trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Representanten Syversen tok i ein replikk til meg tidlegare i dag opp vilkåra for dei personane som dessverre blir ramma av permittering og arbeidsløyse. Eg vil understreke at eg forstår at representanten Syversen gjorde det, og eg godtek fullt ut det engasjementet han la for dagen i den samanhengen. Av den innstillinga som finanskomiteen har lagt fram for Stortinget, og som vi behandlar no, går det fram at Kristeleg Folkeparti går imot å utvide dagpengeperioden ved permittering til 52 veker, ei ordning som vi foreslår nettopp for å hjelpe best mogleg dei som blir permitterte. Spørsmålet mitt må derfor bli: Kvifor vil ikkje Kristeleg Folkeparti hjelpe best mogleg dei som blir ramma av permittering i ei vanskeleg tid?
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Under debatten har Ulf Leirstein på vegner av Framstegspartiet fremma eit forslag, nr. 72, som gjeld situasjonen i Nav. Eg vil på bakgrunn av det som statsministeren sa i Stortinget tidlegare i dag, oppmode om at dette forslaget blir sendt over til Regjeringa utan realitetsvotering. Dersom denne oppmodinga ikkje skulle bli akseptert, vil eg tilrå representantane frå regjeringspartia – og så mange andre som mogleg – å røyste mot forslaget.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Jeg har ett spørsmål til komiteens leder. Etter at man avsluttet behandlingen av statsbudsjettet i fjor høst, trengte regjeringspartiene og Regjeringen åtte uker på å legge fram en tiltakspakke, framfor å komme med konkrete forslag i den prosessen vi brukte syv uker på i Stortinget da vi behandlet statsbudsjettet. Hvilke av de tiltakene som ligger i den tiltaksplanen som regjeringspartiene nå har tenkt å gå inn for, var det man hadde behov for å bruke åtte uker på å utrede før man kunne konkludere? Hvorfor kunne man ikke tatt noen av disse tiltakene i prosessen på syv uker i Stortinget med behandlingen av statsbudsjettet?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Vi konstaterer at handlingsregelen i hvert fall i alle år siden innføringen i 2001 har blitt tolket relativt fleksibelt. Man har jo stort sett aldri noen år valgt å følge handlingsregelen, selv om et stort flertall har messet om at det er viktig å følge den. Fremskrittspartiet konstaterer det som står i merknaden, at man nå faktisk setter den til side. Så får man gjerne tolke det som man vil. Men det er klart at nå setter man i gang en type pengebruk som man tydeligvis fra regjeringspartienes side mener ikke har noen grense, og det blir jo noe spesielt. Fremskrittspartiet er glad for at det nå faktisk er en allmenn holdning at man skal bruke noe av den oljerikdommen vi har til å gjøre fornuftige investeringer, bl.a. innenfor infrastruktur, som dessverre gjennom mange tiår har vært neglisjert av stortingsflertallet.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Det som er interessant, er å se på hvordan Fremskrittspartiet har stemt, og hvilke forslag vi har fremmet i denne salen gjennom mange år. Det samsvarer helt med den programformuleringen som nå ligger i vårt partiprogram. Når vi snakker om reguleringer av finansmarkedet, har stort sett alle de sakene de siste årene passert Stortinget enstemmig. Man er altså enig om hvilket nivå man skal ha på reguleringer for å sikre en god markedsøkonomi og et godt finansmarked. Det hersker ikke uenighet om det i noen særlig grad. Det er tydeligvis heller sånn at SV, som faktisk ønsket mer nasjonalisering av en del markeder, har valgt å gå bort fra det. Det er jeg for så vidt glad for. Men la meg bare avkrefte med en gang: Det er ikke stor uenighet i norsk politikk om hvilket nivå vi skal ha på reguleringer av finansmarkedene. Stort sett alle saker som går på dette, har vi vært enige om når vi har jobbet dem fram i finanskomiteen. Jeg er glad for at Fremskrittspartiet også på en hel del områder har fått gjennomslag, bl.a. innenfor hvordan pengepolitikken skal utøves, noe som bl.a. Fremskrittspartiet, Arbeiderpartiet og en rekke andre partier har vært enige om når man har innført det systemet vi har i dag.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Der har nok jeg og representanten Lundteigen forskjellig virkelighetsoppfatning. Jeg føler at Fremskrittspartiet i den innstillingen vi behandler her i dag, absolutt er veldig klare på hva vi bør gjøre. Jeg sa noe om det i mitt innlegg. Det er klart at på en rekke områder nå er dette stortinget enig om hvor man kan sette inn en del tiltak for å motvirke økt arbeidsledighet. Men jeg er helt overbevist om at man bl.a. innenfor investeringer i infrastruktur gjør for lite i forhold til den varslede enormt økte arbeidsledigheten vi vet kommer på dette området. Vi vet at vi har store etterslep, noe også representanten Lundteigen gjennom diverse medieopptredener har påpekt, og at man faktisk har gjort for lite gjennom mange år, noe representanten Lundteigen er delvis medansvarlig for, siden han sitter i et av regjeringspartiene. Man kunne gjort mer nå, når vi først har muligheten. Vi har arbeidskraften, ingen kan lenger skylde på at det er noe problem. Vi kunne fått satt i gang de store prosjektene. Det savner vi bl.a. i Regjeringens framlegg – at de store prosjektene, bl.a. i infrastruktur, ikke blir meislet ut nå. Det burde man gjort, og det som eventuelt måtte komme i Nasjonal transportplan, burde vært forskuttert før sommeren.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Jeg registrerte at statsministeren varslet at man nå ønsker en gjennomgang på områder knyttet til Nav. Det er klart man har kommet i en ganske vanskelig situasjon, med veldig mange som nå blir arbeidsledige. Det er store utfordringer med at Nav ikke får behandlet søknader som normalt blir behandlet på relativt kort tid. Dette setter mange mennesker i en veldig vanskelig situasjon. Spesielt har vi blitt gjort oppmerksom på at det nå er store utfordringer i Oslo, Akershus, Hordaland og Østfold, som er de fire fylkene som er trukket fram. Jeg er glad for at man skal komme tilbake til dette, og at man jobber med det, men det hjelper jo ikke dem som akkurat nå står og venter. Vi vet f.eks. at mange av de private bemanningsbyråene nå vil nedbemanne. Her hadde man jo hatt en ressurs, og man kunne leie inn noe personell til disse Nav-kontorene, slik at man kunne fått økt antallet som kunne behandle søknader og få dem unna. Er statsministeren positiv til at man ser på denne type muligheter for å avhjelpe Nav i en vanskelig situasjon og dermed hjelpe veldig mange som nå blir arbeidsledige?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Nå ble jo skjebnen til forslaget relativt avklart, men Fremskrittspartiet ønsker likevel å opprettholde forslaget og få votert over det. Det gir klare signaler for å løse en del av utfordringene i Nav, og det kunne vi få avklart i dag, framfor å måtte vente til en sak fra Regjeringen kommer om noen uker, som skal til vanlig stortingsbehandling.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2009-02-13:
