Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-10-12:
Flertallsregjeringens politiske plattform innebærer at vi tar et sterkt ansvar for å styrke og videreutvikle Forsvaret, med særlig fokusering på tilstedeværelse i nord. Samtidig skal vi fortsatt yte solide bidrag til en FN-ledet verdensorden. I NATO har vi en viktig stemme i arbeidet med nytt strategisk konsept. Vi arbeider for å finne frem til en bedre balanse mellom alliansens kjerneoppgaver hjemme og dens operasjoner ute. Med nye geopolitiske trender både globalt og i Europa ser vi at flere og flere av våre allierte støtter opp om denne tenkningen. Regjeringen opprettholder Norges solide engasjement i Afghanistan, både det sivile og det militære. Vi legger hovedvekten på å bygge afghansk kapasitet til å ivareta egen sikkerhet og utvikling. Vårt militære bidrag skal derfor vris ytterligere inn mot trening, opplæring og samarbeid med afghanske styrker i felt. Norge har konsentrert innsatsen om Nord-Afghanistan. Situasjonen også i våre områder, i og rundt Faryab-provinsen, har blitt enda mer krevende de siste månedene. Tiden er definitivt ikke inne til å avvikle vårt sterke engasjement i denne delen av landet. Som vi sier i regjeringsplattformen, så er det først når situasjonen tilsier det, og i nært samråd med våre allierte, at vi kan begynne å tenke på en gradvis nedtrapping. Vi er ikke der i dag. Vi gikk inn med våre allierte og kommer til å bli i Afghanistan så lenge NATO er der. Men la meg samtidig minne om at hele alliansens langsiktige mål er å gjøre sitt eget nærvær overflødig. Gjennom vårt bidrag til FN-styrken MINURCAT i Tsjad tar vi vår del av ansvaret for å styrke sikkerheten i et annet viktig konfliktområde – det som strekker seg fra Sudan og inn i Tsjad og Den sentralafrikanske republikk. Jeg kom nettopp tilbake fra et besøk hos våre styrker i Tsjad. Der fikk jeg tydelig bekreftet fra mange hold det svært viktige arbeidet som det norske feltsykehuset og de norske ingeniørene gjør. FNs generalsekretær beskriver den humanitære situasjonen i østre Tsjad som akutt. 180 000 mennesker er de siste par årene fordrevet fra sine hjem. I tillegg oppholder 260 000 flyktninger fra Darfur seg i store flyktningleirer i den samme regionen. Flere opprørsbevegelser opererer i området. Lovløshet, voldelige angrep og bandittvirksomhet utgjør alvorlige trusler mot sivilbefolkning og hjelpearbeidere i grensetraktene mot Darfur. Som trontalen tydelig vektla, langtidsplanen for Forsvaret ligger til grunn for Regjeringens politikk. Planen er en milepæl i omstillingen av Forsvaret og legger opp til at det i 2012 skal være balanse mellom struktur, oppgaver og ressurser i Forsvaret. Dette krever både økte rammer og nødvendige grep for å effektivisere strukturen. Vi er i dag nærmere dette målet enn på svært lenge. Derfor er det så viktig at planen følges opp, og her er Regjeringen godt i rute. Regjeringens mål er et forsvar som er i stand til å møte utfordringene i raskt skiftende omgivelser, og verne om Norges sikkerhet, interesser og verdier. Forsvaret må kunne løse et bredt spekter av oppgaver, både hjemme og ute. Vi legger særlig vekt på å øke tilstedeværelsen i nordområdene, som forblir Norges viktigste strategiske satsingsområde. Flertallsregjeringens politiske plattform er en progressiv plattform, men den er samtidig en videreføring av den linjen som vi har ført de siste fire årene. Behandlingen av langtidsplanen i Stortinget i fjor vår viste at det var bred enighet om hovedlinjene i Regjeringens sikkerhets- og forsvarspolitikk. Vi legger opp til å videreføre denne samlende og brede tilnærmingen og ser frem til et godt samarbeid med Stortinget om sikkerhets- og forsvarspolitikken.