trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-12:
Jeg ville lagt færre byrder på sentralbanksjefens skuldre. Jeg ville tatt et større ansvar i finans- og strukturpolitikken. Regjeringen har selv vist til at den store arbeidsinnvandringen vi har hatt til Norge, har bidratt til lavere rente enn det vi ellers ville hatt. Det har også engelske undersøkelser vist, at hadde man ikke hatt arbeidsinnvandring, ville renten vært høyere. Det forteller meg at hva man gjør i strukturpolitikken, og hva man gjør med arbeidstilbudet, har betydning for hvor høy renten blir. Vi mangler ikke penger, sier finansministeren, men vi mangler hender. Ja, vel. Høyre har lagt frem 32 helt konkrete forslag i Stortinget om hvordan vi kan gjøre det mer lønnsomt å jobbe, hvordan vi kan bidra til at flere av dem som står utenfor arbeidsmarkedet, kan komme tilbake til arbeidsfellesskapet, hvordan vi kan bidra til mer arbeidsinnvandring, og hvordan vi kan modernisere offentlig sektor. Det er kanskje det aller viktigste vi kan gjøre for å dempe presset i norsk økonomi, og som også ville ha lettet presset noe på sentralbanksjefen for å unngå å bruke rentevåpenet i konjunkturstyringen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-12:
Det tror jeg ikke vi blir helt enige om! Men til saken: Regjeringen har gitt skattelettelser. De har gitt skattelettelser til dem som har statsrådslønn, og de har gitt skattelettelser til fagorganiserte - og eldreomsorgen skinner fortsatt ikke. Når det gjelder å bryte valgløfter, tror jeg at når Micaelsen går ute blant velgerne, vil han få høre en ganske enstemmig dom, at man er skuffet over at de forventningene som de rød-grønne partiene skapte, ikke er blitt innfridd. Bare la meg gjenta svaret: Ja, det er velgernes dom som avgjør hvilken økonomisk politikk som blir ført. I 2001 gav velgerne et borgerlig flertall, og det ble ført borgerlig politikk. I 2005 gav velgerne et rød-grønt flertall, og det er blitt ført en rød-grønn politikk. Ved valget i 2009 håper jeg det igjen blir et borgerlig flertall, og da vil det også blir ført en borgerlig politikk. Så har Høyre gjort det helt klart at hvis Høyre skal gå inn i regjering, må det føres en ansvarlig økonomisk politikk. Det vet alle. Slik har det alltid vært. Vi er garantisten for det i enhver regjering vi deltar i. Man kommer ikke til Høyre og ber om å sitte i regjering med oss hvis man skal føre en uansvarlig økonomisk politikk. Det er det samme som at man ikke sitter i regjering med Senterpartiet hvis man har tenkt å føre Norge inn i EU.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-12:
Nå tror jeg nok vi er på god vei ut av debatten om kredittmeldingen, men la gå. Jeg er uenig med NHO fordi man sauser sammen arbeidsinnvandring og asyl- og flyktningpolitikk. Det er to vidt forskjellige ting. Vi ønsker å øke importen av også ikke-vestlig kompetent arbeidskraft. Vi har en kvote på 5 000 som vi ikke klarer å fylle. Vi ser at noen av de aller dyktigste hjernene i verden, som vi hadde hatt behov for i Norge, heller reiser til andre land fordi vi har et stort byråkrati som hemmer oss i å få de aller beste til å komme til Norge. Vi skal være veldig glad for at både polakker og andre har deltatt i vårt arbeidsmarked. Det er det største sosiale utjevningsprosjektet som Europa har sett, at polakker kan komme til Norge for å arbeide(presidenten klubber)(Presidenten klubber igjen.) Vi ser sosial utjevning i Europa på grunn av flyttingen av arbeidskraft. (presidenten klubber) (Presidenten klubber igjen.)
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-12:
Jeg registrerer at statsråden innledningsvis sier at vi sparer så mye på statens hånd, implisitt at da er det ikke så farlig om familiene lever over evne. Jeg mener at det er et stort problem og en stor utfordring at vi har negativ sparing i Norge. Jeg mener at det avgjort ville vært en fordel om vi hadde motivert familiene og husholdningene til å spare mer. Det må være en sammenheng når vi ser at andre land har langt sterkere incentiver for sparing og samtidig har langt sterkere privat sparing. Mitt spørsmål knytter seg imidlertid til den utfordring som jeg opplever at finansministeren fikk av sentralbanksjefen under høringen i finanskomiteen, hvor sentralbanksjefen påpeker det store potensialet som er for modernisering av offentlig sektor, og hvor han slår fast at det ikke har skjedd særlig mye på strukturpolitikkens område de siste årene. Hvordan oppfatter finansministeren denne klare utfordringen fra sentralbanksjefen? Vil hun nå spore om og gjenoppta moderniseringen av offentlig sektor og bidra til bedre samarbeid mellom offentlig og privat sektor, slik at vi kan få løst flere oppgaver i samfunnet vårt?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-12:
Ja, nå er det ett år og noen måneder til valget. I en viktig sak i finanskomiteen i Stortinget er vi nå vitne til at vi har en diskusjon mellom såkalte framtidige regjeringspartnere, hvor Høyre går langt i å antyde at deler av Fremskrittspartiets politikk har planøkonomiske elementer. Tidligere har vi vært vitne til at Ulf Leirstein på vegne av Fremskrittspartiet mener at det er valgresultatet i 2009 som skal danne grunnlaget for hva slags type økonomisk politikk som skal føres i en framtidig eventuell ny regjering, mens Høyre garanterer at det er uaktuelt å regjere med Fremskrittspartiet hvis ikke en økonomisk ansvarlig politikk føres hvor også handlingsregelen legges til grunn. Er det ikke på tide at representanten Ulf Leirstein på vegne av Fremskrittspartiet setter seg ned sammen med Høyre og andre man ønsker å samarbeide med, og klargjør overfor velgerne hva slags økonomisk politikk velgerne kan forvente seg hvis man skulle være så heldig å vinne valget i 2009?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-12:
Da er jo bildet ganske klart: Det er det totale kaos på borgerlig side når det gjelder regjeringsspørmålet, dette sentrale spørsmålet, og det er derfor vi bruker tid til å diskutere det her i forbindelse med kredittmeldingen. Vi står da overfor to situasjoner. Enten blir det ikke noen borgerlig regjering - det er ikke et grunnlag for det, fordi Høyre setter dette tydelige kravet, og Fremskrittspartiet vil ikke gå med på det - eller så vil vi være vitne til tidenes mageplask når det gjelder brutte valgløfter fra Fremskrittspartiet, fordi Høyre garanterer den økonomiske politikken. Men la nå det ligge. Til renten: Jeg oppfattet at Jan Tore Sanner fra Høyre antyder at den rød-grønne regjeringen burde gjøre mer enn å være opptatt av en økonomisk ansvarlig budsjettpolitikk, og da lurer jeg på om Jan Tore Sanner har dekning for å tro at Høyres alternative opplegg - med noe mer vekt på privat sparing, med 1,6 milliarder kr mindre bruk av penger over budsjettene - ville ført til lavere rente. Kan Jan Tore Sanner gi noen betraktninger om at han overfor velgerne kan si at hans økonomiske opplegg ville gitt lavere rente enn vi har i dag?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-12:
Jeg registrerer at når Høyre og Fremskrittspartiet blir utfordret på det mest sentrale spørsmålet som velgerne ønsker å få svar på etter valget, kaster man seg på misnøyebølgen og sprer myter og usannheter, vil jeg faktisk kalle det, om Regjeringens politikk. Eldreomsorgen skulle skinne. Ja, eldreomsorgen skulle skinne - det skulle ikke gis én krone i skattelettelser før eldreomsorgen skinte, var budskapet, ikke at eldreomsorgen skulle skinne. Jan Tore Sanner tar feil på det punktet. Fattigdommen har økt. Det vet vi ikke noe om ennå. Det vi vet, er at 200 000 flere mennesker har kommet i jobb. Minstepensjonistene får nå et historisk løft, og sosialhjelpssatsene har økt. Det er realiteter om Regjeringens politikk. Når det gjelder bassengene, er jeg enig i at der har vi en utfordring, men det står altså ikke i regjeringserklæringen. Så vi må bruke de riktige begrepene når vi skal beskrive hverandres politikk. Så igjen: Er det slik at Høyre kan leve med at det er valgresultatet som skal avgjøre den økonomiske politikken, at det kan være et budskap som de skal presentere for velgerne i 2009? Eller kan vi stole på Høyre når de sier at det er helt uaktuelt å føre en ansvarlig økonomisk politikk, som Fremskrittspartiet ikke støtter?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-12:
Det er ganske spesielt å høre en representant for landets nest største parti ordlegge seg på den måten når det gjelder de etiske retningslinjene. Det å sammenligne grov utnytting av barn, grov miljøkriminalitet, klasevåpenproduksjon og andre ting med at vi skal utelukke selskaper som ikke driver med oppbyggelig litteratur, er i seg selv ganske spesielt. Jeg synes spesielt Fremskrittspartiets omfavnelse av forsvarsindustrien, som trekkes fram også her i dag, er rørende. Det kan nesten oppfattes som om representanten Tybring-Gjedde tar til orde for at vi skal ha ett sett med etiske retningslinjer for våre allierte, på grunn av omfavnelse av forsvarsindustrien, mens vi skal ha andre etiske retningslinjer for alle andre bedrifter i Norge. Til slutt: Mener representanten Tybring-Gjedde at han på vegne av Fremskrittspartiet har det norske folk med seg i den store motstanden mot å sette klare etiske retningslinjer på forvaltningen av vår fantastiske oljeformue?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2008-06-12:
Jeg har lyst til å stille representanten Sanner det samme spørsmålet som representanten Leirstein fikk etter sitt innlegg, for etter å ha hørt på replikkordskiftet mellom representanten Sanner og Leirstein, klarer jeg ikke å dy meg. Vi har lenge prøvd å få klarhet i den økonomiske politikken en eventuell regjering utgått fra Fremskrittspartiet og Høyre vil føre. Når vi har lest det som Ulf Leirstein har sagt i et innlegg i Dagens Næringsliv i forrige uke, om at det er valgutfallet som skal bestemme den økonomiske politikken, når vi har hørt representanten Sanners forsvar for generasjonstanken, og når vi vet hva representanten Hagesæter sa til Dagens Næringsliv i går om den nåværende generasjon og framtidige generasjoner, er spørsmålet mitt: Er det noen som kan leve med den forutsetning at det er valgutfallet som skal bestemme den økonomiske politikken?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-12:
Jeg merket meg det sentralbanksjefen sa, og er overrasket over at vi har en sentralbanksjef som i mine ører hørtes ut som en Høyre-mann.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-12:
Jeg regner med at heller ikke representanten Hagesæter ville brukt 2 000 milliarder kr til å investere i infrastruktur de nærmeste år. Det er jo ikke slik at denne regjeringen ikke investerer i infrastruktur. Vi bruker masse penger på infrastruktur. Det er ikke slik at vi ikke henter arbeidskraft utenfra. Vi har vel de siste par årene hatt 200 000 utlendinger som har vært med på å bygge riktignok mye privat infrastruktur, men også offentlige bygg, sykehus og institusjoner. Det er jo nettopp den gode kommuneøkonomien og forvaltningen som vi har, som gjør slike investeringer mulig. Det er ingen motsetning mellom å bygge infrastruktur og det å spare for framtiden. Men å finne balansen her er viktig, slik at måten vi bruker investeringene på, og tempoet, ikke gjør at økonomien ellers får for høy temperatur.
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-12:
På denne tiden i fjor hadde vi en frisk debatt om forvaltningen av Statens pensjonsfond for 2006. Jeg har lyst til å minne representanten Christian Tybring-Gjedde på en uttalelse han hadde i debatten i den forbindelse: «Er det virkelig noen i denne salen som mener at det å øke vår aksjeeksponering i eksempelvis India, Pakistan, Indonesia eller Sør-Amerika er en klok måte å forvalte våre fremtidige pensjoner på?» I år går alle partiene, også Fremskrittspartiet, inn for at 19 nye land, bl.a. de nevnte landene, tas inn i fondets referanseportefølje. Kan vi ta denne helomvendingen som et tegn på at representanten Tybring-Gjedde i mellomtiden har fått økt innsikt i og forståelse for hva som er en god forvaltning av Statens pensjonsfond - Utland?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-12:
Først har jeg lyst til å si at når det gjelder barnearbeid, skal vi bekjempe det - enten det er ute eller hjemme. Jeg er så ærlig at jeg må si at selv om det er barneprostitusjon i andre land, må vi bruke vår makt og våre krefter til å få endret den situasjonen. Det tror jeg vi kan gjøre ved å bruke den makt og innflytelse vi har. Vi kan påvirke andre land, sammen med FN eller sammen med andre barneorganisasjoner. Jeg synes ikke at om det skal være barnearbeid eller ikke, skal være avhengig av en grense, av om det skjer her eller der. Jeg tror vi skal fokusere mye på det og bruke etiske retningslinjer i forhold til det.