Jeg vil bare for ordens skyld si at jeg har regjeringserfaring, og jeg synes fortsatt at representanten Leirstein stilte et betimelig spørsmål. Det til overveielse. Mitt spørsmål tar imidlertid utgangspunkt i det som sentralbanksjefen sa i går i sin tale. Han pekte på at etter de tre gode år økonomisk vi nå har lagt bak oss, har likevel norsk industri fått svekket sin konkurranseevne. En av årsakene til det er selvfølgelig høy kostnadsutvikling – mer enn i andre land – men også at Regjeringen ikke har satset på det man egentlig hadde tenkt å bruke økte oljepenger til, nemlig til å senke skatter og avgifter, til samferdsel og til forskning og utvikling, slik det var enighet om i 2001. Men det har denne regjeringen ikke gjort. Mitt spørsmål er da: Hvorfor er man så opptatt av at de lettelsene man skal gi til industrien, skal være midlertidige? Hvorfor er man ikke opptatt av at industrien faktisk skal komme ut med en styrket konkurranseevne gjennom krisen, slik mange av konkurrentene faktisk vil gjøre?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-02-13:
I komitelederens beskrivelse av den økonomiske situasjonen er det mye å være enig i. Sandal var ikke så mye inne på konsekvensene for dem som nå mister arbeidet, og de behov de har både for å få bistand til å få nytt arbeid, og ikke minst for å sikre at deres økonomi har et sikkerhetsnett. Jeg registrerer at i beskrivelsen av Nav i proposisjonen sier man at man er fornøyd, og at man regner med at Nav nå kan bistå dem som trenger det. Så registrerer vi at enkelte som besøker Nav, får beskjed om at de ikke kan få arbeidsledighetstrygd på et par–tre måneder, og at de heller får greie seg på sosialhjelp i mellomtiden. Er det flertallets syn på hvordan Nav skal fungere i denne særskilte situasjonen?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-02-13:
Det er jo en god teknikk å si hva enkelte er imot, og ikke si hva de er for. Vi er for å øke permitteringsperioden i tråd med det som var Regjeringens forslag. I tillegg mener vi at permitteringsreglene bør utformes mer fleksibelt. Jeg har oppfattet at det også er et engasjement som regjeringspartiene deler – uten at de gjør noe konkret med det – ikke minst fordi det er mange bedrifter som ønsker å gi et håndslag til sine arbeidstakere ved at man tar en felles permittering, f.eks. én dag i uken, og så får dagpenger for den dagen. Dette hindrer dagens reglement, og det håper jeg Regjeringen vil gjøre noe med. Det ville være et håndslag til dem som ønsker å bidra kollektivt i de ulike bedrifter. Så er jeg opptatt av at regjeringspartiene også kunne se på situasjonen i Nav – hvordan den kan bedres i dag og ikke en gang langt inn i framtiden.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-02-13:
Først får jeg vel ta til etterretning at SV er et ansvarlig parti. Det kan jeg for så vidt være enig i. Alt tyder på at ikke minst tre års regjeringserfaring har hatt sin virkning. Når det gjelder bruken av oljepenger, tror jeg alle nå kanskje bør tenke seg litt om før man karakteriserer andres bruk i den situasjonen vi er nå, som er helt konjunkturavhengig. Jeg registrerte at da Regjeringen la på bordet en pakke på vel 20 milliarder kr, satte allikevel sentralbanksjefen renten ned med et halvt prosentpoeng like etterpå. Det viser at vi vel er i en situasjon hvor de alminnelige betraktninger rundt oljepengebruk må justeres litt. Generelt vil jeg si at vi holder oss til handlingsregelen, men at vi i dårlige tider skal bruke mer, og i bedre tider bør vi stramme til.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-02-13:
Når representanten Nordtun viser til den tidligere ansvarlige økonomiske politikken som var utøvd, regner jeg med at han særlig viser til perioden 2001–2005 med Bondevik II-regjeringen. Den la vel i hvert fall et godt grunnlag for en ansvarlig økonomisk politikk. Så jeg takker for rosen som indirekte lå i det. Når det gjelder et nytt regime for vannkraftutbyggingen, tror jeg ikke representanten Nordtun skal regne med det. Det jeg henviste til, er f.eks. ytterligere å stimulere til mer bruk av småkraftverk. Vi hadde bl.a. en klar disputt i fjor knyttet til skatteregler for å stimulere til mer bruk av småkraftverk, og Regjeringen snudde heldigvis i revidert budsjett og bidrog til at vi kan utnytte mer av den ressurs som småkraftverkene representerer. Og det er i den retning vi ønsker å gå fortsatt.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-02-13:
Det blir alltid en runde når det gjelder hvilket nivå man bør legge seg på for å møte denne krisen, og jeg registrerer at Regjeringen til enhver tid holder fast ved at det den har gjort, er det eneste riktige. Det tror jeg vel er en fin oppsummering av hvordan Regjeringen ser på det. Men så er det jo slik at regjeringspartiene selv, få dager etter at Regjeringen har presentert sin tiltakspakke, legger på både 1 og 2 milliarder kr i forhold til det Regjeringen foreslo. Det kan jo ikke være slik at når opposisjonen kommer med et velbegrunnet forslag, er det «bedagelighet» – mens når posisjonen kommer med et tillegg, hva er det egentlig da? Jeg vil spørre finansministeren: Hvordan vil hun karakterisere de 1–2 milliardene som posisjonen plutselig legger på bordet?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-02-13:
Det er mye fra Jon Lilletun det er grunn til å sitere. Jeg er jo ikke helt sikker på om den dialogen vi har hatt i Stortinget etter at tiltakspakken ble framlagt, går under samme karakteristikk, all den tid opposisjonen fikk forslagene fra flertallet presentert gjennom en pressekonferanse. Jeg er litt usikker på om den merkelappen er helt treffende. Men jeg har egentlig lyst til å komme inn på et litt annet tema. I sin årstale i går pekte sentralbanksjefen på behovet for en endring i boligbeskatningen, og viste til at det hadde også noe med, etter hans mening, situasjonen på ulike markeder å gjøre. Mitt spørsmål til statsministeren blir da: Hva er hans reaksjon på de utsagn som sentralbanksjefen kom med på dette området?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Som lederen av finanskomiteen, Reidar Sandal, påpekte i sitt innlegg, skriver Fremskrittspartiet i en merknad: «Det er en allmenn holdning at handlingsregelen nå skal settes til side.» Hva baserer Fremskrittspartiet dette på? Er ikke Fremskrittspartiet klar over at handlingsregelen er fleksibel og åpner for at det brukes mer enn 4 pst. av Statens pensjonsfond – Utland når den økonomiske utviklingen er svak?
