trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Det er kontakt med EU når det gjelder de ulike sanksjonene. For det første: Når det innføres sanksjoner på ett område, forsøker også de som er omfattet av sanksjoner, å finne andre veier. Da må vi innføre nye sanksjoner for å tette de hullene som oppstår i regelverket. Hvilke typer sanksjoner som EU kommer med, er det først og fremst EU som må gå ut med. Det sto noe i avisene om dette knyttet til olje. Men når det gjelder de samtalene jeg har, kan ikke jeg fra Stortingets talerstol si at jeg har hørt det og det og det fra EU. Det må være fortrolige samtaler. Men det er veldig kraftige reaksjoner og kraftige sanksjoner som helt klart har som mål å ramme Putins økonomiske evne til å føre denne krigen og straffe de enkeltpersonene som er involvert, gjennom å listeføre de som er ansvarlige for denne krigen. Det kommer nye sanksjoner fortløpende.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Det som har vært grunnleggende siden Russland kom med sine trusler før denne krigen, er at jeg, regjeringen og de andre NATO-landene har stått bunnfast på det som er det solide fundamentet, nemlig at det er noe hvert enkelt land må bestemme selv. Det var derfor Sverige og Finland reagerte såpass tidlig – også før krigen – på det som var Putins trusler, for det er noe de skal bestemme på egenhånd. Derfor har jeg vært noe tilbakeholden med å kommentere debattene i Sverige og Finland – det må de finne ut på egenhånd. Det gjelder også i spørsmålet om Ukraina: Det er noe de må definere på egenhånd, og så får NATO eventuelt ta stilling til en søknad på et senere tidspunkt. Det gjelder også representantens spørsmål.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg er utenriksminister, jeg er ikke analytiker – med hensyn til hva jeg tror vil komme til å skje. Det gjelder en del av de spørsmålene jeg får i spørretimen i dag, det er åpne spørsmål hvor jeg bes om å gjøre ulike vurderinger. Det er ganske krevende i den nåværende situasjonen. For det første diskuterer vi med andre allierte, og for det andre forbereder vi oss på ulike scenarioer. Det er ikke hensiktsmessig å gå ut med spekulasjoner omkring det nå. Det vi ser er helt klart når det gjelder Putin, er at han snakker om Ukraina som en trussel mot Russland. Det er ikke Ukraina. Men det som er en trussel mot hans makt, er demokratiet, for det gjør at hans maktgrunnlag blir svekket. Det er også helt klart at det er stemmer i Russland i dag, men mange av dem har flyktet, det er mange som flykter til nabolandene. For meg å spekulere i hva som vil bli utfallet i Russland, synes jeg er svært krevende akkurat nå.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Det Norge har gjort, er å lage et konkret regelverk basert på de sanksjonene EU har innført, slik at det skal være lett for norske fiskefartøy å tolke sanksjonene. For det er en helt annen situasjon hos oss enn i veldig, veldig mange andre land. Derfor har vi helt klart angitt hvor store fartøyene skal være, osv. Så det er en tolkning av regelverket vi har gjort, som gjør at vi ikke ber om generelt unntak fra EUs sanksjoner på dette området. Det var en del av det vi diskuterte i forkant, men vi så ikke at det var hensiktsmessig å be om et generelt unntak for anløp i Fastlands-Norge, men derimot et generelt unntak for Svalbard.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Fredag den 6. mai.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg mener at hele regjeringen fører en aktiv europapolitikk, men hele regjeringen ønsker også mer kunnskap om EØS-avtalen. Det har vært flere eksempler hvor det har vært et stort behov, også i Stortinget. Vi har hatt NAV-skandalen, som satte spørsmålstegn ved hva som er handlingsrommet. Vi har hatt en rekke spørsmål knyttet til lønns- og arbeidsvilkår som stiller spørsmål ved hva slags handlingsrom vi egentlig har. Vi har også hatt spørsmål om bl.a. ostetoll – og andre spørsmål. Jeg mener at vi som er tilhengere av EØS-avtalen, bør søke mest mulig kunnskap om hvordan den har fungert. Nå er det ti år siden siste utredning, og da er det naturlig at vi oppdaterer det kunnskapsgrunnlaget – også nå, ti år etter.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg mener at vi innenfor den avtalen vi har, ivaretar norske interesser på en veldig god måte. Jeg redegjorde for det i Stortinget i går, og kommer også tilbake til det i en lang diskusjon om Europa i morgen. Jeg synes det er litt pussig at Høyre mener vi skal utrede EU-medlemskap som alternativ. Nå har altså Høyre sittet med regjeringsansvar i åtte år. Hvis det var et prekært behov for å utrede dette, hadde Høyre gjort det allerede. Men de valgte altså ikke å utrede dette spørsmålet. Det som er tema for denne utredningen, er kunnskapsgrunnlag for hvordan EØS-avtalen fungerer i praksis, og hva slags handlingsrom vi har, og det mener jeg vi alle har interesse av. Så vil det selvfølgelig foregå diskusjoner for og imot EU, men det er litt andre diskusjoner enn det som er tema i denne utredningen.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-05-04:
I Dagbladet denne uken kunne vi lese at Kjerkol mente at nedlegging av Ullevål sykehus og en investering på 50 mrd. kr til nytt sykehus i Oslo er en god sak å mobilisere på for de rød-grønne i neste års kommunevalg. «Dette er et tog som har forlatt stasjonen for lengst», sa Kjerkol. Men i 1. mai-toget i Oslo var det parolen for bevaring av Ullevål som samlet aller flest folk bak seg. I byen er flertallet av befolkningen imot nedleggelsen, det samme gjelder i Oslo bystyre, og alle fagforeningene til de ansatte på Oslos sykehus er imot. Et samlet psykiatrimiljø mener at Aker-tomten er uegnet for behandling av psykisk helse, plassert midt i Sinsenkrysset, og landets fremste akuttmiljø uttaler at katastrofeberedskapen svekkes for halve Norges befolkning. Kronargumentet for nedleggelse er at Ullevål har gamle bygg, og det stemmer. Det trengs nye sykehusbygg. Men det Kjerkol aldri sier, er at det også er 110 000 kvadratmeter med gode sykehusbygg på Ullevål. Det er et gedigent sløseri å avhende alt dette. Det er også god plass til nye bygg på Ullevål-tomten, noe det ikke er på den trange tomten ved Rikshospitalet, hvor en altså må bygge sykehus i høyblokk. Men det aller mest alvorlige er: På Ullevål har de i dag et komplett akuttmedisinsk miljø samlet under ett tak. Hvis det skjer en katastrofe, må spesialister fra alle fagområder være tilgjengelig på samme sted, samtidig, for å redde liv og helse. Det er altså dette akuttsykehuset som Kjerkol ønsker å kløve i to. Hva har Kjerkol å si til alle de fagfolkene som advarer om at dette innebærer en «livsfarlig oppdeling» av det akuttmedisinske miljøet?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-05-04:
Det har ikke noe reelt flertall i Stortinget for nedleggelsen. Flertallet er for Ullevål sykehus Flertallet i Oslo bystyre er for å bevare sykehuset. I brevet som gikk fra fagforeningene ved både Rikshospitalet, Ullevål og Aker, går de i rette med påstandene fra statsråd Kjerkol. De avviser at Aker vil bli et stort akuttsykehus. Man deler akuttberedskapen. Man lokaliserer traume- og akuttkirurgisk virksomhet til Rikshospitalet, mens akuttmedisinsk virksomhet lokaliseres på Aker. Dette deler akuttmedisinsk behandling og beredskap samt splitter fagmiljøene. Det er dette de flinke fagfolkene advarer mot i brev til statsråd Kjerkol. Så igjen – og da vil jeg ha et svar: Hva er det statsråd Kjerkol har skjønt om akuttmedisin, som de som jobber med akuttmedisin, ikke har skjønt?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-05-04:
Jeg registrerer at det ikke kommer spesielt imponerende svar når det gjelder oppsplittingen og kløyvingen av akuttmedisinsk miljø i to, som fagmiljøene samlet og alle fagforeninger advarer kraftig mot. Så trekker statsråden psykiatrien opp av hatten som et argument for å legge ned Ullevål sykehus. Gaustad skal avvikles, og pasientene skal flyttes til et bygg med en innebygd luftegård tett på Sinsenkrysset. En samlet faglig ledelse for psykiatri og rusbehandling sier nei til disse planene. Pasientene trenger gode omgivelser, mulighet til å kunne gå på tur, kunne drive annen fysisk og rekreerende virksomhet i grønne omgivelser, nettopp sånn som det er på Gaustad. Hva er det statsråd Kjerkol vet om psykiatri, som faglig ledelse for psykiatri ved Gaustad ikke har skjønt?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-05-04:
Nok en gang kom ikke Kjerkol med veldig overbevisende argumenter mot den samlede fagledelsen i psykiatrien. Det vi ønsker oss, er å sette opp nye bygg på det som er Nord-Europas største sykehustomt, med god plass til utvidelser, der man også kan bevare 110 000 m² med godt fungerende moderne sykehusbygg, som er på Ullevål per i dag. Så er det sånn at Groruddalen, med statsråd Kjerkols plan, ikke vil komme samlet tilbake til Aker, fordi man legger ned Ullevål. Da vil fortsatt bydelene Grorud og Stovner måtte henvises til et overbelastet Ahus på Lørenskog. Alternativet er jo å bevare Ullevål og å bygge nytt på Ullevål, og så sikre at Aker blir lokalsykehus for hele Groruddalen. Hva er statsrådens svar til Groruddalens velgere om at de ikke vil få komme tilbake til Aker på grunn av den samme statsrådens sykehusplan?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-05-04:
Det ser ut til at statsråden og flere fagmiljøer er uenige, for det er klart det er mye kritikk fra ulike fagmiljøer om en samling på Gaustad, og delingen mellom Gaustad og Aker, men jeg har ikke tenkt å spørre om det. Statsråden framhever at man nå fortjener nye og å bedre arealer. Og da blir mitt spørsmål: Med den enorme bygningsmassen som man nå skal legge på Gaustad, på det som er en liten tomt – etter min mening en for liten tomt – med for store arealer og under en lang byggeperiode hvor sykehuset skal fungere også i byggeperioden, er ikke statsråden bekymret for at arealene blir for små i forhold til antallet kvadratmeter som skal inn, og er ikke statsråden bekymret for hvordan aktiviteten på Rikshospitalet skal kunne fungere under en så lang byggeperiode, som man her ser for seg?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-05-04:
Utenriksministeren påpeker at vi må stå sammen med Europa og våre allierte i våre reaksjoner mot Russland. Det viktigste vi gjør, er å støtte Ukraina med våpen, med annen støtte, men også med effektive sanksjoner. Forrige uke ble det også innført nye sanksjoner fra regjeringens side. Utenriksministeren og regjeringen har brukt mye energi på å understreke at Norge bare avviker fra EUs havneforbud på ett punkt, nemlig unntakene for Svalbard. Samtidig framstår det som noe særnorsk over et generelt unntak som vi nå har for alle russiske fiskefartøy. To tredjedeler av anløpene i Norge kan altså fortsette for russiske fiskefartøy. Det EU har gjort, er å gi medlemslandene mulighet til å innføre unntak for livsviktige produkter som landbruksvarer, matvarer, humanitær hjelp og energi. Det er et utsagn fra Europakommisjonens president. Mitt spørsmål til utenriksministeren er: Hvor står det at EU gir alle russiske fiskefartøy unntak fra havneforbudet, og hvilke EU-land har innført et tilsvarende unntak som Norge?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-05-04:
Jeg ser at det har blitt et litt kort spørsmål, men: «I lys av den nye informasjonen om kostnadene på Fornebubanen – vil staten ta en større andel av denne kostnaden?»
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-05-04:
Det er riktig at man har en enighet om Oslopakke 3 – vedtakene er ikke der ennå – der man strekker seg for å komme videre med prosjektet. Samtidig er det en ny kostnadsramme som er vesentlig større enn den for KS2, som statsråden refererer til. Selv om man får større grunneierbidrag, at man kan få på plass at kommunen strekker seg mer, og at man også får mer fra bompengene, vil det fortsatt være igjen et ganske stort gap. I Hurdalsplattformen har statsråden og regjeringen lagt til grunn at de skal gi 70 pst. til de store kollektivprosjektene. Da blir mitt spørsmål: Vil statsråden legge på og gi mer statlig støtte, for i det hele tatt å klare å dra sammen summene for å kunne gjennomføre Fornebubanen?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-05-04:
Samtidig er det ikke noen tvil om at i den foreløpige enigheten prioriteres Fornebubanen kraftig opp, og jeg tror også det jobbes iherdig for å bidra. Men det er klart at det er et veldig stort prosjekt. Nå ligger det vel på 23 mrd. kr på P50, hvis jeg ikke tar feil.
