trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-02-15:
Jeg takker for svaret – et svar som gir forhåpninger for miljøet, men også for en mulighet til å få en gassrørledning til Grenland og til Sørøst-Norge. Nå er det jo slik at Gassco i en delrapport 2, og 18 selskaper fra markedet, har sagt at det er interessant å få til økt bruk av gass. Det er da viktig, slik også statsråden sier, at disse to prosessene blir sett i sammenheng. Fra vår side ønsker jeg å vektlegge det at Gasscos delutredning 2 må ses i sammenheng med det initiativ som Polen nå har tatt.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-02-15:
Det er vist fornyet interesse fra polsk side om kjøp av norsk gass. I midten av januar hadde statssekretær Anita Utseth i Olje- og energidepartementet møte med statssekretær Piotr Naimski fra det polske økonomidepartementet. Møtet kom i stand på polsk anmodning. Polen vurderer å spre sine gassforsyninger på flere kilder, og dette inkluderer å se på muligheten for kjøp av gass fra Norge. I denne sammenheng er det først og fremst viktig å understreke at det er selskapene på sokkelen som selv er ansvarlig for salg av sine olje- og gassprodukter. Dette ble også vektlagt av Utseth i møtet med polakkene. I tillegg oppfordret hun polakkene til å ta kontakt med Gassco vedrørende de pågående studier om muligheten for gass fra Kårstø til Østlandet og Sverige. Utseth opplyste at man fra norske myndigheters side gjerne bidrar med informasjon og tilrettelegging i forbindelse med polakkenes diskusjon med norske aktører.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-02-15:
Initiativet ligger først og fremst hos Polen. De har selv tatt kontakt med departementet. Det viser jo økt interesse fra Polens side i forhold til det å kjøpe norsk gass. Det vil selvsagt være en fordel om de tar kontakt med selskapene på norsk sokkel så tidlig som mulig, ikke minst i forhold til de vurderinger som gjøres nå med hensyn til framføring av gassrør fra Kårstø til Grenland og muligens videre til Sverige. Et polsk initiativ i denne forbindelse vil selvsagt kunne ha betydning. Jeg kan vel ikke si annet enn at jeg egentlig imøteser et polsk initiativ på dette området.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-02-15:
Det slutter jeg meg fullt ut til. Så gjenstår det å se om det møtet som var mellom statssekretær Naimski og min statssekretær Anita Utseth blir fulgt opp fra polsk side såpass raskt at det er mulig å la det bli en del av de utredninger som nå pågår. Det har jeg ingen grunn til å forvente at det ikke blir, for den interessen som de nå utviser, er betydelig – for øvrig en interesse som vi ser fra flere europeiske land i forhold til å kjøpe mer norsk gass. Det er selvsagt positivt for Norge som en stor energinasjon.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-02-15:
Det er riktig at jeg hadde et møte med den svenske samhällsbyggnadsminister Mona Sahlin 16. januar, der bl.a. etableringen av et norsk-svensk elsertifikatmarked var tema. Hun fortalte at den svenske regjeringen tar sikte på å fremme en proposisjon om en utvidet elsertifikatordning i løpet av mars. Den norske posisjonen i saken må avklares i forhold til denne proposisjonen. Jeg meddelte at vi på norsk side var avhengig av å bruke noe mer tid på å ta endelig stilling til saken. Vi er nå i samtale med svenske myndigheter, hvilket altså betyr at vi jobber med saken. Jeg vil understreke at fornybar energi er et høyt prioritert satsingsområde fra Regjeringens side, og at vi anser det som en spesielt viktig del av energipolitikken. Regjeringen vurderer flere ulike tiltak og vil legge fram forslag som kan benyttes i en økt satsing på nye fornybare energikilder.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-02-15:
Svaret er: Ja, et norsk-svensk marked vil være ønskelig under forutsetning av at vi får til et marked som er balansert for norske og svenske forbrukere. Vi er derfor nå i ganske intens dialog med våre svenske kollegaer, med sikte på å prøve å komme fram til en løsning. Hvis det lykkes, vil det bli presentert i løpet av rimelig kort tid.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-02-15:
Hvis det er mulig å etablere et norsk-svensk marked, hvis det er mulig å få til et balansert opplegg som ivaretar norske forbrukere på en fornuftig måte, ligger det i sakens natur at et opplegg fra Regjeringens side må presenteres noenlunde parallelt med et opplegg fra den svenske regjeringens side. Det er en forutsetning for å få til et marked fra noenlunde samme tidspunkt. Vi jobber som sagt med det utgangspunkt at det fremdeles skal være mulig. Hva som vil bli innholdet i dette opplegget, vil vi komme tilbake til og presentere når og hvis vi eventuelt lykkes med det vi nå gjør.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-02-15:
Norge er en del av et nordisk kraftmarked, der kraftprisene blir bestemt av det til enhver tid gjeldende tilbud og etterspørsel etter kraft. Utviklingen i kraftprisene i det nordiske markedet avhenger av en rekke forhold. Nedbørsmengden i Norge og Sverige er selvsagt viktig. Denne utviklingen er det knyttet betydelig usikkerhet til. Tilsigsforholdene i 2005 var, som representanten Andersen peker på, svært gode i Norge. Det er imidlertid slik at det nordiske kraftmarkedet er bundet sammen med kontinentet gjennom overføringsforbindelser for strøm. Utviklingen i kraftprisene på det nordiske markedet påvirkes derfor av kraftprisene i et betydelig større område enn det nordiske. Utviklingen i kraftprisene på kontinentet avhenger igjen av en rekke forhold som det er knyttet stor usikkerhet til. Viktige faktorer her er prisutviklingen på kull, gass og ikke minst utviklingen i kvoteprisene for CO2. Temperatur og værforhold påvirker etterspørselen i Norden og Europa og bidrar også til å påvirke kraftprisene på kort sikt. Spesielt vil perioder med kulde og høyt forbruk kunne gi økte kraftpriser. I slike perioder må det tas i bruk reservekraft som har høye produksjonskostnader for å dekke forbruket – dette som en generell beskrivelse. Kraftprisene i Norge har vært nokså stabile fra midten av 2003 og fram til årsskiftet 2005/06. I siste halvår av 2005 varierte spotprisen hos Nord Pool Spot mellom 18 øre og 28 øre/kWh. Gjennomsnittlig pris i 2005 var 23,4 øre/kWh. Vi må tilbake til 2002 for å finne en lavere gjennomsnittspris enn dette. Strømprisene til norske husholdninger