Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-12-07:
Det er et stort udekket behov for energi i verden i dag. Høy økonomisk vekst i India, Kina og en rekke utviklingsland har bidratt til en sterk økning i etterspørselen etter energi, herunder olje og gass. Det er gledelig at flere mennesker får tilgang på goder som vi lenge har tatt for gitt i vår del av verden, men veksten i etterspørsel etter energi stiller oss overfor store miljømessige utfordringer. Vårt bidrag til utviklingen er å bringe fram mest mulig energi samtidig som vi utvikler og iverksetter tiltak for å begrense utslippene av klimagasser. Gjennom Soria Moria-erklæringen har Regjeringa satt seg svært ambisiøse mål for satsingen på miljøvennlig energi. Energiomlegging er svært viktig for Regjeringas oppfølging av de store ambisjonene. Vi henvender oss til hele befolkningen, kommunene, industrien, landbruket og energibransjen for å få gjennomført konkrete tiltak. I statsbudsjettet for 2008 følger Regjeringa opp dette med en historisk høy bevilgning til energiomlegging. Den samlede rammen for energiomlegging er om lag 1 450 mill. kr for 2008. Det er en økning på omtrent 660 mill. kr sammenlignet med 2007. Økningen kommer fra avkastningen av det nye Grunnfondet for fornybar energi og energieffektivisering og ekstra bevilgning over Olje- og energidepartementets budsjett i 2008. Etableringen av Grunnfondet for fornybar energi og energieffektivisering og Regjeringas signaler om økte innskudd, understreker langsiktigheten og prioriteringen av dette arbeidet. Enova er Regjeringas viktigste verktøy for å fremme fornybar energi og energieffektivisering. Enova ligger an til å nå et samlet kontraktsfestet energiresultat på 10 TWh innen årsskiftet. Det er altså ikke riktig, som noen ynder å si, at det ikke skjer noe på dette området. Enova ligger dermed godt an til å nå resultatmålet på 12 TWh, som er fastsatt for 2010. Muligheten for at de skal komme betydelig høyere, er, som man forstår, til stede. Energieffektivisering i industri og bygg har stått for nærmere halvparten av de kontraktsfestede resultatene til nå. De siste par årene har interessen for fornybar varme tatt seg kraftig opp, og dette vil være et viktig innsatsområde framover. Høsten 2006 la Regjeringa fram for Stortinget forslag til en ny støtteordning for fornybar elektrisitet. Det har vært lagt opp til at den nye støtteordningen for fornybar elektrisitet skulle tre i kraft 1. januar 2008. Utkast til forskrift om ordningen har vært på høring. Olje- og energidepartementet har notifisert ordningen til EFTAs overvåkingsorgan ESA og har nå pågående diskusjoner om ordningen. ESA har gitt signaler om at de sannsynligvis ikke vil kunne godkjenne ordningen før jul. Ordningen kan derfor ikke tre i kraft fra 1. januar 2008, som vi hadde håpet. Det er heller ikke avklart når ESAs godkjenning vil foreligge, men vi håper sjølsagt at det vil komme så raskt som mulig. Jeg finner det også riktig å informere Stortinget om at vi har tatt initiativ overfor Sverige til å drøfte muligheten for et grønt sertifikatmarked, som flere allerede har vært inne på her i dag. Begrunnelsen for at vi har tatt ny kontakt med Sverige, er opposisjonens ønske. Det har vært klart uttrykt her i Stortinget at man har hatt et ønske om å sette forhandlinger i gang igjen. I tillegg er det også tatt kontakt basert på utviklingen i EU, en erkjennelse av at det på sikt vil komme et elsertifikatmarked i Europa. Til grunn ligger også en erkjennelse av at vi allerede har utfordringer med elstøtteordningen som skal på plass. Det ser vi f.eks. med den høye prisveksten som vi nå har på vind. Jeg er opptatt av at vi skal oppnå gode resultater fra forskningen, som vil legge til rette for gode og bærekraftige løsninger innenfor energiområdet, ikke bare for Norge som nasjon, men også internasjonalt. Dette forutsetter et tett samarbeid mellom næringen som skal