Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
«Vil vi ha mer, eller vil vi ha det bedre?» Svaret på det spørsmålet er nok for mange dette: «Ja takk – begge deler.» Mange vil si at når man får mer inntekt, får man også bedre forutsetninger for å oppleve et bedre liv. Det er en virkelighet veldig mange vil kjenne seg igjen i. Men det er også mye viktig lærdom å hente fra den delen av nasjonalbudsjettet som handler om livskvalitet. Jeg vil gi honnør til tidligere finansminister for arbeidet med å utvikle nye målestokker for livskvalitet i Norge. Jeg håper den nye finansministeren følger dette opp, slik at det i de årlige nasjonalbudsjettene kan bli presentert brede indikatorer for livskvalitet som måler samfunnsutviklingen langs flere akser enn bare den som har med økonomisk målbar verdiskaping å gjøre. Det vil kunne bidra til en bredere finansdebatt om utviklingen i Norge, målt med andre mål enn kroner og øre. Gjennomgangen i nasjonalbudsjettet forteller at selv om det er en klar sammenheng mellom inntekt og opplevd livskvalitet, er nære relasjoner, familiefellesskap og helse enda viktigere for at folk skal oppleve at de har det bra. Undersøkelser tyder også på at personer med et idealistisk verdisyn har det bedre enn personer med et såkalt materialistisk verdisyn. En tredje observasjon er at i samfunn med et velstandsnivå som vårt kan relativ velferd være minst like viktig som absolutt velferd for at befolkningen skal oppleve å ha det bra. For Kristelig Folkeparti er det et mål å styrke de faktorene som betyr mest for livskvalitet, gjennom de politiske virkemidlene vi rår over – vel vitende om at mye av dette ligger utenfor politikkens domene. Vi vil derfor fokusere på de nære relasjoner. Vi vil at arbeidslivet skal tilpasse seg familienes behov – og ikke omvendt. Familiene må i større grad selv få velge hvordan de vil innrette omsorgen for egne barn. Vi vil styrke de krefter i samfunnet som fremmer ideelle verdier, og som er opptatt av ansvaret for hverandre – og særlig for dem som ikke har sterke interesseorganisasjoner til å tale sin sak. Vi vil ha miljø og vårt globale ansvar høyere på dagsordenen, fordi det gir et bedre samfunn både i dag og i morgen og et bedre samfunn både her hjemme og utenfor landets grenser. Vi fremmer et budsjettforslag som har en spissere sosial profil. I den alminnelige velferdspolitikken er det understreket fra samtlige politiske partier at hovedveien bort fra fattigdom heter «arbeid». Det er åpenbart riktig, men for mange som tilhører de mest utsatte gruppene, er ikke det et tilstrekkelig svar. Vi mener derfor at det er behov for å styrke de målrettede tiltakene mot fattigdom – først og fremst for å bedre levekårene. Arbeidsrelaterte tiltak virker dårlig hvis levekårene til dem det gjelder, er elendige. Derfor vil vi ha en sterkere satsing på rusbehandling i regi av de ideelle organisasjonene, som fortsatt skvises av hardhendt anbudspolitikk. Vi vil senke – og på sikt fjerne – egenandeler på helseområdet for de mest utsatte gruppene i samfunnet. Og vi vil øke sosialhjelpssatsene og fjerne ubegrunnede forskjeller mellom kommunene. Det var dette tiltaket som kom opp som det aller viktigste på den fattigdomshøringen i valgkampen der SVs Kristin Halvorsen, jeg og flere andre deltok. Kristelig Folkeparti følger dette opp i sitt alternative budsjettforslag. Norske klimapolitiske forpliktelser, økt flyktningstrøm til Norge og et redusert anslag i bruttonasjonalinntekt har gjort at bistandsbudsjettet setter ny rekord, målt som andel av BNI. Likevel presterer Regjeringen å få til en reell nedgang på viktige bistandsområder som næringsutvikling, utdanning og helse i fattige land. Kristelig Folkeparti retter opp dette i sitt alternative forslag. Målt som andel av BNI vil det gå 1,11 pst. til bistandsformål med vårt opplegg. Kristelig Folkeparti fremmer et budsjett hvor vårt solidariske ansvar for miljøet forsterkes i forhold til Regjeringen. Det skjer på skattesiden, både med økte avgifter på miljøødeleggende utslipp og gjennom premiering av miljøvennlig adferd. Vi innfører en miljøbilpremie for elbiler og ladbare hybridbiler, som også miljøbevegelsen ber om. Og vi vil – i likhet med de andre opposisjonspartiene – gi produsenter av biodiesel mer forutsigbarhet enn hva regjeringspartiene legger opp til. Det betyr selvsagt ikke – slik noen har antydet – at vi vil begunstige all biodiesel uavhengig av hva som er kilden til drivstoffet. Det framkommer tydelig av forslag i denne innstillingen at det er tale om fortsatt fritak for biodiesel når klimaeffekten er dokumenterbar, og det ikke er konflikt i forhold til matproduksjon i fattige land. Så styrker vi bevilgningene til jernbane og til trygge skoleveier – for trafikksikkerhet og miljø. Sittende statsminister har ved flere anledninger sagt at det ikke er slik at et budsjettforslag i seg selv er avgjørende for velferd og velferdsfordelingen, men at det er retningen det kommer an på. Kristelig Folkepartis alternativ viser en retning, en retning for bedre livskvalitet.