viser også samme utvikling. I de fem første ukene i år har vi imidlertid sett en prisoppgang. I denne perioden ble det også registrert det høyeste forbruket som er målt for en enkelt uke i Norden. Hvor stort gjennomslag endringer i kraftprisen får for den enkelte forbruker, avhenger også i stor grad av hvilke kontrakter forbrukerne velger. Forbrukerne kan velge mellom kontrakter med fastpris og kontrakter som i større grad følger utviklingen i markedspris. Storparten av de norske husholdningene har i dag kontrakter som følger utviklingen i markedspris. Det er et hovedmål i energipolitikken å legge til rette for en sikker og effektiv energiforsyning, med akseptable priser til husholdninger og industri. En sikker tilgang på energi er viktig, både for folk flest i hverdagen, for verdiskaping og for arbeidsplasser. Regjeringen vil legge til rette for sikker energitilgang gjennom aktiv satsing både på energisparetiltak, nye overføringsledninger og ny produksjon. Den nærmere utformingen av denne satsingen vil stå sentralt i arbeidet for meg som olje- og energiminister i tiden framover.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-02-15:
Svaret på det spørsmålet er nei. Regjeringens mål er at vi i en normal nedbørssituasjon skal være selvforsynt med elektrisk kraft. Nå er situasjonen den at vi de siste ca. 15 år har hatt en ubetydelig økning i norsk produksjon. Vi er nå i den situasjonen at vi i et normalt nedbørsår importerer mellom fem og sju TWh. Det er en av de utfordringene Regjeringen står overfor i forhold til å få økt produksjonen, og det arbeides det intenst med nå. I tillegg er det jo slik at i et kraftsystem som det norske, hvor en så stor andel av kraftproduksjonen kommer fra vannkraft, vil vi i tørrår kunne oppleve at vi produserer oppimot 40 TWh mindre enn det vi gjør i gode nedbørsår, og dette er selvsagt en utfordring. I den forbindelse er det nødvendig for oss å ha kapasitetsutveksling med våre naboland, slik at vi kan ha en så sikker energiforsyning som mulig også i de år hvor vi har lite nedbør. Dette er altså til gjensidig nytte for våre land: Vi kan eksportere strøm når vi har stort tilsig, og vi kan importere når det er lite nedbør.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-02-15:
Det er fire måneder siden denne regjeringen overtok regjeringsansvar, og vi har på en rekke områder satt i gang store og viktige prosjekt i forhold til framtidens energiforsyning i Norge. Jeg har, som jeg sa, ikke registrert at det har vært noen særlig økning i produksjonen av norsk elkraft de siste 10–15 år. De siste fire årene var Fremskrittspartiet en del av det parlamentariske grunnlag – eller det var muligens en annen formulering partiformannen brukte i den forbindelse – for den forrige regjeringen, uten at jeg kan se at man klarte å løse noen av de utfordringene som vi har overtatt, verken i forhold til den situasjonen vi har i Midt-Norge, eller i forhold til å få økt produksjonen i Norge – ikke på gasskraft, ikke på vannkraft. Dette tar vi nå tak i, og jeg kan love representanten Andersen at det står høyt på min politiske agenda å rette opp de feil og mangler som man ikke klarte å rette på i forrige periode, da Fremskrittspartiet var i en posisjon hvor de hadde mulighet til å øve innflytelse på den regjeringens politikk.
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Jeg har et spørsmål til olje- og energiministeren som lyder som følger: «2005 var det mest nedbørsrike året på 15 år i Norge. Norske kraftmagasiner ble tilført 35 TWh mer enn normalt. På tross av svært god magasinfylling har kraftprisen steget foruroligende den siste tiden. Norske forbrukere og næringslivet får regninga for de økte kraftprisene, mens eierne, i hovedsak staten og kommuner, får betydelig økt fortjeneste. Hva slags fokus har egentlig Regjeringen på de økende kraftprisene, og hva mener Regjeringen må til for å dempe økningene i strømprisene på lang sikt?»
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Jeg takker statsråden for svaret. Det var ikke noe som helst nytt i det – det var nærmest en blåkopi av det som statsråden tidligere har svart på et skriftlig spørsmål fra en annen fremskrittspartirepresentant. Jeg vil bare legge til at Norge jo er i en særklasse ved at 99 pst. av vårt strømforbruk kommer fra vannkraft, og ved at vi er – holdt jeg på å si – veldig prisgitt værgudenes velsignelse når det gjelder kraftforsyning og forsyningssikkerhet i Norge. Så nevner statsråden at det bl.a. jobbes med nye overføringslinjer, og det kunne jo være interessant i den sammenheng å spørre statsråden rett ut: Mener statsråden og Regjeringen at det er bedre å satse på import av strøm enn å øke den norske strømproduksjonen innenlands?
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Jeg takker nok en gang for svaret. Det tyder på at statsråden har stor forståelse for realitetene når det gjelder utfordringene innen norsk forsyningssikkerhet og kraftbalanse i Norge. Men der stopper det liksom. Jeg mener at Regjeringen klart er på defensiven når det gjelder kraftpolitikken. Den har ikke klart å få på plass en sertifikatordning, og den har heller ikke klart å få avklart i nødvendig grad de nødvendige rammebetingelser for å bygge nye gasskraftverk. Jeg må jo si at når det gjelder avstanden mellom ord og handling fra Regjeringens side så langt, er jeg veldig skuffet over Regjeringens og statsrådens innsats. Jeg vil avslutningsvis spørre statsråden om det overhodet ikke bekymrer ham at vi har en svekket kraftbalanse, som altså forutsetter import av strøm selv i et normalår. Og: Jeg har egentlig ikke fått noe svar på spørsmålet mitt: Hva vil Regjeringen gjøre aktivt for å bedre og avklare denne situasjonen?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2006-02-15:
På vegne av representanten Petter Løvik fremmer jeg følgende spørsmål til nærings- og handelsministeren: «Regjeringa har uttalt at dei skal føre ein meir aktiv statleg eigarpolitikk. Ny ervervslov og utskifting av styremedlemmer har vore nemnde som tiltak. Det har vist seg vanskeleg å få svar på kva konkrete endringar som skal gjerast, og kva som eventuelt har vore gjort feil i den noverande politikken. Usikkerheit om så sentrale rammevilkår som endring i eigarskapspolitikken kan vere til stor skade for bedriftene og arbeidsplassane. Korleis vil statsråden medverke til ei rask avklaring av desse spørsmåla?»