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Jeg har merket meg den øredøvende taushet som vi i dag opplever fra dem som kjemper for å fjerne reguleringen av finansmarkedene. Fremskrittspartiet har programfestet at penge- og kredittmarkedet skal reguleres av tilbud og etterspørsel i markedet, uten politiske reguleringer eller inngrep. Det er en stund siden vi har hørt Fremskrittspartiets talspersoner forsvare dette, men i forslaget til nytt prinsipprogram står det at det offentliges makt må begrenses slik at individets rettigheter og handlefrihet bevares. I dag har vi lært på høringer med Kredittilsynet og Norges Bank bl.a. at halvparten av det nordamerikanske kredittmarkedet ikke var underlagt kapitalkrav og banktilsyn før boblen brast, som er bakgrunnen for at vi står her. Men kan representanten Leirstein si noe om hva programformuleringene har å si for Fremskrittspartiets syn nå på regulering av finansinstitusjonene?
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Det har for ansvarlige partier i norsk politikk vært viktig å ha ansvarlig bruk av oljepenger, og jeg vil understreke at SV er blant de ansvarlige partiene. Unntaket fra dette har vært Fremskrittspartiet, som har utmerket seg ved å ha penger til alle gode formål. Men nå ser vi at alle de borgerlige partiene bruker vesentlig mer penger enn Regjeringen uten å begrunne det verken i innstillingen eller i debatten. Spørsmålet til Syversen er: Ønsker Kristelig Folkeparti med dette å nærme seg Framskrittspartiet i den økonomiske politikken, eller har de bare problemer med å prioritere?
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Jeg vil takke Venstres leder for å framholde solidariteten som bærende verdi i det arbeidet vi gjør her. Jeg vil takke Venstre for støtte til Regjeringens tiltakspakke. I tillegg til de grep som vi gjør, foreslår Venstre penger til en lang rekke tiltak utover dette uten å begrunne alt i forhold til den økonomiske situasjon, og uten at alt henger sammen med hovedprioriteringene til Venstre med tanke på eksportindustrien, som Sponheim nettopp redegjorde for. Etter mitt skjønn er noen av disse tiltakene mindre målrettet. Jeg oppfatter det som et brudd med Venstres tidligere linje i den økonomiske politikken. Er det en utstrakt hånd til Fremskrittspartiet når Venstre her kommer med så store bevilgninger i tillegg, eller har man ikke vært i stand til å gjøre noen upopulære kutt for å få bedre plass til hovedsakene innenfor de samme rammene?
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Vi står i en internasjonal systemkrise skapt av for mye høyrepolitikk. Krisen stiller grunnleggende spørsmål om høyrepolitikk er egnet til å skape de arbeidsplassene og den sikkerheten for hus og hjem som høyresiden ofte selv påstår. Mange av dem som rammes av arbeidsledighet i industrien i dag, er avhengig av utenlandsk etterspørsel, som nå mangler. Pakken vi vedtar, bidrar til å dempe veksten i ledigheten, men kan ikke alene stanse den. Et av de viktigste resultatene fra regjeringen vår har vært at vi har fått over 200 000 flere i arbeid. Antall arbeidsledige ble halvert fra 2005 til 2008. Vi har den laveste arbeidsledigheten i Europa. Målet må være at vi også etter at krisen er over, har Europas laveste arbeidsledighet. Jeg vil understreke tre ting for det framtidige arbeidet: Vi har et ansvar for solidarisk å ivareta dem som rammes hardest. Arbeidsløshet er tungt for den som rammes, men også for folk rundt. Kommunene må bruke av sine økte midler til å øke beredskapen for dem som trenger mer hjelp enn dagpenger. Både gjeldsrådgivning, barnevern og psykisk helsevesen må styrkes. Det andre gjelder en utfordring til bedriftene, både de store, de små og de mellomstore. En NKS-undersøkelse nylig viste at arbeidsgiverne nå sender 50 pst. færre ansatte på etterutdanning sammenliknet med for et år siden. Samtidig har de redusert sin andel av kostnadene til etterutdanning fra 35 pst. til 24 pst. I tiltakspakken ligger det økte rammer for at flere arbeidstakere kan få basiskompetanse. I høringene vi har hatt i finanskomiteen, har samtlige fagorganisasjoner vektlagt opplæring og utdanning i den fasen vi er i, både opplæring innenfor den virksomheten man er i, og også videreutdanning til andre stillinger, f.eks. i offentlig virksomhet. Vi hørte senest i dag i nyhetene at arbeidskraftbehovet der er udekket. Det er mitt ydmyke ønske at arbeidsgiverorganisasjonene på ulike nivå setter seg ned sammen med fagorganisasjonene – og gjerne sammen med sine lokale Nav-kontor – og i en dugnad ser på hvordan vi kan få til noe positivt for den enkelte, for å styrke bedriftenes omstillingsbehov og skjøtte samfunnets totale behov for arbeidskraft. Kanskje noen kan spille inn de lure forslagene til hvordan en kan kombinere permitteringer og nødvendig kompetanseutvikling – få ansatte i skobutikker over til omsorgsarbeid og ansatte i bilproduksjon over til miljøteknologi ved hjelp av tiltak i arbeidsmarkedet? Jeg har stor tro på kreativiteten i norsk privat næringsliv og på at kriser skaper nye muligheter. Det tredje gjelder en utfordring til oss selv. Det er å høre på råd som vi har fått fra LO – f.eks. utrede reguleringen av finansmarkedene. Jeg håper at vi i etterkant av dette kan få gjort det.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-02-13:
Jeg prøvde å følge nøye med på det språket som Fremskrittspartiets finanspolitiske talsmann brukte, og det var at det var behov for å «gå noe lenger», det burde vært «gjort noe mer», eventuelt «gjort noe i tillegg». Så fikk vi en ganske romslig oppramsing av mer av det gode. Det som det var gjort for lite av, var å hjelpe handelsstanden med skattelettelser på privat hånd. Det ble ikke nevnt noen ting om de betydelige rentereduksjonene som øker kjøpekraften betraktelig. Det ble nevnt kutt i arbeidsgiveravgift generelt og for lærlinger og eldre, og det ble nevnt at vi måtte satse på fornuftige investeringer. Det var ingen prioritering, det var mangel på prioritering. Spørsmålet mitt er: Hvorfor er det fortsatt mangel på prioritering når det gjelder Fremskrittspartiets tiltak for å møte den alvorlige situasjonen vi er inne i?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-02-13:
Høyres finanspolitiske talsmann har i det siste startet med to formuleringer: «samarbeid og pragmatisme» og «å opptre konstruktivt». Imidlertid kommer de gamle karakteristikkene etter hvert: Det er ikke drahjelp for de tusenvis av små bedriftseiere, de har fått en ekstra ryggsekk, det er pauseknapp i næringspolitikken, det er halv verktøykasse o.l. Jeg synes det er litt lite sammenheng mellom invitasjonen og karakteristikkene. Jeg synes videre at det blir ganske trist når en da forsøker å komme opp med sitt alternativ, hvor eksempelvis næringspolitikken skulle være noe av det sentrale. For hva er det egentlig Høyre står for i næringspolitikken? Står en for at en skal gå inn og omstille og stimulere fortsatt kraftkrevende virksomhet i Norge? Står en for at en skal inn med særskilte tiltak i fiskerisektoren? Eller står en fortsatt for at det er næringsnøytraliteten og generelle virkemidler som skal sikre industriens utviklings- og omstillingsevne i Norge?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-02-13:
I enhver sivilisert organisasjon må de som har et demokratisk ansvar, tilrettelegge rammebetingelsene. Det gjelder også for handel. Sånn har det sjølsagt bestandig vært. Det vi har erfart i de siste åra, er at vi har hatt en utvikling i Norge som har blitt stadig mer råvareorientert. Vi eksporterer våre råvarer. Så er det noen som da har trodd at slik ville også framtida bli, at vi ville være en eksportør av råvarer, og at Kina ville stå for produksjonen av ferdigvarene, som vi så fikk tilbake. Slik har det vært i mange vestlige land. Slik har det også vært i USA, som har gjort seg mer og mer avhengig av produksjon i Kina. Det viser seg at over tid vil ikke dette fungere på en god måte. En er nødt til å endre dette systemet, slik at en i større grad får en foredling av råvarene nær der råvarene er, med de positive miljøkonsekvenser som det har. Dette er ett konkret eksempel på hvilke betydelige endringer vi står overfor.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-02-13:
Jeg skal vende det blide kinnet til. Det er en fordel mange ganger. Når det gjelder å se konsekvensene av fri flyt-politikken, skyldes ikke det noe spesielt klarsyn fra min side. Jeg har dog stått for synet at fri flyt-politikken over tid ikke ville fungere. Det er ganske enkel logikk, for et samfunn som skal ivareta langsiktige og mange hensyn, må ha andre mekanismer enn størst mulig fortjeneste som sitt hovedmål i samfunnsorganiseringa. Når det så gjelder det viktige, nemlig de små bedriftene, er det riktig at de som har stor egenkapital, vil få noe større skatt ved et arveoppgjør, mens de som har middels stor egenkapital, vil få mindre skatt. Dette er et tema vi kommer tilbake til i sin vide bredde.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-02-13:
Vaskemaskin er et nyttig redskap!(Munterhet i salen) Da den kom i fokus i sin tid, hadde det basis i et sitat av den kjente økonomen Keynes. Den samme Keynes har nå fått ny renessanse. Endelig går det an å ta fram Keynes, hans beskrivelser av den økonomiske situasjonen og analyser – analyser som mange i dag studerer og diskuterer. Jeg tror at en bør ha en litt større ydmykhet enn bare å ha noen billige poenger knyttet til det som har referanse til Keynes. (Munterhet i salen) Det som er hovedkjernen i det jeg sier, er at det ikke er snakk om å pålegge noen å gjøre det. Det er samfunnsmessig organisering, hvor utfordringen i Norge vil være å få lengre verdikjeder på våre naturressurser, med en teknologi som er moderne og miljøvennlig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-02-13:
Jeg registrerte jo at Arbeiderpartiets hovedtalsmann i denne saken skrøt av at Regjeringen nå hadde innført skattelettelser. Selv om det i realiteten bare er en skatteforskyvning, skrøt man av at dette var skattelettelser. Så det må jo være en liten tro også i Arbeiderpartiet på at dette er et fornuftig virkemiddel. Nå tror ikke jeg at det gjør noen skade om husholdningene bruker noe av skattelettelsen til å nedbetale gjeld. Jeg tror tvert imot at det kan være fornuftig. Men erfaringene fra Norge, fra den forrige krisen vi var inne i, og erfaringene internasjonalt er at det er viktig med en balanse i tiltakene. Derfor støtter Høyre de tiltakene som retter seg mot offentlig sektor, som retter seg mot bygg og anlegg, for å få vedlikehold og fortgang i infrastrukturbygging, men vi mener at pakken også må balanseres med skattelettelser for bedrifter, arbeidsplasser og folk med vanlige lønnsinntekter. I vår pakke er omtrent en tredjedel av tiltakene knyttet til skattereduksjoner. Det tror vi vil kunne skape mer trygghet og optimisme i bedriftene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-02-13:
Hvis det hadde vært riktig, hadde det vært en veldig interessant øvelse, men det er det ikke. Hvis en går tilbake og ser hva sentrum–Høyre-regjeringen gjorde i den nedgangskonjunkturen som vi da var inne i, var jo det nettopp å få til balanserte tiltak som innebar både økt offentlig pengebruk og skattereduksjoner, slik vi også nå foreslår. Men det er ikke noe overraskende at SV i 2002–2003 ville bruke enda mer over offentlige budsjetter enn det Høyre og de andre borgerlige partiene ønsket å gjøre, og det er heller ikke noen stor overraskelse at SV fortsatt har en dogmatisk motstand mot skattelettelser i den situasjonen vi nå er inne i. Jeg mener nå som den gang at det er nødvendig med balanserte tiltak for å skape større trygghet for dem som er i ferd med å miste jobben – jeg registrerer at SV ikke støtter forslag om mer fleksible permitteringsregler. Videre at det er nødvendig med tiltak for å stimulere til mer miljøvennlig adferd – jeg registrerer at SV heller ikke støtter de tiltakene – og at vi trenger tiltak både for vedlikehold og ved skattereduksjoner som kan få mer fart i den private sektor.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-02-13:
Jeg mener at det er behov for samarbeid og pragmatisme. Jeg registrerer at finansministeren og Regjeringen har vist den samme pragmatisme i forhold til de tiltakene som nå rettes mot bankvesenet. Det er ikke slik at den rød-grønne regjeringen velger statlige løsninger med regulering i forhold til bankpakken. Snarere tvert imot velger man pragmatiske løsninger hvor man spiller med markedet og ikke mot markedet, og det fortjener finansministeren honnør for. På samme måte mener Høyre at i den situasjonen vi nå er, må vi tenke pragmatisk. Vi må være opptatt av å finne fornuftige løsninger. Det er ikke ideologien som skal komme først, men tiltak som kan trygge arbeidsplassene i bedriftene. Representanten Lundteigen vet at Høyre har spilt inn mange forslag til Regjeringen for å komme i dialog, for å komme i et samspill, men vi har ikke møtt den samme viljen til samarbeid fra regjeringspartiene her i Stortinget. Og ja, Høyre ønsker tiltak som kan hjelpe fiskerisektoren ut av den situasjonen som de er i nå. Vi er opptatt av de mange tusen i små og mellomstore bedrifter, enten det er innenfor fiskeri, handel og service eller andre næringer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-02-13:
Finansministeren skal ha honnør for at hun vokter statskassen, men det kan ikke være alvorlig ment når hun insinuerer at noen ekstra skattemilliarder til bedrifter i dagens situasjon skulle bidra til noe som helt press i økonomien. Jeg tar gjerne en diskusjon med finansministeren om det, men jeg velger heller å tolke det dit hen at hun vil passe på statens finanser, og at det ikke er presset i økonomien hun er engstelig for. Sentralbanksjefen viste i går at små, mellomstore og store bedrifter har tapt konkurranseevne under den rød-grønne regjeringen. I kombinasjon med skatteskjerpelser bidrar det til at mange bedrifter møter den krisen vi nå er på vei inn i, med en ekstra tung ryggsekk. Regjeringen har valgt en skattemodell hvor man kommer bedrifter som gikk med underskudd, til unnsetning. Hva er grunnen til at Regjeringen ikke vil vurdere Høyres og de andre borgerlige partienes forslag om at de bedrifter som gikk bra i 2008, skal få beholde sitt overskudd i det vanskelige året vi nå er på vei inn i?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-02-13:
Statsråden tok opp stort sett de fleste aspektene ved finanskrisen, bortsett fra dem som rammes hardest, nemlig ansatte i små og mellomstore bedrifter. Statsråden kommer fra en del av landet som holdes oppe av små og mellomstore bedrifter. De betyr mye i lokalmiljøet, og jeg antar at statsråden får mange av de samme brevene som jeg får, nemlig fra små og mellomstore bedrifter som er dypt bekymret på grunn av de skatteøkningene som Regjeringen har påført dem i 2009. Da vi behandlet budsjettet for 2009, uttalte flere fra Senterpartiet, bl.a. stortingsrepresentant Lundteigen, at man ville se på endringer i innretningen på formuesskatten og arveavgiften for å redusere virkningen av økningen. Er det slik at Senterpartiet nå har lagt bort ønsket om å endre formuesskatten og arveavgiften for å dempe virkningene for små og mellomstore bedrifter? Var det ikke så viktig når det kom til stykket?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-02-13:
Dag Terje Andersen må ha kommet med dagens understatement da han sa: «Likevel har Nav utfordringer.» Det vi nå opplever, er en skandale, etter min oppfatning. Det er mennesker som rammes av dette, og det er helt uverdig å behandle mennesker som har mistet jobben sin, på denne måten. I vår digitale verden burde ikke dagpengene være mer enn et tastetrykk unna. Når kommunene klarer å ordne sosialhjelp, burde jammen meg Nav klare å ordne med dagpenger raskt. Hvis jeg forstod statsråden riktig, sier han at hans svar på de parlamentariske ledernes ønske om at statsråden skal komme i Stortinget og redegjøre, er en stortingsmelding i mars. Det er vi ikke tilfreds med. Jeg mener det er helt uakseptabelt dersom statsråden har tenkt å vente helt til mars med en stortingsmelding, og ikke kommer i Stortinget og redegjør for situasjonen og hvilke tiltak som vil bli iverksatt. Så jeg ber statsråden presisere om hans tilbakemelding til opposisjonen i Stortinget er en stortingsmelding i mars, eller om han vil komme i Stortinget og redegjøre for situasjonen og hvilke tiltak som vil bli iverksatt, så raskt som mulig.
