trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-12-14:
Slik som Prøysens teddybjørn var syk av lengsel hver gang karusellen gikk, så gledet representanten Turid Kristensen seg til årets budsjettdebatt. En kjedelig forkjølelse og forsiktighetshensyn på grunn av pandemien stakk kjepper i hjulene denne gangen. Jeg får ta på meg rollen som Marian og sørge for at Kristensen ikke helt blir liggende i et kott, men får være med på budsjettkarusellen på et vis likevel, ved å løfte fram hennes innlegg om videregående og yrkesfag i årets debatt. Et av de viktigste satsingsområdene for Høyre og regjeringen er å sørge for at flere elever fullfører videregående skole, og at flere elever fullfører med et fag- eller svennebrev. Koronapandemien har hatt sine konsekvenser også for elevene i videregående skole. Heldigvis har ikke Høyre og regjeringen bare dratt krakken «bortåt glaset» og satt seg for å se. I stedet var regjeringen raskt på banen med en kraftfull tiltakspakke for å sørge for at også elever i videregående fikk hjelp til å fullføre. Hele 2,5 mrd. kr ble satt av til Utdanningsløftet 2020. Tiltak i budsjettet skal sikre at flere får muligheten til å fullføre, får seg en læreplass og får muligheten til å ta et fagbrev, og det er tiltak som ivaretar permitterte lærlinger. Jeg har registrert at flere uttrykker bekymring for at et av tiltakene, fagbrev i skolen, skal bli en hvilepute og erstatte jobben for at alle kvalifiserte elever skal kunne få seg en læreplass, og jeg kan forsikre om at dette ikke er hensikten. Læreplass skal fremdeles være målet, ikke gjennom en nasjonal læreplassgaranti, som Arbeiderpartiet og SV tar til orde for – selv om dette ble både utredet og forkastet som en løsning under Stoltenberg-regjeringen – for læreplasser kan ikke vedtas, de må skapes. Og Høyre og regjeringens politikk legger til rette for nettopp det, gjennom gode og forutsigbare rammevilkår for bedriftene våre, gjennom satsing på yrkesfagene. Men vi skylder dem som ikke har fått en læreplass, et tilbud som er så godt som mulig. Fagbrev i skolen er nettopp det, et tiltak som skal bidra til at bedriftene kan involveres mer, f.eks. som instruktører i Vg3 gjennom praksisplasser. Vi vet av erfaring at elever som får møte bedriftene i løpet av Vg3, har større sannsynlighet for å få en læreplass i løpet av året og ta fatt på et ordinært lærlingløp. Høyre har store ambisjoner for den varslede stortingsmeldingen for videregående skole som kommer til våren, og som vil være et viktig bidrag for å styrke videregående skole generelt, og yrkesfag spesielt. Jeg vil avslutningsvis gi ungdommen vår honnør for måten de har taklet denne pandemien på. De har ofret mye, men de skal vite at vi skal komme oss gjennom dette, og at de «ska’ få en dag i mårå som rein og ubrukt står». Selv om det «homper og domper i ruta vår» akkurat nå, så skal dette gå bra.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-12-14:
Det forsøkes å skape et bilde av at vi er for så fryktelig mye kartlegging, men det må også være betimelig å påpeke at av de 10 000 skoletimene man leverer i løpet av 13 års skolegang, er det altså 15 timer som benyttes til disse nasjonale kartleggingene som gir oss nasjonale styringsdata. Jeg mener dette handler om et grunnleggende prinsipp. Det handler om å ha denne kunnskapen og på den måten kunne målrette ressursene. Når vi snakker om prioritering: Det er altså et viktig område, det å kunne prioritere, men jeg ser at de rød-grønne ikke evner det. Man har fått gode, solide beregninger fra Finansdepartementet på hva de ulike tiltakene koster. Jeg registrerer at man ikke tror på dem, og det er egentlig litt oppsiktsvekkende, for vi må alle forholde oss til de samme folkene i departementet, uansett hvem som styrer i dette landet. Representanten Mona Fagerås sier at de innfaser – ja, det er greit det, men når man legger inn 1,2 mrd. kr og det koster 37 mrd. kr, snakker vi om en innfasing på nesten 31 år. Helt på tampen vil jeg – siden dette er den siste debatten til utdanningskomiteen før jul – ønske alle sammen en god jul og et riktig godt nytt år!
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-14:
Retten til å etablere og drive friskoler er nedfelt i FNs menneskerettighetserklæring og er en viktig rettighet for et mindretall i et demokrati. Jeg vil hevde at det er en kvalitet ved et demokrati at et mindretall med statlig støtte skal ha rett til å kunne etablere og drive friskoler basert på enten alternativ pedagogikk eller et definert verdigrunnlag. Kristelig Folkeparti inngikk et kompromiss med Arbeiderpartiet under den rød-grønne perioden om at dette skulle være en rettighet, selvfølgelig såfremt norsk lov og læreplaner ble fulgt, uavhengig av beliggenheten i landet. Nå ser vi at Arbeiderpartiet tar til orde for å innføre en vetorett for kommuner og fylkesting som skal gi dem rett til å nekte etablering. Hvordan vil Arbeiderpartiet forsvare den prinsipielle foreldreretten, slik den er nedfelt i menneskerettighetserklæringen, og samtidig gjøre den avhengig av et skiftende flertall i de ulike kommunestyrer og fylkesting landet rundt?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-14:
For Kristelig Folkeparti – og jeg vil også si for regjeringspartiene – er det viktig at vi tilrettelegger for mer fysisk aktivitet, og vi vet at det gjøres veldig mye bra. Vi har flere kommuner og skoler som har gjort gode utprøvinger, som har gitt flere elever muligheten til å være mer aktive i løpet av en forholdsvis teoritung skoledag. Det ønsker vi å stimulere videre til. Derfor lages det nå veiledningshefter, metodehefter, som skal gi hjelp til skolen og til den enkelte lærer for å få dette til. Det vi mener er viktig i denne sammenhengen, er måten dette innføres på. Vi tror ikke på en lovfesting av dette, men vi tror på læreren, vi tror på lærerens metodefrihet. Vi tror på at legger man godt til rette for dette, vil en også kunne få til gode resultater, men la læreren også få lov til å bruke sin metodiske frihet til å kunne gjøre dette på sin måte, noe også Utdanningsforbundet støtter godt opp om.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-14:
Jeg tror dette er et av de viktige spørsmålene framover med tanke på å utvikle en god skole. Dyktige, kvalifiserte lærere er noe av den beste og største og viktigste ressursen vi har å sette inn for å gi elevene det de har krav på, og det vi skal gi dem. Jeg tror det er flere tiltak her som absolutt kan være viktige å se på. Noen av dem er vi allerede i gang med. Det ene er dette med desentralisert utdanning. Vi har sett at det rekrutterer en annen masse av mennesker enn det de vanlige høyskolene og universitetene gjør, fordi folk er mer bofaste, og de kan gjerne ta utdanning kombinert med jobb. Stipend til folk som ønsker å bli lærere, tror jeg er en annen viktig faktor. Vi har også gode ordninger for å redusere gjeld, gjennom Statens Lånekasse. Et tiltak er å utvikle mer av det, men jeg tror kanskje først og fremst desentralisert utdanning er et av de viktigste tiltakene.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-14:
Rett før jul er vi vel alle veldig glade, som regel. Jeg må si at jeg tror Almeland for så vidt har rett i det han uttalte på det tidspunktet representanten henviser til. Det er en del barnehager som får mer i pensjonstilskudd enn de har krav på. Samtidig vet vi at pensjonstilskudd er en del av den helhetlige finansieringen. Vi er opptatt av at når vi nå skal se på den helhetlige finansieringen, kan vi ikke ta ut ett og ett ledd, for vi tror det gir et feil bilde. Vi har nok sett på de reaksjonene som vi har fått, at den reverseringen som kom gjennom forliket med Fremskrittspartiet, var et riktig resultat av de forhandlingene vi hadde på akkurat dette området. Det kan være med på å gi en større forutsigbarhet, og samtidig gir det barnehagene en mulighet til å drive uten å måtte nedbemanne i en tid hvor de skal sikre barna på en god måte – ikke minst i preget av koronatid.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-14:
Dette bør ikke være en diskusjon om hvorvidt det er positivt med mer fysisk aktivitet for barn og unge. Dette er en diskusjon som handler om hvordan man gjør dette. Vi vet at skolen i dag har mange gode, kreative forsøk og framstøt, både fra kommuner og fra enkeltskoler som får dette til i praksis. Det lages nå et veiledningshefte med masse gode forslag og ideer til hvordan dette skal la seg gjennomføre. Men vi tror at dette gjøres best ved at den enkelte skole finner ut måten å gjøre det på, uten at det skal være gjennom et lovpålegg fra sentralt hold. Så vår holdning til dette er ja til mer fysisk aktivitet, men vi lar den enkelte skole få muligheten til å finne måten å gjøre dette på selv, uten at det skal komme som et pålegg. Det trodde vi også var god senterpartipolitikk.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-14:
Noen ord om studentene våre: Smittefaren gjør at vi holder avstand til hverandre, og den nye pandemien har for mange skapt mer ensomhet. Vi holder ut så godt vi kan gjennom digitale møter, men vi savner berøring, ansiktsuttrykk og alle de små tingene som skaper nærhet og forståelse i de fysiske møtene mellom mennesker. Ensomheten har endret status hos hvermannsen, fra å bli definert som et personlig problem til nå å handle om samfunnet og hvordan vi velger å organisere det. Jeg er bekymret for studentene våre. Jeg er bekymret for at helt nødvendige smitteverntiltak over lang tid gjør at mange studenter føler seg ensomme og sliter med motivasjonen. I dette budsjettet foreslår regjeringen å øke midlene til studentsamskipnadene med 20 mill. kr for å styrke velferdstilbudet til studentene, f.eks. det psykiske helsetilbudet. Samlet blir det tildelt en ramme på 104,8 mill. kr, og det er viktige kroner og ører. Våren og høsten har vært krevende for denne gruppen, og vi ser at de må leve videre med smitteverntiltakene en god stund til. Dette betyr at vi må legge planer for hvordan vi skal følge opp studentene på kort og lengre sikt for å ta vare på deres psykiske helse, og at de ikke faller fra utdanningen og mister motivasjonen. I dette arbeidet er studentsamskipnadene særlig viktige. Det mente også ekspertgruppen som så på dette nå i høst. De vurderte ulike modeller som kunne gjøre at studentene kunne følges opp på en best mulig egnet måte, med tiltak som f.eks. å etablere arenaer for samarbeid mellom institusjonene, studentsamskipnadene og studentene hvor de sammen planlegger hvordan de best kan følge opp studentene, ved å tilby alternative treningstilbud til studentene i samarbeid med andre aktører, som studentidrett og lokale turlag, og ved å gi god tilgang til psykisk helsehjelp i samarbeid med kommunen. I regjeringens siste krisepakke kom det derfor en bevilgning på 10 mill. kr til nettopp å skape lavterskeltilbud for å bedre studentenes psykiske helse. Men ikke alt kan løses med penger. Vi må også tørre å være medmennesker for hverandre. Et smil og en samtale kan også være noe av medisinen mot økt ensomhet blant studenter. Jeg vil gi honnør til statsråden for raskt å nedsette denne ekspertgruppen, som kunne komme opp med gode og helt nødvendige tiltak for å avhjelpe en del av de akutte utfordringene mange studenter har møtt på under pandemien. Først kommer jula, og på julekvelden skal også studenter «være glad». Men snart er det faktisk sommer, og da håper jeg virkelig at «graset er grønt for æille».