Ivar Kristiansen (Høyre), 2006-02-15:
Jeg takker statsråden for svaret, og stiller statsråden følgende spørsmål: Er det et mål for den nye regjeringen å øke statens eierandel på Oslo Børs? Det er punkt 1. Punkt 2: Som statsråden selv viser til her, har verdien av statens aksjer på Oslo Børs på vel 100 dager steget med over 100 milliarder kr. Viser ikke det at det har vært ført en særdeles ansvarlig økonomisk politikk og en særdeles vellykket – sannsynligvis Europas mest vellykkede – næringspolitikk? Kan statsråden gi noen konkrete eksempler på hva som det er nødvendig å reparere på i den politikk som faktisk har fungert best i hele Europa?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2006-02-15:
Jeg oppfatter statsråden slik at han ikke, verken i løpet av spontanspørretimen i dag eller nå, kan liste opp et eneste konkret eksempel på behov for forandringer av den politikk som ble ført under den forrige regjeringen. Forsøket på å ta verdistigningen på Oslo Børs til inntekt for dagens regjering, blir jo rent kuriøst. Vil det samtidig være slik å forstå at når Norge faller fra 2. til 18. plass på miljøbørsen i Europa, skyldes det en mislykket miljøpolitikk fra den nye regjeringen? Statsråden snakker om – og har snakket lenge og mye om – en mer aktiv statlig næringspolitikk, men han var selv med på delprivatiseringen av Statoil og Telenor. Sitter han i dag med det inntrykk at det var en gal avgjørelse han selv var med på da man sørget for å få delprivatisert de to nevnte selskapene?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til nærings- og handelsministeren: «I Hedmark, som flere andre steder i Norge, ser man på snøscooteropplevelser som noe som kan bli et supplement til det man ellers kan tilby både turister og fastboende. Ser statsråden dette som noe positivt, og hva vil statsråden gjøre for å hjelpe til så dette kan bli et bidrag til næringsutviklingen ute i distriktene våre, som f.eks. i Trysil?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Jeg takker statsråden for svaret, der han egentlig ikke gav noen lovnader til eller viste noen positivitet overfor dem som ønsker å kjøre snøscooter, enten dette er i næringsøyemed eller privat. Slik tolker i hvert fall jeg svaret, men statsråden vil da komme tilbake til dette senere. Det er jo heller ingen overraskelse at den rød-grønne regjeringen ønsker en restriktiv politikk på akkurat dette området. Det syns jeg er synd, for like innenfor grensen, f.eks. på svensk side øst for Trysil, kjører man mye snøscooter, bare noen meter innenfor. Det er nordmenn som reiser dit. De bor på svenske hoteller, moteller, hus eller hytter eller hva det nå måtte være, og legger igjen mye penger på svensk side, penger som kunne ha vært lagt igjen på norsk side. En snøscooterforhandler i Trysil sier at han selger ca. 100 snøscootere i året, mens det i Trysil er svært, svært få som har løyve til å kjøre. Sier dette næringsministeren noe?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Jeg takker statsråden nok en gang for svaret, som kanskje var litt mer positivt enn det forrige. I lokalavisen Østlendingen i Hedmark, fredag 11. november 2005, heter det: «Turistsjef Stig Kvebæk mener det er på høy tid å slippe til snøscootere på norsk side. Han sier at snøscootertilbud vil være et godt tilskudd til reiselivet i Trysil.» Det er selvfølgelig ikke bare for reiselivet i Trysil, men for reiselivet i hele Norge, på steder der det er mulig å bruke snøscooter, at dette vil være et godt supplement, et godt tilskudd til å skape arbeidsplasser, til å styrke næringslivet i områder der næringslivet kanskje er noe mer magert enn andre steder. Derfor er dette en såpass viktig sak for distriktene at man bør se litt mer lempelig på å bruke snøscooter. Selvfølgelig er verken jeg, Fremskrittspartiet eller noen andre for å slippe det helt fritt, bare så det er sagt, men under regulerte former er snøscooterkjøring et godt supplement, et godt bidrag til å opprettholde distriktene og distriktsnæringene.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Nok en gang er Hedmark blitt rammet av en trafikkulykke med døden til følge. Nok en gang var det på E6. Årsakene kan være forskjellige, men mangel på bevilgninger på samferdselsbudsjettet og Hedmark på bunnen kan være en årsak. Hva vil statsråden bidra med for å redusere antall ulykker på både kort og lang sikt på både E6 og andre ulykkesrammede veistrekninger?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Jeg takker statsråden for svaret, som var en oppsummering av hva som har skjedd, hva som har skjedd av ulykker, hva som har skjedd av forbedringer på strekningen, og hva som Stortinget har sagt at man skal gjøre. Men det var liksom ikke så mye svar på hva statsråden vil gjøre i framtiden, hva hun vil bidra med for å endre på det som allerede er bestemt. Det viser seg nemlig at det som er bestemt, antakeligvis ikke er nok. Det må større bevilgninger til, det må mer arbeid til, og det må flere tiltak til. Det er ikke nok å sette opp flere fotobokser, ha flere tekniske kontroller eller ha flere fartskontroller. Det må altså bli mer vei, det må bli bedre veier, og det må være bedre service på veiene. Det er det jeg etterlyser at statsråden med den rød-grønne regjeringen må kunne bidra til. Mitt spørsmål blir om statsråden synes det er god økonomi å bruke penger på bedre og sikrere veier.