Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2002-12-02:
Jens Stoltenberg beskrev tidligere i dag ganske presist de problemene store inntekter fra utvinning av naturressurser kan føre med seg. I Norge har oljeinntektene ført til at lønnsveksten de siste seks–sju år har vært 2 pst. høyere enn hos våre handelspartnere. Det offentliges behov for arbeidskraft har presset lønningene opp. Frem til sommeren 2000 ble denne lønnsdrevne svekkelsen av konkurranseevnen skjult av fallende kronekurs. Siden den gang har kronekursen steget, og kronekursen er nå høyere enn noen gang siden 1986. Kombinasjonen av høy kronekurs og etterspørselssvikt i mange eksportmarkeder skaper problemer for konkurranseutsatt næringsliv. Regjeringen har fått tilslutning til den best tilgjengelige medisin: et stramt statsbudsjett, som begrenser etterspørselen i økonomien og legger grunnlaget for lavere rente og svakere kronekurs. Takket være vår høye levestandard er og forblir Norge et høykostland. Samtidig utfordres vi mer og mer på en global arena. Den kunnskapen vi er alene om i dag, har andre i morgen. Utviklingen går stadig raskere, og med lavere kostnader kan andre overta de oppgavene vi utfører i dag. Høy innovasjonstakt er derfor viktig, ikke bare for å øke verdiskapingen og velstanden, men også for å opprettholde den. Utviklingen stiller store krav til omstilling, men byr også på store muligheter for land som greier å utvikle klima for nyskaping og entreprenørskap. Skal vi lykkes i fremtiden, må vi utvikle og omsette vårt høye kompetansenivå i smarte høyteknologiske produkter og kunnskapsbasert tjenesteyting. Vi må skape et innovativt Norge, der ideer blir prøvd ut, der gründere får utfolde seg og finne nye løsninger. Ideene og ildsjelene må rett og slett få større spillerom. Innenfor et stramt budsjett satser Regjeringen derfor tungt på utdanning og forskning. Det bevilges mer midler til høyere utdanning og mer til grunnforskning. I tillegg til å utvide skattefradraget for bedriftenes utgifter til forskning og utvikling til nå å gjelde alle bedrifter foreslår vi å styrke Forskningsfondet med 3 milliarder kr og øke bevilgningene til næringsrettet forskning med 15 pst. Fjerning av investeringsavgiften og dobbeltbeskatningen på utbytte øker tilgangen på kapital til nye prosjekter. Høyere avskrivningssatser på maskiner gjør det lettere for bedriftene å gjennomføre automatiseringsprosesser og foreta investeringer i ny teknologi. Innføring av skattefradrag for bedriftenes utgifter til forskning og utvikling stimulerer til forskning og forbedrer rammebetingelsene for kunnskapsbaserte bedrifter. Dette er viktige bidrag for å styrke omstillingsevnen i næringslivet og gjøre Norge til et attraktivt investeringsområde. Jeg har merket meg at Arbeiderpartiet går motsatt vei og foreslår å gjeninnføre dobbel skatt på utbytte, foreslår å øke formuesskatten, skjerpe opsjonsbeskatningen og stramme inn i delingsmodellen. Skatteøkningene i forhold til Regjeringens budsjettforslag viser at partiet ikke mener alvor med sin stadig uttalte bekymring for utviklingen i næringslivet og i industrien. Det mest alvorlige er Arbeiderpartiets gjenkjennelige offensiv mot norsk privat eierskap, og at skatteøkningene reduserer investeringsevnen og hindrer nyskaping og nødvendig omstilling i næringslivet. Dette gjør norske industriarbeidsplasser enda mer sårbare for høy kronekurs og høye lønnskostnader enn de ellers ville ha vært. En politikk som så direkte rammer kapitaltilgangen og investeringene i næringslivet, representerer i virkeligheten et langsiktig avviklingsalternativ for konkurranseutsatt næringsliv. Det har vært en erklært politikk fra Arbeiderpartiet å redusere næringslivets evne til å bygge opp egenkapital. Resultatet kan vi se. Utgangspunktet for å opprettholde og øke verdiskapingen og velstanden er godt. Vi har nyskapende og konkurransedyktige bedrifter og næringsmiljøer. Vi har rike naturressurser, nærhet til viktige markeder og erfaring med å konkurrere i et internasjonalt marked. Vi har et høyt utdanningsnivå, og vi har gode forskningsmiljøer. Statsbudsjettet legger etter mitt skjønn et godt grunnlag for å utnytte disse fortrinnene som vi har. På område etter område gjennomfører Regjeringen en næringspolitikk som styrker konkurranse og innovasjonsevnen i bedriftene. Reaksjonene fra næringsorganisasjonene både før og etter forliket har da også vært entydig positive. Ja, jeg har i hvert fall ikke sett noen som har ønsket å bytte ut det alternativet med det totale alternativet fra andre. Jeg kan ikke huske at en i noen toårsperiode har forbedret så mange av de politikerbestemte rammevilkår som en har opplevd å gjøre i denne toårsperioden.