trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-03-20:
Jeg vil begynne med det siste først, 2,5 G. Vi har brukt lang tid på å vurdere 2 eller 2,5 G. Det vi ble klar over etter hvert, var at hvis det skulle være en forenkling, måtte ikke bostøtteordningen dras inn, men være utenom. Det er også en av de ordningene som vi etter min mening burde ha gått igjennom. Vi ser at dette bør være en skattbar inntekt, likeens som med 2 G, som Regjeringen også foreslår. Men hvis brukeren ikke skal komme i stønadsfella, som veldig mange har påpekt, må borgerlønnen minimum ligge på rundt 2,5 G, istedenfor at en sitter igjen med en ytelse på 2 G. Så til spørsmålet om det ikke vil bli en passivisering, som Lise Christoffersen tar opp. Jeg tror ikke det vil bli en passivisering ved en individuell plan, der en har oppfølging i forhold til hver enkelt bruker. Jeg tror dette vil være en mye mer verdig ordning enn det som det legges opp til i kvalifiseringsprogrammet.
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-03-20:
For å begynne med det siste først igjen. I første omgang er dette tenkt som et prøveprosjekt, men vi ser for oss at organiseringen er at kommunene betaler den biten som de ville ha betalt når det gjelder sosialstønad, og så vil staten ha ansvar for det overskytende opp mot beløpsgrensen. Så til forskjellene på kvalifiseringsprogram og borgerlønn. Ja, det er store forskjeller her, for det er kun de friskeste som kan komme inn under kvalifiseringsprogrammet. Venstres borgerlønn vil alle ha mulighet til å komme inn under, og da vil de også oppnå en langt større grad av verdighet, i og med at alle har en mulighet til å komme med, ikke bare de friskeste som skal ut i arbeid. Det vil være mye, mye bedre etter min mening at en har en større og bredere mulighet, ved at det er flere som har rett til borgerlønn enn som vil ha rettigheter etter kvalifiseringsprogrammet.
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-03-20:
Det er jo der jeg og representanten Andersen er uenige. Jeg ser at deler av kvalifiseringsprogrammet er bra for de friskeste og raskeste når det gjelder å komme ut i arbeid, men det vil fortsatt være dem som ikke kan komme seg ut i arbeid, og det vil være de som er svakest stilt. De vil fortsatt være på en sosialstønad uten noen som helst form for oppfølging.
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-03-20:
I hovedtrekk har jo statsråden rett i at vi i stor grad er enige om det som kommer fram i meldingen. Og, vice versa, noe er vi selvfølgelig uenige om, som borgerlønn og kvalifiseringsprogram. Der er vi som kjent litt uenige. Men jeg vil ta opp en annen problemstilling. Etter å ha reist mye rundt omkring i Nord-Trøndelag, har jeg registrert en bekymring for at kompetansen i førstelinjen blir tappet for ressurser ved en sentralisering. Jeg er klar over at det ikke er meningen at denne kompetansen skal forsvinne – og det er heller ikke intensjonen i forhold til NAV-reformen – men vil statsråden i så fall følge dette nøye framover, slik at kompetansen – slik som det i utgangspunktet var tenkt – ikke blir svekket i førstelinjen?
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-03-20:
Forslagsstillerne peker på at utviklingen er svært bekymringsfull, og stiller krav til utprøving av nye virkemidler for å stanse den langvarige veksten i antall uføretrygdede. Det pekes også videre på legenes avgjørende rolle, noe jeg vil si meg enig i. Jeg vil også si at omlegging sammen med andre tiltak, som f.eks. tidsbegrenset uførestønad, vil føre til en reduksjon i veksten av antall uføretrygdede. Jeg vil videre bemerke at en er positiv til det som har skjedd tidligere i dag i forbindelse med St.meld. nr. 9, at en foreslår å innlemme de som i dag mottar tidsbegrenset uførestønad, inn i en ny midlertidig folketrygdytelse sammen med dagens ordninger for attføring og rehabilitering – dette med henblikk på at det faktisk kan ligge en stor forenklingsgevinst i det for brukerne på sikt. Jeg mener at det er nødvendig og ønskelig å foreta en gjennomgang av alternative modeller for vurdering av funksjonshemmende og medisinske forhold ved behandling av søknad om uføreytelser, herunder bruk av rådgivende leger og legespesialister. Vi vil at det ikke først og fremst skal være et spørsmål om ressurser, men om samfunnets vilje til å gi folk som faller utenfor, en ny mulighet i arbeidslivet. Det er viktig at det enkelte menneske får den oppfølging og uavhengige vurdering som det burde få, når spørsmålet er om dette menneske kan delta med sine ressurser i arbeidslivet eller ikke. Jeg vil også bemerke til det representanten Andersen sa tidligere i denne debatten, om at hun var bekymret over at en skulle bruke legeressurser på dette, og om det var en rett å bruke ressursene på denne måten, at jeg mener dette også handler om verdighet for dem som går mellom disse beskrankningene, og at man må være villig til å la dem få en avklarende behandling for å komme videre. Jeg tror ikke at det nødvendigvis medfører noe mer bruk av legetjenester. Ut fra dette støtter Venstre mindretallsforslaget fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-03-20:
Representanten tar nå opp et tema som er veldig krevende. På den ene siden ønsker vi å stille krav, og vi ønsker å måle at f.eks. attføringsbedriftene får folk over fra attføring til jobb. Det viktigste er jo ikke vellykkede attføringsbedrifter, som har det bra som attføringsbedrifter. Det viktigste er at de greier å attføre folk til jobb. På den andre siden er det veldig krevende bare å telle antall mennesker, for dette vil jo til de grader være avhengig av hva slags utgangspunkt det enkelte menneske har. Det er veldig vanskelig å se for seg et ideelt og perfekt system. Jeg tror ikke vi har det i dag, selv om vi føler at vi måler en del viktige ting i dag. Men det er nok et uttrykk for at vi har en jobb å gjøre med å foredle og kvalitetssikre mål og resultatstyringssystem på dette området.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-03-20:
