Arve Kambe (Høyre), 2014-12-08:
Det er urolige tider i Europa. Det påvirker Norge. Sakte, men sikkert vil vi også få utfordringer med de konjunkturene som vi over tid ikke har merket så altfor mye i Norge, men som i framtiden kanskje vil ha større innvirkning. Derfor er det viktig med et budsjett som løser viktige oppgaver i dag og ruster Norge for framtiden. Vi har noen utfordringer med overgangen til et nytt år. Vi har i budsjettet for 2015 – som et enstemmig storting slutter seg til – en estimert arbeidsledighet på 3,6 pst. Noen av tallene sier en nedgang, mens andre tall sier en oppgang. Det betyr at regjeringen er nødt til å ha en god dialog med partene i arbeidslivet det neste året for å sette inn tiltak dersom det er behov for det. Vi har også et budsjett som setter inn en rekke tiltak, både for å styrke arbeidslinjen og for å sikre en stabil kronekurs. Når vi nå ser at eksportrettet næringsliv sliter, vil f.eks. det bidraget fra det samme næringslivet når det gjelder kronekursen, som er svekket den siste tiden, ha betydning. Denne komiteen, som jobber i arbeids- og sosialsegmentet, har styrket Nav. Det er et stort fokus internt i Nav på å forbedre tjenestene for å styrke arbeidslinjen framfor sosiallinjen. Det er en jobb som denne regjeringen øker tydeligheten på. Regjeringens mål er et trygt, fleksibelt arbeidsmarked som sikrer en lav arbeidsledighet og høy sysselsetting. Et velfungerende arbeidsmarked er avgjørende for at hver enkelt skal kunne realisere sine drømmer og ambisjoner, og det skal alltid lønne seg å jobbe. Regjeringen vil jobbe for et velfungerende trepartssamarbeid, høy produktivitet i næringslivet og høy trivsel blant arbeidstakerne. Det sikrer et godt arbeidsliv for alle. Samtidig vet vi at norsk arbeidsliv har noen utfordringer. Vi har mange arbeidstakere som ønsker mer fleksibilitet, som gjør det enklere å kombinere jobb og privatliv. Innen en rekke yrkesgrupper er det en høy andel som jobber ufrivillig deltid, og for denne regjeringen er det et stort mål å senke terskelen for å komme inn på arbeidsmarkedet for mennesker med lav utdanning. Derfor blir det veldig krevende å få behandlet en ny arbeidsmiljølov, som kommer til behandling her på Stortinget på nyåret. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen gikk til valg på skatte- og avgiftslettelser. Det leverer dette budsjettet. Vi gikk til valg på en stor innsats på helse- og omsorgsoppgaver. Det får en stor styrking i dette budsjettet. Vi gikk til valg på et tryggere lokalsamfunn, og politiet sier vel for første gang i et statsbudsjett at de ikke trenger mer penger. Samferdselsbudsjettet har vært en kjempevinnersak for denne regjeringen, og det er akkurat dette vi gikk til valg på. For oss i Høyre er arbeidslinjen noe av det viktigste for politikken vår. Vi har en rekke tiltak i budsjettet som skal bidra til å få flere i arbeid, at det skal bli enklere å komme i arbeid, og hvis man kommer ut av arbeidslivet, har vi en rekke tiltak for å komme tilbake igjen, enten i utdanning eller i yrke. Vi reduserer formuesskatten ganske betydelig. Det gjør vi for å sikre norske arbeidsplasser, men ikke minst også for å skape nye arbeidsplasser, som dette landet trenger. Vi øker innslagspunktet i toppskatten. Det vet vi bidrar til arbeidslinjen og økt arbeidsdeltagelse. Vi øker minstefradraget og bidrar til å løfte dem som tjener minst. Mange studenter har gjennom årene sagt at frikortgrensen er for lav. Vi øker frikortgrensen i dette budsjettet opp til 50 000 kr. Et bidrag for å få folk inn i arbeidslinjen vet vi er barnehageplasser, sånn at mor og far kan være i jobb. Så vet vi også at for å ha en sosial kanal inn i arbeidslivet er det, selv om barnehageprisen er relativt lav, for veldig mange en relativt høy pris. Derfor kutter regjeringen barnehageregningen med 5 500 kr i året for dem som trenger det mest. I budsjettforliket med Kristelig Folkeparti og Venstre gjør vi fra neste år – altså for 2016 – endringer i barnetillegget som støtter opp under arbeidslinjen. Vi