trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
Eg må dessverre skuffa Kambe. Sjuårskrise – det er ikkje teikn til noka sjuårskrise. Det er vel slik at erfaringane tilseier at viss det ikkje er noko teikn no, blir det lenge til neste krise. Så han må ikkje ha falske forhåpningar. Så til dette å skriva seg saman. Viss ein går gjennom og ser på finansinnstillinga, er det dekning for å seia at på mange område har desse fire partia gjort det motsette, dei har skrive seg frå kvarandre. Lat meg berre nemna tre område: På skatt er det stor forskjell – Kristeleg Folkeparti vil auka, og Høyre og Framstegspartiet vil gje svære lettar, i landbruks- og distriktspolitikken – alt som har med det å gjera, og i internasjonal politikk er det store forskjellar. Korleis kan Kambe seia at dei har skrive seg saman?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Representanten Sanner åpnet sitt innlegg med å si at man må prioritere. Det er jeg enig i. Men det Høyres alternative budsjett først og fremst bærer preg av, er prioritering av skattelette. Under presentasjonen av Høyres program uttalte Bent Høie at Høyre har til hensikt å fjerne formuesskatten, man skal fjerne arveavgiften, og man skal avvikle eiendomsskatten – samtidig sa Høie at prinsippet om skatt etter evne fortsatt skal gjelde. Senest forrige uke uttalte Erna Solberg at Høyre ikke vil fjerne formuesskatten før en alternativ modell er på plass. Høyre har sittet i opposisjon i sju år. Dette er siste budsjett som legges fram i perioden, og det har vært rikelig med tid til å komme opp med en alternativ modell. Det har ikke blitt gjort. I dag leser vi at man har bedt Finansdepartementet om hjelp, uten at det ser ut til å hjelpe nevneverdig. Så mitt spørsmål er: Når har Høyre tenkt å avklare overfor norske velgere hvordan man skal sørge for at også de rikeste bidrar over skatteseddelen?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Det å fjerne skjermingsfradraget vil knapt nok ha effekt på antall nullskattytere i Norge. Fjerner man formuesskatten, vil de tusen rikeste i snitt få en skattelette på 3,7 mill. kr. Fjerner man skjermingsfradraget, betyr det en skjerpelse på 200 000 kr i snitt. Men det er bare å konstatere at etter sju år i opposisjon har ikke Høyre klart å komme opp med en modell som skal sørge for at de rikeste også bidrar. Så nevner representanten Sanner sine uttalelser til Dagens Næringsliv i dag – og de er interessante. Han sier bl.a.: «Men man foretar ikke slike systemendringer i et kontor på Stortinget. Alle slike endringer må være gjenstand for en skikkelig faglig vurdering.» Så Høyre klarer altså ikke å presentere en løsning for hvordan de rikeste skal bidra over skatteseddelen fordi det er for komplisert, men f.eks. å øke barnehageprisen for alle landets småbarnsforeldre, kan man bare gjøre – eller det å legge ned helseforetakene, som vil berøre over 100 000 ansatte, er ikke for komplisert til at det kan gjøres på et kontor på Stortinget. Kan representanten Sanner forklare meg det?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Det er få ting et lite land som Norge kan gjøre som har global betydning, og med respekt for finanskomiteens store arbeid: Det er det også få ting i finanskomiteens innstilling som har global betydning. Men jeg har lyst til å stille et spørsmål knyttet til én av de få tingene som faktisk har det. Regjeringens klima- og skogprosjekt har satt så store spor etter seg og har vist så gode resultater at det har global betydning. Ser vi på Brasil, vet vi at de utslippsreduksjonene som følger av at Brasil har redusert sin avskoging, hvert år langt overgår totalutslippene fra staten Norge. Dette er en gjennomgående suksess som også betyr at vi klarer å ta vare på det rike plante- og dyrelivet som befinner seg i regnskogen. Mitt spørsmål til Jan Tore Sanner er: Hvorfor vil Høyre kutte 750 mill. kr i verdens mest effektive klimatiltak?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Det overrasker meg at Høyre, som i sine merknader skriver at man er for resultatbasert bistand, angriper det mest konsekvent resultatbaserte prosjektet vi har. Når det står penger på gjeldsbrev, er det fordi Brasil har redusert avskogingen. Vi følger opp våre forpliktelser og betaler i form av gjeldsbrev. Så blir den konkrete utbetalingen gjort til prosjekter, som ikke primært skal føre til reduserte klimautslipp, men til utvikling – fordi en skal gjøre noe annet enn å avskoge. I mitt hode er Høyre mer opptatt av at pengene som utbetales i kompensasjon brukes raskest mulig, istedenfor å få ned utslippene raskest mulig. Konsekvensen av kuttet på 750 mill. kr er at vi kanskje ikke følger opp forpliktelsene overfor Brasil, kanskje ikke overfor Indonesia, og i hvert fall blir det mye vanskeligere å kunne inngå nye, videre avtaler for å fortsette arbeidet med verdens mest effektive klimatiltak. Hvordan skal man forsvare det?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2012-11-27:
Høyre har fokus på konkurransekraften i næringslivet, og det er viktig. Norges konkurransekraft i en tid med mye penger er krevende – det er bare forbokstaven. Mange internasjonale erfaringer viser at land og folk har forspist seg og tapt konkurransekraft når en har vært i Norges situasjon. Denne Norges største utfordring er basert på at det skal god rygg til å bære gode dager. Erfaring har vist at samfunnsholdningen i befolkningen avgjør: dra i lag – Samholds-Norge – og stimulere til å tenke langsiktig. Det er vanskelig å få oversikt over helheten i Høyres budsjett, men det vi ser, er at på avgjørende punkter er den mot denne samfunnsholdningen. Hvorfor forstår ikke Høyre at den holdning en her legger til grunn, har konsekvenser for folks oppførsel og medvirker til større kostnader, dersom ikke solidariteten sikres?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2012-11-27:
Sparing og investeringer er bra. Det er et varemerke for et sunt samfunn. Det som imidlertid er problemet for Høyre, er at en sier at en bl.a. er for skatt etter evne. En kringkaster at en er for skatt etter evne, men når en skal praktisere det, er det det motsatte. Høyre er det fremste partiet til å angripe den progressive inntektsbeskatningen – det at dess mer inntekt du har, dess større evne har du til å betale skatt. Høyre er det fremste partiet til å angripe formuesskatten, som er en av to hovedpilarer i skatt etter evne-prinsippet slik det ble innført tidlig på 1900-tallet. Forstår ikke Høyre at de signalene en sender ut bl.a. når det gjelder i formuesskatten, innebærer at en legger til rette for større urettferdighet? Urettferdighet gir krefter som krever og krever og krever, og derfor må de sterkeste gå foran. Hvorfor er ikke det Høyres syn?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2012-11-27:
Venstre sier ofte «klima», men de sier lite om årsakene og sammenhengene. Faktum er at det blir stadig mer karbondioksid i atmosfæren, og det skaper økende problemer med villere vær. Løsninga er mer satsing på grønne planter, fornybart karbon og fotosyntesen. Jeg har lest Venstres budsjett grundig. Jeg finner ord der som «bevare naturen», «ta vare på naturen», men ikke ett ord om å forvalte naturen, ikke ett ord om å bruke naturen, ikke ett ord om bruk av land og bruk av hav – landbruk, havbruk, jordbruk. Spørsmålet mitt er: Burde ikke Venstre, som bruker ordet «klima» så sterkt, gå inn for å øke arealene til havs, jord, skog, slik at en får inn mer fotosyntese/energi og mer karbon på den måten og kan leve av det i større grad?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2012-11-27:
Ja, det står mye om klima, miljø og friluftsliv, og det er vi i Senterpartiet glad for. Vi er veldig glad for det. Men det er hele forståelsen av natur og hav jeg spør om. Hvis menneskene i større grad skal leve av fornybart karbon, må disse arealene brukes, de må forvaltes. Da nytter det ikke at en bare abstrakt skal se på det, som en turist – en må gå inn og bruke. Vil Venstre gå inn for at en skal bruke disse arealene mer aktivt, på en skjønnsom måte, eller vil dere fortsette den linja at det skal vernes, altså tas ut av bruk, slik programmet gir inntrykk av?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2012-11-27:
Først vil jeg rose Røe Isaksen for ofte å tenke sjøl. Høyres ideologiske tankespire er Civita og dens leder Kristin Clemet. Kristin Clemet uttalte i E24 7. november i år at hun ønsker at Norge skal få Europas mest liberale regler for arbeidsinnvandring. Hun tok til orde for at «Norge bør vurdere den svenske modellen, hvor staten ikke kan nekte arbeidstillatelse til mennesker utenfor EØS-området som har skaffet seg jobb i Norge.» Og videre: «Dette vil gi oss den mest liberale ordningen i Europa og OECD. I fremtiden trenger vi flere folk i arbeid, og dette vil lette tilgangen på arbeidskraft, samtidig som det gir innvandrere en enkel og legal måte å komme til Norge på.» På bakgrunn av det Røe Isaksen sa, nemlig at fattigdom og utenforskap er det som er mest arvelig, er mitt spørsmål: Vil en slik politikk som Kristin Clemet her forfekter, gjøre det lettere eller vanskeligere å få bukt med det som du her har nevnt i ditt hovedinnlegg?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Når representanten Hansen snakker om Hellas og problemene der, skal man lytte, for han har sikkert fått noen gode råd av sine sosialistiske venner i det landet. Fremskrittspartiet legger fram et alternativt forslag som baserer seg på trygghet – trygghet for dem som har minst i samfunnet, frihet til å kunne velge hvilken skole man skal gå på, hvilket sykehjem man skal bruke, og handlekraft til å bygge ut dette landet, bl.a. på veisiden, noe det er et kjempestort behov for. Vi har sendt dette til Statistisk sentralbyrå. Hansen har jo kritisert bruken av oljepenger fra Fremskrittspartiet før. Statistisk sentralbyrå sier at kronekursen vil forbli uendret, at inflasjonen går ned med 1,2 pst., at arbeidsledigheten går ned, og at renten går ned. Da er mitt spørsmål, enkelt og greit: Tror Hansen og SV på Statistisk sentralbyrå?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Representanten Meltveit Kleppa fortalte at da hun var kommunalminister, var det ingen ordførere som ville ha tilbake en borgerlig kommunalminister. Det sier vel kanskje mer om ordførerne i omgangskretsen til kommunalministeren enn om hva ordførerne ønsker. Fremskrittspartiet har lagt fram sitt alternative statsbudsjett. Det går på trygghet for de svakeste, for dem som har mest behov for hjelp, for fattige, frihet til å velge hva slags sykehjemsplass du skal ha, hva slags skole du skal gå på, og handlekraft. Bygg ut dette landet, i form av veier, jernbane, osv.! Som samferdselsminister var Meltveit Kleppa til stadighet ute og kritiserte Fremskrittspartiets forslag – de var uansvarlige og ville føre til det ene og det andre. Vi har sendt dem inn til Statistisk sentralbyrå, som sier: uendret kronekurs, inflasjonen ned 1,2 pst., arbeidsledigheten ned, renten ned. Tror Meltveit Kleppa på Statistisk sentralbyrå?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Senterpartiets leder, Liv Signe Navarsete, og NHOs tidligere direktør, John G. Bernander, dundret mot formuesskatten under et besøk hos Aass Bryggeri i Drammen den 13. desember 2011. I Norges største bryggeri går over to tredjedeler av utbyttet til formuesskatt. Navarsete og Bernander mener at det haster med en utredning om denne særnorske skatten før den gjør mer skade, står det. Eieren, Terje Aass, tok ut 1,2 mill. kr i utbytte i 2011, og han måtte betale 850 000 kr i formuesskatt. Til BedreSkatt sier Navarsete at det er urettferdig å betale formuesskatt når en bedrift går med underskudd. Jeg er så enig, så enig! Så har man hatt angrep på angrep på Fremskrittspartiet og Høyre i dag, og det er blitt sagt at det blir usosialt og mer til de rike. Jeg har to spørsmål: Er Terje Aass blitt en av de rikingene som nå skal tas? Hva mener egentlig Senterpartiet om formuesskatten?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Her var det mye rart. Skattelette til dem som har mest fra før: Jeg trodde faktisk man hadde lært mer nå, etter å ha lest de alternative budsjettene, men det har tydeligvis ikke representanten Hansen gjort. Derfor vil jeg anbefale ham å gjøre det. Økning av minstefradrag, økning av bunnfradraget når det gjelder formuesskatt, skattefritak for kollektivkort, skattefritak for treningskort: Er dette ting som representanten mener er for dem som har mest fra før? Kan han dokumentere at det er dem som har mest fra før, som vil få lettelser med Fremskrittspartiet? Har han lest det alternative budsjettet til Fremskrittspartiet? Jorda blir ikke flatere selv om det gjentas påstander om det hele tiden. Jeg ber og anbefaler representanten Hansen nå å komme opp med dokumentasjon på at de skattelettelsene som Fremskrittspartiet gir i årets budsjett, er skattelettelser til dem som har mest fra før.