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-14:
En liten kommentar til innlegget fra representanten Asphjell om fysisk aktivitet: Dette er ikke et spørsmål om å være for eller imot mer fysisk aktivitet i skolen – vi er alle for – men det som er viktig å få fram, er hva de lærerne som skal gjennomføre dette, sier hvis man spør dem. Vi pleier jo vanligvis å lytte til dem som har skoen på. Jo, de ønsker å gjøre det, men de ønsker å få frihet til å kunne gjøre det på sin måte, slik at dette blir et opplegg som går sammen med det de ellers gjør. Det er ikke lenge siden Arbeiderpartiet fremmet forslag om en tillitsreform for lærerne i skolen i denne salen. Nå ser det ut som om den tilliten ikke strekker seg så veldig langt hvis man er imot noe av det som Arbeiderpartiet her kjemper for. Inntaksordning i videregående opplæring: Ja, det skal utredes en modell som skal kombinere fritt skolevalg med en desentralisert skolestruktur. Så får vi se hva den utredningen bringer fram, før vi konkluderer.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-14:
Dagsavisen har i flere oppslag omtalt smilefjeskartleggingen Udir har satt i gang, sist i et omfattende oppslag 21. november. I dag omtaler Dagsavisen, NTB og Utdanningsnytt skjemaet brukt i det nasjonale læringsmiljøprosjektet regjeringen Solberg satte i gang allerede høsten 2013. Gunn Imsen er skoleforsker og kritisk til «systematisk angiveri», og sier at skjemaet i seg selv kan være mobbing. Jeg lurer på om Høyre setter i gang slike undersøkelser for egen del – eller hvilken nytte har disse skjemaene og kartleggingene for elever og lærere?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-14:
Ja, det er et viktig poeng som representanten Sandberg tar opp. ABE-kuttene har uten tvil påført sektoren store økonomiske utfordringer. Det går nå konkret ut over aktiviteten, det er de tilbakemeldingene vi får. Senterpartiet satte seg derfor mål om å prøve å omprioritere midler på den måten at vi klarte å tilbakeføre regjeringens ABE-kutt, og det gjorde vi. Som jeg avsluttet med i innlegget mitt her: Med 322 mill. kr i omprioritering for høyere utdanning mener vi at vi da tilbakefører ABE-kuttet. Vi ble også egentlig overrasket da regjeringen og Fremskrittspartiet i sitt budsjettforlik innførte enda mer ABE-kutt for inndekning av sine påplussinger. Så dette er en retning vi vil bort fra, og vi håper å jobbe godt med Arbeiderpartiet mot en potensiell ny regjering fra høsten 2021.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-14:
Jeg ser for meg at foreldre når de har elever i skolen, ikke forventer å få svar på hvordan eleven gjør det i skolen, fra nasjonale utdanningspolitikere som kommer fra Høyre. Senterpartiet forventer at det er lærere som har tid og kapasitet til å følge opp elevene tettere og enda mer aktivt, for det er det lærerne vil, heller enn å bruke tid på f.eks. PISA, som er omdiskutert, og som man ikke ser har noen direkte nytteverdi for elever og lærere. Det kan jo være et spørsmål for Høyre: Hva slags direkte nytteverdi er det for elever og lærere? Jeg synes det er fascinerende når Høyre prater om at de er så opptatt av lærerne, for lærerne har jo på ingen måte etterspurt verken kompetansekrav med tilbakevirkende kraft, firerkrav ved opptak til lærerutdanning eller at man skal ha enda tøffere kår for å gjennomføre lærerutdanningen. De ønsker etter- og videreutdanning, sterkere profesjonsfellesskap og tid og tillit til å gjøre den jobben de ønsker å gjøre, nemlig følge opp elevene.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-14:
Det er åpenbart at representanten Tybring-Gjedde ikke hører etter når jeg svarer, for jeg mener at de foresatte kan gå i dialog og prate med lærerne og dem som jobber med skolene lokalt, i stedet for nasjonale skolepolitikere fra Høyre. Det er mitt svar til hva vi skal si til de foresatte, for det er der den dialogen skole–hjem foregår, ikke her i Stortinget. Senterpartiet er for informasjon om skolen, men vi mener det må til mye sterkere involvering av lærerprofesjonen og ikke minst også gjerne elevmedvirkning der det er rom for det, for å gi et utbytte og en merverdi for dem vi faktisk ønsker å nå her. Læringen er ikke bare tall på papir, slik det virker som om Høyre framstiller det, det handler faktisk om en merverdi, en utvikling. Den er ikke lineær, den varierer fra elev til elev og fra klasserom til klasserom. Det må skolen ha handlingsrom og mulighet til å legge til rette for, og det gjør man ikke gjennom standardiserte kartlegginger og Høyres nasjonale enkelttenkning.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-14:
Senterpartiet står støtt i det å kutte lærerspesialistordningen fordi vi mener at det er en omprioritering fra en ordning som er dårlig forankret i profesjonen og hos partene, og som i mye større grad burde gå til midler til etter- og videreutdanning for lærere som de har interesse og utbytte av. Vi er for karriereveier og for at man skal ha muligheter til å utvikle seg også som en lærer som står i yrket i mange, mange år, men Senterpartiet ser mye mer alvorlig på den voksende lærermangelen som er flere steder i Norge, særlig i Nord-Norge. Den opplever vi ikke at regjeringen tar nok på alvor. Vi ønsker oss en overordnet stortingsmelding om dette fordi vi mener det er en omfattende utfordring, og at man ikke kan klatte på dette stykkevis og delt, men man må se lærerprofesjonen som den store, viktige yrkesgruppen det er, og samle tiltak og muligheter for denne yrkesgruppen i en stortingsmelding.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-14:
Det er godt å høre at det er rom for å bli varm. Senterpartiet vil ha en politikk som hegner om familien – råderett over egen hverdag og familiesituasjon – og selv om vi ikke har «børi ved» og «sett opp fuggelband» ennå, oppfatter vi at SV vil jobbe for en heldagsskole. Hvorfor er det bedre med en heldagsskole enn en hverdag der elever og deres familier avgjør hva tiden skal gå til?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-14:
Som representanten Asphjell var innom, var Kristelig Folkeparti i desember 2017 med og dannet flertall i Stortinget, med bl.a. Senterpartiet, for én time fysisk aktivitet i skolen. Det var en seier for fysisk og psykisk helse. Nå parkerer regjeringen, som Kristelig Folkeparti er en del av, dette vedtaket og sier rett ut at det blir omkamp. Da vi inngikk det vedtaket, skulle det ikke gå på metodefriheten, og jeg skjønner ikke hvorfor det skulle gjøre det nå. Så jeg lurer rett og slett på: Hvorfor vil Kristelig Folkeparti at elevenes helse må ut på en ny politisk rundtur, som «hompetitten, hompetatten, hompetutten teia»?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-14:
I dag omtaler Dagsavisen, NTB og Utdanningsnytt skjemaer brukt i det nasjonale læringsmiljøprosjektet som ble satt i gang av regjeringen Solberg i 2013. Læringsmiljøprosjektet blir avdekt som enda en nasjonal motivert kartlegging med etikk og metode på tynn is. Dagsavisen har også i flere oppslag omtalt smilefjeskartleggingen som Utdanningsdirektoratet har satt i gang, sist i et omfattende oppslag 21. november. Representanter fra Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV i utdanningskomiteen sendte 26. november statsråden et konkret brev for å få klarhet i saken, rett og slett for å få fram informasjon. Jeg lurer på når det kommer svar, og hva statsrådens kommentarer til de påstandene som kommer fram i Dagsavisen 21. november om mangelfull informasjon til Stortinget og forholdene rundt smilefjeskartleggingen, er.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-14:
Senterpartiet har i sin hundreårige eksistens kjempet for folkestyre, imot embetsveldet, for arbeidsfolka i førstelinje og imot byråkratiet. Regjeringen Solberg har ivret for ABE-kutt. Men hva er den reelle stoda etter sju år? Senterpartiet har spurt Finansdepartementet. Jo, det viser seg nemlig at samtidig som regjeringen har innført et akkumulert kutt til universiteter og høyskoler på 1,5 mrd. kr, vokser byråkratiet. I Kunnskapsdepartementet ser det ut til å være 10 pst. flere ansatte nå enn i 2013, i Utdanningsdirektoratet ser det ut til at det er så mye som 30 pst. flere ansatte, mens i NOKUT er det nesten dobbelt så mange, samtidig som konsulentbruken er nærmest doblet – basert på prognosene vi har fått fra Finansdepartementet. Dette er mildt sagt umusikalsk når universiteter og høyskoler kutter så det går på fag og helse løs. Jeg må kommentere et poeng ifra debatten. Høyre sier fra talerstolen at de nærmest var alene om å handle i saken for fagskolene. Det er direkte feil. Stortingsflertallet påførte regjeringen nederlag da vi i opposisjonen sikret flertall og vedtok opptrapping av fagskoleplasser med 1 000 nye de neste årene i forbindelse med Kompetansereformen. Til slutt: Senterpartiet mener det trengs en ny regjering fra neste høst for å sikre gode vilkår for oppvekst og utdanning i hele landet. For hvis regjeringen ikke leverer, vil Senterpartiet stille opp og si som Nøtteliten: «Og hopp og sprett og tjo og hei, og fire kvister deler seg», så sitter vi på stubben og sier: «Her er jeg». For det er nettopp Senterpartiet som jobber for en bedre sosial og geografisk utjevning, med gode tjenester nær folk, bl.a. sikret med desentralisert utdanning og en styrket kommuneøkonomi som gjør at den satsingen vi ønsker for barnehage og for skole, skal være mulig i hele landet.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-14:
Avslutningsvis vil jeg også takke for en god debatt. Jeg må kommentere her til slutt også at Høyre har telt timer på de nasjonale kartleggingene og prøvene, men glemmer glatt timevis med for- og etterarbeid som legges ned i tillegg til de timene. Høyres omtanke for lærerne stikker altså ikke dypere enn som så. Høyre kritiserer også, ved forrige taler, opposisjonens engasjement for fysisk aktivitet, men er jo også uttalt, både i budsjettinnstillingen og gjennom regjeringens innsats, for fysisk aktivitet i skolen. De er bare ikke for opposisjonens forslag om fysisk aktivitet i skolen, eller opposisjonens budsjettforslag for økt innsats for fysisk aktivitet i skolen. Som flere har vært inne på, er det likevel elever, lærere, studenter og fagfolket, som gjør en ekstremt stor innsats og løser en krevende hverdag under den pågående pandemien, som fortjener den aller største takken og den aller største lykkønskningen om en god jul og et godt nytt år.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
«Jeg kjenner to som er gode venner. Og begge to bor i Norges land.» Arbeiderpartiet er glad for at Senterpartiet står sammen med oss i kritikken av regjeringens avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform. Som følge av pandemien og andre store samfunnsutfordringer må Norge gjennom betydelig omstilling framover. Vi i Arbeiderpartiet ser høyere utdanning og forskning som helt nødvendig for å få til den omstillingen. Derfor har vi i vårt budsjett for 2021 valgt å tilbakeføre nærmere halvparten av regjeringens ABE-kutt, altså 97 mill. kr. Vi har sagt at i regjeringsposisjon vil vi stanse ABE-kuttene helt og erstatte ostehøvelen med en tillitsreform. Så jeg leste med interesse Senterpartiets budsjettforslag, men der framsto det ikke så tydelig for meg. Spørsmålet mitt er derfor: Hvordan følger Senterpartiet opp sin kritikk av ABE-kuttene med faktiske prioriteringer i budsjettet?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Venstre framstiller seg selv som et liberalt parti, ikke minst på vegne av lokaldemokratiet. Sterke, selvstyrte regioner var selve hovedbegrunnelsen for den regionreformen Venstre ivret for. Da den reformen ble vedtatt med borgerlig flertall, sa Venstres kommunalpolitiske talsperson og saksordføreren for reformen: «Dette er viktig for de som tror på maktspredning og et levende distrikts-Norge». Regionreformen skulle altså skape «større og mer robuste regioner som kan få flere oppgaver og mer ansvar», sa han. Videregående opplæring er den klart viktigste og største oppgaven fylkeskommunene har, men for denne oppgaven tiltror altså ikke Venstre fylkeskommunene verken ansvar eller selvstyre. Hvorfor overstyrer Venstre nasjonalt fylkeskommunenes klare ønske om selv å velge den opptaksmodellen som passer best lokalt?