Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2010-01-18:
Reiseliv er en viktig næring for Norge. Reiseliv er den fjerde største næringen, noe kanskje ikke alle er klar over. Den har vært voksende gjennom tidene, men for 2009 har den hatt en negativ utvikling for mange. Reiselivsnæringen står for ca. 3,3 pst. av bruttonasjonalproduktet og vel 6 pst. av den totale sysselsettingen. I 2007 var det 14 090 registrerte reiselivsbedrifter i Norge, og man omsatte da for ca. 85 milliarder kr. Det som også er interessant å se på, er hvor disse arbeidsplassene er, og hvem reiselivsnæringen sysselsetter. Arbeidsplassene er ofte ute i distriktene hvor arbeidsmarkedet er slakt, og næringen gir ofte arbeid til kvinner som ønsker seg en jobb, men ikke nødvendigvis en 100 pst. stilling. Næringen gir også tilbud til skoleelever og ungdom som trenger å jobbe litt i tillegg til f.eks. skolegang eller studier. Sånn sett kan man si at turistnæringen opprettholder bosettingen ute i distriktene, samt at den gjør distriktene mer spennende og innholdsrike. Like viktig er næringen for bl.a. kulturlandskapet og det å holde tradisjoner i hevd. Dette gjelder også spesielt ute i distriktene. Dagens turister vil oppleve noe utenom det vanlige. Man ønsker at rommet, servicen, maten etc. skal stå i forhold til det man betaler, og selvfølgelig helst litt til. Men når man har opplevd dette, vil mange ha noe mer. Da er det for mange at jakten på opplevelsene kommer inn i bildet. Da gjelder det for næringen å kunne tilby noe som konkurrenten ikke har, enten konkurrenten er norsk eller utenlandsk. I helgen, dvs. på søndag, var jeg på reiselivsmessen på Lillestrøm – for øvrig for første gang. Det var svært mange stander, med svært mange fristelser. Den første standen jeg kom til, dvs. la merke til, var en fra Sverige, og Dalarna. Grunnen til det var at de hadde med seg en snøscooter. De kunne tilby opplevelser ute i naturen, hvor nettopp snøscooteren, hvis ønskelig, kunne være en del av opplevelsen. Det kan også være en fin måte å oppleve naturen på for dem som trenger hjelp for å få dette til. I Norge er det ikke lov å tilby denne tjenesten. Dette er til stor ergrelse for mange, som nettopp kunne tenkt seg dette som en av flere ting. En hedmarking jeg snakket med på en stand, sa at snøscooteren og bruk av denne dessverre ikke ble betraktet som et næringskjøretøy av myndighetene. Jeg kjenner mange i mitt distrikt som gjerne kunne ha tenkt seg å kjøre snøscooter lovlig i Norge, i godkjente løyper. De reiser nå i stedet til Sverige – leier seg inn på hotell, hytter eller lignende og kjører der. De kjøper også snøscooter i Sverige, har service der samt alt annet de bruker penger på. Dette blir det mye penger av, som Norge, næringen og reiselivet her kunne fått i stedet. Dette er selvfølgelig en liten del, men det er mange slike bestemmelser og hindringer som gjør at det er vanskelig å drive næring her, mens våre utenlandske konkurrenter har sine fortrinn. Så noen flere tall. I de første ni månedene av 2009 var det 23,6 mill. overnattingsdøgn i Norge. Sammenligner vi med tilsvarende periode i 2008, da det var ca. 24,3 mill. overnattinger, viser dette en nedgang på nesten 3 pst. Når det gjelder omsetningen innenfor overnattingsvirksomheten, falt denne med 5 pst. Hotellvirksomheten falt mest, med hele 6,4 pst. Campingplasser og turisthytter økte derimot omsetningen med 10,7 pst., og det er dette som gjør situasjonen noe lysere. Alle tall er fra første halvår 2009 – kontra 2008. Det vil si at folk overnatter mindre, altså ca. 3 pst., samt at de overnatter på billigere steder enn tidligere. Det samme gjelder for dem som selger mat og drikke etc. Det selges mye, men man selger mer av typer som er noe rimeligere. Samtidig som vi opplever dette, kjøper nordmenn sydenreiser som aldri før, forrige år var det noe annerledes. Dette skyldes sikkert mange ting, bl.a. noe vi politikere heldigvis ikke kan gjøre noe med: været. Den regnfulle sommeren 2009 gjorde at mange reiste til varmere strøk. 