Jeg mener helt klart at det er uheldig at vi har et system som gjør at de som har veldig mange tilleggsytelser til hovedytelsen, kommer i en situasjon der de har mer i trygd – for å si det enkelt – enn de ville ha fått ved en relativt anstendig lønnsinntekt i Norge. Derfor mener jeg det er all grunn til å se på det, og derfor skriver vi dette i meldingen fra Regjeringen. Det som er utfordrende, er at selve hovedytelsen sjelden er av en slik karakter at den overstiger lønnsinntekten, men at den suppleres med tilleggsytelser som legges oppå hverandre. Vi har tenkt å gjennomgå det på en skikkelig måte – ikke for å ha som utgangspunkt at vi skal straffe folk tilbake til jobb, men fordi det skal være noen bærende prinsipper. Og det bærende prinsippet skal være at det gjennomgående skal lønne seg å jobbe. Når vi må konstatere at det ikke alltid er det i dag, må vi se på det.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-03-20:
Jeg føler vel egentlig at vi er i den heldige situasjon at tiden jobber for oss. Jeg opplever veldig sterkt at pipa har fått en annen lyd – for å bruke et kanskje uparlamentarisk uttrykk – i store deler av næringslivet i dag, fordi man ser at hovedutfordringen ikke er å bli kvitt folk, men å få tak i folk. Man mangler jo arbeidskraft. Derfor ser vi et voldsomt engasjement i deler av næringslivet nå når det gjelder både seniorpolitikk, la meg nevne Storebrand som et eksempel, integrering av innvandrerbefolkningen, la meg nevne Ullevål sykehus og Posten som eksempel, og også rekruttering av funksjonshemmede, der f.eks. Telenor nå ser at man ved å ha fokus på disse gruppene, får tak i arbeidskraften man trenger, som man ellers ville ha gått glipp av. Det utfordrende, og her vil jeg si meg enig med Åse Gunhild Woie Duesund, er at vi ikke får nok grep særlig på de statlige arbeidsgiverne. Her skal vi jobbe hardt og målrettet, og jeg håper på støtte fra Kristelig Folkeparti i så måte.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-03-20:
For det første er det viktig å si at jeg nå tar forbehold om jeg husker tallene helt nøyaktig, men jeg mener å ha lest at av Nord-Trøndelags 24 kommuner er 15 kommuner skjermet fra å avgi stillinger til spesialenhetene. For de minste kommunene, de med tre eller færre ansatte på trygdekontoret, skal ikke være med i denne dugnaden med å avgi. Så av 24 kommuner tror jeg om lag 15 er skjermet. Med andre ord er det ni kommuner, f.eks. min egen hjemkommune Namsos, som er en relativt stor by, som må avgi til spesialenheten. Så denne uroen knyttet til sentralisering og tapping av store deler av et fylke som f.eks. Nord-Trøndelag, er basert på manglende kunnskap om hva vi faktisk gjør. Men det er klart at vi skal følge med på dette. Dette er et grep som tas for å styrke brukerarbeidet på lokalkontorene – ikke å svekke det.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-03-20:
For det første tror jeg det er viktig å ta inn over seg det vi nå sitter og behandler, altså at systemet i framtiden i sterkere grad må basere seg på at man mye raskere får en ordentlig og skikkelig arbeidsevnevurdering. Jeg mener at det å forlange at uføretrygdede skal gjennom år med diverse tiltak, der man ganske tidlig i et løp kunne ha sagt at det uansett vil føre til uføretrygd, er uverdig, og det bruker vi enormt med ressurser på. Så vi må ha en mye bedre arbeidsevnevurdering tidligere slik at man raskere kan si til dem som vil bli varig uføretrygdet, at det blir de. Da får man også en mindre og mer tydelig gruppe å jobbe med med sikte på gode og skikkelige attføringsløp. Når vi styrker innsatsen overfor yrkeshemmede og jobber med bredden i tiltaksporteføljen der, føler jeg meg trygg på at vi i framtiden vil få et system som fører til færre varige uføretrygdede, og som også vil oppleves bedre for mennesker med psykiske lidelser.
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2007-03-20:
Det er en samlet opposisjon som i dag fremmer en sak der de ber Regjeringen om å komme med forslag til alternative modeller for vurdering av søkernes funksjonsevne og medisinske forhold i uføresaker, herunder bruk av rådgivende leger og legespesialister. Flertallet har foreslått at dette forslaget skal vedlegges protokollen. Grunnen til det er ikke at vi ikke ønsker å diskutere de problemstillingene som blir tatt opp – tvert imot. Men legenes rolle ved tildeling av trygdeytelser er tema for Uførepensjonsutvalget som skal legge fram sitt arbeid i mai 2007, altså om under to måneder. Vi mener derfor det er naturlig å vente på det de kommer med. Opposisjonen kommer med kritikk av dette i sine merknader og kaller det å skyve spørsmålet inn i framtiden. Det er det ikke. Jeg vil heller si at det er forhastet å dra konklusjonene nå i underkant av to måneder før utvalget kommer med sine ting. Når det er sagt, tror jeg det er riktig at allmennlegen har en sentral rolle når det gjelder tildeling av trygdeytelser, og kanskje særlig i forhold til å vurdere uførepensjon. Det er fastlegen som kjenner pasienten best. OECD har på sin side pekt på at allmennlegens dominerende rolle ved tildeling av uføreytelser kan være et problem, og at det i mange andre land er uavhengige leger som vurderer søknader om uførepensjon. Men når SINTEF Helse evaluerte forsøket som trygdeetaten hadde i 2005, som saksordfører også var inne på, om å la uavhengige leger vurdere uføresøknader, kom man fram til at allmennlegene og de uavhengige legene stort sett hadde sammenfallende vurderinger. Da er det betimelig å stille spørsmålet om det er klokt å bruke ytterligere legeressurser, når det faktisk ikke medfører noen endring i selve uførevurderingen. Noe annet som de kom fram til i evalueringen, var at man burde bli bedre til å avklare medisinske forhold tidligere i stønadsforløpet. Det siste henger nært opp til den debatten vi hadde i stad om St.meld. nr. 9 for 2006–2007, hvor man nettopp