trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2021-02-03:
Jeg er ikke enig i beskrivelsen av at denne rammen ikke er tilstrekkelig. Det er helseregionen selv som har ansvaret for å gjøre vurderingene av hvilke rammer de har behov for i forbindelse med denne typen investeringsprosjekter. De blir kvalitetssikret, og regjeringen fremmer disse for Stortinget. Dette gjelder for alle byggeprosjekter i sykehussektoren, og det er viktig å holde fast på at helseregionene må forholde seg til de rammene de har søkt på, og må styre prosjektene innenfor disse rammene. At et anbud innebærer at den som leverer et anbud, krever en høyere pris enn det som er akseptabelt for helseforetaket etter en sammenligning med andre, mener jeg er uttrykk for at helseforetaket har nettopp økonomistyring på sine utbyggingsprosjekter. Det er kanskje det som skiller sykehussektoren fra en del andre statlige sektorer i Norge, at en klarer å gjennomføre byggeprosjektene innenfor vedtatte rammer og ofte også innenfor de tidsplanene som ligger til grunn for prosjektet.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-03:
Nei, det kan jeg ikke. Jeg har ikke innsikt i disse tallene. Det er det styret i Helse Møre og Romsdal som har. Det er de som vurderer dette, som vurderer risiko i prosjektene, og som er ansvarlig for å gjennomføre prosjektene innenfor de rammene som ligger til grunn. Det er helt riktig at Helse Møre og Romsdal har bedt Helse Midt-Norge om et regionalt lån i denne sammenhengen. Det er det styret i Helse Midt-Norge som må håndtere. Det jeg oppfattet var representantens spørsmål, var om den statlige lånerammen var tilstrekkelig for dette prosjektet, og den statlige lånerammen ligger fast. Regionen kan supplere den hvis de mener at de har økonomi til det.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-03:
La meg slå fast at det er full enighet om funksjoner og innhold i det nye akuttsykehuset i Nordmøre og Romsdal. Helse Midt-Norge har opplyst at det nå foreligger et godt prosjekt, hvor både brukere og ansatte har medvirket. Prosjektet er evaluert i forhold til Østfoldprosjektet. Evalueringen viser at prosjektet er godt dimensjonert. Uenigheten med Skanska har derfor ikke dreid seg om hvilke funksjoner som skal gjennomføres, men om hvilket beløp Skanska skal ha for å bygge det som er planlagt. Skanskas tilbud lå langt over det som kunne forventes. Departementet var varslet i forkant da styret for Helse Møre og Romsdal i møtet den 9. desember ga administrerende direktør fullmakt til å signere varsel om avbestilling av avtalen. Skanska ble da gitt en siste frist til å gi et endelig tilbud. Jeg var også tidligere gjort kjent med at det var en vanskelig prosess, og at det var utfordringer i prosjektet. Styret for Helse Møre og Romsdal anbefalte i styremøte den 21. januar at Helse Midt-Norge tar høyde for økt kostnadsramme for nytt sykehus i Nordmøre og Romsdal. Økt kostnadsramme i prosjektet vil bli behandlet i styremøte i Helse Midt-Norge i morgen, 4. februar. Jeg vil også legge til at Helse Møre og Romsdal, for å sikre framdrift i prosjektet, har opprettholdt avtalen med Skanska om det forberedende arbeidet på sykehustomta. Disse arbeidene startet 14. desember og innebærer bl.a. etablering av parkeringsplasser, anleggsveier og infrastruktur samt å gjøre klar kontor- og anleggsriggene. Stortinget vedtar ikke kostnadsrammer for sykehusprosjekter. Helseregionene skal sørge for gode spesialisthelsetjenester der sykehusbygg og utstyr er en nødvendig del. Helseregionene har ansvar for både å prioritere, planlegge og vedta igangsetting av sine investeringer. For investeringsprosjekter på over 500 mill. kr kan helseregionene søke Stortinget om lån, basert på kvalitetssikret konseptrapport. Stortinget vedtok en låneramme til nytt sykehus i Nordmøre og Romsdal i 2018 på 3,55 mrd. 2018-kroner. Denne lånerammen ligger fast.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-03:
Det er sånn at måten dette gjøres på, er lik for alle sykehusbygg i Norge. Hvis Senterpartiet får gjennomslag for en politikk der det er Stortinget som behandler kostnadsrammene, og også tar ansvaret for overskridelser underveis i byggeprosjektene, er jeg rimelig sikker på at fasiten på Senterpartiets politikk vil være at sykehusbygg i Norge vil oppleve de samme utglidningene både i kostnadsrammer og overskridelser som dessverre preger en god del andre statlige byggeprosjekter som bygges etter den modellen. Den langvarige konsekvensen av det vil være at det vil bli bygd færre nye sykehus i Norge, og køen av sykehusbygg vil bli like lang som det vi ser at køen av en del andre statlige bygg er – og ikke den situasjonen som vi har hatt de siste ti–tjue årene, nemlig at sykehusbyggprosjekter holder seg til de rammene som er gitt, gjennomføres i tråd med at man er klar til å bygge prosjektene, og at man ikke har lange køer av prosjekter som ikke gjennomføres.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-03:
Dagens måte å finansiere sykehusbygging på har vært en stor glede for norske pasienter. Det betyr at det nå er realisert eller realiseres nye sykehusbygg fra Kirkenes i nord til Sørlandet i sør. Langs hele kysten, langs hele landet vårt, bygges det betydelig i sykehussektoren, nettopp fordi man har en finansieringsmodell som gjør at man faktisk kan bygge sykehus når det er nødvendig, og man har økonomi til det, og man har sikret framdriften i disse prosjektene. Det er ikke riktig, som representanten prøver å skape inntrykk av, at fordi man i en prosjektfase starter med bygg som er større enn det man har muligheter til, og i samarbeid med de ansatte og med lokalmiljøer, må komme fram til bygg som er realistiske å realisere, handler det om å kutte i sykehusbygg, og at det finnes en optimal størrelse på et bygg som er det man tar utgangspunkt i. Nei, dette er helt nødvendige prosjekter for at sykehus skal bygges på en fornuftig måte.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-02-03:
«Helse Møre og Romsdal har avlyst avtalen med entreprenørselskapet Skanska fordi kostnadene ble for store i forhold til de funksjonene som helseforetaket skulle realisere i nybygget på Hjelset. Når ble statsråden kjent med at det var stor avstand mellom Stortingets vedtatte kostnadsramme og Skanska sitt økonomiske tilbud?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-02-03:
Statsråden er tydeleg på at den statlege låneramma ligg fast. Eg ser heller ikkje at statsråden tar kritikk på at ho var for lita. Senterpartiet uttalte den gongen, i statsbudsjettet for 2018, at vi hadde ei sterk bekymring for at Stortinget gav låneramme og klarsignal til eit byggjeprosjekt som hadde usikker økonomisk berekraft, og frykta at dette ville kunna gå ut over pasientbehandling og beredskap i helseføretaket. Dessverre har vi fått rett. Vi fremja til og med forslag om å be regjeringa koma tilbake til Stortinget med ein plan for kva funksjonar det nye sjukehuset skulle ha, og korleis nybygget kunne realiserast utan at det gjekk ut over pasientbehandlinga. No er vi i ein situasjon der ingen veit kva den endelege prislappen på bygget vil verta. Meiner statsråden at dette er ein seriøs og god måte å byggja store, nye sjukehus på i Noreg, når ingen veit kva den endelege prislappen på bygget vil kunna verta?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-02-03:
Statsråden spekulerer på kva som kan verta resultatet av Senterpartiets sjukehuspolitikk, men vi veit resultatet av regjeringas sjukehuspolitikk, og det er at alle nye sjukehus konsekvent vert bygde altfor små. Det er eit resultat av dagens måte å finansiera nye sjukehus på. I haust hadde Dagens Medisin ein artikkel som omfatta fire sjukehusprosjekt som samla hadde vorte kutta med 5,2 mrd. kr og over 72 000 m 2 . Østfold vart nemnt, som vart kutta med 10 000 m 2 , Ahus med 30 000 m 2 og nye Drammen og Hammerfest, som er under planlegging, skal verta kutta med høvesvis 28 000 m 2 og 4 200 m 2 . Dette er ein politikk for nye sjukehus som går ut over pasientbehandlinga. Ein må òg finansiera dette med å kutta i driftsbudsjettet, og det går ut over beredskap og andre viktige pasienttilbod. Står statsråden ved dagens ordning for å finansiera sjukehus, når vi ser på resultatet for Møre og Romsdal?
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-06-14:
Det er ikke med glede, men i fortvilelse jeg framlegger et representantforslag om en ekstraordinær tilsynskampanje ved norske gårder med gris, med ønske om hastebehandling etter forretningsordenen § 39 annet ledd bokstav c.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-06-14:
Representanten gjentar her oppfatningen av at vi skal satse mindre på trygge veier i distriktene. Det er heldigvis helt feil. Vi øker med 11 mrd. kr utover det regjeringen foreslår i NTP, til ekstra trygging av fylkesveiene. Vi setter av mer penger til ras- og skredsikring enn det de har gjort, vi går for ombygging av motorveiene i storbyene, og vi går for en naturnøytral og fossilfri utbygging av nye veier, kombinert med minst 10 000 hurtigladere langs veiene i hele landet, innen 2025. Til sammen gir dette en kraftig styrking av veistandarden i distriktene.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-06-14:
Jeg takker for spørsmålet og understreker at vi går for en kraftig satsing på jernbanen, f.eks. på intercity, med 20 mrd. kr mer til ny togtunnel under Oslo og bedre punktlighet til ytre intercity. Det blir da spesielt til Fredrikstad, Hamar og Porsgrunn. Vi går også for mye bedre punktlighet og avganger i hele ytre intercityområdet, med 41 mrd. kr til nye dobbeltspor – framfor mer motorvei inn til Stavanger, Bergen, Trondheim – på Jærbanen, Vossebanen og Trønderbanen. I tillegg har vi 7 mrd. kr i statlig støtte til nye høyhastighetstog i retning Stockholm og Göteborg fra Oslo. Jeg nevner dette fordi vi har en plan som er helhetlig og ser på hele jernbanesystemet under ett, mens representanten har gravd seg ned i ett enkeltforslag, løsrevet fra det store bildet, som er vår kjerne i «GrønNTP».
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-06-14:
Som jeg sa i sted, øker vi altså kraftig satsingen på tryggere veier og på å ta bedre vare på de veiene vi har. Vi vil bruke 423 mrd. kr på å ta bedre vare på veiene, inkludert 11 mrd. mer til fylkesveiene. Derfor kutter og nedskalerer vi til sammen 36 av de store – hva skal vi si – ville-veier-prosjektene som Fremskrittspartiet prøver å selge inn så godt de kan. Det gjør at vi kan omprioritere 170 mrd. kr til mye mer miljøvennlig transport og kollektivsatsinger. Fordi vi reduserer antallet store veiprosjekter, kuttes også bompengene, som Fremskrittspartiet gjerne vil øke, med til sammen 62 mrd. kr. Det er en halvering i forhold til regjeringens forslag. Vi øremerker 2 mrd. kr til innføring av klimavennlig og naturnøytral utbygging, slik at alle nye utbyggingsprosjekter blir miljøvennlige.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-06-14:
Som jeg så vidt var inne på, øker vi med 174 mrd. kr mer til jernbanen. Det vil si at vi har en total på 567 mrd. kr, altså halve NTP til tog. I dette er det helt riktig, som representanten har fanget opp, at vi særlig prioriterer intercitysatsingen og koblingen av Norge til Stockholm og Göteborg. Vi skal bygge Nord-Norgebanen, og det er 30 mrd. kr til å komme i gang der. I tillegg skal vi kutte reisetiden med 1,5 time fra Oslo til Bergen, Trondheim og Stavanger, og vi setter av 18 mrd. kr til å koble sammen Sørlandsbanen med Vestfoldbanen. Hvordan Senterpartiet får til å framstille dette som et kutt til jernbane i distriktene, er for meg en gåte.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-06-14:
Hovedgrepet Miljøpartiet De Grønne gjør i «GrønNTP», er at vi ser hvordan vi kan få til et effektivt transportsystem uten å øke motorvei- og bilkapasiteten. Når vi da flytter investeringer fra de store veiprosjektene, som er veldig bompengekrevende, til kollektivsatsing, som inkluderer jernbane, men også buss, og elektrifisering av de eksisterende veistrekningene som ikke er tilgjengelige med ladestasjoner osv., får man mye mer trygghet, for vi opprioriterer rassikring, vedlikehold og trafikksikkerhet langs alle riks- og fylkesveier i stedet for å bruke milliarder på milliarder på å bygge nye veier. Vi fjerner f.eks. også momsen på kollektivtransport. Vi kutter prisene på kollektivtransport med 20 pst. og bruker 1 mrd. kr på en busspakke til distriktene, for flere ekspressbusser og mer fleksible bussløsninger. På denne måten mener vi at vi ikke trenger den massive motorveibyggingen som NTP legger opp til.
