Silja Ekeland Bjørkly (Høyre), 2001-12-06:
Norsk konkurranseevne har gradvis blitt svekket gjennom hele 1990-tallet. Dette har ført til at norsk industri har tapt markedsandeler og terreng i forhold til konkurrenter i markedet. Når vi ser klare tegn til at konjunkturene endrer seg i negativ retning i noen av våre viktigste markeder, er det etter vår oppfatning særlig viktig å gi norsk næringsliv gode og forutsigbare rammebetingelser. På tross av at den nye regjeringen bare hadde tre uker på å forberede et budsjett, ser vi klart at det representerer en ny kurs i norsk næringspolitikk. Budsjettet markerer at Regjeringen ønsker å gå fra spesielle enkelttiltak til generelt gode rammevilkår for hele næringslivet. Forslaget er et viktig bidrag til å styrke konkurranseevnen og få dempet det høye rentenivået, og er et bidrag til økt innsats innenfor forskning og utvikling. Utformingen av skattesystemet har stor betydning for utviklingen av det private eierskapet i næringslivet. Regjeringens forslag om å avvikle utbytteskatten og forslaget om skattelettelser for bedriftenes investeringer i forskning og utvikling gir næringslivet betydelig bedre vilkår. Dobbeltbeskatningen på aksjeutbytte har ført til vridninger i investeringene, fra aksjer til andre spareobjekter. Dessuten har utbytteskatten også ført til at norske eiere har blitt diskriminert i forhold til utenlandske og offentlige eiere. Avvikling av utbytteskatten vil igjen opprette nøytralitet i bedrifts- og kapitalbeskatningen. Skattelettelser på opsjoner i arbeidsforhold vil styrke bedrifters muligheter til å gi medarbeidere økt eierskap i bedriftene. Dette forslaget vil kunne lette nystartede bedrifters tilgang på arbeidskraft og bidra til at opsjoner i større grad benyttes som et positivt virkemiddel for bedrifter, særlig de i etableringsfasen. Den bedriftsbaserte forskningen er betydelig lavere hos oss enn hos våre viktigste handelspartnere. Regjeringen har derfor foreslått å innføre skattefradrag for 20 pst. av utgiftene til forskning og utvikling i små og mellomstore bedrifter. En utvikling som går i retning av gradvis svekket konkurranseevne for norsk næringsliv, understreker viktigheten av å ha et næringsliv i stadig utvikling, et næringsliv som er i stand til å konkurrere med våre handelspartnere. Forslaget om skattefradrag vil gi incentiver for norske bedrifter til å investere mer i FoU, og representerer dermed et viktig middel i målet om å nå det gjennomsnittlige OECD-nivået i vår forskningsinnsats. Kommunikasjonsteknologi vil prege utviklingen i norsk næringsliv i tiden som kommer. Det er derfor svært viktig at Norge klarer å følge med i utviklingen. IKT kan bidra til at etablering av virksomheter i distriktene blir enklere, og at bosettingen i distriktene kan opprettholdes gjennom lønnsomme bedrifter som produserer tjenester som kan distribueres og produseres med ny teknologi. Vi mener det er markedet og ikke politikere som best vet hvilken teknologi en bør satse på. Det vi som politikere derimot må sørge for, er at aktørene i telecomsektoren sikres like konkurransevilkår. Først når konkurransen er reell, vil forbrukerne få tilgang til den nyeste og mest konkurransedyktige teknologien, til gode priser. Ett tiltak er at det sørges for at flere aktører, gjennom leie av kapasitet, kan tilby digitale tjenester. Arbeiderpartiets næringspolitikk har ført til at staten, i fravær av et godt fungerende kapitalmarked, har måttet fungere som en risikotakende investor. Med de rammebetingelser samarbeidspartiene legger opp til for norsk næringsliv, er forholdene lagt mye bedre til rette for at det private markedet vil ha større incentiver til å investere kapital i norsk næringsliv. SNDs rolle med hensyn til enkelte programmer kan derfor justeres. Private investorer er bedre til å bedømme lønnsomheten av forskjellige investeringer enn det vi som politikere er gjennom våre bevilgninger til SND. For enkelte bedrifter i Distrikts-Norge kan tilgangen på det private kapitalmarkedet være vanskeligere enn for bedrifter i sentrale strøk. Vi mener derfor at SNDs virksomhet generelt bør rettes mot områder der markedet og private tilbud ikke fungerer tilfredsstillende. SND bør ha en sentral rolle for disse bedriftene i deres idé-, utviklings- og kommersialiseringsfase. Vi ønsker at SND skal være en støtte for bedrifter i distriktene, ikke en av Norges største venture-kapitalister.