Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2011-01-17:
Kraftsituasjonen og de kraftprisene vi opplever, er utfordrende for både husholdninger og næringsliv. Det er ingen tvil om at prisene i desember i fjor var uakseptabelt høye, med variasjoner landsdelene imellom. Mitt mål er å få en lik og forutsigbar strømpris i hele landet. Derfor er målet om en stabil kraftforsyning sentral i energipolitikken. Det er fundamentalt for norsk kraftforsyning at nær 100 pst. av all kraftproduksjon er fra vannkraft. Vannkraften gir oss en unik tilgang til ren fornybar energi, men temperatur, nedbør og tilsig kan variere fra år til år, og dermed også vannkraftproduksjonen. Systemet medfører også at prisen på strøm varierer mellom sesonger og år. Vanligvis er prisen lav om sommeren og høyere om vinteren. Det ble produsert om lag 4 TWh mer strøm i Norge vinteren 2009–2010 – fra november til februar – enn gjennomsnittet for de fem foregående årene. Dette må ses i sammenheng med at det var svært kaldt, og at store deler av svensk kjernekraftproduksjon uventet var ute av drift. Kombinert med lite snø i fjellet og en tørr vår førte dette til at magasinene hadde et dårligere utgangspunkt for vinteren 2010 enn tidligere år. Hele 2010 var det kaldeste året på 70 år. Nettotilsiget i 2010 var på 100 TWh. Dette er 23 TWh mindre enn normalt. 100 TWh utgjør ca. tre fjerdeparter av det årlige forbruket i Norge – kun tre fjerdeparter, kunne jeg lagt til. Løsningen på den stramme kraftsituasjonen som vi nå opplever, må finnes i tiltak på både lang, mellomlang og kort sikt. Av tiltak på kort sikt vil jeg kort nevne tilskuddsordningen for husholdninger, som regjeringen har styrket med 70 mill. kr ekstra i 2011. Ordningen forvaltes av Enova og er rettet mot tiltak som begrenser avhengigheten av strøm til oppvarming. Dette er gode tiltak som er rettet inn mot den enkelte husholdning. Denne ekstraordinære bevilgningen innebærer nesten en tredobling av satsingen på dette området i 2011. Jeg vil særlig oppfordre folk i områder med en anstrengt kraftsituasjon om å søke om midler fra denne ordningen. I statsråd 17. desember ble det vedtatt å gi Statnett dispensasjon fra vilkårene i anleggskonsesjonene for bruk av de mobile gassfyrte reservekraftverkene på Tjeldbergodden og i Nyhamna. Samtidig ble utslippstillatelsene midlertidig endret. Begge vedtak er gjeldende for ukene 1–20 i 2011. Dispensasjonen og den midlertidige endringen av utslippstillatelsene gjør at anleggene også kan tas i bruk ved eventuelle feil og i vanskelige driftssituasjoner, og dermed være med på å motvirke tvangsmessig utkobling av forbruk. Dette er således et viktig tiltak for forsyningssikkerheten i området. Jeg vet at mange bekymrer seg for strømregningen som kommer i disse dager. Jeg har tidligere oppfordret kraftleverandørene til å være behjelpelige overfor kunder som ønsker å dele opp regningene sine. Jeg er enig med representanten Solvik-Olsen i at det ikke blir lavere kostnader av dette, totalt sett, men jeg vet at mange leverandører tilbyr dette og mener at det bidrar til at alle kunder får en bedre oversikt over strømutgiftene sine i perioder med store svingninger. Regjeringa har også foreslått en ekstrautbetaling av statlig bostøtte. Saken er forelagt Stortinget. Vi vet at en familie på fem da vil få utbetalt 2 900 kr mer. Den utbetalingen vil komme i begynnelsen av mars. Jeg mener at det er et målrettet tiltak som husholdninger med en stram økonomi både vil glede seg over og reelt sett ha nytte av. I tillegg til dette har jeg også sørget for å framskynde prosessen med innføring av AMS. Jeg vil be NVE stille krav til at 80 pst. av forbrukerne i Midt-Norge skal få installert AMS innen utgangen av 2013, og 80 pst. i landet for øvrig innen utgangen av 2015. Jeg har stor tro på at intelligente strømmålere og bevisste forbrukere vil gi lavere energibruk uten at det går på bekostning av komforten. Dette er et bra tiltak både for forbrukerne og for samfunnet som helhet. Det er viktig med tiltak på kort sikt, men for å få til de varige forbedringene og nå målet om en lik, forutsigbar strømpris i hele landet, trenger vi også mer langsiktige tiltak: Nettutbygging, ny produksjon og