trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2022-01-21:
Denne saken er et resultat av et tidligere forslag som er kommet opp i kommunalkomiteen angående strøm. Jeg må si at etter at jeg hørte representanten fra Høyre snakke om denne saken, er det behov for å lufte ut litt. Er det noe parti i denne salen som er tilhenger av den virkelighet vi i dag står oppe i, nemlig at Norge importerer skyhøye strømpriser, er det partiet Høyre. Partiet Høyre har ved alle veikryss valgt de løsningene som innebærer at vi i enda større grad skal ta imot skyhøye strømpriser fra utlandet, og den situasjonen står vi i nå. Det gjelder enten det er snakk om ACER eller den siste avtalen som Høyres statssekretær i Olje- og energidepartementet skrev under på med britene, tre dager etter at høyreregjeringa hadde tapt valget – en avtale med britene hvor det ikke er noen reservasjoner hva gjelder forsyningssikkerheten av strøm i Norge, en forsyningssikkerhet vi står oppe i på en kritisk måte i dag fordi vannkraftmagasinene våre har nærmest historisk lav fyllingsgrad. Og så sier Høyre her at dette skal en rette på gjennom en sjablong, altså et konkret beløp på 1 000 kr. Det er rimelig freidig, når en virkelig er hovedårsaken til de manges kritiske økonomiske situasjon i dag. Men til saken: Den gjelder folketrygdloven og dens bestemmelser, § 22-9, hvor Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, med støtte i komiteen fra Rødt, fremmer at det skal bli en lovparagraf hvor det skal komme inn en adgang til utbetaling i ekstraordinære tilfeller. Når Senterpartiet, og SV og Arbeiderpartiet, går mot det, er det fordi folketrygdloven allerede i dag innebærer så mange lovbestemmelser, som i sum innebærer et så komplisert regelverk at vi må være ytterst forsiktige med å komplisere dette ytterligere. Hvis dette lovforslaget får flertall, står en også i den situasjonen at en må utforme et nærmere regelverk for den unntaksbestemmelsen, for hvordan pengene skal komme til dem som blir berørt. Dermed lager vi nye ordninger som her innebærer at vårt Nav-system får en ytterligere belastning med å utforme regelverk og utbetale penger, noe som vil være veldig krevende. Derfor er Senterpartiet motstander av denne endringen i loven – vi er mot at vi skal få en egen paragraf som handler om utbetalinger i ekstraordinære tilfeller. For det vi til sjuende og sist står overfor her, er at det blir en avveining mellom hvor detaljert vi skal være med tanke på de enorme kostnadene det vil føre til for systemet, og at det blir uoversiktlig for de brukerne som er berettiget til de ulike ordningene.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2022-01-21:
Saken gjelder lovendring. Det gjelder folketrygdloven og et forslag fra opposisjonen om ny § 22-9, Utbetalinger i ekstraordinære tilfeller. Kommunalministeren har i tidligere debatter helt korrekt påpekt at det som da var opposisjonens forslag, var det ikke lovhjemmel for. Så sa kommunalministeren helt naturlig at det må fremmes lovendringsforslag. Folketrygdloven ligger i arbeids- og sosialkomiteen. Vi har behandlet den saken. Vi er nå uenige mellom posisjon og opposisjon om hvorvidt det er rett å få en ny § 22-9, Utbetalinger i ekstraordinære tilfeller. Det jeg prøvde å si, var at hvis en får en slik lovendring, har en likevel en utfordring med hensyn til hvordan de pengene skal utbetales i henhold til den lovendringen. Det er meget komplisert å finne løsninger her hvor en treffer dem som skal nås, dem som skal få forbedringer, samtidig som de som står for forvaltningen – som da er Nav – kan gjøre det på en rimelig, grei måte, uten at det overbelaster Nav, som er i en vanskelig situasjon ellers. Når det gjelder dem som nå er permittert etter 13. desember, og som tidligere har vært permittert og dermed har et lavere dagpengegrunnlag nå enn de hadde ved første permittering, har vi i Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV gått inn for en kontantbetaling, altså en sjablong, i det spesielle tilfellet. Vi har løst det problemet, med de omkostninger det har for Nav. Det er vi fullt klar over, men det var nødvendig for at vi skulle gjøre en jobb for den spesifikke gruppen. Det som opprinnelig var forslaget fra partiet Høyre med flere, var en ordning som skulle gjelde for både dem som var ledige, dem som var permitterte, og dem som var mottakere av arbeidsavklaringspenger. Det er helt korrekt som representanten Asheim sa, at det var mye dyrere og omfattet mange flere. Årsaken til at Høyre har fremmet et sånt forslag, er jo at de sjøl har lagt til rette for en strømpolitikk hvor en importerer skyhøye strømpriser. Det er noe folk må være klar over når en ser på i hvilken grad Høyre er et parti som ivaretar ens interesser på det økonomiske området.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
Undertegnede la merke til at statsråden sa at høyresiden har vært kritisk til de ordningene man velger å innføre for arbeidstakere, men det er jo ikke riktig. Vi støtter helt og fullt opp om det. Men det vi er kritiske til, er at man ikke fokuserer like sterkt på arbeidsgiveren. Derfor ønsker jeg å stille statsråden et direkte spørsmål: Hva er den logiske forklaringen på at man nå, når det er en vesentlig høyere smitte enn tidligere – riktignok ikke så mange sykehusinnleggelser, men folk er likevel borte fra jobb, fordi man er i karantene – trenger en dårligere ordning enn tidligere?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
Jeg deler ikke statsrådens oppfatning av dette, for er man i nærkontakt med noen som har fått påvist korona, er man fortsatt nødt til å være i karantene, og man er fortsatt nødt til å ta de grepene som myndighetene pålegger en. Da blir det en logisk brist i at man ikke skal ha en like god ordning for arbeidsgiverne, som nå må ta en stor økonomisk byrde. Deler ikke statsråden dette synspunktet?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
