Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2003-12-09:
Jeg tolker det som en tiljubling til det budsjettet vi diskuterer, men det er kanskje noe annet. Statsbudsjettet for 2004 er et nøkternt budsjett, og det er et godt budsjett for næringslivet. Det er et godt budsjett fordi det legger grunnlaget for fortsatt lav rente, en moderat lønnsutvikling og en konkurransedyktig kronekurs. Det siste året har vist hvor viktig dette er. Internasjonal lavkonjunktur, høyt norsk lønnsnivå, høy rente og sterk kronekurs har rammet norske bedrifter meget hardt. Regjeringen har svart med et systematisk arbeid for å bedre næringslivets konkurranseevne. Siden statsbudsjettet for 2003 ble lagt frem, har Norges Bank redusert renten fra 7 til 2,5 pst. Renteforskjellen mellom Norge og euro-landene er så godt som eliminert. Samtidig har kronekursen svekket seg. Lavere rente alene betyr 20 til 25 milliarder kr i lavere utgifter for norske bedrifter. Bare for fiskeri- og oppdrettsnæringen betyr kronesvekkelsen en årlig resultatforbedring på 2,5 milliarder kr. I forrige uke fikk vi gledelige tall fra Aetat, som viser at den altfor høye arbeidsledigheten er i ferd med å flate ut og er sågar på vei nedover. Det begynner med andre ord å lysne i norsk økonomi. Norsk industri gjenvinner konkurransekraften, og optimismen er i ferd med å sette seg. Det ansvarlige økonomiske opplegget Regjeringen fikk gjennomslag for i 2003, har altså gitt resultater. Det faktum at denne politikken fortsetter i 2004, er det viktigste bidraget vi kan gi til konkurranseutsatte bedrifter over det ganske land. Og i en fortsatt vanskelig situasjon er det samtidig svært viktig at bedriftene ikke påføres ekstra byrder gjennom skatteøkninger. Vi som er i politikken i dag, er politikere i mulighetenes land. Vi har muligheten til å lykkes, og vi har muligheten til å mislykkes. Vi står ved et veiskille der vi kan velge mellom tre hovedretninger, slik jeg ser det. Vi kan gjenta politikken med skatteøkninger, oppbygging av offentlig sektor og dermed nedbygging av konkurranseutsatt næringsliv. Det er en politikk som øker avhengigheten av svingende oljeinntekter og gjør oss uforberedt på den dagen oljeinntektene reduseres. Vi kan også velge å føre en ekspansiv finanspolitikk. Dette er en politikk der alle gode ønsker innfris, ønsker som hver for seg høres tilforlatelig ut, men som til sammen undergraver troverdigheten i den økonomiske politikken. Det er en linje der lønnsveksten kommer ut av kontroll, der rentenivå og kronekurs igjen øker, og der norske bedrifter igjen vil tape i den internasjonale konkurransen. Det siste alternativet, som er Samarbeidsregjeringens alternativ, bygger på erkjennelsen av at verdier må skapes før de kan deles. Dette alternativet kombinerer en ansvarlig økonomisk politikk med redusert skatte- og avgiftstrykk på bedriftene. Sammen med en moderat lønnsutvikling gir dette konkurransedyktige rammebetingelser, mer egenkapital til nye investeringer, vekstkraftige bedrifter og flere arbeidsplasser. Utviklingen i næringslivet preges av økende internasjonalisering, rask teknologiutvikling og hard internasjonal konkurranse. Globaliseringen gir store muligheter, men også store utfordringer. Høykostland som Norge vil i økende grad oppleve at tradisjonell arbeidsintensiv produksjon etablerer seg i lavkostland. Samtidig er Norge konkurransedyktig på kunnskap. Skal vi sikre et høyt velferdsnivå for kommende generasjoner, må vi derfor utnytte våre fortrinn og utvikle et innovativt og kunnskapsintensivt næringsliv. Et grunnleggende spørsmål i næringspolitikken blir derfor hvordan vi kan legge til rette for mer nyskaping, flere nye produkter og flere etableringer. Som et første skritt mot å finne gode svar på disse spørsmålene, har Regjeringen nylig lagt frem den første helhetlige innovasjonsplanen for Norge. Visjonen er at Norge skal være et av verdens mest nyskapende land, der bedrifter og mennesker med pågangsmot og skaperevne har gode muligheter for å lykkes. 1. januar blir virkemidlene i Norges Eksportråd, SND, Norges Turistråd og Statens veiledningskontor for oppfinnere slått sammen til Innovasjon Norge. Dette vil styrke fokuset på gründere og små- og mellomstore bedrifter med store vekstmuligheter, og det vil sette norske bedrifter bedre i stand til å klare seg i den internasjonale konkurransen. Og alt tyder på at Stortingets og Regjeringens ambisjon om å gjøre dette fra 1. januar skal kunne la seg gjennomføre. De verdiene som skapes i næringslivet, er grunnlaget for hele vår velferd. Gode rammebetingelser for bedriftene og tiltak som stimulerer skaperevnen, er derfor en hjørnestein i Regjeringens politikk. Gjennom bedre rammebetingelser og en helhetlig innovasjonspolitikk arbeider Regjeringen systematisk for å styrke konkurranseevnen og nyskapingen i Norge.