trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-02-07:
Norge har som Schengen-nasjon forpliktelser som andre Schengen-nasjoner. Denne saken handler rett og slett om å styrke kvaliteten på det gjensidige samarbeidet gjennom å opprette beredskapsteam som skal bistå når det er behov for det. Siden Norge er en yttergrense, påhviler det oss et stort ansvar: å sikre at vi faktisk kan ivareta de felles kvalitetene man har innestått for. Dette forslaget som Regjeringen har fremmet, er utvilsomt med på å styrke totaliteten, noe vi alle ønsker og er avhengige av for at vi faktisk skal kunne ha den kvaliteten vi ønsker å ha. Det er en enstemmig justiskomite som anbefaler at man slutter seg til dette.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-06-18:
På vegner av representantane Ulf Leirstein, Bård Hoksrud og meg sjølv har eg gleda av å fremme eit representantforslag om betre og forenkla firmabilskattlegging.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-18:
På vegne av representantene Torbjørn Andersen, Tord Lien og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om en helhetlig plan for CO2-håndtering.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-06-18:
Det aller viktigste for å stimulere til aktivt lokalt folkestyre er å gi lokalpolitikere økonomisk handlingsrom til å gjøre den jobben de skal gjøre, og at vi har tillit til at folk lokalt nettopp satser på lokal velferd. Derfor har denne regjeringen prioritert å gi kommunene økte frie inntekter, uten merkelapper.Der er det et veldig klart skille i salen - egentlig mellom Fremskrittspartiet og resten av partiene. Mens resten av partiene ønsker at midlene skal være frie, og mener at det er mye fornuftige folk rundt omkring i alle kommunestyrer, mener Fremskrittspartiet at vi bør øremerke midlene her fra huset. Jeg synes det er litt rart at representanten Thomsen bruker dette som angrep, når hele innstillingen fra Fremskrittspartiets side har vist det motsatte av tillit, nemlig mistillit, ved at vi skal øremerke til barnehager - det gjør vi allerede - til skoler og eldreomsorg. Så jeg synes det er en litt underlig tilnærming når Fremskrittspartiet gjennom hele innstillingen har bidratt til å svekke handlingsrommet til lokale politikere.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-06-18:
I alle saker er det mange hensyn som må veies opp mot hverandre. Vi har sett av tallene i den oppgangstiden vi er inne i nå, at inntektsfordelingen i Norge er veldig ulik. I noen områder av landet tjener man veldig godt, f.eks. i representanten Høies hjemdistrikt. I mitt hjemdistrikt, Hedmark, er skattenivået mye lavere. Vi har gått grundig inn i dette og ser den skjevfordelingen det blir hvis vi ikke har en god utjevning. Vi ser at f.eks. en innbygger i Os i Hedmark, som ligger på rundt 70 pst. av skattenivået, får mye dårligere tjenestetilbud enn f.eks. en innbygger i Stavanger. Og det kan vi ikke stå og forsvare. Når vi har sett på realitetene, sett hvordan dette slår ut, har vi ment at det var riktig å ha en større utjevningsgrad. Kommunene skal få mer frie midler og prioritere lokalt, men man skal ha omtrent de samme mulighetene til å prioritere lokalt både i Os og Stavanger, slik at uansett hvor du bor i Norge, skal du ha en god mulighet til å få et godt tjenestetilbud.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-06-18:
Jeg er glad i å si ja, men det første vi må si ja til og glede oss over, er, som kommuneproposisjonen viser, at vedlikeholdet i kommunal sektor har økt. Men etterslepet er enormt. Spesielt innenfor skole- og kirkebygg, som både representanten Tørresdal og representanten Slagsvold Vedum har et engasjement for, er det et stort etterslep. Derfor mener jeg det er riktig av Regjeringen i det videre budsjettarbeidet å vurdere om man skal gjeninnføre en rentekompensasjonsordning, om det er den mest effektive måten å øke vedlikeholdet på. Men der, som i alle andre saker, er det mange hensyn å ta, så der vil det bli en avveining fram og tilbake. At det kan være en av mulighetene for å øke vedlikeholdet neste år, det tror jeg, men vi har ikke trukket noen endelige konklusjon om det er den mest effektive måten.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-06-18:
Frekkhetens nådegaver er ganske jevnt fordelt her i landet, og representanten Høie er en representant for det i dag. Hvis vi ser på netto driftsresultat, var det i 2001 på 0,9 pst., i 2002 0,6 pst., i 2003 0,6 pst. og i 2004 på 2,2 pst. - altså svært dårlig. Hva var det i 2006 og 2007, de første årene vi hadde styringen? Da var det på 5,5 pst. i 2006 og 2,6 pst. i 2007. Det var en klar endring, en mye, mye bedre økonomisk situasjon i kommunesektoren enn under forrige regjering, og antall kommuner på ROBEK-lista har også gått momentant ned. Hvorfor har dette skjedd? Punkt to: Hva er det Høyre gjør i sitt alternativ? Jo, det er å redusere utjevningen fra 60 til 55 pst., det er å beholde selskapsskatten, og det er å ha en høyere skatteandel. Hvilke kommuner er det som taper på det, og hvilke er det som tjener? Jo, det er kommunene i Distrikts-Norge som taper, og det er de sentrale, store kommunene som tjener. Har Høyre ett eneste godt tiltak for distriktskommunene?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-06-18:
Når en hører på representanten Tørresdal i dag, virker det som hun er glad for at hun ikke fikk flertall for sitt standpunkt med hensyn til kommunenes inntektsnivå i 2006. Det er iallfall tydelig at hun er fornøyd med at det var den rød-grønne regjeringens opplegg som ble vedtatt den gangen, for hun må ha en veldig sterk bekymring for kommunenes økonomi. Men nå er vi i 2008, og vi skal lage et opplegg for 2009. Da er det to ting - i hvert fall - som undrer meg når det gjelder Kristelig Folkepartis politikk. Det ene er det med telletidspunkt, hvorfor Kristelig Folkeparti ikke ser at det er en fordel at telletidspunktet er i juli, slik at kommunene har forutsigbarhet med hensyn til å planlegge og å ha gode og ryddige økonomiske forhold. Det andre er selskapsskatt. Kristelig Folkeparti pleier å si at de er opptatt av fordeling og utjevning. Men når det kommer til praktisk virkelighet i kommuneopplegget, tar man bort noe av det viktigste elementet som bidrar til at alle kommuner får en mer likeverdig basis for å drive et godt lokalt velferdstilbud. Hvordan vil representanten Tørresdal forklare at hun ønsker mer usikkerhet - ved å ha telletidspunkt 1. januar? Og hvordan vil hun forklare den fordelingsprofilen de to tiltakene jeg har nevnt, fører til?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-06-18:
Flertallet signaliserer også en positiv holdning til enhetsfylker i innstillingen, men det var ikke det jeg skulle ta replikk om. Det som det har vært vanskelig å få tak i i innstillingen, er hva Venstre egentlig mener i distriktspolitikken. Én ting er at en på en måte er enig med Sørheim-utvalget, men nå har jo Regjeringen lagt fram et forslag. Vi har skrevet flertallsmerknader som har støttet opp under det forslaget, for vi mener bl.a. at det er riktig at de 71 kommunene i Sør-Norge får et nytt distriktspolitisk tilskudd, og at det ikke skal være en nedtrapping for de andre kommunene som har hatt distriktspolitisk tilskudd i Sør-Norge fra før. Når en leser innstillingen og har fulgt debatten, er det vanskelig å vite hvor Venstre egentlig ligger i dette landskapet. Tradisjonelt vil jeg tro at Venstre når det kommer til stykket, vil støtte det i statsbudsjettet til høsten, men jeg ønsker å utfordre representanten Kongshaug på dette. Hvor ligger Venstre? Vil Venstre stemme for de forslagene Regjeringen har skissert, når det kommer til stykket til høsten? Og: Når man vil videreføre den kommunale selskapsskatten, hva synes Venstre om at fordelingsprofilen på den er så dårlig som den faktisk er?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-06-18:
Jeg må først kommentere representanten Giltuns innlegg. Østfold er et av de fylkene som tjener på den omleggingen vi gjør i forhold til selskapsskatt og sterkere inntektsutjevning. Alle kommuner i Østfold tjener på det. Derfor er det rart å lese i innstillingen at Fremskrittspartiet mener at en større andel av selskapsskatten skal gå til kommunene, ikke en mindre andel. Det vil alle kommuner i Østfold tape på. Så det er direkte inkonsekvens mellom det som står i innstillingen, og det representanten Giltun sier. Det Regjeringen nå gjør, er å forbedre inntektsmulighetene til kommunene i Østfold, ikke det motsatte. Hvis Fremskrittspartiet får gjennomslag for å øke selskapsskattens andel, vil kommunene i Østfold komme dårligere ut. Så ordene fra talerstolen og ordene i innstillingen står i direkte motstrid. Det er jo det som har vært litt paradoksalt i hele debatten i dag. Representanten Thomsen, også fra Fremskrittspartiet, viste til at fylkesrådmannen i Hordaland var så bekymret fordi han måtte kutte. Det skjønner jeg godt. Men hva hadde blitt konsekvensen hvis Fremskrittspartiet hadde fått gjennomslag for sitt forslag i fjor, der man la inn et kutt på over 1 milliard kr til fylkeskommunene? Ville kuttet blitt større eller mindre da? Det ville selvfølgelig blitt mye større. Det som er litt forunderlig når man sitter og følger med i debatten og kjenner historien til flere partier, og vet hva Fremskrittspartiet foreslo i fjorårets budsjett, er at de klager over at det er kutt i år, når vi foreslo 1 milliard mer - for en gang skyld foreslo vi mer - til fylkeskommunene. Likevel kommer Fremskrittspartiets representant i salen og sutrer over opplegget, et opplegg som med deres forslag ville ha vært enda dårligere. Så er representanten Holmberg ute og sier at Kleppa og Vedum ikke tør snakke om år 2005. Jeg kan gjerne snakke om år 2005 hvis det er ønskelig. Men jeg tror ikke det er så veldig ønskelig sett fra et Høyre-ståsted, for hvis man ser på antall ansatte i helse- og omsorgssektoren i 2005, var det en reell nedgang. Det er litt uenighet i innstillingen om hvor mange det var, men i proposisjonen er det anslått en reell nedgang på 1 600. Så ble det regjeringsskifte, og nå har vi hatt en reell oppgang i 2006 og 2007 på 11 000 årsverk. Når en har hatt en reell nedgang i antall årsverk innenfor pleie og omsorg i kommunal sektor i 2005, kan en ikke skryte av at en har hatt et netto driftsresultat på 3,6 pst. - det er bare en teknisk måte å beregne kommunenes overskudd på. Det viktigste er hvilke oppgaver kommunene løser. Og i 2005 var det altså en reell nedgang innenfor helse og omsorg, en av de viktigste sektorene. Denne regjeringen har fått til et velferdsløft - det er 11 000 flere årsverk innen pleie og omsorg, det er 26 000 flere barn som har barnehageplass, det er flere timer i grunnskolen, og kommunene har et bedre fundament, selv om det fortsatt er store utfordringer.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-06-18:
De lokale folkevalgte er, som noen har sagt i løpet av debatten, grunnsteinen i vårt demokrati. Noe av fordelen ved at vi også har lokale folkevalgte, er at de er flinkere til å prioritere lokalt enn hva man er nasjonalt. De ser bedre hva utfordringene i deres kommune og på deres hjemsted er, altså en kostnadseffektiv måte å bruke pengene på. Debatten i dag viser jo at vi nå har en konkurranse om hvem som gir mest penger til kommunene. Det viser at de fleste av oss har tillit til kommunepolitikerne, til at de har evne til å prioritere, og det gleder meg. Alle utenom Fremskrittspartiet har i løpet av denne debatten vist et slags håp om og har en tanke om at man ønsker å prioritere kommunene høyt, og at man skal få tillit lokalt. Det er bra. Så må jeg komme med et par kommentarer på slutten av debatten til noe representanten Holmberg fra Høyre sa som ikke kan stå uimotsagt. Hun løftet fram dette med ROBEK-lista. Jeg synes det er ganske frekt å dra fram at nå er det så forferdelig med ROBEK-lista, og at nå er det så mange som er på vei inn igjen. Vi ser at ved inngangen til 2005 var det 118 kommuner på ROBEK-lista. Så gjennomførte man en hestekur i kommunesektoren og kuttet mange årsverk, bl.a. på helse- og omsorgssektoren, som gjorde at man fikk et litt bedre netto driftsresultat i 2005 enn man hadde året før. Så man klarte å få noen ut. Men i vår regjeringsperiode, ved inngangen til dette året, var det 42 kommuner på ROBEK-lista. Så det har vært en enorm reduksjon i antall kommuner som trenger statlig overstyring under denne regjeringen, mens det under den forrige regjeringen var en økning. ROBEK-lista ble innført i 2001. Så det har skjedd et helt reelt taktskifte takket være vilje til å prioritere kommunesektoren. Så synes jeg det er interessant å høre på representanten Tybring-Gjedde fra Fremskrittspartiet, som sier at vi må satse på de stedene der folk ønsker å bo, implisitt at det er en del steder der folk ikke ønsker å bo. Da er det bare tull å bruke penger på de kommunene som folk ikke ønsker å bo i. Fordi vi ønsker at flere skal satse og bo i Eidskog kommune - i mitt hjemfylke - har de fått 3,6 mill. kr i økte distriktsmidler. Grue har fått 5,3 mill. kr, Åsnes 6,7 mill. kr og Våler 4,6 mill. kr i økte distriktsmidler. De har fått disse midlene, slik at de kan drive en aktiv politikk for å få flere folk til sitt område. Da er mitt spørsmål: Synes representanten Tybring-Gjedde at det er helt bortkastede penger, og vil han erklære de stedene som uønskede steder for folk å bo? I så fall ville det være interessant å få høre det.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-18:
Senterpartiet framstår dessverre ikke som en forkjemper for lokaldemokratiet og det lokale selvstyret. Senterpartiet har tvert imot lansert angrep etter angrep på den lokale beslutningsmyndigheten. Senterpartiet er åpenbart mot lokaldemokrati i plan- og byggesaker. Dette ser vi spesielt på det nye utkastet til plan- og bygningsloven. Er den demokratiske forståelsen vi har sett fra Senterpartiet hittil i perioden, representativ for Senterpartiets politiske ånd i lokalpolitikken?
