Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2001-11-20:
I revidert budsjett i vår ble det lagt til grunn at det ville komme totalt 8 000 asylsøkere hit til landet i år. Situasjonen nå viser seg å være en helt annen. Antall asylsøkere har økt drastisk i de siste månedene. Nye prognoser viser at det totalt kan komme opp mot 16 000 i inneværende år – etter de siste offisielle tallene som Stortinget har fått fra departementet. Dette betyr både økonomiske og administrative konsekvenser på budsjettet til utlendingsfeltet i år, og det er det vi behandler i dag, i Innst. S. nr. 22. Det var regjeringen Stoltenberg som la denne saken fram for Stortinget, men saken ble ikke trukket av den nye regjeringen, og dermed støtter også den St.prp. nr. 101 for 2000-2001. Tilleggsbevilgningene gjelder både politi, fri rettshjelp og Utlendingsdirektoratet. Økt antall asylsøkere fører til økt saksmengde både i UDI og i Politiet. Det er påpekt i proposisjonen at situasjonen i UDI er alvorlig, fordi antall ubehandlede saker øker for hver dag. Det er grunn til å tro at den kraftige økningen i antall asylsøkere skyldes både generelle innstramminger i politikken i våre naboland, som Danmark og Tyskland, redusert grensekontroll som følge av Schengensamarbeidet, og at debatten om arbeidsinnvandring her i landet har ført til at det i utlandet er dannet et inntrykk av at Norge trenger et stort antall ufaglærte arbeidsinnvandrere. Det er derfor behov for å sette inn nye tiltak. I proposisjonen foreslås det at norske utenriksstasjoner må ha et opplegg for aktivt å kunne informere om norsk asyl- og innvandringspolitikk og må kunne reglene for arbeidsinnvandring, slik at det ikke er noen tvil om hva som er gjeldende rett. Det foreslås også raskere behandling, forenklede prosedyrer og differensiert tilbud i statlige mottak. Et enklere tilbud i mottak vil bl.a. innebære at asylsøkerne ikke får klær og kjøkkenutstyr, og at de kun får utbetalt lommepenger, da de inngår i en felleshusholdning. Det settes også inn tiltak når det gjelder internasjonalt samarbeid og bruken av våre utstasjonerte politifolk, fordi dette er av stor betydning. Alle disse tiltakene støtter komiteen. I dag er det slik at en asylsøker kan begynne å arbeide så å si fra dag 1. Nå foreslås det at midlertidig arbeidstillatelse først gis etter tre måneder. Dette støtter et flertall fra Arbeiderpartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet. Mindretallet, SV og Senterpartiet, går imot en slik endring. De mener også at det er flere grunner for økt tilstrømning av asylsøkere enn det flertallet viser til. Dette regner jeg med at de vil ta opp i sine innlegg. Arbeiderpartiet mener at det er viktig at vi skiller asylinstituttet – som gir rett til å være i mottak inntil saken er avgjort – og arbeidsinnvandring. Det kan være mange gode grunner for at asylsøkerne får midlertidig arbeidstillatelse fra første dag. Det har også vært mulig nå i et par år. Erfaringene tilsier imidlertid at det er nødvendig å sette en grense for når en får tillatelse til å jobbe midlertidig og tjene penger. Norge har nå foreslått tre måneder. De fleste andre land har lengre karantener, og sannsynligvis kommer EU til å foreslå seks måneder. På noen andre områder innenfor utlendingsfeltet ser man i dag at det er mindre behov for bevilgninger som følge av andre endrede forutsetninger. Blant annet reduseres integreringstilskuddet, kommunene tar imot 1 000 personer færre enn forutsatt i år, og bosettingen skyves ut i tid. Dette er ikke bra. Noe annet som gjør at vi bruker mindre penger, er at færre kosovoalbanere vender tilbake frivillig. En samlet komite viser til at færre saker enn forutsatt er behandlet i fullt nemndsmøte i Utlendingsnemnda. Regjeringen skal evaluere nemnda, og komiteen forutsetter at man kommer tilbake til Stortinget med en vurdering av dette forholdet. Fremskrittspartiet har i innstillingen fremmet tre mindretallsforslag, og jeg regner med at Fremskrittspartiets representanter gjør greie for disse forslagene.