Bent Høie (Høyre), 2015-06-16:
Jeg kan da starte med å glede representanten Andersen med at denne blandingsmodellen, som jeg er helt enig i beskrivelsen av, der noen hadde partiene bak seg, men ikke var representert i disse folkevalgte organene som de kom fra, er avskaffet, og det er nå rene faglige styrer. I tråd med regjeringsplattformen vil vi til høsten fremme en nasjonal helse- og sykehusplan for Stortinget. Målet er å få mer åpenhet og forutsigbarhet i sektoren. Som varslet i tillegget til statsbudsjettet for 2014, vil vi komme tilbake til nedleggelse av de regionale helseforetakene når den nasjonale helse- og sykehusplanen er utformet, vedtatt og virker. Regjeringen mener vi har behov for mer politisk styring med hvordan spesialisthelsetjenesten utvikler seg. Nasjonal helse- og sykehusplan vil gi Stortinget større innflytelse på hvordan spesialisthelsetjenesten skal utvikle seg i årene framover. Helse- og sykehusplanen vil skissere nasjonale prinsipper for ulike typer sykehus og sykehusstruktur. Den skal utarbeides med utgangspunkt i pasientenes behov, bygge på oppdatert kunnskap og på de planene som allerede er utviklet i helseforetakene. Når Stortinget har behandlet de overordnede prinsippene for hvordan en samlet spesialisthelsetjeneste skal utvikles, skal helsemyndighetene nedfelle disse prinsippene i faglige kriterier og kvalitetskrav som kan stilles til sykehusene for framtiden. Helseforetakene skal også framover ha ansvar for å planlegge og gjennomføre det utviklings- og omstillingsarbeidet som er nødvendig for å imøtekomme de nasjonale prinsippene og faglige kriteriene som blir satt. Regjeringens nasjonale helse- og sykehusplan kommer til å være innrettet slik at denne rollefordelingen blir respektert. Representantforslaget innebærer at staten fortsatt skal ha eierskap til helseforetakene og dermed at helse- og omsorgsministeren – som før – skal være konstitusjonelt ansvarlig for tjenesten overfor Stortinget. Da må man legge til grunn at helsepolitikken forankres nettopp i Stortinget, og utøves av regjeringen. Helse- og omsorgsministerens redskap for å gjennomføre helsepolitikken er styrene i helseforetakene. Ifølge forslaget skal styrene velges blant folkevalgte i fylkestinget. Dette vil føre til svært uklare ansvarsforhold og føre til pulverisering av det politiske ansvaret for en veldig stor og viktig samfunnssektor. Styrerepresentantene vil kunne komme i et sterkt krysspress mellom på den ene siden å gjennomføre den politikken som de som medlemmer av fylkestinget har vært med på å vedta, og på den andre siden å gjennomføre den politikken som gjerne står i motsetning til dette, som Stortinget og regjeringen ønsker å få gjennomført. Helse- og omsorgsministeren vil, i tilfeller der styrene ikke gjennomfører vedtatt politikk, i ytterste konsekvens måtte bytte ut styrene. Etter denne modellen vil en da være avhengig av å velge nye medlemmer fra samme fylkesting, og den ansvarlige ministeren kan da risikere fortsatt å ha styrer som ikke gjennomfører den politikken som Stortinget og regjeringen har vedtatt. Modellen skaper også et inntrykk av at fylkestinget og fylkespolitikerne har et direkte ansvar for sykehusdriften, mens de i realiteten må forholde seg til de budsjettene og de styringsdokumentene som kommer fra storting og regjering. Dette vil ikke bare føre til en uklar styringsmodell for sykehusene, men vil også undergrave fylkestingsrepresentantenes rolle som folkevalgte. En forstår at dette er et forslag som jeg vil advare veldig sterkt imot. Det vil undergrave Stortingets rolle som folkevalgt nivå med ansvar for spesialisthelsetjenesten, det vil undergrave helse- og omsorgsministerens konstitusjonelle ansvar for Stortinget, og det vil også undergrave fylkestingsmedlemmenes rolle som folkevalgte på det regionale nivået. Modellen skaper uklare ansvarsforhold og åpner for den type politisk spill som dagens styringsmodell for spesialisthelsetjenesten hadde til hensikt å rydde opp i. Utformingen av en framtidig styringsmodell for spesialisthelsetjenesten skal støtte opp om målet om å sikre befolkningen likeverdige tjenester med god kvalitet og god utnyttelse av ressursene som Stortinget stiller til disposisjon. Organisering av eierskapet til spesialisthelsetjenesten er ett av flere virkemidler for å sikre mer nasjonal politisk styring av sektoren. Dette virkemidlet må ses i sammenheng med øvrige styringstiltak som vil bli lagt fram i nasjonal helse- og sykehusplan. Styringsmodellen må sikre godt samarbeid, god koordinering og ressursutnyttelse mellom sykehus og andre aktører, spesielt kommunenes helsetjeneste. Pasienter, brukere og andre berørte skal sikres innflytelse på tjenestetilbudet. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med denne saken etter at nasjonal helse- og sykehusplan er lagt fram.