Undertegnede hadde egentlig ikke tenkt å ta ordet i denne saken, for jeg tenkte den var så godt belyst av første innlegg. Men underveis har jeg allikevel følt et visst behov for det. Jeg skal ikke gå inn i en strømdebatt eller i en miljødebatt, men én ting må iallfall være klart: Man kan ikke sitte i den villfarelse og tro at det ikke er den villede politikken i Norge og i Europa som er årsaken at vi har de strømprisene vi har. Så enkelt må det bare være. Det denne saken dreier seg om, er en lovendring som gjør det mulig for de styrende å utbetale en kontantstønad. Det har vært vikarierende forklaringer fra regjeringspartiene og SV på hvorfor man ikke ønsker å støtte dette. Statsråden sa at konsekvensene ikke var utredet godt nok. Nei, men statsråden har lagt fram egne saker gang på gang, som vi ser i mediene, som overhodet ikke har noen konsekvensutredninger bak seg. Så hvis man kan suge det av eget bryst, er det tydeligvis godt nok, men hvis det kommer fra noen andre enn de styrende partiene og deres støttepartier, er det ikke godt nok i denne salen. Vær ærlig med dere selv og si at det ikke kom fra dere selv, og derfor kan dere ikke støtte det.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Etter ei tid med ein noko nær normal kvardag snudde situasjonen brått på seinhausten i fjor. Mutasjonen omikron gjorde at situasjonen og den vidare utviklinga vart svært usikker, og regjeringa såg seg då nøydd til å innføra strenge smitteverntiltak. Me veit veldig godt at både smitteutviklinga i seg sjølv og smitteverntiltaka er ei stor påkjenning, både for arbeidstakarane og for arbeidsgjevarane. Regjeringa var difor raskt ute med å varsla og innføra tiltak som kunne bøta på påkjenningane for både arbeidsfolk og næringsliv. Det er jo slik at tiltaka må vara like lenge som krisa varer. Det har vore utgangspunktet for denne regjeringa heile vegen. Prop. 48 L vart laga med situasjonen før jul for auge, og han vart lagd fram i starten av januar. Difor meiner me òg at det er heilt riktig no å få dei justeringane som Stortinget har lagt opp til, med Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV i spissen. Dette er endringar som legg vekt på sosial rettferd og på det å kunna ha ei inntekt å leva av, både under og ikkje minst etter pandemien. Sjølv om arbeidsmarknaden og økonomien i landet i det store er i betring, er ikkje utviklinga like god for alle, og det er ein del bransjar som no opplever svært krevjande tider. Då er me nøydde til å jobba langs to spor. Det eine handlar om sjølve koronahandteringa; det handlar om å gje ein tryggleik til folk og til bedrifter i det som er ein svært vanskeleg situasjon. Det andre sporet handlar om å ta tak i dei underliggjande strukturelle utfordringane som me har i norsk arbeidsliv og norsk arbeidsmarknad, som var der før koronaen, og som kan verta forsterka ytterlegare av koronaen. Dels handlar det om veksten i unge uføre som me såg under den førre regjeringa, dels handlar det om utviklinga i talet på langtidsledige, og dels handlar det om å rydda opp i bransjar der det ikkje er tilstrekkeleg ordna forhold i dag. Men denne proposisjonen og denne innstillinga tek altså for seg det første sporet, det som handlar om handteringa av koronasituasjonen. Det handlar bl.a. om forlenging av krisetiltak slik at dei varer ut mars, det handlar om å styrkja tiltak for sjølvstendig næringsdrivande og frilansarar, det handlar om å gje ei betre inntektssikring for folk som har vore permitterte i fleire omgangar, og det handlar om å fjerna dei tre ventedagane for å kunna få dagpengar. Spor to ser eg veldig fram til å diskutera ved seinare anledningar, for det vil vera behov for fleire strukturelle endringar for å betra situasjonen til arbeidsfolk. Det handlar om forhold som den førre regjeringa ikkje gjorde nok for å få bukt med.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Eg registrerer dobbeltkommunikasjonen frå høgrepartia på korleis koronapandemien bør handterast. På den eine sida ser dei ut til å vera veldig opptekne av at ein så raskt som mogleg må over på mest mogleg ordinære ordningar. Dei uttrykkjer seg frå denne talarstolen kritisk til at ein har valt å forlengja ein del av dei ordningane som rettar seg særleg mot arbeidsfolk. På den andre sida går dei opp på talarstolen og ber om at ein skal redusera arbeidsgjevarfinansieringa av sjukefråværet ytterlegare – sjølv om dagens regjering har teke omsyn til nettopp det at ein risikerer auka sjukefråvær, ved å redusera arbeidsgjevarperioden og finansieringa av han ned til fem dagar, og at me òg har vore veldig tydelege på at det skal gjelda heile fyrste halvår. Me vil sjølvsagt følgja situasjonen tett og nøye og gjera justeringar om det skulle vera behov for det.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Det er heilt riktig, som representanten Asheim påpeiker, at på eitt eller anna tidspunkt vil det vera naturleg at ein ikkje lenger held fram med å forlengja koronaordningane. Det er viktig at me òg har ein debatt om det, ikkje minst fordi det er mange som då har stått utanfor arbeidslivet ganske lenge, og som ikkje har hatt den tilknytinga til arbeidslivet og den utviklinga det kan gje for kompetansen og moglegheitene til kvar enkelt. Då vil eg nytta anledninga til å minna om at denne regjeringa har valt å styrkja driftsbudsjettet til Nav med 175 mill. kr. Det er varige pengar, ikkje mellombelse pengar, som førre regjering gav til Nav. Det er heller ikkje eit gjennomgåande avbyråkratiserings- og effektiviseringskutt, som førre regjering kalla det, som var gjentekne innhogg i driftsbudsjettet til Nav, og som mange opplevde kunne svekkja dei moglegheitene Nav hadde til å gje folk den oppfølginga dei trong. I tillegg har dagens regjering styrkt talet på tiltaksplassar samanlikna med det den førre regjeringa hadde lagt opp til i 2022-budsjettet.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Det er ikkje rimeleg å gjera den typen samanlikning som representanten her gjer, der han seier at ein har ei dårlegare ordning enn tidlegare. Vel, ein hadde ein annan koronasituasjon enn ein har i dag. Koronasituasjonen i dag knyter seg til virusvarianten omikron, som ein veit smitter lett, og som ein òg har indikasjonar på at ikkje gjev den same typen sjukdomsløp som ein risikerte med tidlegare variantar. Ein er òg i ein situasjon der ein veldig stor del av befolkninga ikkje berre er vaksinerte, men òg dobbeltvaksinerte. Mange er òg trippelvaksinerte. Då er ein sjølvsagt nøydd til å gjera heilskaplege vurderingar av korleis ordningane bør vera innretta. Me har uansett vore opptekne av at ein skal redusera finansieringa av arbeidsgjevarperioden for sjukefråvær, og det har me tydeleggjort ved å ta det ned til fem dagar. Men det å samanlikna det – utover det – med tidlegare fasar av koronapandemien, er ikkje noko ein utan vidare kan gjera.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Eg trur eg har greidd ut gjentekne gonger no for vurderingane til regjeringa, men det eg må innrømma at eg vert stadig meir nysgjerrig på og betutta over, er vurderingane til høgrepartia, både Framstegspartiet og Høgre. Begynner me å bevega oss i ei retning av at næringslivet skal meir eller mindre fullkompenserast for det som er ein krevjande situasjon, mens arbeidstakarar og sjølvstendig næringsdrivande må stadige verta møtte med motargument frå høgresida om kvifor deira ordningar skal forlengast eller forbetrast? Det synest eg er veldig vanskeleg å forstå. Det er sjølvsagt viktig at me i denne krevjande tida stiller opp for arbeidsfolk, sjølvstendig næringsdrivande, frilansarar og bedriftene. Det har denne regjeringa gjort. Det viste òg den førre debatten her i dag, der ein diskuterte nokre av ordningane for næringslivet, inkludert lønsstøtteordninga.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Me kjem sjølvsagt til å følgja situasjonen tett, slik som representanten Bergstø etterlyser. Og viss omstenda skulle gjera at det er nødvendig, vil me koma tilbake med forslag om forlengingar. Men eg tillèt meg å leggja til at eg håpar at det ikkje vert nødvendig. Eg håpar at me vil koma nærmare ein normalsituasjon. Det er mange underliggjande strukturelle problem i det norske arbeidslivet og i den norske arbeidsmarknaden som koronasituasjonen gjer det vanskelegare å rydda opp i, for det er mange som opplever at deira krevjande situasjon vert forsterka under pandemien. Eg kan uansett forsikra representanten Bergstø om at me kjem til å følgja situasjonen tett og sjølvsagt ha kontakt med Stortinget om det når det er naturleg å ha det.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Forslaget til lovendringar frå representantane er, sånn som eg forstår det, meint å leggja til rette for ei eingongsutbetaling på 1 000 kr til alle som var ledige, permitterte eller mottakarar av arbeidsavklaringspengar ved utgangen av desember 2021. Dette er eit forslag som legg opp til at ein varig skapar ei moglegheit til å gjera utbetalingar som ikkje er knytte til intensjonen bak ordninga. Dette føreslår representantane at ein skal gjera utan høyring eller utgreiing. Eg meiner at me skal merka oss at dette forslaget kjem frå to av partia som har vore ute av regjering i det som framleis er under 100 dagar. Det viser med tyngde korleis dei er villige til å kasta dei fleste prinsipp for god styring over bord, om dei føler at det kan gje politisk gevinst. Dette handlar ikkje om at eg ikkje ser folk, eller ikkje ønskjer å gje støtte i det som er ein utfordrande situasjon for mange menneske. Eg er einig med representantane i at det er nødvendig med tiltak for å kompensera for dei høge straumprisane. Det viktigaste tiltaket i straumpakka går òg fram av svarbrevet mitt til komiteen. Samla snakkar me her om over 13 mrd. kr. Tiltaka vil til saman motverka konsekvensane av dei høge straumprisane godt, og eg ser difor ikkje behovet for å på heilt generelt grunnlag innføra eit sånt tiltak som representantforslaget her legg opp til. Forslaget til lovheimel i representantforslaget gjev tilstrekkeleg fullmakt til å innføra tiltaket, men eg vil sterkt tilrå at ein sånn eventuell heimel vert ytterlegare greidd ut før han i det heile vert vurdert vedteken. Eg kan ikkje sjå at me kjenner alle implikasjonane ved ei sånn endring. Ein sånn lovheimel bør òg gå gjennom ei offentleg høyring før han eventuelt vert vurdert vedteken. Eg vil òg gjera Stortinget merksam på at den typen eingongsutbetaling som representantforslaget legg opp til, kan, viss det skulle verta vedteke, medføra lågare sosialhjelpsutbetaling for dei som får det i tillegg. Det er i så fall ein konsekvens som representantane Kapur, Njåstad og Skjelstad eller andre frå deira respektive parti gjerne må forklara kva dei eigentleg har tenkt om.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Det har eg akkurat gjort greie for: Det er fordi ein ikkje aner rekkjevidda av eller konsekvensane av å innføra den typen heimel. Det gjer heller ikkje representantane som har fremja han, kan det verka som. Eg har iallfall førebels ikkje høyrt dei gje ei vurdering av korleis dei meiner den utbetalinga skal balanserast opp mot dei som får sosialhjelp, og som er avhengige av det. Sosialhjelp er ei subsidiær yting, og med ei slik eingongsutbetaling som ein her føreslår, risikerer ein at det inngår i stønadsberekninga frå Nav-kontoret. Den typen heilskaplege vurderingar hadde eg forventa at eit parti som Høgre, som ein er van til å tenkja på som eit ansvarleg styringsparti, hadde med seg inn i representantforslaget og i denne salen, men så langt har me altså ikkje sett noko til det. Denne regjeringa er oppteken av å hjelpa folk som opplever ein vanskeleg situasjon, anten det er koronapandemien eller det er straumkrisa. Difor har me òg fremja ei rekkje tiltak for å vareta kvardagsøkonomien deira.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Igjen: Det har eg akkurat gjort greie for. Dette er ikkje vurdert godt nok, dette er ikkje greidd ut på nokon måte. Og det at eit tidlegare ansvarleg styringsparti meiner at ein skal kasta den typen styringsprinsipp på båten og berre hiva seg på ein lovheimel, må eg innrømma at forundrar meg ganske stort. Det er ein vesentleg forskjell mellom lovforslaget i representantforslaget og forslaget om tilleggsutbetaling til dagpengemottakarane, altså den sjablongmessige utbetalinga som me snakka om i den førre debatten. Straumstøtte er ikkje ei trygdeyting som finst i folketrygdlova i dag, og difor kan ein heller ikkje bruke folketrygdlova § 25-16, som er heimelen for alle særordningar i allereie eksisterande folketrygdytingar på grunn av koronapandemien. Han kan ikkje heimla ei slik støtte. Men den sjablongmessige tilleggsytinga som vert føreslått til permitterte som får dagpengar, er det naturleg å sjå på som nettopp eit tillegg til dei dagpengane som vedkomande elles har rett til, etter dei reglane som elles gjeld for å få dagpengar. Dermed kan ein bruke denne heimelen til å bidra til denne sjablongmessige utbetalinga.