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Dette var svært interessant. Finansministeren snakket om at man ikke skal være kreativ. Det er ingen som er så kreativ som denne regjeringen. Finansministeren sa at alle inntekter og utgifter må telles med. Finansministeren vet, når han står på talerstolen, at det ikke er tilfellet med denne regjeringen. Hvorfor teller man f.eks. ikke med milliardene til Petoro, milliardene til Statkraft og andre statsbedrifter som DNB og aksjekjøp i Aker? Dette er penger som går rett fra oljefondet over til kjøp av aksjer. Dette bør også telles med. Dette er også penger som går inn i norsk økonomi. Hvordan klarer finansministeren å forsvare at han kan være så kreativ og samtidig være så kritisk hvis det brukes en eller to milliarder av de pengene han mener skal telles med? Mener finansministeren at det er en annen virkning av disse pengene fordi de går rett fra oljefondet? Eller er det slik at finansministeren selv kan være akkurat så kreativ som han vil, men at ingen andre kan være kreative?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Dette var tydeligvis en planlagt replikk fra statsråden. La oss si at vi grunnlovsfestet at vi ikke skulle bruke mer enn et visst antall kroner fra Statens pensjonsfond. Da hadde ikke denne regjeringen klart å styre. Da hadde det vært hundrevis av milliarder som hadde gått utenfor, gjennom hvitvasking av oljepenger, rett over til statlige selskaper eller via andre måter, f.eks. Petoro, som er nevnt tidligere i dag. Det er en kreativ måte. Er statsråden enig i at det er en kreativ måte å bruke statsbudsjettet på? Eller mener han at disse pengene har en helt annen effekt på norsk økonomi enn dem som brukes over statsbudsjettet? Ta kommunene som eksempel. De har årlig lånt i snitt 20 mrd. kr i de åtte årene regjeringen har sittet ved makten. Jeg ser ingenting i statsbudsjettet om de 20 mrd. kr ekstra som kommunene hvert år har brukt i lån fra ulike banker rundt omkring. De går rett inn i norsk økonomi. Det skaper ingen uansvarlighet, ifølge finansminister Sigbjørn Johnsen. Hvor ligger kreativiteten her? Er det noe som statsråden finner på? Eller er det rett og slett akkurat det beløpet regjeringen mener er forsvarlig, som er forsvarlig og ansvarlig?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Du kan være helt sikker på at Fremskrittspartiet hvert år fremover i regjering kommer til å få gjennomslag for solide skattekutt for dem som har minst fra før. De som er i jobb, men har minst fra før, vil få solide skattekutt med Fremskrittspartiet. Vi mener at det faktisk ikke er en statlig oppgave å finansiere at folk er medlemmer av fagforeninger. En kunne tenke seg en rekke andre tiltak som man også kunne være medlemmer av, og vi mener at arbeidstakere selv bør finansiere sin deltakelse i LO og andre fagforeninger. Det er faktisk ikke skattebetalernes oppgave å spleise på andres medlemskap i ulike foreninger. Det er altså Arbeiderpartiet som ønsker å kjøpe stemmer gjennom å gi støtte til LO – det kjenner vi godt til, og de har sikkert godt gjennomslag for det. Vi klarer oss på egen politikk, og vi trenger faktisk ikke å kjøpe stemmer i LO.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg tilbakeviser Hansens påstander kategorisk. Vi har fått dette sjekket gjennom SSB, og de påstandene som kommer, er rett og slett feil. For det første tar vi ikke bort formuesskatten, vi kutter i bunnen på formuesskatten. Vi vil gjennomføre avgiftslettelser, skattelettelser – alt – for dem som har minst fra før. Hele budsjettet vårt er gjennomsyret av det, så hvordan du kommer til 12 000 kr, er for meg et mirakel. Så vil jeg minne om at det faktisk finnes nullskattytere med denne regjeringen. Nå går dere inn i det åttende året, og det finnes fremdeles nullskattytere i Norge som dere ikke gjør noe med – men dere er visst veldig opptatt av at det kanskje blir det til neste år. Det finnes altså nullskattytere i Norge i dag som lever godt under rød-grønt regime, uten å betale fem øre i skatt.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Ingen skal være i tvil om at Fremskrittspartiet har en solid næringspolitikk. Selvfølgelig har vi kuttforslag, vi òg. Det er derfor visstnok, ifølge finansministeren, ansvarlig økonomisk politikk, selv om han selv aldri kutter. Han bare øker utgiftene, og det gjør hele den rød-grønne regjeringen. Men vi har solide skattelettelser, og vi har kuttforslag, og jeg listet opp hva vi hadde kuttforslag på. Ingen skal heller være i tvil om at næringslivet er med i Fremskrittspartiets politikk. Vi prioriterer næringslivet i Fremskrittspartiets politikk. Vi prioriterer arbeidsplasser, også i distriktene. Men distriktene kommer til å slite mer, for bøndene kommer til å ha større enheter, og de kommer til å slite mer i landbruket. Det kan godt hende at det blir mer sentralisering og mer fornuftig bruk av ressursene i Norge. Vi synes faktisk det er naturlig at andre land får lov til å konkurrere på det de er konkurransedyktige på, og levere til Norge. Så får vi heller konkurrere på det vi er konkurransedyktige på, istedenfor å beskytte ting vi ikke burde levere til andre land, f.eks. innenfor landbruket. Vi kutter i det, og vi ønsker handel og å fjerne toll osv. Det vil gå ut over noen i Norge, og vi innrømmer det så gjerne. Vi synes det er en urettferdig politikk at man subsidierer visse grupper i Norge på bekostning av fattige mennesker i andre land.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Det som er god næringspolitikk og naturlig markedsøkonomi, er at folk selv betaler de utgiftene de har. Istedenfor at noen bedrifter finansierer utgiftene for andre, er det best om man finansierer sine egne utgifter selv. Jeg skjønner at senterpartister mener at de i tettbygde strøk og byer skal finansiere alt ute i grisgrendte strøk gjennom ulike ordninger, men vi mener faktisk at det ikke er riktig. Vi mener at vi skal satse på det som er konkurransedyktig og som kan levere, og så kan vi bygge arbeidsplasser for fremtiden. Å tviholde på fortiden gir ikke flere arbeidsplasser, det fører til flere subsidier og mer avhengighet av offentlige overføringer, og det tror ikke Fremskrittspartiet noe på.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
På vegne av Fremskrittspartiet ønsker jeg å fremsette forslag nr. 68. Det er omdelt på representantenes plasser.
