Willy Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
I forbindelse med representantforslaget fra stortingsrepresentantene Geir Jørgen Bekkevold, Hans Olav Syversen og Kjell Ingolf Ropstad om bedre koordinering og strategisk styring av IKT-prosjekter i offentlig sektor ønsker jeg å vise til merknadene fra flertallet i komiteen. Flertallet, bestående av medlemmene fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, støtter statsrådens vurderinger av de enkelte forslag. Regjeringen la i 2012 fram digitaliseringsprogrammet «På nett med innbyggerne», som skal legge til rette for et raskere møte mellom offentlig sektor og innbyggerne i Norge. Det forventes også at en slik endring, eller dreining, fra tradisjonelle offentlige møteplasser til digitaliserte møteplasser, skal forbedre ressursbruken innenfor offentlig sektor. Flertallet i komiteen trekker også fram regjeringens arbeid med å samle og etablere en felles teknisk plattform og et tilpasset regelverk for digital forvaltning av statens felles IKT-løsninger. Forslagsstillerne problematiserer en for stor variasjon innen statens IKT-løsninger og fremhever at kommunikasjonen mellom systemer derfor blir svak. Regjeringen svarer på denne problemstillingen når man i behandlingen av denne saken fremhever arbeidet med å etablere en felles infrastruktur – en grunnmur for alle statens IKT-løsninger. Hensikten med en slik digital grunnmur er å opprette såkalte felleskomponenter, som kan sambrukes og gjenbrukes av alle offentlige virksomheter. Eksempler på felleskomponenter er plattformer som Altinn, ID-porten, folkeregisteret, Enhetsregisteret og Matrikkelen. Det varierer noe i hvor stor grad disse plattformene benyttes, men målsettingen er at alle offentlige virksomheter skal ta denne infrastrukturen i bruk. Flertallet i komiteen forventer at det lanserte samordnede digitaliseringsarbeidet på departementsnivå vil bidra til gode digitale fellesløsninger. Flertallet i komiteen mener at samordningen og involveringen av digitaliseringsarbeidet vil skape gode rammebetingelser for driften og forvaltningen av offentlig sektor. Selv om man i stor grad jobber med samordning og gjenbruk, tror jeg mangfoldet i offentlig sektor noen ganger også vil kreve egne, sektorielle IKT-løsninger. Jeg mener det vil være urealistisk å forvente at alle tjenester skal kunne leveres på en og samme plattform. Dette kan også være kostnadsdrivende for etatens kjernevirksomhet, fordi man tilpasser tjenesten til systemet og ikke omvendt. Regjeringen framhever også denne problemstillingen i sitt brev til komiteen og viser derfor en svært bred refleksjonsflate rundt problemstillingene som reises i denne saken. Avslutningsvis vil jeg trekke fram noen av de forutsetningene som mindretallet i komiteen bygger disse forslagene på, nemlig en oppfatning av en offentlig sektor som bedriver sløsing med offentlige midler, som har manglende eller lav evne og forståelse for rasjonell virksomhetsutøvelse, og at det i offentlig sektor er «generelt svak forståelse for hvor viktig det er for produktiviteten å foreta utstyrsinvesteringer for å understøtte den enkelte medarbeiders effektivitet». Dette er antakelser og en generalisering av offentlig sektor som undertegnede ikke støtter. Jeg mener det er et forsøk på å male et bilde av en offentlig sektor som er totalt ineffektiv, som ikke gjør de tingene som de skal, og som ikke tar ansvar for de oppgavene de skal gjøre, med tanke på økonomi. Det mener jeg er feil. Hvis vi bruker eksempler fra helsevesenet, hvor man jobber meget rasjonelt, og hvor man har et stort fokus nettopp på å holde kostnadene i sjakk og yte god service, må alle forutsetningene for dette forslaget gi et feil bilde av offentlig sektor. Det vil jeg framheve.