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-12:
Når det gjelder de etiske reglene vi har, gjelder det bedrifter som vi skal investere Statens pensjonsfonds midler i. Der har vi klare retningslinjer. Jeg mener helt klart at det er forsvarlig å ta disse ut. Jeg respekterer at representanten Tybring-Gjedde har et annet syn på det spørsmålet enn det jeg har. Men jeg vil forsvare det som er gjort.
Morten Drægni (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-12:
Det ble litt debatt om IMF i forrige sak også, men jeg tenkte jeg skulle bruke denne saken til å legge fram SVs syn på de endringene som nå kommer i IMF. IMF vil være den første organisasjonen under FN-paraplyen som vedtar omfattende endringer i sin styringsstruktur. Mange av disse organisasjonene ble stiftet etter annen verdenskrig og har stort behov for å gjøre endringer. Norge har jo vært særlig opptatt av å styrke lavinntektslandenes innflytelse i IMF. Til dels vil dette nå skje gjennom en økning i stemmevekt, hovedsakelig som en følge av tredobling av basisstemmene som gis til hvert land. Dels skjer dette ved en styrket bemanning av kontorene til de afrikanske styremedlemmene, noe som vil sette dem bedre i stand til å forberede saker i styret. SV er tilfreds med de endringene som nå er vedtatt, og som vi forhåpentligvis stiller oss bak her i dag. Dette er et viktig første skritt mot økt innflytelse for utviklingslandene i IMF. La det være helt klart: Vi i SV er ikke fornøyd med bare disse første skrittene. Vi vil fortsette arbeidet for å gjøre IMF stadig mer demokratisk, og vi vil stadig gi lavinntektslandene økt innflytelse. Også på andre områder er det behov for å endre IMFs politikk. Jeg er glad for at Regjeringen har gitt signaler om at den vil fortsette arbeidet med det. Det er i meldingen også redegjort for Regjeringens arbeid for å forenkle vilkårene IMF stiller i forbindelse med utlån. IMF har hatt, og har til dels fortsatt, unødvendig strenge krav til fattige land som må låne penger. Vi har sett det når det f.eks. gjelder Argentina og Brasil. Da Lula vant valget i Brasil, var noe av det første han gjorde, å innfri lånet fra IMF, fordi IMF hadde satt såpass stramme tvangstrøyer på den politikken som måtte føres i Brasil, at han ikke kunne gjennomføre sitt valgprogram med høye lån til IMF. Vi har også sett i forhold til Asia-krisen på 1990-tallet hvordan IMF, sammen med Verdensbankens politikk, var med på å forverre og forlenge krisen i den forstand at da krisen kom, startet man med å devaluere valutaen og åpne grensene, som førte til at kapital i større grad flyktet fra landet, noe som forverret krisen betraktelig. I tråd med dette har Regjeringen støttet anbefalingene i en uavhengig evalueringsrapport og arrangerte i januar en konferanse for å rette søkelyset mot temaet. SV vil selvfølgelig bidra til at Regjeringen fortsetter arbeidet for at disse anbefalingene skal følges opp. IMF har ikke en spesiell kompetanse på utviklingsspørsmål, og da er det egentlig ikke naturlig at denne institusjonen skal jobbe med langsiktig utviklingsfinansiering. På kort sikt derimot er det ingen andre som er klar til å kunne overta IMFs rolle på dette området. Men på lengre sikt burde det være et mål at andre institusjoner overtar noe av dette ansvaret, fortrinnsvis under FN-systemet. IMF har varslet at det kommer en overordnet rapport om fondets engasjement i lavinntektsland i løpet av sommeren, og da vil vi i Stortinget kunne få et enda bedre grunnlag til å vurdere disse spørsmålene og til å spille inn videre synspunkter på IMFs mandat og områder.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2008-06-12:
Dette Dokument nr. 8-forslaget frå stortingsrepresentantane Karin S. Woldseth, Ulf Erik Knudsen og Kåre Fostervold, om lovfesta likebehandling av barn som går i private og offentlege barnehagar, får tilslutning frå alle opposisjonspartia i komiteen. Både Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre er einige med forslagsstillarane i at det føregår ei strukturell forskjellsbehandling av barn i private barnehagar, noko som gjer at dei private barnehagane får dårlegare økonomi, og at barnehagetilbodet der ikkje blir like godt. Det har mange gonger vore diskusjonar om rammevilkåra til dei private barnehagane. Vi veit at for mange av dei private barnehagane er økonomien ei utfordring, for dei har ikkje like gode rammevilkår som dei offentlege. Etter at komiteen kom med si innstilling, har Regjeringa kome med ein odelstingsproposisjon om finansiering av ikkje-kommunale barnehagar, Ot.prp. nr. 57 for 2007-2008. Den saka vil komiteen kome tilbake til, og eg reknar med at det då blir ein grundigare debatt om problemstillingane knytte opp til dei private barnehagane. Kristeleg Folkeparti er svært bekymra for situasjonen til mange av dei private barnehagane. Eg er ikkje roa over det som Regjeringa har kome med, og eg hadde håpt at heile komiteen hadde slutta seg til forslaget. Vi har ikkje gått inn i alle detaljane rundt det, men eg reknar med at komiteen vil kome tilbake til ein grundig debatt om dette temaet til hausten, fordi det er svært viktige problemstillingar. Eg tek opp forslaget frå mindretalet.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2008-06-12:
Dagens finansiering av de ikke-kommunale barnehagene er basert på barnehageforliket fra 2003. Der ble det bestemt at kommunene har en plikt til å gi tilskudd til de ikke-kommunale barnehagene. Men det er helt åpenbart at barnehagesektoren er veldig uoversiktlig. Det er kompliserte beregningsmåter for utbetaling av de kommunale tilskuddene og ulik finansiering av de ulike barnehagene, avhengig av om de er etablert før eller etter 2003. Det er 2003 som er brukt som beregningsgrunnlag, noe som gjør at noen av de ikke-kommunale barnehagene kommer veldig uheldig ut. Derfor får vi også en veldig ulik økonomisk situasjon i de private barnehagene. Noen private ikke-kommunale barnehager er veldig veldrevet, har god økonomi, klarer seg godt og gir et fantastisk tilbud til barna. Men så er det noen som ikke driver så godt, og som sliter mye mer. Vi vet at ikke minst noen av de små barnehagene har det problematisk. Vi har de senere årene sett tendenser til at store kommersielle aktører er i ferd med å komme inn på området, og som tydeligvis tjener store penger innenfor sektoren. Det forteller oss at situasjonen innenfor denne sektoren spriker i alle retninger. Jeg vil bare si for egen del og for Arbeiderpartiets del at vi har ingen forutsetninger for å ta en beslutning om hvordan finansieringsgrunnlaget for de ikke-kommunale barnehagene skal se ut i framtiden, hvordan vi skal fordele pengene. Derfor har Regjeringa nå satt i gang et arbeid med å kartlegge kostnadsforskjellene mellom de kommunale og de ikke-kommunale barnehagene. Den kartleggingen vil være ferdig til høsten. I tillegg har Regjeringen, som også representanten Molvær Grimstad nevnte, nå lagt fram en odelstingsproposisjon om at tilskuddene til barnehagene skal innlemmes i rammetilskuddene til kommunene fra 1. januar 2011. Dette vil bli behandlet til høsten. Jeg ser for meg at vi får en grundig gjennomgang av de ikke-kommunale barnehagenes situasjon og hvordan vi skal håndtere målsettingen om en likeverdig behandling av barnehagene. Så vil jeg til slutt bare legge til at i Soria Moria-erklæringen har vi sagt at vi skal arbeide for likeverdige lønns- og arbeidsforhold for ansatte i de private og de kommunale barnehagene. Hvordan vi kommer til å konkludere på det området, vil også være avhengig av den kartleggingen vi får av kostnadsnivået og sammenligningen mellom de kommunale og de ikke-kommunale barnehagene. Dette kommer til høsten. Hvilke konklusjoner vi trekker der, må komiteen komme tilbake til når vi til høsten skal behandle odelstingsproposisjonen om innlemming av tilskuddene til barnehagene i rammefinansieringen til kommunene.
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-06-12:
Dette er en sak som blir særlig viktig sett i lys av andre forslag som vi jobber med i forbindelse med barnehagesektoren, f.eks. spørsmålet om hvilke forpliktelser kommunene i fremtiden vil ha for likebehandling av barnehagene. Vi har flere ganger etterlyst et system med en forskrift eller en retningslinje som vil sikre en likebehandling - og da mener vi en reell likebehandling. For Høyre betyr dette en kommunal stykkprisordning for de kommunale og de private barnehagene. Når vi i denne sammenheng spesielt etterlyser det, henger det sammen med at vi er dypt bekymret for hva som vil skje med de private barnehagene den dagen det er full barnehagedekning og de enkelte kommunene står fritt til å gjøre prioriteringer mellom de offentlige og de private. Vi er redd for at det vil føre til at de private skvises, og at det i konkurransen om barna blir de offentlige som trekker det lengste strået - på tvers av det som stadig vekk signaliseres fra Regjeringen, nemlig kravet om likebehandling. Jeg har lyst til å sitere hva statsråden sa i en tidligere debatt. Der sier han at det har vært «heilt nødvendig med både offentlege og private barnehagar, og det vil det vere i fortsetjinga òg. Vi treng eit mangfaldig tilbod. Vi treng både dei offentlege og dei private». Han sier videre: «Måla i Soria Moria-erklæringa om å sikre tilstrekkeleg og førehandkjend finansiering for dei ikkje-kommunale aktørane i barnehagesektoren, vil sjølvsagt liggje til grunn òg for den nye ordninga.» I forhold til hvordan saken om hvordan rammebetingelsene ellers skal legges opp, sier han: «Eg kjem til å leggje betydeleg vekt på kva høyringsinstansane seier.» Vårt inntrykk er at den vekten ikke har vært særlig tungtveiende, og at appetitten på en reell likebehandling er svært liten. Vi får, som saksordføreren sa, komme tilbake til dette ved senere korsveier, men Høyres signal er at vi synes Regjeringen dobbeltkommuniserer i spørsmålet om man ønsker private barnehager. Vi sitter med en beklemmende følelse av at denne dobbeltkommunikasjonen handler om at de private barnehagene er nødvendige nå for å oppfylle prestisjeprosjekt nr. 1, nemlig det å skaffe full barnehagedekning. Vi tror at ønsket om de private aktørene kommer til å bli langt mindre tilstedeværende den dagen barnehagedekningen er på et tilfredsstillende nivå og det blir konkurranse om barna. Dette bare som et signal. Vi slutter oss til det forslaget som saksordføreren tok opp.
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-06-12:
Jeg skal ved denne korsvei begrense meg til å slutte meg til den beskrivelsen som saksordføreren og representanten Molvær Grimstad har fremlagt, som jo på iallfall de viktigste punktene er sammenfallende. Det er bred politisk enighet om at vi er nødt til å gjøre noe med momsen, men jeg tror også det er en erkjennelse av at frivilligheten er et stort og sammensatt felt, og at det er nødvendig å ha en ordentlig utredning av dette før det går an å ta stilling til de enkelte områdene. Så her er det egentlig mer et spørsmål om hvilken tålmodighet man er villig til å legge i skålen, og jeg slutter meg til de øvrige opposisjonspartiene, hvor utålmodigheten er stor. Så håper jeg virkelig at vi ved neste korsvei, som jo er budsjettet til høsten, kan få en mulighet til å ta tak i dette og slå hull på den bøygen som på mange måter har ligget der når det gjelder momsvurdering og frivillighet. Det har vært en litt seig sak å få hull på. Det er på høy tid at vi nå trekker pusten og får gjort det og får ryddet opp i forhold til frivilligheten.