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Nok en gang må kanskje jeg også få lov til å gjenta at det jeg spør om, er hva statsråden ønsker å bidra med i framtiden, ikke hva som er skjedd under tidligere regjeringer eller er tatt opp av andre representanter. Jeg spør om hva statsråden vil bidra med for at E6 og andre veistrekninger skal bli så trygge og sikre som mulig for både myke og harde trafikanter, enten man bruker veien for å komme seg fra A til B for å besøke noen, f.eks., eller man skal frakte varer fra A til B for at bosettingen i distriktene skal kunne opprettholdes. Det er det jeg spør om, ikke om hva som er skjedd, men om hva statsråden og hennes regjering vil bidra med i framtiden. Jeg tenker på dem som er borte. Jeg tenker på dem som er skadde, og den tilstand mange av dem dessverre er i. Jeg tenker på dem som skal bruke veien i dag, i morgen og i framtiden. Det er det jeg spør om, statsråd. Det er det jeg vil ha svar på. Det er de lovnader jeg etterlyser.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Ifølgje Statens vegvesen er det lokale ønskje om å byggje om lag 8 km med gang- og sykkelveg langs E6 i Drivdalen. Statens vegvesen er samd i at dette er ønskjeleg, særleg på ei 1 km lang strekning sørover frå Driva skule til fylkesveg 520. Statens vegvesen fann likevel ikkje å kunne prioritere dette innanfor ramma til mindre investeringstiltak på denne stamvegruta i handlingsprogrammet for perioden 2006–2009. I Sør-Trøndelag er trafikktryggleikstiltak, utbygging av hovudvegnett for sykkel i Trondheim og kollektivtrafikktiltak prioriterte først. Det ligg ikkje føre planavklaring for gang- og sykkelveg på strekninga. Før det kan vere aktuelt å prioritere midlar til tiltaket, må det liggje føre godkjend reguleringsplan. Eg føreset at Statens vegvesen vurderer vidare prioriteringar, inkludert eventuelle endringar i høve til fastsett handlingsprogram. Det må sjølvsagt gjerast i samband med arbeidet med dei årlege budsjetta, og det vil skje i samråd med fylkeskommunen. Sidan ruta går gjennom fleire fylke, må Statens vegvesen vurdere dei lokale prioriteringane opp mot kvarandre ved den endelege prioriteringa av tiltak, både på denne stamvegruta og på stamvegnettet samla sett.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Som representanten Lånke så riktig seier, har denne saka versert i 25 år. Det betyr at Lånke i dei siste fireårsperiodane, gjennom regjeringssamarbeid, faktisk har hatt moglegheit til å ta opp denne saka innetter i Regjeringa og få løyst ho. Eg veit ikkje kvifor det ikkje har vorte gjort. Eg vil gjerne sjå på denne saka, men eg held meg veldig nøye til dei lokale og regionale prioriteringane. Det synest eg er viktig. I denne saka har det gått føre seg ein diskusjon regionalt, og ein har prioritert noko annleis. Det registrerer eg, og så får me sjå på saka i det vidare arbeidet med det handlingsprogrammet som skal utformast.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Eg er kjend med at regionvegkontoret anbefalte at prosjektet vart ført opp som marginalprosjekt med eventuelt auka rammer i slutten av perioden 2006–2009. Med dei budsjettrammene som vart gjevne av den førre regjeringa, samt den påplussinga som denne regjeringa la opp til, er det eit etterslep på 25 mill. kr i høve til handlingsprogrammet etter to år. Når det gjeld forskotering, har me jo reglar for korleis kommunen kan ta opp ei forskoteringssak gjennom sine organ og gjennom fylkeskommunen, og dersom kommunen vel å gjere det, skal eg sjølvsagt gå nøye inn i saka og vurdere ho når ho kjem på mitt bord.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Det er heilt rett at NSB har hatt ein monaleg auke i talet på kundar dei siste åra, og at dette nokre stader har medført svært fulle tog i høgtrafikkperiodar. Eg gler meg over at fleire vel å reise med tog. Eg har ikkje fått noka melding som tyder på at NSB ikkje varetek tryggleiken på ein tilfredsstillande måte òg i rushtida. Det er NSB som fastset togtilbodet til pendlarane i Oslo og Akershus ut frå kva selskapet meiner er forretningsmessig lønsamt. Dei krava til togtilbodet som er sette av Samferdselsdepartementet, dei beløpa departementet kjøper togtenester for, og kapasiteten på jernbaneinfrastrukturen i Oslo-området har likevel stor påverknad på kva slags togtilbod NSB kan tilby. Infrastrukturen i Oslo-området er i dag så godt som fullt utnytta. Dette betyr at utbygging av infrastruktur er naudsynt for å kunne køyre fleire pendelavgangar i rushtida. Den pågåande utbygginga av dobbeltspor mellom Lysaker og Asker samt den planlagde utbygginga mellom Oslo og Ski vil betre dagens krevjande kapasitetssituasjon og skape grunnlag for vidare utvikling og eit godt tilbod for m.a. togpendlarar i lokaltrafikken i Oslo-området. Eg vil òg arbeide for å auke satsinga på infrastrukturutvikling i tråd med Soria Moria-erklæringa og stortingsfleirtalet sitt vedtak under behandlinga av Nasjonal transportplan 2006–2015. Samferdselsdepartementets og NSBs avtale om statlege løyvingar til kjøp av persontrafikk med tog har stor innverknad på togtilbodet til m.a. pendlarar i Oslo-området. Denne avtalen skal det forhandlast om på nytt i 2006. Auka togavgangar i høgtrafikkperiodar påverkar storleiken på NSB sin materiellpark og trongen for auka statleg løyving til kjøp av persontrafikk frå NSB. Eg vil i samband med forhandlingar med NSB leggje vekt på å vurdere om det er mogleg å auke talet på togavgangar i høgtrafikkperiodar i lokaltogtrafikken i Oslo-området.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Eg er svært glad for det engasjementet som stortingsrepresentant Hans Frode Kielland Asmyhr viser, og som slik sett ikkje står heilt i stil med det budsjettforslaget som Framstegspartiet fremja, der det låg inne omfattande kutt på nettopp jernbana. Eg trur brukarane av togtenester i Oslo-området skal vere glade for at det ikkje er Framstegspartiet sitt budsjett som denne samferdselsministeren skal styre etter i neste periode. I Regjeringa er me opptekne av å auke tilbodet til togreisande, ikkje minst i intercity-triangelet. Me ser at det her er store gevinstar, både for dei reisande, for miljøet og for å avlaste eit vegnett som er i ferd med å verte overbelasta i dette området.