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Regjeringen har satt ned to utvalg som begge har kommet med ganske klare konklusjoner på hva som må til for å bremse sentraliseringen i Norge. Distriktsnæringsutvalget og demografiutvalget er samstemte. Begge løfter fram desentralisert utdanning som et vesentlig tiltak for å dempe fraflyttingen. Utvalgsleder Victor Norman var overrasket over hvor dårlig det sto til i distriktene. Fullt så forbauset er vi ikke i Arbeiderpartiet. Vi ser at det trengs en offensiv og langt bedre politikk for lik tilgang til utdanning i hele landet, for å sikre bærekraftige lokalsamfunn og god velferd nært der folk bor. Desentralisert utdanning er et hovedgrep i Arbeiderpartiets politikk for årene som kommer. Nå hører jeg statsråden omtale de litt midlertidige studieplassene som er lagt inn i budsjettet. Spørsmålet mitt er: Hva er regjeringens masterplan for å følge opp anbefalingene fra begge disse utvalgene politisk?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Da takker jeg statsråden for svaret. Distriktsnæringsutvalget pekte på fraflytting og mangel på kompetente fagfolk og arbeidskraft som den største trusselen for utviklingen i distriktene. Utvalget framhever utdanningssystemets betydning både for bosetting og også for tilgang på arbeidskraft. De sier at attraktive studietilbud vil motvirke et slikt framtidig kompetansegap mellom by og land. Vi vet at rundt 70 pst. blir værende i regionen der de studerer, og den andelen er hele 80 pst. hvis man er født i den samme regionen. Derfor var jeg spent på hva Høyres partiprogram for årene framover sier om å styrke høyere utdanning i distriktene. Der fant jeg til min forbauselse så godt som ingenting. Derfor vil jeg spørre statsråden: Har en eventuell framtidig høyreregjering virkelig ingen ambisjoner eller tiltak for mer desentralisert utdanning for å styrke regionene og sikre lik tilgang til kunnskap?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Betydningen av kunnskap har aldri vært mer åpenbar enn under en pandemi som truer helse, økonomi og velferd. Investering i utdanning, forskning og kompetanse kommer til å bli avgjørende for omstillingen av Norge. Likevel kutter regjeringen i dette statsbudsjettet, av alle ting, i nettopp høyere utdanning og forskning. Som flua i «Vekkevise» sa: «En må nok larme skal en få vekket opp disse her!» Lik rett til utdanning har alltid vært en kjernesak for Arbeiderpartiet. Gresset skal være grønt for alle. Vi vil opprette 3 000 nye studieplasser i hele landet, med vekt på lærerutdanning, helse- og sosialfag, IKT, teknologi, bærekraft og realfag. Til forskjell fra regjeringen satser vi på varig opptrapping, ikke bare oppblåst kapasitet så lenge krisen varer. Med flere studieplasser kan mennesker og samfunn komme styrket ut av denne situasjonen. Vi investerer i framtidens næringer, teknologiutvikling, et bærekraftig samfunn og fortsatt utvikling av velferdsstatens profesjoner. Det er store vedlikeholdsetterslep og behov for nybygg i universitets- og høyskolesektoren. Vi etterlyser en plan for å bygge ut, oppgradere og vedlikeholde kunnskapsbygg over hele landet. Regjeringen kutter i mulighetene for oppgradering. Mot sektorens protester gjør også regjeringen nok et flatt budsjettkutt i universitets- og høyskolesektoren og kvesser ABE-høvelen i siste innspurt. Vi tilbakefører halvparten og lover at det kommer til å bli helt slutt på ABE-kutt når Arbeiderpartiet kommer i regjering. Studenter står svakt på både bolig- og arbeidsmarkedet. Arbeiderpartiet var første parti som programfestet 3 000 studentboliger, og vi har siden fulgt opp i alle budsjetter. Vi holder løftene våre. Regjeringen evner ikke engang å få bygd det Stortinget vedtar. Mange studenter må få økonomisk hjelp hjemmefra, og studentene er svært utsatt for psykiske helseproblemer. Arbeiderpartiet vil unngå at pandemien rammer sosialt skjevt og har igjen og igjen bedt regjeringen om å sikre en økonomisk krisestøtte. Nå kan det synes som om statsråden motvillig kommer etter. Vi firedobler satsingen på psykisk studenthelse, til 40 mill. kr. Den eneste farbare veien til omstilling og vekst for Norge kommer til å gå via forskning, utdanning, utvikling og innovasjon. Vi styrker forskningsbudsjettet betydelig og vil ha mer til bl.a. klima, bærekraft og utvikling av samfunn og velferdsstat. Vi foreslår å omprioritere 150 mill. kr gjennom nye programmer i Forskningsrådet og vil opprette nye toppforskningssentre.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Nesten dobbelt så mange studenter har søkt om betalingsutsettelse i Lånekassen som på samme tid i fjor. Over 40 pst. har brukt av egne oppsparte midler for å klare seg økonomisk under pandemien. Én av tre har fått økonomisk hjelp hjemmefra. Det er ikke like lett hvis far er permittert og mor jobber deltid. Likevel vil ikke Høyre-regjeringen lage en krisepakke som monner. Alt de foreslo, var ekstra lån. Det er som å gi kredittkort til arbeidsledige. Det som var en dårlig løsning, var det likevel 50 000 som søkte på. Det sier noe om alvoret for studentene. Når studentene første dagen går til universitetets grind, tar de opp et studielån når de skrives inn. De har i tillegg deltidsjobb som bidrar pø om pø, så de har samla nok til Tuborg og til brød. Men da koronaen kom, falt deltidsjobben bort, og i regjeringen tenkte de nok mange tanker fort. Vi har løsningen, vi bruker bare teft. Vi gir dem bare ekstralån, så holder de nok kjeft. For i regjeringen, der kan alt gå an, der er de like tøysete og rare alle mann. Men slik er det i regjeringen, slik er det ikke her. I Arbeiderpartiet starter vi med det viktigste for alle og enhver. Her får du ikke bare lån, men også mer penger, og tak over hodet er det studentene trenger. Men i regjeringen, der kan alt gå an. Pandemien kan bli langvarig, men statsråden nøler og venter. Arbeiderpartiet mener det trengs ny krisestøtte som monner for vårsemesteret 2021. Nå er det snart jul. Jeg håper statsråden kommer med et løfte og en dato sånn at de studentene som er i faresonen, slipper å vente i det uvisse på noe som burde vært en realitet for lengst.