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Jeg tror vi må minne oss selv på at vi har doblet samferdselsbudsjettet de siste åtte årene. Det er større aktivitet enn noen gang innenfor samferdselsområdet – og store kontrakter og små kontrakter innenfor anleggsområdet. Jeg ser at vi har hatt en veldig høy andel norske leveranser i de åtte årene vi har holdt på, og så ser vi nå en tendens ut fra de tallene som representanten Myrli og for så vidt Veidekke har presentert. Det kan tyde på at det er en dreining i retning av at en del av disse større kontraktene nå vinnes av utenlandske entreprenører. Det tror jeg vi skal ta på alvor alle sammen. Vi skal sørge for å legge til rette best mulig for at norske leverandører – norsk leverandørindustri – kan nyte mest mulig godt av den satsingen som gjøres innenfor samferdselssektoren. Vi har et mangfold av kontrakter innenfor denne sektoren, og det er både store og små kontrakter. Noen prosjekter er det dessverre sikkert ikke mulig å dele opp, men samtidig tror jeg vi skal jobbe videre med å se på hvordan vi best mulig kan tilrettelegge for at norske leverandører vinner best mulig fram i konkurransen.
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Nå er det jo sånn at Fremskrittspartiet for så vidt må få lov til å snakke for sitt eget forslag. Vår vurdering er at å legge 400 mrd. kr på toppen av de 1 200 mrd. kr som regjeringa har lagt til grunn, og som vi legger til grunn i vårt arbeid, er urealistisk og ikke lar seg gjennomføre innenfor det handlingsrommet vi ser i årene som kommer. Derfor var det ikke mulig for oss å komme til en felles enighet i denne runden med Fremskrittspartiet, pluss at vi også har en uenighet knyttet til bompenger og byvekstavtaler og andre ting i planen. Når det er sagt, opplever jeg at det er en ganske bred tilslutning totalt sett til hovedrammen i Nasjonal transportplan på rundt 1 200 mrd. kr. Jeg opplever at det er en ganske bred tilslutning til hovedprioriteringene som ligger i Nasjonal transportplan. Det er ikke noen stor interesse for å plukke prosjekter ut av planen. Sånn sett tror jeg den planen også bidrar til en god forutsigbarhet i årene som kommer. Vi har i hvert fall en ambisjon om å gjennomføre dette hvis valgresultatet i september gir oss den muligheten.
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Denne nasjonale transportplanen er bygget opp sånn at vi kun prioriterer prosjekter i første seksårsperiode. Det er nettopp for å ha en fleksibilitet til å jobbe videre med prosjekter innenfor den tolvårsperioden vi snakker om. Riksveg 4 er et godt eksempel på en flaskehals for næringslivet, som vi absolutt ønsker å løfte fram i det videre planleggingsarbeidet. Det er viktig for oss at vi bidrar til at det er en helhetlig planlegging av de videre strekningene også på rv. 4. Samtidig er det sånn at det vi har lagt inn i Nye Veiers portefølje nå, er nettopp den strekningen som representanten Johnsen viser til, og som er en naturlig fortsettelse for å knytte sammen Mjøsbyene på en god måte. Det tror jeg er et prosjekt som har god tilslutning også i regionen, og så er det naturlig for oss å jobbe videre med planleggingsarbeidet på resterende del av rv. 4. Vi ser at det er naturlig å ta opp til ny vurdering når vi skal rullere Nasjonal transportplan, og da må planleggingsarbeidet være fullført.
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
For det første vil jeg si at jeg opplever at det er en ganske bred tilslutning til den rammen på 1 200 mrd. kr som regjeringa har lagt til grunn. Jeg føler at det er en bred tilslutning til hovedprioriteringene som ligger i Nasjonal transportplan. Sånn sett tror jeg det ikke er noe grunnlag for at vi skal lage mer usikkerhet omkring det som ligger i NTP, enn det som er nødvendig, for nettopp det faktum at det er en så bred tilslutning til rammenivået og til hovedprioriteringene, gjør at det bør være en grad av forutsigbarhet. Så har vi sammen med Fremskrittspartiet nå i åtte år levert seksten budsjettforlik, og vi har også laget en nasjonal transportplan sammen tidligere. Jeg er sikker på at har vi et borgerlig flertall også etter september, skal vi klare å løse dette på en god måte innenfor ansvarlige økonomiske rammer.
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Jeg er litt usikker på hvor disse bompengetakstene kommer fra, for det greier ikke jeg å ta sånn uten videre. Men det er iallfall stor lokal entusiasme knyttet til disse prosjektene som representanten her viser til. Om det er Rogfast, Hordfast eller Møreaksen, er det et bredt politisk flertall bak disse prosjektene – nettopp fordi de bidrar til å bygge bo- og arbeidsmarked på vestlandskysten. Det er viktig. Vi har et stort verdiskapingspotensial som vi kan bidra til å hjelpe å ta ut ved å bygge sterke bo- og arbeidsmarked i det ganske land. Dette er ekstremt viktig sett fra mitt perspektiv fordi det å bygge sammen regionene er en av de mulighetene vi har nettopp for å bidra til framtidig verdiskaping. Det som er en av de store utfordringene på en del områder, er nettopp å tiltrekke seg den kompetansen vi trenger for å utvikle det næringslivet vi har. Vi skal ha nok å leve av i framtida. Jeg tenker at det å støtte opp omkring verdiskaping, vekst og utvikling er helt avgjørende framover, også hvis vi skal nå klima- og miljømålene våre og utvikle ny teknologi knyttet til det.
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Det høres ut som om vi må avlyse alle avtaler vi har i morgen ettermiddag. Representanten Myrli var inne på ambisjoner knyttet til intercityutbyggingen. De har, sammen med SV og Senterpartiet, fremmet et forslag som lyder som følger: «Stortinget legger til grunn at ambisjonen om InterCity-satsingen på Dovrebanen, Østfoldbanen, Vestfoldbanen og Ringeriksbanen står ved lag.» Nå har regjeringa lagt fram en NTP som er tilpasset den økonomiske situasjonen, der det legges til grunn at man skal få til tilbudsforbedringer så raskt som mulig innenfor det økonomiske handlingsrommet som ligger der. Arbeiderpartiet har, så vidt jeg kan se, satt av 2 mrd. kr ekstra utover regjeringas forslag til jernbane. Hvordan ser representanten Myrli for seg å klare å realisere ambisjonsnivået på intercitysatsingen med 2 mrd. kr ekstra til jernbane?