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Eg gjorde i mitt første svar greie for kva eg vil gjere både på infrastruktursida og når det gjeld kjøp av tenester. Når det gjeld Regjeringa sitt syn på korleis me skal få ei betre samferdsle omkring Oslo, og den store utfordringa som ligg her, vil me prioritere kollektivtrafikken, for dermed å avlaste vegane. Me har altså det heilt motsette synet i forhold til Framstegspartiet, som vil auke trafikken på vegane for å avlaste kollektivtrafikken. Me vil satse på kollektivtrafikken, inkludert jernbane, i åra framover, og eg er veldig glad for at Framstegspartiet i Oslo går inn for bompengefinansiering og slik sett vil vere med på eit lyft som vil gjere det merkbart betre for kollektivreisande i dette området i åra framover. Det er eit heilt nødvendig grep som ein tenkjer seg å ta i Oslopakke 3, som eg ikkje har fått på mitt bord, men som eg er orientert om, og som eg vil følgje veldig nøye med på framover.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Det har dei siste åra vore mange alvorlege ulukker på E6 frå Gardermoen til Otta. På E6 i Hedmark er 19 menneske drepne dei siste fem åra. I Hedmark miste totalt 94 menneske livet i trafikken i den same perioden. 65 pst. av dei drepne og hardt skadde på E6 i Hedmark var involverte i møteulukker. I samband med dei siste tragiske ulukkene på E6 i Stange var det vinterføre, og i begge ulukkene kom det eine køyretøyet over i motgåande køyrebane. Det mest effektive tiltaket for å hindre møteulukker er bygging av midtdelar mellom motgåande køyrebaner. I St.meld. nr. 24 for 2003–2004, Nasjonal transportplan 2006–2015, er det føresett at strekninga E6 Gardermoen–Kolomoen skal byggjast om til firefelts veg med fysisk midtdelar i planperioden. Dette er følgt opp i handlingsprogrammet for investeringar på stamvegnettet for perioden 2006–2009, med anleggsstart i første fireårsperiode dersom det blir tilslutning til delvis bompengefinansiering av prosjektet. Eg er oppteken av at planar og finansieringsopplegg for strekninga vert avklara, slik at anlegget kan kome i gang og verte gjennomført som planlagt. I handlingsprogrammet for perioden 2006–2009 er det òg sett av 65 mill. kr til bygging av fysisk midtdelar på ulukkesutsette strekningar på E6 i Ringsaker kommune. Som eit ledd i trafikktryggingsarbeidet utfører Statens vegvesen automatisk fartskontroll på riksvegnettet i samarbeid med politiet. Langs E6 i Hedmark er det fem punkt for automatisk trafikkontroll. Trongen for nye kontrollpunkt vert vurdert årleg. Teknisk kontroll av tunge køyretøy er eit anna satsingsområde, med m.a. kontroll av bremsar og dekk. Denne innsatsen vil verte auka. Vidare vil Statens vegvesen halde fram med å prioritere brøyting, strøing og salting av E6 for å halde vegen mest mogleg fri for is og snø. I 2005 etablerte Statens vegvesen eigne ulukkesanalysegrupper i alle regionane. Gruppene er sette saman av fagfolk med brei kompetanse. Alle vegtrafikkulukker med dødsfall vert undersøkte av desse gruppene. For dei to siste dødsulukkene på Stange ligg det enno ikkje føre politirapport eller rapport frå ulukkesanalysegruppa. Eg viser òg til mitt svar på spørsmål nr. 11, frå representanten Thore A. Nistad, i spørjetimen 11. januar i år, som galdt tilhøva på E6 i Oppland.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Statsråden kan svare eit eintydig ja på spørsmålet. Det er god økonomi i å bruke samfunnet sine midlar til eit betre vegnett, både for å tryggje vegane og for å sikre ikkje minst næringslivet sine interesser og dei fastbuande. Representanten Bredvold har eit stort engasjement for dette. Han har stilt liknande spørsmål om E6 og trafikktryggleik tidlegare, og det er veldig bra. Eg har som statsråd eit sterkt søkjelys på dette. Regjeringa vil arbeide etter målsetjingane i Soria Moria-erklæringa om å auke rammene til vegbygging med 1 milliard kr. Det skal me følgje opp. Det som kanskje forundrar meg, er at det store engasjementet som Bredvold har no, og som han òg har hatt tidlegare, ikkje har vorte nedfelt i ei auka satsing i dei åra som Framstegspartiet hadde moglegheit til å påverke budsjettløyvingar og rammer. Det ville vore eit betre grunnlag for denne statsråden å begynne på om rammene hadde vore noko større då me starta.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Eg har gjort greie for kva eg ønskjer å satse på. Eg har gjort greie for dei ulike trafikktryggleikstiltaka me vil satse på. Eg har gjort greie for at me skal auke ramma med 1 milliard kr, som det står i Soria Moria-erklæringa, som ei oppfølging av handlingsprogrammet. Det er den lina eg arbeider etter. Når det gjeld prioriteringa av dei enkelte veganlegga, ligg det føre eit stortingsvedtak om det som me vil følgje opp. Vidare arbeider me no med rullering av Nasjonal transportplan, og sjølvsagt skal me intensivere denne satsinga vidare framover. Målet mitt er å auke både fokuseringa og den økonomiske innsatsen på vegbygging i Noreg i tida som kjem. Slik sett er eg veldig glad for det store og gode engasjementet som fleire stortingsrepresentantar og parti viser ved å støtte meg i det viktige arbeidet framover.