Vera Lysklætt (Venstre), 2009-05-19:
Senter for klimaforskning har slått fast at kommunene kan bidra til så mye som 15 pst. reduksjon av klimagassutslippene i Norge gjennom sin virksomhet og sine virkemidler. Kommunene er derfor en svært viktig aktør i arbeidet med å redusere klimagassutslippene og for å nå de målene for reduksjoner i klimagassutslippene som Stortinget har vedtatt i klimaforliket. Kommunene forvalter også en rekke andre sentrale miljøoppgaver. De gir utslippstillatelser, er stor byggherre og innkjøper, en betydelig transportør og ofte en stor eiendomsforvalter både av bygg- og naturområder. De forvalter drikkevann til innbyggerne, rensing av kloakk og avløpsvann, innsamling og håndtering av avfall, ulike typer vern, kartlegger artsmangfold og regulering av arealer. Mange kommuner jobber både faglig og systematisk innen hver sine sektorer, mens det er få kommuner som gir en samlet og systematisk framstilling av den lokale miljøtilstanden. Det bør være like naturlig for staten og kommunene å stille krav til seg selv om årlig rapportering som å stille krav til det private næringsliv om å gjøre det samme. Samtidig med at vi i Venstre fremmet dette forslaget, oppfordret vi våre lokalpolitikere til å fremme forslag lokalt om å innføre miljørapportering i kommunenes årsberetning. De gikk raskt i gang, og vi har fått tilbakemelding fra 38 kommuner og fylkeskommuner, hvor de allerede har vedtatt å sette i gang uten noe lovpålegg. Noen rakk også å få det inn så raskt at det kom med i årsrapporten for 2008. Resultatene viser at det er behov for å systematisere arbeidet med miljø- og klimaarbeid lokalt. Rapporteringen var kort og lite konkret. Det sier noe om at både målsettinger, målekriterier, tiltak, organisering og innsats ikke er samordnet nok til å få den effekten som er mulig å ta ut. Særlig bekymringsfullt er det at fylkeskommunene, hvor de gjerne har offensive klimaplaner på vegne av fylket og kommunene, ikke greier å rapportere om verken tiltak eller resultater. Sverige jobber langt mer systematisk lokalt med miljøsaker enn vi gjør i Norge. I Sverige har Riksdagen vedtatt 16 overordnede miljømål. De har opprettet www.miljomalsportalen.se, og hvert år gjøres en oppfølging av miljømålsarbeidet. Lenene i Sverige har fått et stort ansvar for å bryte ned de nasjonale målene regionalt og følge opp kommunene med lokale mål og tiltak. Innen 2020 skal alle viktige tiltak være gjennomført. Kungsbacka kommune sør for Göteborg er en av kommunene i Sverige som har jobbet systematisk med miljømål og -tiltak. De har vedtatt både lokale miljømål for Kungsbacka og miljømål for den kommunale virksomheten. Svenske kommuner har gjerne en stilling som miljøstrateg eller klimapådriver, og dette viser hvor strategisk og systematisk svenske kommuner arbeider med miljøsaker. I Norge har vi veldig mange kommuner som ikke har en egen stilling som miljøkonsulent engang. For eksempel har ikke Gjøvik kommune, med over 28 000 innbyggere, i det såkalte grønne energifylket Oppland en egen stilling for miljøsaker. Resultatet blir gjerne at miljøsakene flyter rundt både politisk og administrativt. I Sverige har mange kommuner også egne planer for miljøkommunikasjon. I Kungsbacka kommune har de en årlig miljøkalender som forteller om årets målsettinger, og hvordan og når innbyggerne kan delta. I tillegg lager de en egen, årlig miljørapport. Her tror vi at det er mye å lære av Sverige, og mener en god start på et mer systematisk miljøarbeid lokalt er å pålegge kommunene en rapporteringsplikt i årsberetningen.