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Til et annet tema – Nye Veier. Vi etablerte det mot stemmene fra både Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV i 2015, hvis jeg husker riktig. Vi har sett at Nye Veier har klart både å redusere kostnadene og å øke kost–nytte-faktoren for en god del av de prosjektene som de gjennomfører. Med den nytenkingen som ligger i Nye Veier, ser man nå en mulighet for å overføre i større grad til både Bane NOR og Statens vegvesen, som gjør at vi kanskje kan få en forbedring for all transportvirksomhet. Jeg registrerer at SV har planer om å avvikle Nye Veier, og jeg skjønner at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har en ambisjon om å overta makta ved valget. Hvordan ser Arbeiderpartiet på videre utvikling av Nye Veier i en konstellasjon med partier som ønsker å avvikle selskapet?
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Jeg registrerer at representanten Mossleth – og for så vidt også representanten Myrli – viste til at det ikke er et flertall bak Nasjonal transportplan. Jeg kunne for så vidt ha stilt dette spørsmålet til representanten Myrli også, men jeg opplever, sett fra mitt perspektiv, at det er en ganske bred tilslutning både til hovedrammen, sånn pluss/minus, og til de prosjektene som ligger i Nasjonal transportplan. Når representanten Mossleth hevder at det ikke er et flertall, er det noen prosjekter i Nasjonal transportplan Senterpartiet ønsker å ta ut?
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Etter å ha sett på alle forslagene fra Rødt og for så vidt prøvd å sette meg inn i det, blir det litt uklart for meg hva totalrammen for NTP-en er sett fra Rødts side, og hvordan man skal finansiere det. Så hørte jeg i innlegget at han skal skrote Hordfast, han skal skrote Møreaksen, han skal skrote Rogfast, og på det skal han spare 100 mrd. kr. Dette er altså tre prosjekt det er satt av 51 mrd. kr til i statlige penger. Hvordan skal disse regnestykkene gå sammen?
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Jeg forstår fremdeles ikke regnestykket, for vi setter av 51 mrd. kr i statlige midler til disse tre prosjektene, og hvis man da skal kutte det, er det det man sparer – med mindre man da skal skru skattenivået formidabelt opp i landet vårt, selvfølgelig. Det kan godt være, og det skjønner jeg godt er Rødts politikk, men det er ikke mulig med mindre man da har tenkt å fortsette å kreve inn de samme bompengene uten å bygge prosjektet og ta hele kostnaden og bruke den til å finansiere andre samferdselsprosjekt. Det er noe med regnestykket her som ikke går i hop. 51 mrd. kr er det som ligger til grunn i statlige midler til disse tre store prosjektene. Det er det man eventuelt kan spare og bruke til andre prosjekt, hvis det er det som er hensikten. Nå syns jeg for så vidt det er en dårlig idé å ta dette grepet, men det er litt interessant å se om dette regnestykket til Rødt faktisk henger sammen.
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Jeg skjønner fremdeles ikke helt og fullt regnestykket, men jeg skal la det være med det. Det jeg bare har lyst til å presisere, er at representanten Moxnes viser til NHO, men det er langt flere enn NHO som er opptatt av disse prosjektene. For det første er de forankret lokalpolitisk i fylkesting, i de demokratiske organene vi har i disse områdene. De er forankret i denne salen, med et bredt flertall. Nå ser jeg Senterpartiet begynner å vingle litt når det gjelder Hordfast, men stort sett ligger det et ganske bredt flertall bak disse tre store prosjektene i de besluttende organene. Det er gjort solide utredninger for å komme dit vi er i dag. Hvor hensiktsmessig er det da å bruke den type retorikk og bare vise til NHO, som for så vidt også representerer viktige næringslivsinteresser, når det faktisk også er godt forankret i de politiske organene?
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Vi har nå snart passert sju timer, så det begynner kanskje å nærme seg slutten – men det skulle jeg kanskje aldri sagt, for da er det ifølge tidligere taler her to timer igjen. Bare sånn helt overordnet synes jeg det jeg innledet med i dag, fremdeles står seg. Vi har en ganske brei tilslutning til den overordnede totalrammen i Nasjonal transportplan. Det synes i hvert fall som stortingsflertallet – da med unntak av Fremskrittspartiet – mener rundt 1 200 mrd. kr er et fornuftig nivå å legge seg på for den neste tolvårsperioden. Jeg opplever også at det er en ganske brei tilslutning til prosjektporteføljen og hovedlinjene i Nasjonal transportplan. Jeg har kun registrert at SV vil omprioritere massivt fra vei til bane. Det vil for så vidt Miljøpartiet De Grønne og Rødt også til dels gjøre. Samtidig er det veldig liten uenighet ellers knyttet til enkeltprosjekt, bortsett fra Fremskrittspartiet, som tydelig vil skrote Møreaksen, og Senterpartiet, som vil kutte ned på Hordfast. Utover det virker det å være relativt brei enighet knyttet til den prosjektporteføljen som ligger i NTP. Det som følger de mer tradisjonelle linjene, er den uenigheten vi har om reformer. Jeg ser at jernbanereformen er det ganske samstemt enighet, hadde jeg nesten sagt, mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV om at de ønsker å reversere. Det syns jeg er en dårlig idé. Jeg ser at Arbeiderpartiet attpåtil legger inn midler på at de kan spare lite grann penger på å reversere jernbanereformen. Det syns jeg er forholdsvis kreativ bokføring. Når det gjelder Nye Veier, er jeg litt mer undrende til en del av de signalene som har kommet. SV er befriende tydelig i den forstand at de vil avvikle selskapet. Ikke det at jeg er enig med dem, men det er iallfall et tydelig signal. Senterpartiet skal ha større grad av politisk styring, hva nå det måtte innebære i praksis, mens Arbeiderpartiet og de to andre partiene ønsker å utrede framtiden til selskapet nærmere. Det skaper iallfall en del usikkerhet, som jeg ser det, med hensyn til hvordan disse ambisjonene er. Jeg registrerer også at intercityambisjonen skal ligge fast. Det sier Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV. Hvis vi ser på NTP og hva som legges inn, registrerer jeg at Arbeiderpartiet legger inn 2 mrd. kr. Jeg utfordret Sverre Myrli på det i debatten tidligere i dag. Det er ikke tilstrekkelig til å gjøre noe særlig løft på intercity for å nå det ambisjonsnivået som ligger i Nasjonal transportplan for 2018–2029. Hva som reelt sett ligger i et sånt vedtak og en sånn ambisjon, blir veldig uklart så lenge en ikke fyller på med penger.
