trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-11-27:
I valgkampen var landbruksministeren fra Senterpartiet på besøk i en av hjemkommunene til Reidar Sandal. Der fikk han beskjed fra de bøndene som ønsket å samdrifte, om at hvis de ikke fikk lov til å samdrifte, ville deres gårder bli nedlagt i løpet av kort tid. Det var på grunn av den rød-grønne regjeringens landbrukspolitikk. Når jeg trekker frem det eksempelet, er det for å vise at et av hovedproblemene innenfor landbrukssektoren er at bonden har for lite frihet, at det er for mange konsesjonslover, for mye regulering, for sterk boplikt, som gjør at prisen på landbrukseiendommene synker, og at bonden får for lite frihet. Vi mener at vår landbrukspolitikk er forsvarlig og ansvarlig, og at kombinasjonen av større frihet for bonden kan kombineres med et noe lavere overføringsnivå. Vi har et samlet opplegg som også er meget godt for Distrikts-Norge, og langt bedre enn det Regjeringen legger frem. Vi bedrer rammebetingelsene for kystnæringen og for små og mellomstore bedrifter, og satser mer på veibygging i Distrikts-Norge.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-11-27:
Det er én sammenheng som jeg savner i Lund Bergos replikk, og det er sammenhengen mellom verdiskaping og velferd. Velferd er ikke noe vi bare kan bevilge, verdiene må også skapes. Når Høyre er opptatt av å senke skatten på lave og midlere inntekter, er det for å gjøre det mer lønnsomt å arbeide. Når vi går imot Regjeringens skatteskjerpelse for dem som investerer sine egne penger i norske arbeidsplasser, er det fordi vi vil gjøre det mer lønnsomt å investere i norske bedrifter. Da blir det også mer penger til velferd. Det er faktisk slik at skatteinntektene har økt med 130 milliarder kr siden 2005. Og hvorfor det? Jo, fordi det er god vekst i norsk økonomi. Da mener vi at det er riktig at vi også må investere for fremtiden, samtidig som vi prioriterer noen velferdsområder. Det er en sammenheng mellom å gi gode rammebetingelser for bedriftene våre, å investere mer for fremtiden og å prioritere viktige velferdsområder.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-11-27:
Svaret på det spørsmålet er ja, men la meg bruke litt mer tid på det første spørsmålet. Jeg har ikke sagt i mitt innlegg at forskjellen på et ansvarlig økonomisk opplegg og Regjeringens opplegg er 1,6 milliarder kr. Hvis representanten hadde lyttet til mitt innlegg, ville han ha hørt at jeg fokuserte veldig sterkt på behovet for mer arbeidskraft. Det er hovedutfordringen i norsk økonomi. Det er ikke mangel på penger, men rett og slett at vi mangler de hendene som skal jobbe innenfor velferdsområdene, som skal jobbe innenfor skole, og som skal jobbe i bedriftene våre. Når det er mangel på arbeidskraft, ser vi at det blir press på lønningene, det blir press på rentene, og det blir press i norsk økonomi. Derfor er det viktigste grepet vi tar i vårt budsjett, den helhetlige planen vi lanserer for å øke tilbudet på arbeidskraft, ved å få flere fra trygd til arbeid. Vi gjør det mer lønnsomt å arbeide ved å modernisere offentlig sektor og ved å øke arbeidsinnvandringen noe mer, ikke minst den kompetente arbeidskraften. Det er forskjellen mellom vårt opplegg og Regjeringens opplegg når det gjelder hvordan man tar hensyn til de økonomiske utfordringene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-11-27:
Jeg er fristet til å si at nå må vi slutte å snakke om snøen som falt i fjor. Nå er det på tide at også den rød-grønne regjeringen, som har sittet ved makten i to år, begynner å ta ansvar og ser fremover. Det er faktisk slik at flere av de forslagene som ligger i vår helhetlige plan, var også den borgerlige regjeringens politikk, bl.a. å senke skatten på lavere og vanlige inntekter for å gjøre det mer lønnsomt å arbeide. Men situasjonen i dag er mer prekær enn det den var for to år siden. Nå er det faktisk dobbelt så mange ledige stillinger som det er arbeidsledige. Det betyr at kampen om arbeidskraften mellom kommunene, mellom helseinstitusjonene og mellom bedriftene er økende, og det betyr at det er nå vi må ta grep for å øke tilbudet på arbeidskraft. Det er faktisk det viktigste vi kan gjøre for å få de gode tidene til å vare lenger, slik at vi kan få mer velferd, og slik at folk kan oppleve trygghet i sin hverdag.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-11-27:
La meg først si at jeg har sjelden hørt så mye tull om skatt som i finansministerens innlegg. Hvis man skulle fulgt hennes retorikk, var det heller jeg som burde takke finansministeren fra SV, som har beholdt om lag 15 av de 24 milliarder kr som Høyre gav i skattelettelser i forrige periode. Mitt spørsmål dreier seg imidlertid om en av de utfordringene som norsk økonomi står overfor – mangel på arbeidskraft. Kristin Halvorsen har i helgen som partileder i SV gått inn for å beholde dagens AFP-ordning. Vi vet at dagens AFP-ordning er en ordning som er med og bidrar til at åtte av ti 66-åringer er utenfor arbeidsmarkedet. Som finansminister snakker Kristin Halvorsen veldig mye om behovet for mer arbeidskraft og behovet for å få flere eldre til å stå lenger i jobb. Mitt spørsmål er om Kristin Halvorsen som finansminister er enig med Kristin Halvorsen som SV-leder i at man skal beholde AFP-ordningen, eller om hun er enig med statsministeren og den borgerlige opposisjonen i Stortinget i at vi trenger en reforhandlet AFP-ordning som kan motivere folk til å stå lenger i jobb.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-11-27:
Det aner meg at Senterpartiet synes det begynner å bli litt trangt å sitte i regjering. Det ser ut til å skje hver gang Senterpartiet har sittet i regjering i noen år, man begynner å føle ubehag. Nå hører vi fra Senterpartiets parlamentariske leder at på grunn av den politiske situasjonen som har oppstått, støtter man nå forslaget til statsbudsjett. Men er det ikke slik at Senterpartiet har vært med på hele prosessen, med flere statsråder og til og med med partilederen i regjering? Er det ikke slik at Lars Peder Brekk og Lundteigen også har vært med på utarbeidelsen av forslag til statsbudsjett? Det første som skjedde da budsjettet ble lagt frem, var at Senterpartiet angrep Regjeringens fattigdomssatsing, og jeg skjønner at SV ble forbannet. Nå har vi fått høre at rederibeskatningen har Senterpartiets stortingsgruppe tatt til etterretning, og småkraftbeskatningen, som rammer småkraftverkene, er man heller ikke noe særlig glad for. Er det slik at Senterpartiet har vært med på utarbeidelsen av statsbudsjettet og stiller seg bak det? Og synes Lars Peder Brekk at det er særlig lojal opptreden Senterpartiet driver med under denne budsjettbehandlingen?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-11-27:
Og det var svar på spørsmålet?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-27:
Representanten Sanner sier at han vil ha mer penger til velferd. Det er fint. Han skal få vår støtte til det. Jeg bare undrer meg litt på om Sanner har god samvittighet for de pengene han bruker til velferd. Selv om Høyre gir noe skattelette, er det kanskje greit fremdeles å disponere 10 milliarder kr som denne regjeringen har inndratt i skattelette, men som den forrige regjeringen gjerne ville bruke. Videre i Høyres program ser jeg at Høyre flagger høyt at de vil fjerne formuesskatten, og jeg har sett at enkelte Høyre-velgere har vært plaget med at det ikke skjer så veldig mye her. I årets budsjett har ikke Høyre store ambisjoner på egne vegne når det gjelder å fjerne formuesskatten. Dersom Høyre skal fjerne formuesskatten, vil det bety ytterligere 10 milliarder kr. Man kan få mye velferd for 20 milliarder kr. Det er klart. Mener Sanner at det ville betydd noe for sykelønn, uføretrygd eller økte egenandeler ikke å ha 20 milliarder kr disponibelt?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-27:
Representanten Syversen legger i sitt innlegg stor vekt på bistand og fattigdom. Det er bra og prisverdig. Det som da forundrer meg noe, er at han samtidig sier at deres alternative budsjett er et budsjett for framtiden og det framtidige regjeringssamarbeidet – neste gang i posisjon. Det ligner ikke veldig mye på det Syversen ser, hvis han kikker over sin høyre skulder. Men det som overrasker meg mer: Dagens situasjon med mangel på arbeidskraft gir en enestående mulighet til å få flere av dem som har ulike problemer i arbeidsmarkedet, fra trygd og over i arbeid. Kristelig Folkeparti understreker i finansinnstillingen at arbeid er den sikreste vei ut av fattigdom, og foreslår økte bevilgninger til arbeidsmarkedstiltak til personer som har fysiske eller psykiske lidelser. Allikevel foreslår Kristelig Folkeparti å kutte i de ordinære arbeidsmarkedstiltakene. Er ikke Kristelig Folkeparti opptatt av at arbeidsløse med andre typer problemer som gjør at de ikke står først i jobbsøkerkøen, f.eks. innvandrere og eldre, skal få hjelp til å komme i arbeid?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2007-11-27:
Representanten Sanner er i sitt innlegg opptatt av de store økonomiske grepene i budsjettet. Han er bekymret for at Regjeringen bruker for mye penger, og mener at vi med det fører et for stort press inn i norsk økonomi. Høyre kutter samlet sett 1,6 milliarder kr i statsbudsjettet sammenliknet med Regjeringens opplegg. Det er et kutt som tilsvarer 0,7 promille av nasjonaløkonomien. Mener Sanner at forskjellen mellom å la de gode tidene vare og det å sette økonomien over styr ligger i det sjiktet? Så svarte ikke Sanner på det direkte spørsmålet fra representanten Sandal. Dette kuttet tilsvarer omtrent det Høyre kutter i en allerede inngått landbruksavtale. Forrige uke behandlet Stortinget et Dokument nr. 8-forslag fra Høyre, der man etterlyste «forutsigbare rammevilkår» for landbruket. Mener Høyre at dette er forutsigbare rammevilkår for landbruket?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2007-11-27:
Sponheim var inne på mangelen på lærere i sitt innlegg, og Venstre tar mål av seg til å styrke den offentlige skolen. Det er et mål Senterpartiet deler. Mitt spørsmål er om det er riktig å ta 6 000 lærere ut av skolen for å gjennomføre det kompetanseåret som Venstre har lovt, i en situasjon der vi allerede mangler lærere, og der vi åpenbart er nødt til å fylle på med 6 000 nye. I tillegg mangler en god del av den inndekningen som vi vet må på plass hvis et sånt forslag skal kunne la seg gjennomføre. Det andre jeg tenkte å spørre om, er nettolønnsordningen for sjøfolk, som Venstre foreslår å ta bort i sin helhet. Er det en god hilsen til alle landets sjøfolk at man egentlig ikke ønsker dem, og kutter alle overføringer og støtte til vanlige arbeidsfolk, mens man går inn for den nye skatteordningen for skipsfart, der man i praksis skjermer kapitalen på samme vis?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-11-27:
Høyre har mange forslag for å få flere folk i arbeid. Så vidt jeg greide å telle, er det 31 forslag om tiltak. Riktignok er effekten av en del av dem ganske uklar. Det er ikke mer enn to år siden Høyre hadde finansministeren, satt i regjering og var med på å legge fram statsbudsjett. Hvorfor kom ikke Høyre med de forslagene da? Var det fordi mange av disse forslagene ikke ville øke arbeidsstyrken noe særlig? Eller var det fordi Høyre egentlig ikke er så opptatt av denne problemstillingen når det kommer til stykket? Var ikke situasjonen mer akutt mens Høyre satt i regjering? Hvilke av disse 31 tiltakene kom finansministeren med da Høyre sist satt i regjering og la fram statsbudsjettet?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-11-27:
På veldig mange områder ligger Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet veldig nær hverandre: i verdispørsmål, når det gjelder fellesskap, og i synet på omsorg. Det er jeg glad for, selv om jeg ikke roper halleluja. Så ser jeg at dere satser på fattigdomsbekjempelse. Og mitt spørsmål til representanten Sørfonn blir da: Hvorfor kutter dere i tilskudd til helse og rehabilitering for sykmeldte med 200 mill. kr, kutter i antall arbeidsmarkedsplasser med 500 mill. kr, kutter i dagpengeordningen for fiskeindustrien, i permitteringsordningen og i lønnsgarantiordningen? Blir ikke dette en saldering gjennom kutt som nettopp rammer fattige og vanlige arbeidsfolk? Er ikke dette en fattig trøst, når dere tar og gir med samme hånd? Flåsete ville jeg sagt at det kanskje er derfor dere kaller alternativet deres for en fattig trøst.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-27:
Jeg synes at det som er viktig, er å se på summen av alle ordninger. Vi har gode bostøtteordninger, vi har gjort det billigere å delta på flere og flere arenaer, og vi har gjort det billigere for folk å få en barnehageplass. Jeg synes dette er viktige ting. I tillegg har vi sørget for – hvert eneste år, senest dette året – å gi skattelette nettopp til de gruppene som Gjermund Hagesæter her snakker om. Jeg tror at vi kommer til å fortsette med å gjøre det i årene som kommer. De viktigste grepene vi har tatt for å skape en bedre fordelingsprofil i årets budsjett, går på to forhold: Det ene er at vi har sørget for at det i større grad gis fritak for formuesskatt til de folkene som er i bunnen. Fremskrittspartiet ville jo gi mest formuesskattelette til de menneskene som har aller mest penger her i landet – det er helt riktig. I tillegg har vi det siste grepet som vi tar, som altså Fremskrittspartiet heller ikke er med på, nemlig at vi bedrer fordelingsprofilen gjennom å skattlegge rederinæringen og trekke inn noen av de skattekredittene som de har hatt utestående. Jeg synes at hvis en ser på helheten i Fremskrittspartiets skatteprofil, er det ingen tvil om hvor de aller største pengene går. Vi har ført en god fordelingspolitikk hvert eneste år, og vi kommer til å fortsette å gjøre det i årene som kommer.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-27:
Nei, vår regjering kan ikke ha noe annet mål enn å avskaffe fattigdommen. Det målet har vi også. Det står klokkeklart i Soria Moria-erklæringen. Det viktigste grepet for å sørge for at det blir færre fattige i Norge, er å sørge for å hjelpe flere av de menneskene som har hatt trøbbel med å komme seg inn på arbeidsmarkedet, ut i jobb. Jeg mener at det er veldig klart at vår regjering både jobber med dette og lykkes med dette når vi i løpet av det siste året har klart å halvere antallet mennesker som er langtidsarbeidsløse, altså mennesker som har vært arbeidsløse lenge. Det antallet er gått betydelig ned. Når vi samtidig med å gjøre det innfører en kvalifiseringsstønad, som gjør at alle de folkene som har et ønske om å komme seg ut i jobb, har muligheten til det gjennom gode programmer og kan få oppfølging til det – de skal få jobb og hjelpes til dette gjennom det nye kvalifiseringsprogrammet – mener jeg at vi viser veldig tydelig at vi mener alvor. Når vi samtidig nå tar grep for de folkene som er aller mest utstøtte,(presidenten klubber) nemlig rusmisbrukere, og både fra regjeringens side og fra vår side sier at vi skal(presidenten klubber igjen) trappe opp dette i årene som kommer, mener jeg at tallenes tale er tydelig. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-27:
Kanskje jeg får begynne med å si til Dagrun Eriksen at jeg synes det er veldig bra at de har prioritert offentlig bistand så høyt i sitt alternative budsjett. Det er alltid flott. Jeg mener at dette er noe vi har dratt i lag og bakket hverandre opp på i den perioden da Kristelig Folkeparti var med på å dra dette opp, og jeg er helt overbevist om at Dagrun Eriksen også husker at vi drog opp disse samlede beløpene i den perioden da vi satt i opposisjon. Nå er vi i posisjon, og vi har en klar målsetting om at dette er noe vi kommer til å få til. Det sa jeg også da budsjettet ble presentert. I årets budsjett øker vi bistanden med 2,3 milliarder kr. I neste års budsjett legger vi opp til en økning på 1,5 milliarder kr – til sammen den største toårsøkningen noensinne. Jeg tør ikke love noe, men jeg tror jeg kan gå så langt som til å si at jeg har en veldig klar visjon om at det som ligger i Soria Moria-erklæringen, skal vi juble sammen over i 2009.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-27:
Jeg tror det er riktig, som Lars Sponheim tar opp, at innenfor boligpolitikken – det har vel også kommunalminister Magnhild Meltveit Kleppa sagt – står det fortsatt igjen å ta en del viktige grep for å komme i mål i forhold til Soria Moria-erklæringen. Vi tar viktige grep i forhold til studentboligpolitikken, som var en av de oppgavene som de tre regjeringspartiene samlet seg om i forkant av regjeringserklæringen, nemlig at vi ville øke antallet studentboliger. Vi fikk vel en gladmelding her fra NSU, som syntes at de grepene som var tatt for å øke antallet studentboliger, var veldig, veldig bra. Nå gjelder det å komme i mål med utbyggingen av de andre boligområdene. Vi har satset mer penger på bostedsløse. Etter at Stortinget omprioriterte, satser vi også mer penger i dette budsjettet både på oppfølging av bostøtten for å gjøre den noe mer målrettet, og for ikke å diskriminere med hensyn til om huset er finansiert av Husbanken eller av andre. Det er et veldig viktig signal. Samtidig følger vi opp flere. Ett av de stedene det har vært størst problemer, er nemlig når det gjelder å komme fra fengsel og inn i bolig etterpå. Her er vi i gang, men vi har et stykke å gå.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-27:
Nå tror jeg nesten Jørund Rytman har lest et annet budsjett enn det jeg har lest, for vi tar – i tråd med det som har vært en arbeidsgruppes anbefalinger – viktige grep for å gi nulltoll til flere land. Vi har nå utvidet antallet land som har tollfrihet, fra 50 til 64 i årets budsjett, pluss at vi senker tollsatsene for alle de andre u-landene. Det vi ikke er interessert i å være med på, er å fjerne alle tollsatsene for alle land i verden. For det vi vet vil skje da, er nettopp at markedet i Norge vil bli oversvømmet av amerikansk- og australskprodusert kjøtt. Det ville skvise ut hele det norske markedet for bøndene i Norge, samtidig som de fattige landene ville miste den kvaliteten som ligger i at de har nulltoll. Her har vi tatt viktige grep i budsjettet for nettopp å gi u-landene en fortrinnsrett. Det må vi følge tettere opp i årene som kommer, for å sørge for at vi kommer i mål.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-27:
Jeg kunne ikke dy meg etter å ha hørt Lars Sponheims svar til Reidar Sandal i forhold til rederibeskatningen. Er det noe som vanligvis kjennetegner Lars Sponheim, er det at han har litt magemål. Derfor lurer jeg på når det gjelder rederibeskatningen: Tre av opposisjonspartiene har en fellesmerknad i forbindelse med den debatten vi skal ha på torsdag, der de er veldig klare på at de ikke føler seg helt trygge på opplegget og ikke kan være med på det, men ber Regjeringen komme tilbake med et nytt opplegg. I denne saken har altså ikke Lars Sponheim magemål, for han bruker faktisk 1,2 milliarder kr av de pengene som han ber Regjeringen om å komme tilbake igjen med et helt annet opplegg for hvordan man skal trekke inn, og helst komme til et kompromiss med rederinæringen om hvordan man ønsker å gjøre dette. Da er spørsmålet mitt til Lars Sponheim rett og slett: 1,2 milliarder kr – har Lars Sponheim noen tanker å bringe videre til Regjeringen om hvordan man skal få dette til?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-27:
Det er mye bra å si om Kristelig Folkepartis budsjettforslag. Noen av de tingene som jeg ser ligger der, om skatteendringer og slike ting, er det ikke noe annet å si til enn at dette må vi ta med oss videre og se på fram mot både revidert nasjonalbudsjett og budsjettet til neste år. Flere av disse punktene, som bistand, handel med lavinntektsland, fattigdom og miljø, er jo alle områder der Kristelig Folkeparti sier: Vi gjør mer enn Regjeringen – men der altså vår regjering gjør vesentlig mer enn det den forrige regjeringen gjorde. Det skulle da være slik at dette handler om å trekke i samme retning, og så får vi bare prøve å hjelpe hverandre på veien. Jeg har ett spørsmål til representanten Sørfonn, og det gjelder rederibeskatningen. Det er altså slik at Kristelig Folkeparti går imot det opplegget som Regjeringen legger opp til, og som stortingsflertallet går inn for. Likevel bruker Kristelig Folkeparti 1,2 milliarder kr på årets budsjett. Hvordan henger dette sammen?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2007-11-27:
Det er blitt litt meir stille omkring den kampen mot fattigdom som SV har gått inn for i kvar valkamp. No legg ein altså fram eit statsbudsjett der ein person som tener 100 000 kr, må betale 15 000 kr til fellesskapet. Samtidig seier Regjeringa at ein person som berre har 100 000 kr å rutte med, er fattig og vil ikkje kunne delta i det sosiale livet som ein burde. Det er eg for så vidt heilt einig i. Derfor ønskjer også Framstegspartiet å heve frikortgrensa til 70 000 kr for inneverande år, og vidare heve ho til 100 000 kr. Vi synest altså ikkje at nokon som tener så lite som 100 000 kr, skal måtte betale skatt i det heile. Då er mitt spørsmål til representanten Holmås: Synest representanten Holmås at det er rimeleg og riktig at ein person som berre har 100 000 kr i inntekt, 100 000 kr å rutte med, skal måtte betale 15 000 kr til fellesskapet?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2007-11-27:
Tidleg i denne perioden var finansministeren meir oppteken av at dei fattige skulle kome betre ut, at dei fattige skulle bli rikare. No synest eg at retorikken i større og større grad går mot dei rike – at dei rike skal bli fattigare, og at det er på den måten ein skal sikre betre utjamning. Eg må også seie at kreativiteten er stor hos finansministeren og i Finansdepartementet når det gjeld å peike ut nye grupper av rike som skal flåast i større grad. Det siste, som står i innstillinga til statsbudsjettet, er ei innføring av ein kildeskatt for pensjonistar som flyttar ut av landet, og som ønskjer å bu nokre år av sitt pensjonisttilvære f.eks. i Spania. Dei skal no flåast med ein ekstraskatt. Det er det i alle fall planar om, og det er sett i verk eit arbeid for å greie ut det. Mitt spørsmål er: Kva er bakgrunnen for denne utgreiinga, og kva tid kan vi få ho på bordet?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2007-11-27:
Eg er einig med representanten Brekk i at det er fornuftig å leggje til rette for meir fornybar energi. Det er fornuftig å leggje til rette for fleire vasskraftverk, småkraftverk. Det har to sider ved seg. For det første er det god distriktspolitikk, som Senterpartiet òg støttar, og det er sjølvsagt òg bra for miljøet. Problemet er at Senterpartiet gjer det motsette. I statsbudsjettet er det ei skjerping i skattlegginga av småkraftverka og ei forverring av rammevilkåra. Vi har allereie fått tilbakemelding om at det vil medføre at kraftverk som ein tidlegare trudde var rekningssvarande å byggje ut, no ikkje blir bygde ut. Då er mitt spørsmål: Kvifor seier representanten Brekk éin ting og gjer noko anna, nemleg å forverre rammevilkåra for småkraftutbygging i Noreg?
Svein Flåtten (Høyre), 2007-11-27:
Jeg håper representanten Holmås tilgir meg at jeg etter hans engasjerte foredrag om verdens klimaproblemer og norsk barnehagesatsing stiller ham et spørsmål om hvordan det går med fattigdomssatsingen. Regjeringens erklæring om å avskaffe fattigdom hørte jeg lite om fra Holmås, men jeg hørte om det fra komiteleder Reidar Sandal. Det har nå blitt til en «systematisk» satsing på fattigdom. Når det gjelder tallene, sier man at dette er 1,6 milliarder kr mer enn i budsjettet fra Bondevik-regjeringen. Ja, men da glemmer man at man nå har 132 milliarder kr mer til disposisjon. Dette er talltriksing som de fattige overhodet ikke kan leve av. Har SV og Regjeringen forlatt målet sitt om å avskaffe fattigdom? Skal de fattige tilgodeses med smuler? Er dette nå bare blitt til en «systematisk» satsing på fattigdom?
