Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-11-28:
Noreg har fått ei ny regjering, og med det følgjer ny politikk. Eit av områda der dette alt merkast, er i spørsmål knytte til EU og EØS. Då den nye statsråden for samordning av EØS-saker og forholdet til EU sist torsdag gjorde greie for regjeringa sin europapolitikk og Noreg sitt forhold til EU og EØS, var det kome inn ein ny tone – ein underdanig tone. EU si viktige rolle på mange samfunnsområde vart framheva. Me høyrde lite til kor viktig det er å fremje norske interesser – desto meir korleis regjeringa kan tilpasse Noreg til EU sin politikk og EU sine krav. At regjeringa vil reversere veto mot postdirektivet, er ikkje overraskande. Det var varsla i regjeringsplattforma, og det går rett inn i ein politikk som har lite kunnskap og respekt for dei som bur utanfor dei mest folketette områda i landet. ABC Nyheter hadde nyss oppslag om at EU-ministeren er kjent med dei negative konsekvensane mange EU-land opplever etter innføring av EU sitt tredje postdirektiv. Det vart opplyst til statsråden i møte med den såkalla tidlegvarslargruppa, som fleire departement har oppretta i Brussel. Mitt spørsmål i dag er kvifor statsråden ikkje fann det bryet verdt å opplyse om dette til Stortinget. Dersom ein skal oppretthalde dagens standard og frekvens på postomberinga etter å ha avvikla eineretten for brevpost under 50 gram, må Posten kompenserast over statsbudsjettet. Eg vonar statsråd Helgesen i dag kan stadfeste at Posten vil få ein slik kompensasjon. Det vil redusere usikkerheita til dei næringsdrivande og private som i dag undrar seg på kva tenestenivå dei kan forvente seg i tida framover. Regjeringa vil i sin iver ikkje berre reversere veto mot postdirektivet, men òg vedtaket om innføring av prosenttoll på visse toll-liner på faste ostar og nokre kjøttslag. Denne nyheita har skapt jubel i Brussel, men stor usikkerheit for dei omlag 90 000 menneska i Noreg som har levebrødet sitt innanfor produksjon og foredling av norsk mat. Dette er realpolitikk. Då WTO-forhandlingane vart vedtekne i Stortinget i 1994, vart det slått tydleg fast at Noreg skulle nytte det alternativet av krone- og prosenttoll som til ei kvar tid best sikra interessene for å fremje norsk mat. Erna Solberg sat i komiteen som innstilte på vedtaket om at ein skulle ha valfridom. Dersom vedtaket om prosenttoll vert avvikla, vil norske produsentar av mjølk og enkelte kjøttslag i løpet av kort tid miste importvernet. Kronetollen, som er ein fast kroneverdi, vert mindre verd for kvart år. Korleis meiner regjeringa at norsk landbruk og norsk næringsmiddelindustri skal overleve med det norske kostnadsnivået, det norske klimaet og topografien i konkurranse med kollegaer i Sør-Europa? Det ynskjer eg svar på i løpet av debatten. Det tredje spørsmålet eg ynskjer belyst frå regjeringa i dag, er knytt til suverenitetsavståing. Noreg har valt å stå utanfor EU. Motstanden mot EU-medlemskap er stor i det norske folket. I stadig fleire saker møter Noreg spørsmålet om suverenitetsavståing til EU- og EØS-organ. Me møter det i spørsmålet om EU sitt finanstilsyn, energi, telecom, og no aktualisert i saka om pediatriforordninga. Den 15. november varsla statsråd Helgesen at regjeringa har avgjort at pediatriforordninga kan innlemmast i EØS-avtalen, og at EFTA sitt overvakingsorgan, ESA, får mynde til å bøteleggje føretak som bryt med vikåra for marknadsføring av legemidlar. Problemstillinga knytt til bøteleggingskompetanse og suverenitetsavståing var knapt nemnt. Justisdepartementet si lovavdeling konkluderer med at Stortinget ikkje tidlegare har teke stilling til eit tilfelle der Noreg avstår mynde på ein tilsvarande måte. Det reiser behov for ein prinsipiell debatt. Stortinget er tidlegare kritisert for å gjere vedtak som er «lite inngripande» med simpelt fleirtal. Pediatriforordninga vert ein merkestein på om Stortinget vil halde fram med overføring av mynde til EU-organ med simpelt fleirtal. I ein artikkel i Nytt Norsk Tidsskrift 16. mai drøftar førsteamanuensis Eirik Holmøyvik ved Det juridiske fakultet, Universitetet i Bergen Stortinget sin praksis med at vedtak vert fatta etter Grunnlova § 26 ut frå at suverenitetsavståinga vert sett på å vere «lite inngripande». Hans konklusjon er særleg klår: «Måten Stortinget inngår avtaler om suverenitetsoverføring bryt med føresetnaden til og systemet i Grunnlova og med grunnleggjande demokratiske og konstitusjonelle omsyn.» Han viser til at kompetanse som etter Grunnlova er lagt til det norske storting, regjering eller Høgsterett, vert utøvd av eit organ som høyrer til ein internasjonal organisasjon. I vår sende Kristeleg Folkeparti sin representant Syversen brev til presidentskapet der han ynskte dette sakskomplekset drøfta. Eg vil ta initiativ til at Stortinget må drøfte dette. Me har eit folk som har vorte meir skeptisk til norsk EU-medlemskap enn ein var i 1994. Då skal me ikkje melde Noreg inn i EU bit for bit.