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Det ser ut som vi kanskje nærmer oss slutten. Jeg skal prøve å bidra til at jeg faktisk ikke drar på meg flere innlegg etterpå, men jeg har bare et par kommentarer. Når det gjelder konseptvalgutredning for Nord-Norge-banen, er det noe regjeringen allerede er i gang med, men i et større perspektiv, der vi ser på hele transportinfrastrukturen. Jeg har litt problemer med å forstå hva den uavhengige KVU-en egentlig skal innebære utover det som allerede ligger der i dag. Det er for så vidt en ærlig sak å fremme et forslag om en KVU til, men jeg ser ikke helt behovet for det. Når det gjelder Nye Veier og porteføljen til Nye Veier, er det sånn at Nye Veier har gjennomført en god del prosjekt med de pengene de har hatt siden de ble startet opp. De har fullført en god del prosjekt, og som representanten Bruun-Gundersen var inne på, fullfører de en god del prosjekt til kanskje 19–20 pst. lavere kostnad enn det som var forutsatt. Det betyr at det er rom for å utvide porteføljen til Nye Veier innenfor de finansielle rammene som ligger der i dag, og ha en troverdig framdriftsplan på det. Jeg hadde bare lyst til å nevne det i debatten. Det jeg egentlig tok ordet for, var at jeg har behov for også å forklare hvordan vi håndterer alle disse forslagene på enkeltprosjekt. Slik vi ser det, har vi tatt utgangspunkt i en totalramme på 1 200 mrd. kr. Det er formidabelt mye penger. Hadde vi gått inn på et opplegg nå der vi skulle ha begynt å danne flertall for mange enkeltforslag på enkeltprosjekt, hadde vi mistet fullstendig kontrollen på den totale finansieringsrammen. Det er riktig som representanten Myrli også var inne på, at da hadde vi totalt mistet troverdigheten og seriøsiteten i planen. Det synes jeg ville vært forferdelig uheldig, rett og slett fordi vi skylder folk der ute å ha en nasjonal transportplan som er forutsigbar, og som vi kan realisere. Så kan det være uenighet om hvor stor den rammen skal være, men ut fra vårt perspektiv, og ut fra det store flertallet her i salen – sånn jeg leser det, i hvert fall – ligger den rundt 1 200 mrd. kr. Derfor vil ikke vi heller stemme for noen enkeltprosjekt i voteringen, rett og slett fordi vi ser at det vil utfordre den totale rammen, totalfinansieringen og realiserbarheten av NTP. Det er ikke sånn at vi er uenig i mange av disse forslagene. Det er veldig mange gode forslag. Jeg tror jeg kunne gått gjennom mesteparten av lista som Fremskrittspartiet har lagt på bordet, og sagt at dette prosjektet synes jeg er bra, og dette synes jeg er bra, men innenfor den finansieringsrammen vi har satt, finner vi ikke rom for det. Det er derfor vi også vil stemme imot forslagene på enkeltprosjekt, fordi det er på den måten vi kan ha en noenlunde fornuftig tilnærming til en totalramme vi kan gjennomføre.
Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Det ser kanskje ut som om jeg er desperat etter å få siste ordet i debatten. Det er ikke derfor jeg tar ordet. Jeg kom til å tenke på at det kanskje kunne være hyggelig å takke komiteen for et veldig godt samarbeid gjennom de siste fire årene. Dette er vel for transportkomiteens del siste debatt, vi har ikke flere saker igjen. Jeg har satt stor pris på det samarbeidet vi har hatt, og jeg synes det er på sin plass å få lov til å takke for det fra talerstolen her. Jeg synes vi er en fin gjeng, selv om vi er politisk uenige. Jeg vet ikke om «gjeng» er et helt parlamentarisk uttrykk, men i alle fall har vi hatt det veldig kjekt sammen, selv om vi av og til har noen politiske fighter. Så tusen hjertelig takk for et godt samarbeid! Jeg ser at sola skinner ute, og komiteen har tenkt seg en tur ut for å ha det litt hyggelig i lag sosialt – riktignok ute, av smittevernhensyn. Det ser vi også fram til. Tusen hjertelig takk for samarbeidet så langt. Jeg glemte nesten at vi også har en statsråd i salen her. Nå har ikke statsråden vært med oss i fire år, men jeg synes også at vi har hatt et utrolig godt samarbeid med statsråden. Jeg har lyst til å takke ham for et godt arbeid med stortingsmeldinga – og også for det samarbeidet vi har hatt opp imot komiteen.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Komitélederen og undertegnede har de siste dagene hatt muligheten til å diskutere situasjonen for anleggsnæringen i Norge og det faktum at under denne regjeringen har utbyggingsprosjektene blitt mye større. Jeg oppfatter at komitélederen har bestridt det, men nå har Veidekke gjennomgått alle samferdselskontrakter, utbygging av veg og jernbane – alle kontrakter på over en halv milliard kroner fra 2017. Ifølge det Veidekke har presentert, gikk i 2017 9 pst. av kontraktene til utenlandske aktører. I 2020 hadde den prosentandelen økt til 43, og hittil i år har 52 pst. av utbyggingsprosjektene gått til utenlandske entreprenører, og prosjektene blir større og større. Jeg går ut fra at komitélederen ikke betviler tallene fra Veidekke. Hvorfor fører regjeringen og stortingsflertallet denne politikken?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Vi kommer nok tilbake til det temaet. Jeg vil stille komitélederen et annet spørsmål. Nasjonal transportplan er jo den store saken for transportkomiteen i løpet av fireårsperioden, og som vanlig ledes arbeidet av komitélederen som saksordfører. Nå er vi i den situasjonen at for første gang siden 2005 er det ikke flertall i Stortinget bak Nasjonal transportplan. Spørsmålet mitt til komitélederen er: Hvordan vurderer han den situasjonen, og hva vil det ha å si for NTP framover at det ikke er flertall bak planen i Stortinget, og i hvilken grad har det vært interesse for og ønskelig fra regjeringen og regjeringspartiene å få til et flertall med Fremskrittspartiet, som var den eneste muligheten som i realiteten fantes for å få til flertall bak Nasjonal transportplan? Komitélederen nevnte selv Fremskrittspartiets alternativ i sitt hovedinnlegg. Men spørsmålet er: I hvilken grad var det mulig å få til et flertall bak Nasjonal transportplan?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Det er et godt spørsmål. Det trengs enorme summer for å videreføre og gjøre ferdig intercityutbyggingen. Jeg mener samferdselsministeren har svart, på spørsmål fra komiteen, at det trengs noe sånt som 170 mrd. kr. Nå ligger deler av det i Nasjonal transportplan – det må understrekes – men det trengs betydelige summer for å gjøre det ferdig. Vi reagerte først og fremst på at regjeringen går bort fra ambisjonen. Jeg har registrert at regjeringspartiene i Stortinget formulerer seg litt annerledes og også legger inn litt mer penger til jernbane. Arbeiderpartiet har en løsning, og bare for å slå det fast: Vi har heller ikke penger til å bygge det ferdig nå, men ambisjonen må være at intercityutbyggingen skal videreføres. Vi må følge de ambisjonene vi har hatt, og det må finnes avklaringer i byer som nå står på vent – Fredrikstad, Sandefjord og Larvik. Derfor må det planlegges videre, og det er det vi har lagt inn penger til. Det må planlegges videre, og så må vi legge inn penger til videre utbygginger utover det som ligger der, i neste Nasjonal transportplan om fire år.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Jeg vet ikke hvor mange titalls ganger jeg har fått det spørsmålet fra komitélederen, men han skal få svar igjen. Arbeiderpartiet var imot opprettelsen av Nye Veier, det er helt riktig, men vi respekterer at stortingsflertallet vedtok det. Når det ble vedtatt, har vår tilnærming vært at vi håper at Nye Veier lykkes, for vi ønsker også å bygge ut de samme veiene som Nye Veier har i sin portefølje. Men jeg må nok si at dette også er litt skuespill fra regjeringen og regjeringspartienes side. Nå legges mange nye prosjekter inn i Nye Veier uten at det følger finansiering med. Det skal bevilges det samme beløpet hvert år til Nye Veier, men regjeringen strekker tidsperioden med fem nye år fram til 2041. Så regjeringen og regjeringspartienes utfordring er at alle de prosjektene de nå legger over til Nye Veier, kan de ikke si noe om når blir ferdigstilt. I verste fall kan det ta 20 år før de prosjektene er ferdigstilt. I verste fall er de altså ikke ferdige før i 2041. Det er i alle fall ingen god idé. Derfor må vi totalt gå igjennom hvordan vi organiserer og bygger veier i Norge.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Det var i grunnen ikke noe spørsmål her, men jeg kan prate litt likevel. Arbeiderpartiet har et seriøst NTP-opplegg, og det ønsker vi også, for NTP skal være en seriøs og forutsigbar plan. Når jeg ser Fremskrittspartiets forslag, tror jeg ikke det finnes et eneste riksvegprosjekt i Norge som Fremskrittspartiet ikke har lagt inn. De har sendt ut til partiorganisasjonen: Finnes det en eller annen veg i deres distrikt, så kom med den – vi legger den inn i vårt NTP-opplegg. Det er Fremskrittspartiets NTP-arbeid. Det er urealistisk, og jeg vil også si det er useriøst, for det skrur opp forventningene – folk heiser flagget, spiser kake og sier at nå kommer en inn i NTP, og så er det ikke mulig å realisere. Arbeiderpartiet lover ikke at intercityutbyggingen skal stå ferdig til 2030. Det er ikke mulig, for den regjeringen som bl.a. Bård Hoksrud var statssekretær i, i Samferdselsdepartementet, har tuklet det til og forsinket utbyggingen. Så det er ikke mulig å nå det som jeg tror var et enstemmig stortings mål i 2013, å ferdigstille intercityutbyggingen i 2030. Men vi må planlegge videre, sånn at vi en dag blir ferdig.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Det er en fordel å lese innstillingen før en uttaler seg og kritiserer. Arbeiderpartiet har lagt inn betydelige satsinger på kollektivutbygginger. Jeg er helt enig med kollegaen min på Akershus-benken i at Romeriksbanen, eller baneløsning Nedre Romerike eller hva en skal kalle den – kjært barn har mange navn – må realiseres, og Arbeiderpartiet har jobbet for det i 10–15 år. Det er ikke tvil om at når Fornebubanen er realisert, som staten er med og finansierer, når ny T-banetunnel i Oslo er ferdigstilt, som staten er med og finansierer, skal baneløsning Nedre Romerike, Romeriksbanen, også realiseres. Det har vært Arbeiderpartiets tilnærming hele tida – i Stortinget, i Oslo kommune, i Akershus fylkeskommune og nå i Viken fylkeskommune og i hele Oslopakke 3-arbeidet. Så ja, det er et veldig viktig prosjekt, Arbeiderpartiet er for å realisere det. Arbeiderpartiet er for at staten skal være med og finansiere det i tillegg til midler fra Oslopakke 3, og ja, det må en ny regjering gripe fatt i.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Jo, det har vi. Vi har lagt inn differansen. Regjeringen har lagt inn 66 pst. til kollektivprosjektene, ifølge meldingen, og så har vi lagt inn differansen mellom 66 pst. og 70 pst. fordi vi mener at staten skal bidra med 70 pst. til store kollektivinvesteringer i storbyene. «Inntil» betyr at det ikke skal være noen blankofullmakt. Det skal være prosjekter som bidrar til å få ned klimagassutslippene, som bidrar til å styrke den samlede areal- og transportplanleggingen. Det skal ikke være sånn at storbyområdene kommer med et prosjekt, og så skal staten bare bla opp. Nei, kollektivprosjektene må bidra til å nå de felles målene som er satt, fra både statens og byenes side. Vi har foreslått at en skal ta i bruk ny teknologi, gjerne vegprising, eller i alle fall starte å utrede det. Men det er fullt mulig å starte i mindre skala. Det er tatt initiativ i både Tromsø og Kristiansand, hvor en kan ta i bruk ny teknologi. Vi er helt sikre på at det er mulig å gjøre det langt mer effektivt enn det som gjøres nå.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Jeg har med interesse lest igjennom forslagene fra Miljøpartiet De Grønne til Nasjonal transportplan, over 100 stykker. Et godt stykke arbeid ligger bak der. Miljøpartiet De Grønne sier ofte at en skal kutte ut store vegprosjekter i byer og tettbygde strøk. Jeg tror det er litt overraskende for folk at Miljøpartiet De Grønne også foreslår å kutte i vegbygging i distriktene. Det virker som en er svært skeptisk til E10-utbyggingen i Lofoten, og en ønsker faktisk å skrinlegge E6-utbyggingen gjennom Sørfold i Nordland. Jeg håper Miljøpartiet De Grønnes representant har kjørt denne vegen. Det er en veg med svært dårlig standard som absolutt trenger oppgradering. At Miljøpartiet De Grønne foreslår at den vegen skal skrinlegges, kunne det vært interessant å få en nærmere forklaring på, så det er rett og slett spørsmålet mitt til Stoknes.