Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-11-23:
Det er ikke alltid at heistransporten i bygningene er like påregnelig. Vi skal nå behandle innstilling vedrørende Representantforslag 8:153 S for 2009–2010, fra stortingsrepresentantene Øyvind Halleraker, Ingjerd Schou, Lars Myraune og Svein Harberg om handlingsplan for krysningsspor og tiltak for økt kapasitet av gods på norsk jernbane. Komiteens tilråding fremmes av Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti og lyder: «Stortinget ber regjeringen raskt, og innen utgangen av vårsesjonen 2011, ha utarbeidet og fremlagt en egen handlingsplan for bygging av kryssingsspor på 600 meters lengde på egnede strekninger, og andre tiltak som kan bedre godskapasiteten på jernbanen.» Det foreligger forslag fra mindretallet i transportkomiteen. Det er regjeringspartiene – Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet – som selv vil redegjøre for sitt syn. Det foreligger to vedlegg i saken. Vedlegg 1 er kommentaren fra Samferdselsdepartementet til selve forslaget, og vedlegg 2 er svar på spørsmål fra komiteen. Spørsmålet var hvilke prosjekter innenfor området Kapasitetsøkende tiltak som er planlagt i andre del av Nasjonal transportplan, men som kan gjennomføres i perioden 2011–2013 dersom rammene for denne perioden økes. I sitt svar peker Samferdselsdepartementet på en rekke prosjekter som helt eller delvis er planlagt i perioden 2014–2019, og som kunne være aktuelle for tidligere oppstart og gjennomføring. Riktignok avslutter Samferdselsdepartementet med påstanden om at mulighetene i praksis er begrenset – altså til å fremskynde gjennomføring. Det smaker både av politisk motvilje og byråkratisk uvilje. Ingen av delene bør forhindre arbeidet med forsering av gode tiltak som kan øke kapasiteten på jernbanenettet. Derfor ønsker flertallet innen utgangen av vårsesjonen 2011 å få utarbeidet en egen handlingsplan for bygging av krysningsspor og andre tiltak som kan bedre godskapasiteten på jernbanen. Så litt om Fremskrittspartiets syn. I vår alternative nasjonale transportplan er det foreslått en investeringsramme for Jernbaneverket på 60 mrd. kr i tillegg til regjeringens forslag. Jeg minner om at Fremskrittspartiet hadde et forslag i forbindelse med trontaledebatten tidligere i høst der vi ba om å få omdannet etater til statlige foretak, og at disse foretakene fikk anledning til å ta opp statlige lån med lav rente for å gjennomføre nødvendige investeringer i infrastruktur. Det forslaget fikk kun tilslutning fra Kristelig Folkeparti. Når jeg peker på disse to forholdene, er det for å understreke at det trengs kraftig satsing på investering i jernbanenettet. For å få det til må vi sikre finansiering av investeringene. Derfor må forslag om økte investeringsrammer følges av verktøy som kan gi finansiering. Bruk av Avinor-modellen på Jernbaneverket er et godt verktøy, selv om Fremskrittspartiet vil legge som en viktig premiss at ikke bare en omgjøring av Jernbaneverket til foretak, men også et betydelig arbeid for å modernisere og effektivisere etaten må til. Jernbaneverket fremstår i dagens situasjon som lite fornyingsvillig. Med en politisk ledelse innenfor samferdsel som fremstår som dørstopper istedenfor døråpner for fornyelse, er det åpenbart at mye må gjøres – og bør gjøres – for å få fart på moderniseringen av dagens jernbanenett, også når det gjelder å bygge flere krysningsspor. Når Fremskrittspartiet slutter seg til forslaget om handlingsplan for krysningsspor, legger vi til grunn at en slik plan også omfatter avklart finansiering. Jeg ser vi står alene om den forutsetningen. Det peker jo på et paradoks, nemlig at partier som gjerne bruker 50 mill. kr på utredning av høyhastighetstog og hundrevis av milliarder på bygging av slike tog, har lite ekstramidler til forbedring av dagens jernbane. Hvis jeg husker riktig, hadde vel Kristelig Folkeparti et tillegg på jernbanesektoren på 100 mill. kr i planperioden. Det skulle bli ca. 10 mill. kr årlig. Det rekker vel knapt til et eneste krysningsspor. Man må være særdeles sterk i troen om man tror det skal rekke til mange. Jeg har heller ikke funnet midler til økt jernbanesatsing i Høyres alternative budsjett, som nylig er fremlagt. Fremskrittspartiet derimot vil ha handlingsplan for bygging av krysningsspor, men vi vil ha en avklart finansiering knyttet til en slik handlingsplan.