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Det representanten Olsen var her oppe og sa i stad, er feil. Han hevda at regjeringa driv og legg fram forslag utan utgreiing. Våre forslag har vore vurderte og belyste sånn som den utøvande makta har anledning til. At ein frå opposisjonen fremjar direkte lovforslag, altså direkte endringar i sjølve lovteksten, har vore svært uvanleg, og eg vil seia at det i veldig liten grad har tidlegare presedens, særleg i ei så komplisert sak som dette. Eg har hittil ikkje sett Høgre svara på utfordringa mi tidleg i debatten på korleis dei vurderer ei sånn utbetaling opp mot f.eks. sosialhjelp, som ein risikerer at då vert justert ned. Det at ein ikkje svarar på dette spørsmålet, viser òg at dei neppe kan ha tenkt på det tidlegare og ikkje har gjort dei vurderingane som her må til for faktisk å sikra den gruppa ein her ønskjer å sikra økonomisk. Det er òg rart at ein tek så lett på å endra lovverket for å bruka personopplysningane til folk til noko dei ikkje var tenkt til i utgangspunktet. Det er òg veldig lite tillitvekkande å gjera den typen endringar utan å høyra innvendingar mot det. Det er ein svært lite demokratisk måte å gå fram på. Eg må innrømma at ein ting er å høyra dette frå Framstegspartiet, det er på ein måte ikkje så uvant, men eg hadde forventa meir av partiet Høgre. Eg vil understreka igjen at sosial rettferd har vore heilt avgjerande for denne regjeringa, for Arbeidarpartiet og Senterpartiet, men òg for SV. Me har jobba for sosialt rettferdige ordningar gjennom heile koronapandemien, òg når me har sete i opposisjon. Me har jobba for sosialt rettferdige ordningar under straumkrisa, sånn me har vist når me har sete i posisjon og samarbeidd med SV. Når Høgre går opp på talarstolen og seier at dei ønskjer å bidra til meir sosial rettferd, etter åtte år der dei har gjeve store skattekutt til dei som har mest pengar frå før av, og kutta i ordningane til dei som treng hjelp frå velferdsstaten, har dei absolutt ikkje noko truverd på det.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-21:
Det er en gruppe mennesker som ikke treffes av noen av de andre ordningene som gjelder for ansatte, permitterte og arbeidsledige, som likevel har lidd store tap under pandemien. Selvstendig næringsdrivende og frilansere kan ikke få lønnsstøtte og har ikke krav på dagpenger. Derfor er det laget en egen kompensasjonsordning for denne gruppen. Selvstendig næringsdrivende og frilansere finnes i mange næringer, men det er spesielt mange av dem som jobber i kulturbransjen. Store deler av kulturen måtte stenge på grunn av smitteverntiltak midt i høysesongen for juleshow og konserter. De fikk ikke noe permitteringsvarsel. De sto praktisk talt på scenen, og lyset slukket, og sceneteppet gikk ned. Kompensasjonsordningen for selvstendig næringsdrivende og frilansere ble foreslått å skulle dekke 60 pst. av tapt inntekt fram til 28. februar. Jeg er veldig glad for at vi nå har blitt enige med regjeringspartiene om å øke kompensasjonen til 70 pst. og å forlenge ordningen ut mars. Jeg er glad for at statsråden nå bekreftet at hun vil se på om det er nødvendig å forlenge ordningene hvis pandemien skulle tilsi det. Selvstendige kulturarbeidere står fortsatt i en svært krevende situasjon, hvor mange i praksis fortsatt har yrkesforbud. De forbedringene som SV har fått gjennomslag for i forhandlingene med Arbeiderpartiet og Senterpartiet, vil føre til at flere kan klare å betale regningene sine og har råd til kanskje ikke biff, men smør på brødskiva. Vi trenger kunst og kultur. Da er det svært viktig at vi sørger for at det er noen der ute som holder ut, noen som fortsatt ser en framtid som kulturarbeidere, også etter at vi har lagt pandemien bak oss. Bransjen frykter stor kompetanseflukt fordi hverdagen for folk blir for krevende og for uforutsigbar. Det er fortsatt utfordringer for selvstendige og frilansere i kulturnæringen. Men med det vi vedtar her, tar vi et skritt i riktig retning for at flere skal holde ut, og for at det skal være mulig å få kulturnæringen på fote igjen etter pandemien. Vi vet at det vil ta lengre tid for kulturnæringen enn for mange andre bransjer, så det er viktig at vi står på for best mulig ordninger for dem som rammes hardt nå.
Anna Molberg (Høyre), 2022-01-21:
Jeg vil takke komiteen for et godt samarbeid i behandlingen av dette representantforslaget. Bakgrunnen for saken er at Høyre, Fremskrittspartiet og Rødt ved behandlingen av Prop. 46 S for 2021–2022 om endringer i statsbudsjettet for 2022 under Kommunal- og moderniseringsdepartementet foreslo at det skulle utbetales 1 000 kr ekstra til alle som var ledig, permittert eller mottok arbeidsavklaringspenger ved utgangen av desember 2021. Dette var for å lette litt på de økonomiske byrdene denne gruppen opplever på grunn av pandemien og på grunn av de ekstraordinært høye strømprisene. For å gjennomføre en slik utbetaling ble det i kommunal- og distriktsministerens svarbrev av 6. januar bemerket at det trolig kreves en lovendring i folketrygdloven, og Stortingets forretningsordens § 31 sjette ledd åpner ikke for at det kunne fremmes et lovforslag i den innstillingen til kommunal- og forvaltningskomiteen. Derfor varslet partiene Høyre og Fremskrittspartiet at det skulle fremmes et eget representantforslag som ivaretok forslaget til lovendring. Det er det forslaget vi behandler i dag. De siste månedene har det vært en sterk økning i strømprisen, og dette er svært vanskelig å bære for familier som har en anstrengt økonomi. Det har derfor vært viktig for Høyre å støtte forslaget om midlertidig styrking av bostøtten og sosialhjelpen, i tillegg til å utvide ordningene slik at flere kan omfattes av disse. Ved tre anledninger har det i 2021 blitt foretatt ekstra utbetalinger av bostøtte for å dekke økte strømutgifter. Dette er det nødvendig å gjøre også i januar, februar og mars. Det er likevel mange innbyggere som ikke mottar bostøtte, men som sliter med å håndtere de høye strømprisene. Vi mener det er viktig å hjelpe også denne gruppen. Derfor har Høyre, Fremskrittspartiet og Rødt foreslått å utbetale denne tusenlappen ekstra til ledige, permitterte eller dem som mottok arbeidsavklaringspenger ved utgangen av desember. Lovendringen som foreslås i dette representantforslaget, gir en hjemmel i folketrygdloven som for all framtid kan benyttes til å utbetale et beløp til dem som fyller vilkårene i helt ekstraordinære tilfeller. Vi mener det er behov for en slik lovhjemmel for å kunne avhjelpe de konsekvensene økte utgifter har for den enkelte. Jeg tar til slutt opp det forslaget Høyre er en del av.