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Jeg skal være kort. Jeg tror salen er enig om at forskning er nøkkelen til den omstillingen Norge skal gjennom framover. Selv om vi er uenige om ABE-kuttene, er det helt åpenbart sånn at de påvirker arbeidssituasjonen til forskere og dem som underviser. Det samme gjør pandemien og mange andre tunge endringstendenser i akademia, så det jeg ønsker å si, er at ambisjonene og kravene som vi stiller til forskere, bør være høye, men de bør også være realistiske og ta utgangspunkt i deres situasjon. Derfor foreslår Arbeiderpartiet en utredning av forskeres arbeidsvilkår med sikte på å legge til rette for noe som er veldig viktig, nemlig utøvelse av forskerrollen og framtidig rekruttering. Vi håper på å få bred støtte for det i en vanskelig tid for forskerne. «Og at det er en nyttig ting, kan ingen komme fra.» Jeg ønsker god jul til begge statsrådene og til hele komiteen.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2020-12-14:
Når vi har tall som viser at det er store læringsforskjeller mellom skoler og kommuner, er Senterpartiets svar å hemmeligholde og melde oss ut av nasjonale prøver. Når vi får en PISA-undersøkelse eller en TIMSS-undersøkelse som sier noe verdifullt om hvorvidt elevene våre lærer å lese og hvorvidt de lærer å regne, er Senterpartiets svar å melde oss ut av internasjonal forskning som PISA og TIMSS. Når vi vet at en god lærer er det viktigste for at alle elever lærer, er Senterpartiets svar å fjerne krav om at lærere skal fordype seg i matte, norsk og engelsk. Senterpartiets skolepolitikk er altså en litt artig blanding av å senke kravene til at lærerne skal være faglig oppdatert, og så fjerne åpenhet om hvorvidt elevene faktisk lærer å lese og regne – og attpåtil kalle det tillit. Så mitt spørsmål til Senterpartiet er: Hvis de skal fjerne nasjonale prøver og melde oss ut av internasjonal forskning, hva er svaret deres til en mor eller far som lurer på hvordan det går på skolen der de skal sende barna sine i ti år?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2020-12-14:
Mitt spørsmål til representanten Knutsdatter Strand var: Hva er det man skal si til foreldrene? For man kan ikke vedta at foreldre skal ha tillit til skolen i sitt lokalsamfunn, og man kan heller ikke vedta at foreldre skal ha tillit til at skolepolitikere eller kommunepolitikere fra Senterpartiet gjør sin jobb som skolemyndighet. Det må faktisk bygges stein for stein. Det å ha åpenhet om hvordan det går i skolen, er nettopp grunnsteinen for å ha tillit over tid. Så er det slik at Senterpartiet ikke bare skal melde Norge ut av internasjonal forskning og fjerne nasjonale prøver, men de har også tenkt å melde Norge ut av EØS-samarbeidet og dermed også ut av viktige europeiske forskningsprogram som Horizon 2020. Horizon 2020 har ført til at vi har fått et stort forskningsnettverk i Europa som er med på å løfte norsk forskning. I tillegg får vi nå mer tilbake per krone enn vi putter inn. Brexit har vist at det ikke er slik at man bare kan melde seg ut og plutselig få en mye bedre handelsavtale i fanget. Så mitt siste spørsmål er: Hvorfor er Senterpartiet villig til å ofre forskningssamarbeidet og nettverket som våre forskere får gjennom Horizon 2020?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2020-12-14:
Siden opposisjonspartiene var interessert i hverandres tanker i dag, tenkte jeg det var innafor at jeg også kunne dele min interesse for Kristelig Folkeparti sine tanker. Høyre og Kristelig Folkeparti har begge vært for flere lærere, og sammen har vi fått over 4 000 flere kvalifiserte lærere. Men så var vi uenige om lærernorm, og der kom vi fram til et kompromiss om at vi beholder storsatsingen på videreutdanning, vi beholder kompetansekravene, men så innfører vi en lærernorm som en del av et stort lærerløft. Vi er ikke helt i mål. Det er fortsatt mange ukvalifiserte lærere i skolen, det er fortsatt lærere som ikke har fordypning, og det er også fortsatt forskjell mellom kommuner i andelen f.eks. ukvalifiserte lærere. Så jeg vil egentlig spørre Kristelig Folkeparti: Hva mener Kristelig Folkeparti vi bør gjøre framover for fortsatt å sikre et stort lærerløft?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2020-12-14:
Dette har vært et krevende år, og alle i norsk skole har jobbet beinhardt og omstilt seg over natten, samtidig som mange familier har kjent utryggheten på kroppen. Mange har blitt permittert og sett jobben og læreplassen forsvinne. Derfor er utdanningsløftet Høyres viktigste sak i dette budsjettet. Over 25 000 personer vil få tilbud om mer kompetanse og utdanning, flere skal få ta fagbrev i jobb, flere skal fullføre videregående skole, og mens enkelte har snakket om fagskoler, har vi handlet: Rekordmange får nå fagskoleplass. 2021 blir forhåpentligvis året vi går tilbake til normalen, «med blanke ark og fargestifter tel». Men det blir nok en ny normal, for vi kjenner ikke alle kostnadene av pandemien. Mange barn og unge sliter og har havnet bakpå i fagene på skolen, og mange lærere er veldig slitne. Det har derfor aldri vært viktigere enn nå at vi politikere prioriterer det viktigste i skolen. Det er faglig oppdaterte lærere, det er tidlig innsats i lesing, skriving og regning, og det er tettere oppfølging av ungdom som står i fare for å falle fra. Her er det en reell uenighet mellom opposisjon og posisjon. De viktigste skoleløftene til Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV handler konsekvent om alt annet enn det faglige innholdet i skolen, og selv med kraftige skatteøkninger midt i en pandemi er de ikke i nærheten av å oppfylle dem. Representanten Gahr Støre har lovet en fritidsreform i skolen som skulle redde foreldre fra tidsklemma. Det koster ifølge embetsverket i Finansdepartementet opp mot 20 mrd. kr. Arbeiderpartiet bevilger totalt 0 kr. SV brukte hele sitt innlegg på å snakke om SFO og heldagsskole og mente det var frekt da det ble påpekt at regningen ikke er betalt. Problemet er bare at når man bevilger 3 kr per elev