Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2005-06-04:
Endringene i opplæringsloven som komiteen nå har behandlet, er i hovedsak en oppfølging av St.meld. nr. 30 for 2003-2004, Kultur for læring. Endringene omfatter hele grunnopplæringen – fra barnetrinnet til videregående skole. Kvalitetsutvalgets innstilling og stortingsmeldingen som bygger på denne, har fått bred oppslutning. Det er bred politisk enighet rundt viktige områder for å øke elevenes læringsutbytte. Det er jeg glad for. Det er også på mange områder en samlet komite som leverer sin innstilling i dag. Så takk til saksordfører Arne Lyngstad, som har ledet dette arbeidet! Alle medlemmene i kirke-, utdannings- og forskningskomiteen har et ønske om å gjøre den norske skolen bedre, men det er ikke alltid vi er like enige om hva som vil være de rette virkemidlene. På noen sentrale områder i denne innstillingen mener Arbeiderpartiet at Regjeringen ikke foretar seg det rette, dessverre. Særlig gjelder dette spesialundervisningen, opplæringslovens kapittel 5. Arbeiderpartiet mener at det er et stort behov for å styrke den tilpassede opplæringen, og at retten til spesialundervisning opprettholdes. Vi opplever dessverre at departementet med sitt forslag er med på å svekke denne retten. I forbindelse med behandlingen av St.meld. nr. 30 sa en samlet komite om spesialundervisningen: «Komiteen forutsetter at denne retten ikke svekkes gjennom endringer i saksbehandlingskrav eller krav til individuelle opplæringsplaner.» Jeg må si at jeg vanskelig kan se annet enn at de endringene som departementet foreslår og regjeringspartiene går inn for, bryter med det en samlet komite uttalte for under ett år siden. Jeg er glad for at et flertall i komiteen står fast ved den tidligere flertallsmerknaden. Det betyr at kravet til sakkyndig vurdering og ordningen rundt den individuelle opplæringsplanen står fast. Selv om vi ikke går inn for departementets forslag til endringer på dette feltet, er det selvfølgelig viktig at vi hele tiden jobber med det som mål at vi skal få til forbedringer innenfor spesialundervisningen. Jeg er glad for at et flertall i komiteen ber Regjeringen om en gjennomgang av spesialundervisningens plass i skolen, og jeg er overrasket – igjen – over at regjeringspartiene heller ikke vil være med på dette forslaget. Men jeg håper at statsråden i dag kan utkvittere at departementet vil foreta en forsvarlig gjennomgang av dette feltet. En utvidelse av retten til videregående opplæring er Arbeiderpartiet naturligvis med på å støtte. Vi mener at målet må være en generell rett, uavhengig av alder, og ber derfor Regjeringen presentere et slikt forslag for Stortinget. Vi tror at dette vil bidra til at enda flere vil gjennomføre et 13 års utdanningsløp. Til slutt litt om det frie skolevalget – eller karakterbasert skolevalg, som er et mer dekkende navn. «Geografiske forskjeller, ulik skolestruktur og behov for skoleskyss i de ulike fylkene tilsier at det ikke vil være formålstjenlig med en lovfestet rett til fritt skolevalg.» Dette står faktisk i Kristelig Folkepartis partiprogram for neste stortingsperiode. Det er riktignok ikke lovfesting som Kristelig Folkeparti sammen med regjeringspartiene og Fremskrittspartiet går inn for i dag, men det er liten tvil om hva som er målet med de endringene som flertallet på dette punktet går inn for. I forhold til privatskoler har Regjeringen svekket fylkeskommunens myndighet over det videregående skoletilbudet. Nå ser vi at Regjeringen også ønsker å gjøre det i forhold til inntak. Det er beklagelig at Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre går inn for atter en svekkelse av lokaldemokratiet vårt. Jeg vil til slutt ta opp forslaget fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet.