Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Saksordføreren gikk igjennom dette ganske detaljert, kapittel for kapittel, men jeg skal ta for meg Arbeiderpartiets kommentarer til stortingsmeldingen. Vi er tilfreds med at regjeringen legger fram den første stortingsmeldingen om bygningspolitikk. Jeg vil framheve fire satsingsområder der regjeringen har varslet en kraftfull ny bygningspolitikk: vi skal bygge smartere og med bedre kvalitet bygg skal bruke stadig mindre energi forenkling av regelverk og byggeprosesser et kunnskapsløft for byggesektoren. Som representanten Hagesæter var inne på, er denne sektoren ganske fragmentert. Det er flere lover og flere departementer som er involvert. Derfor er det så viktig at vi ser dette i sammenheng. Vi har tidligere her i Stortinget behandlet klimameldingen, som rommet en del om energibygg, vi har i dag bygningsmeldingen, og vi vil få en boligmelding neste år. Det er viktig at disse ses i sammenheng, slik vi har gjort det i arbeidet med disse to meldingene, og vi vil fortsette med det ved framleggelsen av boligmeldingen. Jeg viser til at Norge vil trenge en betydelig økning i boligbyggingen i årene som kommer. Tallet på boliger som blir satt i gang, har økt fra ca. 15 000 per år på bunnivået i 1992 til mer enn 30 000 per år i perioden 2005–2007. De siste årene har det vært en liten nedgang i byggevirksomheten. Arbeiderpartiet ser det som nødvendig at det blir lagt til rette for en offensiv boligpolitikk, da prognosene viser at vi trenger ca. 40 000 nye boliger per år i årene framover. Det er utfordringer i bygg- og anleggsnæringen, bl.a. er deler av næringen preget av fallende produktivitet og for mange byggefeil. Arbeiderpartiet mener at noe av grunnen til dette er fokuset på kostnader i næringen. Det er som oftest anbudet med det laveste budet som vinner fram. Kontraktene blir ofte delt opp i små underentrepriser, og at det at en bruker stor grad av innleie, kan være med og overskygge god planlegging, logistikk og samhandling. Arbeiderpartiet mener det er viktig at vi setter fokus på disse utfordringene i det videre arbeidet med å få til en framtidsrettet bygningspolitikk. Dette kan bl.a. gjøres gjennom vektlegging av kvalitet, kompetanseutvikling og samarbeid. Jeg mener etableringen av Bygg21 er et riktig skritt på veien, og jeg mener det er behov for å heve kompetansenivået i byggenæringen. Regjeringen vil invitere byggenæringen til et bredt samarbeid om kompetanseutvikling gjennom prosjektet Bygg21. Programmet skal fokusere innsatsen på FoU og innovasjon, utdanning og system for kompetanseutvikling samt formidling av kunnskap og erfaringer. Jeg vil understreke at det er viktig at de ansatte og deres organisasjoner tas med i dette arbeidet med Bygg21. Arbeiderpartiet støtter at regjeringen sammen med Faglig råd for bygg- og anleggsteknikk, og Samarbeidsrådet for yrkesopplæring bedrer kvaliteten i grunnopplæringen og sikrer byggenæringen kvalifisert arbeidskraft, bl.a. ved at flere tar fagbrev. Regjeringen vil i Bygg21 få vurdert systemene for etter- og videreutdanning i byggfagene innenfor rammene av gjeldende regelverk og ansvarsfordeling. Arbeiderpartiet viser også til at fagskolene vil kunne spille en rolle i et kunnskapsløft for byggenæringen. Regjeringen viser til at universell utforming er et førende prinsipp i den nye plan- og bygningsloven. Loven bidrar til å heve kvaliteten på nye bygg og sikre en minstestandard. I dag er kun 10 pst. av landets boliger tilgjengelige for rullestolbrukere. Store deler av blokkbebyggelsen er uten heis. Statistisk sentralbyrås befolkningsprognoser tilsier at ca. 630 000 personer vil være 80 år eller eldre i 2060, en tredobling fra i dag. Det er viktig at framtidens eldre får mulighet til å bo hjemme lengst mulig. Nye boliger må bygges på en måte som er tilpasset den befolkningen landet får i framtiden. Regjeringspartiene mener at det bør legges til rette for utvikling og implementering av