Bent Høie (Høyre), 2012-11-27:
Jeg har et spørsmål knyttet til resultatene av at SV nå har vært i regjering i snart åtte år. Jeg er ikke i tvil om at representanten Geir-Ketil Hansen ønsker at vi skal ha et helsevesen med lik tilgang til alle, uavhengig av økonomi, men fasiten etter snart åtte år med SV i regjering er at vi aldri har hatt et helsevesen der folk i større grad har vært avhengig av tykkelsen på lommeboken. Over 300 000 har nå private helseforsikringer, og 27 pst. av dem som har forsikring i et av selskapene, har brukt forsikringen i løpet av det siste året. Vi ser at aldri før har så mange betalt selv direkte for å få nødvendig helsehjelp. Regjeringen sier selv i svar til Høyres stortingsgruppe at en i løpet av neste år vil nå rekordhøye 350 000 med private helseforsikringer. Hva sier det om det statsbudsjettet regjeringen nå har lagt fram?
Bent Høie (Høyre), 2012-11-27:
Veldig mange pasienter som blir henvist til behandling fra det offentlige helsevesenet i dag, blir også henvist til private som helseforetakene har avtale med. De får beskjed om at de må vente i én måned, to måneder, et halvt år for å få behandling, fordi det er innført kvoter på hvor mange som kan få behandling. De får samtidig beskjed om at hvis de vil betale selv, kan de komme inn i løpet av en ukes tid, fordi det er ledig kapasitet. Det er den hverdagen pasientene opplever som følge av SVs helsepolitikk. Mener Geir-Ketil Hansen at svaret for å unngå et todelt helsevesen er fortsatt å rasjonere helsetjenestene og lage kvoter for mennesker som har fått innvilget rett til behandling av det offentlige?
Bent Høie (Høyre), 2012-11-27:
Jeg ser i referatene fra SVs landsstyremøte at Audun Lysbakken har ambisjon om å gjøre SV til helsepartiet. Da regner jeg med at også Lysbakken er enig med meg i at de pasientene som i dag står nederst ved bordet, er pasienter som er rusavhengige og psykisk syke. Dette er pasienter som ikke har fått tilstrekkelig prioritet, og som i dag venter lenge på behandling. Mange opplever òg at behandlingen ikke henger sammen. Det er derfor viktig at disse pasientene prioriteres og faktisk prioriteres på bekostning av den gruppen med pasienter som alltid har hatt stor vekst, nemlig de somatisk syke. Finansieringssystemet sikrer at det hele tiden er en oppmerksomhet rundt de pasientene. Hva er da grunnen til at SV i regjering har fjernet den prioriteringsordningen som Høyre innførte, og som vi hadde for ruspasienter og psykiatriske pasienter, nemlig at veksten i hvert helseforetak – hver for seg, hvert år – skulle være høyere for rus og psykiatri enn for somatikk?
Bent Høie (Høyre), 2012-11-27:
Representanten Lysbakken var veldig høy og mørk i sitt innlegg når det gjelder sammenhengen mellom hva han lover, og hva han gjennomfører. Jeg oppfattet at her snakket Lysbakken igjen om hva SV lover. Men alle ser hva SV gjennomfører når de kommer i regjering: En fjerner prioriteringen av ruspasienter og psykiatriske pasienter. I dette statsbudsjettet fjerner SV også øremerkingen av 330 mill. kr til kommunene, som gir et tilbud til de mest utsatte pasientene. SV sitter i en regjering ledet av statsministeren. Han holdt et innlegg her i Stortinget der han i halve innlegget sitt snakket om betydningen av å skattlegge de rike, men han nevnte ikke ruspasienter, psykiatriske pasienter eller de fattige med et eneste ord. Sier ikke dette noe om at SV snakker fint om rus og psykiatri i valgprogrammer og i valgkamper, men når de sitter i regjering, sitter de stille og ser på at disse pasientene nedprioriteres når det kommer til bevilgning av penger og prioritering?
Bent Høie (Høyre), 2012-11-27:
Jeg mener at den særnorske formuesskatten, som vi kun har felles med Italia og Frankrike, er en skatt som rammer norsk eierskap. Den rammer ikke minst det lokale eierskapet. Den rammer min lokale pølsemaker i Stavanger, Idsøe, som selv om han går med underskudd, er nødt til å betale formuesskatt på lageret sitt av skinker og på oppskjæringsmaskinene og diskene i butikken. Det er helt urimelig at en familieeid bedrift skal måtte låne penger for å opprettholde arbeidsplasser og et godt tilbud til innbyggerne i Stavanger. Det som er viktig hvis vi ser framover i tid for å sikre at vi fortsatt har en høy sysselsetting i Norge, er at vi har et lokalt, nasjonalt eierskap, at vi satser på forskning og utdanning, og at vi har en infrastruktur som gjør at varene kommer fram i Europa. Det er også en vesentlig forutsetning for at flere ikke skal bli fattige i dette landet.
Bent Høie (Høyre), 2012-11-27:
Høyre og jeg mener at alle med skatteevne skal betale skatt. Nå har ikke jeg lest det innlegget du omtaler, som visstnok Julie Brodtkorb har skrevet. Men hun har sikkert videre i innlegget en veldig god begrunnelse for den innledningen du der omtaler. Det som i hvert fall er sikkert, er at formuesskatten rammer lokalt og nasjonalt eierskap. Men når Høyre vil arbeide for å trappe ned og fjerne formuesskatten, er vi også i samme programutkast veldig tydelige på at alle med skatteevne skal betale skatt. Derfor vil det være sånn at i tråd med at vi trapper ned og avvikler formuesskatten, vil vi gjøre andre endringer i skattesystemet som sikrer at Olav Thon og andre med skatteevne skal betale skatt. Jeg mener ikke at folk står med lua i hånden når de betaler skatt. Det å betale skatt er en forutsetning for det velferdssamfunnet som Høyre ønsker å ta vare på.
