Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-11-04:
Nå blir det mer glede! For Hardanger, for Hordaland og for Vestlandet er dette en gledens dag. Prosjektet vi behandler i denne innstillingen, bygging av Jondalstunnelen på fylkesvei 107 i Hordaland, vil knytte sammen et bo- og arbeidsmarked på 30 000 innbyggere gjennom modernisering av transportsystemet i regionen. En samlet komité understreker at prosjektet også inngår som et viktig ledd i arbeidet med å modernisere stamveiforbindelsen mellom Vestlandet og Østlandet, E134 over Haukeli. Innenfor samferdselsområdet tar ting ofte lang tid, altfor lang tid. Det gjelder at man ikke gir seg. Selv har jeg sammen med Fremskrittspartiet i Hordaland og mange andre ildsjeler arbeidet for og med dette prosjektet fra 1995 og snudd den politiske holdningen fra politisk avvisning til bred politisk oppslutning og enighet. Gode prosjekter har egen kraft. Derfor er dette også en ekstra gledelig dag for meg som saksordfører. Dette prosjektet har en spesiell forhistorie. Ordningen med statlige tilskudd til store fylkesveiprosjekter ble avviklet fra og med 2001 og innlemmet i inntektssystemet til fylkeskommunene. Opprinnelig fordeling av kostnader knyttet til finansiering av slike prosjekter var henholdsvis 40 pst. på fylkeskommunen og 60 pst. på staten. La oss merke oss det – 60 pst. på staten. I forbindelse med denne omleggingen var det aktuelt å gi særskilt finansiering til noen større fylkesveiprosjekter som en overgangsordning. I budsjettinnstillingene for Samferdselsdepartementet for budsjettårene 2002, 2003 og 2005 er prosjekt Jondalstunnelen omtalt som et slikt «større fylkesveiprosjekt». Vedtak om ekstra statlig bevilgning på 30 mill. kr kom i statsbudsjettet for 2005. Berørte kommuner gir tilskudd til prosjektet. Kompensasjonsmidler for økt arbeidsgiveravgift brukes som finansieringstilskudd til prosjektet. Og ikke minst bidrar Hordaland fylkeskommune selv med hele 507 mill. kr, dvs. nesten to tredjedeler – altså ikke 40 pst. som man hadde i den gamle ordningen, men nesten to tredjedeler ligger på fylkeskommunen. Komiteen er samlet i sin tilslutning til prosjektet, men har ulikt syn på finansieringen. Fremskrittspartiet viser til statusen som et «større gjenværende fylkesvegprosjekt» der fordelingen var 60 pst. på staten og 40 pst. på fylket. En slik fordeling brukt på dette prosjektet ville medført statlig finansiering med et beløp på hele 456 mill. kr i stedet for forslaget i prosjektets finansieringsplan på 52 mill. kr. Forskjellen er bemerkelsesverdig stor. Det vil etter Fremskrittspartiets mening ikke skape spesielle bevilgningsmessige konsekvenser i ettertid all den tid dette prosjektet faktisk er det eneste «gjenlevende» av dem som ble omtalt som «større fylkesveiprosjekt» knyttet til systemomleggingen i 2001. Fremskrittspartiet mener derfor at staten i alle fall bør finansiere den delen av samlet finansieringsplan som i forslaget er foreslått dekket med bompenger. Da vil den statlige andelen øke fra forslaget på 52 mill. kr og 6,8 pst. av totalen til 135 mill. kr og knappe 18 pst. av totalbeløpet, likevel vel 300 mill. kr lavere enn gammel ordning ville medført på et slikt prosjekt. Det mener vi vil være en god løsning, og det er vårt forslag. Fremskrittspartiet er for Jondalstunnelen og for utvidet statlig finansiering av prosjektet. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag, og ber om at det voteres alternativt mellom innstillingen og Fremskrittspartiets forslag.