Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2001-05-21:
Regjeringens forslag til ny domstolsstruktur medfører en reduksjon fra 87 til 63 domssogn og fra 92 til 65 førsteinstansdomstoler. Kristelig Folkeparti foreslår å opprettholde sju førsteinstansdomstoler til, altså å beholde 72 domstoler. Kristelig Folkeparti ønsker et desentralisert domstolssystem og en brukerfokusert tilnærming til domstolsstrukturen. Viktige kriterier for våre vurderinger har derfor vært tilgjengelighet, kvalitet og kostnader for brukerne. I meldingen er dommerne og deres faglige miljø i fokus. Utredningen bar preg av at store og såkalt effektive og rendyrkede domstoler var det beste, noe som også i hovedsak er lagt til grunn i meldingen. Offentlige tjenester skal være et gode for befolkningen. Domstolene skal være et tjenlig verktøy til konfliktløsning i videste forstand for alle brukere, og må være konsekvensskapende for samfunnet for øvrig. Like viktig er den konflikthindrende oppgaven ved at folk flest kan få utført juridiske tjenester. Det er enighet om at domstolene bør ha en viss størrelse for å ivareta den faglige biten og for å ivareta behov ved sykdom og ferie. Kristelig Folkeparti har merket seg at hvis flertallsforslaget i Strukturutvalget hadde blitt fulgt, ville antall domssogn blitt 50, altså 13 domssogn færre enn Regjeringens forslag. Kristelig Folkeparti har videre merket seg at blant kriteriene har reisetid til domstolene vært med, sammen med domstolenes minimumsstørrelse og en totalvurdering, hvor bemanningsbehov både når det gjelder dommere og funksjonærårsverk, har blitt tillagt vekt. Utslaget av det er nok de 13 i forhold til det Strukturutvalget har kommet med, og det er positivt. Kristelig Folkeparti har imidlertid landet på å opprettholde flere domstoler enn Regjeringen. Kristelig Folkeparti vil hevde at små domstoler også kan være gode domstoler. Med dagens og morgendagens teknologi vil kompetanseheving og samarbeid med andre domstoler være fullt mulig, og det bør videreutvikles. Det blir faktisk hevdet at de store domstolene ikke er så effektive som de små, eller – vi kan heller si – mindre, og det blir begrunnet bl.a. med lokalkunnskap og mulighet for raske endringer, i tillegg til at der det er få og et oversiktlig miljø, blir det liten mulighet for ansvarsfraskrivning, noe som fører til raskest mulig saksbehandling. Advokater flytter gjerne dit domstolene ligger, da de er avhengige av offentlige oppdrag for å ha et tilstrekkelig næringsgrunnlag. Kristelig Folkeparti mener at advokater i nærmiljøet er positivt for rettssikkerheten. Det er lettere å ta kontakt da, og advokatenes lokalkunnskap er i tillegg en styrke. Effekten av nedlegging av domstoler kan bli færre eller ingen advokater til å yte bistand til et rettshjelpssøkende publikum i rimelig nærhet. Terskelen for rådgivning blir høyere når brukeren må reise langt. Kristelig Folkeparti har også merket seg bekymringen for dem som ikke ønsker en kirkelig vielse. De opplever at det vil bli lang reiseavstand til vigselsmann og dermed en sentralisering av disse tjenestene. Tinglysingen er vanskelig rettslig sett, samtidig som den er meget viktig for enkeltpersoner og foretak. Den omfatter verdier til flere hundre millioner kr årlig, og de rettslige sidene ved tinglysing er regulert i en rekke lover, ca. 30 lover i alt. Selv om mange tinglysinger er forholdsvis enkle, er det behov for god rettslig kompetanse i vanskelige tilfeller. Tinglysingsregisteret har i dag rettslig troverdighet og full tillit. Det er det viktig å videreføre. Staten er erstatningsansvarlig for økonomiske tap som skyldes tinglysingsfeil på såkalt objektivt grunnlag, dvs. uten hensyn til om tinglysingsmyndigheten kan lastes for feilen. Dette skiller tinglysingsregisteret fra eiendomsregistrene for øvrig. Tinglysing, ledet av dommere som er til stede ved hvert tinglysingskontor, vil fortsatt være en god kvalitetssikring. Vi finner ikke tilsvarende andre steder, og de forslag til endringer som forelå i meldingen, var ikke godt nok utredet til at de virket overbevisende å gi sin tilslutning til, ikke engang sekundært. Flertallet ønsker en utredning. Kristelig Folkeparti har i den sammenheng spesielt bedt om at Hardangerregisteret og et register tilknyttet Statens kartverk utredes, i og med at de to alternativene har vært med i debatten nå. Tinglysingen har blitt mest omdiskutert i meldingen, noe merknadene også bærer preg av. Det er enighet om at tinglysingen fortsatt bør ligge i domstolene, men det er uenighet om varigheten av det og begrunnelsen for det. Kristelig Folkeparti viser til at dagens ordning har eksistert siden tinglysingsloven kom i 1857. Det er etablert en betydelig kompetanse på området i alle domstoler, og ordningen fungerer meget godt, noe høringsuttalelsene også bekrefter. Det skjer en betydelig veiledningsvirksomhet overfor både det alminnelige publikum og profesjonelle brukere. I meldingen blir det antatt at det fordeler seg med ca. 10 pst. private og ca. 90 pst. profesjonelle brukere, mens funksjonærene som arbeider med tinglysingen, antar at fordelingen er ca. 40 pst. private og 60 pst. profesjonelle brukere. Av det kan man vel dra den slutningen at det varierer fra sted til sted, og at det er en større prosentvis andel privat innlevering av dokumenter til tinglysing i distriktene enn i de større byene. Det viser seg å være feil ved 30-40 pst. av de innleverte dokumenter, også fra profesjonelle brukere. Dette tilsier nødvendigheten av rådgivning og hjelp til brukerne. Mulighet for personlig frammøte er avgjørende for mange. Kristelig Folkeparti har valgt å skrive en samlemerknad istedenfor å begrunne hver enkelt av de sju domstolene vi har foreslått å opprettholde. Det er for at vi ikke skal komme i skade for å glemme viktige argumenter, da det er en totalvurdering som ligger til grunn. Når det gjelder forslaget om å opprettholde Halden, har en samlet komite sluttet seg til det. Herved tar jeg opp de forslag fra mindretallet som gjelder tingrett til Jæren, Orkdal, Nordfjord, Voss, Kragerø og Hadeland og Land.