hver dag for å innføre heldagsskole, blir det ikke veldig mye fysisk aktivitet, kulturaktivitet og leksehjelp av det. Løftene om skolemat, SFO og fysisk aktivitet er så dyre at det kommer til å spise opp skolebudsjettene til venstresiden i mange år. Min bekymring er at det da ikke blir noen penger igjen til å satse på gode lærere, tidlig innsats og lese- og regneopplæring. Heldigvis, kan man si, skal SV og Arbeiderpartiet samarbeide med Senterpartiet, som vil fjerne nasjonale prøver og hemmeligholde hvordan det går, og da ser man kanskje på kort sikt ikke konsekvensene av denne feilprioriteringen. Norske elever lærer mer, flere fullfører, og fagfornyelsen skal bidra til at fagene blir mer utforskende og praktiske, men vi har 10 000 barn som går ut av skolen uten å kunne lese og regne godt nok. Da må vi prioritere det viktigste først. Dersom noen i dag spør meg «Mathilde, Mathilde, hvorfor er du så glad?» er det fordi Høyre konsekvent satser på det viktigste for elevenes læring, for det er også det viktigste for elevene.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2020-12-14:
Jeg tenkte jeg skulle benytte taletiden til på en måte å betrygge representanten Tvedt Solberg om to ting. Det ene er at jeg har blitt ganske god til å prioritere tiden min, og i dette tilfellet, da jeg skulle se på hvor mye løftene til Arbeiderpartiet koster når det gjelder skole, gikk jeg inn på finansdepartementet.no, og der er det faglig utredning av hvor mye det koster. Med andre ord: Det er ikke Guri Melby eller Asheim som har gått inn og lagt på en ekstra null, det er faglige utredninger fra Finansdepartementet. De kom fram til at f.eks. løftet om å utvide skoledagen og plassere fritidsaktiviteter inn i skolen koster opp mot 21 mrd. kr. Det koster i hvert fall ikke 0 kr, som Arbeiderpartiet har satt av i sitt budsjett. Hvis man skal innføre gratis SFO for alle førsteklassinger, koster det 1,9 mrd. kr, det koster ikke 300 mill. kr. Grunnen til at jeg tar det opp, er ikke at jeg er så opptatt av tall, jeg heller, men når man skal prioritere i norsk skole, mener jeg man skal prioritere det viktigste. Det jeg blir redd for når man mangler så mange milliarder kroner for å oppfylle sine løfter, er at enten blir det brutte løfter, og det fortjener ikke velgerne, eller så blir det at man nedprioriterer faglig dyktige lærere, og det fortjener ikke elevene. Det er nettopp derfor vi snakker om prioriteringer – 4 000 flere kvalifiserte lærere i skolen skyldes knallharde prioriteringer. At over 40 000 lærere har fått videreutdanning skyldes knallharde prioriteringer. Vi ser rundt omkring i byene nå, f.eks. i Oslo, hvor man skal kutte 500 mill. kr til skolen i årene framover, at det går ut over tidlig innsats, det går ut over faglig oppdaterte lærere. I Trondheim har det vært et foreldreopprør de siste årene, ikke på grunn av korona, men fordi man over tid har nedprioritert skole og kuttet i lærerstillinger. Hvis man spør foreldre og elever i Oslo, i Trondheim, i Bodø og i Tromsø, tror jeg de vil foretrekke en satsing på gode lærere og innhold i undervisningen i stedet for nye løfter om skolemat og heldagsskole. Én ting er kroner og øre, men det som gjør meg enda mer bekymret, er at Senterpartiet vil fjerne åpenhet om hvordan det går i skolen. Det er flott at de ikke vil fjerne TIMSS, men PISA ønsker man å fjerne, selv om det egentlig ikke er noen forskjell på de to, det er internasjonal forskning og de samme nasjonale prøver. Det man i realiteten sier, er at man kaller det tillit når Senterparti-styrte kommuner skal få lov til å hemmeligholde hvordan det går i skolene deres, samtidig som man ikke har tillit til at lærerne skal kunne velge undervisningsopplegg selv, for der skal man detaljstyre dem om 60 minutter fysisk aktive oppgaver, og så bevilger man totalt 100 kr per lærer for å gjennomføre det neste år. Det er Senterpartiets svar til lærerne ute i skolen. Jeg kaller ikke det tillit, jeg mener at det er en nedprioritering av kunnskap som gjør det verre for skoler å lære av hverandre, og det kommer ikke elevene til gode. Det er elevene vi må tenke på hver gang vi prioriterer en krone på dette budsjettet.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2020-12-14:
Først til representanten Asphjell: Det er ikke tillit å påby at norsk-, matte- og engelsklærere må bruke et visst antall minutter av sin undervisning til fysisk aktive oppgaver, dersom de ikke mener det er pedagogisk riktig. Det er lærerne som bør ta den beslutningen. Til representanten Fagerås: Når man øker skattene ganske kraftig under en pandemi og allikevel kun klarer å bevilge 3 kr til å innføre heldagsskole, er ikke min bekymring at man bryter skoleløftet – det får vel velgerne til SV reagere på. Min bekymring er at da har man ikke noe penger igjen de neste årene til å satse på gode lærere, tidlig innsats, og det er det Høyre mener er viktigst. Sist til representanten Arnstad fra Senterpartiet: Problemet til Senterpartiet er ikke at man er skeptisk til nasjonale prøver og PISA, det er at man er mot nasjonale prøver og PISA, og at man da også kommer til fjerne de verktøyene som gjør at folk som bor i et lokalsamfunn, vet hvordan det går på skolen som de sender barna sine til, over tid. Jeg mener at i et demokratisk samfunn bør det være åpenhet om det, og så bør man heller diskutere hvordan den informasjonen kan brukes til å utvikle undervisningen til det beste for elevene.
Solveig Schytz (Venstre), 2020-12-14:
Senterpartiet foreslår å fjerne lærerspesialistordningen og kutter 229 mill. kr. Da er spørsmålet: Hvordan skal vi få mer rekruttering til læreryrket når de kutter i karrieremulighetene? Når Senterpartiet både er mot nye karriereveier i skolen, mot å stille kompetansekrav til lærere, mot skjerpede karakterkrav for å komme inn på lærerutdanningen, svekker vi statusen til læreryrket, og da legger vi også hinder i veien for sterkere faglig fellesskap i skolene. Så spørsmålet er: Hvordan skal vi greie å rekruttere flere gode lærere når vi svekker og Senterpartiet fjerner karrieremulighetene på den måten de gjør med lærerspesialistordningen?
Solveig Schytz (Venstre), 2020-12-14:
Venstre ønsker at elevene skal ha større valgfrihet når det gjelder videregående skole. Det er ikke å overstyre fylkeskommunen, men det er å sette rammer for at elevene skal ha en opptaksordning som gir dem frihet. Fylkeskommunene skal fortsatt kunne fastsette gode ordninger for inntaksordning til videregående skole, men vi mener at det er et nasjonalt ansvar å sikre elevenes rettigheter, slik at de har større frihet i sine valg. Da mener vi det er riktig å lage en nasjonal retningslinje og rammer for det som fylkeskommunene kan lage gode ordninger innenfor.
Solveig Schytz (Venstre), 2020-12-14:
I regjeringens forslag til statsbudsjett var det lagt inn et kutt på 250 mill. kr av det som da var en overregulering av pensjonstilskuddet til de private barnehagene. Det var ut fra et regnestykke og en forståelse av at her så det ut som de private barnehagene hadde fått for mye utbetalt over lang tid. Samtidig var man veldig tydelig på at det ikke skulle gå ut over de selvstendige og små private barnehagene. De skulle skånes, og det skulle inn en overgangsordning som gjorde at det ikke gikk ut over dem. Så har vi senere fått en avtale med Fremskrittspartiet om statsbudsjettet som gjør at vi ikke har det kuttet, og det er en avtale jeg er glad for.
Solveig Schytz (Venstre), 2020-12-14:
Kompetanse i barnehagene er viktig. Det er også Venstre enig i. Skal vi lykkes med å få dette på plass, må det prioriteres både nasjonalt og lokalt. Det er ikke minst avhengig av at kommunene faktisk prioriterer barnehagene i sine budsjetter. Så må vi også nasjonalt ta innover oss at her er det behov for kompetanse i barnehagene som vi må ta vår del av ansvaret for.
Solveig Schytz (Venstre), 2020-12-14:
Jeg er helt enig med representanten Arnstad i at det ville være et stort tap for barnehagesektoren hvis små og selvstendige private barnehager ikke klarer seg. Derfor er regjeringen opptatt av at de skal ha gode vilkår, og det må man lykkes med sammen med kommunene hvis det skal virke.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Vi hørte nettopp en lang liste fra SV over hva de skal bruke penger på, men de ønsker også gratis barnehage og gratis SFO, og alle ungene skal være med. Ergo, det som SV vil ha, er en utvidet heldagsskole, der staten skal ta ansvaret for ungene fra morgen til kveld. De vil altså frata foreldrene valgfriheten, ved at alle ungene skal være med på dette. Så mitt spørsmål er egentlig ganske kort: Mener SV at foreldrene faktisk ikke er i stand til å velge selv om ungene skal gå i barnehage eller SFO?
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
En viktig læringsarena, spesielt for ungdom, er freds- og menneskerettighetssentrene i Norge. Alle elever bør få mulighet til å besøke et slikt senter når de går på ungdomsskolen, for å lære om viktige hendelser i vår nære historie. Norsk krigshistorie er kunnskap vi ikke kan la gå tapt. Disse viktige sentrene bidrar med forskning, dokumentasjon og formidling. En enstemmig komité støtter nå opprettelsen av et register ved Narviksenteret over norske soldater som deltok i kampene om Norge under den andre verdenskrigen. Rundt 25 000 norske soldater fra hele landet deltok, og dette registeret vil gi oss mulighet til å løfte fram disse på en bedre og ny måte Narviksenteret søkte om 2,2 mill. kr til oppstarten av jobbingen med dette registeret. Det fant Fremskrittspartiet plass til i sitt alternative budsjett, men regjeringen sa dessverre nei i forhandlingene. At en enstemmig komité nå likevel er såpass tydelig og ber departementet vurdere løsninger for finansiering, er kjempeflott. Så jeg vil si tusen takk til hele komiteen for støtten og den jobben som har blitt gjort. Med dette som bakteppe var det derfor skikkelig gledelige nyheter som kom i Prop. 44 S for 2020–2021, som vi også behandler i dag. Der har man tatt inn over seg at også freds- og menneskerettighetssentrene har fått økonomiske utfordringer på grunn av covid-19, og har økt tilskuddet til Narviksenteret med 1 mill. kr og tilskuddet til Falstadsenteret med 500 000 kr. Men sentrene trenger også en varig økning, så jeg regner med at vi kommer tilbake til det ved en senere anledning. Narviksenteret har hatt en betydelig nedgang av cruiseturister i Narvik, og Falstadsenteret har hatt en stor økning i antallet skoleklasser. Ettersom de finansieres over Kunnskapsdepartementets budsjett, faller de på et vis mellom to stoler når det gjelder de forskjellige kompensasjonsordningene vi har hatt, selv om de har hatt de samme utfordringene som f.eks. museene når det gjelder bortfall av ordinære billettinntekter og butikksalg. Alle disse sentrene må vi passe godt på, og jeg ber derfor statsråden om å løfte denne problemstillingen spesielt neste gang regjeringen diskuterer kompensasjonsordningene, slik at også disse sentrene skal få mulighet til å søke om kompensasjon og ekstra støtte.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-14:
Jeg tror jeg skal bruke svaret mitt til å rette opp faktafeil i representantens innlegg. For det første er det ikke sånn at lærerutdanningen er mindre attraktiv enn noensinne. Det er veldig mange flere som nå søker seg til lærerutdanningen enn da Solbergs parti satt i regjering. Det er historisk positive tall både når det gjelder antall søkere, og når det gjelder antallet som ikke minst gjennomfører lærerutdanningen. Det siste er kanskje det aller viktigste. Så selv om det var en svak nedgang i 2020, som jeg tror det er verdt at vi ser nøye på for å unngå at gjentar seg, har det likevel vært en veldig positiv utvikling de siste årene. Når det snakkes om antall ukvalifiserte, er det også verdt å merke seg at ja, vi har fortsatt for mange ukvalifiserte lærere, men vi har gitt 40 000 lærere videreutdanning, og det er også flere kvalifiserte lærere i norske klasserom enn noensinne. Så jeg tror det er viktig å nyansere bildet litt. Er det én ting jeg er sikker på, er det at den svartmalingen som jeg synes Arbeiderpartiet nå gjør av det som foregår i skolen, ikke bidrar til at en eneste ekstra søker seg til å bli lærer.