Bent Høie (Høyre), 2012-11-27:
Altfor mange barn i Norge vokser i dag opp i familier som opplever fattigdom – som er fattige. Det er mange årsaker til at mennesker i Norge er fattige, men en felles årsak er at de voksne i familien er langvarig eller permanent utenfor arbeidslivet. Årsakene til det er òg sammensatte, men veldig ofte er de knyttet til sykdom, rus eller psykiske problemer. Det er derfor ikke riktig når representanten Karin Andersen sier at det ikke er «spor av» påplussinger i Høyres budsjett. Tvert imot satser Høyre nettopp på de aller svakeste i samfunnet, både for å hjelpe dem til behandling sånn at de blir friske og har mulighet til å jobbe, men òg med tiltak knyttet til det å komme tilbake igjen i arbeidslivet. For det er kun én løsning som over tid vil hjelpe disse fattige barna, og det er at de vokser opp i familier der en eller to er i arbeid.
Bent Høie (Høyre), 2012-11-27:
Det Kjersti Toppe sa, var veldig interessant. Hun nevnte i spørsmålet sitt at dette er et system vi kjenner fra andre land. Hvis Kjersti Toppe kjenner dette systemet fra andre land, vil jeg gjerne få et tips, for jeg kjenner i hvert fall ikke Høyres system fra noe annet land. Det vi foreslår, er unikt for Norge. Det baserer seg på en idé som jeg vet alle partiene i Norge har felles, nemlig ideen om at en skal få tilgang på helsehjelp uavhengig av egen økonomi, og en skal ikke ha et forsikringsbasert helsevesen, men et helsevesen som finansieres over skatteseddelen. Derfor foreslår Høyre at en som pasient, når en har fått innfridd rett til behandling av det offentlige, er en prioritert pasient som skal ha mulighet til å velge mellom offentlige og private tilbud. Dette er for å unngå det som er situasjonen i dag, nemlig at mange pasienter opplever å få som svar: Du må vente et halvt år på behandling hvis du vil at det offentlige skal betale, men kan du betale selv, kan du komme i morgen. Derfor ser vi nå et helsevesen der lommeboken aldri før har betydd så mye.
Bent Høie (Høyre), 2012-11-27:
Først vil jeg gratulere helseministeren med nominasjonen til Stortinget for neste periode. Så vil jeg trekke fram at helseministeren sa i sitt innlegg at han var undrende til hva som var Høyres alternativ til de regionale helseforetakene. Vel, Arbeiderpartiet opprettet de regionale helseforetakene uten utredning. Jeg skal love at nedleggelsen skal bli bedre forberedt enn Arbeiderpartiets opprettelse av foretakene. Så til spørsmålet: I Riksrevisjonens rapport i dag kom det også fram veldig klar kritikk av regjeringens eieroppfølging knyttet til omstillingsprosessen ved Oslo universitetssykehus. Et av de forholdene som fikk sterk kritikk, var også knyttet til de bygningsmessige forholdene. I vårt alternative statsbudsjett foreslår vi at statens bidrag til investering i sykehussektoren skal økes fra 50 pst. til 70 pst. Mener helseministeren det er mulig å realisere et nytt sykehus i Oslo uten å endre dagens investeringsregime?
Bent Høie (Høyre), 2012-11-27:
Det har vært flere innlegg fra Arbeiderpartiet i dag om hjemfallsretten og betydningen av offentlig eierskap til kraftressursene. De fleste av dem bygger på feil forståelse av hva som er Høyres politikk, og selv om flere andre talere fra Høyre underveis i debatten har prøvd å opplyse representantene fra Arbeiderpartiet om dette, gjentas de feilaktige påstandene – nå sist av representanten Tor-Arne Strøm. Han kom jo også med den litt merkelige påstanden om at den rød-grønne regjeringen hadde sikret hjemfallsretten. Vel, den rød-grønne regjeringen avskaffet hjemfallsretten i 2008, med unntak av den lille prosentandelen av norsk kraft som fortsatt eies av den norske kraftkrevende industrien, om lag 5 pst. Det som også overrasket meg, var Martin Kolbergs historieløse innlegg om dette temaet. De av oss som bor i fylker der kraftkrevende industri fortsatt er høyst levende og en viktig del av lokalsamfunn, ville ikke kjent oss igjen i Kolbergs beskrivelse, der han beskrev at det historisk viktige har vært det offentlige eierskapet. Nei, det historisk viktige har vært at norsk kraftkrevende industri har hatt langsiktig tilgang på kraft, som har gitt grunnlag for videreforedling av kraften i Norge. Det er dette som står i fare hvis en ikke klarer å finne løsninger slik at f.eks. Norsk Hydro fortsatt kan ha tilgang til langsiktig kraft på Karmøy. Da vil det ikke bli noen nye investeringer i anlegget på Karmøy. Viktige norske industrier og arbeidsplasser vil gå tapt. Den type produksjon vil flytte til utlandet, der den vil bli basert på sterkt forurensende kraft. Det som er historien, er at vi gjennom historien har klart å videreforedle kraften til også å bli arbeidsplasser i Norge. De rød-grønnes politikk vil innebære at Norge blir en råvareeksportør også på dette området, uten grunnlag for lokale arbeidsplasser. Men Høyre står fast på at vi skal sikre et offentlig eierskap til kraften, men vi må også få et system som sikrer at norsk kraftkrevende industri, som skaper arbeidsplasser på bakgrunn av kraften, også har langsiktig tilgang til kraft. Det har ikke denne regjeringen funnet løsninger på, men det kommer en ny regjering til å finne løsninger på.
Arve Kambe (Høyre), 2012-11-27:
I Høyres alternative statsbudsjett foreslår vi å endre beskatningen ved salg av skogbrukseiendommer. Senterpartiet bidrar til at en hel haug med skogseiendommer rett og slett står ubrukt og ikke blir solgt videre, fordi eierne enten ikke tjener penger på dem, eller ikke får den inntekten de trenger. Skal man kjøpe en skogseiendom av en bonde for å drive skogbruk, betaler man i dag i verste fall 50 pst. skatt – takket være Senterpartiet – mens man for naboeiendommen, som det gjerne også står skog på, men som har et annet reguleringsformål, betaler vanlig skatt, 28 pst. Hva er det som gjør at Senterpartiet i forbindelse med statsbudsjettet vil prioritere å stemme mot Høyres forslag om å øke skogbrukets avvirkning og rammebetingelsene for dem som driver skogbruk? Hva er det som gjør at nettopp de som driver skogbruk, skal ha en helt annen skattesats ved salg av eiendom enn de som selger nabotomtene?