løsninger som gjør det mulig for hus å bli strømleverandør. Norges vassdrags- og energidirektorat har gitt en generell dispensasjon som legger til rette for at en forbrukskunde som i enkelttimer har overskuddskraft, kan levere denne inn i nettet. Regjeringspartiene er positive til en slik forenkling av regelverket. Det er foreløpig få erfaringer med hvordan regelverket knyttet til plusshus fungerer i praksis. Jeg mener det må vurderes ytterligere forenklinger i saksbehandlingen dersom det skulle vise seg at regelverket ikke fungerer tilfredsstillende. Arbeiderpartiet vil understreke at de løsninger som blir valgt for energiforsyning til bygg, vil ha betydning for forsyningssikkerheten og klimaet. Regjeringen har en plan for en miljøvennlig byggesektor der det bl.a. heter at regjeringen vil skjerpe energikravene i byggeteknisk forskrift til passivhusnivå i 2015 og nesten nullenerginivå i 2020. Jeg ser fram til å se utredningene om samfunnsøkonomiske og helsemessige konsekvenser og kompetanse i byggenæringen som skal komme snart. Regjeringspartiene ber regjeringen om å inkludere en avveining mellom energiløsninger og krav til bygningskropp i de samfunnsøkonomiske utredningene, slik som i plusshus. Vi ber også regjeringen om å legge til rette for dem som ønsker å bygge nytt plusshus, eller som ønsker å lage plusshus av eksisterende bygg. Vi trenger forenkling av byggesaker, slik representanten Hagesæter var inne på. Regjeringen foreslår da også forenklinger i byggesaksprosessene for såkalte enkle tiltak. Slike tiltak står for 30–40 pst. av byggesaksmengden og ca. 15–20 pst. av ressursbruken i den kommunale byggesaksbehandlingen. Denne forenklingen vil bidra til en stor effektiviseringsgevinst for kommunene. Arbeiderpartiet støtter også forslaget om å forenkle regler og språk i plan- og bygningsloven, forskrifter og rettledninger. Arbeiderpartiet ser fram til regjeringens sluttføring av arbeidet for å utvikle en strategi med sikte på å etablere ByggNett. Her vil vi se om vi kan få full elektronisk byggesaksbehandling i kommunene innen 2015 og integrere ByggSøk i ByggNett. Arbeiderpartiet er enig i at statlige byggherrer gjennom å stille bevisste krav til leverandørene sine skal medvirke til en positiv utvikling i byggenæringen. Jeg viser til målene om at det offentlige skal ha framtidsrettede og kostnadseffektive bygg, det offentlige skal være en pådriver i utviklingen av byggenæringen, og økt offentlig bruk av IKT skal effektivisere byggesektoren. Det er viktig at det i offentlige byggeprosjekter må legges til rette for overføring av kunnskap og erfaringer fra prosjekt til prosjekt. Det vil være viktig i arbeidet for å hindre byggefeil, økte byggekostnader og synkende produktivitet at kompetanse fra et byggeprosjekt i offentlig regi kan overføres til neste. Jeg vil peke på at manglende innovasjon er en svakhet i byggesektoren. Vi har sett det innenfor universell utforming, hvor arkitekter kvier seg og sier at det er krevende og for dyrt, men jeg tenker at hvis man går for å være litt innovativ og tenke nytt, er det mulig å finne gode løsninger. Forskning bekrefter at det er viktig å ha krevende offentlige kunder som ønsker innovasjon og nyskaping i byggenæringen. Staten må ha en sentral rolle her når de bygger. Arbeiderpartiet ser fram til at regjeringen utvikler en nasjonal FoU- og innovasjonsstrategi for byggesektoren og ber regjeringen vurdere etableringen av et permanent senter for FoU og innovasjon i bygg- og anleggsnæringen. Til slutt vil jeg, som jeg innledet med, påpeke at dette feltet er fragmentert, og også hvor viktig det er at man jobber sammen i de ulike departementene for å få samlet regelverket, slik at det blir lettere for dem som skal søke om å få sette opp bygg. Det aller viktigste er at vi legger til rette for at det blir bygd flere bygg, og at trykket legges på forsyningen av bygg og boliger i Norge. Jeg ser fram til at regjeringen kommer med boligmeldingen på nyåret.