Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2010-05-11:
Som saksordfører vil jeg gå igjennom komiteens innstilling, og jeg vil også si litt om det som Kristelig Folkeparti er spesielt opptatt av i denne sammenhengen. Under behandlingen av budsjettet for 2010 sluttet Stortinget seg til å gi flere fedre rett til å ta ut fedrekvote ved at kravet om at mor må ha arbeidet minst halv stilling i opptjeningstiden, faller bort. Denne proposisjonen inneholder de nødvendige lovendringene for gjennomføring av budsjettvedtaket, og en samlet komité støtter det. Grunnen til at vi ønsker å gi flere fedre mulighet til å ta ut fedrekvote eller foreldrepenger, er at vi mener det er behov for å støtte en utvikling der fars omsorgspotensial utnyttes i større grad enn i dag. Barn trenger kontakt med både mor og far, og det gjelder ikke minst det første leveåret. Flertallet mener at mer og bedre kontakt mellom far og barn er positivt for barnet – for far selv, for mor og for familien som helhet. Denne endringen vil gi om lag 1 500 flere fedre rett til fedrekvote. Når den endringen er gjennomført, vil det være om lag 6 500 fedre som ikke har rett til å ta ut foreldrepenger på grunn av mors manglende yrkesaktivitet. Kristelig Folkeparti mener likevel at flere fedre også etter denne endringen, bør få rett til å ta ut foreldrepenger. Kristelig Folkeparti fremmer derfor sammen med Fremskrittspartiet og Høyre et forslag der vi ber om at regjeringen legger fram sak om at de om lag 6 500 fedrene som fortsatt ikke har rett til å ta ut foreldrepenger på grunn av mors manglende yrkesaktivitet, skal få mulighet til å ta ut de foreldrepengene. Det har over lang tid blitt jobbet godt tverrpolitisk for å stimulere en utvikling der menn tar ansvar for egne unger i større grad enn tidligere. Selv om det ikke er politiske vedtak alene som driver fram en sånn utvikling, er det helt klart at politikken på dette området også har hatt sin betydning. Fedrekvoten har her spilt en veldig viktig rolle. Forslaget om å fjerne fedrekvoten vil utvilsomt være et tilbakeskritt for likestillingen og for dette viktige arbeidet, ikke minst for ungene, nettopp fordi vi ennå ikke er kommet så langt at det er full valgfrihet på området. Arbeidsgivere har ulike holdninger til permisjon for henholdsvis kvinner og menn. Derfor er fedrekvoten fortsatt et godt virkemiddel, og vil være det i mange år framover, for å sikre valgfrihet for foreldrene. Stortinget vedtok også nylig endringer i barneloven, som bl.a. innebærer at retten – dersom det foreligger særlige grunner – kan avgjøre at barnet skal bo fast hos begge foreldrene. Regjeringen foreslår her oppdateringer i barnetrygdloven og kontantstøtteloven som følge av forslaget om at delt bosted også skal kunne pålegges av domstolene. En samlet komité støtter forslaget til endringer i barnetrygdloven. Når det gjelder forslaget til endring av kontantstøtteloven, er hele komiteen med unntak av Fremskrittspartiets medlemmer enig om at det ikke er behov for en endring av kontantstøtteloven på dette punktet. Stortinget ga i forbindelse med behandlingen av barneloven føringer for praksis for adgangen til idømming av delt bosted. Et viktig og tydelig forbehold – og avgrensing – fra Stortingets side var at adgangen skulle være snever, at det skulle foreligge særskilte grunner, og at adgangen som hovedregel ikke skal anvendes for barn under sju år. Slik Stortingets vedtak om barneloven § 36 andre ledd forstås, mener derfor flertallet at det ikke er hensiktsmessig å endre kontantstøtteloven. Nå er det jo av og til diskusjoner i denne salen om handlingsrommet i Stortinget for å endre på regjeringens forslag. Med de føringer som barneloven har lagt, kan man si at dette var en litt hypotetisk problemstilling, men likevel et viktig signal når Stortinget på denne måten markerer hva hovedregelen om sju år skal innebære. Jeg er derfor glad for at flertallet, med regjeringspartiene, har blitt med på å justere opplegget fra regjeringen i denne sammenhengen.