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Nå gjaldt spørsmålet mitt E6 gjennom Sørfold, det prosjektet som heter E6 Megården–Mørsvikbotn. Det foreslår vitterlig Miljøpartiet De Grønne å skrinlegge – det står det i et av forslagene. Det som nok overrasker flere, er at Miljøpartiet De Grønne foreslår å stoppe en av de virkelig store jernbaneutbyggingene, nemlig Ringeriksbanen – Ringeriksbanen, som kan knytte Hønefoss, Ringerike, Hallingdal og for så vidt hele Bergensbanen raskere til Oslo, og hvor vi virkelig har mulighet til å få flere til å reise kollektivt inn og ut av hovedstadsregionen. Jeg skjønner nå at Miljøpartiet De Grønne, hvis vi skal ta forslagene bokstavelig, vil ha omkamp om trasévalget for Ringeriksbanen. Spørsmålet mitt er rett og slett: Hvor mange års forsinkelse i bygging av Ringeriksbanen tror representanten vi må beregne dersom Miljøpartiet De Grønnes forslag skulle blitt vedtatt?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Takk til samferdselsministeren for et godt – og langt – stykke arbeid med Nasjonal transportplan, som i dag er ferdig, eller rettere sagt i morgen etter voteringen. Nå er vi i den situasjon at det ikke er flertall i Stortinget for Nasjonal transportplan. Det er første gang siden 2005, og jeg vil gjerne høre samferdselsministerens vurdering av det. Samtidig er det altså fremmet 372 enkeltforslag, altså forslag om enkeltprosjekter. De fleste av dem gjelder konkrete utbyggingsprosjekter. Det er jo et signal, et tegn på at det ikke er et flertall i Stortinget bak planen. Hva gjør samferdselsministeren etter voteringen i morgen, når han kommer på kontoret på onsdag og skal planlegge ut fra vedtatt Nasjonal transportplan? Og hva gjør samferdselsministeren hvis en masse av de forslagene om enkeltprosjekter som nå er fremmet, blir vedtatt under voteringen i morgen?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Jeg tror faktisk det er den sjette nasjonale transportplanen som nå er til behandling. En av de store utfordringene for transportsektoren er stort press på lønns- og arbeidsvilkår, både innen lastebilnæring, innen luftfart, innen drosje og på flere andre områder. Det er dessverre et stort innslag av useriøse aktører, og det er rett og slett en stor utfordring med sosial dumping. Nå har jeg lest stortingsmeldingen grundig. Jeg tror ikke begrepet «sosial dumping» er nevnt i det hele tatt. Arbeiderpartiet har lansert flere tiltak for å intensivere kampen mot sosial dumping, for å sørge for at vi får mindre arbeidslivskriminalitet og rett og slett rydder opp i transportnæringen og i anleggsbransjen. Vi har bl.a. lansert en såkalt seriøsitetsmodell, hvor de bedrifter som skal bygge offentlige prosjekter, som f.eks. veier, jernbane, flyplasser og havner, får visse seriøsitetskrav. Hva synes samferdselsministeren om å lage en slik modell?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Jeg har med interesse hørt hele debatten i dag, og jeg må si at jeg er svært overrasket over alle de forslagene som nå fremmes. Det er først og fremst av Fremskrittspartiet, men at andre opposisjonspartier også kaster seg på den forslagsbonanzaen, må jeg si overrasker meg. Og fra talerstolen framføres det at hvis en ikke stemmer for det forslaget fra oss, ja, så er en imot det og det prosjektet. Jeg har hørt Fremskrittspartiets talere, det er jo helt utrolig at det går an å framføre et sånt budskap. Så vil jeg si, til mine kjære venner fra ulike opposisjonspartier: Hva om vi får vedtatt alle de 372 forslagene – om opposisjonen stemmer på hverandres forslag? Hva slags NTP hadde vi fått da? Hadde saken da vært løst, for da hadde vi bare automatisk fått realisert alle de forslagene, alle de prosjektene? Nei. Det er ingen inndekning! Fremskrittspartiet på den ene sida, SV på den andre sida – det er ingen felles inndekning. Og så skal en stemme på hverandres forslag. Det er useriøst. Da gjør vi Nasjonal transportplan til et luftslott som det er umulig å realisere, for det følger ingen forpliktelser med de forslagene som fremmes nå, og som det skal stemmes over i morgen. Vi i Arbeiderpartiet er for dobbeltspor, både her og der, og vi er for elektrifisering av Rørosbanen. Vi er for rv. 13 Vikafjellet, rv. 15 Strynefjellet, rv. 4 Gjøvik–Oslo, E16 utenom Fagernes – og jeg kan fortsette. Men det betyr jo ikke at vi kan stemme for alle forslag fra alle partier av den grunn. Det går ikke. Dessverre er mange i denne salen nå med på å ødelegge NTP som det gode planleggingsverktøyet den kan være, for den har vært, når det har fungert, en forpliktende plan som det har vært et politisk ansvar å følge opp økonomisk i de årlige budsjettene. Det blir det ikke hvis alle mulige forslag – 200, 300, 372 forslag – blir vedtatt. Tidligere i dag pratet noen om at det har vært en fest, at debatten kunne sammenliknes med en fest – ja, det deler jeg. Festen varer lenge, stemningen stiger, alle har bestilt alt på hele menyen fordi en ikke ble enig om hva en skulle bestille. Til slutt stenger restauranten, og regningen skal gjøres opp, men det er ingen som vil betale. Det er realiteten dersom alle mulige forslag blir vedtatt. Fremskrittspartiet stikker av fra regningen idet den kommer, og så sitter de andre igjen og må krangle og har helt ulike forslag til hvordan regningen skal dekkes inn. Det er beklagelig, og det er useriøst hvis NTP blir slik.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Til siste taler vil jeg bare si at Arbeiderpartiet er veldig for at det skal lages en konseptvalgutredning for Nord-Norge-banen. Det har Arbeiderpartiet foreslått i Stortinget, men har dessverre blitt nedstemt. Vi har spurt SV om hva som menes med en uavhengig KVU, men ikke fått svar på det. Det er regler for hvordan KVU-er skal gjennomføres. Først er det KVU, så er det KS1, så er det beslutning, kommunedelplan, reguleringsplan og KS2. Dette er det regler for, og det er regjeringen som bestemmer hvilke konsept som skal legges til grunn for videre planlegging. Når det gjelder hva en uavhengig KVU er: Skal den følge andre regler enn for andre KVU-er? Det er det vi ikke skjønner. Men KVU for Nord-Norge-banen er vi for. Så vil jeg si at Arbeiderpartiet ikke kommer til å stemme for utbygging av enkeltprosjekter, fordi vi mener det ville være uheldig hvis flere hundre forslag nå kunne blitt vedtatt uten at det er økonomisk dekning. Hvis presidenten gir meg tre sekunder, er jeg sikker på at sekretariatet er glad for at jeg meddeler at Arbeiderpartiet vil stemme for forslagene nr. 11, 15, 125, 128, 168, 171, 204, 208, 251, 258 og 320. Takk for debatten!