Bent Høie (Høyre), 2008-06-18:
Replikken fra Fremskrittspartiet illustrerer at Senterpartiet i regjering struper lokaldemokratiet på to måter. Den første måten er den som Fremskrittspartiet her tar opp, nemlig å redusere kommunenes mulighet til selv å styre sine arealer. Men på den annen side representerer endringene i inntektssystemet som i dag vedtas, også store innstramminger i det lokale selvstyret. Kommunene får mindre innflytelse på egne inntekter. Som professor Borge, landets fremste professor i kommuneøkonomi, sier det: Kommunene blir mer opptatt av å se til staten. Dette har også Senterpartiet vært opptatt av tidligere. Hvis en leser kapitlet om kommuneøkonomi i Senterpartiets stortingsprogram, ser en at det er gjennomsyret av en idé om at kommunene ikke bare i større grad skal få styre sine egne inntekter, men at de også i større grad skal få styre muligheten til å skaffe seg inntekter. Blant annet står det i programmet: «Vi vil styrke kommesektoren gjennom mer frie økonomiske midler, først og fremst ved å øke kommunenes andel av skattøret.» Hvordan stemmer dette med at Regjeringen nå nedjusterer skattørens betydning gjennom å gå vekk fra målsettingen om at av kommunenes inntekter skal 50 pst. komme fra skatteinntekter?
Bent Høie (Høyre), 2008-06-18:
Komiteens leder, Tore Hagebakken, kjenner godt til situasjonen i Kommune-Norge. Vi står nå med fasiten for hva som er denne regjeringens såkalte flerårige opptrappingsplan for kommunesektoren. I en kommentar til årets opplegg sier Senterpartiets Odd Arild Kvaløy, fylkespolitiker og tidligere nestleder i KS, at det er «helt åpenbart at bare fire milliarder mer til kommunene vil svekke Regjeringens troverdighet». «Ender vi opp med fire milliarder, er det ikke noe løft for kommunesektoren,» sier SV-ordfører Christian Hintze Holm. KS-leder Halvdan Skard, partifelle med Hagebakken, sier at dette vil innbære kutt, og kommer det ikke noe i revidert, altså for 2008, starter vi 2009 med 2 milliarder kr mindre enn det vi skulle ha hatt. Når en nå sitter med fasiten, og Regjeringen lovte en flerårig opptrappingsplan for kommunesektoren, er Tore Hagebakken enig med sine tidligere kollegaer, at resultatet har blitt kutt, kutt, kutt?
Bent Høie (Høyre), 2008-06-18:
Først må jeg be Arbeiderpartiet, som nå har kommet med denne påstanden, dokumentere den. Det er ikke lagt fram noen dokumentasjon på at Høyres alternative inntektssystem innebærer at 300 kommuner taper i forhold til dagens inntektssystem. Sannheten er at det er 87 kommuner som taper med de endringene som Regjeringen foreslår. Men for innbyggerne er det relativt uinteressant at Høyre og Arbeiderpartiet teller rådmenn som taper på endringer i inntektssystemet, for innbyggere er mennesker som bor i kommunene. Sannheten er at over halvparten av landets innbyggere bor i kommuner som taper på Regjeringens forslag til endringer i inntektssystem. Det er de store kommunene som taper, de store kommunene med de store oppgavene, som tar på seg oppgaver ikke minst for å bekjempe fattigdom, bekjempe rusproblemer, for det er disse kommunene som tar det største løftet med hensyn til disse utfordringene. Regjeringens opplegg til inntektssystem ville redusere disse kommunenes mulighet til å ta et løft for de fattigste i dette landet.
Bent Høie (Høyre), 2008-06-18:
I motsetning til Senterpartiet har Høyre tro på at mange kommuner i Distrikts-Norge er veldig flinke til å skape næringsutvikling og vekst lokalt. Det er ikke minst veldig mange industrikommuner, kommuner som har vært flinke til å legge til rette for næringsutvikling, som taper på Regjeringens opplegg. I representanten Slagsvold Vedums innlegg får en jo et inntrykk av at det er Høyre som revolusjonerer inntektssystemet med sitt forslag. Det er jo helt stikk motsatt av virkeligheten. Vårt forslag til inntektssystem er i all hovedsak basert på dagens inntektssystem, med noen forenklinger, men ikke minst er det en videreføring av kommunenes mulighet til å beholde lokale skatteinntekter lokalt. Det er fordi vi har en optimistisk tro på framtiden, og ikke minst en optimistisk tro på lokalpolitikeres mulighet til selv å få en positiv utvikling lokalt, mens Senterpartiet står for en sentralistisk politikk der alt det gode skal komme fra staten, og det lokale handlingsrommet skal strupes inn.