Svein Flåtten (Høyre), 2007-11-27:
Representanten Lundteigen har ved et par anledninger i dag euforisk omtalt utslagene av markedsøkonomien i USA og boligboblen der. Men det er også eufori i Senterpartiet. Det er et grasrotopprør mot partiets håndtering av skatteøkningene for småkraftverk. Det er litt mer hjemlig, litt mer nært, litt mer viktig for attåtnæringene på bygda og for utbygging av fornybar og miljøvennlig energi i dette landet. Nå står Senterpartiet bak en merknad om at man skal utrede dette for fremtiden. Men dette er jo egentlig enkelt, dette handler om beskatning. Man behøver ikke lete etter incentiver. Dette er snakk om skatt. Hvorfor mener Senterpartiet at det er en så veldig god idé å øke skattene for småkraftverk ved å redusere grensene for når man skal måtte betale grunnrenteskatt?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-11-27:
Etter å ha vært en som satt tett på og var en av dem som maste om at vi må ha plass før vi subsidierer på pris, synes jeg at innlegget til representanten Holmås var ganske utfordrende. Men jeg skal ta en helt annen sak her. Det ble feiret som en seier da de rød-grønne regjeringspartiene i Soria Moria-erklæringen lovte at «bevilgningene til utviklingssamarbeid når målet om 1 prosent av BNI og at innsatsen deretter trappes ytterligere opp i perioden». Dette ble feiret av SV. Dette er den tredje budsjetthøsten med rød-grønt flertall. Heller ikke nå foreslår Regjeringen det som de har lovet. Kristelig Folkeparti gjør det i vårt alternative budsjett. Vi innfrir 1 pst. Det er tøft å prioritere. Det er ikke mangel på inntekter til statskassen. De er større enn man forutsatte. Det er ikke mangel på ekstrem fattigdom og nød som gjør det nødvendig å ha dette i fokus fra vårt land. Det er ikke mangel på makt, for de rød-grønne har stortingsflertallet. Det eneste jeg da sitter igjen med, er spørsmålet: Er det mangel på politisk vilje til faktisk å gjøre det som man lovte gjennom Soria Moria-erklæringen?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-11-27:
Jeg skal ikke være med og forskuttere Heikki Holmås’ jubel i 2009. Men jeg har lyst til å fortelle ham at for noen uker tilbake – rett før Regjeringen hadde sin budsjettkonferanse – våknet jeg en morgen i august, midt i valgkampen, og hørte representanten Holmås’ mandige stemme appellere til sin egen regjering om at det måtte tas et skikkelig grep for å sørge for en aktiv og sosial boligpolitikk for å oppfylle løftene fra Soria Moria-erklæringen. Nå skal jeg ikke gjøre noe poeng av at representanten Holmås, som en viktig finanspolitiker for Regjeringen, må ha hjelp av kringkastingen for å nå fram til finansministerens øre, men jeg vil sitere lederen for Leieboerforeningen, Lars Aasen, som mener at boligpolitikken er det området der det er størst gap mellom intensjoner og virkelighet i forhold til Soria Moria-erklæringen. Deler representanten Holmås denne virkelighetsbeskrivelsen fra Lars Aasen, eller mener han at Regjeringen i det budsjettet som nå foreligger, har levert det som den alltid aktive i sosial- og boligpolitikk, Heikki Holmås, appellerte til Regjeringen om en tidlig augustmorgen?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-11-27:
Etter hva jeg forstår, vil regjeringspartiene sørge for at dette vedtaket blir gjort i år, og det vil de facto bli et budsjett som skal disponere også disse pengene for neste år. Venstre har en oppfatning om en noe annen fordeling eller prioritering av disse pengene. Men det jeg synes er viktig å si, er at Regjeringen har satt Stortinget – og ikke minst opposisjonen i Stortinget – i en vanskelig situasjon med dette forslaget. Det er kommet autoritative og sterke signaler til Regjeringen, ikke minst gjennom høringer, om at dette kan være grunnlovsstridig, og da settes Stortinget i en vanskelig situasjon. Stortingets vedtak vil kunne være en rettskilde i framtidige rettssaker som kanskje, eller med stor sannsynlighet, vil komme. Det i det hele tatt å spille Stortinget og denne skatteordningen inn i så mye usikkerhet synes jeg er uansvarlig av Regjeringen. Derfor har opposisjonen samlet bedt om å få et annet opplegg til revidert nasjonalbudsjett. Det kan f.eks. gjøres gjeldende for 2009 og senere etterskuddspliktig.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-11-27:
La meg først si at det meget lille kuttet som er gjort på utviklingsbudsjettet når det gjelder den kanskje mer politiske satsingen på SVs politiske frender i Latin-Amerika, tror jeg ikke bør ses på som annet enn en tydelig politisk markering. Det er helt rett at penger brukes til økt satsing på kvoteflyktninger, men det ligger i dette et klart signal om at vi nok kunne tenke oss at bistands- og utviklingsmidler kunne vært brukt annerledes. Så når representanten Ågot Valle stiller meg dette spørsmålet, gir det meg en veldig fin anledning til nettopp å reise dette som en utfordring i forhold til Afghanistan og behovet for sivil utviklingsbistand til Afghanistan. Jeg så representanten Valle på TV kritisere sterkt at vi ikke gjør mer av det, men det er jo en kritikk som går rett inn i SV, som har bistandsministeren og finansministeren. Vi vet at det er langt på vei de to ministrene som prioriterer denne store summen til utviklingsmidler, så hvis SV hadde villet, hadde vi kunnet prioritere mer til utviklingsarbeid i Afghanistan. Men politiske frender i Latin-Amerika er tydeligvis høyere prioritert.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-11-27:
Når det gjelder det første, har representanten Borten Moe helt rett i at Venstre har den mest offensive utdannings- og lærerpolitikken i denne sal. Den må ses i en helhet, bl.a. når det gjelder investeringer i økt tilgang på lærere gjennom lærerutdanning og læreres økte kompetanse bl.a. gjennom mulighet til å kunne utdanne seg med jamne mellomrom. Det er vel knapt noen gruppe som trenger å modernisere sin kunnskap hele tiden som lærere, fordi de har den viktige jobben de har. Så er det rett at Venstre har tatt på seg den litt tøffe, upopulære jobben det er å si at 1,8 milliarder kr for å la en yrkesgruppe få slippe å betale skatt, er helt urimelig, når vi faktisk tar statsministerens ord på alvor og sier at de største pengene skal gå til de store tingene. 1,8 milliarder kr betaler en altså til bartendere på danskebåten, mens fiskere som ligger utenfor Grønland i storm og uvær i dagevis, ikke skal ha den samme fordelen, og det i en situasjon hvor landet mangler arbeidskraft. Dette er dårlig politikk, og Venstre har mot til å si det. Ellers hadde jeg gjerne sett at representanten hadde spurt litt om småkraftbeskatning, men det gjorde han altså ikke!