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Representanten Jan Tore Sanner har i forbindelse med tiltakspakken mange ganger etterlyst større satsing på skattelette. Dette til tross for at både forskning og undersøkelser viser at andre tiltak er langt mer effektive for å få folk i arbeid. Før jul var det en undersøkelse utført av Postbanken som viste at tre av fire ville bruke skatteletten til sparing framfor økt forbruk. Også Statistisk sentralbyrå har gjort beregninger som viser at andre tiltak helt klart er mer effektive for å motvirke finanskrisen. Kortversjonen er at både bruk av midler til offentlige kjøp av varer og tjenester og til offentlige investeringer, for ikke å snakke om bruk av midler til offentlig sysselsetting er langt mer effektivt. Hvorfor skal Høyre på død og liv ha skattelette for personer når både undersøkelser og forskning viser at andre tiltak er langt mer effektive for å øke sysselsettingen?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
I forslagene fra Høyre ligger det altså i praksis en betydelig aksept for økt offentlig pengebruk for å stimulere økonomien i møte med krisen. Og det minner meg om forrige gang vi var i en lavkonjunktur og hadde debatter om dette i denne salen, hvor daværende regjering, med Jan Tore Sanner som en av sine talsmenn, var sterk i sin motstand mot å møte nedgangen med økt offentlig forbruk, og isteden satset på skatteletter og lånefinansiert privat forbruk. Enkelt sagt kan man si at den regjeringen møtte nedturen med å pusse opp private bad, mens vi nå møter den med å pusse opp skoler. Vindene skifter altså, også de ideologiske, og det synes jeg er interessant. Jeg vil gjerne høre med Jan Tore Sanner hvorfor han i dag er for det han den gangen var imot – om han kan redegjøre for den ideologiske forvandling han har vært igjennom.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Når vi går inn for denne skatteletten i tiltakspakken nå, er det fordi den er målrettet og konkret. Det er ikke slik at SV liksom Fremskrittspartiet mener at skattelette er fornuftig i alle sammenhenger. Jeg vil si det slik: Sist helg skulle jeg på hytta. Der er det kjempebratt opp, og det var glatt. Da gjør jeg noe eksepsjonelt, slik vi gjør nå med tiltakspakken: Jeg setter på kjettinger og kjører opp. Fremskrittspartiet kjører med kjettinger året rundt, og vi vet hvem som har på kjettinger når vi kommer til St. Hans-tider. Det er et dårlig tiltak.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Dersom representanten Hofstad Helleland har lest innstillingen, vil hun ha sett at Regjeringen har to hovedmålsettinger med denne pakken. Den ene går på arbeidsledighet og arbeidsplasser, og den andre er å ha en grønn profil på det som skjer. Det som forundrer meg med alle de forslagene som kommer i tillegg, er at Høyre nå er med på alt og litt ekstra. Det er lett å komme med mange gode forslag når en ikke har noen økonomiske begrensninger. Jeg ser at milliardene fra alle opposisjonspartiene nå flyter fritt, og det forundrer meg at Høyre nå ser ut til å ta opp konkurransen med Fremskrittspartiet om å bruke flest mulig milliarder. Jeg vil også bemerke at for meg ser opposisjonen ut som en kasse med kaniner. De er i den samme kassen, men de hopper og spretter og kan komme ut i hver sin retning når som helst.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Jeg skulle gjerne hørt representanten Sponheims kommentar om vi ikke hadde hørt på det som kom fram i høringene og fra opposisjonen. Da hadde vel spørsmålet blitt noe av det samme, men med motsatt vinkling: Hvorfor tar dere ikke det til følge? Representanten Sponheim har også tidligere uttalt at nå skjer ting fort, og det endrer seg fra uke til uke. Også fra forslaget til krisepakke kom og fram til i dag, har det skjedd store endringer. Vi synes at de forslagene som er kommet, både fra opposisjonen og under høringen, er fornuftige. Vi har tatt det til etterretning, og vi er med på det. Jeg synes at Sponheim burde skryte av oss og være fornøyd med de endringene vi har gjort, i tråd med ham, istedenfor å si at kanskje var det noe feil med pakken i utgangspunktet. Det er en erkjennelse av at vi er i vanskelige tider med tøffe utfordringer. Vi er på alerten hele tiden, og vi tar utfordringene fra uke til uke. Og det bør også representanten Sponheim være glad for.
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
De siste måneder har Sosialistisk Venstreparti gang på gang sagt at skattelette ikke har vært det riktige virkemidlet for å få en oppgang i den norske økonomien og økonomisk vekst. Men nå i denne siste tiltakspakken i forbindelse med finanskrisen, er det noe skattelette for å få fart på norsk økonomi og få mindre arbeidsløshet. Vi ser at resten av Europa, resten av verden, til og med Obama, tar i bruk kraftige skatteletter for å få økonomien i gang igjen. Kan vi forvente mer skattelette utover våren fra Regjeringen?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Norge opplever en tragisk økning i antall trafikkdrepte, samtidig som stadig færre dør på svenske veier. Det er nå 27 pst. større sannsynlighet for å dø på norske veier enn på svenske. En av grunnene til at Sverige har lyktes, er at Sverige hvert år bygger 30 mil vei med midtdelere. Min kollega stortingsrepresentant Bård Hoksrud har som svar på et skriftlig spørsmål fått utlevert en ufullstendig liste over veiprosjekter som er ferdig planlagt og kan igangsettes i 2009. Denne listen inneholder trafikksikkerhetsprosjekter på riksveier til totalt 203 mill. kr. Mange av prosjektene er ikke med i Regjeringens tiltakspakke. Dette gjelder f.eks. midtrekkverk på innfarten til Sandefjord, altså rv. 303. Hvorfor har ikke samferdselsministeren valgt å bruke tiltakspakken til å igangsette alle ferdig planlagte trafikksikkerhetstiltak?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2009-02-13:
Høyre har hatt som et viktig innspill å bruke krisesituasjonen på en konstruktiv måte for å bidra til framtidens lavutslippssamfunn og et mer bærekraftig næringsliv. Derfor må vi nå bruke den situasjonen vi er oppe i, til å skape varige forbedringer som kan bidra til å løse klimakrisen og finanskrisen. Det overrasker meg imidlertid at SV ikke er helt enig i det. I krisepakken har Høyre sammen med flere av de andre borgerlige partiene gått inn for forslag om bl.a. miljøvennlig energi, kraftforsyning, investeringer i ny teknologi osv. Vi har i det hele tatt prøvd å gjøre denne krisepakken mer miljøvennlig. Hvorfor stemmer SV mot disse forslagene? Kan representanten Bergo begrunne hvorfor SV ikke vil være med på å gjøre denne krisepakken mer miljøvennlig, ved å stemme sammen med de borgerlige partiene?