Anna Molberg (Høyre), 2022-01-21:
Mange innbyggere omfattes ikke av bostøtteordningen, men har like fullt problemer med å håndtere de høye strømprisene. Mange opplever også en stor økonomisk utrygghet i kombinasjon med å gå på arbeidsavklaringspenger, være arbeidsledig eller permittert. Regjeringspartiene stemmer ned forslaget fra Høyre, Fremskrittspartiet og Rødt om en kontant utbetaling på 1 000 kr til denne gruppen, og de varsler også i dag – slik jeg forstår det – at man ikke ønsker en hjemmel i folketrygdloven som åpner for slike utbetalinger i framtiden. Statsråden var i sitt innlegg nå inne på at det kan være en mulighet for å utrede dette i framtiden. Da lurer jeg på hvorfor man ikke kan stemme for forslaget nå, slik at flere kan få rask hjelp umiddelbart.
Anna Molberg (Høyre), 2022-01-21:
Jeg takker for svaret. Dette er jo snakk om en generell adgang til å kunne gjøre utbetalinger i helt ekstraordinære tilfeller, og regjeringen har, som nevnt i denne sal tidligere, foreslått et tillegg på 1 500 kr for en mye mindre gruppe mennesker. Det er en veldig begrenset ordning, og Høyre mener det burde være en bedre løsning å utbetale 1 000 kr ekstra til en mye større gruppe. Men det vi diskuterer i dag, er ikke hvilket beløp som skal utbetales – vi diskuterer hvorvidt regjeringen skal ha en slik hjemmel til å utbetale beløp i ekstraordinære situasjoner. Det ble presisert av regjeringens egen statsråd at det er behov for en lovendring i folketrygdloven for å kunne gjøre dette. Dersom forslaget fikk flertall i dag, ville loven tre i kraft umiddelbart, og utbetalingene kunne ha startet. Hvorfor vil ikke regjeringen sikre en slik hjemmel akkurat i dag?
Anna Molberg (Høyre), 2022-01-21:
Jeg synes det er ganske spesielt av representanten Moflag fra Arbeiderpartiet når hun nærmest setter spørsmålstegn ved Høyres syn på velferdsstaten, og i tillegg tillegger oss meninger om at velferdsstaten skal være et slags adhocsystem som vi bare kan skru av og på. Det vi foreslår her, er en generell adgang i folketrygdloven til å kunne utbetale pengestøtte til dem som allerede mottar ytelser og har en anstrengt økonomi. Det er en utvidelse av velferdsordninger vi foreslår, ikke en innskrenking. Når Arbeiderpartiet insinuerer at dette er en innskrenking i velferdsytelser, er det direkte feil. I dette tilfellet foreslås det nettopp å sikre en adgang, for all framtid, til å hjelpe mennesker ytterligere. Regjeringspartiene bør heller være ærlige og si at de ikke ønsker en slik adgang, i stedet for å kalle velferdsstaten en adhocbryter som Høyre skrur av og på når vi ønsker det.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Denne debatten er litt gjenkjennelig. En prøver å vise til at regjeringen er sent på banen med forslag når det gjelder den ekstreme situasjonen vi er inne i. Hvis en tar utgangspunkt i den tiden vi har vært igjennom – som inneholder mange ekstreme ting, fra korona startet i 2020 og fram til nå – tror jeg denne regjeringen med all tydelighet har vist at den er ganske raskt på ballen når ekstreme situasjoner oppstår. Hele denne høsten har det blitt jobbet med de ekstremt høye strømprisene. Det startet med en halvering av elavgiften og har blitt fulgt opp kontinuerlig gjennom vinteren med denne strømstøtteordningen bl.a., og etter hvert ordninger for kulturlivet, frivilligheten, landbruket, veksthusnæringen osv. Det er positivt at en har en regjering som hele tiden legger fram saker i tråd med det som er virkeligheten der ute. Det er ikke noe negativt, som noen prøver å framstille det som – tvert om. Så til saken: Høye strømpriser er uheldig på alle samfunnsområder. Det er ikke positivt på noen som helst måte. Det er ingen som ønsker seg de høye strømprisene som er nå, det er kun uheldig og er utslag av ulike sammensetninger og virkeområder som virker i samme retning. Vi må raskest mulig sørge for at vi får på plass tiltak som tilsier at denne situasjonen aldri mer kommer til å oppstå. Det er det det handler om. Det er greit også å minne om energilovens formål når en snakker om markedskreftene og kapitalismen inn i dette systemet, for der står det veldig tydelig: «Loven skal sikre at produksjon, omforming, overføring, omsetning, fordeling og bruk av energi foregår på en samfunnsmessig rasjonell måte.» Det er ikke en samfunnsmessig rasjonell måte, det som har skjedd i løpet av den siste tiden. Det er en ganske krevende situasjon for samfunnet på alle områder. Å se hvordan vi klarer å følge det opp med ulike evalueringer, se hvordan en håndterer og vurderer forholdet til eksporten, er viktig. Men det aller viktigste er at vi klarer å samle oss om en energipolitikk som faktisk tar hensyn til framtiden – til det grønne skiftet, til behovet for å veksle inn fossil energi med fornybar energi og til å bruke oppgradering av vannkraft, som representanten Myrli refererte til, eller utbygging av havvind, som andre har referert til. Det er det det i utgangspunktet handler om. Tar vi de mest ambisiøse blikkene på framtiden, skal vi kanskje innen 2030 ha på plass så mye som 40–50 nye TWh i det norske markedet, nettopp for å lykkes med industri, tryggheten rundt arbeidsplasser, osv. Da handler det om å ha en helhetlig og god politikk for det. Jeg er overbevist om at denne regjeringen kommer til å levere på det, og at vi aldri mer kommer til å oppleve disse situasjonene som vi nå har. Og hvis det skulle skje, skal folk være helt trygge på at vi nok en gang vil få en støtteordning på plass.