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Utbetring av rv. 61 frå Møre og Romsdal grense til Naveosen starta opp våren 2005 og er venta avslutta til sommaren. Dette vil fullføre ein del utbetringar som vart gjennomførte på 1990-talet. Problemet på strekninga har i hovudsak vore svake kantar og låg bereevne og i mindre grad den geometriske utforminga. Kostnadsoverslaget er på 20 mill. kr. Det er varsla kostnadsreduksjonar på strekninga. For strekninga frå Naveosen til Bryggja vart det utarbeidd ein detaljplan etter veglova i 1980. Vågsøy kommune har nyleg bede Statens vegvesen vurdere om denne planen er tilstrekkeleg plangrunnlag for å utbetre strekninga. Hovudutval for samferdsle i Sogn og Fjordane har bede Statens vegvesen om eit notat om utbetring av rv. 61. Det vart sendt til dei i førre veke. Strekninga frå Naveosen til Bryggja er ikkje prioritert i handlingsprogrammet for øvrige riksvegar i Sogn og Fjordane i perioden 2006–2009. Kostnadsreduksjonane på strekninga Møre og Romsdal grense–Naveosen vil berre kunne finansiere ein liten del av utbetringa frå Naveosen til Bryggja. Eg vil i arbeidet mitt, her som elles, leggje avgjerande vekt på prioriteringane til Vestlandsrådet og Sogn og Fjordane fylkeskommune.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Eg ber om forståing for at eg ikkje kan gå inn i detaljspørsmål omkring dette prosjektet, men det eg har fått opplyst, er at det ikkje er reguleringsplan for strekninga mellom Naveosen og busetjinga på Maurstad, altså Sollibakkane og Nore. Grunnen til det er sjølvsagt at utarbeiding av reguleringsplan har vore uaktuelt frå Vegvesenet si side, ettersom utbetring av strekninga ikkje har lege inne i handlingsprogrammet. Ein slik reguleringsplan vil det ta om lag eitt år å utarbeide. Så er det sjølvsagt ingen ting i vegen for at ein i samarbeid med vegkontoret lokalt vurderer den typen løysingar som Starheim etterlyser. Det er eit spørsmål som det ikkje er mogleg for meg å gå inn og svare konkret på frå min stad her. Eg kjenner ikkje prosjektet slik i detalj.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Det er alltid hyggjeleg med tillit, og det er hyggjeleg å få lyfta inn at eg som statsråd kan bruke den makta eg har på ulike område, ikkje minst i heimfylket og på prosjekt som eg sjølvsagt vil vere med på å lyfte. Eg må likevel, same kva fylke og strekning det dreier seg om, halde meg til dei planane som ligg føre, og dei prosedyrane som vi har å halde oss til. Strekninga frå brua ved Naveosen til Maurstad er tung og krevjande, etter det eg har fått opplyst, og vil krevje store inngrep. Eg kjenner ikkje til om ei slik mellomlagring rett og slett er mogleg, og kor lang tid det då vil ta å få gjort denne vegstrekninga ferdig. Det vil vere heilt avhengig av korleis Sogn og Fjordane fylkesting prioriterer denne strekninga når dei no på nytt skal inn og vurdere dei resterande riksvegmidlane. Så dette er ein prosess der ikkje minst fylkeskommunen er ein viktig part, som må vere i dialog med kommunen og vegkontoret om ein vil finne ei løysing på dette.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Posten Norge AS har gjennomført ei omfattande omstilling og effektivisering av verksemda dei siste åra, og selskapet kan i dag vise til svært gode resultat. Dette har skjedd samtidig som Posten har lagt vinn på auka service og kvalitet på dei leveringspliktige posttenestene. Eg er som forvaltar av staten sitt eigarskap i Posten oppteken av at selskapet skal fortsetje med å utvikle verksemda til ei moderne og effektiv verksemd som tek samfunnsansvar. I dag kjem i underkant av 90 pst. av Posten sine inntekter frå konkurranseutsette område. Konkurransen i marknaden legg press på verksemda til å effektivisere drifta og vidareutvikle tenestene. Samtidig vil inntektsbortfall på grunn av nedgang i A- og B-postvolumet, saman med den generelle løns- og kostnadsveksten, framleis vere ei stor utfordring for Posten si lønsemdsutvikling i åra framover. Utviklinga i postmarknaden legg med andre ord, uavhengig av om og eventuelt når postmarknaden vert liberalisert, eit press på Posten til å gjennomføre tiltak for å underbyggje lønsemda i selskapet. Eg veit at styret og leiinga i Posten vil vidareføre den vellukka utviklinga i selskapet, og at dei gjer dei nødvendige tilpassingane for å sikre at vi òg i framtida vil ha ei god og effektiv postverksemd, som skal vere til stades for alle brukarane i heile landet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Som sagt, Posten har ansvaret for den daglege drifta av selskapet etter at det vart omdana til eit AS. Som generalforsamling har Samferdselsdepartementet og eg ansvaret for dei store politiske linene. Stortinget har gjort vedtak om å utsetje liberaliseringa av Posten si verksemd. Det er ikkje noko særsyn i Noreg. EU har ikkje innført liberalisering pr. i dag, og på møte i førre veke med ansvarleg kommissær for m.a. posttenester fekk eg tydeleg inntrykk av at dette er ei sak som ikkje på nokon måte er avklara innan EU. Me får difor kome tilbake til liberaliseringa i Posten ved eit seinare høve. Så langt har Stortinget gjort vedtak om at den liberaliseringa skal utstå.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Eg vil, når eg skal leggje fram § 10-meldinga for Stortinget, gjere greie for dei framtidige strategiane som Posten arbeider etter. Som representanten sikkert er kjend med, aukar Posten no sitt marknadsområde ved òg å byggje seg opp i Danmark. Det er ei utvikling som statsråden synest er god, for me ser at spesielt innanfor den bedriftsretta marknaden er det etter kvart vorte ein nordisk marknad, og då vil det vere eit stort konkurransefortrinn for Posten å kunne etablere seg på desse områda. Når det gjeld konkurransefortrinn i høve til andre, er det ikkje på nokon måte svekt, i og med at heller ikkje andre EU-land enno har innført full liberalisering. Det er nokre få unntak frå det, men så langt har me ikkje på dette området påført Posten noka konkurranseulempe. Me støttar fullt opp om dei strategiane som Posten har i høve til å utvikle ein nordisk marknad på dei områda som er konkurranseutsette både i Noreg og i våre naboland.