Lars Sponheim (Venstre), 2009-02-13:
Det hadde vært moro å trekke denne parallellen med kaniner i en kasse over til Regjeringen også, men jeg skal ikke gjøre det. Jeg vil minne representanten om et replikkordskifte jeg hadde for ikke lenge siden med en annen SV-er i den samme komiteen, representanten Heikki Holmås, hvor jeg spurte om han ikke var i stand til å si noe pent om bedrifter. Da sa han at jo, det er jo en del bedrifter som er veldig små og går veldig dårlig, og det syntes han var veldig all right. Derfor var jeg veldig glad for at Bergo i dag sa så mye riktig og viktig om betydningen av bedriftene våre, industrien vår og tiltak for å gjøre noe med det. Nå er det slik at den fraksjonen han er en del av, har gjort betydelige forbedringer for bedriftene i komiteens arbeid. Betyr det at representanten Bergo var misfornøyd med det Regjeringen la fram rettet mot eksportindustrien og bedriftene?
Lars Sponheim (Venstre), 2009-02-13:
La meg først si, om Venstre og dagpenger: Er det noe som er en gjennomgående tråd i hele Venstres lange og stolte historie, er det engasjementet for dem som trenger samfunnssolidariteten. Det er vel ikke noe annet som er mer typisk for hele Venstres historie enn det – og det kunne det ha vært sagt mye om. I denne sammenhengen har vi også et betydelig engasjement for det i den innstillingen som foreligger i dag. Vi har valgt å prioritere ressursene på dette feltet, bl.a. innenfor permitteringsordningen, på en helt annen måte – vi gjør det mulig å dele den belastningen det er ikke å få møte hver dag på arbeidsplassen – enn det Regjeringen har foreslått. Derfor har vi valgt å prioritere de tiltakene. Vi synes det er mye bedre at alle er litt permittert og får være mye på arbeidsplassen sin, enn det som Regjeringen legger opp til, at de som må permitteres, må være mye borte fra arbeidsplassen. Det har vært vår prioritering.
Lars Sponheim (Venstre), 2009-02-13:
Jeg takker for rosen. Jeg prøver å være ærlig om det jeg mener, også på denne talerstol og ved de fleste anledninger. Jeg synes Regjeringen gjør mye bra i denne sammenhengen og også i andre sammenhenger, men jeg er kritisk der hvor jeg er misfornøyd med Regjeringen. På ett punkt er Regjeringen etter mitt skjønn for dårlig, og det er i nærings- og bedriftspolitikken, i denne sammenhengen også målrettet for eksportindustrien. Den hadde trengt noen langsiktige signaler og bedre rammevilkår i dag, og det er ikke Regjeringen eller regjeringspartiene med på å gi. Så til prioriteringer: Det Venstre her gjør mer enn Regjeringen – jeg tror komiteens leder hadde regnet det ut til rundt 26 milliarder kr i økt ekspansivitet gjennom det som vedtas i dag – handler utelukkende om bedre rammevilkår for disse bedriftene og eksportindustrien. Jeg er helt sikker på at dette ikke kommer til å presse renten, eller bidra til dårlige ting. I så fall hadde det nesten vært gode nyheter, for da hadde ikke arbeidsledigheten blitt så stor som en kunne frykte. Men det er dessverre plass i norsk økonomi til å bruke så mye penger.
Lars Sponheim (Venstre), 2009-02-13:
Debatten har gått mye om størrelsen på det likviditetslånet som staten gir til bedriftene gjennom utsatt skatt. Alle går jo inn for det, men det handler mer om størrelsen på det og muligheter til å styrke likviditet i en vanskelig periode. Nå hører vi det kommer nyheter fra ulike bedrifter, hvor staten også er betydelig eier, om at de velger å redusere utbyttet betydelig for inneværende år basert på fjorårets regnskap, eventuelt fjerne det helt, som vi hørte fra DnB NOR nå nylig. Det fungerer også litt på samme måte som et likviditetslån, hvor staten i realiteten lar sin egenkapital bli stående i bedriftene, men har full mulighet til å ta det ut på et senere tidspunkt. Jeg vil tro at når vi kommer til revidert, vil det være en problemstilling for finansministeren at det blir mindre utbytte enn det som er budsjettert. Er det noe finansministeren ser behov for å finansiere fullt ut ved andre inntekter eller kutt på statens hånd, eller bør dette kunne tilføres bedriftene uten at det påvirker økonomien?
Lars Sponheim (Venstre), 2009-02-13:
La meg først kvittere og si at jeg føler på vegne av Venstre at vi har fått anledning til å komme med gode bidrag til Regjeringens arbeid, og vi ser igjen mye av det. Jeg opplever også at argumentene både fra opposisjonen og i høringene for betydningen av å styrke bedriftene har regjeringsfraksjonen hørt på. Jeg har lyst til å spørre om noe som undrer meg litt. Statsministeren har hørt dagens debatt, hvor det har vært et ganske ensidig trykk fra regjeringspartiene på opposisjonen for at en stimulerer etterspørselsvirkningen av budsjettet mer enn Regjeringen, og kanskje for mye. Selv finansministeren la mye vekt på det. Jeg satt en stund med den oppfatning at nå har iallfall Regjeringen fullstendig stengt muligheten for å styrke budsjettet med sterkere etterspørselssignaler gjennom året. Men så sier statsministeren at det er aktuelt å komme tilbake med nye tiltak dersom situasjonen krever det. Betyr det at regjeringssjefen ikke utelukker at Regjeringen kan komme til å styrke budsjettet ytterligere med økt ekspansivitet gjennom året?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Heldigvis har vi tidligere hatt en økonomisk politikk som fullt ut har vært ansvarlig gjennom flere år, derfor kan vi nå legge så gode og ambisiøse planer som vi gjør i dag, i de vanskelige tidene. Kristelig Folkeparti har også tidligere vist økonomisk ansvarlighet. Jeg la merke til at Syversen i deler av sitt innlegg vinklet inn på miljøsiden. Det er lagt opp til en ambisiøs grønn profil i dette som også representanten støttet fullt ut, men de ville gå lenger. Representanten viste til visse områder, f.eks. vannkraftutbyggingen – noe jeg er helt enig med Kristelig Folkeparti i. Men vil Kristelig Folkeparti legge opp til et nytt regime her når det gjelder de vernevedtakene vi har gjort på dette området? Vil de være med og åpne for på nytt igjen å se på en utbygging?