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Jeg kan minne representanten Moxnes om at kraftforsyningen i Norge egentlig er ganske gjennomregulert, det er ingen som helst frislipp på noen som helst måte. Den regjeringen som nå styrer landet, har også sagt nei til flere utenlandskabler. Jeg kan også minne representanten Moxnes om at det var Arbeiderpartiet som stoppet byggingen av NorthConnect. Den hadde vært under bygging nå, hadde det ikke vært for Arbeiderpartiets avtale med det som den gang var regjeringspartiene. Den historien kan også nevnes i denne sammenhengen. Det som forundrer meg i denne diskusjonen, er at markedsliberalistene i Fremskrittspartiet så til de grader har funnet sammen med kommunistene i Rødt. De fremmer jo to helt identiske forslag. Representanten Frank Edvard Sve prøver å gi et inntrykk av at Fremskrittspartiets maksprisforslag ikke er å gå inn i markedet. Det er med respekt å melde totalt feil. Han kan umulig ha lest sitt eget forslag. Det er helt identisk med, men altså 15 øre høyere enn, det som Rødt har foreslått som makspris. Så jeg går ut fra at hvis Fremskrittspartiet fremmer et nytt forslag i februar, har det også en dimensjon av 15 og 30 øre, og ikke 50 øre, som nå. Så det er litt av den biten i det. Dette handler selvfølgelig om at vi må ha et kritisk blikk på det som nå skjer, og ja: tillit til systemet, som representanten Bru sier. Men da må man også evne å se gjennom den situasjonen som er nå, med ekstreme priser og ekstreme utslag, som er krevende for folk, for næringslivet, for frivilligheten og for hele samfunnet. Vi må finne noen svar som på troverdig vis gir trygghet for at det blir mer stabilitet, mer forutsigbarhet og lavere priser over tid i Norge. Kraft og tilstrekkelig tilgang på fornybar energi har vært Norges gode varemerke. Og det er ikke, som noen sa tidligere i debatten, slik at det er krevende å drive industri i Norge. Nei, Norge er egentlig et veldig godt land å drive industri i. Det skal det fortsatt være. Denne regjeringen vil sørge for at tilstrekkelig tilgang på rimelig energi også skal være et fortrinn i tiden framover. Men da må vi åpne øynene – ikke lukke dem, som Rødt gjør – for da må vi bygge ut mer kraft, sørge for at vi får mer kraft inn i dette norske systemet, inn mot norske industriarbeidsplasser, og sørge for at vi får bedre kraftflyt i landet sånn at det kommer til industrien, og ikke blir hindret av at det ikke er nett til industrien. Når representanten Moxnes nevner Herøya, kan jeg minne om at en av hindringene for videre utvikling på Herøya er mangel på nett, og så over tid mangel på kraft. Det betyr at vi må bygge ut mer nett og mer kraft.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Jeg skal ikke utnytte tiden, selv om jeg kunne vært fristet til å gjøre det nå. Jeg skal bare understreke det siste som representanten Sve tok opp, at jeg ikke har lest forslagene eller ikke har sett hvordan det er. Jo, jeg har det. Jeg har lest dem grundig også. Det står helt entydig, svart på hvitt, gjennom forslaget at det er en helt ordinær makspris på 50 øre som Fremskrittspartiet fremmer – helt identisk med Rødt, bare at Rødt har enda lavere pris, 35 øre. Det er litt viktig å poengtere det, for når markedsliberalistene i Fremskrittspartiet og kommunistene i Rødt forener sine tanker så likt, er det grunn til å være presis fra Stortingets talerstol om at det faktisk er det som har skjedd – det er to dråper vann vi ser i disse Dokument 8-forslagene.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-01-21:
Som jeg nevnte i mitt innlegg, er det nå mange mindre bedrifter som sliter med høye strømpriser. Store industribedrifter og større virksomheter som har strøm som en viktig innsatsfaktor, har ofte sikret seg, men det kan være mindre bedrifter, som f.eks. renserier, som har lave lønnskostnader, men veldig høye strømkostnader som en andel av omsetningen, som nå har store utfordringer. Mitt spørsmål er simpelthen: Er det aktuelt for regjeringen å legge frem en kompensasjonsordning som gir en håndsrekning til mindre bedrifter i Sør-Norge?
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-01-21:
Jeg oppfattet ikke at jeg fikk svar på spørsmålet, om det var aktuelt for regjeringen å legge frem en slik ordning. Men la meg stille et annet spørsmål. Statsråden snakket om behov for mer kraft, og i et intervju med Europower avklarer statsråden at en hybridkabel ikke er å regne som en mellomlandsforbindelse. Er dette et tegn på at uenigheten mellom Senterpartiet og Arbeiderpartiet nå er avklart, med tanke på hvorvidt hybridkabler regnes som mellomlandsforbindelse i Hurdalsplattformens forstand?