Lars Sponheim (Venstre), 2007-11-27:
La meg først gi uttrykk for at jeg tror at valgresultatet i 2009 kommer til å gjøre at Norge får en mindretallsregjering. Iallfall tyder alle galluper på at dagens flertall forsvinner, og jeg er ganske sikker på at det ikke vil bli etablert noen annen, alternativ flertallsregjering. Da får vi en mindretallsregjering. Når en har vært igjennom en budsjettbehandling som den vi i dag avslutter, er jeg ganske sikker på at det er ganske mange som vil glede seg til vi får tilbake en mindretallsregjering og får litt politikk, fart og dynamikk inn i dette igjen, og sågar bedre budsjetter for landet. Jeg vurderer nok i denne sammenhengen den budsjettinnstilling som nå foreligger, slik at den i og for seg understreker det jeg har gitt uttrykk for tidligere i høst. For meg er det noen egenskaper ved hva jeg kaller borgerlig politikk. Den ene er en raushet og en anstendighet overfor mennesker som er annerledes, lever annerledes og ser annerledes ut, og den andre er en langsiktighet som handler om klima- og miljøutfordringene, og som handler om nøkternhet i pengebruk. Er det usikkerhet om hva vi tåler på lang sikt, gjelder føre var-prinsippet på disse områdene. Her har jeg dessverre, vil jeg si, ikke øyekontakt med Fremskrittspartiet, og derfor står det nok fast det jeg har sagt i hele høst.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-11-27:
Nå er det slik at det de facto blir gjort vedtak på torsdag som betyr at dette vil være penger som ligger i statsbudsjettet for neste år. Vi har gjennom dette budsjettforslaget sagt at vi synes at en større andel av dette kunne gått til miljøfondet. Men det er også slik at i denne situasjonen skulle vi gjerne ha vært trygg på Grunnloven for å kunne være med på å dette, for det ligger et klart signal i det. Vi skulle ønske vi kunne være trygg på at dette ikke er grunnlovsstridig, for å kunne være med på å ta ut denne beskatningen. Det at regjeringsflertallet i forkant av det som mest sannsynlig fort kan bli en rettssak, egentlig harselerer over at en ber Regjeringen være tryggere på grunnlovsmessigheten av disse forslagene, synes jeg er litt rart. Vi hørte akkurat finanstalsmannen for Senterpartiet, Lundteigen, gi uttrykk for at det var et flertall i Senterpartiets stortingsgruppe som gikk inn for dette, og jeg forstod at han selv tilhørte et mindretall. Det vil altså kunne skapes mye usikkerhet om dette framover. Den usikkerheten burde Regjeringen eliminert.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-11-27:
Finansministeren har fått en god invitasjon når arbeidet med 2009-budsjettet starter etter jul, til virkelig å ta fatt på skatteskiftet, med de erfaringer som nå er gjort, og også de forslag som Regjeringen har fremmet. Mitt spørsmål skal gå på det å øke grensene for betaling av arbeidsgiveravgift og lønnsoppgaveplikt for frivillige organisasjoner, som Regjeringen har foreslått, og som også ble fremmet, helt identisk, av Venstre i et representantforslag våren 2006. Det ble totalt knust av finansminister Halvorsen, som sa følgende: «Eventuell ytterligere støtte til frivillige organisasjoner bør gis som offentlig tilskudd fremfor å utvide eksisterende, eller innføre nye, unntaksbestemmelser i skatte- og avgiftsreglene.(…) En utvidelse av eksisterende særordninger for frivillige organisasjoner vil også være i strid med ett av målene med skattereformen om brede skattegrunnlag og likebehandling. Selv om enkeltendringer eller unntak isolert sett kan virke små, vil slike endringer over tid skape et komplisert skattesystem der de samlede virkningene av ulike særordninger er vanskelige å gjennomskue.» (…) Dette sa finansministeren, og mitt forslag ble totalt slaktet. Og så kommer Kristin Halvorsen med det samme forslaget nå. Hva har skjedd?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-11-27:
Men det slaktes.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-11-27:
Det var en litt sånn «vi alene vet best»-holdning over statsministeren i dag, slik arbeiderpartiledere ved diverse anledninger før har hatt i denne salen. Jeg trodde statsministeren, som leder av en samarbeidsregjering, hadde fått noe mer respekt for at mange parter har noe å bidra med i et samarbeid, også i møte med Stortinget. Et tema som statsministeren ikke brakte på banen, var mangelen på arbeidskraft framover, noe som er en stor utfordring for økonomien vår. Vi i Venstre har tatt det åpenbart upopulære standpunktet å forandre standpunkt, må jeg si, i dette budsjettet, ved nå å gå imot nettolønnsordningen for sjøfolk. Statsministeren har brukt store penger på de store tingene – nemlig å nærme seg 2 milliarder kr til en yrkesgruppe som da slipper å betale skatt til fellesskapet. Er statsministeren, som også er en god sosialøkonom, ikke enig i at det kanskje var på tide å tenke nytt rundt dette i en situasjon hvor vi mangler arbeidskraft, og hvor denne ordningen virker åpenbart urimelig?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2007-11-27:
SV prøver å framstille seg som å være et parti som ivaretar u-landenes ve og vel. Jeg lurer derfor på hvorfor SVs finanspolitiske talsmann ikke støtter Fremskrittspartiets forslag om å fjerne de høye tollmurene rundt Norge, slik at u-landene i større grad kan få solgt sine varer til Norge. Flere rapporter og klare tall konkluderer med at de u-land som har satset på frihandel og eksport av varer, har oppnådd mer velferd og økonomisk vekst. Hvorfor kjemper ikke Heikki Holmås for dette, og hvorfor vil SV avgiftsbelegge varer fra bønder og produsenter i verdens fattige land? Det var også litt interessant at Holmås pratet om miljø i innlegget sitt. Hvorfor vil ikke Holmås være med på å etablere et fond for investeringer i det private næringsliv i u-landene, slik at man bl.a. kan bruke norsk miljøteknologi i disse landene?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2007-11-27:
For ca. to uker siden var samferdselsministeren og Lundteigens partifelle, Liv Signe Navarsete, på møte i regi av Modum Senterparti. Gjennom et oppslag i Drammens Tidende er det kommet fram at Navarsete der erkjente at Fremskrittspartiet har helt rett i at mer bruk av oljepenger til vei er god samfunnsøkonomi. Jeg kan lese opp følgende fra Drammens Tidende: «Vil bruke oljepenger på vei» Og videre: «Samferdselsminister Liv Signe Navarsete(Sp) gir regjeringens erkerival Carl I. Hagen rett i at det er mer fornuftig å satse på samferdsel enn å sylte ned oljemilliarder i utlandet.» (Sp) Jeg lurer på om finanspolitisk talsmann i Senterpartiet er enig i dette. I så fall – med vissheten om at vårt fylke, Buskerud, faktisk har 24 av landets 100 mest livsfarlige veier, og at Buskerud-veiene har et etterslep på ca. 2,2 milliarder kr – hvorfor presser ikke Lundteigen mer på for å øke bevilgningene til vei?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2007-11-27:
Jeg tror jeg vil forsøke meg igjen. Jeg prøvde å utfordre SVs finanspolitiske talsmann med hensyn til hvorfor man ikke kutter mer og fjerner alle tollmurene, toll som produsenter og bønder i u-landene må betale når de skal selge sine varer i Norge. Jeg vil gjerne ha svar på hvorfor man ikke gjør det, og hvorfor man ikke vil støtte Fremskrittspartiets forslag om å opprette et fond for norske private investeringer i høyrisikoprosjekter i u-land, der man kan bruke norsk miljøteknologi.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2007-11-27:
Når man hører på representanten Syversen, skjønner man at de er sterke i troen i Kristelig Folkeparti, men minnet er det annerledes med, tydeligvis. Jeg vet ikke om det er tilgivelse Kristelig Folkeparti satser på også i politikken, men det er faktisk slik at denne regjeringen har dradd inn 13 milliarder kr i skattelette som regjeringen Bondevik hadde vedtatt i forrige periode. Det gir altså 50 milliarder kr mer til velferd i løpet av denne fireårsperioden. I Nationen 22. november kunne en lese at Kristelig Folkeparti nå ser at de får mer gjennomslag for sin politikk ved å samarbeide med de rød-grønne partiene. Jeg vil utfordre representanten fra Kristelig Folkeparti på om han synes det er rett å gi skattelette istedenfor å få mer til sine kjerneverdier, som han kan få støtte for av disse regjeringspartiene.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2007-11-27:
Jeg vil bare først gjøre det klart at regjeringspartiene selvfølgelig er helt sikre når en skal fatte vedtak på torsdag om rederiskatten. Jeg har også lyst til å kommentere hvorfor en tror at rederiene i sin tid valgte den ordningen som ble innført i Norge. Det tror ikke jeg de gjorde av nasjonalfølelse. Jeg tror de gjorde det ut fra ren avkastning på kapitalen, fordi de hadde en av de internasjonalt beste ordningene, noe de også kommer til å få i framtiden. Men Kristelig Folkeparti skal være et «rederlig» parti, og de salderer altså med de pengene som ligger inne når det gjelder rederiskatten. Er representanten Sørfonn like «rederlig» som representanten og lederen av Venstre, Lars Sponheim, som sa at vi bruker pengene, for de andre partiene kommer til å vedta det allikevel?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2007-11-27:
Venstre har en politikk som vil avvikle prosessindustrien og norsk rederivirksomhet. Det er dårlig miljøpolitikk, og det vil også føre til at over 200 milliarder kr i eksportinntekter vil forsvinne, og det vil bli flere hundretusen arbeidsledige. Svaret fra Venstre er å kutte i arbeidsmarkedstiltaksplassene, kutte i kvalifiseringsprogrammet, kutte i seismiske undersøkelser for å finne mer olje og gass, kutte i pensjonene og øke matvareprisene. Venstres politikk vil føre til en folkevandring over fjellet for å komme inn her når de ikke lenger har arbeid. Men representanten Kvassheim vet jo at det er ikke plass til alle her. Jeg vil utfordre ham til å si hva han vil gjøre med de flere hundre tusen arbeidsledige som vil komme som en følge av Venstres politikk, for representanten Kvassheim er også kjent for å love betydelig mer enn han leverer. Jeg vil bare minne om at han var statssekretær i forrige regjering.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2007-11-27:
Klungland har aldri snakket om subsidierte kraftpriser(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2007-11-27:
Mye er gjort, men det er fortsatt store utfordringer i eldreomsorgen. Nå er det gode ord å høre i alle partier. Men det holder ikke med bare gode ord, det er handling som teller. Kristelig Folkeparti stemte sammen med Høyre imot det historiske løftet på 5,7 milliarder kr mer til kommunene i 2005. Men nå har Kristelig Folkeparti endelig begynt å få øynene opp, og det ser en i årets budsjettopplegg. En ser at Kristelig Folkeparti og Høyre har ulike innretninger i sine kommuneopplegg. Mitt spørsmål er da: Finnes det en mulighet for at Kristelig Folkeparti igjen kan velge et samarbeid med Høyre, et samarbeid på Fremskrittspartiets nåde – når man husker hvordan det gikk forrige gang, hvordan kommunesektoren og en verdig omsorg ble skadelidende under det forrige samarbeidet?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2007-11-27:
Kristelig Folkeparti kjenner jeg som et ansvarlig økonomisk parti, i likhet med alle partier i denne sal, med ett unntak. I forlengelsen av det viser Kristelig Folkeparti i sitt alternative budsjett til at de er bekymret for et opphetet bygge- og anleggsmarked. Som en konsekvens vil Kristelig Folkeparti dempe byggeaktiviteten ved å kutte i bevilgningen til Statsbygg med 225 mill. kr. Samtidig ønsker de å øke byggeaktiviteten i kommunesektoren med et langt større beløp enn det innstrammingen viser. Der foreslår de å utvide investeringsrammen til opprusting av kirker og skolebygg med 1,5 milliarder kr. Hvordan får Kristelig Folkeparti dette til å henge sammen?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-11-27:
Senterpartiet har hatt et prisverdig engasjement for levende lokalsamfunn over hele landet, et engasjement som Kristelig Folkeparti deler fullt ut. Vi er enige om at levende småbedrifter er en forutsetning for et levende lokalsamfunn. To konkrete saker til beste for småbedriftene har vært trygge rettigheter for selvstendig næringsdrivende i forbindelse med graviditet og fødsel og arveavgiftskrav overfor familiebedrifter som drives videre av neste generasjon. På det første punktet er det en viss framdrift, men på det andre punktet, arveavgift, skjer det ingenting. Representanten Lundteigen uttalte seg i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett på følgende vis: «Punktet om lettelser i arveavgift er et sentralt punkt, og i Soria Moria-erklæringa står det at en skal gjøre generasjonsskifte i familiebedrifter lettere. Det er et punkt som blir fulgt opp.» Nå er jo det punktet beviselig ikke fulgt opp. Mitt spørsmål til Lundteigen er om han i dag kan si noe mer om hvordan dette løftet konkret skal bli fulgt opp.