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Eg registrerte ein del av utsegnene frå representanten Lundteigen – at finanskrisa måtte komme, at det måtte gå gale når ein hadde frihandel, at vi no må ha ein ny kurs, og at ein har tamt marknaden. Han brukte òg dette omgrepet: Vi må no gå frå frihandel til rettferdig handel. Eg kunne godt tenkt meg at han utdjupa dette litt nærmare, for er det noko land som har nytte av frihandel og av ein open handel, er det nettopp Noreg – som har ein einsidig produksjon, som er nøydt til å importere dei fleste tinga landet treng, men som òg har ting å eksportere. Når representanten Lundteigen vil gå frå frihandel til rettferdig handel, betyr det då at politikarar og byråkratar skal regulere kvar ein kan få lov til å handle?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Eg vil følgje opp det som representanten Lundteigen var inne på, at vi i større grad må foredle fisken i Noreg. No er det slik at så lenge vi ikkje er medlem i EU, vil vi møte tollbarrierar på foredla fiskeprodukt. Det første spørsmålet mitt er då om ikkje representanten Lunteigen er bekymra for at om vi pålegg oppdrettsnæringa og fiskenæringa å foredle fisken i Noreg – eg veit ikkje heilt korleis dette skal regulerast – vil det føre til at vi får eit dårlegare grunnlag, og at vi rett og slett prisar oss ut av marknaden, at det ikkje blir lønnsamt. Ei anna sak: Når representanten Lundteigen snakkar om at vi må produsere meir i Noreg, synest eg å hugse at han har teke til orde for at vi bør flagge heim vaskemaskinproduksjonen til Noreg. Er dette eit av dei tiltaka og verkemidla som representanten Lundteigen ser for seg?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Finansministeren var inne på at permitteringsreglane skulle gjennomgåast ytterlegare, og at ein ville tillate rullerande permittering. Det er bra. Men det er også andre avgrensingar når det gjeld permitteringsreglane i dag, som det har kome ein del førespurnader om, og det gjeld den avgrensinga at ein blir pressa til å permittere den enkelte arbeidstakar i minst 50 pst. av tida. Det er altså ikkje mogleg f.eks. å permittere i 20 pst. eller 40 pst., slik som enkelte bedrifter har ønskt, at ein stengjer fabrikken ein dag i veka, f.eks. fredag. Det vil kanskje vere det som løner seg best for fabrikken, og det vil også vere minst belastning for den enkelte arbeidstakar at ein går ned frå fem dagar arbeidsveke til fire dagar arbeidsveke. Er dette også noko som finansministeren ønskjer å vurdere, eller er dette noko som blir avvist i utgangspunktet?
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-13:
Jeg hører representanten Lundteigen si at han lenge har sett krisen komme. Da undrer det meg – med en så klarsynt person på laget – at det måtte bli februar 2009 før Stortinget fikk anledning til å diskutere Regjeringens forslag til hva vi skal gjøre med dette. Mitt spørsmål til Lundteigen gjelder imidlertid små og mellomstore bedrifter, som det finnes tusenvis av, særlig utover i Distrikts-Norge. De tiltakene som er foreslått for disse bedriftene i budsjettet for 2009 og i denne revisjonen av budsjettet, som denne tiltakspakken egentlig er, er bare én ting, og det er skatteøkninger. Spørsmålet til Lundteigen blir da følgende: Hvordan kunne Lundteigen – med basis i sitt parti, med basis i å ta vare på distriktene, og også med bakgrunn i den klarsynthet som han tidligere i dag har gitt uttrykk for – la dette skje?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Representanten Sponheim sa at de arbeidsledige er i en fortvilet situasjon, og at vi må ha et godt system for dem som er utenfor. Av det slutter jeg at dagpengeordningen er viktig for Venstre, og at Venstre ser det som en viktig del av systemet for de ledige, eller de permitterte. Da har jeg to spørsmål til representanten Sponheim. For det første: Hvorfor er ikke Venstre med på å redusere lønnsplikten for arbeidsgiverne ved permittering til fem dager? Det er det første. Det andre spørsmålet er: Er Venstre egentlig litt glad for at den nåværende regjering allerede for lenge siden har rettet opp de kuttene som den forrige regjering gjorde i dagpengeordningen, redusert antall karensdager fra fem til tre, og gjeninnført retten til opptjening av feriepenger for arbeidsledige?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Generelt er jeg helt enig i det. Men det vi nå ser, er at land etter land må gjennomføre nasjonale tiltak for å hindre en internasjonal krise. Da er det vel ikke så rart om ikke alle land, f.eks. når det gjelder forslagene som dreier seg om bank- og kredittsituasjonen, kan benytte seg av våre tiltak. Derfor er de i særlig grad innrettet på å gi eget næringsliv og egne banker mulighet til bedre finansiering. Med hensyn til de utenlandske bankene som er aktive i Norge, ser vi også at de trekker seg mer og mer tilbake, fordi de har fått tiltak rettet mot seg. La oss ta Fokus Bank, som er Danske bank. Danske bank har fått tiltak som først og fremst er rettet mot det danske markedet. Handelsbanken er en svensk bank, og de har fått tiltak som først og fremst er rettet mot det svenske markedet. Og det er ikke noe rart at vi utformer våre tiltak på dette området først og fremst rettet mot det norske markedet. Dette oppfatter ikke jeg som proteksjonisme. Det oppfatter jeg som at man bruker nasjonale tiltak, fordi summen av disse nasjonale tiltakene betyr å bekjempe en internasjonal krise.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Jeg har tillatt meg å påpeke at jeg synes det er oppsiktsvekkende at Høyre skal lage en pakke med det utgangspunktet de hadde før statsbudsjettet ble lagt fram, hvor de var veldig redd for et ekspansivt budsjett. Så foreslo vi heldigvis det likevel. Når man så kommer med en tiltakspakke – som er den mest offensive måten å bekjempe arbeidsløshet på i hele Europa – og Høyre ønsker seg noen ekstra kroner til skatt, legger man bare 8 milliarder kr på toppen av de 27 milliardene som allerede ligger der, uten noen nærmere begrunnelse. Det er jeg overrasket over, for Høyre har i de fleste tidligere debatter vist en vilje til å prioritere og også vært nøye med å begrunne de overordnede makroøkonomiske betraktninger man gjør seg. Her er det et – hva skal jeg si – bedagelighetshensyn som er tatt når Høyre lar være å finansiere sine forslag. Jeg mener at forslagene fra Høyre – når vi ser nærmere på dem – er kjent, gammel Høyre-politikk, og særlig burde fordelingsprofilen bekymre Høyre i disse krisetider hvor fordeling er så utrolig viktig.