legger opp til at folk skal få avklaring og oppfølging tidlig, også på det medisinske området. I tillegg har jeg lyst til å nevne det som Stortinget tidligere har vedtatt i forhold til oppfølging av sykmeldte, ved behandling av Ot.prp. nr. 6 for 2006–2007. Der ble det nemlig vedtatt at det skal utarbeides oppfølgingsplaner så tidlig som mulig – og som helt avgjørende for å redusere utstøting og uføretrygding ved tidligere og bedre samspill mellom primærlegen, den ansatte og arbeidsplassen om tilrettelegging og oppfølging. Som vi skriver i våre merknader i denne innstillingen, mener vi at dette kanskje er en mer hensiktsmessig bruk av medisinsk personell enn å bruke ressurser på ren kontrollvirksomhet. Vi har ikke sagt at vi avviser å diskutere de problemstillingene som opposisjonen tar opp, men vi mener faktisk at vi burde vente og se på det som Uførepensjonsutvalget kommer fram til, og ikke dra forhastede konklusjoner i dag.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2007-03-20:
Etter at kontroll- og konstitusjonskomiteen avgav sin innstilling, har det framkommet opplysninger i en rapport fra Det Norske Veritas. Veritas har på oppdrag av Entra Eiendom AS foretatt en gjennomgang av transaksjoner knyttet til salg av Cort Adelers gate 33 og salg og tilbakekjøp av Fritzners gate 12. I tilleggsopplysninger mottatt av Riksrevisjonen 19. mars, dvs. i går, står det at Riksrevisjonen ikke har fått tilgang til alle relevante dokumenter, noe Riksrevisjonen skriver har medført at Riksrevisjonen har blitt feilinformert på noen områder. De nye opplysningene skaper usikkerhet om hva som har skjedd i forbindelse med transaksjoner knyttet til Cort Adelers gate 33 og Fritzners gate 12. Derfor er det etter min mening best at komiteen vurderer de nye opplysningene, og hvordan saken skal behandles videre. Jeg tillater meg derfor på vegne av komiteen å anmode om at innstillingen sendes tilbake til komiteen.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-03-20:
Stord Lufthamn er svært viktig for den utadvendte og betydelige næringsvirksomheten på Stord. Særlig er det nye tider innenfor offshore-/verftsindustrien, hvor f.eks. Aker Kværner har behov for stor mobilitet i arbeidsstokken. Det er nå frykt for hva manglende statlig medvirkning vil bety for framtiden til flyplassen. Derfor har Høyre fremmet to forslag, henholdsvis om investeringsstøtte og at det legges til rette for statlig overtakelse og innlemmelse i Avinor – som jeg refererte til i mitt innlegg. Dette har vi altså ikke fått støtte til i innstillingen. Men etter at innstillingen ble avgitt, og kjent, har det i mediene vært uttalt fra sentrale arbeiderpartirepresentanter at Regjeringen vil komme med forslag om investeringsstøtte til Stord i revidert nasjonalbudsjett. Kan statsråden bekrefte dette?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-03-20:
Det siste innlegget skal jeg i all velvillighets navn være veldig positiv til, for det betyr at hvis vi kommer i en situasjon hvor økonomiske forutsetninger gjør at Stord ikke kan drive videre, vil staten tre inn med støtte. Det er bra. Jeg merket meg Tor Arne Strøms innlegg, der han i all sin iver nesten tok æren for det meste ved denne regjering. Det var vel også en regjering en gang tidligere som også gjorde det. I 1937 – var det vel, da vi fikk en ny tronfølger – var det en statsminister som sa: Alt lykkes for denne regjering. Nå sa ikke Strøm det, men det kunne virke som det var den samme retorikken han var inne på. Det mangler altså ikke på skryt, og det skal man jo som kjent lytte til, for det kommer fra hjertet. Det blir også litt pussig når man bruker Bondevik II-regjeringens avslag på søknad om støtte – for det er helt riktig – de siste dagene den satt i regjeringskontorene i 2005, som støtte for egne holdninger. Det blir litt inkonsekvent for meg. Når det så gjelder dette med statlig overtakelse av Stord, og at man ikke gjennomførte det i 2003: Nei, man gjorde ikke det. Det var rett og slett fordi man fra eiernes side ikke ønsket det. Man ønsket ikke en overtakelse, fordi man var redd for at flyplassens skjebne da kunne bli usikker. På det tidspunkt hadde man heller ikke fått de kravene som gjorde det nødvendig med et større statlig bidrag. Så om Nasjonal transportplan, NTP. Det er da ikke noen opplest og vedtatt lov om at man ikke kan reise problemstillinger knyttet til flyplassnettet i Norge noe annet sted enn i NTP. Vi behandler jo Avinors virksomhetsplan, hvor vi også skal si noe om hvordan vi vurderer tingene i framtiden. Jeg syns det er en utmerket anledning til å peke på hvor vi måtte ønske enten innskrenkninger i eller utvidelser av Avinors flyplassnett. Så den begrunnelsen forstår jeg ikke, men jeg forstår Eirin Faldets gode vilje, og den tolker jeg positivt.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-03-20:
Statsråden sa i sitt siste innlegg noe som var nytt for meg – særlig fordi regjeringspartienes representanter i komiteen har hevdet det motsatte, også fra denne talerstol i dag. Hun sa at Soria Moria-erklæringen gjelder de ikke-statlige flyplassene. Hvis det er situasjonen, ser jeg ikke så optimistisk på framtiden. Det kom også en liten finte – eller invitt – fra statsråden som gjaldt holdninger i posisjon og holdninger i opposisjon. Jeg tok den til meg, men den er nok uberettiget. Jeg kan betro statsråden at jeg også da Høyre var i posisjon, arbeidet svært hardt for at Stord skulle få støtte. Det vedtaket som den forrige samferdselsstatsråden fattet, ble fattet etter at Stortinget hadde gått fra hverandre – og rett før valget i 2005. Så følte Tor-Arne Strøm seg tydeligvis litt støtt på mansjettene av det jeg sa i mitt forrige innlegg. Når jeg forsøkte å gi mitt innlegg en litt humoristisk vri, var det mer fordi det jo er slik at hvis man går tilbake og ser på dannelsen av Avinor AS, ble ikke det akkurat gjort med trampeklapp fra dagens regjeringspartier. Men det som fungerer veldig godt i dag, og som alle har gitt sin anerkjennelse, er vi tydeligvis enige om. Så får vi heller la fortiden ligge. Vi har funnet fram til en veldig god løsning, og den kom etter initiativ fra Bondevik II.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2007-03-20:
