Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-06-17:
Jeg er veldig glad for avtalen som staten og Norges Bondelag kom til enighet om i år. Norges Bondelag har nok en gang tatt ansvar for næringen og sørget for forhandlingsgevinst for alle bønder. Norsk Bonde- og Småbrukarlag brøt nok en gang forhandlingene – for femte gang på seks år. På den måten fratar de seg selv påvirkningsmulighet og demonstrerer at de ikke forholder seg til stortingsflertallets rammer på den måten en ansvarlig organisasjon med forhandlingsrett må. Det er Bondelaget som gjennom forhandlingene sår, og Bonde- og Småbrukerlaget er med på å høste, uten å måtte ta ansvar. Regjeringen er fornøyd med den avtalen vi har inngått, selv om det innebærer at jordbruket får en sterkere inntektsvekst enn andre grupper, i en tid da moderasjon er nødvendig av hensyn til konkurransekraft og arbeidsplasser. Bondelaget oppnådde en forhandlingsgevinst på 310 mill. kr. Det legger grunnlaget for en inntektsvekst på 3,75 pst. i 2016, etter en meget god inntektsvekst også i 2015 – i en situasjon hvor inntektsveksten ellers i samfunnet er på vei ned. Inntektsutvikling måles i prosent i alle lønns- og inntektsoppgjør. Alt utover det er nivåheving. Det viktigste for regjeringen i årets avtale kan sammenfattes i tre punkter: Strukturendringene som ble vedtatt i fjor av regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre, ligger fast. Det gir større muligheter for den enkelte bonde, større frihet til å utvikle bruket og å øke produksjonen. Det gir et mer rettferdig tilskuddssystem, der de som produserer mat, får mer enn før. Vi fjerner tilskudd til pelsdyrfôr. Dette er en næring i fri internasjonal konkurranse, som vi mener må klare seg uten denne formen for tilskudd. Målprisøkningene over jordbruksavtalen er på vei ned. Vi halverte prisøkningen i fjor og reduserte den ytterligere i år, slik at økningen innebærer ca. 10 kr. i måneden for en gjennomsnittsfamilie. Det blir hevdet at kraftfôr er billig og gras dyrt. Det er en uforståelig påstand. Jeg har ikke truffet én bonde som mener at kraftfôr er billig. Tvert imot, det er en av de største utgiftene som bøndene har. De norske kyrene er ikke fullstappet med soya fra Brasil, som noen hevder. Tvert imot er 80–85 pst. av det kyrene spiser, produsert på norske ressurser. Kraftfôret er ikke et problem for norsk landbruk, men en viktig forklaring på den effektiviseringen som har skjedd. Hver ku produserer mer melk, og bonden trenger færre kyr for å melke samme mengde. Det vi skal gjøre, er å fortsette innsatsen for å erstatte importert kraftfôrråvare gjennom forskning som f.eks. Foods of Norway gjør på Ås. Bruken av grasarealer er kraftig ekstensivert de siste 25 årene. Det er billigere å øke grovfôrproduksjonen enn å kjøpe kraftfôr. Denne avtalen gjør korn mer lønnsomt, og grasbasert husdyrhold blir mer lønnsomt. Det stimulerer til bruk av norske arealer. Jeg er over middels opptatt av Vestlandet og av det fantastiske landskapet som er der. I årevis har kulturlandskapet grodd igjen. Ingen beitedyr, verken geit, sau eller storfe, kan avbøte dette mange steder, fordi gjengroingen har kommet for langt. Derfor er det en god og viktig ordning som har kommet inn på avtalen for Hordaland, Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal. Den er en rimelig og god investering, som passer godt inn i arbeidet med å utvikle mangfoldet i landbruket, fordi dette kan være et arbeid som bønder kan bidra til å få utført. Nylig fremmet regjeringen en ny melding til Stortinget. Den heter Garden som ressurs – marknaden som mål. Her kommer vi med forslag som skal hjelpe bøndene med å utnytte mulighetene gårdens totale ressurser gir, enten det gjelder lokal mat og drikke, reiseliv, utnytting av utmarksressursene, velferdstjenester eller gården som energileverandør. Jeg har reist utrolig mye rundt om i dette landet i den tiden jeg har hatt denne jobben, og lært at det ikke er størrelsen på gården det kommer an på, men hva en gjør ut av gårdens ressurser. Vi ønsker økt produksjon, mer gründerskap og verdiskaping på norske gårdsbruk, som et grunnlag for flere heltidsbønder. Regjeringen er godt i gang med å legge et grunnlag for å få det til. Jeg er glad for at et bredt flertall i Stortinget støtter dette, og støtter den inngåtte jordbruksavtalen.