Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2009-10-12:
Vår regjering slår fast at vi skal føre en politikk for fellesskap, verdiskaping og rettferdighet. Det må da bl.a. innebære å redusere sosiale helseforskjeller mellom ulike grupper i samfunnet vårt. Da må det fokuseres vesentlig sterkere på det forebyggende helsearbeidet enn i dag. Det må samarbeides mer på tvers av fag og profesjoner, og helsetilbudene må være nærmere folk. Vi skal rett og slett bli smartere når det gjelder ressursbruk og arbeidsmåter. Det er veldig smart å sette inn innsatsen tidlig, og da sjølsagt fokusere mye på de yngre. Det drives sjølsagt mye godt forebyggende helsearbeid i dag. Universelle tiltak som gang- og sykkelveier som gjør at ungene får litt mosjon i det daglige ved å gå til skolen istedenfor å måtte kjøres, er òg forebyggende helsearbeid – likedan flere timer med fysisk aktivitet i barneskolen, gratis frukt og grønt og satsing på frivillig arbeid og idrettsanlegg. Forebyggende helsearbeid handler mye om fysisk aktivitet, kosthold og i en del tilfeller også om å jobbe med hele familien. Ulike prosjekter vil gi oss nyttige erfaringer og samtidig bidra til bedre helse for dem som deltar, som Aktivitetsskolen i Finnmark for barn og unge med ekstra vektutfordringer og prosjektene i Søndre Nordstrand og Groruddalen her i Oslo knyttet til helseutfordringer når det gjelder innvandrerbarn. Når vi nå opplever at 120 unge mellom 13 og 18 år i første omgang må fedmeopereres, illustrerer det på en ganske brutal måte hvor høyst påkrevd det nå er å øke det forebyggende helsearbeidet. Det vil vi også gjøre. Nå skal det lønne seg for kommunene å være gode på forebygging, alle blir vinnere i dette. Mange har vært opptatt av samhandlingsreformen her i dag, og det er bra. Skal vi få gjennomført reformen og oppnå de ønskede helse- og samfunnsmessige gevinster, er vi helt avhengige av entusiasme og kreativitet i kommunene og godt lagspill mellom stat og kommune. Samhandlingsreformen handler ikke minst om utstrakt samhandling mellom kommunene her i landet. Mange av landets kommuner er for små i folketall til å kunne lykkes godt nok alene når en her får større og viktige muligheter. Kommunene må gå sammen om etablering av lokalmedisinske sentre og for ellers å kunne styrke helsetilbudet til befolkningen slik vi ønsker. Reformen er ikke avhengig av kommunesammenslåinger, det vil jeg understreke. Det er mange ulike måter å samarbeide på, og vi vurderer òg samkommunemodellen som en modell. Men jeg håper reformen vil bidra til at flere kommuner vil vurdere om sammenslåing kan være veien å gå for å bli mer robust på flere vis. I den politiske plattformen til Regjeringa sier vi at staten vil dekke de faktiske kostnadene knyttet til sammenslåingsprosesser der det er lokal tilslutning til å etablere større kommuner. Det synes jeg er et viktig og positivt signal fra Regjeringa. Forebygging blir òg veldig viktig med tanke på framtidens eldreomsorg, der vi står foran store utfordringer, kanskje særlig når det gjelder å skaffe nok kvalifiserte arbeidstakere. Én ting er penger, en annen ting er å skaffe folk – da må en òg være attraktiv som sektor. Den rød-grønne regjeringa vil satse sterkt på eldreomsorgen, slik det framgår av regjeringsplattformen, og slik som statsministeren også understreket under åpningen av debatten i dag. Vi vil satse med tilskudd til å bygge både omsorgsboliger og sjukehjemsplasser, og vi vil øke de kommunale driftsinntektene betydelig, som det står i plattformen. Vi vil ikke minst sørge for å styrke de eldres rettstilstand. I juni ble regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre enige om en verdighetsgaranti for de eldre. Vi samhandler gjerne med andre partier i viktige saker når vi er enige om å gå i samme retning. Det gjelder sjølsagt også reformen som nettopp handler om økt samhandling.