Trond Lode (Senterpartiet), 2008-06-12:
Utan dei private barnehagane når me ikkje målet om full barnehagedekning. Dei private barnehagane er berebjelken for barnehagesektoren i mange små kommunar og bygdesamfunn. Målet vårt er å laga ein så god barnehage som mogleg for ungane, og det føreset likebehandling. Like mykje bør me fokusera på å arbeida for like løns- og arbeidsvilkår og pensjonsrettar for tilsette i offentlege og private barnehagar. No jobbar Regjeringa på spreng for å oppnå målsetjingane i Soria Moria-erklæringa. Dei jobbar med ein stor, samla pakke som omhandlar formål, finansiering og heile lovverket rundt barnehagane. Dette vil me koma tilbake til på eit seinare tidspunkt. Dei private barnehagane er viktige i den store samanhengen. Dei private barnehagane utgjer eit stort mangfald, og det må den nye organiseringa av barnehagesektoren ta omsyn til. Det er eksempelvis stor forskjell på barnehagar drivne av foreldre, frivillige organisasjonar, velforeiningar e.l. og barnehagekonsern som har gjort barnehagedrift til ein næringsveg. Eg meiner me skal ha plass til alle, men føreset samtidig at gjennomgangen av sektoren òg avklarer kor stort utbyte det skal vera tillate å ta ut frå barnehagedrift. Private og offentlege barnehagar skal ikkje berre behandlast likt, dei skal òg driva på ein slik måte at dei gir eit like godt tilbod til ungane og tilbyr sine tilsette like gode vilkår. Det må vera målet, og det arbeidet er altså Regjeringa godt i gang med.
Trond Lode (Senterpartiet), 2008-06-12:
Frivilligheita er ein stor sektor. Det er berre dei siste åra at ein har begynt å omtala sektoren som ein sektor, men han har ein viktig funksjon i samfunnet, som saksordføraren var inne på i innlegget sitt. Det er heller ikkje noko poeng for Regjeringa, iallfall ikkje så lenge Senterpartiet sit i regjering, at det offentlege skal overta den store og viktige jobben som frivilligheita gjer på mange plan. Saksordføraren var vel litt oppteken av å kritisera Regjeringa for å utgreia for mykje. Eg synest det var litt spesielt, så lenge Framstegspartiet støttar forslaget, som faktisk i seg sjølv inneheld eit forslag om å utgreia meir. No har ein jo utgreidd noko, og ein har jobba ein del med dette så langt. Men dette er nybrottsarbeid, og det er meir krevjande enn kva me trudde då me begynte på dette arbeidet. Me har kome eit stykkje på veg med å få på plass frivilligheitsmeldinga, som var eit stort arbeid. Me har fått på plass frivilligheitsregisteret, eller det er på veg til å koma på plass - det er iallfall vedteke i denne sal. Så eg vil påstå at Regjeringa allereie har gjort ganske mykje for frivilligheita, men det er riktig at det er store og viktige spørsmål som står att. Senterpartiet har framleis ambisjonar om å koma vidare og klara å få konkludert i dette spørsmålet i inneverande periode, iallfall å få lagt eit løp vidare. Eg veit at Regjeringa jobbar med saka på fleire plan, og eg håpar at statsråden kjem litt meir inn på det i innlegget sitt.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-06-12:
Statsråden sier at dette er et aldeles unødvendig forslag fordi arbeidet med det allerede er i gang. Da må jeg bare si at da er det vel aldeles unødvendig å stå utenfor også. Jeg har likevel tenkt å spørre statsråden om noe: Hvordan har statsråden tenkt å bruke Kulturmomsutvalgets utredning som bakgrunnsmateriell når - og jeg har lest den store utredingen fra Kulturmomsutvalget - Kulturmomsutvalget sier at de ikke hadde mandat til å se på spørsmål om momskompensasjon for frivillige organisasjoner?
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-12:
Forslaget handlar om at ein ønskjer ei utgreiing, og forslaget frå Kristeleg Folkeparti er eit nytt forsøk på å kome på offensiven på eit område der ein kanskje føler seg litt «på hæla». Men dette er ikkje nytt. Forslaget gjer i realiteten ingenting til eller frå for frivillige organisasjonar. Forslaget kan ein eigentleg ikkje sjå på som noko anna enn at det er å slå opp allereie opne dører. Eg er glad for at Regjeringa gjer eit grundig arbeid for å betre vilkåra for frivillige organisasjonar og for frivillig sektor. Vi har for ikkje lenge sia behandla ei ny frivilligheitsmelding, med ei rekkje tiltak for å betre vilkåra for frivillig arbeid. Vi har for ei tid sia vedteke opprettinga av eit frivilligheitsregister, som dei frivillige har vore opptekne av. Det registeret er snart oppe og går. Vi har gjort endringar i spelpolitikken som kombinerer omsynet til å arbeide mot speleavhengigheit, og det at det frivillige arbeidet er avhengig av ein føreseieleg situasjon og inntekter. Vi har hatt eit eige kulturmomsutval i arbeid, og deira forslag er i dag på høyring. Og ikkje minst har vi sett i dei årlege budsjetta at vi satsar på frivillig arbeid, der ein har gått frå nedskjering og kutt i førre periode til vekst og oppbygging i denne perioden. Eg føler meg trygg på at det skal fortsetje framover. Regjeringa har no Kulturmomsutvalet si innstilling ute på høyring. Det er gjort veldig klart og tydeleg at Regjeringa skal ta stilling til både innstillinga frå utvalet og høyringsinnspela i det vidare arbeidet. Eg skal ikkje forskottere høyringssvara, men eg trur eg har ei viss peiling på kva ein del av innspela kjem til å handle om. I revidert nasjonalbudsjett kjem det tydeleg fram at nullsats blir vurdert av Regjeringa når ein skal følgje opp Kulturmomsutvalet si innstilling. Dei endringane ein kjem fram til, bør presenterast i dei årlege budsjetta. I Arbeidarpartiet har vi, saman med dei andre regjeringspartia, vore opptekne av å få til ei varig ordning for momskompensasjon for frivillig sektor. Det arbeidet som er gjort til no, har vore viktig, og eg er trygg på at ein i oppfølginga av Kulturmomsutvalet og høyringsinnspela vil kome nye skritt vidare, og at nullsats blir vurdert, slik statsministeren og Regjeringa har sagt, og slik det kjem fram i revidert nasjonalbudsjett. Det kunne vore freistande å avvise heile forslaget frå Kristeleg Folkeparti, rett og slett fordi det følest overflødig. Men når det er slik at Regjeringa er godt i gang med det forslagsstillarane er opptekne av, er det likevel kanskje mest rett, som er forslaget til vedtak i innstillinga, at det blir lagt ved protokollen.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-06-12:
Det er vel ikke spesielt vanlig i Stortinget at regjeringspartiene trenger å pålegge sin egen regjering den ene eller andre utredningen, særlig ikke når regjeringsapparatet allerede er i gang med de tingene som er omtalt. Det er i større grad demonstrasjonsforslag fra opposisjonen som har tradisjon for det. Vi skal ikke bare bruke dette momsutvalget i det arbeidet som Woldseth snakker om. Det er en del av frivilligheten som blir dekket av det, og det er de som har inntektspotensial, altså et salgsapparat som gjør at man ved å komme inn i momssystemet får solide fradrag. En god del av momsutgiftene for frivilligheten kommer ikke inn under dette, så der er det et annet arbeid som gjøres med å kartlegge inntekter og utgifter. Vi har også sagt i frivillighetsmeldingen at vi skal lage et satellittregnskap for frivillig sektor som kan gi oss full oversikt over hva frivilligheten betyr for økonomien, og det er vi i full gang med. På bakgrunn av disse tingene er det mulig å utforme et momssystem eller et refusjonssystem som gjør at frivilligheten kommer enda bedre ut enn de har gjort til nå, til tross for alle de forbedringene vi allerede har gjennomført for frivilligheten.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2008-06-12:
Jeg stemte feil.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2008-06-12:
Ja.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
På vegne av representantene Dagrun Eriksen, Ola T. Lånke og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om ordninger som gir sterkere økonomiske incentiver til private eiere av fredede bygg for å styrke vedlikeholdet av bygningene.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
På vegne av representantene Per Sandberg, Arne Sortevik, Ulf Leirstein, Hans Frode Kielland Asmyhr og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om en samlet plan for utbygging av E18 Vinterbro-Riksgrensen, med avklart statlig finansiering.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Vi mener faktisk at det er naturlig at dersom et selskap som skal levere en tjeneste som staten ønsker at det skal levere, får kostnader utover det man klarer å ta inn gjennom de inntektene man får fra brukerne, ja, da skal staten faktisk finansiere det.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Det er jo interessant at representanten Langeland er opptatt av konkurranse, og at distriktene vil tape på det. Her har jeg lyst til å vise til et glimrende eksempel. Da man åpnet for fri konkurranse innenfor luftfarten, oppnådde man faktisk det stikk motsatte. Ved å få konkurranse opplevde man at prisen for å komme seg til distriktene gikk ned. Det er nettopp det som er hele poenget. Det er det vi tror på. Ved å få konkurranse vil Posten bli enda bedre. De vil levere enda bedre tjenester, og de vil sørge for at punktligheten blir opprettholdt - hvis ikke står det andre klare til å levere de samme tjenestene. Det er derfor vi sier at det ikke skal bli dyrere, uavhengig av hvor man bor i landet. Konkurransen skal være der, og staten skal finansiere eventuelle underskudd etter avtale.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg tror ikke at et 100 pst. statlig eierskap er til noe hinder, men jeg tror heller ikke at et delprivatisert posttilbud vil være til hinder for å levere like gode og kanskje bedre tjenester. Det som er viktig for Fremskrittspartiet, er at Posten skal få mulighet til å videreutvikle seg og få mulighet til å konkurrere. De vil møte sterk konkurranse fra store postaktører ute i Europa. Da er det viktig at også Posten er sterk og konkurransedyktig, ikke bare hjemme, men også når de skal konkurrere ute, med de store selskapene, og da tror vi det er fornuftig å få inn deleiere og private som har mye kompetanse her og kan være med på å bidra til at Posten fortsatt skal videreutvikle seg til et sterkt og godt selskap.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg har tidligere beskyldt Langeland for å være litt religiøs-fanatisk. Det skal jeg ikke gjøre nå, men at Langeland er opptatt av statsforherligelse, er det vel kanskje ikke så mye tvil om når man vet hvor SV står i denne sammenhengen. Jeg registrerer også at SV går helhjertet inn for det som ligger i forslaget om å legge ned 124 postkontor i et selskap hvor staten eier 100 pst. Så var representanten Langeland innom klima og klimautfordringene. Da må man nesten stille spørsmålet: Er det nå slik at alle Postens biler skal over på biodrivstoff, eller hva er det Langeland tenker på? Jeg er ikke sikker på om det er like lurt lenger, når man ser på konsekvensene. Ser ikke Langeland også at det er viktig å ha konkurranse, når man vet at det er de konkurranseutsatte områdene til Posten som faktisk er de som skal sørge for å finansiere de få prosentene som etter hvert blir igjen på enerettsområdet? Er det da ikke like greit å få full konkurranse, at Posten får muligheten til å videreutvikle seg, slik at man skal kunne møte de utfordringene man ser framover?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Det var interessant å høre representanten Klinge nærmest hylle det som ligger i forslaget her. Det er det interessant å bite seg merke i, for jeg ventet egentlig på et lite postopprør siden Klinges partikollega, stortingsrepresentant Per Olaf Lundteigen, sa at dersom Regjeringen ville legge ned et eneste postkontor, skulle det bli et opprør for å bevare disse postkontorene. Det er svært lite jeg har sett til dette postopprøret. Det kan jo være at det er direktiver som kommer fra andre steder, som har gjort at det ikke har blitt noe postopprør fra Senterpartiets side. Men er ikke representanten Klinge enig i at det er litt rart at det er Senterpartiet og en senterpartistatsråd som nå går inn for å legge ned 124 postkontor?