Arne Sortevik burde hørt etter da statsråden hadde ordet, for det er altså slik at det pågår en samtale mellom departementet, næringslivet og Stord kommune. Eierskap er, som jeg sa i mitt tidligere innlegg, ikke en sak i denne meldingen. Eierskap vil måtte tas opp i forbindelse med Nasjonal transportplan. Jeg gjentar det, slik at representanten Arne Sortevik kan ta det med i vurderingen. Jeg registrerer også at representanten Sortevik og Fremskrittspartiet ikke er med på et forslag om statlig overtakelse, men at de ønsker svært gjerne at staten nå går inn med penger for å redde Stord. Da gjentar jeg: Stord er en viktig regional flyplass. Det er altså ikke snakk om å legge ned noen flyplass, og da viser jeg til Soria Moria-erklæringen.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-03-20:
Det er mye som er blitt bedre etter hvert, når vi har fått ny ledelse på plass, men det er også forhold som gir grunn til bekymring. Det gjelder flygeledersituasjonen. Den forrige ledelsens strategi var å satse på en fellesskandinavisk skole for utdanning, og man kuttet forbindelsen til USA. I det opplegget er man i langt større grad forpliktet til å bistå med å trekke inn flygeledere fra aktiv tjeneste i Norge til å drive opplæring ved den nye fellesskandinaviske skolen. Det byr på problemer, i tillegg til at man faktisk mangler flygeledere hjemme. Vi håper jo alle at vi skal unngå en sommersesong med dårlig regularitet og forsinkelser. Jeg vil spørre statsråden om hun har et våkent øye på de tiltak som nå brukes for å skaffe flere flygeledere på kort sikt og mellomlang sikt. På mellomlang sikt er det å gjenoppta forbindelsen med USA et godt tiltak.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-03-20:
Jeg vil komme med et par kommentarer. Først til representanten Langeland, som leverte et pliktmessig miljøbjeff i forhold til den strategi som er skissert fra selskapet i meldingen – ganske ambisiøs. Med stor etterspørselsøkning etter tjenestene til selskapet er likevel hovedbudskapet fra regjeringspartiene, inklusiv representanten Langeland: Hold frem som dere stevner. Store investeringer er det redegjort for – det nevnte min kollega Bård Hoksrud – og disse er velsignet av regjeringspartiene. Eller er det slik at etter 2008, det som er kjøreperioden i denne meldingen, blir det full stopp? Er det en gedigen dobbeltkommunikasjon med både flypassasjerer og selskapets ledelse? Det spørsmålet henger kanskje litt igjen i luften, så å si – vi snakker jo om luftfart. Så var det en kommentar fra representanten Sahl fra Kristelig Folkeparti om å få opp kollektivandelen til flyplassene. Sola er nevnt av flere. Vi var der på befaring for en knapp uke siden. Der er andelen lav. Der har man foreløpig lagt Avinor-tiltaket om å kreve bompenger fra kollektivreisende i taxi og buss på is, og godt er det. Men vi ønsker å gjøre det mer avgjørende enn som så. Vi ønsker, med dette forslaget, å få vekk dette som vi oppfatter som en uting, at man altså legger opp til en slags bompengebruk for passasjerer som reiser med taxi eller buss til flyterminalene. Partier som har en bekymring for det, burde kunne støtte forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre. Så var representanten Eirin Faldet fra Arbeiderpartiet innom Stord. Stords utfordringer har vi i komiteen hørt om i en tid. Det blir mer og mer viktig å understreke at det haster med å få en løsning. For det første ønsker vi i Fremskrittspartiet å få flyplassen inn i det kryssubsidieringssystemet som vi foreløpig og fortsatt har, men vi ønsker også å hjelpe til med de infrastrukturutfordringene som denne flyplassen står overfor. Det handler om et være eller ikke være. Det er snakk om å tilfredsstille forskriftene, det er snakk om at man må bygge et nytt flytårn, og at man må bygge ny brannstasjon. Vi i Fremskrittspartiet ønsker ikke å lage en ny statlig eid flyplass, de klarer seg bra selv – driften klarer de faktisk bra selv – men det må være rimelig at staten bidrar til å få på plass en moderne infrastruktur slik at fly fortsatt kan gå.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-03-20:
Det er vanskelig på ett minutt å vikle opp den forvirring som representanten Wickholm har, så det tror jeg jeg skal la være. Men jeg skal forsøke å gi et svar til representanten Faldet når det gjelder Stord. Fremskrittspartiet vil ikke lage en ny statlig flyplass. Men så lenge vi har systemet med kryssubsidiering, finner vi det riktig å gi dem innpass i det systemet, i tråd med det Stord og andre private eller halvoffentlige flyplasser faktisk har søkt om flere ganger. Det er til driften. I hovedsak klarer de seg imidlertid selv. Det som er det spesielle her, er at vi har mindre og mindre tid igjen for å forhindre at flyplassen faktisk må stenge, fordi det er krav og forskrifter som må tilfredsstilles for at flyplassen fortsatt skal få lov til å holde åpent. I likhet med representanten Øyvind Halleraker får jeg velge å tro det beste, og fortsatt håpe på at dette lar seg løse. Fremskrittspartiet mener at man bør kunne finne en finansiell medvirkning fra staten, for å få på plass nytt flytårn og ny brannstasjon.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-03-20:
Det var Framstegspartiet sin representant, Arne Sortevik, som gjer det nødvendig å oppklara ei openberr misforståing. Det er ikkje slik at SV har gjeve carte blanche til å byggja ut for 55 milliardar kr. Tvert imot. Det som er viktig, og det var eg veldig tydeleg på i mitt innlegg, er at me gjer det som folk flest faktisk vil, nemleg å redusera våre klimagassutslepp – i motsetning til Framstegspartiet som berre har ein politikk for å auka dei, og som dermed ikkje er på folk flest si linje når det gjeld klima- og miljøpolitikk. Det er veldig nødvendig å presisera det. Det var mitt utgangspunkt for å seia at eg er veldig glad for at Avinor på Sola no ønskjer å vera med og bidra til å satsa på bybane, for å få vekk det stemplet som Sola har, at det er den flyplassen som har dårlegast tilbringarteneste miljømessig. Det er eit veldig positivt signal, for då tek ein faktisk dette med klimagassutslepp på alvor. Det er viktig at ein faktisk tenkjer i baner som reduserer klimagassutsleppa også på lengre transportar som i dag går med fly. Då er det ikkje tvil om at det som Regjeringa no gjer i forhold til å utgreia høgfartsbaner, er ei løysing, som eg òg sa i mitt innlegg, som har framtida føre seg og som fleire EU-land no satsar på. Og eg reknar med at òg vår regjering skal bidra til å få eit anna tempo på det enn det som har vore så langt. Heilt til slutt: Eg synest at leiinga, styret og samferdselsministeren i samarbeid har sørgja for at me no har ro rundt Avinor. Det er me tente med. Me er ikkje tente med å ha slike tilstandar som me hadde under den førre regjeringa, som heile vegen var avhengig av eit fleirtal med Framstegspartiet, som ein aldri visste kor ein hadde i nokon politisk sak, stort sett.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-03-20:
Eg berre konstaterer at dei tidlegare opposisjonspartia nok ein gong har fått klokskapen etter at dei har gått ut av regjering, og at det no hastar veldig med å få eit vegtilsyn dei sjølve aldri tenkte på å oppretta. Og så konstaterer eg at denne regjeringa tek forslagsstillarane på alvor og seier at dei skal koma tilbake til saka. Saksordføraren sa at dei skal ha ei høyring på dette. Dei vil altså gje forslaget ei seriøs behandling, eit forslag som er fremma av den førre regjeringa sine representantar. Det synest eg er ein svært sakleg og god måte å behandla opposisjonen på. Så får me heller håpa at me kan unngå å få desse partia i posisjon igjen, slik at dei lèt vera å fremma forslag når dei er i posisjon.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-03-20:
Denne regjeringen har en målsetting om at dagens lufthavnstruktur skal opprettholdes, så sant det ikke er et uttrykt ønske lokalt om å legge ned en flyplass. Mitt spørsmål går egentlig på følgende: Hva slags følere har Regjeringen ute i forhold til det som rører seg omkring flyplasstruktur? Vi står overfor store investeringer på de regionale lufthavnene rundt omkring. Samtidig er det interessante utspill om å slå sammen flyplasser til én større. Jeg vil spesielt peke på situasjonen på Helgeland, der det – det skal medgis – har bølget litt fram og tilbake, og det har delvis vært uenighet. Men nå løftes dette på nytt igjen fra regionen, nemlig muligheten for å få til en større, felles flyplass, og ikke minst dette at man nå har blitt enige om å fullføre Toventunnelen. Mitt spørsmål er: Skal vi være nødt til å vente til Nasjonal transportplan og en ny stortingsperiode, før man lukter på det som nå er ute og rører seg?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2007-03-20:
Avinor har mange og viktige oppgåver, og meldinga gjer godt greie for utfordringane og målsetjingane i samband med dei. Vi i Senterpartiet vil understreke betydninga av modellen med samfinansiering av flyplassane i Noreg. Moglegheitene til å tene nok pengar er ikkje i utgangspunktet lik for flyplassane ved Ålesund, Vardø og ved Oslo, men dagens system spreier inntektene på alle og sikrar dermed at det er grunnlag for ein god flyplasstruktur i heile det langstrakte landet vårt. Slik såkalla kryssubsidiering blir gjerne uglesett av høgresida, kanskje ut frå prinsippet om at det er berre den sterkaste som skal få overleve. Men for verdiskapinga i by og land, i kystområde, fjordar og innland er infrastrukturen vesentleg, og for næringslivet er flyplassane ein av føresetnadene for framtidig vekst. Ser vi flyplasstrukturen i samband med nasjonaløkonomien, blir det tydeleg at det er viktig også for dei områda av landet der flyplassane går i pluss, at andre flyplassar får eksistere. Det er i så måte trygt at vi har eit politisk regime i dag som vidarefører modellen med samfinansiering.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-03-20:
Venstres hovedprioriteringer innen luftfart er styrket sikkerhet, et renere miljø og økt effektivitet. Venstre mener at dagens organisering av kortbanenettet og stamlufthavnene er en viktig del av transporttilbudet i landet. Flyplassene i distriktene subsidieres av overskuddsflyplasser i sentrale strøk og gir et tilbud til befolkningen i distriktene hvor det finnes få alternative transportformer. Det er viktig for bosettingen, verdiskapingen og næringslivet i distriktene at denne modellen videreføres. De private flyplassene i distriktene har i så måte en stor utfordring. Det er ofte vanskelig å kombinere lønnsom drift med stadig strengere sikkerhetskrav og økte kostnader til sikkerhetstiltak. Enkelte sliter derfor økonomisk. Det er ikke en løsning å ofre sikkerheten ved disse flyplassene. Kryssubsidieringen gjennom Avinor gjør flyplassene i distriktene rustet til å ta økte kostnader som følge av strengere sikkerhetskrav fra EU. Derfor bør det være rom for at også de private flyplassene på Stord, på Lista, i Notodden og i Skien kan ta del i den kryssubsidieringen som finner sted internt i Avinor når det kommer til sikkerhetsområdet, som flere her har påpekt i dag. Jeg har for øvrig merket meg at Regjeringen i sin Soria Moria-erklæring har lovet å opprettholde dagens flyplasstruktur, så framt det ikke er et uttrykt ønske lokalt om det motsatte. Dersom Regjeringen ikke støtter opposisjonens forslag om at også de private flyplassene kan ta del i den kryssubsidieringen som finner sted internt i Avinor, imøteser jeg hvordan Regjeringen har tenkt å sørge for at de private flyplassene sikres fortsatt drift. For enkelte flyplasser, som Stord Lufthamn, kan den beste løsningen være full overtakelse av