Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-18:
Trygdeoppgjøret er et omfattende og viktig inntektsoppgjør. Det berører alle som lever av ytelser fra folketrygden, det vil si omtrent en million av landets innbyggere. Den enkelte pensjonist skal være trygg på at hun eller han får en reallønnsvekst i sine ytelser. I tillegg er det slik at trygdeoppgjøret har stor betydning for utgiftene over statsbudsjettet. Tilsynelatende små justeringer får store statsfinansielle konsekvenser. Derfor er det viktig at vi har forutsigbare rammer for de årlige trygdeoppgjørene. I årets trygdeoppgjør ble partene – det vil si staten og pensjonistenes, funksjonshemmedes og arbeidstakernes organisasjoner – enige om å øke grunnbeløpet med 2 625 kr fra 1. mai 2009. Dette innebærer en økning i alle pensjoner og øvrige G-regulerte ytelser fra folketrygden på 4,2 pst. fra 2008 til 2009, og sikrer pensjonistene økt kjøpekraft på samme måte som yrkesaktive. Partene ble i fjorårets trygdeoppgjør enige om å benytte deler av den økonomiske rammen til en ekstraordinær økning av det ordinære særtillegget, samtidig som grunnbeløpet ble økt i tråd med forventet lønnsvekst. Pensjonene til unge uføre ble hevet, og det var enighet om en ytterligere opptrapping av særtillegget i 2009 og i 2010. Fjorårets oppgjør var et spleiselag mellom pensjonistene og staten. Det gav et solidarisk og meget godt samlet oppgjør med svært god sosial profil, der de med de laveste pensjonene fikk de største tilleggene. Årets oppgjør følger opp det gode oppgjøret fra i fjor. Staten har fulgt opp løftet om en opptrapping av minstepensjonen til 1,97 ganger grunnbeløpet. Neste år når vi målet om en minstepensjon tilsvarende to ganger grunnbeløpet. Jeg registrerer at Fremskrittspartiet mener at fjorårets oppgjør, som gav et ekstraordinært løft for minstepensjonistene, var et klart brudd på retningslinjene. Samtidig fremmer de nå forslag til endringer i pensjonsreglene som ligger utenfor retningslinjene, og som ingen av partene heller har framsatt krav om. Jeg registrerer ellers at Fremskrittspartiet hevder at et pensjonistektepar der den ene er minstepensjonist og den andre har tilleggspensjon, får mindre i samlet pensjon enn om begge hadde vært minstepensjonister. Heldigvis er det feil, og noe annet ville vært helt urimelig. Et ektepar er til sammen sikret to ganger ordinær sats for særtillegget, også der den ene ektefellen har tilleggspensjon. Disse nyter dermed også godt av særtilleggsøkningen i 2008, 2009 og 2010. Samtlige pensjonister har med årets oppgjør fått en god inntektsutvikling. Samtidig har staten i godt samarbeid med organisasjonene klart å løfte den gruppen som kanskje har det vanskeligst. En enslig minstepensjonist får med nytt grunnbeløp og økt særtillegg 7 272 kr mer i pensjon fra 1. mai i år, dvs. en økning på 5,3 pst. Før fjorårets trygdeoppgjør var minstepensjonen 119 820 kr. Nå er den 143 568 kr, dvs. en økning på hele 20 pst. på to år. Også minstepensjonistektepar har fått en tilsvarende økning. Jeg er godt fornøyd med å ha fått til enighet med organisasjonene om årets trygdeoppgjør, og at vi følger opp fjorårets avtale om en videre økning av minstepensjonene. Dette er god fordelingspolitikk i praksis.