Trond Helleland (Høyre), 2003-02-18:
Den nye tomtefesteloven av 1996 trådte i kraft 1. januar 2002. Lovens hensikt er å ivareta hensynet til to parter, både festerens eiendomsrett til bygninger og anlegg samt bortfesterens eiendomsrett til grunnen. Stortinget besluttet i juni 2000 å evaluere lovens regler om festeavgift og dens praktiske virkninger etter at loven hadde virket i to år, dvs. i 2004. Regjeringen har altså nå besluttet å framskynde evalueringen, som allerede er påbegynt i 2003. I perioden etter at den nye tomtefesteloven trådte i kraft, har det vært stor debatt om tomtefesteinstituttet. Økningen i festeavgiften har særlig slått uheldig ut for eldre bolig- og fritidseiendommer på flere mål, som ligger i pressområder. Det er altså ikke slik at alle klager på tomtefesteloven, og at alle har problemer med prisøkningen. Det er det viktig å understreke, fordi når representanten Rui og andre trekker fram enkelteksempler, er det svært få eksempler i forhold til de mange hundre tusen som har festet tomt, og som er fornøyd med ordningen. For festere med liten inntekt har det vært en sterk økonomisk belastning, spesielt i pressområdene, der det har vært en kraftig økning på noen tomter. Arbeiderpartiet har vært høyt på banen, talt tomtefesternes sak og kritisert grådige grunneiere. I flere utspill virker det som om man har glemt at mange grunneiere over lang tid har fått svært liten avkastning på sine eiendommer. Stortinget har det siste året behandlet flere forslag fra Arbeiderpartiet, om alt fra å forby festekontrakter til tvungen innløsning. De har hatt det travelt og synes å ha glemt at de var med på å vedta at det skulle foretas en evaluering etter at loven hadde virket en tid. Gjentatte medieutspill og forslag har skapt stor usikkerhet både hos tomtefestere og grunneiere, og det er nå på tide at vi får en grundig gjennomgang av loven og foretar de justeringer vi ser er nødvendige. Det er derfor gledelig at Regjeringen har startet sin evaluering, og i forhold til Senterpartiets forslag om å legge fram en evaluering er det da å slå inn åpne dører. Det er nå en totalevaluering på gang, og den skal også innbefatte de momenter som flertallet legger til grunn. Men hovedsaken er å få en gjennomgang av tomtefesteloven og dens virkninger. Lovforslaget vi behandler i dag, går ut på å innføre en lovfestet rett for festeren til å innløse tomten. Representanten Storberget har foreslått en innløsningssum på 25 x festeavgiften. Som andre har vært inne på, kan dette slå svært urimelig ut, avhengig av hvor i landet denne tomten ligger. Vi må ikke glemme at selve grunnlaget for festeforholdet er en frivillig avtale mellom to parter. Det er altså ingen som er blitt påtvunget en festetomt, og det er ingen som er påtvunget å feste bort tomten sin. Grunneieren valgte kanskje å bygsle bort deler av grunnen sin for å sikre avkastning på eiendommen uten å avhende grunnen. Dette gav mulighet for å forvalte en eiendom til glede også for framtidige generasjoner. Når lovgiver griper inn i dette avtaleforholdet og pålegger en grunneier å avhende sin grunn etter bestemte kriterier og en bestemt verdifastsettelse, er det viktig at man foretar svært grundige vurderinger og avveininger. Etter at loven trådte i kraft, har det dessverre vist seg at den gav grunnlag for sterk økning av festeavgiften i enkelte pressområder, som jeg tidligere har vært inne på. Det er også bakgrunnen for at vi nå ønsker å foreta en vurdering av muligheten til innløsning. Med bakgrunn i de erfaringer vi har hatt så langt, er det viktig å finne en god løsning på de problemer som har vist seg etter at loven trådte i kraft. Vi ønsker derfor å gjøre det lettere å innløse en festet tomt, men vil understreke at det er svært viktig å finne en rettferdig prisfastsettelse som også ivaretar grunneierens rettigheter. Øvrige kriterier for rett til innløsning må også vurderes grundig. Hvor lenge skal festeforholdet ha vart for at festeren skal få rett til å innløse tomten? De problemstillinger Grunnloven § 105 reiser i forhold til en innløsningsrett, må også vurderes grundig når Regjeringen legger fram de ulike alternativer for innløsning og verdifastsettelse. En verdifastsettelse som gir festeren rett til å kjøpe tomten til 25 x festeavgiften, som Arbeiderpartiet foreslo, vil etter min oppfatning slå svært urimelig ut for mange grunneiere. En årlig festeavgift på 9 000 kr for en tomt ved sjøen på det sentrale Østlandet vil gi en rett til å innløse tomten for under 250 000 kr. Det vil være et røverkjøp for festeren, men i mange tilfeller svært urimelig overfor grunneieren. Etter vår oppfatning må vi vurdere en fastsettelse som i større grad er forankret i tomtens markedsverdi. Tomtefesteloven ble utformet med tanke på å finne en balanse mellom grunneiers og festers interesser. Loven har vært et skritt i retning av å sikre grunneierens rett til større avkastning av tomten i tråd med utviklingen av tomteprisene. Det har vært et viktig prinsipp for Høyre at myndighetene ikke i unødig grad skulle gripe inn i den alminnelige avtalefriheten. Disse prinsippene vil være viktige også når man vurderer eventuelle endringer i loven. Når Stortinget nå åpner for å vurdere ulike løsninger som kan gi fester rett til innløsning av festetomter, vil grunneiers rettigheter stå helt sentralt i vår vurdering av alternativer for verdifastsettelse.