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-01-21:
Representanten Myhrvold var misfornøyd med min historiefortelling tidligere i debatten, men selv tyr han til en slags historieforfalskning når han omtaler et anmodningsvedtak her i Stortinget fra februar i fjor. Representanten Myhrvold og i og for seg også representanten Merkesdal gir inntrykk av at det ble fattet et vedtak der Solberg-regjeringen skulle komme tilbake og utrede en meny av ulike tiltak vi kunne sette inn dersom strømprisen plutselig skulle bli 2,50 kr. Det er ikke tilfellet. Det handlet om den akutte situasjonen i februar i fjor, det ble innført økt bostøtte, og vedtaket ble kvittert ut i revidert nasjonalbudsjett uten noen anmerkninger fra Senterpartiet eller representanten Myhrvold, hvilket betyr at Stortinget er fornøyd med regjeringens oppfølging av vedtaket. Så den historieforfalskningen må ta slutt. Og strømprisen i april i fjor og for resten av året var altså 34 øre, så selv ikke de som lever av å spå om strømprisen, spådde at den skulle bli 2,50 kr – bare så det også er sagt. Representanten Myhrvold var også misfornøyd med min omtale av regjeringen som «bakpå». Vel, det ble altså inngått et budsjettforlik med SV i desember, der man flyttet på milliarder av kroner, økte skattene med 10 mrd. kr for næringslivet og økte utbyttet fra Statkraft til 10 mrd. kr for 2022, uten at man fant rom til å prioritere vanlige folk og deres skyhøye strømregninger. Da mener jeg at beskrivelsen «bakpå» er veldig god, for her har man kommet i etterkant, halsende etter, med stadig nye proposisjoner, uten noen samlet tilnærming til dette. Man finner stadig ut at oi, det var visst en gruppe til som hadde problemer med dette. Vel, vi anmodet regjeringen om å gjøre en vurdering av situasjonen både for frivilligheten og bedriftene før jul. Det ble nedstemt. Det kan være greit også å minne om det. Representanten Mossleth er opptatt av historie, hun også. La meg minne litt om historien: Det var Eivind Reiten fra Senterpartiet som innførte energiloven. Det var Terje Riis-Johansen som olje- og energiminister som undertegnet Nordsjøinitiativet, der man forpliktet seg til å bygge et nordsjøgrid og flere utenlandskabler for nettopp å legge til rette for mer havvindproduksjon. Ola Borten Moe fulgte opp dette med å inngå avtale om å bygge to nye kabler til henholdsvis Tyskland og UK – de kablene vi diskuterer nå – i 2011 og 2012. Sannheten er jo at dette har fungert veldig godt, så Senterpartiet burde være mer stolt av sin historie. De siste 30 årene har vi hatt betydelig lavere strømpriser enn alle andre land i Europa, med unntak av Island. Og så står vi i en ekstraordinær situasjon, som bl.a. skyldes at gassprisen var ni ganger høyere enn normalt i desember i fjor, kullprisen er opp, CO 2 -prisen er opp. Dette er ikke noen ny normal, dette er ikke et resultat av en villet politikk, dette er en ekstraordinær situasjon. Det vi nå hører fra salen i dag, er en masse enkle forslag på ekstremt kompliserte problemstillinger som vil ha uendelig med utilsiktede konsekvenser for velferd, for industri, for næringsliv og ikke minst for forbrukerne og deres lommebok. Målet må være lave strømpriser og mer kraft.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-01-21:
Jeg er helt enig med representanten Aasland i at vi må ha mer kraft og mer nett, og de siste åtte årene har det kommet til ny produksjon tilsvarende 16 TWh. Det har aldri vært investert mer i nettet, men det er ikke nok. Vi må videre. Vi må gjøre betydelig mer, og det betyr at vi også må avklare rammevilkårene for ny kraftutbygging, enten det er vindmøller på land, om det er havvindmøller, eller om det er annen ny kraftproduksjon. Så til representanten Myhrvold, som er inne på historien igjen, og trekker frem et mye misbrukt sitat fra Tord Lien: La meg minne om at situasjonen den gang det sitatet falt, var slik at Senterpartiet akkurat hadde innført subsidier for å bygge ny kraftproduksjon, fordi kraftprisen var så lav. Det å bruke det sitatet inn i en historiefortelling for å fremstille det som at det vi har nå, er et resultat av en villet politikk, mener jeg ikke hører hjemme noe sted. Den situasjonen vi står i nå, er selvfølgelig ikke et resultat av en villet politikk. Dette er resultatet av en ekstraordinær situasjon som må møtes med ekstraordinære tiltak, og da må vi ikke kaste oss på forhastede forslag, men holde hodet kaldt og hjertet varmt og sørge for at folk får hjelp.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2022-01-21:
Historie er alltid spennende, og om det ikke er historieforfalskning, så ser vi i hvert fall historien noe ulikt, representanten Astrup og jeg. Men det som er interessant, er at representanten Astrup, fra Høyre, nå slår fast at det er et mål med billig energi og mer kraft. Det er iallfall nye toner fra den kanten, for målet til den forrige regjeringen, som Høyre ledet, var høyere pris på energien. Det uttalte Fremskrittspartiets olje- og energiminister Tord Lien til Teknisk Ukeblad den 30. oktober 2013, at det var et ønske om høyere strømpris. Han sa sågar at det var utenlandskablenes formål å drive prisen opp. Det er altså den tidligere regjeringens politikk når det kommer til dette. Derfor er det interessant å høre at nå er målet rimeligere kraft. Det er bra, det er vi enige om. Vi diskuterer i dag den priskrisen vi står oppi. I den forbindelse hevder Astrup at regjeringen kvitterte ut det anmodningsvedtaket Stortinget gjorde i fjor. Vi kan diskutere innholdet i det, men det var et universelt utformet forslag om tiltak mot høye strømpriser. Høyres likegyldighet til det kom åpenbart til syne i forbindelse med et skriftlig spørsmål til daværende statsråd Tina Bru fra meg, datert den 17. september i fjor. Da hadde vi hatt en historisk høy strømpris den 16. september, med 153 kr og 35 øre per kWh, og på den bakgrunn stilte jeg følgende spørsmål til statsråden: «Hvilke tiltak vil statsråden igangsette for å redusere den norske strømprisen og unngå kraftkrise utover vinteren?» Svaret var nedslående, for å si det slik. Det ble ikke nevnt noen tiltak i det hele tatt. Det var ikke noe varsel om at regjeringen var i ferd med å utarbeide en strømpakke for husholdninger, slik som Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen har levert. Det lå ikke noe igjen i skuffene i regjeringskontorene da vi overtok. Vi måtte starte fra scratch. Det ble vist til markedet, og at markedet ville sørge for konkurransedyktige priser, og at man hadde satt ned en gruppe som skulle se på bostøtten, et arbeid som for øvrig skulle være ferdig den 1. februar. Det var altså Solberg-regjeringens etterlatenskaper og tiltak mot høye kraftpriser.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