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-05-04:
Flere lands etterretningstjeneste mener det er en betydelig risiko for at Putin vil trappe opp krigen mot Ukraina på frigjøringsdagen 9. mai ved formelt å erklære krig mot Ukraina. De russiske styrkene lider under mangel på motiverte soldater og trenger forsterkninger etter betydelige tap og svært mange sårede i denne brutale og folkerettsstridige krigen. En formell krigserklæring vil bl.a. gjøre det mulig at Putin kan fylle opp styrkene med nye reserver. Hvilke forberedelser gjør Norge for en mulig ytterligere russisk eskalering av krigen, og hva vil Norges reaksjon være dersom Russland eventuelt formelt erklærer krig mot Ukraina?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-05-04:
Det er jo hevet over enhver tvil at hvis Russland nå erklærer full krig mot Ukraina, vil det bety et betydelig skjerpet trusselbilde mot Vesten og mot Norge. Jeg forventer ikke at utenriksministeren kan være detaljert på eventuelle operative tiltak, men det er viktig for Stortinget å ha en forvissning om at man er føre var og kan se for seg alternative scenarioer og dimensjonere våre mulige reaksjoner etter det. Da vil mitt oppfølgingsspørsmål bli som følger: Hvilke forberedelser gjør Norge for en mulig ytterligere russisk eskalering av krigen, og hva vil Norges reaksjon være dersom Russland formelt erklærer krig mot Ukraina?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-05-04:
Først får jeg ønske forsvarsministeren velkommen til spørretimen. Det ser vi fram til. «Den 20. mars utløp Forsvarets beredskapsavtale med WilNor. Forsvarssjefens kommunikasjonssjef uttalte da følgende til VG: «Når avtalen faller bort, kan det få den kortsiktige virkning at evnen til alliert mottak blir lavere.» Regjeringen skriver i Meld. St. 10(2021–2022) at den vil «se på hvordan både nasjonale og allierte logistikkbehov kan ivaretas gjennom videreutvikling av strategiske avtaler og optimalisering av det eksisterende logistikkapparatet». (2021–2022) Hvorfor har regjeringen latt WilNor-avtalen utløpe uten en fullgod erstatning?»
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-05-04:
Da jeg lyttet til statsråden, fikk jeg en følelse av at dette hviler veldig på statens innkjøpsreglement, at lov om offentlige anskaffelser skal følges. Naturligvis skal det det, men vi vet jo at denne avtalen har vært en god avtale for Forsvaret. Det var en avtale som var viktig bl.a. i gjennomføringen av Trident Juncture og vår evne til alliert mottak. Spørsmålet er: Hvilke erstatninger er nå kommet istedenfor denne avtalen, som av mange oppfattes som et godt resultat av militært og sivilt samarbeid?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-05-04:
Mitt enkle spørsmål vil da – etter å ha hørt på ministeren – være: Tar ministeren ansvar for at vi i dag har en beredskapssituasjon som er like bra som vi hadde med WilNor-avtalen?
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-05-04:
Jeg skal følge opp når det gjelder 9. mai. Skulle Russland den 9. mai formelt erklære krig mot Ukraina, vil det ikke bare utgjøre enda en meningsløs eskalering av det som allerede er en brutal krig, men det vil også sannsynligvis medføre flere lidelser og en forverring av den humanitære situasjonen for det ukrainske folket, men også for land i nærområdene. Kan utenriksministeren si noe om hvordan Norge og regjeringen forbereder seg på dette, og hvilke tiltak som vurderes for å avhjelpe det som er en humanitær situasjon som kan tenkes å bli enda verre enn den allerede er?
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-05-04:
Jeg skal forfølge det sporet som går på EU og vår samordning med EU. Det er mange «hvis-er» knyttet til om 9. mai vil gi en endring i budskapet fra Putin og Russland. Kan statsråden si noe om hvilke ytre sanksjoner som nå diskuteres i EU i forbindelse med en mulig russisk krigserklæring den 9. mai? Hun kan gjerne også utdype om det har vært samtaler om ytterligere sanksjoner, i så fall i hvilken form, og når man forbereder seg på dette.
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-05-04:
«Når vil regjeringen igangsette utredningen om EØS-samarbeidet de siste ti årene og utredningen om nærstående lands erfaringer med å ha andre avtaler med EU enn EØS-avtalen?»
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-05-04:
Takk for svaret. Da ser vi fram til 6. mai! Jeg følger opp videre: Hurdalsplattformens holdning til norsk europapolitikk er utydelig. På den ene siden står det at «EØS-avtalen skal ligge til grunn for Norges forhold til Europa». På den andre siden skal altså alternativer til EØS-avtalen utredes, og effekten av EØS-midlene skal også gjennomgås. Det virker å være et slags uløst kompromiss mellom Arbeiderpartiet og Senterpartiet i regjeringsplattformen. Vil Arbeiderpartiet styrke sitt arbeid for å fremme en aktiv europapolitikk innad i regjeringen i lys av den siste tids utvikling i Europa?
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-05-04:
Det hadde vært interessant også å måle dagens situasjon opp mot hva et EU-medlemskap ville innebåret, for å vise hva differansen er. Men jeg skal fortsette med Sverige og Finland, som nå snakker åpent om NATO-medlemskap, med sikte på en rask prosess. Danmark skal snart avholde folkeavstemning om hvorvidt de skal avslutte sitt sikkerhetsforbehold i EU. Dette vil plassere Norge som et utenforland i Norden, hvor våre viktigste naboland både er NATO og EU-medlemmer. Vi hadde en særstilling, nå kan vi havne i en sær stilling. Ser utenriksministeren noen bekymring knyttet til en slik posisjon?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Jeg vil se litt fremover. Alle kriger har jo en slutt, og det er tross alt i fremtiden vi alle skal leve. Sett at Ukraina vinner krigen – det er veldig mye som etter hvert tyder på det – og at Russland blir presset ut av ukrainsk territorium: Ukraina har hatt et ønske om å bli medlem av NATO, selv om Zelenskyj har vært litt mer forsiktig knyttet til det, men det vil jeg anta er på grunn av invasjonen i Ukraina. Men det har også vært et mantra om at landet skal bestemme sin egen utenrikspolitikk. Så den dagen Russland eventuelt har blitt presset ut av Ukraina, mener utenriksministeren da at det er naturlig at Ukraina søker om medlemskap i NATO, og at det innvilges?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Jeg kunne forfulgt dette mer, men jeg har lyst til å stille et annet spørsmål. Etterretningssjefen i Ukraina – det er et litt krevende navn, men han heter Kyrylo Budanov – spådde tidlig i krigen at Ukraina ville seire mot Russland. Så sa han i går at det betyr, for hans del, at Putin må gå av – han vil ikke overgi seg, men han er nødt til å gå av. Mener utenriksministeren at det er et naturlig utfall av krigen dersom Russland blir presset ut av Ukraina?