Bent Høie (Høyre), 2008-06-18:
Jeg forstår veldig godt at representanten Reikvam hadde ønsket at det hadde vært større forskjeller mellom Høyre og regjeringspartiene når det gjelder rammen, fordi denne myten som regjeringspartiene har prøvd å skape, om at Høyre står for en sultefôring av kommunesektoren, må nå en gang for alle være død, når Høyre har stått for den samme rammen som Regjeringen i de tre siste oppleggene for kommuneøkonomien, inkludert neste år. Så jeg håper at representanten Reikvam kan ta med seg dette også videre i debatten, og at vi slipper å høre den type påstander. Det er bred enighet om hvor stor andel av samfunnskaken kommunesektoren skal ha. Det det er uenighet om, er jo hvordan denne andelen skal fordeles - om en på den ene siden mener at skatteinntektene i større grad skal beholdes lokalt, eller om alle pengene i all hovedsak skal trekkes inn sentralt og deles ut. En slik modell vil i all hovedsak innebære at kommunene blir sosialklienter av staten, der lykken er å dokumentere størst mulig armod. I den forbindelse går Fremskrittspartiet betydelig lenger enn Regjeringen. Det er synd, men jeg ser at også Fremskrittspartiet er enig i at selskapsskatten skal beholdes lokalt, og det er det bred politisk enighet om i opposisjonen.
Bent Høie (Høyre), 2008-06-18:
Jeg beklager at jeg glemte å ta opp de forslagene som Høyre har alene eller hvor vi er medforslagstiller, som ikke allerede er tatt opp.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-18:
Senterpartiet har tidligere vært veldig opptatt av at en må ta igjen vedlikeholdsetterslepet i norske kommuner. Det handler om skolebygg, og det handler om kirker. Det handler om at vi hadde en vellykket ordning, en rentekompensasjonsordning, som gjorde det mulig for mange kommuner å ruste opp eller pusse opp sine skolebygg, bygge ut, ta vare på sine kirker. Nå har en samlet komite sagt at en ønsker denne ordningen tilbake igjen. Likevel nøler regjeringspartiene med å gi sin tilslutning til vår etterlysning av rentekompensasjonsordningen, i denne forbindelse for 2009. Så mitt spørsmål er et direkte ja eller nei-spørsmål til representanten fra Senterpartiet. Kommer det en skikkelig rentekompensasjonsordning for skolebygg og kirker i statsbudsjettet for 2009? Det hadde vært veldig flott med et ja!
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-18:
Kristelig Folkeparti er opptatt av et godt psykisk helsevern. Til tross for en opptrappingsplan for psykisk helse, er det mange uløste oppgaver. Det er uavklarte ansvarsforhold mellom forvaltningsnivåene, mellom spesialisthelsetjenesten og kommunene, det er mangel på kompetanse, det er uenighet om organiseringen, og vi har et stykke igjen før vi kan si at en har fått dette på plass. Evalueringen av opptrappingsplanen for psykisk helse foreligger først neste sommer. Ut fra disse uavklarte forhold mener Kristelig Folkeparti at det er nødvendig å fortsette en opptrappingsplan for psykisk helse, og vi mener det er feil å innlemme disse øremerkede midlene i rammene nå. Ser ikke Arbeiderpartiet at det kan være lurt både å fullføre og forlenge opptrappingsplanen, og å utsette innlemmingen til en ser hva evalueringen til sommeren viser?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-18:
Fremskrittspartiet vil ha et mer rettferdig system. De vil ha stykkprisfinansiering. De vil betale det det koster - staten skal betale det det koster. Da er mitt spørsmål: Er det en refusjonsordning, at man kan sende regningen, eller er det en stykkpris som er lik for alle kommuner i Norge? Er representanten klar over at det koster langt mer for en sykehjemsplass eller en skoleplass f. eks. på Utsira, der det er 209 mennesker, eller at det f.eks. i Lierne i Nord-Trøndelag, der det er stor avstand mellom innbyggerne, koster langt mer å ha en legevaktsordning? Så mitt spørsmål er: Er det lik stykkpris en vil ha? Hvis svaret er ja på det, forandrer en bosettingsmønsteret totalt. Hvis svaret er nei, er det min påstand at vi vil få et sinnrikt system for å finne ut hvordan denne stykkprisen i virkeligheten skal se ut. Jeg er veldig spent på svaret.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-18:
Det er tverrpolitisk glede over at vi snart når målet om full barnehagedekning, og det har vært vellykket å få til en slik bred politisk enighet. Men vi har også utsatt å innlemme de øremerkede midlene til 2011 så vi er sikker på at det er på plass. Det er klokt. Men det som Kristelig Folkeparti og opposisjonen er opptatt av, er at når man gjør dette, må man samtidig sikre en statlig finansieringsordning for de private barnehagene. Vi vet at dersom ikke de sikres, vil den fulle barnehagedekningen bli relativt kortvarig. Og skal vi oppnå full barnehagedekning, må vi ha et mangfold av både kommunale og private barnehager, og de må kunne ha den samme kvaliteten og må kunne være drivverdige - slik at det ikke er slutten på full barnehagedekning, men begynnelsen når vi innlemmer det og sikrer det for mange år framover. Derfor vil vi ha på plass en statlig finansieringsordning for de private.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-18:
Kristelig Folkeparti er opptatt av at selskapsskatten kan stimulere til lokal næringsutvikling og være en ekstra stimulus for lokalpolitikere som ønsker å tilrettelegge for næringslivet. Det er viktig. Samtidig ser Kristelig Folkeparti at det ikke alltid er helt treffsikkert. Derfor ønsker vi at kommuner med felles bo- og arbeidsmiljø i fellesskap kan motta selskapsskatten. En bor gjerne i én kommune, men jobber i nabokommunen. Vi ønsker at selskapsskatten tilbakeføres til de kommunene som er et bo- og arbeidsfellesskap, og at den kan fordeles lokalt. Det handler om å stimulere til næringsutvikling i hele Norge.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-18:
Kristelig Folkeparti ser fordelen med forutsigbarhet når en skal lage de kommunale budsjettene. Det er vi også med på en merknad om i innstillingen. Vi ser fordelen med den telledatoen. Ulempen er at vekstkommuner taper mye på det - de får ikke betalt for de innbyggerne de må gi velferdstjenester til. Vår løsning ville vært - hvis vi hadde fått bestemme helt alene - en tidlig telledato, men med en større kompensasjon til vekstkommunene. Da ville det vært ok med en tidlig telledato, for en ville gitt kompensasjonen gjennom et større veksttilskudd. Så det ville vært en god ordning. Når det gjelder omfordelingen av selskapsskatten, er det slik at Kristelig Folkeparti er med på mange punkter i inntektssystemet der vi omfordeler mer. Men jeg synes en går for langt i omfordelingen, for alle de endringene en gjør, går ut over de samme kommunene. Det blir også viktig å stimulere til næringsutvikling, altså både omfordele skatteinntekter og stimulere til næringsutvikling. På det ene punktet er Kristelig Folkeparti uenig med Regjeringen, for vi ønsker å stimulere til lokal næringsutvikling.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-18:
Det er to spørsmål til statsråden. Det ene er om det vi hørte på Dagsnytt i dag morges, der jeg oppfattet at statsråden bad ordførere rundt i landet om å dempe forventningene og avlyse litt av Soria Moria-løftene og forventningene som var skapt. Var budskapet at en har innsett at kostnadene har steget så mye at det ikke er noe handlingsrom for ytterligere ambisjoner? Det er det ene spørsmålet. Jeg var overrasket over budskapet. Men var det fordi en har innsett at forventningspresset skapt av Regjeringen var for høyt? Det andre spørsmålet er om noe statsråden ikke nevnte i sitt innlegg: Kommer rentekompensasjonsordningen, som vi har etterlyst gjentatte ganger, og som representanten Slagsvold Vedum svarte «kanskje» på? Kan statsråden svare ja?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-18:
Kristelig Folkeparti er glad for de endringer som vedtas i dag. På nesten alle punkter er vi enige med Regjeringen i at det skal foretas en større omfordeling. For oss handler det ikke om hva min kommune eller mitt fylke tjener på den ene eller andre ordningen, men det handler om hva som er rettferdig. Og det som iallfall er rettferdig, er at en har lik kvalitet på velferdstjenestene i alle kommuner i hele Norge. Så kan vi gjøre det på forskjellige måter. De fleste omleggingene som skjer i dag, støtter Kristelig Folkeparti, fordi det jevner ut inntekter - fra dem som har mye, til dem som har mindre. Fremdeles har de skatterike kommunene mye penger igjen og over gjennomsnittet. Men allikevel - selv om vi er fornøyd med det meste, er det et par ting jeg vil peke spesielt på, som jeg håper statsråden tar med seg. Jeg har sagt det før, og jeg gjentar det: Dersom en ikke øker de frie inntektene utover det Regjeringen har foreslått, med ca. 1,5-2 milliarder kr, vil en ikke få noen opptrapping - en vil ikke få noe økt økonomisk handlingsrom, en vil kun dekke de økte utgiftene som foreligger. En vil altså gå rett fram: Den samme moderasjonen som en maner til for 2008, vil også gjelde for 2009. Jeg oppfordrer statsråden til å se på muligheten for å øke de frie inntektene noe, for å gi handlingsrom, for å gi muligheter til økt kvalitet i skole og eldreomsorg. Og så vil jeg be statsråden tenke seg om når det gjelder psykisk helse. Både Mental Helse Norge og Landsforeningen for Pårørende innen Psykiatri har sagt at vi må se på evalueringen av opptrappingsplanen for psykisk helse før vi avslutter det viktige arbeidet det er å avklare og lage en forutsigbar politikk på dette området. Tenk dere om: Det går an å utsette, sånn som en har gjort for barnehager. Og når det gjelder barnehager: Jeg vil be Regjeringen arbeide for en finansieringsordning som vil sikre at vi fortsatt har både private barnehager med god kvalitet og kommunale barnehager - og full barnehagedekning. At SVs representant Rolf Reikvam sier at han mer tillit til lokalpolitikere enn til undertegnede, er greit nok, men de private barnehagene er usikre på hvilken finansiering de kan regne med i framtiden. De trenger forutsigbarhet, slik at de kan bidra til full barnehagedekning - ikke bare for ett år eller to år, men på sikt. Hvis en tar med seg de punktene som Kristelig Folkeparti tar opp nå, tror jeg opplegget for 2009 kan bli enda bedre.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-18:
Når vi stiller spørsmål ved Fremskrittspartiets system med stykkprisfinansiering, ser de på det som angrep. Det var et spørsmål jeg stilte, om de ønsket et system der det var 430 forskjellige stykkpriser i det ganske land. Spørsmålet er ikke blitt besvart. Nå håper jeg at Fremskrittspartiet vil bruke tiden framover til å forklare hva de mener med det differensierte systemet. De mener altså ikke samme stykkpris, de mener tydeligvis heller ikke 430 forskjellige priser. Det jeg trenger å se, er dette systemet forklart, der det framgår om man er villig til å betale det det koster å ha skole på Utsira, slik at folk kan bo der, om man er villig til å betale for legevakt i Lierne, og for tjenester med høy kvalitet. I dag har vi et system som gjør at det er mulig å bo i hele landet. Vil Fremskrittspartiet betale det det koster å opprettholde det bosettingsmønsteret vi har i dag? Hvem skal betale stykkprisen? Og hvem skal bestemme stykkprisen?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-06-18:
Nå skal det noe til å opptre så høy og mørk som Fremskrittspartiet i sin alminnelighet gjør. For det første: Sentralbanksjefen er på min side når det gjelder vurderingen av den økonomiske politikken til Fremskrittspartiet og hvordan den ville slå ut for rentenivået og derigjennom for norske kommuner. Det er ikke lenge siden jeg hørte ordføreren i Hitra kommune si at renteøkninga der er representert ved en merutgift på 15 mill. kr. Da tør jeg ikke tenke på hva som ville bli utfallet hvis Fremskrittspartiets politikk ble gjennomført. Og jeg mener at sjøl om, som jeg sa, mange kommuner skulle ønske seg mer, så er dette et offensivt opplegg fra Regjeringa. Det er ingen regjering som noen gang før i løpet av en fireårsperiode har gitt kommunene slik vekst som Stoltenberg II-regjeringa.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-06-18:
Det har slett ikke bare vært kutt, kutt, kutt, men kostnadsutviklinga, renteøkning, pensjonskostnader osv. har gjort sitt til at en del av veksten er spist opp, det er jeg fullstendig klar over. Likevel står vi igjen med en vekst i frie inntekter som er betydelig. Vi må huske på at veksten i samlede inntekter som vi opererer med for inneværende fireårsperiode, ligger 8 milliarder over det som Bondevik-regjeringa stod for i sin fireårsperiode. Når det gjelder frie inntekter, er forskjellen 5 milliarder i vår fordel. Så det er i hvert fall en betydelig forbedring. Og vi ser jo bl.a. i pleie- og omsorgssektoren at vi når målene våre raskt, så mye penger har kommet godt med. Men vi har ambisjoner om et enda bedre velferdstilbud, derfor satser vi friskt videre nå. Vi har også ambisjoner om en ny fireårsperiode, så dette har god prognose.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-06-18:
For det første er Arbeiderpartiet, i likhet med Kristelig Folkeparti, svært opptatt av at vi skal ha et godt psykisk helsetilbud. Vi mener det er lurt, etter hvert som nye tiltak faller på plass, at en legger det inn i rammeoverføringa, for det er et viktig grunnlag for lokaldemokratiet vårt. Men for oss er det å nå våre politiske mål enda viktigere enn at en skal innlemme, så jeg synes det er viktig å se nøye på hva som er situasjonen før en bestemmer seg endelig for hvordan den skal utformes. Jeg ser fram til en dialog med Kristelig Folkeparti om det, men utgangspunktet er innlemming i 2009.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-06-18:
24. april i år stemte Fremskrittspartiet for å oppheve kommunenes mulighet til å ha eiendomsskatt. Vi vet at for 2008 utgjør eiendomsskatten en inntekt for Kommune-Norge på 6 milliarder kr. I dette opplegget for kommuneproposisjonen - og Fremskrittspartiet har jo sin egen finanspolitikk - opererer de med en kompensasjon for dette på mellom 2 og 3 milliarder kr. Vi vet at 70 pst. av kommunenes utgifter er knyttet til pleie og omsorg, til helse og skole. Mitt spørsmål er da: Hvilke av disse områdene mener Fremskrittspartiet at kommunene skal kutte på når det her blir en manko på oppimot 4 milliarder kr i sektoren dersom Fremskrittspartiet hadde styrt?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-06-18:
Når en prøver å måke seg veg gjennom alle ordene fra opposisjonen og ser på realiteten etter at en har hørt all denne kritikken av kommuneøkonomien, ser en jo at saken er den at det er ganske bred enighet i komiteen om rammen som Regjeringa legger fram, og det har det også faktisk vært tidligere i denne perioden. Kristelig Folkeparti kunne ønske seg litt mer penger, men det aller mest interessante synes jeg er å kunne konstatere at Høyre nå har gått fra de fleste av sine skatteløfter. Det er helt greit for meg. Jeg synes det er et sympatisk trekk! Det er lurt, fordi velferd er viktigere, og dermed har også Høyre penger til å kunne bli med på våre rammer. Det er bra, for kommuneøkonomien og for velferden. Det er mange som kunne ønske seg mer penger. Vi kunne ønske det, vi som er særlig opptatt av det kommunale velferdstilbudet, og innbyggere og kommunepolitikere kunne ønske seg det. Men vi er også alle opptatt av veg og bane, at sykehusene skal få de pengene de trenger, og vi er opptatt av mange sektorer som er viktige. Derfor må vi ha et opplegg som balanserer. Så er det fortsatt mange kommuner som har utfordringer. Men en viktig grunn til at mange kommuner har utfordringer, er inntektsforskjellene mellom kommunene, og det er nettopp det vi tar tak i. Så de vedtak som gjøres i dag, bidrar i høy grad til at mange kommuner vil få en bedre hverdag. Fremskrittspartiet lever litt i sin egen verden, eller i sin egen finanspolitiske binge - en binge Høyre for øvrig har garantert at de ikke skal opp i. Det blir også tydelig demonstrert i dag at pengene sitter løst i Fremskrittspartiet, for i svaret på mitt spørsmål i replikkordskiftet i dag, så vips, drog Per-Willy Amundsen opp mange milliarder til en ny kompensasjonsordning, for bortfall av eiendomsskatt. Det synes jeg er interessant, at Fremskrittspartiet vil premiere norske kommuner med eiendomsskatt. Eller jeg vil si det slik: Hvis det finnes noen ute i Kommune-Norge som ikke har eiendomsskatt, og som håper eller tror at Siv Jensen skal bli den nye statsministeren, så skynd dere å få på plass eiendomsskatt, så dere er sikret andel i denne gullkantede kompensasjonsordningen som ble lansert med brask og bram her i dag. Det er en oppfordring, for en vet jo aldri her i verden, sjøl om jeg håper at det ikke skal gå Norge så galt.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-18:
Jeg tror representanten Hagebakken skal være forsiktig med å anslå at Fremskrittspartiets økonomiske politikk ville føre til høy rente og større utgifter for kommunene. Tvert imot viser beregningene SSB har gjort på våre alternative statsbudsjett, det stikk motsatte. Det er med denne regjeringen at renta har økt og dermed blitt en ytterligere belastning og kostnad for norske kommuner. Jeg synes det er svært interessant å registrere hvor veldig høy og mørk representanten Hagebakken fremstår på vegne av Regjeringen når han skryter av deres satsing på kommuneøkonomi og på norske kommuner. Dette var det fremste valgløftet foran valget i 2005. Stoltenberg lovte et dramatisk løft på vegne av kommunene. Dette fremgår også klart i Soria Moria-erklæringen. Det er altså et klart valgløfte Regjeringen ikke har fulgt opp. Hvordan kan representanten Hagebakken forklare og forsvare at Regjeringen så åpenbart nå bryter sitt fremste valgløfte om å gi kommunene en bedre økonomi, når vi ser at det er det stikk motsatte som faktisk skjer?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-18:
Det er selvfølgelig ikke slik at vi mener at det skal kuttes i det hele tatt i de grunnleggende velferdstjenestene, og i hvert fall ikke ut fra de premissene representanten Hagebakken legger til grunn. Vi konstaterer at det ikke er flertall i Stortinget for å avvikle lov om eiendomsskatt, og da forholder vi oss til det. Den dagen vi får flertall for det i Stortinget, og vi får avviklet eiendomsskatten, skal vi selvfølgelig kompensere for det. Det gjør vi best gjennom nettopp stykkprisfinansiering, som jeg snakket om i mitt innlegg, hvor kommunene får direkte utbetalt fra staten for kostnadene ved å drive de grunnleggende velferdstjenestene, fordi vi i motsetning til Regjeringen ikke aksepterer at det skal være forskjell ut fra hvor du bor i Norge, på kvaliteten du får på de enkelte grunnleggende velferdstjenestene.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-18:
Det er selvfølgelig ikke slik at Fremskrittspartiet har noen tanker om å privatisere grunnleggende velferdstjenester. På det punktet kan jeg berolige representanten Reikvam. Men, og det er vi veldig klare på, vi ønsker å åpne for at også private kan levere eldreomsorg, kan levere skoletjenester, kan levere en rekke av de grunnleggende velferdstjenestene som kommunene i dag ikke bare finansierer, men også produserer. Det er her forskjellen kommer inn, for Fremskrittspartiet mener at ja, det er en grunnleggende oppgave for skattebetalerne og det norske samfunn å finansiere de grunnleggende velferdstjenestene, men det betyr ikke nødvendigvis at det er kommune og stat som må produsere dem. Alle har krav på disse tjenestene, men det kan godt hende at private tilbydere kan gjøre en bedre jobb enn kommunen og det offentlige.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-18:
Det er selvfølgelig ikke slik representanten Tørresdal forsøker å fremstille det, at dette er noe særdeles sinnrikt system, og i hvert fall ikke når du sammenligner det med dagens inntektssystem for norske kommuner. Ja, det er riktig, vi vil ha et differensiert system i vår stykkpris. Det er derfor vi kaller det «differensiert stykkpris», og det har vi også klart formulert i vårt program. For vi tar inn over oss at kostnadene er ulikt fordelt i det ganske land, og det vil være forskjellige kostnadsfaktorer som spiller inn i ulike deler av landet. Derfor vil vi også ha et differensiert system på stykkprisen. Men det er altså ikke nødvendigvis slik at dette blir så veldig komplisert. Hvis du skal sammenligne det med dagens inntektssystem, er det vel det som inngår i den direkte utgiftsutjevningen, som vil være sammenlignbart. Det som inngår i dagens inntektssystem, er jo langt, langt mer enn det, og dermed vil det bli langt mindre byråkrati og et langt mer rettferdig system med Fremskrittspartiets politikk.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-18:
Jeg tror ikke presidenten mente skøyteløperen! Det er selvfølgelig feil det statsråden hevder i sitt innlegg, at Fremskrittspartiet og Høyre ikke er opptatt av modernisering og effektivisering av kommunene. Det fremgår veldig klart av våre merknader - ikke minst i forbindelse med en sterkt tiltrengt endring av kommunestrukturen i Norge, der kanskje det fremste behovet på det området er. Jeg registrerer at statsråden igjen velger å skryte av inntektsøkningen for norske kommuner. Det gjør hun samtidig som hun lar være å nevne at utgiftene faktisk har økt mer enn inntektene. KS har sagt at inntektsbehovet er større til neste år, de ser i 2007 et vesentlig redusert driftsresultat i norske kommuner. Det er ikke slik som statsråden forsøker å fremstille det. Hvordan kan statsråden mene at Regjeringen står tilbake med noen som helst slags tillit, når den sier at den satser på kommunene, mens det stikk motsatte oppleves ute i det ganske land?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-18:
Angrepene mot Fremskrittspartiet i løpet av denne debatten har i hovedsak gått langs to linjer. Det ene gjelder kommunesammenslåing, og det andre gjelder stykkprisfinansiering. Men det er ikke slik som representantene Strømstad Olsen, Gullvåg og andre har prøvd å fremstille det som, at Fremskrittspartiet har til hensikt å tvinge frem kommunesammenslåing. Snarere tvert imot. Vi ønsker å få i gang en prosess, mye etter dansk modell, slik at vi kan komme videre i forhold til kommunestrukturen i Norge. Det er altså 430 kommuner i dette landet. Vi har kommuner i Norge som ikke er i stand til å levere egne regnskap, fordi de ikke har kompetanse internt i kommunene. Det sier noe om at vi har for mange kommuner i dette landet. Det å levere kommunale tjenester har etter hvert blitt såpass komplisert og omfangsrikt at vi må ha større enheter for å gå fremtiden i møte. Så har vi angrepet om stykkprisfinansiering. Representanten Tørresdal lurer på om vi skal ha 430 ulike typer stykkpriser for de ulike kommunene. Representanten Arnesen har tatt det stikk motsatte utgangspunktet og sier at distriktskommunene kommer til å tape når alle skal få et standardstykkprissystem. Det er ingen av disse representantene som har rett. Vi snakker om en differensiert stykkpris som skal ta opp i seg de ulike kostnadsforskjellene vi har i dette mangfoldige landet. Men det er ikke én stykkpris for hver enkelt kommune, det er et system som ivaretar kostnadsbildet på en god måte. Så prøvde representanten Hagebakken å lage et morsomt poeng av mitt svar på hans spørsmål i forbindelse med eiendomsskatt. Ja, Fremskrittspartiet er imot eiendomsskatt, men vi har selvfølgelig ikke til hensikt å innføre noen egen type kompensasjonsordning når vi fjerner eiendomsskatten, men vi vil fange det opp gjennom det generelle stykkprisfinansieringssystemet. For problemet i dag er at en rekke kommuner føler seg tvunget til å innføre eiendomsbeskatning bare for å kunne levere de helt fundamentale kommunale tjenestene. Så registrerer jeg at det har vært rimelig lavmælte representanter fra regjeringspartiene i dag. De har ikke vært så bråkjekke som de har vært ved tidligere anledninger når vi har diskutert kommuneøkonomien. Og jeg skjønner hvorfor: Regjeringens såkalte satsing på kommunene har fått en brå slutt - som et økonomisk mageplask i et tørrlagt kommunalt svømmebasseng.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-18:
Det er mulig jeg uttykker meg veldig uklart. Men svaret på spørsmålet fra representanten Tørresdal var altså: Nei, Fremskrittspartiet skal ikke ha 430 ulike stykkprisfinansieringssatser i vårt system, selvfølgelig ikke. Men vi må ivareta på en god måte de ulike kostnadskomponentene som varierer over det ganske land, både med hensyn til geografi, med hensyn til hva det koster å føre opp bygningsmasse, og ikke minst å leie bygningsmasse - her er eiendomsprisene varierende - osv., osv. Det vi er opptatt av, er et likt og godt tilbud over hele landet, like kommunale tjenester over det ganske land. Det burde egentlig være en selvfølge, men jeg registrerer at det er kun Fremskrittspartiet som i realiteten står for det i denne sal.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-18:
Amundsen gjorde det til et viktig poeng at dagens inntektssystem er «sinnrikt» - det var det ordet han brukte - og derfor trenger vi nå et nytt, vi må ha et stykkprissystem. Jeg går ut fra at det stykkprissystemet også må være noe sinnrikt, for det kan ikke være slik at en bare sender regningen til staten, og så refunderer staten. Det må jo være et system som skal utarbeides, og det kan jo også lages sinnrikt, går jeg ut fra - jeg regner med at han kan bekrefte det. Men det er ikke det jeg skal spørre om. Det jeg skal spørre om helt konkret, går på noe Fremskrittspartiet skriver i innstillingen. Fremskrittspartiet konstaterer at de «har et annet kommunalpolitisk utgangspunkt enn de andre partiene», dvs. alle de andre partiene. Så skriver de: «Det offentlige skal derfor ikke ta på seg oppgaver som enkeltpersoner, bedrifter og private kan løse like godt eller bedre.» Dette er jo forståelig, kanskje. Vi er i den situasjon at Fremskrittspartiet kanskje etter valget kan komme i regjeringsposisjon, og da er det viktig at en prøver å definere. Er det, slik som Fremskrittspartiet ser det, noen oppgave i dag som kommunene driver, og som de åpenbart ikke skal drive med, ut fra at andre kan gjøre det bedre eller drive det på en annen måte? Det er viktig at en prøver å være litt konkret og si hva en tenker på.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-18:
Det blir mange feite ord som fyker rundt i salen. Bent Høie startet jo sitt innlegg med at det er kanskje ikke de store forskjellene mellom de ulike partiene i denne innstillingen, og det er jeg for så vidt langt på vei enig med Bent Høie i. Jeg skulle nok kanskje ønske at det hadde vært større forskjeller, at vi hadde sett tydeligere hva forskjellene egentlig bestod i. Høyre har heller ikke noen forslag når det gjelder hva vi kan regne med er rammene for inntekt for kommunene neste år. En antyder at de vil ligge i den størrelsesorden som regjeringspartienes forslag ligger på. Utover det hadde ikke jeg sagt noe. Det som jeg har lyst til å spørre ham om, går på at representanten Amundsen redegjorde - iallfall delvis - for Fremskrittspartiets omlegging og deres system. Vi vet at det kan komme til å skje at Høyre og Fremskrittspartiet kommer i en eller annen posisjon i samarbeid etter valget i 2009. Kan vi regne med at Høyre vil nærme seg Fremskrittspartiets system i et kompromiss, i et samarbeid, eller er det en helt utenkelig tanke for Høyre?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-18:
Jeg synes at Åge Starheim reiser et problem som er en naturlig fortsettelse av det som jeg avsluttet mitt innlegg med, som går på demokrati, folkestyre, og som har med rettsliggjøring å gjøre. Rapporten fra maktutredningen konkluderer med at politikerne gir fra seg makt bl.a. gjennom rettsliggjøring. SV har vært med på å gi folk rettigheter gjennom lovverket, til grunnskole, til videregående skole og til barnehage. Det er klart at dette er problematisk. Vi skal være villige til å diskutere hvor langt vi skal gå med rettsliggjøring. For jo lenger man går med rettsliggjøring, jo mer avpolitiserer man. Det er en farlig utvikling. Så jeg er villig til å diskutere om vi går for langt i retning av å gi folk rettigheter, på bekostning av de politiske beslutningene. Men jeg forsvarer rett til grunnskole, til videregående skole og til barnehage. Jeg synes det er så grunnleggende viktig. Men vi går ikke inn for at noen skal ha rett til å spise appelsiner.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-18:
Når det gjelder antall fattige, må jeg innrømme at jeg ikke har dataene og tallene framfor meg. Jeg må bare akseptere påstanden fra representanten Holmberg om at det har vært en økning i antall fattige. Det synes jeg ikke er bra. La meg understreke det: Jeg synes ikke på noen som helst måte det er bra at antall fattige øker - hvis påstanden er riktig. Så over til tiltak: Jeg mener at vi burde ha kommet lenger på en del områder. Bostøtten er ett av de områdene vi kommer til å jobbe videre med, med sikte på å lage en bostøtteordning som omfatter flere og er mer treffsikker. Jeg blir mer og mer overbevist om at bostøtten sannsynligvis er det beste tiltaket mot fattigdom. Det er sannsynligvis noe av det som er mest treffsikkert, og som vil omfatte de gruppene vi ønsker det skal omfatte. Så det å gå gjennom bostøtteordningen, finne bedre og mer treffsikre ordninger og utvide rammene, synes jeg fortsatt er viktig, og det vil iallfall noen av oss være med på å slåss for fram mot budsjettet i 2009.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-18:
Dette innlegget oser jo av mistillit til lokalpolitikerne. Det er jo litt merkelig at det skal komme fra Kristelig Folkeparti, som i utgangspunktet vanligvis slår seg på brystet og sier at de har tillit til lokalpolitikerne, og at de vil at lokalpolitikerne skal fordele ressursene. Når vi innlemmer barnehagetilskuddet - de 20 milliarder kr som i dag ligger som øremerkede midler - i rammene til kommunene, føler jeg meg hundre prosent sikker på at kommunepolitikerne vil følge opp. De er jo mye nærmere problemet, det er de som skal skaffe barnehagedekning i Sandnes eller hvor det måtte være, og det er de som er pålagt dette ansvaret. Og jeg føler meg hundre prosent sikker på at de klarer det mye bedre enn det jeg klarer her i Oslo. Så jeg har full tillit til lokalpolitikerne. Få dette inn i rammetilskuddet, og de vil fordele ressursene til kommunale og private barnehager på en slik måte at de klarer å oppfylle den forpliktelsen som de har til å skaffe barnehage til alle barn. Den tilliten har jeg faktisk til lokalpolitikerne. Jeg har mye mer tillit til lokalpolitikerne enn jeg har til Bjørg Tørresdal i denne konkrete saken.