del hovedretninger, bl.a. det viktigste av alt, nemlig å få redusert selskapsskatten. Prinsippet om trinnskatt er det også bred enighet om. Så ser jeg at det kan være utfordringer også selvfølgelig, bl.a. når det gjelder dette med eierskatt. Men jeg hører at partiene ønsker å legge opp til et bredt forlik, og det tar jeg på alvor og har tro på. Så ved å gi og ta og ha en god prosess tenker jeg at vi skal kunne komme frem til et godt og bredt skatteforlik.
Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-14:
Den største og viktigste fordelingen og sosiale utjevningen skjer faktisk i måten vi disponerer statsbudsjettet på. Det skjer ikke gjennom selve skatteopplegget. Jeg har bare lyst til å gjenta at den aller største ulikheten når det gjelder sosial fordeling, går mellom de som har et arbeid å gå til, og de som står utenfor arbeidslivet. Derfor vil det å skape jobber og tilby mennesker jobb være det aller viktigste vi kan gjøre for å få en god fordeling av velferdsgodene i samfunnet vårt. Da er skatte- og avgiftsopplegget viktig for å stimulere til nye arbeidsplasser og trygge eksisterende arbeidsplasser, sånn at alle har en jobb å gå til og kan forsørge seg selv og sin familie.
Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-14:
Jeg har først og fremst lyst til å minne representanten Marthinsen om Arbeiderpartiets eget landsmøtevedtak i vår om å utrede en flyseteavgift, bare så det er nevnt. Ellers har jeg også lyst til å takke for imøtekommenhet og åpenhet for å kunne diskutere ulike sider ved skattereformen. Jeg ser frem til de samtalene vi skal ha om den. Overskriften på budsjettet til Arbeiderpartiet, er «Arbeid til alle er jobb nummer én». Og representanten Marthinsen kjenner til regjeringens og Høyres innfallsvinkel når det gjelder skattenes og avgiftenes betydning for å tilrettelegge og stimulere til nye arbeidsplasser. Vi synes det er underlig at Arbeiderpartiet på en måte starter denne prosessen med arbeid for alle ved å sende en milliardregning til næringslivet – til dem som faktisk skal skape disse arbeidsplassene. Jeg setter et stort spørsmålstegn ved om dette er fornuftig politikk for å skape flere jobber.
Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-14:
Først vil jeg takke for at representanten Syversen og Kristelig Folkeparti også stiller seg inviterende til å få til et bredt skatteforlik. Representanten Syversen var i sitt innlegg inne på de store klimautfordringene som må løses. Nå har vi nylig inngått en budsjettavtale hvor også grønne skatter og et grønt skifte har vært en del av denne avtalen, og vi ser litt på de utfordringene debatten skaper, bl.a. i dette ordskiftet. Grønn skattekommisjon la nylig frem sin rapport, og mitt spørsmål til Syversen er hvordan han og Kristelig Folkeparti ser frem til det arbeidet som nå skal skje i forbindelse med Grønn skattekommisjon og dennes anbefaling?
Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-14:
I flere replikkordskifter har representanten Slagsvold Vedum tatt opp flyseteavgiften og viser på mange måter et prisverdig engasjement for norsk næringsliv. Jeg må si jeg skulle ønske at det også kunne gi seg litt uttrykk i tilknytning til andre typer rammebetingelser som er mer generelle og gjelder for alle. Da snakker jeg selvfølgelig om den store skatte- og avgiftsskjerpelsen på rundt 15 mrd. kr som Senterpartiet legger opp til i sitt budsjett. Dere går altså inn for å skjerpe eierskatten til dem som skal satse og investere i arbeidsplasser i Norge. Dere går inn for å skjerpe formuesskatten for å få mer privat kapital på banen og for å skape og trygge arbeidsplasser i Norge, og dere foreslår en egen finansskatt – et helt nytt element – skatt på overskudd og arbeid i finansnæringen. Blir ikke denne flyseteavgiften litt liten i forhold til 15 mrd. kr i generelle skatteskjerpelser for næringslivet?
Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-14:
Representanten Breivik hadde fokus på to viktige ting i sitt innlegg. Det ene er gründere og å tilrettelegge for dem, skape arbeidsplasser, og det andre er dette grønne skiftet. Som representanten Breivik var inne på, har Grønn skattekommisjon nylig kommet med sin rapport og kommer med flere forslag der. Det jeg kunne være interessert i å høre mer om, er kombinasjonen av det grønne skiftet og det å stimulere til mer gründeraktivitet. Hvilke grep tenker representanten Breivik kan være aktuelle for å kombinere disse to viktige sakene i arbeidet vårt fremover?
Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-14:
Flere av partiene som kritiserer passasjeravgiften av hensyn til næringslivet, foreslår samtidig helt bekymringsløst å øke skattene for næringslivet med flere milliarder kroner, bl.a. gjelder dette Senterpartiet, som har skatte- og avgiftsøkninger som er 15 mrd. kr høyere enn det som de fra regjeringens side presenterer. Når jeg først er inne på Senterpartiet, har de også foreslått å fjerne taxfree-ordningen. Hva vil det bety for flyplassavgiftene hvis det nå skal kompenseres for det bortfallet en vil få av inntektene fra taxfree? Hvor er da hensynet til arbeidsplasser, som Senterpartiet snakker så varmt for? Jeg har lyst til å minne om at de endringene regjeringen Bondevik gjorde tidlig på 2000-tallet, med å frigjøre for konkurranse i luften, har ført til at vi har et helt annet prisbilde i dag enn vi har hatt tidligere. Det er klart at denne passasjeravgiften på 80 kr per reisende er relativt liten når en ser prisbildet i forhold til det det koster å fly. Igjen tilbake til næringslivet: Når en ser på hvilke skatte- og avgiftslettelser vi gir næringslivet, vil de kunne betale disse 80 kr for ganske mange av sine medarbeidere uten at det er av stor betydning for den enkelte bedrift. Det er klart at Rygge er i en spesiell situasjon på grunn av den avhengigheten de har til ett spesielt selskap. Det er en utfordring. Jeg skal være den første til å håpe at de klarer å finne erstatninger som gjør at de kan fortsette å drive aktivitet på Rygge og ta vare på arbeidsplassene der. Men dette må ses i en større sammenheng. Det må ses i sammenheng med et grønt skifte, hvor vi ønsker at forurenser i større grad skal ta ansvar for de klimautslippene en påfører. Til slutt har jeg lyst til å minne Dag Terje Andersen om, som var inne på denne Menon-rapporten om formuesskatt, at Arbeiderpartiet selv i sitt motsvar til regjeringens skattemelding skriver at de også ser at kapitalmarkedene ikke er perfekte. Det betyr at som i grunnlaget for Menon-rapporten tar Arbeiderpartiet også inn over seg at kapitalmarkedene ikke er perfekte, og at det å ha privat kapital tilgjengelig, ikke minst i Distrikts-Norge, for bedrifter og arbeidsplasser, er viktig. Der vil også det å få redusert formuesskatten være et viktig bidrag.
