Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
Mandag 23. november, etter noen ukers lange forhandlinger, ble de fire samarbeidspartiene enige om neste års statsbudsjett. Det er vel ingen grunn til å legge skjul på at forhandlingene har vært krevende, dels på grunn av eksterne hendelser og dels på grunn av at enkeltprioriteringene ikke alltid er sammenfallende, men det viktigste er tross alt at partiene i Stortinget kom frem til en budsjettavtale for 2016. Det er jo slik at en mindretallsregjering må løse mange viktige og vanskelige saker i Stortinget og ikke i regjeringskontorene. Det betyr større offentlighet om ulike prioriteringer, men samtidig også en vitalisering av Stortinget som folkevalgt organ og større fokus på de overordnede linjene som knytter sammen de fire partiene på ikke-sosialistisk side. Budsjettavtalen flytter noen milliarder, men i sum er hovedretningen og prioriteringene i regjeringens fremlagte statsbudsjett godt ivaretatt. For Fremskrittspartiet har det vært viktig å rette opp diskrimineringen av gifte og samboende pensjonister ved å øke grunnpensjonen med 8 000 kr per par. At forliket også gir mer til enslige minstepensjonister, er et ekstra bidrag til dem som ofte blir sittende nederst ved bordet. Det å ta vare på våre pensjonister er viktig i et moderne velferdssamfunn og ikke i konflikt med andre budsjettprioriteringer. Regjeringens forslag om statlig finansiering av omsorgstjenester for å sikre større likebehandling og rettigheter for dem med størst omsorgsbehov er sikret gjennom forhandlingene i Stortinget, og samtidig tilrettelegges det for 2 500 nye sykehjemsplasser i 2016. Budsjettavtalen inneholder også enighet om ny modell for beregning av engangsavgift på biler, og jeg registrerer at endringene har blitt veldig godt mottatt både i bransjen og av organisasjonene. Nye, sikre biler med moderne teknologi og lave utslipp skal premieres i avgiftssystemet og bidra til raskere utskifting av den norske bilparken. Over tid gir dette et betydelig bidrag til bedre lokal luftkvalitet ved å bruke gulrot og ikke pisk – helt i tråd med Fremskrittspartiets politikk, og så er det viktig å presisere at det er faktisk slik at de fire partiene har dannet denne enigheten om det nye avgiftssystemet med Venstre på den ene siden og Fremskrittspartiet på den andre. Så alt er altså mulig når fornuftige mennesker setter seg sammen. Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2016 har fått god mottakelse i mange ulike miljøer. Til og med på budsjetthøringen i finanskomiteen var det mange gode tilbakemeldinger på regjeringens budsjettprioriteringer og en bekreftelse på at budsjettet svarer godt på de utfordringene som vi nå opplever i norsk økonomi. I internasjonal sammenheng er norsk økonomi fortsatt meget solid. Store ressurser i kombinasjon med høy arbeidsinnsats har gitt oss et velferdsnivå som ivaretar de aller fleste, men samtidig også noen utfordringer både for den enkelte husholdning, den enkelte bedrift og for landets økonomi som helhet, fordi kostnadsnivået i Norge er svært høyt sammenlignet med våre konkurrenter i Europa, og det har over tid utviklet seg i feil retning. Lav oljepris og økende arbeidsledighet gir noen utfordringer både på kort og lang sikt og stiller større krav til tydelige budsjettprioriteringer for å sikre gode og stabile rammebetingelser for norske bedrifter. Lav kronekurs er en klar fordel for eksportbedrifter, leverandører til oljevirksomheten og andre bedrifter som møter konkurranse fra utlandet. Lave renter og andre pengepolitiske tiltak støtter opp under den økonomiske aktiviteten og bidrar til vekst i husholdningenes etterspørsel etter varer og tjenester. Det skapes fortsatt nye arbeidsplasser i mange bransjer, og så har man store utfordringer innenfor de bransjene og næringene som er mest utsatt når oljeprisen faller og stabiliserer seg på et lavt nivå. Det skaper usikkerhet for bedriftene og for den enkelte. I tillegg