Kjell Ivar Larsen (Fremskrittspartiet), 2008-11-03:
Opplysningsvesenets fond er regulert av Grunnloven § 106, som beskytter fondet fra bruk til andre formål enn dem som er særskilt nevnt. Fondet er også regulert gjennom lov om Opplysningsvesenets fond. Lov om Opplysningsvesenets fond § 5 første ledd lyder: «Eigedommane og kapitalen til fondet kan ikkje gjevast bort eller brukast opp.» Regjeringens forslag er i realiteten et unntak fra forbudet mot å gi bort eller bruke opp eiendommene og verdiene i Opplysningsvesenets fond, for å tilgodese privatpersoner som fester boligtomt av fondet, ved å gjøre tomtefesteinstruksen gjeldende overfor Opplysningsvesenets fond. For alle andre festere, som ikke omfattes av tomtefesteinstruksen, er det reglene i tomtefesteloven som gjelder, men Regjeringen foreslår altså særlig gunstige innløsningsregler og festebetingelser for festere som fester av Opplysningsvesenets fond. Opplysningsvesenets fonds beregninger viser at forslaget vil innebære et tap på 1–1,25 milliarder kr for fondet dersom alle boligtomtefestere innløser sine eiendommer etter de av Regjeringens foreslåtte bestemmelser. Hovedspørsmålet er om en slik regel vil være i strid med Grunnloven § 106. Justisdepartementets lovavdeling avslører en viss usikkerhet i sin hovedkonklusjon om at lovforslaget er innenfor Grunnloven § 106. Det sies klart at spørsmålet må vurderes særskilt av Stortinget i forbindelse med behandlingen av lovforslaget, hvilket ikke er en vanlig formulering fra lovavdelingens side. Flertallet har imidlertid brukt lite energi på å vurdere grunnlovsmessigheten av dette forslaget. En hviler utelukkende på konklusjonen til en avdeling i Justisdepartementet, til tross for at denne konklusjonen er kraftig imøtegått fra flere juridiske hold. Advokat Frode A. Innjord ved advokatfirmaet Hjort har skrevet flere betenkninger om grunnlovsmessigheten av Regjeringens forslag, på oppdrag fra Opplysningsvesenets fond. Hans konklusjon er klinkende klar: Lovforslaget er klart i strid med Grunnloven § 106. Professor dr. juris Eivind Smith var også helt utvetydig i sin konklusjon under komiteens høring: Lovforslaget er klart i strid med Grunnloven § 106, og han la til at han mente det ikke fornuftigvis kan hevdes at en gave på en milliard til privatpersoner er innenfor rammen av Grunnloven § 106. I praksis er det kun Justisdepartementets lovavdeling som mener at lovforslaget er innenfor rammen av Grunnloven § 106. Grunnloven § 106 setter en relativt klar og endelig ramme for bruken av fondets midler. Dette er bakgrunnen for dagens § 5 første ledd i lov om Opplysningsvesenets fond. Det er lite omstridt at Grunnloven § 106 også stiller opp et krav til forsvarlig forvaltning av fondets midler. Dette syn deles også av Justisdepartementets lovavdeling. Det er vanskelig å se at Lagtinget på bakgrunn av denne innstillingen kan lukke øynene for den åpenbare konflikt det er mellom lovforslaget og Grunnloven § 106. Jeg vil i den sammenheng vise til saksordførerens innlegg i Odelstinget. Det er videre bemerkelsesverdig dersom Lagtinget vil akseptere argumentene fra flertallet i Odelstinget om at grunnlovsmessigheten først vil bli avdekket ved etterhåndskontroll fra domstolenes side. En slik holdning fra lovgiver er uvanlig, og jeg vil minne om det ansvar hver enkelt av oss har i forhold til håndhevelse av Grunnlovens bestemmelser. Jeg vil også presisere for den eventuelle rettslige behandling at tolkning av Grunnloven i slike saker ikke må basere seg på hva et tilfeldig simpelt flertall mener er Grunnlovens innhold, idet endringer i Grunnloven krever kvalifisert flertall. Et slikt flertall deler åpenbart ikke regjeringspartienes syn på forslagets forhold til Grunnloven. Det naturlige i en slik sak ville være at det ble reist forslag om endringer av Grunnloven. Det regjeringspartiene nå gjør, er å forsøke å endre Grunnlovens innhold med simpelt flertall og skyve eventuelle framtidige problemer over på domstolene. Dette er uansvarlig.