gjennomføre tiltakene i praksis, og forskningsmiljøene som skal bidra til teknologiutvikling. Vi har gode erfaringer med et slikt samarbeid i petroleumsnæringen under OG21, og er i ferd med å etablere et tilsvarende samarbeid med energinæringen gjennom Energi21. Energi21 har nå sendt ut på høring et utkast til strategi for energiforskning. De skal levere et endelig utkast til meg den 5. februar neste år. Regjeringa er svært opptatt av å styrke forskningen innenfor fornybar energi. Energi21 har foreløpig utpekt offshore vind som et område hvor Norge bør satse. Enovas støtte til Hywind er en viktig start. Men vi må parallelt satse på flere teknologier som kan bidra til miljø- og klimavennlige løsninger på kort og lang sikt, f.eks. bioenergi, saltkraft og energieffektive løsninger. I tillegg til energieffektivisering og fornybare energikilder må vi forske for å finne de beste løsningene for CO2-fangst og -lagring – også betegnet som CCS. Gjennom vårt engasjement på Kårstø og Mongstad ligger vi i forkant internasjonalt. I tillegg til den storstilte satsingen på disse to prosjektene er vi opptatt av å sørge for utvikling av best mulig teknologi, slik at CCS kan bli et reelt alternativ internasjonalt. Jeg vil orientere Stortinget om at Regjeringa nylig har fastsatt kriterier for prekvalifisering av leverandører for å bygge et fangstanlegg for CO2 ved gasskraftverket på Kårstø. Kvalifikasjonsgrunnlaget er utformet slik at aktører med teknologi av ulik modenhetsgrad får mulighet til å prekvalifisere seg. Dette innebærer at både norske og utenlandske aktører kan melde sin interesse. Jeg mener opplegget bidrar til gode muligheter for ambisiøse teknologileverandører. I statsbudsjettet for 2008 er det anslått et behov på 165 mill. kr til planlegging og forprosjektering av CO2-fangst på Kårstø. Som omtalt i budsjettproposisjonen, er det samlede bevilgningsbehovet for 2008 til CO2-håndteringsprosjekter under kap. 1833 post 21 meget usikkert. Det er pr. i dag usikkert hvor mange forprosjektstudier som vil måtte gjennomføres i den videre planleggings- og anskaffelsesprosessen for fangstanlegg for CO2 på Kårstø. Dette vil først bli klart i begynnelsen av 2008 etter at fristen for å melde seg som potensiell leverandør til utbyggingen av anlegget på Kårstø, utløper. Dersom flere leverandører kvalifiseres til å bli med i den videre anskaffelsesprosessen, vil det sjølsagt kunne medføre økte planleggingsutgifter. Regjeringa vil komme tilbake til Stortinget med en orientering om status og framdrift for prosjektene som finansieres under kap. 1833 post 21, og eventuelt fremme forslag om endret bevilgning i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett i juni neste år. Rekordhøye priser på olje og gass gir oss høye inntekter og høy aktivitet på norsk sokkel. Det er positivt, men vi står nå overfor store utfordringer. Store deler av norsk sokkel er moden, og det er meget krevende å hente ut gjenværende ressurser. Oljeproduksjonen har de senere år vært fallende, og den har falt mer enn forventet – dette til tross for meget høye priser og et høyt investeringsnivå. Skal vi hente ut det vi antar vi har av ressurser i bakken, må vi lete etter disse, dvs. jevn tildeling av leteareal også i nye områder hvor det er anslått at ressurser finnes. Vi har gjennom de senere år fått en rekke nye aktører på norsk sokkel som skal bidra i ressurspolitikken. Vi ville skape økt interesse for mindre prosjekter og såkalt haleproduksjon. Dette har vi lyktes med. Samtidig med økt antall mindre selskap har vi også fått ett stort norsk selskap – StatoilHydro. Det store selskapet bringer med seg mange muligheter, men også utfordringer. For å møte utfordringene og Stortingets signal i forbindelse med behandling av sammenslåingen har Regjeringa foreslått å styrke Oljedirektoratet, Petoro og departementet med til sammen om lag 50 mill. kr, som det framgår av budsjettet.