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Mitt spørsmål går til helseministeren. Jubelen sto i taket da medisinen Kaftrio endelig ble godkjent for behandling av den grufulle lungesykdommen cystisk fibrose for en kort tid siden. Endelig kan CF-pasientene få den behandlingen de trenger og fortjener, noe som gir livsmestring og en bedre hverdag. Likevel skal vi ikke la godkjenningen av Kaftrio overskygge alle dem med andre sykdommer som i dag ikke får medisinene de trenger, medisiner som er tilgjengelig i våre naboland. Et eksempel er kreftmedisiner, og jeg tror alle i denne salen kjenner eller har kjent noen som har eller har hatt kreft. Kreft rammer mange, og konsekvensene ved kreft er store. Likevel ser vi at nabolandene våre tilbyr kreftmedisiner som gir bedre prognose for å overleve eller leve lenger – medisiner som ikke tilbys til kreftpasienter i Norge. I Rogalands Avis kunne vi lese om Marit og Eliza. Begge har alvorlig brystkreft. Dessverre er prognosene dårlige, men de får forskjellige medisiner. Mens Eliza får Enhertu, som er en ny medisin som gir forlenget levetid og færre bivirkninger, får Marit Kadcyla. Kadcyla gir kortere levetid og store bivirkninger, som konstant utmattelse, influensasymptomer, tungpustethet, kvalme, hodepine, hudsmerter, nevropati og søvnvansker. Marit og Eliza har samme sykdom, men får forskjellig behandling og har en vidt forskjellig livskvalitet og prognose. Den eneste grunnen er at Eliza bor i Sverige og får den nye medisinen, mens Marit bor i Norge og får den utdaterte medisinen. Dette betyr at de måneder eller år Marit får med barna sine, vil være færre og preget av sterke bivirkninger som ødelegger livskvaliteten. Begrunnelsen til Beslutningsforum for ikke å godkjenne medisinen er som alltid: Prisen er for høy. Mener statsråden det er rettferdig at Eliza og Marit skal leve sitt liv med så stor forskjell i livskvalitet?
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Det er riktig, som statsråden sier, at man kan bruke en krone bare én gang. Men det gjelder også i andre land, ikke bare i Norge. Og at Norge er på sjetteplass av 39 på en slik oversikt, er for så vidt ikke betryggende. Vi er tross alt verdens rikeste land og burde klare å få dette gjennomført på en bedre måte. Er statsråden da enig i Beslutningsforums vurderinger, der man nærmest setter en pris på hva livet til mødre og døtre med brystkreft er verdt, jf. mitt første spørsmål?
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Korttidshukommelse er nok noe som rammer politikere på begge sider av den politiske skillelinjen ganske ofte, er mitt inntrykk. Det gjelder både høyre- og venstresiden. Fremskrittspartiet ønsker å erstatte Beslutningsforum. Vi mener det er feil at det er de fire øverste direktørene fra våre regionale helseforetak, som har direkte egeninteresse av hvordan bunnlinjen i regnskapet til det enkelte regionale helseforetak til slutt blir, som skal avgjøre hvilke medisiner som skal tilbys norske pasienter. Jeg vil minne statsråden om at hun og partiet hennes har drevet valgkamp med slagordet «nå er det vanlige folks tur». Hvorfor vil ikke statsråden gjøre noe med Beslutningsforum for nye metoder, slik at nettopp flere vanlige folk kan få behandlingen de trenger?
Olve Grotle (Høyre), 2022-05-04:
Måndag denne veka kom Økokrim med trusselvurderinga si for 2022. Her skriv dei m.a. dette om fiskerikrim: «Det er meget sannsynlig at enkelte fiskere og foretak som driver med mottak av fisk er involvert i systematisk under- og feilrapportering av fisk og skalldyr.» Og vidare: «Norske fiskeriressurser og deres økonomiske verdi tiltrekker seg aktører som profitterer på systematisk under- og feilrapportering av fangst ved fiskemottak. Dette foregår enten i samarbeid med fiskerne eller ved at mottakene underslår fangst eller fangstverdi fra fiskerne.» Tidlegare i veka var fiskeriministeren ute i VG og kommenterte saka. Han sa då at han skal gjennomføre ei omfattande reform av ressurskontrollen. Men ei slik reform er alt arbeidd fram og starta opp av Solberg-regjeringa. Og i september i 2021 varsla dåverande fiskeriminister Odd Emil Ingebrigtsen at det i tillegg skulle opprettast ein eigen seksjon i Nærings- og fiskeridepartementet som skulle jobbe med førebygging av fiskerikriminalitet, og at ei viktig oppgåve for den nye seksjonen nettopp ville vere å gjennomføre den nasjonale reforma av fiskerikontrollen. Så spørsmålet vårt til fiskeriministeren er: Er reforma statsråd Skjæran snakka om tidlegare i veka til VG den same som den førre regjering la fram, eller planlegg han ei ny eller ytterlegare ei reform? Kva skal denne reforma i så fall innehalde, og kva er nytt?
Olve Grotle (Høyre), 2022-05-04:
Eg takkar for svaret og konstaterer at det er tale om å gjennomføre den førre regjeringa si nasjonale reform av fiskerikontrollen. Det er bra. Det er god politikk. Men statsråden seier meir til VG, nemleg at han vurderer fleire tiltak «for å beskytte de viktige ressursene i havet og alle aktørene som driver lovlig». Spørsmålet blir då: Kan statsråden seie noko om kva dette er, om det òg er tale om tiltak som blei initierte og gjennomførte av den førre regjeringa, og/eller forslag frå fiskerikontrollutvalet?