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Jeg hører at Orten skryter av Nye Veier. Det er bra. Der hadde vi et meget godt samarbeid i regjering, og det vi fikk til med Nye Veier, er historisk, og om opposisjonen ikke har forstått det ennå, vil de nok forstå det etter hvert når de leser historiebøker om noen år. Det vi også har gjort med Nye Veier, er at vi har flyttet litt på grenser. Opprinnelig skulle E6 stoppe på et sted som heter Ensby. Det er ikke så mange som har hørt om det. Det justerte vi opp til Hafjell for å få økt nytte ut av det, også i tråd med hva Nye Veier selv ønsket. Nå har regjeringen foreslått Biri–Hunndalen. Hunndalen er det sikkert ikke så mange som har hørt om, men det er litt etter Gjøvik. Mens næringslivet, spesielt på Raufoss og langs rv. 4 inn til Oslo, som produserer verdier for over 70 mrd. kr, og Høyres egne lokalpolitikere langs hele veien – egentlig alle langs hele rv. 4 – ønsker en helhetlig utbygging og en bedre utbygging. Vil Orten kunne være med f.eks. å støtte forslaget om å flytte grensen til Jaren og ikke til Hunndalen, slik at Nye Veier får ansvaret fram til Jaren, slik de selv også ønsker? Det er noe som absolutt ville være en trygghet for næringslivet langs rv. 4.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Representanten Nævra mente at Fremskrittspartiets NTP var som en stor fest. Jeg vil si at Senterpartiets, Arbeiderpartiets og regjeringens NTP absolutt ikke er noen fest, men minner meg mer om julaften. Jeg ser besteforeldrene som kommer til barnebarna og barna sine på julaften, og så har de med seg vakre, fine julekort – sånne koselige, bonderomantiske kort med dompaper og julenek og nisser og snø, men så har de ikke med seg gaver. Selvfølgelig vil barna da lure på hvor det blir av gavene. Det er hyggelig å få et julekort, det er koselig det, men hvor er gavene? Jeg lurer litt på de fagre ordene som jeg vet Senterpartiet har i sin NTP, bl.a. fagre ord om rv. 4 og gode merknader som Senterpartiet og Fremskrittspartiet er sammen om. Vil Senterpartiet være med og fronte sin egen politikk og faktisk gjøre ord til handling og foreslå sin egen politikk eller vil de bare fortsette å ønske god jul og godt nyttår uten å ha noen substans og noen konkrete forslag som det blir resultater av, som vi vet næringslivet trenger, og som vi vet de skriker etter langs hele rv. 4, fra Gjøvik til Gjelleråsen?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Det var voldsomt til kritikk av Høyre og NHO her. Jeg må si at NHO representerer næringslivet, og både Høyre og Fremskrittspartiet – jeg prøver å skryte litt av Høyre – er opptatt av næringslivet, for det er tross alt jobbene til folk vi snakker om. Det er hverdagen der ute, folk jobber, og da må en ha et næringsliv. Alle kan ikke jobbe for det offentlige. Derfor lurer jeg egentlig litt på følgende: Jeg har forstått at Rødt er opptatt av ulykker. Det er positivt, vi må få ned antall ulykker, og de er derfor opptatt av to–trefelts vei. Da får en gjort noe med ulykkene, men en får ikke gjort noe med kapasiteten og redusert reisetid. Jeg vet ikke om Rødt f.eks. har vært og besøkt industrien på Raufoss ved rv. 4 – for å nevne det igjen, som har blitt en gjenganger i dag. De produserer verdier for over 70 mrd. kr, som norske arbeidere produserer, og som skal ut i verden og konkurrere i det internasjonale markedet. De skriker etter en ny vei. De skriker etter en firefelts vei, ikke en sånn to–trefelts vei med kengurukjøring i rykk og napp, som Rødt, Sosialistisk Venstreparti og venstresiden vil ha. Ser ikke Rødt fordelen av både å få ned ulykkene og å få ned reisetiden, slik folk flest og næringslivet faktisk ber om?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Jeg må si at jeg deler Rødts visjon om mer gods på jernbane, spesielt for tømmer. Fremskrittspartiet har lagt inn godspakken i sin NTP, og det er en veldig viktig satsing for gods fra vei til bane. Men for mye av industrien – tilbake til f.eks. Raufoss, som vi snakket om i stad – ser vi at det skal raskt ut i verden, det skal rett ut i verden. Og vi må dessverre erkjenne at det tar lengre tid med jernbane, i hvert fall som det er i dag. Selv om vi bygger ut godspakken, er det ikke alle varer og alt gods som egner seg for jernbane, så en er fortsatt avhengig av en vei, en er fortsatt avhengig av et bedre veinett. Det er den erkjennelsen jeg ikke helt forstår om Rødt har kommet til ennå. Igjen tilbake til rv. 4: Hva er galt med å bygge ut en sammenhengende rv. 4, slik industrien, folk flest og alle ordførerne, også de på venstresida, ber om?