Morten Lund (Senterpartiet), 2000-12-06:
Sentrumspartiene og Arbeiderpartiet har med letthet blitt enige om et felles forslag til budsjett for våre tre rammer. Noe alternativt forslag foreligger ikke. Begge forhold skyldes Stortingets nye budsjetteringsprosedyre, som er under utprøving. Den er jeg sterkt uenig i. Jeg håper den i det minste blir betydelig justert, slik at fagkomiteene f.eks. kan rette opp skjevheter som oppdages, uten å måtte rasere andre tiltak innenfor et rammeområde. Imidlertid er det etter min mening helt naturlig at disse partier ble enige om de økonomiske rammevilkårene for næringslivet. Det er milelang avstand til den tenking Fremskrittspartiet og Høyre presenterer i finansinnstillingen, og som bare bitvis merkes i denne komiteens innstilling. Det er desto mer skummelt og uforståelig når Arbeiderpartiet slår seg sammen med disse to i viktige enkeltsaker, som f.eks. jordbruksoppgjøret. Det er positivt for næringslivet at sentrumspartiene og Arbeiderpartiet ble enige om å fjerne konjunkturavgiften, at elavgiften til all industri blir sløyfet, at svovelavgiften blir halvert, at investeringsavgiften og den småbedriftsfiendtlige delingsmodellen skal bort i neste runde, at reiselivet slipper moms, og at matmomsen blir halvert. Det er ikke rart at det offentlige takkebrevet fra Prosessindustriens Landsforening innledes slik: «Igjen har Stortinget som besluttende organ lagt et godt grunnlag for en fornuftig industripolitikk. Det påkaller anerkjennelse overfor det politiske miljø.» Og fortsettelsen var like positiv. Prosessindustrien har varslet investeringsplaner på 14 milliarder kr de nærmeste år i anlegg på land. Av andre viktige forbedringer i budsjettarbeidet i forhold til Arbeiderpartiets forslag nevner jeg påplussinger til Norges Turistråd, Eksportrådet, Teknologisk Institutt og Veiledningsinstituttet i Nord-Norge, SNDs distriktssatsing og næringsrettet forskning. For kystnæringene er det viktig at bevilgningene til elektroniske sjøkart og til Redningsselskapet kom på plass. Det kystfiendtlige forslaget om å auksjonere bort nye oppdrettskonsesjoner er begravet. At bygging av forskningsskipet «G. O. Sars» kan starte i 2001, håper jeg fortsatt på. Jeg er særlig glad for at finanskomiteen gav næringskomiteen mulighet til å forhandle om det halvstatlige investeringsselskapet som nå er klarert i prinsippet. Departementet fortjener ros for å overlate til Stortinget å drøfte premissene for dette spleiselaget mellom statlig og privat eierkapital. Jeg tror at den skisse som er laget, vil resultere i en rask tilbakemelding fra departementet med ditto klarering i Stortinget, slik at et nytt redskap til lønnsom verdiskapning i Norge kan bli etablert. For Senterpartiet er det viktig at dette selskapet skal opptre som langsiktig og aktiv eier for å bygge opp og sikre hovedkontor og utviklingssentre i Norge. Det er viktig å få utredet og avklart hvordan statens engasjement i dette selskapet skal kobles opp mot andre virkemidler som staten har for å skape nyskapning og godt eierskap, f.eks. SIVA, SND Invest, Folketrygdfondet, såkornfondene og Forskningsrådet. Jeg er glad for at komiteen har slått fast at den foreslåtte endring i hvilke skip som omfattes av refusjonsordningen for sjøfolk, ikke skal gjennomføres. Komiteen vil avvente en gjennomgang av alle ordninger som skal bidra til at norske sjøfolk blir konkurransedyktig både på kysten, på sokkelen og utenriks. Senterpartiet mener det haster med en slik gjennomgang, og at det også må settes inn økte ressurser på å utvikle framtidsrettede og miljøvennlige transportløsninger til sjøs, bl.a. for det raskt økende volum av sjømat. Jeg er glad for at det er en samlet komite som ber fiskeriministeren om å orientere Stortinget om den samlede situasjon i fiskerinæringen, som har ført til de omfattende ulovligheter som nå rapporteres. For Stortinget er det mest av alt viktig å forsikre seg om at vår forvaltning av fiskeressursene forblir troverdig og bærekraftig, og at kvotefastsettelsene bygger på gode nok data både om fisken i havet og om uttaket. De mange henvendelser om vaktområdene i den nye ordningen for veterinærvakt har resultert i merknader fra komiteen. Jeg ber statsråden merke seg at en samlet komite understreker de krav til kvalitet som ble lagt til grunn ved prinsippvedtaket i høst. Den nye ordningen skal medføre en forbedring også for husdyr og husdyreiere. Komiteen er i høringer blitt fortalt av representanter fra Statens Dyrehelsetilsyn at en ordning med 120 vaktområder ikke er forsvarlig. Det blir for mye sjåfør og for lite dyrlege. Et flertall i komiteen forutsetter at ordningen ikke settes i verk før det foreligger en avtale med Veterinærforeningen, som er den garanti Stortinget kan ha i denne saken. Flertallet peker på nytt på de store ressurser distriktsveterinærene kan representere, om de tas med i den kliniske vaktordningen.