Prableen Kaur (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Statsbudsjettene for 2014 og 2015 la opp til at Norges tusen rikeste mennesker ville få 2 100 kr i skattelette hver eneste dag. 95 pst. av skattebetalerne ville få drøye 5 kr per dag. Etter budsjettforliket denne høsten ser vi igjen at folk flest kommer dårligst ut. Barnefamilier og vanlige folk sitter igjen med så å si ingenting fordi skattekuttene nulles ut av økte utgifter. Det blir dyrere å pendle, elektrisiteten blir dyrere, det blir innført flyseteavgift – for å nevne noe. Høyre har snakket mye om nye ideer og bedre løsninger. Jeg synes det er en ærlig sak at Høyre legger opp til en skatte- og avgiftspolitikk hvor de som har mest fra før, får mer, og at vanlige folk sitter igjen med mindre enn det de hadde fra før. Mitt spørsmål er: Hvorfor er ikke Høyre ærlig om tapsprosjektet vanlige skattebetalere utsettes for?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
Representanten Meling har jo blitt en varm forsvarer av nye avgifter funnet på en sen nattetime, som flyseteavgiften. Jeg vil spørre om representanten Meling er glad for at i Haugesund reduseres avgangene mellom Haugesund og København med 57 pst. og mellom Bergen og Haugesund med 42 pst. Ruta mellom Stavanger og Newcastle legges ned. Ønsker representanten Meling at det skal bli enda flere nedleggelser av ruter i Rogaland, som et resultat av hennes egen politikk?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
Fremskrittspartiet og samarbeidspartiene innførte en ny skikk i fjor – man innførte en avgift i desember og avskaffet den før den fikk effekt. Det var jo veldig klokt, spør du meg. Og der, i avgiftsvedtaket, var det en § 3 og § 4 der man på en måte la inn en nødventil. Jeg har i løpet av mitt tiårige liv på Stortinget sett de forbedringene to ganger, det var poseavgiften i fjor, og så flyseteavgiften i år. Så da ble jeg litt optimist, for det står at man kan på en måte reversere dem hvis de ikke var «overveid», de effektene en ser når avgiftsvedtaket ble fattet, og jeg tror ikke at alt var overveid. I dag har jo nyheten kommet om at flyplassdirektøren ved Moss Lufthavn Rygge sier at flyplassen kan bli lagt ned fra 1. november neste år. Var det overveid på tidspunktet for avgiftsvedtaket, og hvis det ikke var overveid, vil dere da reversere det?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
I nasjonalbudsjettet som finansminister Siv Jensen la fram, står det at den type miljøavgifter, som det kalles, som blir innført på fly, ikke vil ha noen effekt på grunn av det europeiske kvotesystemet. Og jeg er i denne sammenheng helt enig med finansministeren. Men spørsmålet er igjen: Når man har fått inn det punktet om at man skal kunne se på det på nytt, og at departementet skal kunne se på det på nytt, hvis avgiften gir konsekvenser som ikke var gjennomtenkt, eller «overveid» – som det står i innstillingen – da avgiftsvedtaket ble truffet: Var det overveid det vi nå ser, f.eks. det at Moss Lufthavn Rygge forsvinner, med 1 000 arbeidsplasser?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
Odd Holten er «medfar», for å bruke det uttrykket, til lufthavnen på Rygge. Han var veldig stolt av det, og han har stort eierskap til det medfarskapet der. Nå kan det farskapet snart være slutt, for det varsles i dagens aviser at Moss Lufthavn Rygge skal legges ned fra 1. november. Da er mitt spørsmål til Syversen: Kan dette komme under § 4 – altså at dette «ikke var overveid da avgiftsvedtaket ble truffet», at avgiften noen ganger kan få en «utilsiktet virkning», og at statsråden dermed kan se bort fra avgiftsvedtaket? Det er det som står i formuleringen her. Er Syversen åpen for at det kan være nødvendig å bruke § 3 og § 4 også i år?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
Ja. Takk, president.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
I skatte- og avgiftsopplegg og skatte- og avgiftsendringer, og egentlig i all politikk, har jeg veldig tro på forutsigbarhet, at de tingene vi gjør, skjer gradvis og er forutsigbare. Skatte- og avgiftsopplegget vårt er veldig forutsigbart. Det er på linje med det vi gjorde i fjor, og det er på linje med det vi gjorde i regjering. Det er en grønn tråd i det skatte- og avgiftsopplegget. Når det gjelder finansskatten, var det også noe vi begynte å jobbe med i regjering. Dette er en næring som går med ca. 8 mrd. kr i overskudd, og vi mener at den skal beskattes mer likt med andre næringer. Det har vært et bredt politisk engasjement for det, og Scheel-utvalget har også anbefalt en tydeligere beskatning av den næringen. Så det er ikke noen uventet beskatning for næringen, og vi mener det er rett at også den næringen bidrar mer inn til fellesskapet, og at den tidvis har vært for oppblåst i norsk økonomi.