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg tillater meg å følge opp spørsmålet som jeg stilte til senterpartirepresentanten Klinge i stad. Jeg registrerer at det fort ble veldig stille om det såkalte opprøret fra «senterpartister» rundt omkring i landet - kanskje spesielt fra representanten Per Olaf Lundteigen, men også fra en del senterpartiordførere - som var skeptiske til at denne regjeringen ville gå inn for å legge ned 124 postkontor. Det er kanskje slik at det fort ble slått ned - på samme måten som i en sak vi skal diskutere senere i dag. Det ser ut til at man på politisk nivå i regjeringskvartalet har vært svært aktiv med hensyn til å slå ned muligheten for at et flertall i Stortinget stemmer annerledes enn det Regjeringen ønsker.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Dette har vært en lang debatt, med klare standpunkter med hensyn til hvor de forskjellige partiene står. Jeg synes det er viktig å få oppklart et par åpenbare misforståelser. Jeg reagerer litt når enkeltrepresentanter fra regjeringspartiene kommer opp og er veldig opptatt av at dersom man åpner for fri konkurranse, betyr det at kundene vil få et dårligere tilbud. Det er jo faktisk denne salen og Regjeringen som har ansvaret for å sørge for at man i de konsesjonsvilkårene som alle selskapene skal konkurrere på, får med alle de kriteriene man ønsker å legge til grunn. Fra denne talerstolen har samtlige partier, så vidt jeg har registrert, sagt at man ønsker å opprettholde seks dagers ombringingstjeneste. Man er enig om de store linjene. Det er selvfølgelig noen som ønsker å åpne for fri konkurranse, mens andre ikke gjør det. Men det er også enighet når det gjelder dette med banktjenester, hvor Fremskrittspartiet og Høyre i hvert fall er veldig klare og tydelige på at man ønsker å åpne for at Posten selv kan få lov til å velge om man ønsker å opprettholde dem eller ikke. Representanten Irene Johansen utfordret undertegnede på om vi skulle bruke oljepenger. Da kan jo jeg spørre tilbake: Er de 200 millionene som flertallet nå sier at de ønsker å bruke for å opprettholde banktjenester i Post i Butikk og på postkontorene, oljepenger? Det kan jo være interessant å få vite om det er andre penger enn de pengene Fremskrittspartiet har, for det høres jo nesten sånn ut. Og så er man liksom voldsomt opptatt av at dette er en viktig samfunnsaktør. Ja, Posten er en viktig samfunnsaktør. Det er det ingen som er uenig i. Det er heller ingen som har foreslått at vi skal privatisere Posten 100 pst. Men det er andre viktige, store selskaper som leverer godt, og som gjør det bra, bl.a. Telenor, hvor staten har valgt å selge seg noe ned, nettopp for å få inn andre og for at selskapet fortsatt skal få muligheten til å vokse og videreutvikle seg. Det samme gjelder StatoilHydro, hvor staten har solgt seg ned for å få inn andre aktører, for å bidra til at selskapet skal fortsette å videreutvikle seg. Det er nettopp det Fremskrittspartiet og Høyre ønsker nå. Vi ønsker at Posten skal få lov til å videreutvikle seg. Vi ønsker at Posten skal stå sterkt rustet til å møte de store selskapene som kommer ute fra Europa i 2011 eller 2013, uavhengig av hva vi måtte mene i denne salen, fordi man da må følge opp et EU-direktiv som sier klart at det skal være fri konkurranse når det gjelder posttjenestene. Det er heller ingen her som har sagt at man ikke synes det er kjempebra, jeg har lyst til å understreke både som saksordfører og representant for Fremskrittspartiet at vi er kjempeglad for at de ansatte og ledelsen i selskapet tar den omstillingsprosessen man skal inn i, på alvor, og sørger for å gjøre det på en god, ryddig og ordentlig måte.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Ja.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Først vil jeg si at jeg håper vi får - det håper jeg i hvert fall - en ny regjering fra 2009. Da ønsker i hvert fall Fremskrittspartiet fortsatt å beholde statsvegene, og at det andre skal gå til kommunene. Det ville være veldig bra å få dem inn under riksvegferjesambandet. Men jeg registrerer fortsatt at statsråden ikke svarer på spørsmålet mitt: Hvor mye penger er det snakk om som blir trukket i rammene? Jeg registrerer at Finansdepartementet og Samferdselsdepartementet har sagt at det vil være resultatet hvis de representantene som har sagt at de ønsker å stemme på noe annet, skulle velge å gjøre det. Da er det greit å vite hvor mye penger det er snakk om, fordi i Telemark fylkeskommune og Kragerø kommune er det snakk om 13,5 mill. kr til sammen. Men de får altså ikke dette inn i rammetilskuddet sitt, og da er det greit å vite hvor mye av det som ligger i rammen til fylkeskommunen og Kragerø kommune, statsråden vil trekke inn hvis det skulle bli flertall for dette. I Telemark er det et etterslep på fylkesvegene på 600-700 mill. kr og et etterslep på riksvegene på 600-700 mill. kr. Det betyr en stor utfordring for fylkeskommunen. Når staten ikke engang sørger for å oppfylle sine krav, hvordan skal fylkeskommunen da klare å prioritere dette?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg registrerer at statsråden og denne regjeringen er veldig opptatt av alt som skjedde tidligere, men da bør man jo ta med hele historien. Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet hadde faktisk en flertallsmerknad som sa at man skulle rydde opp i dette, men det er fortsatt ikke ryddet opp i det. Og nå har statsråden i hvert fall i tre år kunnet få ryddet opp i det. Det er en annen ting som jeg lurer på: Statsråden sier at alltid når det er overføringer mellom forskjellige nivåer, er det sånn at man blir trukket i rammen. Så vidt jeg kan erindre, var det slik at da man overførte sykehusene til staten fra fylkeskommunene, ble noen fylkeskommuner ikke trukket i rammene sine. Og det er nettopp det som er hele poenget. Jeg har fortsatt ikke fått statsråden til å si hvor i rammetilskuddet man mener at man har hjemmel til å ta fra Kragerø kommune ca. 2 mill. kr og fra Telemark fylkeskommune ca. 11,5 mill. kr.