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Løyvinga til asfaltering i 2006 vart gjennom handsaminga av tilleggproposisjonen auka med 70 mill. kr. Dette er lagt inn i den ordinære løyvinga til kvar region og fordelt med 10–19 mill. kr til kvar region. Region sør, som omfattar m.a. Telemark, fekk 15 mill. kr. Vidare fekk Region aust 19 mill. kr, Region vest 13 mill. kr, Region midt 10 mill. kr og Region nord 13 mill. kr. Regionane fordeler midlane til asfaltering ut frå fastsette kriterium som skal sikre fordeling av midlane i høve til tilstandsutvikling av vegdekka. Midlane vert fordelte til dei vegstrekningane i regionen der behovet er størst. Dette gjer at dei årlege overføringane til kvart fylke òg relativt sett vil variere. Sjølv med vår auke i forhold til Bondevik II sitt budsjett er den totale ramma til Region sør for 2006 for post 23, som omfattar dette området, om lag 63 mill. kr lågare enn i 2005. Det betyr at regjeringa Bondevik kutta ganske mykje på dette. Sjølv om vi prøvde å følgje opp noko av det, vart det ikkje nok. Dette vil resultere i at òg innsatsen til asfaltering i regionen vert redusert. I 2005 gav Vegdirektoratet regionen høve til å overskride budsjettet til asfaltering med 15 mill. kr. Telemark sin del av dette var 5 mill. kr. Denne overskridinga vil i samsvar med tidlegare praksis verte dekt av ubrukte midlar på andre postar, og dei oppgitte 5 mill. kr vert såleis for Telemark sitt vedkommande ikkje kravde tilbake.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Eg er ikkje kjend med rykte eller fakta som går i den retninga. Eg skal sjølvsagt, når slike rykte verserer, undersøkje om det er tilfellet. Dette er svært nødvendige midlar, som absolutt må sikrast dei områda dei skal gå til. Eg kan forsikre representanten om at eg i alle fall skal sikre at så skjer.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-02-15:
Det viktigaste Regjeringa og statsråden kan gjere, vert å auke ramma for vegløyvingane, slik at ein innanfor den fylkesfordelte ramma kan prioritere dei prosjekta som låg inne som dessverre ikkje har vorte gjennomførte fordi me allereie har fått eit etterslep. Min jobb – eg skal gjere det eg kan for å få det til – er sjølvsagt å auke ramma til vegløyvingane i tråd med Soria Moria-erklæringa og slik sikre at òg Telemark kan få meir midlar til veg, både til bygging og vedlikehald, i tida framover. Men det får me kome tilbake til, for budsjettprosessen har berre så vidt begynt.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Eg ønskjer å stille følgjande spørsmål til samferdselsministeren: «På grunn av manglande planer/regulering vert det ståande igjen ein vegparsell på ca. 1 km på rv. 61 Bryggja–Møre grense med smal og svingete veg som ikkje vert rusta opp når pågåande arbeid vert avslutta i løpet av året. Dette vert ein flaskehals til stor byrde for brukarane. Kva vil statsråden gjere for at igjenståande vegparsell på rv. 61 Bryggja–Møre grense snarast vert opprusta, utan at det går ut over framdrifta for andre planlagde/påstarta veganlegg i Sogn og Fjordane?»
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Eg takkar statsråden for svaret. No er det vel slik at det var Stortinget sjølv som tok initiativ til å få i gang opprusting av det anlegget som ein held på med. Det er litt trist om ein skal kome i den situasjonen at ein opplever det same på dette anlegget som ein gjorde på rv. 620 frå Kjøde til Årsheim, der ein transporterte vekk over 100 000 kubikk masse som ein kunne brukt på anlegget dersom ein hadde valt å køyre bilane den andre vegen i staden for det ein valde. Etter det som eg har registret, legg ein også ut overskotsmasse på veganlegget på rv. 61 Bryggja–Møre grense. Det ville vore interessant å høyre om statsråden kunne tenkje seg at ein greidde å få ordna det slik at ein kunne bruke denne overskotsmassen til å fylle langsmed denne vegen. Det står ikkje på spørsmålet om veggrunnen, for han vart innløyst allereie i 1984.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Eg takkar på nytt for svaret frå statsråden. Det som eg håpar og ber om, er at ein kan vere villig til å ta eit initiativ slik at ein kan leggje overskotsmasse langs vegstrekninga som no vert ståande igjen. I og med at ein er eigar av grunnen, burde det kunne la seg gjere, i staden for at ein gjer som på anlegget Kjøde–Årsheim, transporterer vekk brukbar fyllmasse som ein ikkje kan ta igjen. Eg ber derfor om at statsråden bruker sine posisjonar og sine kanalar til å påverke at ein får gjort dette, for det vil i neste omgang kunne bety at ein får eit mykje billegare anlegg enn det som ein vil få om ein skal starte utan noko som helst.
Borghild Tenden (Venstre), 2006-02-15:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Posten har lyktes i å foreta store omstillinger i sin virksomhet siden 2000 og gjennom dette styrket sin konkurransekraft og lønnsomhet. Modernisering er den beste garanti for at Posten står rustet til full konkurranseutsetting, forventet i hele EU i 2009. Dette vil også bidra til tilfredsstillende lønnsomhet, service for brukerne og trygge arbeidsplasser. Vil statsråden sørge for at Posten får fortsette denne vellykkede prosessen?»
Borghild Tenden (Venstre), 2006-02-15:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er riktig som statsråden sier, at det står bra til i Posten. Transport- og kommunikasjonskomiteen har nylig besøkt Posten og fått en grundig orientering om Postens virksomhet. Vi opplevde dyktige, entusiastiske ansatte som var stolte av arbeidsplassen sin og genuint opptatt av Postens ve og vel. Posten sier selv at den beste garantien for at Posten skal videreutvikle et godt landsdekkende posttilbud, er ikkeskjerming mot konkurranse, fordi Posten er konkurransedyktig. Mener statsråden at Posten tar feil når de hevder dette?
