Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-12-13:
Beklageligvis er ikke Kystpartiet representert i undervisningskomiteen. Våre synspunkter kommer ikke til uttrykk gjennom innstillingen, og taletiden er for kort til å kommentere alle deler av budsjettet og de konsekvenser vi mener det får for muligheten til kunnskapsvekst i det kommende året. Noen få momenter vil jeg likevel bemerke. Denne regjeringen ville bedre kvaliteten på norsk skole og legge til rette for at befolkningen får de kompetansevekstmuligheter som tilfredsstiller behovene i et samfunn i rask endring. Men verken årets budsjett eller de foregående har gitt kommuner og undervisningsinstitusjoner det økonomiske handlingsrom som er nødvendig for å fremme kunnskapsvekst over et bredt spekter. Til tross for at elevtallet i skolen har økt med 7 000, har antall lærerårsverk blitt redusert med 1 600. Bare i mitt fylke er antall lærerårsverk redusert med 150 de to siste årene. Med budsjettvedtaket for 2005 tyder alt på at reduksjonen i antall lærerårsverk vil fortsette. Mens vi før kjempet for å skifte ut ufaglærte lærere med utdannede pedagoger, går nå utviklingen i motsatt retning. Pedagoger sies opp og erstattes med assistenter fordi disse er billigere. Denne regjeringen har forlenget undervisningstiden for elevene i grunnskolen, men fra Regjeringens side er reformen underfinansiert med 73 mill. kr for kommende år. Er det på denne måten vi skal få verdens beste skole? IKT gir økte muligheter for fjernundervisning. Regjeringen framhever stadig hvor viktig det er at befolkningen får endringskompetanse, og at det foregår en kontinuerlig etterutdanning, der mennesker med ulik bakgrunn får tilgang på ny kunnskap for å møte nye utfordringer i kunnskapssamfunnet. Likevel kuttes det 20 mill. kr til desentralisert utdanning i regi av høgskolene, den undervisningsformen som gir størst mulighet for kunnskapsvekst for folk som bor utenfor universitets- og høgskolebyene. Å kunne etterutdanne seg uten å måtte flytte hjemmefra er sannsynligvis det nyttigste tiltaket vi kan satse på dersom vi ønsker at utdannings- og yrkesmulighetene skal utvikles likeverdig i alle deler av landet. Bare ved Høgskolen i Bodø kuttes det i 2005 med 3 mill. kr til dette formålet, og Universitetet i Tromsø må kutte den desentraliserte sykepleierutdanningen. For befolkningen i nord, der kravet til omstilling og kompetansevekst er høyere enn for andre landsdeler fordi en større del av befolkningen har vært knyttet til primærnæringene, er dette dramatisk. Skal folk som bor i utkantene, og som presses ut fra tradisjonelle næringer, ha mulighet til å omstille seg, må de ha de samme muligheter til omstilling gjennom utdanning som folk i sentrale bystrøk har. Det må fra Stortingets side legges til rette for at folk får utdanningsmulighet der de bor, slik at landsdelen får beholde kompetansen som grunnlag for utvikling av alternative arbeidsplasser. Ved å kutte denne muligheten og tvinge folk til å flytte som eneste alternativ til å gå på trygd tappes distriktene for menneskelige ressurser og framtidige muligheter. Kystpartiet vil satse på at muligheten til høgskole- og universitetsutdannelse gjennom muligheten for digital kontakt mellom student og studiested økes, ikke reduseres, slik Regjeringen legger opp til. Når så også bevilgningene til studieforbund kuttes med 9 mill. kr, er det ikke mange muligheter for omstilling gjennom kompetansevekst som står åpne for voksne folk i Distrikts-Norge. Kystpartiet frykter at de innstrammingene som foretas her, må betales for gjennom arbeidsledighetstrygd, økt situasjonsbetinget uføretrygding og førtidspensjonering. I Kystpartiet etterlyser vi økonomisk helhetstekning fra Regjeringen. For øvrig er Kystpartiet imot at Norge skal selges bit for bit.