energieffektivisering er svarene på det. Vi er mer enn godt i gang på alle områdene. For perioden 2006 til og med 2011 har regjeringa satt av nesten 9 mrd. kr til satsing gjennom Enova. Det gir resultater. Fra 2006 til og med 2009 er det gitt tilskudd til prosjekter med et forventet energiresultat på hele 8,3 TWh årlig produksjon. Energieffektivisering og energiomlegging i husholdningene er veldig bra, på den måten at det bidrar til bedre energibalanse og reduserer avhengigheten av strøm. På produksjonssiden skjer det også mye. Vi skal etablere et felles elsertifikatmarked med Sverige. I den perioden vi har lagt bak oss, 2006–2009, ble det gitt tillatelser til prosjekter med forventet produksjon på om lag 6 TWh per år, nesten dobbelt så mye som i foregående periode. Jeg vil også trekke fram at vi nå ser resultater av satsingen på konsesjonsbehandlingen av småkraft. I 2010 avgjorde NVE 101 saker, noe som f.eks. er en firedobling sammenliknet med seks år tidligere. Men det som er enda viktigere enn at det er gitt konsesjon til mange prosjekter, er at det er mange som er satt i drift. I perioden 2006–2009 ble det satt i drift prosjekter med en forventet produksjon på 3,5 TWh per år. Nettutbygging er det viktigste tiltaket for å redusere store og langvarige prisforskjeller og sikre at alle landets regioner har en tilfredsstillende forsyningssikkerhet. Statnett planlegger å investere opp mot 40 mrd. kr på utbygging og oppgradering av nytt strømnett i Norge fram mot 2020. Det er store satsinger, og det er satsinger som kommer til å bety en forskjell. Vannkraftressursene er ujevnt fordelt mellom landets regioner og er heller ikke lokalisert i nærheten av de store forbrukssentrene. Dette gjør det ekstra nødvendig med et robust og velutbygd kraftnett. Kraftproduksjonen varierer også fra år til år, avhengig av tilsig, som jeg var inne på tidligere. Gjennom overføringsforbindelsene både internt i Norge og ut av landet reduserer vi kraftsystemets sårbarhet for disse variasjonene. Vi har erfart at nettutbygginger, spesielt de større ledningene, kan være kontroversielle. Jeg har stor forståelse for at det er stor oppmerksomhet rundt de lokale miljøvirkningene av nettutbygginger, men all energibruk har miljøkonsekvenser. Jeg mener helt klart at hvis vi skal ha tilfredsstillende forsyningssikkerhet og nå våre ambisiøse fornybar- og klimamål, må vi også akseptere inngrep i landet vårt, for å si det på en enkel måte, knyttet til utbygging av fornybar energi. Det hjelper ikke å kjøpe ny bil hvis det ikke er veier å kjøre bilen på. Statnett vurderer nå kraftsituasjonen i store deler av Norge som stram. Norden og store deler av Norge er avhengig av import av kraft. Vi er derfor mer sårbare for feil på nordiske kraftverk og overføringsanlegg enn vanlig, men sannsynligheten for at kraftsituasjonen i løpet av vinteren skal by på store problemer, vurderes likevel ikke som stor. Det er ifølge Statnett en sannsynlighet for rasjonering på mellom 5 og 20 pst. fra Trøndelag og sørover og mindre enn 5 pst. sannsynlighet for rasjonering i Nord-Norge. Statnett har en rekke virkemidler for å håndtere anstrengte kraftsituasjoner. I ordinære driftssituasjoner kan Statnett bl.a. opprette nye prisområder, avlyse revisjoner, starte informasjonskampanjer, koble ut kjeler, drive nettet med redusert driftssikkerhet og spesialregulere produksjon for å sikre full import eller for å spare på vann i særlig viktige kraftverk. Dersom det skulle oppstå en svært anstrengt kraftsituasjon, kalt SAKS, med over 50 pst. fare for rasjonering, kan Statnett i tillegg løse inn energiopsjoner og idriftsette reservekraftverkene. I sommer gikk Statnett til innkjøp av energiopsjoner i forbruk. Effekten som kan gjøres tilgjengelig gjennom innløsning av disse avtalene, er 600 MW, med et samlet energivolum på 1 100 GWh. Hoveddelen av disse avtalene er i Midt-Norge og på Vestlandet. Dette er et betydelig større volum enn sist vinter, da Statnett hadde energiopsjonsavtaler på 164 MW. I det året som vi har lagt bak oss, har vi fått på plass mange milepæler i energipolitikken. Så skal vi jobbe videre med det og samtidig begynne arbeidet med en energimelding som skal bli forelagt Stortinget.