Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-05-25:
Rådgivningstjenesten er viktig av flere årsaker, ikke bare for å motvirke frafall; det er også viktig å geleide elevene inn på de riktige valgene, som representanten Anundsen og i og for seg også saksordføreren har vært inne på. For de elever som velger feil løp i videregående opplæring, blir det et bortkastet år. For noen blir det en dyrekjøpt erfaring, fordi det fører til tap av motivasjon for skolegang. Det er kanskje ikke så rart, hvis elevene ender opp med noe de verken mestrer eller har interesse for. Også for skoleeier er det en ulempe når elever velger feil, og dermed bruker ekstra tid i videregående opplæring. Den akkumulerte ekstrakostnaden fylkene har i forhold til feilvalg, er stor. I Akershus fylkeskommune alene beregnet man den til å være 36 mill. kr i 2004. Enighet i komiteen om rådgivningstjenesten er viktig. De rød-grønne mangler vilje til å være mer konkret i forhold til å løse oppgavene. Vi er litt bekymret for at man kanskje ikke angriper problematikken bredt nok. For Høyre er dette et svært viktig felt å styrke. Derfor har vi i et annet dokument, Dokument nr. 8:55 for 2006-2007, om frafall i videregående opplæring, som kommer til behandling senere, og også under behandlingen av St.meld. nr. 16 for 2006-2007 fremmet forslag for å gjøre den yrkes- og utdanningsrettede rådgivningen elevene mottar, både kvantitativt og kvalitativt bedre. Vi har foreslått et prøveprosjekt hvor rådgivere som er ansatt i den videregående skolen, i hovedsak jobber på ungdomsskolen, slik at rådgiverne faktisk kan bli kjent med de elevene som skal ha råd, og slik at elevene får relevante råd. Dessuten er det viktig at det er de rådgiverne som kjenner videregående opplæring best, som gir råd om utdanningsløp i videregående skole. Det er også viktig å se det 13-årige skoleløpet i sin helhet. I den forbindelse har Høyre foreslått et utvidet forsøk med kommunal drift av videregående skoler, og ikke minst i forhold til en samlet disposisjon av rådgivere vil det være klokt. Vi støtter da selvfølgelig forslag nr. 2 i innstillingen. Høyre har også bedt Regjeringen gjennomføre et forsøk med regionale veiledningssentre fristilt fra enkeltskoler som har til oppgave å utnytte infrastruktur, ressurser og kompetanse på en optimal måte til gode for elevene. Vi slutter oss derfor til forslaget i innstillingen. Programfag til valg er en viktig ny mulighet som Kunnskapsløftet gir for å knytte grunnskole og videregående opplæring bedre sammen. Men foreløpig ligger faget i støpeskjeen i forhold til at lokale skoleeiere skal utarbeide egne læreplaner. Utplassering i næringslivet er et viktig tiltak, både i forhold til yrkesrådgivning og for å gi elevene ny motivasjon, som representanten Anundsen var inne på. NHO organiserer et slikt tiltak som heter NIS, Næringsliv i skolen. Et av formålene med NIS er å gi elevene et bedre grunnlag for yrkes- og utdanningsvalg. Samarbeidet mellom Hurum ungdomsskole og nabobedriften Södra Cell Tofte er et kjempegodt eksempel på hva dette kan drives til. Bedriften tilbyr en «fabrikksti» som gir en praktisk presentasjon av ulike yrker ved bedriften. Alle elevene i niende og tiende klasse får anledning til å hospitere hos bedriften så ofte som inntil tre dager i uken i en periode som kan strekke seg til opptil et helt skoleår. Elevene har prosjektoppgaver som energi, kjemi og papirproduksjon knyttet til bedriften. Elevrådet får 100 000 kr til disposisjon fra bedriften for å gi ungdom i nærmiljøet et bedre tilbud. Södra Cell Tofte har oppnådd et av sine mål, nemlig flere lærlinger fra sitt nærområde og en stabil arbeidskraft. Elevene har fått en god forståelse av mulige yrker. Høyre mener at det velkjente begrepet «arbeidsuke» med fordel kan videreutvikles i en slik retning, og støtter derfor også Fremskrittspartiets forslag nr. 1.