60 pst. av aktørene som selger reiser til utlandet, melder om omsetningsvekst. Dette er jo hyggelig for dem, men det ville vært hyggeligere hvis flere av oss ville brukt vårt eget land som turiststed. Selv om enkelte steder, som f.eks. vintersportsstedene Trysil og Hemsedal, melder om økt salg, gjelder dette ikke for alle – på langt nær. En fersk undersøkelse som hovedorganisasjonen for handel og service gjennomførte før jul, viser nemlig at bookingsituasjonen for en rekke bedrifter er svakere nå enn på samme tid i fjor. 13 pst. melder om betydelig færre bestillinger. Kun 5 pst. svarte det samme i fjor. Størst nedgang har distriktshotellene, med minus 20 pst. Men også byhotellene har en nedgang, selv om den bare er på 3 pst. Ser man på sommersesongen 2010, svarer 25 pst. av de spurte at de har lavere eller betydelig lavere innbooking. Dette er skremmende tall. Og det som er enda mer skremmende, er at 14 pst. av overnattingsbedriftene svarer at det er svært sannsynlig at de vil få likviditetsproblemer utover våren. Dette betyr at mange f.eks. vil utsette og kanskje kansellere investeringer i bedriften, noe som vil føre til at de som trenger denne oppgraderingen eller denne utbyggingen, vil få det enda tøffere videre. Folk etterspør kvalitet, og dermed kan det bli enda vanskeligere å få et godt resultat. Dette gjelder for ca. 50 pst. av de spurte. Forrige nærings- og handelsminister, Sylvia Brustad, sa gjennom sin regjerings Soria Moria-erklæring at reiseliv er en av fem næringer hvor Norge har særskilte forutsetninger for å lykkes. Det ble også lagt fram en strategi for å satse på næringslivet – og herved turisme. Mange innenfor bransjen og også de som på en eller annen måte får sin del av inntektene fra turistene, har ikke merket noe særlig til dette. Hele 40 pst. av det turistene bruker, går til kjøp av tjenester eller produkter fra andre enn reiselivet selv, sies det. Så hva kan man gjøre for at næringen kan opprettholdes og helst styrkes? Fremskrittspartiet mener det er mange ting som kan gjøres for at næringene kan bli sterkere og kan vokse. Noen ting er enkle, som det jeg innledet med: å gi muligheter til f.eks. snøscooterkjøring, slik som i Sverige. Andre ting som er enkle, er å få et lavere skatte- og avgiftsnivå. Dette vil bidra til at næringen vil være mer konkurransesterk når det gjelder det turistene i dag må betale i Norge – kontra i utlandet. Videre er en økt satsing på samferdsel en viktig del av dette. Dette gjelder på alle områder, men kanskje spesielt på vei. Det må også være enklere å få lov til å skilte, enten det er langs vei eller f.eks. på bygninger. Dette må dessuten bli billigere enn det er i dag. Markedsføring er viktig for å lykkes. Vi må gjøre det enklere, raskere og rimeligere når noen søker om å få utvide, bygge, omregulere etc. Det må være enklere å kombinere to eller flere yrker, som f.eks. den bonden som vil drive litt turisme i tillegg. Dette er svært viktig, da det også styrker landbruket og bosettingen. Det samme vil f.eks. gjelde for dem som har sin næring langs kysten. I tillegg trengs det mye midler til markedsføring, både for å få nordmenn til å feriere i Norge og – viktigst – for å få utlendinger til å komme hit. Her har Regjeringen økt noe, men langt fra det som Fremskrittspartiet har i sitt alternative budsjettforslag. Det er greit å få f.eks. tyskere hit i sine bobiler, men mye penger blir det ikke av det. Ellers må Regjeringen spille enda mer på lag med næringen. Hva med å gjøre f.eks. Oslo og andre egnede byer til store, flotte og interessante cruisebyer? Dette er ofte turister med mye penger som er interessert i kvalitet, og som dermed har mulighet til å betale. På samme måte må vi gjøre Norge mer interessant for dem som ikke ønsker å bruke så mye penger på en ferie, både når det gjelder våre egne innbyggere, og når det gjelder utlendinger. Det er her Norge er så unikt og kan tilby så mye forskjellig. Men for å få dette til trengs det offentlig støtte, ikke nødvendigvis mye mer penger, men en forenkling av nettopp lover og regler. Vi må også tenke industri og turisme sammen. Mange har lyktes, som f.eks. Magnor Glassverk, som har godt over 100 000 besøkende hvert år. Det kan være flere slike bedrifter som kan utvikles, slik at det blir en vinn-vinn-situasjon for alle. Til det trenger de kanskje litt hjelp, men det viktigste er at de får lov til å gjøre sine planer til virkelighet. Til slutt: Forutsigbarhet er viktig også for denne næringen.