til at de økonomiske forutsetningene endres og situasjonen blir mer krevende for Norge, viser også regjeringens tilleggsnummer til statsbudsjettet for 2016 at handlingsrommet nå utfordres av den sterke økningen i antall asylsøkere som kommer til landet. Det er en helt ekstraordinær situasjon som krever ekstraordinære tiltak for kontroll, innstramming og ikke minst at det bidras til trygghet og stabilitet i det norske samfunnet. Vi lever rett og slett i en svært krevende tid, som stiller krav til både handling og gjennomføringsevne for å sikre vår fremtidige velstand. Viktigheten av regjeringens tiltak for å styrke både politi og påtalemyndighet blir derfor ekstra synlig i den situasjonen vi nå opplever. Statsbudsjettet for 2016 viderefører det som har vært viktige prioriteringer for Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen siden høsten 2013. For å møte kravene til omstilling i økonomien er det aller viktigste å stimulere til vekst i privat, konkurranseutsatt næringsliv gjennom lavere skatter og avgifter for å bidra til økte investeringer både i bedrifter og arbeidsplasser. Forslag til skattereform gir en tydelig retning for reduksjon i selskapsskatten fra 27 til 22 pst. frem mot 2018. Neste år blir skattesatsen på alminnelig inntekt redusert til 25 pst. både for selskap og personer. Stortingets behandling av forslag til skattereform gjenstår, men det er et viktig signal at budsjettavtalen ikke endrer målet om lavere selskapsskatt for å bidra til bedre rammevilkår for bedriftene og arbeidsplassene. Samtidig som det etableres forutsigbarhet for bedre rammebetingelser, bidrar tiltakspakken på 4 mrd. kr til å dempe de kortsiktige og negative utslag av den omstillingen som nå foregår innenfor enkelte bransjer og i deler av landet. Kunnskap og forskning gis betydelige løft i bevilgningene for 2016, og 5 000 lærere vil få tilbud om videreutdanning. Ressursene må brukes riktig for å bidra til fremtidig vekst og velstand. Løfter om økte investeringer på samferdselssektoren innfris samtidig som vedlikeholdsetterslepet på vei og bane reduseres. Eget utbyggingsselskap for vei etableres med oppstartsbevilgning på 1 mrd. kr og 300 mill. kr i driftskreditt. Ny organisering skal bidra til raskere og mer helhetlig planlegging og gjennomføring av lønnsomme veiprosjekter. Det er viktig for bedriftene og for folk flest i hverdagen. Nå bygges landet raskere og bedre, ikke bare på grunn av større bevilgninger, men også på grunn av ny organisering. For øvrig er det interessant at Børmer-utvalget, som kom med sin innstilling, en NOU, denne uken, bl.a. påpeker at Stortingets styring av veisektoren bør dreies i retning av å fastsette overordnede kriterier og mål for veiinvesteringer, dvs. mindre politisk detaljstyring av enkelte prosjekter. Det er nettopp det som nå gjennomføres, samtidig som infrastrukturfondet fylles opp til 100 mrd. kr i 2016 og gir et godt grunnlag for fremtidig vedlikehold. For Fremskrittspartiet er det viktig å fokusere både på investering og vedlikehold av landets infrastruktur. Trygghet for liv og helse er en viktig prioritering for Fremskrittspartiet. Nå er det 25 000 færre som står i helsekø enn da vi overtok i 2013, dvs. det er færre sykmeldte i påvente av behandling eller operasjon. Det er viktig for landet, det er viktig for den enkelte, og det bidrar til økt arbeidsinnsats. Budsjettet for 2016 gir en betydelig økning i bevilgningene til aktivitetsvekst ved sykehusene, og ledig kapasitet hos private blir benyttet til beste for fellesskapet. Det betyr at politikken virker. Så avslutningsvis: Det har blitt nevnt at det ikke er etablert et tydelig eierskap til budsjettforliket – budsjettavtalen. La det bare være sagt at budsjettavtalen mellom de fire partiene sikrer et godt statsbudsjett for Norge i 2016. Fremskrittspartiet tar eierskap, og vi tar ansvar for helheten i avtalen, men vi skal ikke nødvendigvis påberope oss opphavsretten til den såkalte flyseteavgiften.