Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-02:
Først vil jeg takke saksordføreren for godt samarbeid i saken og for en grundig framleggelse av saken. Dette representantforslaget fra Venstre inneholder en rekke gode forslag, og vi i Fremskrittspartiet er glad for at det er tverrpolitisk enighet om å styrke tegnspråkets stilling. I 2012 fremmet Fremskrittspartiet selv et forslag om å innføre tegnspråk som valgfag i skolen, noe som også foreslås av Venstre nå. Jeg registrerer også og er glad for at kunnskapsministeren har bedt om å få vurdert rett til å få undervisning i tegnspråk for hørende elever i både grunnskolen og videregående skole. Språket er det viktigste vi har for å være fullstendige medborgere. Kultur, kommunikasjon, skole og yrkesdeltakelse – alt dette er avhengig av at vi behersker språket. Vi har ca. 400 000 hørselshemmede og rundt 5 000 døve i Norge i dag. Norges Døveforbund anslår at det er ca. 16 500 personer som bruker tegnspråk i dag. Dette er døve og hørselshemmede, familiemedlemmer og venner av tegnspråklige og tegnspråklige fagpersoner. Dessverre er det slik at antallet mennesker som er i stand til å kommunisere gjennom tegnspråk, på langt nær er høyt nok. Dette skaper vanskeligheter for døve og hørselshemmede i deres hverdag. Derfor er det svært viktig at innsatsen på tegnspråkområdet styrkes. Fremskrittspartiet er opptatt av at vi skal ha en god politikk på området. Vi er også fornøyd med at regjeringen er opptatt av å gjennomføre praktisk politikk og har satt igang en rekke tiltak for å styrke hørselshemmede og døve. Blant annet er språkmeldingen fulgt opp av Kulturdepartementet gjennom Språkrådet, og der er det vedtektsfestet at de skal ta hensyn til den totale språksituasjonen i landet. Språksituasjonen omfatter også norsk tegnspråk. I tildelingsbrevene for 2015 og 2016 står det at Språkrådet skal arbeide for at norsk tegnspråk skal styrkes og synliggjøres. I tillegg til dette har også Kunnskapsdepartementet bedt Utdanningsdirektoratet om å utarbeide en plan som har til hensikt å styrke landsdekkende oppgaver i tegnspråk. Statped er omorganisert og har fått som mål at alle elever med spesielle behov skal få likeverdige opplæringstilbud av høy kvalitet, uavhengig av hvor i landet man bor. Statpeds samfunnsmandat er «å bidra til at barn, unge og voksne med særskilte opplæringsbehov kan være aktive deltakere i utdanning, arbeid og samfunnsliv på lik linje med andre». Videre er det vedtatt å stille krav om at alle lærerne i grunnskolen som underviser i norsk tegnspråk, skal ha fordypning i faget. Dette viser at det skjer mye positivt på området, men det er behov for at det blir gjort mer. Venstre viser i sitt forslag til at Stortinget har vedtatt å utarbeide en stortingsmelding. I kunnskapsministerens svarbrev til komiteen om denne saken redegjøres det for at det ikke skal utarbeides noen plan, men det skal iverksettes prioriterte praktiske tiltak for å avhjelpe tegnspråkbrukernes situasjon i samfunnet. I forslaget vises det videre til at regjeringspartiene ikke følger opp tidligere forslag fra 2011, om å «inntil videre unngå nedleggelse av statlige grunnskoler på hørselsfeltet». Realiteten er at skolene ble nedlagt av de rød-grønne, og at det i dag kun finnes to statlige skoler igjen på feltet, som Statped har ansvaret for. Det viktigste for Fremskrittspartiet framover er å sikre og opprettholde et godt opplæringstilbud til barn og unge, uavhengig av hvor man bor i landet. Jeg har tidligere i mitt innlegg vist til at dette blir fulgt opp av regjeringen. Vi ser også fram til den varslede gjennomgangen av opplæringsloven § 2-6, og hvordan denne kan ivareta dagens behov og rettigheter for tegnspråkelever på en god måte. Fremskrittspartiet er også glad for at Utdanningsdirektoratet ser på ulike modeller for tilbud om opplæring i tegnspråk for hørende elever i grunnskolen og videregående skole, og vi håper på at det kommer enda flere gode tiltak på området. Fremskrittspartiet mener dette er et viktig felt, som fortjener mer oppmerksomhet fra politikerne framover.