Gunvald Ludvigsen (Venstre), 2007-11-27:
I debatten etter at statsbudsjettet blei lagt fram den 5. oktober, sa representanten Lundteigen følgjande: «Statsbudsjettet skal nå gjennom en grundig behandling i Stortinget. Det kommer mange på høringene våre som skal si sitt om budsjettet. Det er flinke folk i de respektive regjeringspartier som ikke har hatt muligheter til å gå inn på alle sider ved budsjettet, og det er sågar en opposisjon som skal lyttes til. På denne bakgrunn vil Senterpartiets stortingsgruppe holde muligheten åpen for endringer i neste års statsbudsjett i Stortinget.» Er Senterpartiet fornøgd med at dei i realiteten ikkje blir høyrde av dei andre regjeringspartia i ei så viktig sak som skattlegging av småkraftverk i distrikta? Og ikkje minst: Har regjeringspartia høyrt på alle dei fornuftige forslaga frå opposisjonen, f.eks. om fleire og betre tiltak for å kjempe mot fattigdom?
Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-27:
Venstre skal ha honnør for forslaget om å ta imot 500 flere kvoteflyktninger, men baksida av medaljen er ikke så ærerik, for Venstre foreslår faktisk å kutte hjelpen til verdens fattigste med 34 mill. kr, samtidig som partiet ikke følger Regjeringa fullt ut når det gjelder å dra inn mer fra norske rikinger. Venstre vil kutte hjelpen til Latin-Amerika, med den merkelige begrunnelsen at det vil svekke fattigdomsorienteringa, men faktum er jo at fattigdommen er skrikende og miljøutfordringene formidable i flere latinamerikanske land. Budsjettet har en klar profil også i forhold til Latin-Amerika – sosial utvikling, miljøretta tiltak, biologisk mangfold, bærekraftig og demokratisk bruk av naturressurser, støtte til urfolk og til fattige kvinner. Så spørsmålet mitt er: Er det sånn at det er urfolk, biologisk mangfold, fattige kvinner og arbeidere i Latin-Amerika som skal betale for det veldig gode forslaget om å ta imot flere kvoteflyktninger?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2007-11-27:
Jeg skal ikke spørre om småkraft, jeg heller! I løpet av det siste halve året har vi fått tre avklaringer, vil jeg egentlig si, på borgerlig side som har gitt et bilde av hvordan situasjonen er der. Først fikk vi den klare beskjeden fra lederen i Fremskrittspartiet, Siv Jensen, om at de ikke vil støtte en regjering der de selv ikke er med. Så satte Sponheim til de grader dagsordenen her tidligere i høst ved å gi klar beskjed om at Venstre ikke ville støtte en regjering der Fremskrittspartiet var med. Og i det siste har vi også fått klar beskjed fra Jan Tore Sanner fra Høyre om at det er helt uaktuelt for en ny borgerlig regjering å drive en uansvarlig økonomisk politikk. Sponheim satte dagsordenen, som sagt, og hadde noen ganske gode, reflekterte vurderinger av situasjonen på borgerlig side for et par uker siden. Hvordan vurderer han nå, etter at de ulike alternative budsjettene er lagt fram, situasjonen på borgerlig side for månedene og årene som kommer?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-27:
En skal alltid ha fordelingsvirkningene av forslag, som kan være godt begrunnet av andre hensyn, f.eks. miljø, i bakhodet. Det betyr ikke nødvendigvis at en skal endre de forslagene en har, for å understreke prinsippet om at forurenser betaler. Men det betyr kanskje at en skal lette andre skatter og avgifter for å kompensere for det. Representanten Leirstein tegnet et altfor enkelt bilde. Det er ikke slik at de som kjører mest i Norge, er de som har lavest inntekt. Faktisk har de fattigste blant oss sjelden egen bil. De som kjører mest, er heller ikke de som bor i distriktene, selv om de har mye større bruk for bil enn mange av oss som bor mer sentralt. Det er faktisk høytlønte menn i Akershus som rammes mest hvis man setter opp drivstoffavgiftene. Men vi skal gjøre begge deler, og derfor er det gitt lettelser i en del gebyrer og på andre vis i budsjettet, men Leirsteins oppfatning av hvem som først og fremst rammes hvis man øker miljøavgifter, stemmer altså ikke helt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-27:
President, hvis jeg siterer Sanner, kan jeg vel si «tull om skatt» en gang til? Bare en liten replikk om skatt først. Det er interessant at Høyres skattenivå nå ligger 10 milliarder kr over det budsjettet de foreslo for 2006. Det er interessant at når Sanner skal smykke seg med at det er skattelettepolitikken som har gjort at vi har fått økte skatteinntekter – og han sier hva vi har oppnådd siden 2005 i økte skatteinntekter – var det i et regime der de rød-grønne faktisk hadde skjerpet beskatningen. Så det er ikke slik at den dynamiske skattepolitikken virker slik som Sanner sier. Så til AFP. Jeg er rystet over Høyres forslag i statsbudsjettet når det gjelder håndteringen av AFP. Det er en krigserklæring til partene i arbeidslivet, og hadde de borgerlige hatt regjeringsmakt nå, hadde det vært full fyr og total skjæring. Vårt landsstyre har sluttet seg til de hovedpunktene som Fellesforbundet har spilt inn i den videre debatten om AFP. Det kommer til å være en meget krevende sak, ikke bare for Regjeringen, men for hele Stortinget – men å starte der som Høyre foreslår, er oppskriften på at det går helt i surr.