Olve Grotle (Høyre), 2022-05-04:
Eg konstaterer at statsråden eigentleg berre viser til dei tiltaka og dei planane som den tidlegare regjeringa har gjort, men ser fram til at ein i løpet av ei viss tid vil kome med noko nytt. Så til eit oppfølgingsspørsmål litt i same gate: I media kom det tydeleg fram at Norges Fiskarlag ikkje er einig i Økokrims inntrykk av at det føregår eit utstrekt juks i fiskerinæringa. Leiaren for Nordland fylkesfiskarlag seier til NRK at det er hårreisande og trist, og at ei heil næring blir kriminalisert av Økokrim. «Jeg vil si at 99 prosent av alle fiskere er lovlydige», seier leiaren for Nordland fylkesfiskarlag. Spørsmålet til fiskeriministeren er: Er han einig i kritikken Fiskarlaget no reiser mot Økokrim, om at dei kriminaliserer ei heil næring?
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Det som før valget fra den forrige regjeringen var prat, er nå gjort om til handling. Det betyr at en ny seksjon, som skal jobbe med fiskerikriminalitet, er på plass i departementet Den nye seksjonen skal nå, som noe av det første den gjør, jobbe fram denne reformen. Så er det slik at skal vi klare det som vi må klare, nemlig å få avslørt dem som tar for seg av fellesskapets ressurser og i verste fall kan skade rennommeet til en hel næring med flotte arbeidsfolk som driver med hardt, ærlig arbeid hver eneste dag, må vi ha et systematisk arbeid. Vi skal samarbeide nært med næringen, med dem som driver fiskerikontrollen og med politiet. Jeg er fornøyd med at Økokrim setter dette høyt på sin dagsorden. Det betyr at vi også har den ressursen dedikert i tillegg i dette viktige arbeidet.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Regjeringens målsetting er å styrke innsatsen for å forebygge fiskerikriminalitet. Jeg har sagt det sånn at det er viktig for meg at vi gjør det lett å gjøre rett. Vi jobber med mange tiltak. Vi bruker innspillene fra ressurserkontrollutvalget, og vi iverksetter nå en rekke tiltak som skal sikre en bærekraftig næring som imøtekommer de kravene som vi vet vil være viktig i markedene framover. Vi jobber med digitalisering. Vi jobber med en mer effektiv organisering av Fiskeridirektoratet. Vi jobber med å styrke det tverrfaglige arbeidet, og så har vi også et internasjonalt arbeid, bl.a. gjennom Blue Justice-initiativet, som handler om å ta tak i grensekryssende fiskerikriminalitet. Jeg vil nok på egnet måte kunne komme tilbake til den jobben som gjøres. Så er det sånn at det viktige er hva vi faktisk får gjort nå, og ikke hva man har snakket om i tidligere år.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg legger til grunn at representanten Grotle også hørte min kommentar i den samme nyhetssaken. Jeg valgte å si det sånn at jeg er trygg på at de aller, aller fleste som jobber i norsk fiskerinæring, ikke bare arbeider hardt, men også driver ærlig virksomhet. Jeg er opptatt av, som jeg startet med i dag, at de som driver kriminalitet, de som opererer som banditter rett og slett, ikke skal få fortsette å ta for seg av fellesskapets ressurser og i verste fall ødelegge omdømmet, sette i spill omdømmet til en hel næring. Så tenker jeg at de andre aktørene som har ordet i denne sammenhengen, får gjøre rede for sitt syn. Jeg mener jeg har vært klar på hva som er mitt syn på dette. Det viktigste er at vi klarer å få tatt tak i dette, sånn at vi har god ressurskontroll, at vi ikke får konkurransevridning ved at de som driver med kriminalitet, kan konkurrere ut de som driver skikkelig.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Regjeringen er opptatt av å utvikle beredskapen i nord. Det er behov for å styrke oljevernberedskapen og utvikle beredskapsutstyr som er tilpasset arktiske områder, men det må gjøres på en økonomisk forsvarlig måte. I tiden som kommer, blir det svært viktig å føre en ansvarlig økonomisk politikk. Norsk økonomi opplever sterk vekst og lav ledighet, lønningene og prisene stiger. Krigen i Ukraina fører til en usikkerhet som slår ut i høye energi- og råvarepriser. Samtidig bruker vi store ressurser på å styrke forsvaret og til å ta imot mennesker som flykter fra krigen i Ukraina, og vi har forlenget strømstøtten til 2023. Dette kan føre til en overoppheting av økonomien, slik at rentene i verste fall må økes raskere enn det som allerede er varslet. Vi må ta konsekvensene av dette og være mer økonomisk ansvarlige enn før, slik at ikke utgiftene til folk og næringsliv øker mer enn nødvendig. Nå må vi snu alle steiner for å se hvordan vi holder kostnadene lave og har kontroll på utgiftene. Derfor har vi bedt alle underliggende etater om å gå gjennom kostnadskrevende prosjekter. Å ikke gjøre dette ville være uansvarlig. Det er på denne bakgrunn vi har bedt Kystverket om å se på muligheter for å holde kostnadene nede også i dette prosjektet. Kystverket skal bl.a. vurdere nedskalerte løsninger på Fiskebøl og oppdatere kostnadsanslag for utbygging av testfasilitetene i Horten. Dette vil gi oss viktig og nødvendig kunnskap, som er det viktigste grunnlaget for trygge avgjørelser. Når vi får Kystverkets innspill, vil regjeringen behandle saken før vi presenterer den videre prosessen for etablering av testfasiliteter for bekjempelse av akutt forurensning i kaldt klima og isfylte farvann. Den forrige regjeringen gjorde et viktig arbeid med dette prosjektet, men det gjenstår fremdeles mye før det er klart for realisering. Det er derfor ikke realistisk med byggestart i 2023.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Det er ikke noe nytt at representanten Thorheim er fornøyd med egen innsats – det har vi som har fulgt ham en stund, fått oppleve gjentatte ganger. Den jobben som den forrige regjeringen gjorde, var, som jeg sa, et viktig arbeid, men det gjenstår fremdeles mye før prosjektet er klart for realisering. Den 1. juni 2021 orienterte den forrige regjeringen om at planen var å sette spaden i jorda i 2023. Det var gjennom en pressemelding. I november 2021 la Kystverket fram sin rapport om konkretisering og optimalisering av prosjektet. Her var kostnadene allerede 30 pst. høyere enn den forrige regjeringen hadde lagt til grunn, og det ble anbefalt flere endringer i prosjektet. Derfor har det vært behov for å gå noen ekstra runder, og jeg vil på egnet måte komme tilbake til Stortinget med nærmere informasjon om hvordan regjeringen vil følge opp planene med etablering av testfasiliteter for bekjempelse av akutt forurensning i kaldt klima og isfylte farvann.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg har ingen planer om å etablere et senter innerst i Oslofjorden for å ivareta oljevern i arktiske strøk. Og så vil jeg bemerke avslutningsvis: Dersom dette hadde vært så viktig for Høyre og for representanten Bård Ludvig Thorheim, som sannsynligvis var kjent med at det var oljeaktivitet også i nordlige farvann da de regjerte, i åtte år, er det jo litt rart at man ikke klarte å få gjort noe med dette senteret – som har vært planlagt i mange, mange år – før inn i sommeren, da man så hvilken vei meningsmålingene pekte. Det tar jeg til etterretning. Men vi jobber videre med det.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
«Til Dagbladet 26. mars uttalte finansministeren om de høye bensinprisene: "Vi ser på virkemidler hele tiden, og vi følger situasjonen tett." Hvor høy må bensin- og dieselprisen være før finansministeren går fra å følge situasjonen tett og se på virkemidler til faktisk å iverksette tiltak?»