Avinor. Venstre er opptatt av et mangfold i alle næringsveier og sektorer. Mangfold gir grunnlag for forbedring og gir et bredt tilbud som alle kan ha glede av. Derfor ønsker Venstre private flyplasser velkomne. Venstre synes det er positivt at nesten alle partiene i komiteen er enige i at Avinor må ta hensyn til en eventuell utbygging av høyhastighetstog i Norge i sin langsiktige sektorplan. Venstre ønsker at høyhastighetstog skal være et miljøvennlig alternativ til fly. Slik jeg forstår det, deler regjeringspartiene og samferdselsministeren dette målet med Venstre. Samferdselsministeren har imidlertid tidligere og i forbindelse med framleggelsen av Avinors sektorplan uttalt at det kan bli nødvendig å bygge ut en tredje rullebane på Gardermoen. Det er et opplegg for økt flytrafikk og økte klimagassutslipp. Venstre mener en tredje rullebane er unødvendig, er uønsket av mange lokalt og medfører så store belastninger på miljøet at en bygging er uforsvarlig. Venstre vil heller bygge ut høyhastighetsjernbane der det er grunnlag for det, og la en eventuell økning i trafikken gå til Torp og Rygge. Jeg vil derfor til slutt utfordre regjeringspartiene på om en utbygging av tredje rullebane på Gardermoen er gjeldende politikk på samferdselsområdet.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-03-20:
Jeg står her med flere utklipp fra Romerikes Blad. Jeg har et utklipp der miljøvernministeren sier at hun av miljøhensyn er skeptisk til en tredje rullebane, et utklipp der landbruksministeren mener at en tredje rullebane vil båndlegge viktige jordbruksareal på Romerike, og et fra 8. mars, der en flyger med 56 års flygererfaring sier at det er tull og bortkastede penger. Han henviser til flyplasser som London Gatwick og Heathrow, som også Venstre har gjort i flere sammenhenger. Gardermoen skal selvsagt være hovedflyplass, det er ikke det denne saken dreier seg om. Men usikkerheten med hensyn til en tredje rullebane går ut over trivselen, planleggingen og miljøet på Romerike. Så mitt spørsmål blir da: Hvorfor holder samferdselsministeren liv i denne usikkerheten? Hvor mange bevis trenger hun for å gå ut og si at vi ikke trenger en tredje rullebane på Gardermoen?
Borghild Tenden (Venstre), 2007-03-20:
Representantene Bård Hoksrud og Hallgeir Langeland har i dag vært svært opptatt av klimatrusselen, men den ene av dem er altså representant for en regjering som legger til rette for økt flytrafikk, nemlig ved å ville ha en tredje rullebane. I fjor betjente Gardermoen 17 millioner passasjerer – på to rullebaner. Heathrow betjente 67 millioner passasjerer – på to rullebaner. London Gatwick har én rullebane og betjener 31 millioner passasjerer. Det er 4,5 millioner mennesker her i landet. Det er også planer om en høyhastighetsbane rundt omkring i landet og mellom de største byene. Jeg vet at tallene for England og for Norge ikke helt kan sammenliknes, men likevel, med respekt å melde: Jeg krever en oppklaring av dette. Hvordan tenker Regjeringen med hensyn til å legge til rette for mer flytrafikk? Dette er faktisk et verdivalg – det er det det dreier seg om.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-03-20:
Det vi har sagt med hensyn til Torp og Rygge, er at en eventuell vekst på Gardermoen skal legges til den flyplassen som allerede ligger der. Det er det vi har sagt.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-20:
Luftfarten står for om lag 2 pst. av klimautsleppa. Det er ingen tvil om at det er eit ynske både frå Senterpartiet og dei to andre regjeringspartia om å redusere desse utsleppa. Det skal ikkje skje gjennom at passasjerane skal få dårlegare forhold på lufthamna. Me skal leggje til rette for effektive og gode lufthamner, der dei reisande kan oppleve eit moderne og godt tilbod. Det skal skje gjennom at dei som reiser med fly, kan kjøpe CO2-kvotar. Det skal skje gjennom at ein tek i bruk ny teknologi, bl.a. grøne landingar – noko som eg må ha meir tid for å forklare kva er. Nye typar drivstoff vil kome, nye typar motorar vil kome. Dette arbeider Avinor med, i lag med andre miljø på denne sida. I eit land som Noreg er luftfarten viktig. Me skal utvikle alternativ til luftfarten, men me skal ikkje gi dei som reiser innan luftfarten, dårlege tilbod.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-20:
Spørsmålet om investeringsstøtte til Stord har vore oppe tidlegare. Hausten 2005 avslo Bondevik II-regjeringa ein søknad om investeringsstøtte til Stord og driftsstøtte til dei andre lufthamnene. Det var ingen då, korkje regjeringspartia eller andre, som tok til motmæle mot denne avgjerda. I budsjettet for 2007 har eg varsla at me skal ha ein dialog omkring Stord Lufthamn og dei private lufthamnene og det investeringsbehovet som ligg der. Ein slik dialog går no føre seg. Resultatet av den får me kome tilbake til. Om det vert i revidert nasjonalbudsjett eller ved andre høve, får me no sjå, men i alle fall er det ein slik dialog. Det har vore møte i departementet, der m.a. Eirin Faldet – som òg er medlem av transport- og kommunikasjonskomiteen – var med, og det er ei sak som me arbeider med.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-20:
I motsetnad til den førre regjeringa, som føreslo å halde fram arbeidet med å leggje ned flyplassane i både Narvik og Vardø og Fagernes lufthamn, har denne regjeringa sagt at me skal halde oppe lufthamnene, med mindre ein lokalt ynskjer noko anna. Eg har nyleg hatt møte med alle fylkeskommunane regionvis som ein lekk i planlegginga av neste Nasjonal transportplan. Det møtet var fylkeskommunane sitt høve til å leggje fram sine langsiktige visjonar på eit overordna plan. Då var òg dette eit tema. Vidare har me sjølvsagt dialog med dei ulike fylka. Eg er særdeles oppteken av og ynskjer velkomen initiativ for å utvikle samferdsla best mogleg i den enkelte regionen. Viss ein regionalt ser at det å leggje ned ein eller fleire flyplassar, samle seg om ein og kanskje utbetre vegar aller anna i den samanhengen som eit alternativ, er eg definitivt open for desse diskusjonane, sjølvsagt òg i det området som vart nemnt her.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-20:
Dei rapportane som ligg føre – og det er faktisk fleire av dei – som eg har tilgang til, seier at ein eller annan gong fram mot 2030 kan det verte behov for ei tredje rullebane. Denne regjeringa kjem ikkje til å avgjere om det vert behov for ei slik rullebane. Men det som er mitt ansvar, er å sjå på det arealet som alt er bandlagt, for det er bandlagt areal kring Gardermoen, og det er å hjelpe dei lokale styresmaktene til å finne ut kva me kan frigjere av det bandlagde arealet til næringsutvikling og til utvikling i området. Og så får ein halde att det området som ein eventuelt måtte trenge til ei tredje rullebane. Det ville jo vere heilt forkasteleg viss eg ikkje tok mitt ansvar og sytte for at det ikkje vert slik at om ein, ein eller annan gong etter 2020 eller fram mot 2030, skulle finne at det var behov for eit slikt areal, er det bygt ned. Det har vi opplevd ein gong før, på den førre hovudflyplassen. Det er Regjeringas og mitt ansvar å sjå til at det ikkje skjer igjen.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-20:
Statsråden har definitivt eit vake auge på denne utfordringa, men dei som fyrst og fremst både skal ha og har eit vake auge på dette, er leiinga i Avinor. Eg har full tillit til at dei gjer alt som kan gjerast for å sikre at me så raskt som råd er skal få talet på flygeleiarar opp på eit nivå som er tilfredsstillande for å fylle alle dei vaktene som skal fyllast, på ein trygg og sikker måte. Me har opna ein ny flygeleiarskule, ein nordisk flygeleiarskule, i Malmö. Det er teke opp kull. Det er i full gang. Ein arbeidar med å få tilbake flygeleiarar som har flytt ut av ulike årsaker. Nokre kjem heim igjen etter å ha prøvt vengene ute – det er hyggeleg, og det er viktig. I tillegg ser ein sjølvsagt på moglegheita for å få rekruttert frå andre land og få utdanna fleire. Så dette er eit arbeid med fleire strategiar, og det er leiinga i Avinor som både har ansvaret og tek ansvaret.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-20:
Eg merka meg at dei ikkje-statlege lufthamnene, inkludert Stord, har fått ein uforholdsmessig stor del av debatten, ut frå at dei ikkje er ein del av Avinor sitt system, og slik sett ikkje pr. i dag er noko statleg ansvar, og slik sett heller ikkje er omfatta av Soria Moria-erklæringa, der det statlege og Regjeringa sitt ansvar er klårlagt. Eg registrerer debatten, og eg registrerer den store interessa for Stord. Eg må seie at det undrar meg, når det ikkje er meir enn eit og eit halvt år sidan denne debatten var oppe, og ein var klår på at Stord ikkje skulle få investeringsmidlar. Pålegget vart gitt i 2005. Det er ikkje noko nytt ettersom Bondevik II-regjeringa avslo å hjelpe Stord. Det som er nytt, er at me no har ei regjering som faktisk lyttar til dei lokale initiativa, at vi no har ei regjering som har sagt i budsjettet for 2007 at me går inn i ein dialog og vurderer dei utfordringane som dei ikkje-statlege flyplassane har i samband med dei pålegga dei har fått. Det er me i gang med. Og så skal me ikkje snakke meir om snøen som fall i fjor, berre seie at det er ein viss forskjell på posisjon og opposisjon, og at det er nokre parti som kanskje prøver å halde seg til det same, anten det er på den eine eller den andre plassen. Eg trur ikkje eg sa at det var ein liten del av klimagassutsleppa som kom frå luftfarten. Eg meiner eg konstaterte at det var 2 pst. Isolert sett er 2 pst. ikkje så mykje når me veit kor stor del den samla samferdsla har. Det er bilen som er den store utfordringa når det gjeld klimagass. Men det som er spesielt med avgassar frå luftfarten, er at dei vert slepte ut i atmosfæren, der forskarar meiner at effekten faktisk er dobbelt så stor som han elles er. I realiteten er eigentleg effekten av dei 2 pst. større enn det prosentsatsen tilseier, i negativ forstand. Me tek ikkje lett på dette. Det gjer heller ikkje Avinor. Ein arbeider med å finne fram til moglege kutt. Når det gjeld reisemønster, har den auka velstanden me har fått, ført til at fleire har råd til å reise med fly. Me har eit næringsliv som går så det griner, som det heiter – orsak uttrykket, president! Det fører òg til auka bruk av luftfartstenester. Me ynskjer gjerne framleis å ha ei god utvikling både i privat økonomi, i næringslivet og i offentleg sektor. Men det at me tenkjer på korleis me som privatpersonar reiser, det at me kjøper klimakvoter – det at me har vår CO2-avgift, det er Noreg ganske åleine om å ha på innanlands luftfart – og det at me kan samarbeide internasjonalt om eit system for å kjøpe klimakvoter innan luftfarten, er iallfall denne statsråden og Regjeringa veldig positive til. Men, som sagt, luftfarten er og vil i mange år verte eit viktig samferdselstilbod i Noreg.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-20:
Fyrst til Halleraker: Statsråden har ikkje på nokon måte ynske om å fornærme representanten Halleraker i hans engasjement. Men som statsråd må eg halde meg til det partiet hans gjorde da det var i regjering, og ikkje til kva enkeltrepresentantar har stått for – for det greier nok ikkje statsråden å ha oversyn over. Det er nok partiet ein må sjå på. Det var på grunn av innlegget frå Tenden at eg bad om ordet, for ho kom med eit direkte spørsmål. Eg oppfattar Tenden slik at ho er kritisk til at Regjeringa eventuelt – me har ikkje teke stilling til dette – vil frigi noko av arealet på Gardermoen til næringsutvikling. Og da bandlegg ein jo det som måtte trengst ved ei eventuell utviding ein gong i framtida. Det Tenden ikkje seier noko om, er om Venstre vil påleggje flyplassane i Rygge og i Sandefjord restriksjonar. Det høyrest ikkje slik ut for meg, for eg har høyrt forslaget frå Venstre om at ein skal lage høgfartsbane til Sandefjord og til Rygge for at veksten skal kome der – og ikkje på Gardermoen. Men da skjøner eg ærleg talt ikkje samanhengen. Ynsket om at dei private flyplassane på Rygge og i Sandefjord skal vekse framfor Gardermoen, er noko heilt anna enn eit etisk spørsmål om me skal avgrense flytrafikken i dette landet i framtida. Eg håpar at representanten Tenden kan gjere det klart for meg om Venstre vil påleggje Rygge og Sandefjord restriksjonar på vekst i framtida.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-03-20:
Jeg er svært fornøyd med at meldingen legger opp til at Avinor skal få muligheten til å utvikle seg på en positiv måte for å stå rustet til å kunne møte framtidens utfordringer. Jeg synes det er bra å lese følgende: «Viktige prosjekt er terminalbygget ved Stavanger lufthamn, Sola og bagasjehandteringssystemet på Oslo lufthamn, Gardermoen. Sterk trafikkvekst kan gjere det nødvendig å byggje ein ny terminal to ved Oslo lufthamn, Gardermoen.» Dette blir litt motstridende. Jeg ønsker derfor at statsråden skal svare på hvordan hun ser på dette – om det er i tråd med Regjeringens krav om kutt i CO2-utslipp,og ikke minst med Senterpartiets krav om 30 pst. kutt i CO2 for å nå de internasjonale forpliktelsene Norge har, når man ønsker en trafikkvekst, som flere representanter har vært på talerstolen her og hevdet er en stor utfordring for miljøet.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-03-20:
Jeg synes det var positivt å høre på svaret fra statsråden til meg når det gjaldt flytrafikken og utslipp i Norge, for statsråden sa at det var en svært liten del, bare 2 pst., som flytrafikken stod for. Det var også interessant å høre på innlegget til representanten Langeland. Jeg lurer på om de er helt på den samme planeten, iallfall når det gjelder virkelighetsbeskrivelsen av det statsråden mener er utfordringene for flytrafikken, og det representanten Langeland mener er utfordringene for flytrafikken. Jeg synes at det statsråden sa, var veldig positivt, og Fremskrittspartiet er selvfølgelig positiv til både grønne avganger og grønne landinger, som er tiltak som kan være med på å redusere utslippene. Det er jo ingen som er negative til det. Men på meg kunne det virke som regjeringspartiene er på litt forskjellige banehalvdeler når det gjelder diskusjonen om hvor mye utslipp flyene står for. En ting jeg synes var litt mer alvorlig, var at statsråden var svært lite innom det som gjelder flysikkerhet. Vi vet at det er et område som det fokuseres mye på for tiden, og som det er viktig at det blir fokusert mye på. Ifølge Havarikommisjonen, som tidligere la fram sin rapport, er det fortsatt en rekke mangler og sikkerhetsavvik som ikke er lukket. Det kunne vært interessant om statsråden kunne si noe mer om framdriften for å lukke en del av de sikkerhetsutfordringene vi står overfor. Jeg synes også det er viktig å fokusere på problematikken som vi kan oppleve til sommeren, med at vi får trøbbel med å avvikle ferien for flygelederne. Det er jo ikke tvil om at det er statsråden, som eier av selskapet, som har det øverste ansvaret for å sørge for at man løser den utfordringen til sommeren. Det kunne også vært interessant om statsråden ville si noe om hvordan man har tenkt å løse den utfordringen.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-03-20:
Det er godt at det er ro og orden i Avinor. Ser vi oss litt tilbake, ser vi at det har vært en turbulent tid i selskapet. Det er ikke slik at problemene løses over natten, men jeg tror at da man fikk på plass det nye styret, ny administrasjon og ledelse, og man fikk på plass en ny statsråd, greide man å rydde opp i dette – og ikke minst den dialogen som har vært med de ansatte, er utrolig viktig. Det er også viktig med gjensidig informasjon. Det tror jeg faktisk var nøkkelen for å få en løsning på det som var problemet i Avinor, og vi er på god vei framover. Det skal man ta med seg, og man må fortsette å arbeide for at man kan ha gode dialoger. Det er ikke bestandig slik at man er enig, men jeg tror det er viktig med gjensidig informasjon og ikke minst respekt for hverandre. Det tror jeg er alfa og omega. Så er det slik at undertegnede er en flittig bruker av både – nær sagt – storfly og småfly, på stamflyplasser og kortbanenettet, og jeg går mange ganger gjennom sikkerhetskontrollen. Jeg tror faktisk det er på tide – og jeg vet at man ønsker det – å vurdere dette med sikkerhetskontrollene, for det skaper en viss irritasjon, og det har jeg forståelse for. Det er bra at det er kontroller, men det kan gå på – nær sagt – helsa løs. Så det er viktig at man tar med seg de signalene som kommer her. Samtidig må jeg si at de ansatte gjør en god jobb, og de er pålagt den jobben, så skyld ikke på dem. Jeg synes heller ikke det er noe grunnlag for at Stortinget, som det er sagt tidligere i dag, skal gjøre vedtak om noen endring av flyplassnettet. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet er opptatt av en best mulig tilpasning av Avinors flyplasstruktur til lokale og regionale behov. Vi er opptatt av mest mulig tilpasning, og dette må vurderes kontinuerlig, som det er sagt tidligere i dag, i forbindelse med Nasjonal transportplan. Jeg synes det ikke hører hjemme noe annet sted enn det. Jeg synes det er ganske oppsiktsvekkende at Bondevik II-regjeringen, i forbindelse med behandlingen av St.meld. nr. 24 for 2003–2004, ikke foreslo å legge til rette for statlig overtakelse av de ikke-statlige flyplassene. Nei, det den borgerlige regjeringen var mest opptatt av, var bl.a. å få nedlagt Narvik Lufthavn, samtidig som en del av de andre ble vurdert nedlagt uten at man hadde noen gode løsninger på hvordan man skulle organisere dette i forhold til flyplasstruktur. Det er samtidig viktig å minne om at regjeringen Bondevik II i 2005 avslo søknad om støtte til investeringstiltak på Stord Lufthamn og driftsstøtte til flyplasser bl.a. på Notodden, i Skien og på Lista. Det kommer ikke den forrige regjeringen, Bondevik II-regjeringen, seg ifra.