Mette Tønder (Høyre), 2016-12-14:
Det nærmer seg jul. Vi er inne i den store ventetiden. Noen barn venter på nissen, noen venter på den siste episoden av Snøfall, og andre venter kanskje bare på å få begynne å pynte juletreet. Men noen barn, dessverre altfor mange, venter bare på én ting, og det er at vi voksne skal se dem – se at foreldrene sliter økonomisk og ikke makter å gi dem den julaftenen de kunne ønsket seg, se at de har en vond hemmelighet, se at de voksne rundt dem ikke er snille eller ikke makter å gi dem en god barndom – se og hjelpe. Jeg er stolt av at denne regjeringen, sammen med samarbeidspartiene, satser mest på dem som trenger det mest, nemlig barn og familier som sliter. «Noen ganger blir jeg lei meg når de andre skryter av ferien de skal på.» «Jeg brukte å smøre matpakke til oss barna, hvis det ikke var nok sørget jeg alltid for at småsøsknene mine fikk mat med seg i barnehage eller på skole.» Sitatene er hentet fra organisasjonen Voksne for Barns hefte Penga og livet, om barnefattigdom. Det er mange grunner til at familier strever i kortere eller lengre perioder, og det er mange tiltak som må settes inn. Å sikre et trygt og fleksibelt arbeidsmarked og en kunnskapsskole er noe av det viktigste, men samtidig lever barn her og nå. Derfor er strategien mot barnefattigdom, Barn som lever i fattigdom, todelt. Den skal forhindre at fattigdom går i arv, men også bedre barns livskvalitet her og nå. Den nasjonale tilskuddsordningen mot barnefattigdom er økt til 193 mill. kr, og dette gir muligheter for barn til å oppleve drømmeferien og gå på fritidsaktiviteter. I Fritidserklæringen, som er underskrevet av KS, regjeringen og frivillige organisasjoner, er målet at alle barn skal ha mulighet til å delta jevnlig på minst én organisert fritidsaktivitet sammen med andre. Gode barnehager er godt for barn, og derfor har det vært viktig å satse på kvalitet, men i tillegg vet vi at barn fra familier som strever, har ekstra godt av å gå i gode barnehager. Vi har derfor innført rimeligere barnehageplass for familier med lav inntekt og en nasjonal ordning med gratis kjernetid for dem som trenger det mest. I forliket har det også kommet inn midler til et prøveprosjekt for gratis barnehage og gratis SFO. Barndommen vi har, varer livet ut. Vi vet i dag at traumer i barndommen kan komme tilbake i form av dårlig helse og dårlig livskvalitet i voksen alder. Derfor er det så viktig at barn som har det vondt, blir sett og får hjelp tidlig. Vi ser det ikke før vi tror det, heter det, men vi må snart begynne å tro det, for barn utsettes for de verste overgrep. Én titt på nyhetsbildet er nok: foreldre dømt for drap på spedbarn en tillitsperson har forbrutt seg et nytt forum diskuterer de mest bestialske overgrep Vi må melde, vi må se og vi må handle. Derfor er det bra at vi nå lager handlingsplaner og følger opp med midler. Familievernet er styrket med over 128 mill. kr, Statens barnehus er styrket med 148 mill. kr, og 13 mill. kr går til medisinske undersøkelser. Det er viktig å sikre bevis på en skånsom måte. Vi skal hjelpe barn, og vi skal sørge for at overgriperne ikke går fri. Stine Sofie Senteret – nasjonalt senter for mestring og livsglede, for barn som har opplevd vold eller seksuelle overgrep, har fått 29 mill. kr. Stiftelsen Alternativ til Vold er styrket. Incestsentrene er styrket. Skolehelsetjenesten og helsestasjonene har fått et formidabelt løft. Etterforskningen av saker om vold og overgrep mot barn har blitt styrket. Og vi satser på mer samarbeid mellom tjenestene. De som jobber nær barn, må ha kunnskap og ferdighet til å håndtere vold og seksuelle overgrep. Derfor ble dette i høst en del av de ulike lærerutdanningene, og det skal bli en del av profesjonsutdanningene. Listen jeg nå har referert, er ikke uttømmende. Det er heller ikke opptrappingsplanen, som skal prioriteres videre også i kommende budsjetter. Vi har et godt barnevern i Norge, med mange dyktige ansatte, men det betyr ikke at vi ikke kan bli bedre, eller at det aldri gjøres feil. Åtte av ti foreldre er fornøyd med samarbeidet og hjelpen de får fra barnevernet. Det har vært en nedgang i antall akuttplasserte barn, og andelen fosterhjemsplasseringer i slekt og nettverk er økende. Alt dette er gode nyheter. Forslag til en barnevernsreform har vært på høring, og nå venter vi på saken som vil bli lagt fram i 2017. Denne vil omfatte både forslag til ansvarsendringer i barnevernet og framtidige kvalitets- og kompetansetiltak. Kommunene kjenner best det enkelte barn. Derfor bør kommunene gis et større ansvar for barnevernet, slik at de kan komme tidligere inn med forebygging og samarbeid med andre tjenester. En ny barnevernslov er nå ute på høring. Noen av oss har gledet oss over at forslaget inneholder ordet «kjærlighet» og ikke ordet «atferd». Det blir spennende å følge loven videre etter høringsrundene. For å bli bedre må vi lære av feilene våre. Derfor er det viktig at det nå er satt ned et barnevoldsutvalg som skal gå gjennom de sakene hvor vi som samfunn har sviktet barna. Det er en tøff prosess, men helt nødvendig hvis vi skal bli enda bedre i framtiden. En god, stabil og kjærlig familie gir et godt grunnlag for voksenlivet. Men familier kommer av og til ut i litt hardt farvann. Kanskje klarer ikke de to som har lovte hverandre evig troskap, å holde dette, eller kanskje er det andre ting som rokker båten. Familievernet er et lavterskeltilbud. De har høy kompetanse på familiekonflikter, lovpålagt mekling og konfliktforebyggende arbeid i familier. Familievernet har hatt en historisk satsing under denne regjeringen i samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre. Å øke antallet barnesamtaler i forbindelse med den lovpålagte meklingen er et satsingsområde. Dette er viktig for å ta vare på barns rettigheter. De skal høres i saker som gjelder dem, men i en opphetet konflikt blir de dessverre noen ganger glemt, og da er det vår plikt som samfunn og sørge for at de blir hørt. Likestilling og likeverd er grunnleggende sett et spørsmål om rettferdighet. Det er viktig å arbeide for at alle mennesker skal ha like rettigheter og muligheter til å delta i samfunnet, uavhengig av kjønn, funksjonsevne, etnisitet, språk, religion og seksuell orientering. Alle har rett til et liv fritt for diskriminering. Virkemidlene i arbeidet for å oppnå full likestilling må tilpasses en moderne virkelighet og gi mennesker mulighet til å velge. Vi har nylig behandlet en likestillingsmelding hvor over 70 satsingspunkter ble trukket fram. Dette gir et viktig grunnlag for det videre arbeidet. Det er viktig å ha et sterkt, enhetlig, brukervennlig og tydelig lovverk som sikrer effektiv beskyttelse mot diskriminering. Det foreslås derfor å samle de fire gjeldende likestillings- og diskrimineringslovene i én felles lov. Dette blir et spennende lovforslag å behandle i Stortinget. Det hjelper ikke å ha rett, hvis en ikke får rett. Derfor er det så viktig at vi nå ser på om vi kan få et mer solid håndhevingsapparat, for det skal få konsekvenser å diskriminere. Derfor er det gledelig at denne regjeringen nå har sendt på høring et forslag om endringer i håndhevingsapparatet, med sikte på å tydeliggjøre roller og styrke håndhevingen. Den nye nemnden skal kunne fastsette oppreisningserstatning i saker innenfor arbeidslivet og erstatning i enkle saksforhold i saker både innenfor og utenfor arbeidslivet. Barns rettigheter, likeverd og likestilling er viktige stikkord i arbeidet som gjøres på området vi nå debatterer. Vår komité har et mangfoldig arbeidsområde, og noen av dem er tøffe. Jeg tror ikke det er bare jeg som har tatt til tårene i møte med mennesker. Men vi er også heldige i vår komité. Vi får møte mennesker som skaper, selv om de har mistet det umistelige. Vi møter barn og ungdom som jobber med å endre systemer som ikke alltid har møtt dem med respekt, mennesker som går på jobb hver dag for å sikre barns rettsikkerhet og ofte får ufortjent kjeft i det offentlige, frivillige som gjør alt de kan for at andres barn skal ha det bra og oppleve lykke og kjærlighet. Og sånn kan jeg fortsette. Jeg ser fram til den videre budsjettdebatten.