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Den siste tiden har vi opplevd stadige forsinkelser på jernbanenettet i Oslo-regionen. Dessverre viser det seg ofte at forsinkelsene skyldes at mye av utstyret er gammelt og/eller sårt trenger vedlikehold. Jeg vil først skryte av initiativet fra forslagsstilleren. Men det framstår likevel som noe underlig at forslagsstilleren ikke vil støtte forslaget fra Fremskrittspartiet om å øke kvaliteten på jernbanenettet i Oslo-området ved å bevilge midler for å dekke utbedringer av disse straksbehovene som har oppstått, som klart er synliggjort i høringen. På komitehøringen kom det fram at Jernbaneverket har et akutt straksbehov på 100 mill. kr, i tillegg til at det ble pekt på at det også var flere andre tiltak som må iverksettes. På høringen kom det også fram at Jernbaneverket allerede i 2006 hadde bestilt en rapport om jernbanen i Oslo-området. Rapporten avslørte at det var betydelige etterslep på infrastrukturen og behov for store oppgraderinger. Dette var opplysninger som også skal ha blitt formidlet videre til Samferdselsdepartementet samme år. Vi mener derfor at dette nå er en uholdbar situasjon, og Fremskrittspartiet tar den på største alvor. Vi vil derfor foreslå at det straks settes av 150 mill. kr for å dekke de ekstrakostnadene som Jernbaneverket peker på at man trenger for raskt å oppgradere jernbanenettet i Oslo-området. Jernbanenettet i Oslo-området er et svært viktig transportnett som benyttes av mange, både mellom hjem og arbeid og i stor grad også til godstrafikk. For alle disse er det også av avgjørende betydning at toget går når det skal. Dersom man til stadighet opplever store forsinkelser på grunn av feil med jernbanenettet, vil folk miste tilliten og gå over til å benytte andre transportmidler - med de utfordringer det vil ha for vei- og kollektivtransporten ellers. Ved langvarig stans opplever man det totale kaos for passasjerene. Forsinkelsene medfører også store ekstrakostnader for NSB, samtidig som omdømmet og tilliten til selskapet blir borte hos kundene. Dersom dette får lov til å fortsette som i dag, vil også mange av brukerne gå over til å bruke andre transportmidler, og den positive utviklingen som NSB har hatt de siste årene med stadig økning i antall passasjer, vil snu. At tog til stadighet står på grunn av manglende vedlikehold, kan også resultere i at folk mister tilliten til sikkerheten på jernbanen. Vi er jo også kjent med at det er en stor diskusjon mellom Jernbaneverket og Jernbanetilsynet rundt sikkerheten på jernbanenettet, hvor Jernbaneverket nå faktisk går til det drastiske skritt å vurdere å stenge hele jernbanenettet i Norge fra juni, på grunn av at Jernbaneverket ikke har rutiner som tilfredsstiller sikkerheten. Dette er en svært alvorlig situasjon, og jeg håper derfor at statsråden i sitt innlegg vil redegjøre også for dette forholdet, slik at alle som ferdes på jernbanen, kan være trygge på at sikkerheten på jernbanenettet i Norge er forsvarlig og i henhold til det fastsatte regelverket Jernbaneverket har å forholde seg til. Jeg vil også ta opp Fremskrittspartiets forslag i saken.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har i sine merknader til saken pekt på at de ønsker å sikre alle likeverdige posttjenester over hele landet, samtidig som de åpner for fri konkurranse på brevpost under 50 gram. De samme partiene har ikke sagt noe om hvordan disse posttjenestene skal finansieres når de tilrettelegger for fri konkurranse, annet enn ved statlige kjøp. Er det oljepenger Fremskrittspartiet tenker å bruke her?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Stortinget har allerede sluttet seg til et opplegg med delvis bompengefinansiert utbygging av prosjektet rv. 108 Ny Kråkerøyforbindelse i Fredrikstad i forbindelse med behandlingen av St. prp. nr. 41 for 2006-2007 i fjor. Bompengeprosjektet er lokalt initiert og vedtatt av kommunestyrene i Hvaler og Fredrikstad og av Østfold fylkesting. Men på grunn av vesentlig høyere tilbud på utbygging av prosjektet enn forutsatt i nevnte stortingsproposisjon, ble tilbudsprosessen stanset, og det er nå utarbeidet revidert kostnadsoverslag, framdriftsplan og finansieringsplan og endret kontraktstrategi for å møte anleggsbransjens kostnadsnivå. Det er disse endrede forutsetningene som nå har vært gjenstand for ny lokal behandling, og som i dag skal behandles i Stortinget. Kråkerøybrua er den eneste forbindelsen mellom Kråkerøy, Hvaler og Fredrikstad. Til sammen er det ca. 11 000 innbyggere og over 5 000 fritidseiendommer i området. I dag står trafikken morgen og ettermiddag når en skal gjennom byen og ut til Kråkerøy og Hvaler. Rushtiden strekker seg over lengre og lengre tidsrom på dagen ettersom trafikken øker uten at det er bygd ut et transportsystem som takler det. Med denne utbyggingen vil vi få en mye bedre framkommelighet for bil og kollektivtrafikk både til Kråkerøy og Hvaler og i sentrum, da den nye brua blir liggende på en annen kant av byen, slik at trafikken fordeler seg annerledes. I tillegg sikres beredskapen og tryggheten for befolkningen på Kråkerøy og Hvaler. Det haster derfor med å komme i gang med prosjektet, som opprinnelig var planlagt å starte opp sommeren 2007 og med åpning sommeren 2009, og som nå er blitt ett år forsinket. Det er lokalpolitisk enighet om det reviderte opplegget for utbygging og finansiering av prosjektet rv. 108 Ny Kråkerøyforbindelse i Fredrikstad. Fredrikstad og Hvaler kommuner presiserer i sine vedtak at prosjektet ønskes realisert så raskt som mulig, og at de økte prosjektkostnadene skal dekkes ved å øke bompengetakstene. Samtidig gis det uttrykk for at det må arbeides videre for at statlig og privat andel til prosjektet økes. I Østfold fylkeskommunes vedtak i saken er det ikke lagt opp til å øke statlig eller privat andel. Flertallet legger derfor til grunn at gjeldende finansieringsplan ligger fast. Det er verdt å merke seg at prosjektets samfunnsnytte har økt til tross for økt kostnadsoverslag, etter at nye og oppdaterte trafikkprognoser er lagt til grunn. Både Regjeringen og komiteen har sett behov for å følge opp saken raskt, slik at prosjektet kan realiseres og åpnes for trafikk som planlagt i den oppdaterte framdriftsplanen. Ifølge prosjektleder var rask behandling i komiteen viktig for framdriften, og jeg vil derfor berømme komiteens saksordfører for ytterligere rask behandling. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet støtter Regjeringens tilråding og komiteens innstilling i saken.