Arve Kambe (Høyre), 2012-11-27:
Jeg synes det var et ganske dårlig svar, som bærer preg av at representanten Meltveit Kleppa kanskje var statsråd litt for lenge. Spørsmålet mitt handlet aldeles ikke om saft, det handlet om salg av skogseiendommer.(Munterhet i salen) Det er noe helt annet. (Munterhet i salen) Men i og med at vi er inne på saft: Høyre har foreslått å halvere produktavgiften på saft. Det er som representanten Lundteigen sier til Sogn Avis: Saft skal ikke ha samme avgift som sukkervann og brus. Det er noe Høyre er helt enig i. Derfor følger vi dette opp i våre budsjetter. Det har ingen helseeffekt, det har kun en skatteeffekt på vegne av staten. Det går ut over store produsenter, som f.eks. Lerum i Sogndal, Hervik i Tysvær og andre store nisjeprodusenter, noe som kanskje viser at Senterpartiet har vært mer ivrig etter å frita melkeprodusentene for sukkeravgiften enn fruktprodusentene. Det er dårlig distriktspolitikk, det er dårlig helsepolitikk – og kanskje en av forklaringene på at det kryr av senterpartifolk som nå stemmer Høyre.
Arve Kambe (Høyre), 2012-11-27:
Takk for en god og velment replikk fra representanten Botten. Det er bra at det er flere aktører i flere partier som er genuint interesserte i den maritime næringen. Det er heldigvis også Høyre. Regjeringen har nå – det er vel fjerde eller femte året på rad – kuttet i den nettolønnsordningen som representanten Botten skryter av. Høyre har noen hundre millioner kroner mindre i sitt budsjett til nettolønnsordningen. I vårt stortingsprogram for neste periode er forslaget fra programkomiteen at Høyre ønsker en konkurransedyktig nettolønnsordning for framtiden. Den kommer vi til å se på. Høyre står også bak rederiskatten, som er en ordning som regjeringen dessverre utfordret og tapte i Høyesterett. Det påførte mange rederier betydelige kostnader og førte til svekket tillit til den rød-grønne regjeringen. I tillegg vet vi at rederiene – mange av dem er familieeide – vil få en betydelig tilførsel av egenkapital og muligheter for videre vekst dersom Høyre kommer i regjering med en bedre næringspolitikk, som går på det generelle, i tillegg til det maritime.
Arve Kambe (Høyre), 2012-11-27:
Representanten Kambe har veldig lyst til å samarbeide med Kristelig Folkeparti. Det er faktisk et parti som bidrar til å få fram det beste i Høyre, som tidligere statsminister Jan P. Syse har sagt. Det er jeg faktisk enig i etter lang erfaring i å samarbeide med Kristelig Folkeparti. Jeg er heller ikke i den situasjon at jeg fra Stortingets talerstol på vegne av et parti – hvilket som helst parti – kan gi en garanti. Jeg er heller ikke sikker på prosentmålet, andre regjeringer har ikke fått det helt til. Da er det prosentsatsen som er avgjørende, ikke hva man bruker pengene på. Hvis man ser på hvordan regjeringen nå har brukt penger når det gjelder skogsatsing, ser man at det har vært veldig bra. Noen av de pengene bruker jo ikke regjeringen i det hele tatt, de står på sperret konto i Norges Bank. Nå er klokken gått fullstendig i surr, president, jeg så det først nå, nå har jeg fått ett minutt til.
Arve Kambe (Høyre), 2012-11-27:
Vil du ha litt saft?
Arve Kambe (Høyre), 2012-11-27:
Vel, jeg tar det første først. Når det gjelder internasjonal politikk, er alle de fire partiene i hvert fall enige om EØS. Det skjønner jeg at det har den rød-grønne regjeringen store problemer med, noe som er ganske alvorlig for Norge. Det er til og med et stort spørsmål for regjeringens hofforgan LO, som kanskje kommer til å snu når det gjelder EØS-avtalen. Det er uenighet i regjeringen om NATO. Til og med grunnleggende ting har ikke de rød-grønne partiene klart å få til, selv etter syv års arrangert ekteskap. Når det gjelder internasjonal politikk, tror jeg vi skal klare å få til det i en borgerlig regjering. Vi har vist det før, både Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Vi har vært i mindretallsregjeringer og fått flertall sammen med Fremskrittspartiet før. Jeg gleder meg faktisk over at den utviklingen som har vært her i Stortinget mellom Høyre, Kristelig Folkeparti, Venstre og Fremskrittspartiet, stadig blir bedre. Til tross for at de rød-grønne mener at de har et lykkelig ekteskap, har vi faktisk en herlig forlovelse i mellomtiden.(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Arve Kambe (Høyre), 2012-11-27:
Jeg er veldig fornøyd med at representanten Botten også finner tid til å reise rundt i Rogaland. Hun påstår at det ikke er noe rop etter Høyre der – vel, det er nok det. Hun bør kanskje begynne å lytte til dem hun er på besøk hos, og huske på at når man er representant for et regjeringsparti, er rogalendinger og vestlendinger pragmatiske mennesker – man forholder seg alltid til dem som har makt, og håper at det snart går over. Det er ingen tvil om hva Høyres politikk for den maritime næringen er: Vi har et representantforslag om en styrket maritim utdanning, som Arbeiderpartiet dessverre ser ut til å avvise nok en gang, vi har en politikk når det gjelder formuesskatt, arveavgift og avskrivningsregler, vi har ellers støttet regjeringen mye når det gjelder nærskipsfarten – der er det mange ting som gjenstår. Mye av det som står i Stø kurs, er det enstemmighet om. Det som nå gjenstår for Høyre, er å se hvordan man fram mot stortingsprogramarbeidet i mai 2013 skal fylle en konkurransedyktig nettolønnsordning med innhold.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Jeg skal ikke snakke verken om saft eller om skog, men om skole. For å skape verdens beste skole holder det ikke bare å bruke mye penger, man må også bruke dem riktig. Regjeringen har de siste årene gjennomgående prioritert feil ved å bruke milliarder på flere undervisningstimer for de aller minste, for å innføre heldagsskolen. Kristelig Folkeparti mener at skolens viktigste ressurs er læreren. Derfor mener vi at vi bør bruke de store pengene på lærerne. Økt lærertetthet, mer ambisiøs satsing på etter- og videreutdanning, igangsetting av obligatorisk mentorordning og en bedre og mer praksisrettet ungdomsskole er noe av det som vi i stedet bruker pengene på. Mitt spørsmål til Senterpartiet, som en god sentrumskamerat, er: Hva er årsaken til at Senterpartiet mener at det er viktig å bruke 1,7 mrd. kr på heldagsskole, istedenfor å bruke pengene på f.eks. flere lærere?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Innledningen til statsrådens innlegg viste vel at det er litt vanskelig enten man er i posisjon eller opposisjon innimellom. Men jeg har også gått litt tilbake for å se litt på valgløftene. Kristin Halvorsen lovet ved forrige valg at det skulle komme en time gratis SFO. Det endte opp med en leksehjelpstime for de minste. Det hadde kanskje vært mer realt å si at det var det det man ville ha, for det var mange foreldre som etterlyste denne gratis timen ved SFO. Men la det være. Det jeg har lyst til å ta opp i denne replikken, er at det er stor frustrasjon knyttet til hvordan denne leksehjelpsordningen faktisk fungerer. Utfordringer med skyss, med personell, gjør at det er blitt veldig mange rare løsninger, og nå melder lærere over hele landet at det ikke er dem som trenger det mest, som får dette tilbudet. Er det sånn at statsråden vil revurdere leksehjelpen og utformingen sånn at en kan nå dem som trenger det mest, eller betyr heldagsskoleprosjektet mest?
Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Man kan ikke få alt man ønsker seg, men man kan velge det som er viktigst. Tidligere har Kristelig Folkeparti sagt at kampen for en mer rettferdig verden er den viktigste saken for partiet, selv om det var lite om det i innlegget nå. Men det man har sagt tidligere, er glimrende. Man kan begynne å lure når man ser at Kristelig Folkeparti åpner for samarbeid med høyresiden. For mens vi deler ambisjonene og gir mer til vaksine, bistand og utvikling, ønsker Høyre og Fremskrittspartiet å kutte. Man får vanligvis til mer i et samarbeid med dem som er enige om det viktigste, enn i et samarbeid med dem som ikke er enige om det viktigste. Derfor mener jeg det er legitimt å spørre: Når alt kommer til alt, er ikke kampen for en mer rettferdig verden det viktigste for Kristelig Folkeparti likevel?
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Det er sånn at Kristeleg Folkeparti har forlova seg med Høgre og Framstegspartiet. Men det alternative budsjettet til Kristeleg Folkeparti syner faktisk at det er veldig stor avstand mellom partia på borgarleg side. Eg vil seia at landbrukspolitikken er eit godt eksempel. Her i vår kunna me høyra – ute på plassen her – Kristeleg Folkeparti overby at dei skal tetta inntektsgapet mellom bønder og andre, og her om dagen gav dei tilmed ut ein landbruksgaranti. Da vert eg litt forundra – når dei vil regjera med to parti, der Framstegspartiet ønskjer å kutta med over 5 mrd. kr og Høgre 1,5 mrd. kr til landbruket. Ifølgje Bondelaget vil ein gjennomsnittleg kornbonde på Austlandet få redusert inntekta si med 275 000 kr med Høgre sitt alternativ. Og med Framstegspartiet sitt må dei kanskje betala for å vera bønder. Korleis kan Kristeleg Folkeparti garantera for landbruket, og korleis ser dei for seg at dei skal nå målet om å tetta inntektsgap, når me tar høgde for dei kutta som deira aktuelle samarbeidspartnarar legg opp til?
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
I sine alternative budsjett går både Høgre, Framstegspartiet og Venstre til ulike angrep på sjukelønsordninga og dagpengane. Framstegspartiet kuttar sjukelønsordninga med 1,6 mrd. og dagpengane med 500 mill. kr. Venstre vil innføra to nye ventedagar på dagpengeordninga og spara 700 mill. kr ved å kutta sjukelønsperioden med ein månad. I tillegg kuttar Høgre og Venstre 525 mill. kr på sjukelønsordninga med å innføra normerte sjukemeldingsperiodar – pengar dei vil bruka for å finansiera skattekutt for dei rikaste. Kva slags endringar vil veljarane kunne forventa i sjukeløns- og dagpengeordninga dersom me etter valet skulle få ei regjering der Høgre, Framstegspartiet og Venstre var med?
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-11-27:
Det er jo alltid sånn at i ord og vendingar frå talarstolen er det mykje som kan høyrast fint ut. Og det er mange idear og tankar ein kan dele. Men så er det sånn at når ein ser på kva dei enkelte parti faktisk gjer og faktisk foreslår, så finn ein at det er ikkje alltid ei samenhengande line. Eg har eitt konkret spørsmål, og det dreier seg om at vi i dag har ei ordning, som vi har innført, som sikrar ungdomsskuleelevar gratis frukt og grønt i skulen. Det betyr veldig mykje for mange unge. Samanlikna med abonnementsordningar som vi har i andre skular, ser vi at det fungerer sosialt utjamnande. Alle nyttar seg av dei, men der det er eigenbetaling, er det ofte dei ressurssterke familiane som nyttar dei. Denne gratisordninga vil altså Kristeleg Folkeparti fjerne. Eg har innbilt meg at Kristeleg Folkeparti var for sosial utjamning og nettopp ynskte å fokusere på folkehelse i skulen. Spørsmålet er ganske enkelt: Kvifor?
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-11-27:
Eg har jo lært meg til at om ein les berre overskriftene på Framstegspartiet sine plakatar, så står jo Framstegspartiet fram som eit veldig jovialt parti der dei fleste kjem ut i stort pluss uansett kva situasjon dei er i. Det betyr at ein må dykke litt djupare ned i dokumenta dersom ein skal få eit riktig inntrykk av kva Framstegspartiet står for, og dersom ein skal sjå dei politiske forskjellane mellom partia. Det som ikkje står på nokon plakat, er korleis Framstegspartiet finansierer desse skattelettane og kva dei foreslår av kutt i dette budsjettet. Eit av dei områda dei kuttar på, er utjamningsordninga for nettleige. Det har vi stilt spørsmål om frå Senterpartiet si side før i denne debatten, utan å få eit skikkeleg svar. Men ein kuttar altså i ei ordning som vil føre til større utgifter for folk og næringsliv rundt om i norske distrikt på nettleiga. Spørsmålet til Tybring-Gjedde er: Er dette etter Framstegspartiet sitt syn god næringspolitikk?
