Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-10-11:
Et viktig formål med underholdskravet i saker om familieinnvandring er å sikre at personer som henter sin familie til Norge, er reelt selvforsørget. På denne bakgrunn var det viktig og riktig med de innstramminger i underholdskravet regjeringen innførte i januar 2010. Samtidig er jeg opptatt av at regelverket ikke skal ha utilsiktede virkninger eller virke unødvendig strengt. Justis- og beredskapsdepartementet har derfor gitt Utlendingsdirektoratet i oppdrag å rapportere om utilsiktede effekter av ny utlendingslov. Herunder er det særskilt bedt om at direktoratet skal rapportere om utilsiktede effekter av de innstrammingene som ble foretatt i underholdskravet ved familieinnvandring. På bakgrunn av bl.a. Utlendingsdirektoratets rapportering ga departementet i juli i år instruks til UDI om unntak fra underholdskravet. Instruksen åpner for en utvidet bruk av bestemmelsen som gir mulighet for unntak fra underholdskravet etter en skjønnsmessig vurdering. Hensyn til likebehandling, forutsigbarhet og effektiv saksbehandling taler imidlertid sterkt for at kravet til sikret underhold hovedsakelig er regelbundet, ikke skjønnsmessig. Jeg mener likevel det var grunn til å åpne for flere unntak, da regelverket ser ut til å ha virket unødig rigid i enkelte sammenhenger. Instruksen åpner for større grad av unntak for etablerte familier med barn. Instruksen innebærer bl.a. at det kan gjøres unntak fra underholdskravet når søkeren har levd i et langvarig og etablert familieliv med en norsk borger og partene har felles norsk barn. Tilsvarende kan par med felles norsk barn som er født i Norge, få unntak dersom søkeren hadde lovlig opphold da barnet ble født. Instruksen åpner også for at det kan gjøres unntak fra kravet til tidligere inntekt, når søkeren tidligere har hatt oppholdstillatelse i Norge som referansepersonens ektefelle, samboer eller barn, og familien ønsker å returnere til Norge etter et utenlandsopphold. Videre åpner instruksen for at det kan gjøres unntak fra kravet til tidligere inntekt når det er åpenbart at referansepersonen har hatt nødvendig inntektsevne. Dette kan eksempelvis være at vedkommende har hatt god inntekt over flere år, men har tatt seg et friår. Tilsvarende unntak kan også bl.a. gjøres for personer som har oppholdt seg i utlandet i forlengelsen av et studieopphold, slik bl.a. representanten Skei Grande var inne på. Nivået på underholdskravet er også viktig. Som komiteen påpeker i innstillingen, ble det i vår gjort endringer i hovedlønnstabellen, slik at tabellen nå starter på lønnstrinn 19. Justis- og beredskapsdepartementet gjorde derfor i sommer endringer i måten underholdskravet er regulert på, men uten at nivået på underholdskravet ble endret. Departementet har nylig sendt på høring et forslag til heving av underholdskravet med om lag 20 000 kr, og da i saker som gjelder etablering av nytt familieliv. Tall fra Utlendingsdirektoratet viser at andelen avslagsvedtak i familieinnvandringssaker er høyere når referansepersonen er kvinne, enn når referansepersonen er mann. Dette har jeg vært opptatt av å gå dypere inn i. På denne bakgrunn har departementet i samme høringsbrev bedt om innspill fra høringsinstansene på om det er grunnlag for særskilte tiltak for å hindre at underholdskravet virker forskjellig for kvinner og menn, og hvilke tiltak det kan være aktuelt å gjennomføre. Departementet vil senere også utrede om arbeidsavklaringspenger i visse tilfeller bør medregnes når det vurderes om inntektskravet er oppfylt. Det er Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda som må foreta den skjønnsmessige vurderingen i enkeltsaker, og det vil alltid være saker hvor enkeltpersoner er uenig i at det ikke gjøres unntak fra underholdskravet. Jeg mener likevel at de endringer vi nå har foretatt og kommer til å foreta, vil sikre et hensiktsmessig regelverk som balanserer hensynet til likebehandling, forutsigbarhet og effektivitet på den ene siden, og hensynet til å unngå unødig rigide avgjørelser på den andre siden, på en om mulig enda bedre måte enn i dag. Regjeringen vil likevel følge dette regelverket nøye, slik jeg også hører representanter fra SV og Kristelig Folkeparti peke på, og vi må sikre et godt og hensiktsmessig regelverk også i fortsettelsen.