trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Sosiale medier, serier, reality-tv, influensere, Instagram – vi ser det overalt. Vi ser hvordan vi skal se ut, hva som er det perfekte ideal for oss alle, særlig de som er unge, og det er uavhengig av kjønn. Og om vi ikke ser sånn ut, får vi veldig fort en oppskrift på hvordan vi kan gjøre noe med det. Ved hjelp av Google kan man f.eks. søke på hvordan man blir penere. Så kan man få en oppskrift på hvordan man blir penere på 21 dager. Det er den virkeligheten vi lever i. Jeg er veldig glad for det saksordføreren nå redegjorde for, og at det er såpass stor enighet rundt de endringene vi nå gjør. Det er et viktig grep vi nå tar. Det at vi endrer loven for å innføre kompetansekrav til hvem som kan gjøre denne typen inngrep, og det at vi setter en aldersgrense for dette, er viktig. Det gjør vi nå, så det er et viktig skritt. Arbeiderpartiet har alltid hatt et sterkt engasjement for å gjøre noe med kroppspresset i samfunnet. Derfor fremmet vi også et viktig representantforslag i 2018. For dette med kroppspress blant unge i dag er et stort problem, og det truer den psykiske helsen. Det kan føre til psykisk uhelse. Det sies at fillers og Botox kan gjøre mye for livskvaliteten din, men det er jo ikke sånn det er. Det fokuseres på at man skal være tynn, men man skal ikke være for tynn. Man skal ha store lepper, men ikke for store. Man blir aldri perfekt nok, og man blir aldri fin nok. Og man kan alltid gjøre mer. Det gjør noe med livskvaliteten om det er det vi skal fokusere på, og idet man har fått psykisk uhelse som følge av dette, har det allerede gått for langt. Det handler om hvilke holdninger vi har i samfunnet, hvordan vi tar et oppgjør med dette, og hvordan vi sørger for at man kan ha frie liv også når man er ung – og hvordan vi sørger for at de som er unge i dag, skjønner at de er fine nok akkurat som de er.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2022-03-03:
Eg vil slutta meg til alt som er sagt, og eg vil nytta anledninga til å takka saksordføraren for hennar veldig gode innlegg og ikkje minst den orienteringa som omhandlar kjernen i saka. Helse- og omsorgskomiteen står her i nesten samla tropp når ein no innstiller og legg fram for Stortinget. Ein har arbeidd godt på tvers av partiskiljelinjene for å sikra ei betre regulering av omfanget av kosmetiske inngrep, injeksjonar og behandlingar og innføra reelle kompetansekrav for nettopp dette. Den lovreguleringa vil vera ein utruleg viktig innsatsfaktor i arbeidet med å hindra og motverka kroppspress. Me veit at mange ungdomar opplever sterkt sosialt press og gruppepress, og at dette i stort omfang omhandlar kropp og utsjånad. Eg vil særleg trekkja fram aldersreguleringa som ligg til innstillinga i dag. Ein vil med dette innføra ei absolutt nedre aldersgrense på 18 år for kosmetiske inngrep, injeksjonar og behandlingar som ikkje har medisinsk eller odontologisk grunnlag. I denne samanheng vil lovgjevar i dag fastsetja at det ikkje vil vera aksept for samtykke frå foreldre i tida før myndigheitsalder. Denne presiseringa er viktig – kanskje det viktigaste grepet i lovendringa. Eit anna viktig grep er å innføra tydelege kompetansekrav for personell. Dette vil auka tryggleiken for varig god helse og hindra alvorlege skadar, sjukdom og andre komplikasjonar. Det vil framleis vera grunnlag for å observera og analysera utviklinga, òg etter at desse lovendringane no trer i kraft. Det er viktig at Stortinget ser denne saka i samanheng med bl.a. lovgjeving rundt marknadsføring og eksponering i samfunnet. Her er det tydelege samanhengar. Eit felles engasjement frå oss, som i dag, vil sikra betre livskvalitet for mange. I særleg grad vil dette gjelda vår felles psykiske helse.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2022-03-03:
Hovudføremålet med autorisasjonsordninga og helsepersonelloven er pasienttryggleik. Det er til for å vareta oss alle når me har behov for naudsynt hjelp og omsorg. Helsepersonell, det er hjelpepleiaren som tek vare på bestemor på sjukeheimen. Det er jordmora som tek imot barnet, det er bioingeniøren som tappar blod til den kreftsjuke, og det er ergoterapeuten som trenar med den slagramma pasienten. Helsepersonellova § 48 inneheld ei rekkje tittelbeskytta yrkesgrupper. Føremålet er at publikum ikkje skal villeiast ved at personar brukar titlar dei ikkje er kvalifiserte til å ha. Fokuset er om yrkesutøvinga inneber risiko for pasienttryggleiken. Det er mange ulike brukarar og pasientgrupper som går til behandling hos naprapatar og osteopatar. Det er unge med rygglidingar, toppidrettsutøvarar og MS-pasientar. Det er med omsyn til brukarar og pasientar me no autoriserer desse yrkesgruppene. I dag kan kven som helst kalla seg osteopat og naprapat. Med autorisasjon vil no berre dei med den riktige kompetansen og utdanninga kunna bruka desse titlane. No vil pasientane verta trygge på at dei behandlarane dei går til, har den kompetansen dei formidlar, og ikkje minst at dei innehar ein kompetanse som vil oppfylla krava frå myndigheitene. Senterpartiet er oppteke av eit sterkt offentleg og desentralisert helsevesen, med nok kapasitet og god kompetanse for å gje heile befolkninga tryggleik og helsehjelp. For Senterpartiet er ambulansetenesta ein viktig del av dette. Dyktige fagarbeidarar, både med fagbrev og høgare utdanning, hjelper oss og gjev akutt helsehjelp i sårbare situasjonar der det ofte står om liv og død. Akuttmedisin er eit viktig fagfelt, og akuttmedisinarar vil kunna avlasta resten av helsevesenet dersom dei får starta behandlinga på veg til lege eller sjukehus, og kan leggja eit godt grunnlag for den vidare behandlinga av pasienten. Paramedisinarar og kompetansen deira i prehospital akuttmedisin dekkjer eit behov for auka kompetanse innan akuttmedisin. Den akuttmedisinske kvardagen vert stadig meir kompleks, og det er nødvendig med auka kompetanse både innan avgjerder og handling, og dette kompetansebehovet møter nettopp paramedisinarane. Sjølv om Senterpartiet meiner det er viktig og riktig at desse yrkesgruppene, altså naprapatar, osteopatar, manuellterapeutar og paramedisinarar, no får autorisasjon, er det ein uheldig praksis at Stortinget skal fungera som eit autorisasjonskontor. Senterpartiet er glad for at fleirtalet i komiteen no ber regjeringa om å koma tilbake til Stortinget med ein heilskapleg gjennomgang av ordningane for autorisasjon, lisens og spesialistgodkjenning av helsepersonell, med ei ny vurdering av kva yrkesgrupper som skal omfattast av desse ordningane. Eit anna viktig moment er òg å avklara kven av tenestetilbydarane som tidlegare var del av registeret for utøvarar av alternativ behandling(presidenten klubbar) (presidenten klubbar)
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-03-03:
Vi lever i et samfunn der mange unge mennesker kjenner på karakterpress, skjønnhetspress og kroppspress. Man skal ha flest venner, se best ut og gjøre det glimrende på skolen. Det er ikke uten grunn at vi kaller dagens unge for «generasjon prestasjon». Det er ingen tvil om at dette er en utfordring i samfunnet, og at den krever forskjellige løsninger. Flere partier mener at man kan løse noen slike utfordringer med et reklameforbud. Hadde det vært så enkelt, hadde vi politikere hatt en mye lettere jobb. Jeg tror ikke et forbud mot markedsføring vil løse noen verdens ting. Idealer og press vil man oppleve på en rekke arenaer – ikke bare fra reklameplakater. Da er det heller viktig å jobbe med bevisstgjøring, selvtilfredshet og sunne idealer. I Norge er vi alle forskjellige, med forskjellige farger, fasonger, meninger, karakterer og venner. Og uansett hvem du er, i den ene eller andre retning, er du selvfølgelig like mye verdt. Fremskrittspartiet mener det er positivt at man setter strengere krav til helsepersonell som utfører kosmetiske inngrep, injeksjoner eller behandling. Det handler om at vi skal sette pasienten i sentrum, og at man kan være trygg på at man er i gode hender dersom man ønsker å gjennomføre et slikt inngrep. Samtidig mener jeg at det er noe grunnleggende galt i at politikere i denne sal tror de er bedre kvalifisert til å beslutte om en person på 17 år kan få utført en kosmetisk behandling, enn personen selv og foreldre eller foresatte, som sammen kan diskutere og beslutte det gjennom gode samtaler. Jeg synes det er inkonsekvent at unge under myndighetsalder, som flere partier faktisk også gjerne ser skal få stemmerett fra de er 16 år, kan la seg utsmykke med permanente tatoveringer, men ikke få utført en kosmetisk behandling med samtykke fra sine foreldre. Dette er en sak som familier og enkeltpersoner fint klarer å bestemme seg imellom, og ikke noe vi som folkevalgte bør bestemme for dem. Det er også grunnen til at Fremskrittspartiet ikke er en del av innstillingen i denne saken. Fremskrittspartiet mener at pasienter under 18 år alene ikke skal kunne avgi gyldig samtykke til kosmetiske inngrep, injeksjoner eller behandling uten medisinsk eller odontologisk begrunnelse. Men vi mener også at pasienter mellom 16 og 18 år, sammen med sine foreldre eller andre som har foreldreansvaret, bør kunne avgi gyldig samtykke til dette. Jeg tar opp forslaget fra Fremskrittspartiet.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Vi lever i en tid der skjønnhetstyranniet herjer med unge og voksne. Vi ser at unge mennesker og voksne møter stadig flere uoppnåelige krav til kropp og utseende. Hvis det ikke er i reklameplakatene utenfor T-banestasjonene, er det rett i mobilen i ulike apper og med ulike muligheter. Når nesten samtlige av modellene i reklamer fra motebransjen og influensere på sosiale medier er retusjert til det umenneskelige, sier det noe om hvordan idealet er: umulig å oppnå, men mulig å strebe etter. Det skaper et sterkt press, og det skjønnhetstyranniet som rammer stadig yngre aldersgrupper, er nå et så stort og omfattende samfunnsproblem at vi i denne sal må ta tak. Det fører også til psykisk uhelse hos veldig mange unge mennesker. Vi har en industri som håver inn milliarder av kroner på å fortelle ungdommer at kroppen er et prosjekt som stadig skal endres på, slik at den skal samsvare med det de forteller er samfunnets idealer, noe de ikke har noe kunnskapsgrunnlag for å si. Noen tjener seg rike på at vi og unge mennesker føler oss dårligere. Fremskrittspartiet velger å stå sammen med denne industrien i denne saken, når en samlet komité ønsker å regulere dette mer. Vi ser stadig vekk at det ikke er de gamle, regulerte formene dette kommer i – det er ikke lenger på reklameplakater der vi bor, eller i blader – det er stadig nye steder denne reklamen distribueres på. Derfor er det viktig at vi tar på alvor det Barneombudet har gitt i høringssvar til denne lovsaken, at vi må gå gjennom markedsføringslovene skikkelig, slik at vi får regulert dette på egnet vis. Influensere, kjendiser, annonsører, nettverk og enkeltpersoner: Det er altfor mange som tjener rått på å fortelle unge mennesker hvordan man skal se ut. Vi mener at regjeringen på egnet vis bør komme tilbake til Stortinget for å gjennomgå markedslovgivningen i denne sal.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Som helsepersonell som i gamle dager tilbrakte den uka jeg fylte 18 år, med å vente på autorisasjonen i postkassa, synes jeg det er stort å være med og regulere helsepersonelloven i denne saken, for det bringer en del refleksjoner rundt autorisasjon og hvem vi kaller helsepersonell. Debatten om denne saken har ikke vært lett. Vi i SV har fått mange henvendelser fra mange medlemmer og interesserte i denne saken. Det er en lovproposisjon vedrørende naprapater og osteopater som kommer etter noe Fysioterapeutforbundet kalte en «hestehandel» mellom partiene i Solberg-regjeringen og Fremskrittspartiet. Det var med stor usikkerhet vi falt ned på å støtte et flertall for autorisasjon til manuellterapeutene, for det er en prosess som har foregått i veldig mange år, og der det har vært veldig store ulikheter. Det er viktig som foregående taler sa, at vi også ønsker en sak med en helhetlig gjennomgang til Stortinget, slik at departementet underveis kan komme tilbake og gi oss mer veiledning i saken. Som voksen utdannet jeg meg senere til vernepleier, og jeg tilhørte også i lang tid en fagprofesjon som står sammen med barnevernspedagogene i deres ønske om en autorisasjonsordning, som Fellesorganisasjonen også jobber iherdig for. Derfor er kampen for flere autoriserte yrkesgrupper i Norge en viktig kamp, ikke bare for barna som barnevernet har ansvar for, men også for vår felles helsetjeneste og velferdstjeneste. Jeg har vært i tvil, men i dag er jeg glad for å kunne stemme igjennom – hvis vi rekker det – en sak som også gir manuellterapeutene en autorisasjon.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Jeg er glad for at et bredt flertall i helse- og omsorgskomiteen støtter regjeringens forslag til lovendringer. Kroppspress eller utseendepress er et sammensatt fenomen. I denne sammenhengen handler det om press som får mennesker til å streve for å oppnå et skjønnhetsideal basert på kulturelle forestillinger om hvordan den perfekte kroppen eller det perfekte ansiktet skal se ut. Regjeringen ønsker å motvirke kroppspress, særlig mot barn og unge, og vi foreslår flere lovendringer som skal bidra til det. Stortingets anmodningsvedtak 839 for 2017–2018, om bl.a. regulering av tilbud og bruk av kosmetiske injeksjoner, aldersbegrensninger og krav til behandlere, er en del av bakgrunnen for lovendringene vi nå foreslår. Slik situasjonen er i dag, er det usikkert om pasienter møter autorisert helsepersonell når de oppsøker private hudpleieklinikker for å få utført kosmetiske inngrep som kan medføre en viss risiko. Regjeringen mener det er uheldig at det ikke stilles klarere kompetansekrav for ulike former for kosmetiske inngrep. Vi foreslår derfor å endre helsepersonelloven slik at bare helsepersonell skal kunne utføre kosmetiske inngrep, injeksjoner eller behandling som kan innebære risiko for at en pasient kan påføres alvorlig skade, sykdom, komplikasjoner eller bivirkninger. Vi foreslår også å endre helsepersonelloven og pasient- og brukerrettighetsloven slik at det innføres en 18-årsgrense for hvem som kan tilbys kosmetiske inngrep, injeksjoner eller behandling uten medisinsk eller odontologisk begrunnelse. De aller fleste private klinikker har allerede innført en tilsvarende aldersgrense, men gjennom å lovfeste dette vil vi forhindre at det oppstår tvil om hvilken aldersgrense som skal gjelde. Regjeringen ønsker også å lovfeste at aldersgrensen skal gjelde uavhengig av om det foreligger samtykke fra pasientens foreldre eller andre som har foreldreansvar. Kravene til markedsføring vil bli skjerpet i forskrift. Blant annet vil det bli stilt krav om at helsepersonell ikke kan utforme markedsføringen slik at barn under 18 år kan oppfatte den som rettet mot deres aldersgruppe. Med Stortingets tilslutning til de foreslåtte lovendringene fortsetter vi det viktige arbeidet mot skjønnhetsidealene og for at barn og unge skal være fornøyd med egen kropp og være fornøyd med å være seg selv.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Stortinget har bedt regjeringen gi offentlig autorisasjon til naprapater og osteopater. Dette lovforslaget følger opp Stortingets vedtak. I tillegg velger regjeringen å autorisere paramedisinere. Jeg tar til etterretning at komiteen også foreslår å autorisere manuellterapeutene. Autorisasjon av naprapater og osteopater vil bidra til at de som benytter seg av deres behandlingstilbud, i større grad enn i dag kan være trygg på at behandlerne har en viss kompetanse. Autorisasjon vil også føre til at tilsynsmyndighetene kan føre tilsyn med naprapater og osteopater. Paramedisinere er i dag autorisert som ambulansearbeider. Ambulansearbeider og paramedisiner er imidlertid to ulike yrkesgrupper. Ambulansearbeidere utdannes ved videregående skoler, og paramedisin er en utdanning på bachelornivå. Det er derfor riktig at det gis egen autorisasjon til paramedisinere. Stortinget har bedt regjeringen om å vurdere å etablere en overgangsordning som kan gi ambulansearbeidere og sykepleiere som har Nasjonal paramedic-etterutdanning, mulighet for autorisasjon som paramedisiner. Regjeringen vil følge opp Stortingets vedtak. Helsetjenesten trenger tilstrekkelig logopedikompetanse for å kunne møte behovene til personer med språk-, tale-, spise- og svelgevansker. Grunnen til at regjeringen ikke foreslår å autorisere logopeder nå, er at vi må vurdere om dagens logopediutdanning er tilstrekkelig tilpasset helsetjenestens behov. Dette arbeidet skal snart i gang. Det er flere forutsetninger som må være på plass for at nye grupper kan søke om og tildeles autorisasjon. For paramedisinere, osteopater og naprapater er de nødvendige forutsetningene på plass, og de kan søke om autorisasjon når loven iverksettes. Vi har satt i gang arbeidet med å gjøre klar for at manuellterapeutene kan søke om autorisasjon. Komiteen ønsker en helhetlig gjennomgang av ordningene for autorisasjon, lisens og spesialistgodkjenning av helsepersonell, og regjeringen vil følge opp Stortingets vedtak, herunder foreslå hvilke grupper som skal omfattes av ordningen. Vi vil også vurdere det faglige grunnlaget for hvilke utøvere som faktisk skal kvalifisere til autorisasjon.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
For det første må det ligge et faglig grunnlag for hvilke utøvere som faktisk skal kvalifisere til autorisasjon. For eksempel er paramedisinutdanningen inntatt i RETHOS og har en nasjonal retningslinje som alle de norske utdanningene må følge. Retningslinjen danner det faglige grunnlaget for den norske autorisasjonen. Når det gjelder manuellterapiutdanningen, er den nylig inntatt i RETHOS, og en nasjonal retningslinje er under utarbeiding. Denne retningslinjen vil kunne fungere som faglig grunnlag når den er ferdigstilt. Fram til ferdigstilling vil direktoratet utarbeide en midlertidig løsning basert på eksisterende utdanningstilbud. For også å nevne naprapat- og osteopatutdanningene: Det finnes ikke noen nasjonale retningslinjer, så på kort sikt vil derfor de utdanningstilbudene som finnes i Sverige og Norge for slik utdanning, danne det faglige grunnlaget for norsk autorisasjon.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Stortinget er, som også representanten påpekte, suveren med hensyn til å gjøre vedtak, og det gjør Stortinget her. Det er også bakgrunnen for at denne saken om flere autorisasjoner ble fremmet for Stortinget av den forrige regjeringen. Så valgte nåværende regjering med meg som ansvarlig statsråd å la den ligge i Stortinget. Man kan si mye om en sånn framgangsmåte. Jeg kan i hvert fall forsikre representanten om at denne statsråden ikke kommer til å gjøre det til en vane å be Stortinget om å være autorisasjonskontor. Jeg synes også representanten Truls Vasvik fra Arbeiderpartiet svarte veldig godt på problemstillingene rundt dobbel autorisasjon. Min oppgave er å følge opp Stortingets vedtak.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Konsekvensen for helsetjenesten er at man får flere grupper autorisert personell. Alle innleggene i debatten i dag har vektlagt det hensynet, at vi autoriserer helsepersonell for å bedre pasientsikkerheten og forsikre oss om at det ligger kompetansekrav til grunn når man blir autorisert som helsepersonell. Så er det min oppgave å følge opp Stortingets vedtak, og det har jeg tenkt å gjøre også i denne saken. At man er uenige om manuellterapeutene skal få sin autorisasjon, registrerer jeg, men det ligger altså en retningslinje under utarbeiding som vil være et faglig grunnlag for det som må være på plass for at man også skal kunne autorisere dem som helsepersonell.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Komiteen ønsker en helhetlig gjennomgang av ordningene for autorisasjon, lisens og spesialistgodkjenning av helsepersonell, og det er et vedtak når det blir fattet av Stortinget, som regjeringen vil følge opp. Det ligger også i det at vi skal foreslå hvilke grupper som skal omfattes av ordningen, og også vurdere det faglige grunnlaget for hvilke utøvere som faktisk skal kvalifisere til autorisasjon. Det har vi tenkt å følge opp, og selv om representanten Hoksrud har en optimistisk tone, kan jeg ikke gi noen dato for det, men i overskuelig framtid er jo en fin tidslinje.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-03:
Jeg er veldig enig i det siste statsråden sa, at folk skal være glad i den kroppen man har, og jeg tror i hvert fall Fremskrittspartiets representanter her representerer det motsatte av de idealene man er opptatt av å sørge for å jobbe med. Jeg må allikevel ta ordet når jeg hører på representanten fra SV, for at Fremskrittspartiet er for industrien, er bare tullball. Men vi er faktisk for at vi tror på at foreldre sammen med barna sine – når de er 16 år, 17 år, 17 år og 9 måneder, 17 år og 10 måneder eller kanskje 17 år og 11 måneder og 20 eller 25 dager – kan klare å ta denne beslutningen på en god måte. Det betyr bare at forskjellen på SV og Fremskrittspartiet er at SV ikke tror at voksne mennesker, foreldre, sammen med barna som er mellom 16 og 18 år, kan klare å ta denne beslutningen selv. Det gjør vi. Vi har veldig tro på enkeltmennesket. Vi har veldig tro på friheten til faktisk å kunne få lov til å bestemme, men da i samråd med voksne, og kunne ta de gode beslutningene. Det er den store forskjellen i denne debatten – tiltro til at voksne kan bestemme sammen med barna sine, eller de av barna man har ansvaret for som altså er 16 år, og at det er noe annet enn hvis det hadde vært et barn. Som pappa vet jeg akkurat hvordan disse debattene er når man har noen som er i den alderen. Jeg kjenner veldig godt til hvordan disse debattene er, men med god dialog klarer man å finne de gode løsningene sammen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-03:
Først vil jeg takke flertallet i komiteen for samarbeidet i saken. I utgangspunktet er dette en proposisjon der det foreslås å autorisere naprapater, osteopater og paramedisinere etter lov 2. juli 1999 nr. 64 om helsepersonell mv., helsepersonelloven. Så har det under behandlingen i komiteen kommet forslag om at flere grupper, utover disse tre, skal gis autorisasjon. Det er flertall i komiteen for at også manuellterapeuter skal få autorisasjon, og Fremskrittspartiet støtter opp om flertallets forslag i denne saken. Jeg regner med at de andre partiene kommer til å redegjøre for sitt syn, og jeg vil da gå over til å redegjøre for Fremskrittspartiets synspunkter. Naprapater og osteopater har jeg vært med å kjempe for forrige gang jeg satt i helse- og omsorgskomiteen, og det var nesten kul umulig å få det til. Derfor er det en veldig god dag i dag. Det er nesten sånn at jeg skulle vært ute og feiret med bløtkake hvis vi hadde stemt i dag, så jeg hadde vært sikker på at det gikk igjennom, men jeg regner jo med at det kommer til å gjøre det. Jeg har lyst til å trekke fram Naprapatforbundet med generalsekretær Mariann Fuglerud, som jeg på mange måter opplever har hatt en eventyrlig, hva skal vi si, utholdenhet og jobbet for at man skulle få til dette. Det betyr veldig mye for mange. Det er ca. 800 000 mennesker som årlig får behandling av naprapater, og det er ca. 600 000 som får behandling av osteopater. Det viser at dette er noe som veldig mange bruker, og som er viktig for folk. For Fremskrittspartiet handler det også om at det er pasientene vi faktisk skal ta vare på og ivareta på en god måte. Det handler om pasientsikkerheten og tryggheten til pasientene, at man får en ordentlig behandling, og at man har behandlere som har autorisasjon. Derfor har vi også støttet det. Så støtter vi forslaget om at også logopeder skal få autorisasjon. Det er også omtalt i proposisjonen. Man har der valgt foreløpig ikke å gå for det, men Fremskrittspartiet ønsker det, på samme måte som vi mener at akupunktører bør få det. Vi er glad for at det er et flertall i komiteen som er veldig tydelig på at man også skal kunne vurdere andre, og da kan det jo hende at både akupunktører, logopeder og andre skal vurderes i den runden. Det er et stort flertall i komiteen som sier at man skal se på muligheten for også å autorisere andre grupper. Vi vet at det er stort engasjement, det er mange som er opptatt av dette, og derfor er dette en god dag. Bløtkaka skulle vi som sagt gjerne tatt i dag. Vi får ta den på tirsdag i stedet, når vedtaket sannsynligvis blir fattet. Jeg tror vel ikke det blir gjort i dag, fordi det nå er rett før votering. Jeg tar opp de forslagene Fremskrittspartiet er med på.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-03:
For Fremskrittspartiet er dette en gledens dag fordi flere nå får autorisasjonen sin, som vi har kjempet for i mange år. Det er jeg glad for. Så er det lov å være optimist, men vi har kanskje være litt overoptimistisk når vi har fremmet et par forslag som vi er ganske alene om i denne saken, bl.a. om akupunktører. Men jeg er veldig glad for at flertallet – og et stort flertall nå – er veldig tydelig på at man ønsker å se på dette med autorisasjon, lisens og spesialistgodkjenning av helsepersonell, herunder så snart som mulig en vurdering av hvilke grupper som skal omfattes av ordningene for fritak under merverdiavgiftsloven. Og «så snart som mulig» er alltid skummelt, for hva er «så snart som mulig»? Da har jeg lyst til å utfordre statsråden litt vennligsinnet på hvor fort hun tenker at man kan komme tilbake til dette, for det er mange pasienter som etter at merverdiavgiften kom, gjerne skulle sett at man fikk vurdert det og sett på hvilke grupper som kan komme inn og slippe moms.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-03:
Høyres visjon for helse- og omsorgstjenesten er å skape pasientens helsetjeneste. Det handler om at pasienten skal bli sett og hørt, og at det alltid er pasientens behov som skal komme først. En viktig del av det å skape pasientens helsetjeneste er å sørge for at vi har god pasientsikkerhet. Pasienten skal oppleve en helse- og omsorgstjeneste som er trygg, med god kvalitet, og som utføres av helsepersonell som har riktig kompetanse. Autorisasjonsordningen bidrar til nettopp det. Den skal ivareta pasientsikkerheten og sørge for at helsepersonell har nødvendige kvalifikasjoner for å inneha en bestemt yrkesrolle. Det er viktig at vi bygger opp under en autorisasjonsordning som bidrar til tillit mellom pasient og helsepersonell. Høyre støtter å gi autorisasjon til naprapater, osteopater og paramedisinere i helsepersonelloven. Alle disse tre yrkesrollene har store pasientgrupper, og ved å gi autorisasjon vil det sikre pasientsikkerheten og bidra til tilstrekkelig praksis og fagkunnskap. Autorisasjonsordningen gjør det også i større grad mulig å stille krav til kompetanse og at yrkesrollene blir underlagt tilsynsmyndighetene. Høyre har merket seg høringssvarene til Ambulanseforbundet om at de som i dag har gjennomført nasjonal paramedic-utdanning, har fagbrev som ambulansesjåfør eller er utdannet sykepleier, bør kunne få autorisasjon som paramedisinere etter søknad. Høyre støtter at regjeringen bør vurdere en overgangsordning for dette. Videre mener Høyre at regjeringen må vurdere hvordan dagens ambulansearbeidere kan få tilgang til videreutdanning som paramedisinere, f.eks. ved opprettelse av y-vei eller tilrettelegging for deltidsstudier. Det kommer også klart fram av innstillingen til komiteen. Innledningsvis sa jeg at vi må ha en autorisasjonsordning som bidrar til tillit mellom pasient og helsepersonell. Høyre har i innstillingen ikke støttet forslaget fra flertallet om å gi manuellterapeuter autorisasjon. Grunnen til det er at forslaget nærmest kommer over bordet, uten at det har vært en oppdatert faglig utredning, og uten at det har vært på høring, sånn at ulike aktører kan komme med innspill. Det er f.eks. grunnen til at Norsk Fysioterapeutforbund, som organiserer 10 000 medlemmer og gjennom det veldig mange manuellterapeuter, har reagert på forslaget.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-03:
Ja.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-03:
Det ligger et forslag om autorisasjon av manuellterapeuter, som også statsråden var inne på i sitt innlegg. Det er et forslag som ikke har en oppdatert faglig utredning, det er et forslag som ikke har vært på høring, og det er et forslag som ikke er vurdert opp mot lovens vilkår for autorisasjonsordningen. Det har vært veldig sterke reaksjoner på måten en har gått fram på, bl.a. fra Norsk Fysioterapeutforbund, som har over 10 000 medlemmer. Det blir sagt her i salen at Stortinget er suverent. Det er helt riktig, men vi skal også lytte til fagfolk. Mitt spørsmål til statsråden blir da: Hva tenker statsråden om denne framgangsmåten, når en tenker på hvor viktig det er med en autorisasjonsordning som bygger på et faglig grunnlag, og som bygger opp under tilliten mellom pasient og helsepersonell?
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-03:
Jeg hører at statsråden ikke nødvendigvis svarer på spørsmålet mitt, for det jeg lurte på, var framgangsmåten her. Når en ikke har et ordentlig oppdatert faglig grunnlag og en ikke har hatt det på høring, synes jeg det er utfordrende for autorisasjonsordningen og det å bygge videre på den. Så ble det med dobbel autorisasjon tatt opp i salen her, at en ikke stiller det samme spørsmålet når det gjelder paramedisinere og ambulansearbeidere. Men forskjellen er at nå går vi inn for en bachelorutdanning i paramedisin, som også er veldig ønsket fra Ambulanseforbundet, og en skal på en måte ha en gradvis overgang til det. Utgangspunktet her er at fysioterapi er grunnutdanningen, og så har en videreutdanning i manuellterapi og som spesialist og sånt. Det er ingen andre land som har autorisert manuellterapeuter som egen helsegruppe. Nå blir Norge et av de første landene som gjør det. Spørsmålet mitt til statsråden er da: Mener statsråden at manuellterapeuter i dag ikke dekkes under autorisasjonen som fysioterapeut?
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-03:
Spørsmålet mitt var om statsråden mente at manuellterapeuter ikke dekkes inn under ordningen for fysioterapeuter i dag, siden det er grunnutdannelsen, og hvorfor en da må ha egen autorisasjon for manuellterapeuter når de faller inn under fysioterapeuter i dag – at en heller kunne sett på en type spesialistgodkjennelse, og sånne ting. Hvilke konsekvenser mener statsråden det vil ha for helse- og omsorgstjenesten videre når en nå går inn for autorisasjon av manuellterapeuter?
Seher Aydar (Rødt), 2022-03-03:
Helseprofesjonene er i utvikling, og det er derfor nødvendig at det med jevne mellomrom vurderes om nye yrkesgrupper skal få autorisasjon. Autorisasjon sikrer enhetlig faglig praksis og bidrar til trygge og gode helsetjenester til befolkningen. Bak denne proposisjonen ligger det et solid arbeid, og vi støtter forslagene som kommer fra Helsedepartementet. Under behandlingen i komiteen ble det lagt til forslag om å gi autorisasjon til manuellterapeuter. Etter at dette forslaget ble behandlet i komiteen, har vi fått en rekke henvendelser fra både manuellterapeuter og fysioterapeuter. Det er ganske tydelig for alle i denne sal at det er splittelse i fagmiljøene i denne saken. Det er også uavklarte problemstillinger knyttet til å gi denne yrkesgruppen dobbeltautorisasjon. Per i dag er det få yrkesgrupper som har denne typen dobbeltautorisasjon. Et av de få eksemplene der videreutdanning av en grunnutdanning gir dobbeltautorisasjon, er for jordmødre. Nå vet vi at det pågår et arbeid i Helsedepartementet for å se om de heller skal få spesialistgodkjenning. Det vil i så fall kanskje også få konsekvenser for andre yrkesgrupper i helsevesenet, som f.eks. fysioterapeuter. Forslaget om å gi autorisasjon til manuellterapeuter har ikke vært på høring i forbindelse med det forslaget som vi behandler i dag. Med tanke på at det er en sak der det er delte meninger i fagmiljøene, mener vi at et bedre kunnskapsgrunnlag er nødvendig. Vi velger derfor å stemme for mindretallsforslag nr. 1, og da stemmer vi heller ikke for forslaget som vi opprinnelig var en del av. Vi er åpne for å vurdere det igjen; det ser ut til at det kommer til å bli vedtatt, men om det ikke skulle bli det, utelukker vi det ikke prinsipielt. Vi er åpne for å vurdere det igjen, men da etter at det har blitt behandlet i departementet og vært på høring, som ved andre autorisasjoner som blir gitt i denne saken.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-03-03:
Fremskrittspartiet vil foreslå at dette representantforslaget behandles etter § 39 c i forretningsordenen, da det haster å få det avklart fordi våronna er nært forestående.
Marianne Sivertsen Næss (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Vi har denne vinteren hatt en krevende strømsituasjon. Den har vært helt uholdbar, og den har krevd ekstraordinære tiltak. Den midlertidige strømstønadsordningen for husholdninger som gir en stønadsgrad på 80 pst. ved strømpris over 70 øre/kWh, er med på å avhjelpe situasjonen på kort sikt. Dette bidrar til reduserte strømkostnader for norske husholdninger, og i februar ble strømregningen til folk redusert med rundt 25 pst. i snitt. Jeg er glad for at Stortinget i dag ber regjeringen innrette en ordning som gir likebehandling av husholdninger i borettslag, sameier, aksjeleiligheter og eneboliger, og at de også nå inkluderes i ordningen. Denne vinterens høye strømpriser har skapt en svært krevende situasjon for både folk og næringsliv. Selv om dagens kraftsystem har gitt oss gjennomgående lave strømpriser siden starten av 1990-tallet, kan ikke det hindre oss i å evaluere hva som har fungert godt, og hva som kan forbedres eller gjøres annerledes. Vi skal ikke være redd for ny kunnskap. Derfor mener jeg det er klokt av regjeringen å ta en grundig gjennomgang av årsakene til årets kraftsituasjon og en vurdering av risikoen for at lignende situasjoner kan oppstå igjen. Den gjennomgangen vil også inkludere flere av tiltakene som har blitt foreslått i løpet av denne vinteren, som makspris på kraft, krav til fyllingsgrad i magasinene og ulike måter å sikre strømkundene på. Strømpriskrisen har vist oss hvor avhengig både folk og bedrifter er av at vi har nok ren, norsk kraft. Tilgang på rikelig med ren og rimelig kraft har i årtier vært den norske industriens fremste konkurransefortrinn. Kraftoverskudd bidrar til økt verdiskaping og sysselsetting i hele landet. Derfor haster det med å legge til rette for produksjon av mer fornybar kraft. Regjeringen er i gang med en storstilt satsing på havvind, og det var betryggende å høre olje- og energiministeren i gårsdagens spørretime fortelle om ambisjonene for havvindsatsingen, hvor det bl.a. satses på både hjemlige tildelinger av nytt areal, og at NVE er bedt om å komme med en grundig utredning av nettet til havs. Like viktig er at vi skal få på plass tiltak som reduserer energibruken i bygg med minst 10 TWh i 2030, og vi skal øke strømproduksjonen i bygg. På vegne av saksordføreren anbefaler jeg herved komiteens tilråding.
Marianne Sivertsen Næss (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Det er interessant å sitte og følge med på debatten og hvordan man på ulike måter både driver med historiefortelling og har ulik virkelighetsforståelse, og også hvordan man prøver å overby hverandre med hvem som har gjort hva, og hvem som ikke har gjort noe i det hele tatt. Vi ser at det har blitt en greie i politikken, det med å overby hverandre på stadig flere områder. Vi ser til og med at man prøver å slå politisk mynt i kampanjer på sosiale medier om svært alvorlige saker også, som Russlands invasjon i Ukraina. Det er på godt og vondt at dette er en måte vi diskuterer politikk på, men like fullt har det vært interessant å følge. Vi har hatt lave strømpriser siden 1990-tallet i Norge. Er det én ting vi vet, er det at det handler om at vi har hatt et kraftoverskudd. Det er det som har gitt både sysselsetting og verdiskaping, og som har vært vårt konkurransefortrinn. Det man har visst, er at det kraftoverskuddet i alle analyser nå begynner å avta. Og er det noe som skal sørge for at vi aldri havner i en slik strømpriskrise igjen, er det nettopp at vi skal ha nok overskuddskraft. Jeg må med respekt å melde bare si at da har ikke den avgåtte regjeringen gjort den jobben som var helt nødvendig for å sørge for at vi både skal kunne produsere mer fornybar kraft, kunne drive mer energieffektivisering og ta ut potensialet som ligger i bygg. På mange områder burde det vært gjort en bedre jobb for at vi ikke skal være i en slik situasjon i dag, og heller ikke i kommende år. Heldigvis har vi nå fått på plass en ny regjering, som har gått i gang – i god fart.
Marianne Sivertsen Næss (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Situasjonen i Ukraina har vært nevnt flere ganger fra talerstolen her i dag. Vi er alle rystet og berørt av Russlands brutale invasjon av Ukraina. En svært krevende sikkerhetspolitisk situasjon påvirker allerede energimarkedene. Det eneste vi kan si med sikkerhet, er at strømprisene med stor sannsynlighet vil fortsette å være høye. Derfor er spørsmålet til representanten Haltbrekken godt. Vi må være forberedt på at strømkrisen vil vare. Svarene våre må gi løsninger for vanlige folk på både kort og lang sikt. Jeg er glad for at finansministeren vil se på mulige skatteendringer for at flere kan få gunstige fastprisavtaler. Jeg er også glad for at regjeringen vil rydde opp i jungelen av strømprisavtaler som finnes der ute, og gjøre det enklere å ta gode valg. Vi vil også hjelpe folk til å bruke strømmen mer effektivt. Vi har allerede gitt Enova økt handlingsrom for å bidra til energieffektivisering. Jeg kaller dette en start, men som for alle andre problemer nytter det ikke bare å behandle symptomene, vi må kurere selve sykdommen. På sikt er det kun ett grep som vil avhjelpe mot at vi igjen og igjen kommer i en slik situasjon, og det er mer tilgang på rimelig og fornybar kraft og mer nett. Både industrien og folk er utålmodige. Prognosene viser at store deler av landet går mot kraftunderskudd om få år. Det haster å få på plass mer utbygging av mer ren, fornybar energi fra gode prosjekter tuftet på lokal oppslutning og i stor grad offentlig eierskap. Europa er svært bestemt på å komme seg ut av avhengigheten av russisk gass. Her både kan og bør Norge se sin rolle. Vi må bistå Europa, som står i en sårbar energisituasjon, med økte leveranser av naturgass. Barentshavet har en stor andel av de uoppdagede ressursene på norsk sokkel. Leter vi her og finner mer, kan norsk naturgass i større grad trygge Europa i overgangen til det grønne skiftet. På sikt vil avkarbonisert naturgass i form av hydrogen overta som en langsiktig energibærer. Dette er nødvendige løft som jeg håper partiene på Stortinget stiller seg bak – ikke minst SV og Rødt, som påberoper seg å være opptatt av å hindre lignende strømkriser i framtiden.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-03-03:
Det er bred enighet om saken vi har til behandling i dag. Det gjenstår fremdeles et spørsmål knyttet til felles garasjeanlegg og tilsvarende anlegg som jeg håper statsråden vil svare ut i sitt innlegg. Denne saken er blitt mer aktuell enn det man kanskje så for seg da den ble fremmet, gjennom krigen i Ukraina. Det er ikke bare et spørsmål om hvordan vi skal kompensere for perioden frem til mars, det er også nå mer aktuelt enn på lenge å vurdere hvordan vi skal kompensere for det som antagelig vil bli høye strømpriser gjennom hele året, og kanskje også inn i neste år. Vi vet ikke hvor lenge krigen i Ukraina vil vare, men det vi vet, er at vi allerede nå ser store utslag på situasjonen i energimarkedene i Europa. I morgen formiddag kommer strømprisen i Sør-Norge til å nå 5 kr ved 10-tiden, og vi kan forvente at det blir flere slike utslag i tiden som kommer. Gassprisen er på historisk høye nivåer, oljeprisen er skyhøy, og dette vil også få konsekvenser for Norge, for norsk energipolitikk og også for strømprisene her. Det aktualiserer at regjeringen raskt kommer tilbake til Stortinget med en sak der man redegjør for hvordan man har tenkt å kompensere for ekstrempriser i tiden som kommer. Jeg håper statsråden vil berøre dette i sitt innlegg, for dette er et spørsmål som opptar mange. Strømstøtteordningen varer ut mars, og etter det er det i utgangspunktet ingen strømstøtteordning, men slik situasjonen er nå, kan behovet bli svært stort. Høyre har også helt siden før jul etterlyst at man ser på tiltak for bedriftene. Det har så langt ikke blitt imøtekommet. Det er klart noen bedrifter hvor store økninger i strømprisen ikke innvirker i særlig grad, fordi strøm ikke er en viktig innsatsfaktor sammenlignet med det de ellers driver med, men for andre bedrifter er strøm helt avgjørende som innsatsfaktor. Det var årsaken til at Høyre tidligere i vinter foreslo at man burde ha en kommunal kompensasjonsordning der man nettopp kan gjøre vurderinger av hvilke bedrifter som trenger en håndsrekning i den ekstreme situasjonen som har vært, men ikke minst kan det bli nødvendig å se dette i lys av den ekstreme situasjonen vi antagelig har foran oss, hvor strømprisene kan bli høyere enn det vi har hatt i vinter. La meg minne om at vi i 2010 var oppe i 12 kr/kWh i Midt-Norge, så det kan skje, og i Europa har strømprisene vært langt over det vi har hatt i Norge. Det er en fattig trøst for oss, men vi må gjøre det vi kan for å avhjelpe situasjonen for husholdninger, bedrifter og frivilligheten i tiden som kommer.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-03-03:
Jeg har to spørsmål til statsråden. Det ene spørsmålet er om regjeringen vil ta initiativ til å innlemme garasjeanlegg og andre fellesanlegg av samme type i strømstøtteordningen. Det andre spørsmålet er om regjeringen vil ta initiativ til å forlenge dagens strømstøtteordning utover mars. Vil det initiativet i så fall komme før strømstøtteordningen utløper?
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-03-03:
Grunnen til at jeg tegnet meg, var innlegget fra representanten Mykjåland, som henviser til vedtaket som Stortinget fattet 23. februar i fjor. Det vedtaket var et vedtak som var myntet på situasjonen som var akkurat da. Så ble det omtalt og kvittert ut i revidert nasjonalbudsjett, og da var situasjonen en helt annen. Den 28. april, omtrent på det tidspunktet revidert nasjonalbudsjett ble ferdigstilt, anslo man kraftprisen ut 2021 til 35 øre, og det er altså de menneskene som lever av å forutse slike ting, og som kjøper og selger kraft, som anslo det. Derfor hadde jo verken Senterpartiet eller Arbeiderpartiet noen merknader til hvordan det anmodningsvedtaket ble kvittert ut. Så det å komme nå og påstå at man ba om dette 23. februar, og at vi ikke leverte på det, er rett og slett og med respekt å melde – nå må jeg finne et parlamentarisk uttrykk – ikke riktig og ikke sannferdig, vil jeg si, som en beskrivelse av virkeligheten. Jeg skjønner at representanten synes det er vondt å høre fra regjeringspartiene at man har vært bakpå, men det er det som er realiteten. Man la fram en tilleggsproposisjon uten noen tiltak som monner for vanlige folk. Så fremforhandlet man et budsjettforlik med SV i desember, hvor man flyttet på milliarder av kroner og økte skattene for næringslivet med 10 mrd. kr og økte utbyttet fra Statkraft med 10 mrd. kr, uten at man kom opp med tiltak for vanlige folk. Det var først på tampen av stortingssesjonen at det altså kom tiltak for vanlige folk, men da hadde man glemt at det også var andre som ble rammet av dette, så da kom det nye tiltak etter hvert. Det gjaldt landbruket, det gjaldt veksthusnæringen, det gjaldt frivilligheten, og nå til slutt borettslag, og kanskje kommer det – endelig – etter hvert noe for garasjeanlegg som ikke er på borettslagets fellesmåler. Det er ingen tvil om at regjeringen har vært bakpå. Spørsmålet er om regjeringen har tenkt å fortsette å være bakpå, eller om man nå erkjenner at man må forlenge strømstøtteordningen før den løper ut, slik at man har forutsigbarhet, og at man må gjøre noe for særlig de mindre bedriftene, som har store utfordringer med høye strømpriser fordi strøm utgjør en stor andel av omsetningen til bedriften. Det er spørsmålet. Og så forstår jeg veldig godt at representantene fra Senterpartiet synes det er vondt å høre at de har vært bakpå, men det er en ganske presis beskrivelse av virkeligheten, og det har ingenting med dette vedtaket 23. februar å gjøre. Hadde man innsigelser til det, burde man kommet med det i behandlingen av revidert. Det gjorde man ikke.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-03-03:
Jeg vil anbefale at representantene Hussaini og Myhrvold blir enige om hva som er historiefortellingen, for representanten Hussaini sier at ingen kunne forutse situasjonen vi står i nå, men samtidig sier både representanten Hussaini og representanten Myhrvold at jo da, dette skulle vi forutsett, og vi skulle innført en strømstøtteordning i fjor vår, da strømprisen var på 35 øre, med et innslagspunkt på 70 øre. Til hvilken effekt, da? Det ville jo ikke hatt noen effekt. Det er en grunn til at representantene ikke hadde noen merknader til anmodningsvedtaket da det ble kvittert ut i RNB. Det var fordi strømprisene da var på et slikt nivå at det ikke var behov for en strømstøtteordning. Det å komme nå og si at vi skulle ha innført strømstøtteordningen utover våren i fjor, gir ingen mening. La meg også si at i statsbudsjettet for 2022 som Solberg-regjeringen la frem, skrevet i august 2021, sto det helt klart at nå var vi bekymret for økende strømpriser, og at det ville bli nødvendig å vurdere målrettede tiltak. Det skulle det bli en ny regjering som skulle følge opp. Det har de gjort, men de har gjort det sent og vært bakpå.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-03:
Det siste året har gitt oss rekordhøye priser som vi aldri har sett maken til. Folk, næringsliv, frivillige, idrettslag og andre har opplevd skyhøye strømpriser. Det har vært et kjempeproblem i hele vinter, siden oktober da prisene først begynte å gå så høyt opp, og det ser dessverre ut til å vedvare. Jeg har stilt flere spørsmål til olje- og energiministeren om forlengelse av strømstøtten, bl.a. ett for et par uker siden om hvorvidt hun kunne bekrefte at strømstøtten ville forlenges. Hvis det ikke var bruk for strømstøtten fordi prisene gikk ned, ville det jo ha ordnet seg selv, men hvis det derimot var bruk for strømstøtten, kunne den ha vært på plass, og folk ville hatt forutsigbarhet for hvordan prisene ville blitt. Det stilte jeg et spørsmål om for et par uker siden, og jeg fikk til svar at det var det ingen planer om, og man kunne ikke konkretisere og bekrefte. Jeg har stilt det spørsmålet på nytt, og det er mulig jeg har fått svar den siste timen – det har jeg ikke sett. Men jeg håper at det i løpet av kort tid, og aller helst i dag, kan komme en avklaring på at den forlenges utover mars. Små og mellomstore bedrifter sliter. Kraftkrevende industri sliter også, men små og mellomstore bedrifter med små marginer og små årlige overskudd – som sysselsetter folk flest her i landet – har det tungt nå. Næringslivet er ikke inkludert i denne ordningen, og det håper jeg virkelig at regjeringen kan få innarbeidet. Staten og det offentlige tjener masse penger på strøm og har kjempestort eierskap. Det er de som drar inn de største summene, og det er staten som har lommer til å kompensere næringslivet, folk flest, idrettslag og frivillige. Gassprisene og situasjonen med det geopolitiske spillet er en av årsakene til de prisene vi ser nå. Der tjener Norge også enorme summer. I desember ble det ca. 4 mrd. kr per dag i eksportinntekter fra norsk olje og gass. Disse pengene må kunne kanaliseres tilbake til befolkningen, til næringsliv og idrettslag. Jeg har også stilt spørsmål til næringsministeren, som har konferert med olje- og energiministeren, om hva det ville koste å ha en større strømstøtteordning slik som Fremskrittspartiet ønsker, der man hadde kompensert for alt over 50 øre. Tallene er store, det er de definitivt, men 50 øre er fremdeles nesten dobbelt så mye som den vanlige prisen man har opplevd å ha de siste ti år. I tillegg kommer det siste spørsmålet jeg har stilt næringsministeren, om hvor mye ekstrainntekter man får når dagens strømpriser er så høye. Jeg tror de er enda høyere enn det dette ville koste. Så jeg håper på en snarlig avklaring, når det gjelder både lengden på strømstøtteordningen og gjerne kompensasjonsnivået, og om næringslivet skal inkluderes.