Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-02-07:
La meg først minne om at hensikten med i det hele tatt å ha en autorisasjonsordning for helsepersonell i Norge er å sikre nødvendig kompetanse og kvalitet i helsetjenesten. En autorisasjon skal gi forutsigbarhet og sikkerhet for at innehaver har bestemte kvalifikasjoner. Dersom det fires på kompetansekravene for utenlandske søkere, kan selve hensikten med autorisasjonsordningen bli uthulet. Autorisasjon som sykepleier gis med hjemmel i helsepersonelloven. Sykepleiere med utdanning fra land utenfor EU må ifølge loven få denne utdanningen anerkjent som jevngod med norsk utdanning for å oppnå norsk autorisasjon. Den saken representanten Sjøli tar opp, gjelder en søknad fra en person med utdanning fra USA. Utdanningssystemet i USA er svært forskjellig fra det norske, bl.a. ved at ulike fag og utdanningsprogrammer bygger på hverandre og kan kombineres på forskjellige måter. Det er ulike utdanningsveier som fører til tittelen «Registered Nurse». De to mest vanlige utdanningsveiene er enten en toårig utdanning ved et college eller en fireårig utdanning ved et universitet. Den første gir en «Associate Degree in Nursing» og kan best sammenlignes med en norsk hjelpepleierutdanning, mens den andre gir graden «Bachelor of Science in Nursing» og er jevngod med den norske treårige sykepleierutdanningen. Begge utdanningsveiene gir tittelen «Registered Nurse» etter bestått statseksamen. Det betyr også at en tittel som tilsvarer hjelpepleier, vanligvis ikke brukes. Det er kun utdanning som kvalifiserer for «Bachelor of Science in Nursing» som anerkjennes som faglig jevngod med norsk utdanning, og som gir grunnlag for autorisasjon i Norge uten tilleggskrav. Den søkeren som representanten Sjøli refererer til, har en «Associate Degree» fordi hun ikke har nok akkrediterte kurs for å få en Bachelor-grad i USA. Ifølge helsepersonelloven kan autorisasjon imidlertid også gis på bakgrunn av at søkeren har godtgjort å ha nødvendig kyndighet på annen måte enn gjennom relevant utdanning. Relevant yrkeserfaring kan i en viss utstrekning kompensere for mangler ved selve utdanningen. Den aktuelle søkeren har lang yrkeserfaring fra USA innen akutt- og intensivsykepleie. Hun har dessuten skaffet seg erfaring med omsorg og pleie av eldre gjennom arbeidet i omsorgsetaten i Arendal kommune. Helsemyndighetene har vurdert søkerens kvalifikasjoner som gode, men ikke tilstrekkelig for å få automatisk autorisasjon i Norge uten å oppfylle tilleggskrav. Hennes yrkeserfaring vil imidlertid bli tillagt vekt ved vurdering av hvilke tilleggskrav hun må oppfylle for å få autorisasjon. Etter den opprinnelige søknad har Helsetilsynet mottatt ytterligere dokumentasjon vedrørende søkerens utdanning. Denne vil nå inngå i en fornyet vurdering av hvilke tilleggskrav som er nødvendig for å oppnå autorisasjon som sykepleier. Jeg vil legge til at den nye helsepersonelloven, som trådte i kraft 1. januar, også åpner adgang til å innvilge begrenset lisens når kravene til autorisasjon ikke er oppfylt, noe den tidligere sykepleieloven ikke gav anledning til. Det betyr at søkeren kan søke om begrenset lisens som sykepleier inntil hun fyller kravet til autorisasjon. Søkeren har fått godkjenning som sykepleier i Storbritannia, men dette er på grunnlag av en bilateral avtale mellom de to landene og er således ikke basert på EU-regelverket. Hennes autorisasjon fra Storbritannia, som er basert på utdanning fra land utenfor EU, innebærer heller ikke at hun automatisk vil få autorisasjon i andre EU-land. Avslutningsvis vil jeg nevne at norske sykepleiere heller ikke vil få automatisk autorisasjon i USA. Tilleggskravene varierer fra stat til stat, men et minimumskrav er avlagt og bestått statseksamen.