Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2009-11-19:
Jeg vil takke utenriksministeren for den grundige og gode redegjørelsen om EØS-spørsmål som vi fikk tidligere i uken. Det er viktig å se på denne saken nå. Norge har felles interesser med EU på en rekke sentrale områder, ikke minst på to områder som jeg vil komme inn på i dette korte innlegget: klimaspørsmål og energispørsmål. Det er også viktig å se på den totale bredden i hele vårt forhold til EU, slik at vi får en større, mer grundig og mer nyansert debatt om det. Det er også viktig å se på EØS-avtalen – det er en god avtale – om den er relevant nok nå, og om den tjener Norges interesser. Vi har felles interesser med EU på en rekke områder og en rekke felter. Vi må også se på hvordan avtalen gir uttelling for oss, og hvordan den gir uttelling for EU. Eksempelvis er det viktig at det er rolig og stabilt på en rekke felter. Det er viktig for vårt næringsliv og utvikling av arbeidsplassene. Vi må ha god og forsvarlig ressursutnyttelse, og vi må bl.a. hindre overfiske, som gjelder en stor del av vårt næringsliv, og ulovlig fiske. Det er ikke bare enkelt når vi ikke bare skal forhandle med EU, men også med 27 land i det området. EU har store interesser hos oss, som vi må utnytte. Her er bl.a. stikkordene energi, fisk, miljø, klima og teknologi. Det ble sagt av representanten Myhre tidligere at Europa ikke har så mye å se til Norge for. Men la meg kort nevne på energisiden at norsk gasseksport det siste året utgjorde ca. 18 pst. av de 27 EU-landenes samlede forbruk. Går vi til Europas største forbruker av gass, Storbritannia, står norsk gass for 26 pst. av forbruket. For Tyskland, som er Europas nest største gassmarked, er norsk gassandel atskillig høyere – hele 48 pst. Belgia og Frankrike må vi se under ett på grunn av intern utveksling av gass. I de to landene er det et forbruk av norsk gass på hele 44 pst. Det betyr at Europa har stort behov for Norge, og vi har selvfølgelig stort behov for dem. Men at vi er en av de mest sentrale aktørene på energimarkedet i Europa, er det ingen tvil om. Hvis vi nå ser på Russland og mulig oppbygging av en konflikt til vinteren med Ukraina, vet vi at det ikke er så enkelt, og at det er behov for å se dette i et større perspektiv. Det er viktig at vi også kommer med inngrep på disse områdene. Det gjør vi, men vi kunne vært atskillig flinkere til det. Derfor er det også viktig å se på EØS-avtalen på dette området. Så kan vi ta det andre feltet, som er karbonlagring. Det er en av de viktigste og største klimautfordringene vi har – hvor vi skal gjøre av CO2 som fanges fra eksos. Her har EU gitt oss støtte. Den støtten tar vi imot. Det er her Norge har de store utfordringene, å få plassert dette på en skikkelig og trygg måte. Europa ser til oss hvordan vi gjør det, og vi ser til Europa. Her har vi store felles interesser på klimasiden, som vi må stå sammen om. Derfor er det viktig at vi får en god EØS-avtale, og at vi har en gjennomgang på dette området også. Når vi ser de store utslippene, er det viktig at det ikke bare blir et europeisk kvotesystem, men et verdensomspennende. Først da er kvotesystemet godt og kan gjøre nytte for seg. Så får vi Lisboa-traktaten, som kommer nå. Den vil bli omfattende. Den vil styrke bl.a. lovgivningen. Europaparlamentet blir styrket og får større myndighet. Dette gir oss utfordringer. Vi må komme i inngrep. Dette må vi endre på. Det er med bakgrunn i det jeg nå har sagt, jeg er glad for den jobben Regjeringen har sagt at den skal gjøre, nemlig å få nedsatt et EØS-utvalg, med bred gjennomgang av avtalen og konsekvensene av den.