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-11-27:
Ja, dette er interessant, for spørsmålet handlar ikkje om norsk landbruk. Det handlar rett og slett om det som Framstegspartiet har varsla tydeleg at dei skal foreslå, nemleg eit kutt i utjamningsordninga for nettleige, noko som vil bety at mange bedrifter rundt om i norske distrikt, og mange privatpersonar òg, for all del, får auka utgifter i sitt forsøk på å produsere verdiar som vi er opptekne av skal skapast og fordelast. Så spørsmålet må eg nesten få gjenta: Er det god næringspolitikk, sett med Framstegspartiet sine auge, å auke utgiftene for ei rekke bedrifter rundt om i landet vårt?
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-11-27:
Eit av særtrekka ved denne debatten, er at vi har høyrt frå fleire av talarane på opposisjonssida – og særleg frå Høgre – at dei fire opposisjonspartia er einige om så mangt. Ein er einig om meir enn dei raud-grøne var einige om, og så legg ein fram statistikk på kor mange forslag og saker ein er samde om i Stortinget. Viss vi går bak desse tala, kva er det denne semja handlar om? Ja, i min komité, i energi- og miljøkomiteen, handlar det t.d. om at opposisjonen er einig om og ber regjeringa kome med ein heilskapleg plan for norsk vasskraftproduksjon, ein er einig om å kome med ein heilskapleg plan for norsk vindkraftproduksjon, og ein er einig om at ein må leggje fram ei melding om avfallspolitikken. Alle desse tinga er vel og bra, men det er fyrst når ein kjem bak denne semja, at ein ser kva opposisjonspartia har å stri med. Det er ikkje nokon stor kunst å bli einige om å be regjeringa leggje fram utgreiingar og meldingar på ulike område. Utfordringane kjem når ein skal sjå på dei politiske standpunkta bak desse. Ta t.d. vassdragspolitikken, det er ikkje noko problem for opposisjonen å vere einig om at det må kome eit papir frå regjeringa som seier noko om norsk vasskraftpolitikk. Men når ein spør dei om kva dei meiner om t.d. fellesskapet sin eigarskap og kontroll over vasskraftressursane, sprikjer opposisjonen tydeleg på det punktet. Ser ein på klima og klimameldinga, som det var eit veldig utolmod overfor opposisjonspartia om at måtte kome, og kome så fort som mogleg, ja, så gjekk det greitt så lenge ein kunne be om at ho måtte kome. Men då ho kom, var det store spenningar og usemje mellom opposisjonspartia om kva som burde vere innhaldet i klimapolitikken. Framstegspartiet skreiv ikkje eingong under på problembeskriving: menneskeskapte klimaendringar. Enorm forskjell: Vi ser det på område etter område – når ein går inn i innhaldet i landbrukspolitikken, innhaldet i næringspolitikken, innhaldet i bistandspolitikken og innvandringspolitikken og anna, sprikjer opposisjonen veldig. Eg håpar at det året vi no går inn i – valåret – nettopp vil få fram politiske skilnader, fordi då får ein ein reell debatt om politiske saker, om vegval. Eg ynskjer inderlig velkomen ein opposisjon som er tydeleg på kva politikkendring dei står felles om – kva vil ei eventuell ny regjering, der dei partia inngår, stå for? Det hadde vore spennande og interessant å få fram.
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-11-27:
Når det gjeld siste talar og fellesskapen sin kontroll med vasskraftressursane, så kan ein jo velje å høyre på kva som blir sagt her no, eller ein kan velje å sjå på kva som blei gjort sist ein drøfta saka i Stortinget. Og eg må vel innrømme at eg har valt å sjå litt på kva forslag og stemmegjeving Høgre og Framstegspartiet hadde i salen den gongen, og det låg til grunn for mitt innlegg. Det er representanten Grimstad som gjer at eg tek ordet igjen, for eg ønskjer ikkje å bli misforstått: Eg sa aldri at det er eit mål at opposisjonspartia skal vere klin like. Eg peika på at fleire representantar frå opposisjonen har gått på talarstolen i dag og prøvd å gjeve det inntrykket. Ein er einig om så utruleg mykje, men når ein ser bak tala, så er det typisk at det ein er einig om, er å be regjeringa om nye meldingar på ulike område i politikken – ikkje fremme ein alternativ politikk, men be regjeringa leggje fram meldingar, enten dei handlar om ein nasjonal plan for vasskraft, vindkraft, avfall og liknande. Men når ein skal inn i essensen i sakene, då kjem det fram at dette skrytet om å vere så like, ikkje når fram. Altså: Båten ber ikkje. Det er for stort sprik mellom det opposisjonspartia meiner på viktige område. Representanten Grimstad kom med to gode eksempel på det – rovdyrforliket og motorferdsel i utmark. Her er jo ulikskapane større blant opposisjonspartia enn blant posisjonspartia. Så dette er to flotte eksempel på nettopp det. Eg seier som sagt ikkje at opposisjonspartia treng å vere klin like, men eg seier at den dagen ein skal inn i ei regjering, må ein komme til denne salen med felles forslag. Då må ein ha snakka seg i hop, og då vil min vågale påstand vere at det er ein fordel å ikkje utgjere ytterpunkt på dei polititiske saksfelta ein skal fremme felles forslag om i Stortinget.
Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Venstre løfter miljøprofilen i sitt budsjettforslag. Kraftkrevende industri i Norge er en viktig brikke i miljøpolitikken både nasjonalt og globalt. Vår regjering har nå laget et helt nytt og moderne industrikraftregime bestående bl.a. av grønne sertifikater, som vil gi mer kraft og billigere strøm. De har fritak for elavgiften, og den siste brikken som nå falt på plass, er CO2-kompensasjon i kraftprisen. Hva den betyr, er selvfølgelig litt avhengig av kvotemarkedet. I sum betyr disse elementene enormt mye for kraftprisen, spesielt til en industri som ligger på Vestlandet. Husk at denne industrien på grunn av vannkraften er verdens reneste. Venstre foreslår i sitt budsjett å avvikle de fleste fritak fra CO2-avgift. Har Tenden fritatt den kraftforedlende industrien i dette forslaget, eller skal denne industrien flytte til land(presidenten klubber) der kullkraft og andre forurensende …(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)