tar maks 95 pst. utbetaling av den inntekt man hadde før uførhet. Vi gjør det, sammen med et enstemmig storting i dag, enklere å kombinere uføretrygd med jobb. Det er, sånn som jeg ser det i debatten, et enstemmig storting som også i dag støtter regjeringens overgangsordninger når det gjelder den nye uføretrygden, også på overgangsreglene. Vi har et budsjett som øker ressursene til sosiale entreprenører og nye virkemidler. Vi slår sammen en rekke arbeidsmarkedstiltak. Vi utvider ordningen med aktivitetsplikt for personer over 26 år. Vi styrker ordningen for gruppe 2-biler, sånn at også de med sterkt begrenset gangfunksjon nå inkluderes i ordningen. Regjeringen styrker tolketjenesten for døvblinde. Vi utvikler talegjenkjenningsprogram på norsk, og sammen med våre samarbeidspartier Kristelig Folkeparti og Venstre varsler vi en tiltaksplan for bekjempelse av barnefattigdom. Svært mange av dem som lever på ulike offentlige støtteordninger, gjør det fordi de ikke får den hjelpen av samfunnet som de trenger. Derfor gjeninnfører Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen den gylne regel om at vekst innenfor psykisk helse og rus skal være større enn veksten i somatikk. Der finner vi mange av dem som trenger en ny sjanse i arbeidslivet. Vi satser 0,5 mrd. kr mer på forebyggende arbeid i kommunene. Dette handler om å hjelpe dem som trenger det mest. Først skal vi hjelpe dem til å bli friske, deretter skal de få bli rusfrie, og så skal de få hjelp til å få seg en utdanning og komme seg ut i arbeidslivet. Der har vi for 2015 69 400 tiltaksplasser som Nav skal bruke enten på vanlige, generelt arbeidsledige på tiltak, mennesker med nedsatt arbeidsevne, varig tilrettelagt arbeid, eller vi vil bruke arbeidsavklaringspenger som lønnstilskudd istedenfor passiv trygd. Det kom en egen melding til Stortinget på fredag, som nettopp tar opp dette. Det er ingen tvil om at det arbeidet som er gjort fra den rød-grønne regjeringen for å inkludere flere mennesker i arbeidslivet de siste ti årene, har vært rimelig svakt på resultatoppnåelse. Det er derfor denne regjeringen sier at vi må ha fokus på ting vi vet virker. Et av de tiltakene som virker desidert best for å få folk inn i arbeidslivet, er bruk av lønnstilskudd. Derfor har regjeringen nå fremmet forslag som skal gjøre det enklere og mer attraktivt for arbeidsgivere å bruke det, og det blir nå opprettet en ny, varig lønnstilskuddsordning for dem med varig og vesentlig nedsatt arbeidsevne. Det som arbeidsgiver får dekket av utgifter for arbeidstakere som trenger tilrettelegging, kommer vi til å øke, rett og slett fordi vi tror at mange arbeidsgivere enten ikke vet om det, eller lar være å ansette fordi det blir for mye arbeid for dem. Vi responderer på det som et samlet næringsliv og mange på Nav-kontorene sier. Vi har rett og slett for mange ordninger. De må slås sammen, de må gjøres lettere tilgjengelig, sånn at en arbeidsgiver skjønner hva slags ordninger det er, og sånn at en Nav-ansatt – gjerne på et mellomstort eller lite kontor – også skjønner hvilke tiltak som fungerer for den enkelte. I forbindelse med dette vil vi for 2015 også ha en aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottakere. Alt dette er med på å styrke arbeidslinjen, sikre at vi har et sosialt sikkerhetsnett for dem som har falt utenfor. Det gjør at vi ser enkeltmennesket som blir arbeidsledig, som vi skal hjelpe til å komme tilbake i jobb. Vi ser den rusavhengige som skal hjelpes til å bli rusfri og komme seg i utdanning. Vi sier at de som trenger hjelp midlertidig av staten, kommunen eller det offentlige, skal få det. Dette er et svært godt statsbudsjett som vi har fått til sammen med våre gode samarbeidspartier Kristelig Folkeparti og Venstre. Dette er et budsjett som styrker arbeidslinjen og gir et godt sosialt sikkerhetsnett. Det løser viktige oppgaver i dag og ruster Norge for framtiden. Avslutningsvis vil jeg takke komiteen for et godt samarbeid om budsjettet, og – ikke minst – komitésekretæren for et svært godt arbeid.