Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2013-06-19:
Fremskrittspartiet stiller seg sterkt kritisk til den landbrukspolitikken som har vært ført i etterkrigstiden, og som fortsatt videreføres av den sittende regjering. Vi kan derfor ikke på noen måte stille oss bak den framforhandlede jordbruksavtalen, for den bærer ikke bud om noen ny retning i landbrukspolitikken – dette til tross for at det er et stort behov for en kursomlegging av politikken. Til tross for at den rød-grønne regjeringen varslet en kraftig omlegging av landbrukspolitikken da den kom til makten, har dette ikke skjedd. Også i år var det et stort sprik mellom det kravet som ble framlagt av bondeorganisasjonene, og det tilbudet som kom fra staten. Tilbudet fra staten er på ca. halvparten av det opprinnelige kravet fra bondeorganisasjonene. Fremskrittspartiet er av den formening at det må innføres et normalt markedsbasert system for landbruksprodukter som styres av tilbud og etterspørsel. Ved underdekning i markedet vil produsenten kunne ta en høyere pris, mens forbrukeren kan velge andre produkter dersom prisen på et produkt er for høy. Da vil prisene på produktene variere i takt med markedet, og produsentene må være markedsorientert i sin produksjon. I en situasjon som i dag, der forbrukerne etterspør mer enn det norske bønder kan produsere, vil et markedsbasert system bidra til en høyere produksjon. I et markedsbasert system vil det også oppstå konkurranse mellom produsentene, noe som vil føre til bedre produkter, innovasjon og mer kostnadseffektiv produksjon. Dette vil bidra til bedre inntektsmuligheter for de produsenter som er dyktige og innovative, og som er gode forretningsmenn. Vi mener at markedsbaserte systemer fungerer i alle andre markeder, og at det derfor ikke er noen grunn til å unnta landbruket fra disse. Det er sterkt beklagelig å registrere at siden årets jordbruksoppgjør ble lagt fram så sent i sesjonen, tillot ikke det at man kunne avholde komitéhøring i saken, noe som er vanlig. Fremskrittspartiet beklager at regjeringens håndtering av jordbruksoppgjøret tidsmessig sett ikke tillot de øvrige organisasjoner i eller tilknyttet jordbruket muligheten til å fremme sine synspunkter om jordbruksoppgjøret i disse høringene. Grunnet innretningen på jordbruksforhandlingene er disse organisasjonene allerede fratatt sin mulighet til å påvirke direkte i forhandlingene og påvirke sluttresultatet direkte. Årets jordbruksoppgjør synliggjør tydelig sine ekskluderende sider overfor de øvrige næringsorganisasjonene. Vi har mottatt flere henvendelser fra aktører som føler at denne regjeringen ikke likestiller alle aktørene. Jeg vil referere fra et brev som er sendt til alle partier fra flere av aktørene innenfor egg- og fjørfebransjen: Også i verdikjeden for egg fungerer de vanlige markedsmekanismene. Når det er for mye eller for lite egg, gjøres automatiske grep i verdikjeden for å forsøke å tilpasse etterspørsel og utbud. Det kan være prisjusteringer med sikte på å øke eller redusere salg. Andre tiltak er f.eks. endring av pakningsformat, design, kvalitetssorteringer, endret plassering i butikk, tilpasningen i produksjonen i eggproduktfabrikkene, import etc. Markedet for egg er ikke statisk, men i stadig utvikling og forandring. Verken for forbrukerne eller for eggsektoren er «et egg et egg» lenger. I dag er det flere kvaliteter som de fleste aksepterer at ikke uten videre kan substituere hverandre i markedet, jf. kvaliteter som økologisk, frittgående, miljøbur, solgul plomme, ferdigkokt uten skall etc. Det er en feilslutning å konkludere med at når Nortura definerer at bedriften har overskudd av egg, så er det for mye egg i markedet. Ikke minst fordi det gjerne er reguleringstiltak som igangsettes på prognoser. De feilmarginene vi ser i dagens markedsprognosering, tilsier at disponeringer som markedsregulator foretar med utgangspunkt i disse, kan påføre de private eggpakkeriene store utfordringer. I tillegg er det slik at praktiseringen av regelverket innebærer at private eggpakkerier som ønsker å benytte seg av forsyningsplikten, på månedsbasis må avgi sensitiv informasjon om bedriftens markedsposisjon til sin største konkurrent. Samtidig blir de avskåret fra å bruke markedsreguleringen i måneder de kjøper egg fra Nortura. Til sammen fører dette til en voldsom konkurransevridning. Dette forsterkes ved at Nortura kan benytte den fellesfinansierte markedsreguleringen til å balansere sitt eget volum i forhold til mengde og kvaliteter. De private aktørene må alltid tilpasse seg markedet for å sikre seg avsetning. Nortura kan velge å bruke felles finansiert regulering for å tilpasse sin produksjon og kvalitetsportefølje til markedet til ulik risiko. Som «mottakspliktprodusenter» vil de få oppgjør etter det som kan karakteriseres som en basispris på egg. For mange produsenter vil et slikt prisnivå ikke gi grunnlag for å drive økonomisk forsvarlig videre. Med andre ord: Man kan ikke drive forsvarlig videre med systemet i dag. Dette viser at markedsreguleringen i landbruket er konkurransevridende og ødelegger sunn konkurranse i markedet, som først rammer de private industribedriftene og til sist forbrukerne. Jeg vil ta opp de forslagene som Fremskrittspartiet står alene om og har sammen med andre.