Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2010-11-25:
I land etter land i Europa gjennomfører regjeringer og nasjonalforsamlinger dramatiske kutt i sine budsjetter. Vi har dette året sett i europeiske hovedsteder massedemonstrasjoner i gatene, og den krisen som rammer våre europeiske venner, rammer selvfølgelig dem som har minst, mest. For eksempel i Spania går halve ungdomskull fra skolebenk til ledighetskø. Euroen og EU, som er vår viktigste handelspartner, er i dyp krise, og det går ikke en uke uten at vi hører om nye krisemøter. For et halvt år siden var det Hellas, nå er det Irland som dominerer overskriftene – et land som står oss nært, og som har gått fra opptur til nedtur på kort tid. Norge er et annerledesland i Europa. Vi har gjennom de siste års kriser klart det viktigste, å holde folk i arbeid og å bruke landets ressurser. Dette er ingen selvfølge, og det krever noe av oss som styrer, at vi styrer slik i dag at vi sikrer folk arbeid nå, og at vi sikrer en stabil utvikling av landet over tid. For en uke siden sa EUs nye president at EU og euroen står overfor en krise på liv og død. I går holdt Tysklands finansminister en tale i det tyske parlamentet hvor han sa at euroen er i fare. Jeg håper at EU-landene lykkes med å rette skuta, for det rammer vanlige folk så hardt hvis de ikke klarer det. Men det er avgjørende for at Norge kan føre en egen pengepolitikk at vi har en egen valuta. Den handlefriheten vi har, er den beste løsningen for landet vårt. Det forundrer meg at Høyre ikke ser dette, og at de senest i forrige uke gjorde seg til talsmenn for å innføre euroen i Norge. Senterpartiet har over tid prioritert å bygge landet og å gjøre avstandene i Norge mindre gjennom en målrettet satsing på samferdsel. Selv om vi satser sterkt i dette budsjettet både på vei og bane, skal vi trappe videre opp, for det er store oppgaver som gjenstår. Vi skal ta ut potensialet for verdiskapning landet rundt, og da er koblingen mellom næring og samferdsel svært viktig. Gode transportløsninger er avgjørende for å skape nye arbeidsplasser og for at folk skal kunne få bo der de vil. Vi lovte et taktskifte i samferdselspolitikken, og det er vi i gang med. Vi ruster opp infrastrukturen, det gjør hverdagen enklere for folk, og det styrker næringslivets konkurransekraft. Den mest tydelige forskjellen mellom oss rød-grønne og de mørkeblå i næringspolitikken er at Høyres alternative budsjett går inn for å kutte i landbruksstøtten med 1,7 mrd. kr og Fremskrittspartiet med 6,4 mrd. kr. I tillegg vil de endre importvernet. En sånn politikk ville rasert norsk landbruk, og det er skremmende å se for seg en regjering der Høyre og Fremskrittspartiet skal regjere sammen. Det vil bety kroken på døra for store deler av landbruket, og en enorm nedbygging av norsk næringsmiddelindustri. Et annet område der regjeringen har ført en markert annen politikk enn det Høyre gjorde da de hadde makt, er når det gjelder kommunene. Regjeringen har styrket kommuneøkonomien kraftig siden vi overtok i 2005. Selv om vi har økt kommunenes budsjetter med over 40 mrd. kr, er det fortsatt trangt i mange kommuner, og hvorfor er det det? Jo, fordi pengene har blitt brukt. Fra 2005 til 2009 har det blitt 16 400 flere årsverk i pleie og omsorg. Det er elleve nyansettelser hver dag. Det har blitt over 10 000 flere årsverk i barnehagene, og antallet årsverk i grunnskolen har økt med nesten 10 pst. Pengene har altså gått til å sette folk i arbeid og til å styrke den lokale velferden. I tillegg til nyansettelser har det skjedd store investeringer, ikke minst i barnehagesektoren, hvor det har blitt gjennomført en revolusjon som gjør at vi i dag – vi som er småbarnsforeldre – har trygghet for at vi har barnehageplass for våre barn når vi ønsker det. Politikken har altså virket. Men vi skal bygge videre ut, og det viser budsjettet, og det viser vi i nysalderingen med å øke kommuneøkonomien der med 1 mrd. kr og i budsjettet med å øke inntektene med ytterligere 5,7 mrd. kr. Med en rød-grønn politikk vil vi fortsatt satse på bedre velferd, skole og omsorg der folk bor, for det er viktigere enn skattelette. Vi fører en samferdselspolitikk, en næringspolitikk og en kommuneøkonomipolitikk som skal legge grunnlaget for utvikling i hele landet, som skal utjevne forskjeller, ikke forsterke dem. Det er den største forskjellen på denne regjeringen og andre regjeringer. Vi ønsker et samfunn der forskjellene blir mindre, ikke større.