Erna Solberg (Høyre), 2019-06-21:
Jeg kan i grunnen ikke dy meg: Det er kanskje sånn at vi alle må lære oss at verden forandrer seg. For Rødt må det være vanskelig å bruke en analogi om cockpiter etter det første året hvor pilotene har i vært streik, har meldt seg inn i LO og har gått i 1. mai-tog. Analogien når det gjelder hvem som styrer, bør kanskje være litt annerledes. Det går faktisk godt i norsk økonomi. Veksten er høy, og stadig flere kommer i jobb. Den registrerte arbeidsledigheten har ikke vært lavere på ti år. Det er stor investeringsvilje, både i fastlandsbedriftene og på norsk sokkel. Økonomien er blitt mindre sårbar overfor svingninger i oljeprisen. Oljenæringen har vært gjennom en omfattende effektivisering, og nye prosjekter er lønnsomme selv med en oljepris som er betydelig lavere enn dagens nivå. Internasjonalt avtok veksten i løpet av fjoråret, særlig i Europa. Usikkerheten er fortsatt stor, bl.a. knyttet til handelskonflikter mellom USA og andre land, mulig lavere vekst i Kina og den uavklarte situasjonen rundt Storbritannias uttreden av EU. Hovedbildet er likevel at veksten globalt ventes å ta seg forsiktig opp fremover. Norske bedrifter har bedre konkurranseevne enn før oljeprisfallet. Det legger til rette for økt aktivitet i norsk næringsliv fremover. Og vi ser tendenser til en økende industrialisering igjen med hjemflytting og nyetableringer. Selv om renten er på vei opp, er økt reallønnsvekst og et positivt syn på fremtiden ventet å gi videre oppgang i det private forbruket. Samtidig er nedgangen i boliginvesteringene ventet å stoppe opp. Kort oppsummert er utsiktene for norsk økonomi gode. Den gode utviklingen gjenspeiler seg i arbeidsmarkedet. Det siste året har vi sett nedgang i ledigheten i de fleste fylkene, og reduksjonen har vært størst på Sør- og Vestlandet. Sysselsettingen øker sterkere enn på lenge. Bare de siste tre årene er det blitt 109 000 flere sysselsatte. Andelen som er i jobb, øker etter flere år med nedgang. Ekstra gledelig er det å se at sysselsettingen først og fremst kommer i privat sektor. Hele fire av fem nye sysselsatte har det siste året kommet der. Dette er gledelig, for det styrker bærekraften i vårt velferdssamfunn. Og det viser at regjeringens politikk for vekst og omstilling virker. Vi har lagt til rette for den gode utviklingen i næringslivet ved å holde igjen på offentlig pengebruk når aktiviteten i økonomien har tatt seg opp. På den måten har vi unngått unødvendig press på rente og kronekurs. Samlet sett har finanspolitikken virket om lag nøytralt på aktiviteten i økonomien de siste årene. Det har gitt rom for vekst og sysselsetting i privat sektor. Bruken av oljeinntekter i budsjettet for 2019 svarer til 2,9 pst. av Statens pensjonsfond utland. Det er en ansvarlig oljepengebruk. I alle våre budsjetter har vi holdt pengebruken på eller under denne langsiktige rettesnoren på 3 pst. Selv om revidert nasjonalbudsjett i hovedsak er en oppdatering av budsjettet på grunn av ny informasjon, har vi funnet det riktig å øke utgiftene på noen områder. Blant annet krever forliset av KNM «Helge Ingstad» økte bevilgninger til Forsvaret. Vi har også økt bevilgningene til politiet og til PST, både til å forebygge og til å etterforske kriminalitet. Og vi har økt satsingen på klimatiltak, bl.a. gjennom økte midler til klimavennlige investeringer gjennom Nysnø. Med revidert budsjett for 2019 legger vi til rette for at den gode utviklingen i norsk økonomi kan fortsette. En ansvarlig oljepengebruk støtter opp under konkurransekraft og nødvendige omstillinger som vi ser og trenger i norsk økonomi. Samtidig bruker vi pengene på en måte som styrker vekstevnen i økonomien. Det legger til rette for et bærekraftig velferdssamfunn på lang sikt. I budsjettet for 2019 har regjeringen fortsatt satsingen på samferdsel, forskning og utdanning. Det er satsinger som støtter opp under nyskaping og produktivitet, og som vil gi oss flere ben å stå på i fremtiden. Endringene i skattesystemet som vi har gjennomført over år, fremmer vekst og omstilling og