Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-11-17:
Først vil jeg takke komiteen for et godt samarbeid. Vi avgir en samlet innstilling om de problemstillingene som tas opp i departementets forslag til endringer i instruksjonsloven, men deler oss i et spørsmål som er tatt opp i komitébehandlingen som gjelder midlertidig arbeidstillatelse for asylsøkere som venter på behandling av asylsøknaden. Forslagene til endringer i introduksjonsloven gjelder tre forhold: for det første, spørsmålet om rett til permisjon fra introduksjonsprogrammet for det andre, spørsmålet om dokumentasjon av kunnskap om samfunnet for å få fritak fra plikt til opplæring i 50 timer samfunnskunnskap for det tredje, en endring som pålegger kommunene ansvaret for å ta initiativ til å sette i gang opplæring i norsk og samfunnsfag for voksne og innvandrere. Komiteen slutter seg til departementets forslag om at deltakere i introduksjonsprogrammet skal ha rett til permisjon ved tilbud om ordinært arbeid. Vi mener deltakelse i arbeidslivet er sentralt, men vil gi den enkelte rett til å komme tilbake til en ikke-avsluttet opplæring. Det vil gi fleksibilitet, og det vil legge til rette for bedre integrering. Komiteen tar imidlertid forbehold når det gjelder permisjon fra introduksjonsprogrammet. I dag er det mulig med seks måneders opphold i forbindelse med utenlandsopphold. Det gis også permisjon for dem som er i fødselspermisjon. I et forslag fra en samlet komité ber vi regjeringen fremme forslag til endringer for å redusere fraværet fra introduksjonsprogrammet. Jeg mener det er vanskelig å godta at loven legger til rette for et lenger utenlandsopphold i introduksjonsperioden. Da er det litt annerledes med fødselspermisjon, der det må utvises mer fleksibilitet. Men for de fleste kvinner vil det likevel, ved god tilrettelegging, være mulig med fortsatt deltakelse i introduksjonsprogrammet også mens de er i fødselspermisjon. Det vil være viktig for å sikre kontinuitet i norskopplæringen og bidra til raskere integrering i det norske samfunn. En samlet komité slutter seg til departementets forslag om at det ikke lenger kan gis fritak for rett og plikt til opplæring i samfunnsfag selv om den enkelte har tilstrekkelige kunnskaper i norsk. Kunnskap om samfunnslivet er viktig for integrering i samfunn og arbeidsliv. Eventuelt fritak fra opplæring i samfunnskunnskap må derfor dokumenteres ut fra kunnskap på det området, ikke ut fra gode norskkunnskaper alene. I dagens regelverk har den enkelte innvandrer det formelle ansvaret for å framsette krav om deltakelse i introduksjonsprogrammet. Kommunene har ansvaret for å tilby opplæring. Komiteen deler departementets syn om at det er ønskelig å legge dette ansvaret på kommunene. Det er de kommunale myndighetene som må informere innvandrere om deres rettigheter i introduksjonsprogrammet, og ta initiativ til at opplæringen starter så fort som mulig. Komiteen mener lovjusteringen kan bidra til at flere deltar i og fullfører opplæringen, noe som øker muligheten for rask integrering og deltakelse i arbeidslivet. Til slutt vil jeg begrunne hvorfor Senterpartiet ikke kan slutte seg til merknaden fra komiteens mindretall om at det skal åpnes for midlertidig arbeidstillatelse for asylsøkere som venter på behandling av asylsøknaden. Ingen er uenig i at det er viktig for integreringsprosessen å komme seg fort ut i arbeidslivet. Dette drøftet vi også ved Stortingets behandling av Prop. 152 S for 2014–2015, om tilleggsbevilgning som følge av økning i antallet asylsøkere til Norge. Utlendingsloven § 94 stiller krav om at asylsøkerens identitet skal være avklart før det gis arbeidstillatelse. Fra Senterpartiets side mener vi det er gode grunner til å holde fast ved den bestemmelsen. Det er ikke ønskelig at vi har folk ute i arbeidslivet som vi ikke kjenner identiteten til. Å gi arbeidstillatelse uavhengig av identitetsavklaring vil heller ikke virke stimulerende til å bidra til å få fakta på bordet fra den enkelte asylsøkerens side. Og i lys av gårsdagens debatt vil utvidet rett til midlertidig arbeidstillatelse være et helt feil signal å sende, etter min mening. Ved behandling av Prop. 152 S hadde Senterpartiet en særmerknad sammen med Arbeiderpartiet der vi understreker at vilkåret i utlendingsloven § 94 om at det ikke er tvil om søkers identitet, fortsatt skal opprettholdes ved arbeidstillatelse. I Senterpartiet står vi fast på det standpunktet.