Borghild Tenden (Venstre), 2006-02-15:
Jeg takker igjen statsråden for svaret. Som jeg sa i mitt forrige spørsmål, ønsker Posten selv å bli bedre. Posten bruker – og bør bruke – hver dag til å bli bedre og gjøre tingene litt smartere. Alle som har drevet med idrett, vet at det er viktig å ha noe å måle seg mot. Posten ønsker å måle seg mot Norden og Europa for øvrig, men da må de ha de samme virkemidlene som de som de skal konkurrere med, har. Ellers blir de tapere i konkurransen. Hvilke virkemidler vil statsråden gi Posten? Og: Er statsråden trygg på at hun ikke påfører Posten banesår dersom hun ikke gjennomfører den varslede liberaliseringen?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Jeg vil tillate meg å stille samferdselsministeren følgende spørsmål: «I statsbudsjettet for 2006 vedtok Stortinget å styrke bevilgningene til asfaltering med 70 mill. kr. Dette skulle innebære at rammene til dette formålet økes. Statens vegvesen oppgir at rammene til Telemark er foreslått redusert med 4 mill. kr for 2006, samtidig som man må tilbakebetale 5 mill. kr som rammene ble øket med i 2005. Dette resulterer i at Telemark får en reduksjon på 14 mill. kr fra 2005 til 2006. Hvordan er disse 70 mill. kr blitt disponert, og kan statsråden samtidig gi en oversikt pr. fylke?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Jeg vil stille et spørsmål til statsråden. Det blir hevdet fra enkelte at en del av disse midlene som var tenkt å skulle gå til asfaltering, nå blir benyttet i omstillingsprosessen i Statens vegvesen. Kan statsråden bekrefte eller avkrefte den type rykter eller påstander?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg er veldig glad for det siste, at statsråden vil følge opp den problemstillingen. Jeg har likevel lyst til å utfordre statsråden på én ting. Med de bevilgningene som nå foreligger, og det som ligger der til fordeling, vil E134 mellom Kongsberg og Notodden ikke få asfaltering, noe som var planlagt fra Statens vegvesens side. Dette er en svært ulykkesbelastet strekning, der det er store problemer med vegdekket. Vi vet også at Telemark er et fylke som dessverre har hatt en negativ ulykkesutvikling i 2005, og det ser heller ikke så veldig lystig ut for 2006. Så spørsmålet mitt er om statsråden vil se nærmere på muligheten for å gjøre noe med den strekningen. Dette lå inne og var forutsatt gjort noe med i 2006, men det er nå skjøvet ut.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Vi skal ikke slåss om akkurat den biten, hvem som kommer først. Vi kommer, og vi kommer godt. Nå har vi vært innom statsrådens – jeg kan kanskje si – konflikt mellom offentlig skole og aktuell friskole. Og det spørsmålet jeg skal bringe fram, gjelder faktisk en skoletype som ikke er i konkurranse med det offentlige: «Norsk næringsliv går for tiden meget bra. Det er derfor et enormt behov for kvalifisert personell fra utlandet for å dekke etterspørselen. Et tilbud om en internasjonal skole er et viktig element i konkurransen om disse. I Kristiansand har kommunen, næringslivet og et stort politisk flertall stått samlet om å etablere en slik skole, som ikke vil være i konkurranse med den offentlige skolen. Slik etablering haster. Vil statsråden bidra til å sikre rask behandling av skolens søknad om godkjenning?»
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Vi ser nå at statsråden struper forskning, struper krav til kunnskap og struper viktige utdanningssteder. Og tidligere i dag hørte vi næringsministeren påpeke behovet for kvalifisert, høyt utdannet, personell i næringslivet. En kan av og til lure på om statsrådene på hvert sitt felt snakker seg imellom, om det er et visst samarbeid. Det er nå det skjer – det er nå vi trenger disse skolene. Vi har ikke tid til å vente. Mener statsråden at det er riktig å ta «time out» nå – og dermed risikere at vårt næringsliv blir taperen i det internasjonale markedet?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2006-02-15:
Da forventer jeg egentlig at denne type skoler tilhører den første grupperingen, det som blir lagt fram først, nettopp på grunn av at dette haster det med. Kan statsråden bekrefte at det vil være innholdet i det første notatet som vil bli lagt fram?
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2006-02-15:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til arbeids- og inkluderingsministeren: «Media har avslørt at gasslekkasjer i oljeindustrien ikke er rapportert til Petroleumstilsynet. Kunnskap om lekkasjer og ulykker er svært viktig for bedre å kunne forebygge tilsvarende hendelser. Et stadig forbedret sikkerhetsarbeid er videre en forutsetning for oljeutvinning i nye og mer sårbare områder. Det er derfor behov for bedre kontrollrutiner og en grundig gransking for å avdekke urapporterte ulykker. Hva vil statsråden gjøre for å avdekke ulykker og for å forbedre HMS-arbeidet i oljesektoren?»
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2006-02-15:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Min utfordring til statsråden gjelder behovet for en grundig etterforskning av ulykker i oljesektoren. Risikoen for skader er stor når det skjer ulykker i denne næringen. Derfor er det, ikke minst av hensyn til forebygging, viktig å avdekke årsaker og hendelsesforløp på en utfyllende måte. Fagorganisasjonen NOPEF forteller at dagens praksis med politietterforskning gjør mange redde for å fortelle alt de vet. NOPEF anbefaler derfor at det etableres en granskingskommisjon etter modell av Luftfartskommisjonen. En slik kommisjon vil kunne ha større fokusering på å avdekke i forebyggingsøyemed enn politiet som håndhever et strafferettslig regelverk. Hvordan vurderer statsråden forslaget om å opprette en egen granskingskommisjon for oljesektoren?
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2006-02-15:
Jeg vil igjen takke for svaret. Samtidig vil jeg benytte anledningen til å fokusere på varslerne. Det er etter min og Kristelig Folkepartis mening behov for et styrket rettsvern for ansatte som melder fra om kritikkverdige forhold i virksomheten som det er viktig at samfunnet vårt får kjennskap til. Vi mener at når varslerne møtes med oppsigelse fra arbeidsgivers side, bør oppsigelsen anses som ugyldig, med mindre arbeidsgiver kan dokumentere at oppsigelsen skyldes andre forhold enn selve varslingen. En tilsvarende bevisbyrderegel gjelder f.eks. ved oppsigelse under fødselspermisjon og sykdom. Vil statsråden fremme et forslag for Stortinget som følger opp dette?
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2006-02-15:
Som jeg sa avslutningsvis i mitt svar, jobber vi nå med en stortingsmelding om helse, miljø og sikkerhet. Jeg er kjent med at f.eks. NOPEF har vært opptatt av disse spørsmålene. Samtidig er det slik at Regjeringen gjør en samlet vurdering av mengden granskingskommisjoner, og jeg vet at justisministeren har en vurdering knyttet til om vi kan se en del av disse kommisjonene i sammenheng. Hele den problemstillingen vil vi konkludere på og komme tilbake til i forbindelse med HMS-meldingen. Jeg velger her og nå å si til representanten Woie Duesund at vi er klar over at dette er en problemstilling, og vi vil komme tilbake med et standpunkt i så måte når vi legger fram meldingen.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2006-02-15:
Fra Arbeids- og inkluderingsdepartementets side vil vi fremme en lovproposisjon for Stortinget i vår, der vi tar opp spørsmålet om varsleres stilling i arbeidsmiljøloven, nettopp med det utgangspunkt å gi varslere en lovbeskyttelse som er bedre enn i dag – om jeg ikke kan gå god for nøyaktig den måten representanten Woie Duesund beskriver en mulig lovutforming på.