innebærer at folk kan beholde mer av sin inntekt. Fremover vil vi stå overfor utfordringer i finanspolitikken. Oljeinntektene vil etter hvert gå ned, og vi får en eldre befolkning, noe som gir høyere utgifter til både pensjoner og helse. De som er i jobb, skal forsørge flere. Regjeringens svar på dette er å føre en politikk som legger til rette for at flere kommer i jobb, og å bruke pengene i offentlig sektor smartere, slik at vi får mer ut av hver krone vi bruker. Vi gjennomfører også en omfattende digitalisering av offentlig sektor. Vi må gripe de mulighetene som ligger i teknologien, til å gi innbyggerne bedre tjenester, men også til en mer effektiv administrasjon og frigjøre ressurser til de viktigste oppgavene fremover – sørge for at vi kan bygge ut god omsorg for et økende antall eldre, og sørge for at vi kan gi gode tilbud i helsesektoren. Å ruste Norge for fremtiden innebærer også en sterkere satsing på klima- og miljøområdet. Regjeringens ambisiøse klimapolitikk virker. Siden 2015 er klimagassutslippene redusert med i underkant av 3 pst., selv om det var en økning på 0,4 pst. i fjor. Klarest ser vi disse endringene i transportsektoren. Vi opprettholder elbilfordelene og har rekord i andel nye elbiler. Det er 80 nullutslipps- og lavutslippsferjer på vei inn i norske fjorder og bukter de nærmeste årene. Andelen som reiser kollektivt, øker. I går fremla regjeringen handlingsplan for grønn skipsfart med ambisjonen om å halvere utslippene fra innenlands skipsfart frem til 2030. Denne uken vedtok Stortinget felles oppfyllelse med EU av utslippsmålet for 2030. Avtalen med EU vil gi gode og forutsigbare rammer for norsk klimapolitikk – for kravene til å nå målene, men også for næringslivet om rammene fremover. I dag ser vi at den satsingen regjeringen har hatt på biodiesel, øker antallet leverandører. Når vi nå inngår avtale om å kjøpe biodiesel for å gå over til at flytrafikken skal bruke mer av det fremover, sikrer vi nye leverandører av nettopp biodiesel i Norge. Som alltid er det usikkerhet knyttet til utviklingen fremover. Gjelden i norske husholdninger vokser fortsatt raskere enn inntektene, men veksten i gjelden har avtatt noe siden sommeren 2017. Selv om utlånsrentene er lave, er husholdningenes samlede utgifter til å betjene gjeld på et historisk høyt nivå og rundt nivåene fra bankkrisen på slutten av 1980-tallet og finanskrisen i 2008. Husholdningenes gjeldsbelastning er fortsatt en kilde til sårbarhet i vårt samfunn. Med høy gjeld vil mange måtte stramme inn forbruket ved høyere rente, eller dersom boligprisene skulle falle markert. Også en eventuell svakere vekst ute, f.eks. som følge av en videre oppbygging av handelsrestriksjoner, vil kunne bidra negativt til oppgangen i norsk økonomi. Men det er også sånn at veksten her hjemme kan bli sterkere enn ventet dersom f.eks. oljeprisen fortsatt skulle bli høyere, eller dersom bedringen i konkurranseevnen trekker opp eksport og investeringer mer enn det vi nå forventer. Derfor er det fortsatt viktig at vi jobber for og bidrar til at vi har et konkurransedyktig næringsliv, skaper flere jobber og sørger for at velferden på lang sikt blir bedre sikret. Vi skal glede oss over den gode utviklingen i norsk økonomi. Flere kommer i jobb og veksten i økonomien ser ut til å holde seg høy. Selvfølgelig skal vi også ta høyde for de eventuelle utfordringene som kan komme utenfra. Budsjettet for 2019 er godt tilpasset situasjonen vi er i, og legger til rette for at den gode utviklingen i næringslivet kan fortsette. En økonomi som vokser, legger også grunnlaget for bærekraften vi trenger i statsfinansene, og for at vi kan opprettholde og videreutvikle vårt velferdssamfunn. Regjeringen har staket ut en kurs som svarer på utfordringene for norsk økonomi på kort og lang sikt. I revidert budsjett holder vi fast ved denne kursen som bidrar til å gjøre oss mer konkurransedyktig, ved å investere i rammebetingelser for bedrifter, for næringsliv, i samferdsel og i utdanning som også gjør at konkurransekraften vår blir bedre på lang sikt.