Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-04-12:
I likhet med Solvik-Olsen slår det meg at jeg har vært med på dette før. Det slo meg også at vi diskuterer snøen som falt i fjor, både bokstavelig og metafysisk. Men jeg ser fram til en viktig debatt om et viktig tema med Stortinget. Forsyningssikkerheten for strøm handler om vår grunnleggende evne til å dekke forbruket av strøm over tid, dvs. utviklingen i produksjon, forbruk og overføringskapasitet. For det norske vannkraftsystemet innebærer dette at vi må ha en kraftforsyning som er robust nok til å tåle de store variasjonene vi opplever i værforhold fra år til år, i dette tilfellet flere år på rad. Samtidig avhenger forsyningssikkerheten av at vi organiserer kraftforsyningen på en måte som gjør oss i stand til å håndtere svikt i nedbøren når slike situasjoner oppstår. For å få en varig sikring av forsyningen av kraft nasjonalt og regionalt trenger vi en langsiktig satsing på både nettutbygging ny kraftproduksjon energieffektivisering Vi ser i dag at flere regioner har utfordringer med tilstrekkelig produksjon og overføringskapasitet. Nettutbyggingen har en avgjørende rolle i å binde forbruk og produksjon sammen på tvers av landsdelene. Her vil jeg understreke viktigheten av at de planlagte kraftlinjene til bergensområdet, Midt-Norge og Nord-Norge blir gjennomført, i tillegg til noe overføringskapasitet til utlandet. Sima–Samnanger skal styrke forsyningssikkerheten inn mot Bergensregionen og legge til rette for utbygging av fornybar energi i regionen. Statnett gjenopptok byggearbeidene denne måneden med sikte på å ferdigstille forbindelsen innen utgangen av 2012. Regjeringen gikk i november 2010 inn for at det kunne fattes vedtak for deler av kraftlinjen mellom Ørskog og Sogndal. Dette er nødvendig for å opprettholde framdriften i arbeidet med kraftledningen, samtidig som vi imøtekommer lokale ønsker om ytterligere utredninger og søknader for alternative løsninger. Vi har nå fattet et første delvedtak i saken, og legger opp til at det fattes vedtak for resten av kraftledningen i løpet av året. Prosessen muliggjør dermed ferdigstillelse av kraftframføringen innen utgangen av 2015. Dette gjør det også mulig å realisere et potensial for økt kraftproduksjon i området på mellom 4 og 5 TWh. Jeg mener også at det er nødvendig med nettutvikling i Nord-Norge for å bedre forsyningssikkerheten i den landsdelen, og for å sikre forsyning til planlagt nytt kraftforbruk fra bl.a. petroleumsindustrien. Fjerning av flaskehalser i nettet sørover fra Finnmark vil også legge til rette for økt utnyttelse av et stort vindkraftpotensial i denne regionen. Statnett har konsesjonssøkt en ny 420 kV fra Ofoten til Balsfjord og en ny 420 kV fra Balsfjord til Hammerfest. Vannkraft har mange fordeler, men en utfordring er at produksjonen varierer betydelig over sesonger og år. Det innebærer at vi i perioder vil ha et overskudd på kraft, og i andre perioder et underskudd. For å kompensere for disse variasjonene er forbindelser til utlandet viktig. Landene rundt oss har en bredere og annen sammensetning av kraftproduksjonen enn det Norge har. Gjennom utenlandsforbindelsene kan vi dra veksler på hverandre og hjelpe hverandre når det trengs. Det er det ingen som er uenig i. Det har vi hatt lange tradisjoner for. Men dette er et spørsmål der jeg vil advare mot en svart-hvitt-tilnærming, der man enten er for alt eller mot alt, og gjøre dette spørsmålet til et altfor enkelt spørsmål. Det er viktige avveininger som må gjøres, og Stortinget vil få rik anledning til å diskutere og debattere dette senere. Utbyggingen av ny kraftproduksjon legger grunnlaget for forsyningssikkerheten i årene framover. Norge og Sverige skal gjennom felles elsertifikater bygge ut 26,4 TWh ny fornybar kraft fra 2012 og fram til 2020. Dette utgjør 13 pst. av dagens totale fornybarproduksjon i de to landene. Det er en formidabel satsing på fornybar kraftutbygging – et taktskifte – vi nå er vitne til. I tillegg er vi i samtaler med EU-kommisjonen om hvilke målsetninger vi skal ha i etterkant av fornybardirektivet. Vi deler EUs ambisjoner når det gjelder fornybar energi, og vi er innstilt på å øke vår fornybarandel utover nivået i 2005. Også på området energieffektivisering har det skjedd mye. Enova har utvidet sine rammer betydelig, og man leverer hele tiden resultater. Jeg skal avslutte med å si at regjeringen har varslet at vi kommer til å legge fram en stortingsmelding om energipolitikken. Vi kommer også til å ønske å diskutere nettpolitikk med Stortinget. I denne forbindelse er det nå nedsatt et bredt sammensatt energiutvalg som skal se på den langsiktige kraft- og energiutviklingen fram mot 2030 og 2050. Dette vil bli et viktig bidrag, men jeg vil også si at vi kjenner mange av variablene, og at vi derfor leverer politikk på alle de viktige utfordringene fortløpende.