Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2001-11-06:
Da Kåre Willoch den 4. juli i fjor overleverte NOU 2000:24 Et sårbart samfunn, hadde han forhåpentligvis ingen anelse om hvor aktuell utvalgsinnstillingen ville være et år senere. For her skisseres det nye trusselbildet: terrorangrep og sabotasje mot infrastrukturmålforgiftning av matvarer og drikkevannbruk av kjemiske og bakteriologiske våpensprenging av kjernekraftverk og atommateriale i hendene på terrorister og ustabile regimer – For bare å ta noen eksempler. Sårbarhetsutvalget vil vi komme tilbake til om noen måneder. I dag slutter en enstemmig forsvarskomite seg til forslaget fra Stoltenberg-regjeringen om å bevilge tilleggsmidler for inneværende år til ekstra beredskap mot terrorisme. Proposisjonen understreker at terrorangrepene mot New York og Washington gjør det nødvendig å iverksette tiltak både for å bidra til å forebygge tilsvarende hendelser i Norge og for å bidra til å redusere skadevirkningene. Dagens innstilling viser ikke bare demokratiets og det moderne teknologiske samfunns sårbarhet. Den viser ikke minst hvor mange samfunnsområder som blir berørt, og hvor bredt beredskapen må favne. For her ligger det bevilgninger til helsemessig beredskap, til politi, til lensmannsetat, til overvåking, til Sivilforsvaret, til kommunal kriseberedskap og selvfølgelig til militære tiltak. Bredden i og omfanget av framtidas sikkerhetspolitikk vil komme til å bli en utfordring for det politiske miljøet. Og mer enn noe tydeliggjør St.prp. nr. 7 og forsvarskomiteens innstilling behovet for en reorganisering av Forsvaret og et bredt forsvarspolitisk forlik basert på kvalitet og mobilitet, og med utgangspunkt i det nye trusselbildet. Jeg er glad for at Oslo politidistrikt i dag får nærmere 30 mill. kr ekstra for inneværende år. De har hatt en betydelig økning i omfanget av vakthold av offentlige bygninger, av ambassader og av særskilt utsatte personer. Nobelprisutdelingen ved 100-årsjubileet den 10. desember vil trolig kreve det maksimale av det Oslo politidistrikt og nabofylkene kan bidra med. Også Politiets overvåkingstjeneste får i innstillingen en ekstrabevilgning på 4 mill. kr. En naturlig konsekvens av trusselsituasjonen er at Sivilforsvarets innsatsgrupper skal få ekstra trening. Dette vil jeg sterkt understreke. Allerede i inneværende år er det snakk om ca. 3 000 mannskaper, med en helårsvirkning på 15 mill. kr. Også nødetatene, politi, brann og helse, vil få ekstra opplæring, spesielt knyttet til beredskap mot atomvåpen, biologiske våpen og kjemiske våpen. Sosialdepartementet styrker også beredskapen på dekontaminering – både til bruk på skadested og på sykehusene. Som et strakstiltak har Sivilforsvaret i Oslo bestilt to mobile dekontamineringsenheter for hurtig levering, og begge vil være operative i løpet av kort tid. I Sårbarhetsutvalgets innstilling legges det vekt på at risikobildet endrer seg kontinuerlig og alltid er en refleksjon av de utviklingstrekk som til enhver tid kjennetegner vårt eget samfunn og våre omgivelser. Det tror jeg vi kan nikke gjenkjennende til og følge opp kontinuerlig. Men i tillegg kommer det uforutsigbare, som på kort sikt kan endre både den internasjonale situasjonen, maktbalansen og den hjemlige forsvars- og utenrikspolitikken. Berlinmurens fall fjernet den kalde krigen og satte i fokus utviklingstrekk som hadde vært i det internasjonale samfunnet en stund: etniske konflikter, borgerkriger, terrorregimer, terrornettverk, masseødeleggelsesvåpen og grenseoverskridende kriminalitet. 11. september 2001 har ikke bare vist oss at slike problemer og trusler er i våre nærområder; de er her, og de er det åpne og sårbare demokratiets fremste trussel på flere måter. Det blir vår store utfordring. Med dette anbefaler jeg forsvarskomiteens enstemmige innstilling.