35 pst. av straumforbruket i Noreg er hushaldet, og dei resterande 65 pst. av straumforbruket er tenesteyting og næringslivet og industrien. Noreg er eit krevjande land å drive industri og næringsliv i. Det er avstandar og klima osv., men det er også skyhøge skattar og avgifter – formuesskatt, skyhøge drivstoffutgifter, transportprisane går til himmels. Det er på ein måte store utfordringar for næringslivet, og på toppen av det heile får ein no altså skyhøge straumprisar. Ein ser ei straumstøtteordning som ikkje har teke med seg eit komma rundt næringslivet. Det er både store og små bedrifter som opplever dramatiske konsekvensar, som hadde rekningar på kanskje 50 000–70 000 kr i straum, og plutseleg er det 500 000–600 000 kr no. Så spørsmålet er: Kvifor har regjeringa gløymt næringslivet i Noreg?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
Eg har eigentleg tenkt å vie innlegget mitt til Sosialistisk Venstreparti, som hadde nokre idear om kva vi gjorde og ikkje gjorde. Ein kan gjerne snakke om historia og snøen som fall i fjor, osv. Churchill skal ha sagt ein gong at den som ikkje evnar å skifte meining, evnar ikkje å utrette noko som helst. Det er eit ordtak som iallfall eg synest er greitt å leve etter, når ein ser korleis ting utviklar seg. I ein situasjon der straumprisane har vore omtrent i null og nesten negative dei siste åra, og så plutseleg vert det ei dramatisk straumpriskrise med bakgrunn i klima- og miljøhysteriet i Europa og ein feilslått politikk som gjer at prisane på gass går til himmels, er det kanskje på tide å sjå bakover og sjå at det faktisk går an å lære av ting som vert gjort, og kanskje endre kursen. Difor stemte Framstegspartiet mot ACER i lag med Senterpartiet så seint som i fjor. Difor har vi lagt fram framlegg om å strupe eksporten av kraft til utlandet når magasinfyllingane kjem ned mot eit gitt nivå. Det kan Sosialistisk Venstreparti støtte oss i, for den saka kjem til behandling i Stortinget etter kvart. Det er eit grep som må gjerast. Så seier ein at dette er umogleg, ein kan ikkje gjere det. Sverige kan berre bryte straumen til Noreg, og Frankrike og andre gjer det same, men Noreg kan liksom ikkje gjere det. Då er det iallfall på tide at vi begynner å sjå på det som har skjedd på ein del område. Så er det noko eg ikkje forstår: Sosialistisk Venstreparti hadde tidenes moglegheit til å kunne få eit betre resultat. Dei kunne ikkje forhandle med oss andre i opposisjonspartia fordi dei måtte forhandle med Arbeidarpartiet og Senterpartiet – forhandle og få nøyaktig det same framlegget om 80 øre som Arbeidarpartiet og Senterpartiet leverte, utan å endre eit komma. Det må vere den dårlegaste forhandlinga nokon gong. Det er jo ikkje eit resultat. Slik eg tenkjer når eg som sunnmøring går inn i ein butikk og skal ha billigare varer, forhandlar eg om pris. Eg vil jo ha eit resultat. Det er normalt, iallfall slik vi sunnmøringar er. Sosialistisk Venstreparti har ikkje klart å rokke ein millimeter på det regjeringa har kome med. Dei kunne berre gått til oss andre opposisjonspartia og fått ei mykje betre løysing. Vi var villige til å gå inn i eit forlik, men Sosialistisk Vestreparti skusla vekk moglegheita, og resultatet ser vi: illsinte folk på grunn av skyhøge straumprisar og eit næringsliv som er kjempebekymra.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
Det er alltid ein fordel å ha to auge og to øyre i debattar. Når eg høyrer på representanten frå Arbeidarpartiet, kan det umogleg vere sånn at ein har lytta til kva innbyggjarane har sagt, og kva næringslivet har sagt, som no slit med ekstreme utgifter til straum. Ein kan heller ikkje ha sett alle dei tusen som stod utanfor denne salen og protesterte mot regjeringa sin politikk når det gjeld straum. Ein kan heller ikkje ha høyrt på kva folket sa i tallause uttaler i går og i innlegg i dei protestane. Og representantane frå Arbeidarpartiet har definitivt ikkje høyrt kva eg og Framstegspartiet har sagt, og heller ikkje sett kva vi har skrive i forslaga våre.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-21:
Det var gledelig å høre at statsråden sier at det nå er vedtatt en ordning for dem som bor i borettslag og sameier, og et bittelite spørsmål er: Hvis Stortinget nå får behandlet den saken raskt, når kan vi forvente at utbetalingene til borettslag og sameier kommer på plass? Så har jeg et litt større spørsmål, og det er knyttet til den tilleggsmeldingen som regjeringen skal komme med. Vil regjeringen der se på endringer av kraftpolitikken, og vil regjeringen der se på det forslaget SV har kommet med, om å opprette et statlig organ som på vegne av forbrukerne kan kjøpe inn en større mengde kraft, som de så selger til forbrukerne for en rimelig penge? Det er en ordning som kan sammenlignes litt med den som kraftkrevende industri har.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-21:
Fremskrittspartiet avla SV en liten visitt i sitt innlegg her i sted. Fremskrittspartiet prøver nå, etter i åtte år å ha støttet ulike utgaver av Solberg-regjeringen, å gi inntrykk av at de er vanlige folks parti. Etter åtte år hvor forskjellene i Norge har økt med Fremskrittspartiets velsignelse, og etter åtte år hvor skattelettelsene til de rike har vært større enn noen gang, i alle fall på veldig lenge, klarer allikevel Fremskrittspartiet å prøve å framstille seg selv som et parti for vanlige folk. Fremskrittspartiets representant Sve sier at den som ikke klarer å endre mening, ikke klarer å flytte seg. Det kan være mye rett i det, og man kan kanskje si at folk som endrer mening, er uforutsigbare. Men jeg vil si at Fremskrittspartiets politikk er veldig forutsigbar. De mener én ting når de sitter med makt og myndighet, og så mener de det stikk motsatte når de sitter maktesløse. Det er forutsigbart. SV inngikk enighet med regjeringspartiene tidligere denne uka om å øke strømstøtten til 80 pst. Samtidig sa vi at det som er viktig for oss, er å sikre folk som nå sliter mest med de skyhøye strømregningene, økt støtte. Hvis representantene fra Fremskrittspartiet ikke har fått det med seg, vil jeg be dem om å følge de sakene som nå ligger til behandling i finanskomiteen. Der jobber vi nå for å hjelpe dem som sliter mest med de skyhøye strømregningene. Det er viktig, nettopp fordi den strømstøtteordningen vi har vedtatt, ikke er perfekt. Vi skulle, som jeg sa i mitt forrige innlegg, gjerne hatt en mer rettferdig ordning, men det var det ikke mulig å få til på så kort tid. Derfor må vi ty til andre ordninger for å få gjort noe med rettferdigheten i systemet og styrket støtten til dem som trenger det aller mest.