Arve Kambe (Høyre), 2012-05-29:
Høyre står ved det klimaforliket vi inngikk i forrige periode. Der gikk vi i motsatt retning av det Fremskrittspartiet foreslo. Vi var med på å øke bensinavgiften og øke autodieselavgiften. Nå pågår nye forhandlinger, og når Høyre flere ganger har gjentatt at vi står ved det forliket, betyr det bl.a. at vi vil stemme mot 6 mrd. kr i billigere bensin og diesel til forbrukerne. Det er provenytapet ved Fremskrittspartiets forslag om to kroner i redusert bensinpris. Høyre har sagt: Ja, staten tar inn for mye i skatter og avgifter, både fordi satsene er høye, og fordi den veksten som har vært i norsk økonomi på en rekke områder, har ført til at skattegrunnlaget øker. Noe av det økte skattegrunnlaget må selvfølgelig staten bruke også til å betale de økte utgiftene som det medfører at folk flytter inn til Norge, at folk bor lenger i Norge, og at folk lever lenger. På toppen av det har staten en betydelig økt skatte- og avgiftsinngang som man strengt tatt ikke trenger. Man kunne brukt det på å stimulere annen aktivitet. Hvis Høyre skulle prioritert 6 mrd. kr – som vi i stor grad gjør i våre alternative statsbudsjetter, og i revidert budsjett som snart legges fram – ville vi prioritert de 6 mrd. kr til vekstfremmende tiltak. Hvis vi f. eks tar hensyn til de dynamiske effektene av å fjerne formuesskatten, tilsvarer det – som neste sak kommer til å handle om – f.eks. hele den arbeidende kapitaldelen av formuesskatten. Det vil Høyre derfor prioritere. 2 mrd. kr tar ca. hele arveavgiften. Minstefradrag vil vi ta, og så er det sånn at vi også vil bruke penger på veibygging, politi og helse. Så vi har nok av andre ting å bruke pengene på. Så er det et miljøaspekt i dette. Saksordføreren viser til prisstatistikk som sier at i relative tall bruker ikke nordmenn mer penger på bensin og diesel enn vi gjorde før. Det gjør at på grunn av de store køene inn til storbyene – Oslo, Bergen, Trondheim og Stavanger – og til de små- og mellomstore byene rundt omkring i Norge der det tettes til med biltrafikk, er det et poeng å stimulere til mer penger til T-bane, bybane, tog og selvsagt veier, som gjør at man slipper å stå i kø. Vi i Høyre tror ikke at 6 mrd. kr i lavere bensinpriser er veien å gå, selv om det selvsagt er populært hos veldig mange. Men det er ikke alltid de populære tiltakene er de som er de nødvendige, eller som gir best effekt. Når man skal lage politiske priser, som jeg oppfatter at Fremskrittspartiet nå ønsker å gjøre med bensinprisene – to kroner i år, kanskje noe annet neste år – er det ikke sånn at alle prisnedgangene som kommer ved en avgiftsreduksjon, vil komme forbrukerne til gode. Noe vil komme bensinstasjonseierne til gode, noe vil selvsagt komme oljeselskapene til gode. Da betyr det at de 6 mrd. kr garantert ikke alltid vil bli brukt til forbrukernes beste, hvis det er det som er motivasjonen for dette. Jeg tror at når man ser på overskuddene til oljeselskapene – nå ser vi at Statoils bensinstasjoner nettopp ble solgt – er det ikke akkurat prisen det står på om de skal få det lønnsomt eller ei. Ellers har komiteen egentlig på en fin måte tatt det andre punktet i Fremskrittspartiets forslag, nemlig å se på konkurransen i bensinstasjonsmarkedet – hvordan det faktisk får regionale konsekvenser og priskonsekvenser. Der bør man faktisk kunne gjøre en god jobb, og der føler jeg at saksordføreren har kommet Fremskrittspartiet godt i møte. Dermed har Høyre gått inn på det. Alt i alt mener jeg det er et dårlig forslag å bruke 6 mrd. kr på det når vi har så mye annet gøy å bruke pengene på.(Munterhet i salen.) (Munterhet i salen.)