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Nå har finansministeren hatt nesten en uke på seg, og han har hatt tre minutter til å svare, men har valgt å ikke svare på selve spørsmålet, som er hvor høy bensinprisen må være. I stedet får vi historier om pendlerfradrag, om ferjepriser – og ikke minst om en faktafeil, for det ble sagt at regjeringen satte ned bensinprisene før jul. Det de faktisk gjorde, var å sette opp bensinavgiften i forhold til 2021. I går var bensinprisen på Shell Sola 23,68 kr både for blyfri bensin og for diesel. Jeg lurer på om det er en pris som er så høy at finansministeren vurderer tiltak, eller må prisen bli enda høyere?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Jeg registrerer at finansministeren sier at han synes at 23,68 kr for bensin og diesel er høyt, men fortsatt har han ikke svart på om det er høyt nok til å sette inn tiltak. Jeg har sett at det er tre spørretimer igjen, det betyr at jeg kan repetere spørsmålet ni ganger de neste tre ukene. Det håper jeg at jeg slipper å gjøre, jeg er villig til å gjøre det, men vi kan avslutte det her og nå, så jeg spør en siste gang: Hvor høy må bensinprisen være for at finansministeren vil begynne og sette inn tiltak?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-04:
Gjennom hele 2021 og inn i 2022 har drivstoffprisene gradvis økt, men etter Russlands invasjon av Ukraina 24. februar 2022 har prisstigningen vært kraftig. I mars var den gjennomsnittlige pumpeprisen på bensin og diesel noe over 22 kr per liter. Det er store variasjoner i drivstoffprisene både over tid og mellom stasjoner, prisforskjeller på flere kroner er ikke uvanlig. I mars kunne drivstoffprisene være både godt over og godt under 22 kr per liter. I april har drivstoffprisene ligget mellom 19 og 22–23 kr per liter. Det tyder på at gjennomsnittlige drivstoffpriser nå er noe lavere enn i mars. Da vi i fjor høst overtok budsjettet fra forrige regjering, valgte vi å sette drivstoffprisene ned – til ekstra lavere satser når det gjaldt biodrivstoff. Det er fordi vi som regjering har stor forståelse for summen av kostnader for folk, og vi prioriterte også da – spesielt for dem som hadde spesielt mye kostnader i forbindelse med transport – å bedre reisefradraget kraftig. Vi valgte også å prioriter kostnader når det gjaldt ferje, sånn at ferjeprisene ble satt ned fra 1. januar, noe Solberg-regjeringen ikke hadde lagt inn i sitt budsjett. Ferjeprisene er 30 pst. lavere enn det som var referansepunktet når man diskuterte lavere ferjepris. Vi har også varslet i budsjettet at vi vil komme med gratis ferjer på enkelte strekninger i løpet av året. Så det er mange tiltak vi gjør for å holde kostnadene for folk nede. Situasjonen i Ukraina er ekstraordinær, vi får bare alle håpe at den personen roer seg, ikke minst for den ukrainske befolkningen og de enorme lidelsene som er der, men også for stabilitet i de internasjonale råvaremarkedene.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-04:
Jeg synes det er en høy pris. Jeg fylte også drivstoff denne uken for 19,60 kr – hvis jeg ikke husker helt feil – på Best i Romedal. Så det er ganske store prisvariasjoner. Det er også viktig at vi er tydelige overfor kjedene, at heller ikke de øker prisene mer enn nødvendig. Når man tar f.eks. dieselblandingen mellom biodrivstoff og vanlig diesel, er avgiften rett over 5,20 kr – som er avgiftsnivået. Det viser hvor stor del av den enorme kostnadssvingningen som har vært nå, som ikke avhenger av avgift, men som avhenger av svingninger i råvaremarkedet. Så var det jeg sa i sted, helt rett, at regjeringen arvet et budsjettforslag fra Solberg-regjeringen der vi valgte å sette avgifter på et lavere nivå enn den foretrukne regjeringspartneren til Fremskrittspartiet og Roy Steffensen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-04:
Jeg synes ordvekslingen her illustrerer noe av utfordringen, når jeg på min lokale Best-stasjon fylte for rundt 19,60 kr – pumpeprisen der var i alle fall under 20 kr, som jeg også synes er en høy pris i forhold til det vi pleier å ha – og så viser representanten Steffensen til en situasjon der en tar en mye høyere pris i et område der markedet egentlig skulle være større. Bare differansen mellom de to utgjør store deler av avgiftsnivået, for avgiftsnivået på diesel – som jeg regner med at kanskje er det Steffensen har fylt, som veldig mange gjør – er jo en blanding av 5,20 kr, som på en måte er særavgiftene på diesel. Så bare her viser prisdifferansen mellom de to 4 kr, altså nesten hele avgiftsnivået. Det er helt andre ytre faktorer som nå er driverne: En ekstrem uro i de internasjonale råvaremarkedene, spesielt på diesel. Derfor har man også i det siste sett at dieselprisen noen ganger kan være høyere enn bensinprisen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-04:
Særavgiftene på drivstoff fastsettes i kroner per liter og er uavhengig av prisen på drivstoff. Når drivstoffprisen er høy, er selvfølgelig avgiftsdelen også lavere. Hvis man bruker mindre drivstoff, vil avgiftsinntektene også gå ned. Så det varierer på det. De konkrete tallene som jeg har fått fra Direktoratet for økonomiforvaltning, tall som er publisert i statsregnskapet på dfo.no, viser at statens inntekter fra veibruksavgiften på drivstoff var 3 351 mill. kr i første kvartal 2022 mot 3 369 mill. kr i samme periode i 2021 – altså litt mindre i år enn i fjor – og 3 511 mill. kr i samme periode i 2020. Så vi ser at det er litt lavere inntekter i år av de avgiftene. Det var i 2020 og 2021 lavere inntekter enn det er i år. Statsregnskapet viser altså at statens inntekter fra veibruksavgiften synker. Det er de konkrete tallene representanten har spurt om, og de viser at avgiftsinntektene er synkende.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-04:
Vi skal komme nærmere tilbake til de helt konkrete tallene i revidert nasjonalbudsjett. Der skal det redegjøres helt presis overfor Stortinget, så ting blir helt korrekt. Men som det ser ut til nå i år, har fondsverdiene av oljefondet tapt seg mer enn andre økte inntekter, for verden er så ustabil. Et av utslagene på det er at Norge, som en stor eier av selskaper rundt om hele verden, kan vi si «har tapt» – men det er alltid skummelt å sette ting direkte opp mot hverandre. Den største bekymringen min som finansminister er at norske familier er de familiene som har nest mest gjeld i hele OECD-området. Hele OECD vil si alt fra New Zealand, Australia, Canada og USA til alle europeiske land som er med i OECD. Vi er da det landet som egentlig er mest sårbar for høyere renteøkninger enn varslet. Derfor må vi også, når vi ser på den totale pengebruken, sørge for at vi ikke gjør grep som gjør at rentekostnadene for familiene går opp.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-04:
Jeg synes det er utrolig mye klokt senterpartilederen har sagt i 2019. Jeg er vel ikke veldig objektiv til å vurdere det, så vidt jeg vurderer. Det er helt riktig, og hvis man ser i regjeringsplattformen, sier vi at skatte- og avgiftsnivået for folk som tjener under 750 000 kr, skal ned. Derfor valgte vi også da vi overtok statsbudsjettforslaget fra Erna Solberg, som er Frank Edvard Sves foretrukne statsminister, å sette avgiftene på drivstoff ned, og vi satte avgiftene på strøm ned. Da Fremskrittspartiet hadde finansministeren, valgte de å øke avgiftene, ikke minst på strøm, veldig mye. De høyeste strømavgiftene vi har hatt, var da Siv Jensen var finansminister. Vi satte avgiftene på strøm ned med 2,9 mrd. kr i 2022 sammenliknet med i 2021 – hvis jeg ikke husker feil. Vi fikk veldig mye kritikk, spesielt fra Høyre, for at vi satte ned avgiftene på både drivstoff og strøm. Man mente det var å sløse med penger, men det er jeg helt uenig i.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
«Staten tar inn svimlande summar i avgifter på diesel og bensin og mva. med bakgrunn i dei skyhøge drivstoffprisane. Drivstoff har ein grunnpris før avgifter og mva. som sikkert er forholdsvis låg. Kan statsråden leggje fram kva staten har teke inn og fylt på pengebingen i statskassa pr. dato i 2022 i avgifter/mva. når det gjeld drivstoff?»
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Då vert det kanskje endå meir underleg at ein er så veldig redd for inflasjon om den same avgifta vert kutta. Det er slik at når ein kuttar i avgiftene, er ikkje det det same som at ein brukar pengane. Ein må på ein måte bruke pengane for å få inflasjon. Kva er då grunnlaget for at ein framstiller det som at det å kutte avgifter er det same som å bruke pengar? Det vert framstilt som pengebruk. Ein tek jo inn over 1 000 mrd. kr ekstra i olje- og gassinntekter og andre inntekter, så ein har ikkje behov for å bruke desse avgiftene. Og viss ein ikkje brukar pengane, er det heller ikkje pengebruk, og det skapar heller ikkje inflasjon. Så kva er grunnlaget for at det å kutte i avgiftene vert framstilt som pengebruk?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Det er faktisk freistande å seie at uttrykket fylle angst har fått ei ny betyding, for folk flest har no angst når dei står attmed drivstoffpumpene i Noreg, med dei skyhøge prisane som faktisk er. I 2019 var senterpartileiar Trygve Slagsvold Vedum ute og meinte at Senterpartiet måtte bli bilistane sitt parti. Vedum uttalte: «Avgifter slår usosialt ut og rammer mest de som har lavest inntekt. Når man sier man skal vri forbruk, er det de med best råd som raskest får muligheten til å gjøre det, sier Senterpartiets leder Trygve Slagsvold Vedum. Sp-lederen varsler at partiet vil jobbe for «å fjerne pisken for dem som ikke har råd til å kjøpe elbil». Det er de med dårligst råd som naturlig vil være sistemann ut, sier Vedum.» Spørsmålet mitt er rett og slett: Kvifor er finansministeren ueinig med senterpartileiaren i 2019?
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-05-04:
«Solberg-regjeringen la til rette for byggestart i 2023 for et test- og øvingssenter for oljevernberedskap i nordområdene. Senteret skulle etableres på Fiskebøl i Vesterålen. I et brev fra Nærings- og fiskeridepartementet datert 7. april bes Kystverket utrede en nedskalering av prosjektet og utbygging av testfasiliteter i Horten i stedet. Kan statsråden bekrefte at senteret vil bli realisert på Fiskebøl med samme innhold, omfang og tidsplan som Solberg-regjeringen vedtok, og som Stortinget har sluttet seg til?»
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-05-04:
Det var nedslående nyheter. Jeg mener at dette prosjektet har blitt svært godt utredet. Jeg var selv en del av regjeringsapparatet da vi utredet det, og det lå an til å kunne bygges i 2023, med politiske vedtak og beslutninger. Jeg synes dette er prinsipielt viktig. For alle utgiftsposter gjelder jo at vi må se på nasjonaløkonomien, men dette går nettopp på det grunnleggende spørsmålet: Skal kunnskapen om nordområdene, om beredskap i nord, faktisk utvikles i nord, og skal vi ha tro på at vi har den kunnskapen i nord? Eller skal vi si at dette kan gjøres billigere f.eks. i Horten og Oslofjorden? Jeg er sterkt uenig i det, og jeg er sterkt uenig i at hele nordområdepolitikken settes opp mot nasjonaløkonomien. Kan statsråden kommentere det?
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-05-04:
Kan jeg be statsråden svare på følgende: Vi har Wisting-feltet, der det er satt store spørsmålstegn ved oljevernberedskapen ved utbygging av feltet – det er lagt fram noen analyser av det nå. Vil statsråden synes det er riktig politisk, dersom det skulle vise seg at det er rimeligere å ha test- og øvingssenter i Horten, faktisk å drive testing og øving i Horten i stedet for i Hadsel i Vesterålen når det gjelder oljevernberedskap for arktiske og isfylte farvann?
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-05-04:
Aller først: Takk til representanten for velkomsten. Jeg ser fram til samarbeid og gode debatter. Forvaltningen av WilNor-avtalen var som mange anskaffelsesavtaler i sektoren delegert til Forsvaret. Basert på en undersøkelse av avtalen konkluderte Forsvaret i 2021 med at avtalen ikke kunne forlenges utover den opprinnelige avtaleperioden. Det var avdekket avtalerettslige svakheter og kritikkverdige forhold knyttet til Forsvarets inngåelse og forvaltning av WilNor-avtalen. Noen av funnene i undersøkelsen var knyttet til prosessen og økonomiske vurderinger ved inngåelse av avtalen, avtalens rammer, internkontroll og kvalitetssikring. Forsvaret skal til enhver tid etterleve grunnleggende styringsprinsipper i staten. Effektiv drift i samsvar med gjeldende lover og regler, etisk atferd, god og transparent forvaltningsskikk er en forutsetning for å kunne optimalisere Forsvarets operative evne. Mangelfull etterlevelse av regelverk og rutiner medfører en usikkerhet knyttet til om den beste avtalen for Forsvaret er inngått. Forholdene sår tvil om avtalen var innrettet og forvaltet på en sånn måte at de overordnede målene om å utnytte Forsvarets samlede ressurser mest mulig hensiktsmessig, var innfridd. Evnen til å gjennomføre alliert mottak er ikke bundet opp i én enkelt avtale med én enkelt leverandør, men gjennom flere avtaler med ulike beredskapsaktører. Dette gir Forsvaret og allierte fortsatt tilgang på en betydelig skalerbar kapasitet. Avtalen med WilNor innebar bl.a. at selskapet hadde en koordinerende rolle mot øvrige leverandører for tjenester knyttet til alliert mottak. En konsekvens av at opsjon for forlengelse av avtalen ikke er utløst, er at Forsvaret henvender seg til flere leverandører. Ifølge forsvarssjefen kan dette gi noen kapasitetsutfordringer knyttet til anskaffelser og logistikkunderstøttelse. Utfordringene vurderes av Forsvaret til å være håndterbare.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-05-04:
Det kan jo hende – og er også helt sikkert – at avtalen hadde en funksjonalitet som ga mange gode resultater for Forsvaret, men vi må jo samtidig være enige om at avtaleinngåelser må være i tråd med lov og regelverk. Med min kjennskap til den avtalen som var inngått, så ville det å ha gått videre på opsjonsdelen av avtalen vært et brudd på anskaffelsesreglementet. Så det mener jeg ikke var aktuelt, og Forsvaret trakk jo selv den konklusjonen i fjor. Så har man parallelt jobbet både med å gå inn i den avtalen på en måte som gjør at man har direkte kontakt med de underleverandørene som skulle serve de behovene man hadde, samtidig som man har et arbeid for å inngå nye avtaler så fort som mulig.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-05-04:
Jeg kan jo ikke si at det ikke er utfordringer med at den avtalen ikke kunne forlenges. Som jeg viste til i mitt svar, har det medført enkelte utfordringer, men som Forsvaret selv sier er håndterbare. Det er også Forsvaret selv som trakk konklusjonen om at opsjonen ikke kunne utløses, og som har satt i verk kompenserende tiltak for å sikre de behovene Forsvaret har, på best mulig måte.
Guri Melby (Venstre), 2022-05-04:
«På bakgrunn av bortfall av koronakompensasjon og færre reisende etter pandemien må flere kollektivselskap nå kutte i rutetilbudet. Færre passasjerer har gitt lavere billettinntekter. Hvilke grep vil statsråden ta for å sikre at vi opprettholder et godt kollektivtilbud over hele landet?»
Guri Melby (Venstre), 2022-05-04:
Jeg er glad for at samferdselsministeren og hans regjering har fulgt opp med å gi kompensasjon til kollektivselskapene, slik også vår regjering gjorde. Det har vært helt avgjørende for å opprettholde tilbudet gjennom pandemien. Utfordringen vi ser nå, er at den kompensasjonen ikke er der fra juli av, som også samferdselsministeren gjorde rede for. Det er veldig lite som tyder på at kollektivselskapene vil greie å opprettholde de inntektene de hadde før pandemien, bl.a. fordi billettsalget går mye dårligere nå. Det er mange som har funnet seg andre måter å reise på. Blant annet har Ruter varslet at de vil kutte hele 38 linjer i Viken fra 4. juli. Dette går hardt ut over vanlige folk. Det gjør at kollektivtilbudet blir enda dårligere, noe som kanskje gjør at enda færre velger det, og at billettinntektene fortsetter å gå ned. Vil samferdselsministeren komme med noen konkrete tiltak allerede fra juli av for å kompensere for dette inntektsbortfallet til kollektivselskapene?
Guri Melby (Venstre), 2022-05-04:
Statsråden har helt rett i at dette er et fylkeskommunalt ansvar. Samtidig skal vi ikke bagatellisere at det er et stort behov for finansiering, og at det er en ganske stor kostnad som fylkeskommunene må bære. I tillegg er det sånn at når fylkeskommunene ikke gjør jobben sin, må vi noen ganger trå til nasjonalt for å få litt fart på initiativene. Som samferdselsministeren pekte på selv, har mange endrede reisevaner. Det kan godt hende at de er endret for all framtid. Noe av det er for så vidt bra – at vi kanskje reiser mindre på grunn av digitale møter osv. Men det er klart at da må vi også f.eks. se på modeller for hva slags billettyper som tilbys folk, slik at de de gangene de skal reise til jobb, velger å reise på en miljøvennlig måte. Det jeg er litt nysgjerrig på, er om statsråden selv har tatt noe initiativ til f.eks. utvikling av mer fleksible billettløsninger eller andre tiltak som gjør at kollektivtilbudet blir bedre tilpasset nye reisemønstre.