Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-12-13:
For 2011 ble det bevilget 39,2 mrd. kr til forsvarssektoren. Forsvaret har en betydelig anskaffelsesvirksomhet og forvalter store mengder materiell. En god intern kontroll i Forsvaret er derfor vesentlig for effektiv forebygging og avdekking av misligheter innenfor anskaffelser og materiellforvaltning. Gjennom tidligere revisjoner av forsvarssektorens regnskap er det avdekket feil og mangler knyttet til både materiellforvaltninga og etterlevelsen av anskaffelsesregelverket, jf. Dokument 1 for årene 2007, 2008 og 2009. Regnskapene for 2004 og 2005 ble ikke godkjent av Riksrevisjonen. Dagens Dokument 3:9 for 2010–2011 fra Riksrevisjonen undersøker om det ut fra Stortingets vedtak og forutsetninger er iverksatt tilfredsstillende intern kontroll i forsvarssektoren for å forebygge og avdekke misligheter. Forsvaret har en intern organisering hvor sjefer på nivået under forsvarssjefen er gitt myndighet og ansvar som sjefer for driftsenheter i Forsvaret, såkalte DIF-er. Sjefer på dette nivået er bl.a. generalinspektørene og sjef for Forsvarets logistikkorganisasjon, FLO. Underlagt disse sjefene er sjefer med budsjett- og resultatansvar, såkalte BRA-sjefer. Disse leder avdelinger på BRA-nivå. Sjøl om det formelle rammeverket er etablert, viser undersøkelsen imidlertid på flere områder mangelfull gjennomføring av dette i organisasjonen. Undersøkelsen har identifisert følgende svakheter ved implementeringa: – svakheter ved risikostyring og mangelfull kvalitet på arbeidet med intern kontroll lokalt ved avdelinger i Forsvaret – svakheter ved intern kontroll og brudd på regelverk og rutiner innenfor anskaffelser og materiellforvaltning – mangelfull kjennskap til arbeidet med holdninger, etikk og ledelse. Forsvaret er en av de statlige sektorene med relativt store innkjøp i form av løpende drift og åpenbart store beløp til investeringer. Forsvaret har en betydelig mengde materiell. Det er av vesentlig samfunnsmessig betydning at Forsvaret med alle sine underliggende etater har et entydig regelverk som følges i praksis. Ifølge reglementet for økonomistyring i staten, § 14, skal alle virksomheter etablere systemer og rutiner for intern kontroll. Dette skal bidra til å hindre at feil, misligheter og økonomisk kriminalitet forekommer. En samlet komité sier seg fornøyd med at Forsvarsdepartementet og forsvarsledelsen har etablert et tydelig rammeverk med det formål å forebygge og avdekke kritikkverdige forhold, og merker seg at Riksrevisjonen ikke framfører kritikk av dette. Det gjenstår imidlertid mye på at dette rammeverket blir anvendt i organisasjonen. Komiteen har merket seg at rapporten avdekker svakheter på følgende områder: risikostyring, intern kontroll lokalt ved avdelinger i Forsvaret, intern kontroll og brudd på regelverk og rutiner innen anskaffelser og materiellforvaltning og i arbeidet med holdninger, etikk og ledelse. Forsvarsdepartementet svarer i sitt brev datert 6. mai 2011 at de er kjent med disse utfordringene, og at de jobber langsiktig med å bøte på mangler og svakheter. Det er rimelig at full effekt av tiltakene vil ta noe tid – noe tid – men en samlet komité påpeker at svakhetene umulig kan være av ny dato for forsvarsledelsen. Rapporten viser at tilstanden i Forsvaret må forbedres kraftig. Komiteen oppfatter at situasjonen er alvorlig, at det er en reell fare for mislighold, og at dette ikke vil bli fanget opp gjennom dagens praktisering av den interne kontrollen. Komiteen deler Riksrevisjonens syn på behovet for at Forsvarets ledelse – på alle nivåer – viser nødvendig lederansvar og påser at rammeverket blir implementert i sin fulle bredde. I tillegg til lederoppfølging påpeker komiteen, i tråd med Riksrevisjonens anbefaling, at det er nødvendig å styrke den merkantile kompetanse og materiellforvaltningskompetanse på alle berørte nivå. Komiteen viser til at rapporten avdekker svakheter ved risiko og intern kontroll og legger til grunn at forsvarsministeren gjennomgår disse rutinene med Forsvarets ledelse. Komiteen har konkret særlig rettet oppmerksomhet mot at det kostbare IT-forvaltningssystemet SAP i så liten grad blir brukt i anskaffelsesprosessene. Hele 72 pst. av alle anskaffelser følger ikke hovedprosessen i SAP. Et godt og dyrt verktøy som SAP, som i stor grad hindrer mislighold og feil, må brukes. Komiteen trekker særlig fram at virksomhetsplanen for 2010 satte som mål at hovedprosessen med SAP skulle følges i 55 pst. av alle innkjøp innen utgangen av 2010. Hovedprosessen ble for hele 2010 likevel bare fulgt i 28 pst. av anskaffelsene, og for månedene november og desember i 2010 i henholdsvis 35 pst. og 23 pst. av anskaffelsene. Forsvaret ligger dermed vesentlig under sine egne måltall. Også beløpsmessig er avviket fra hovedprosessen omfattende: Det utgjør i sum ca. 10 mrd. kr – jeg gjentar 10 mrd. kr. Avviket fra hovedprosessen gjelder først og fremst for driftsanskaffelser, der anskaffelsene hvor hovedprosessen ikke ble fulgt, utgjorde vel 9 mrd. kr – en formidabel sum. Komiteen forutsetter at forvaltningssystemet SAP følges de neste tre årene, da oppfølgingsrapporten fra Riksrevisjonen vil foreligge for ny stortingsbehandling. Det er fra Riksrevisjonen påvist mangler i Forsvarets materialforvaltning i flere år – jf. Dokument 1 for årene 2007, 2008 og 2009. Komiteen forutsetter nå at materiellregnskapet kommer i orden per 1. januar 2012, altså om litt over ett år. Tida er mer enn knapp, ut fra Stortingets enstemmige komité. Det er en samlet komité som ber om at vi på en hensiktsmessig måte blir orientert om oppfølgingen av dette punktet. Som saksordfører er jeg tilfreds med at komiteens innstilling er enstemmig på alle punkt. Det er sterkt.