trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-15:
Til glede for representanten Njåstads rådgiver har jeg tenkt å stille spørsmål om forsøket med statlig finansiert eldreomsorg, et forsøk som viser seg å være helt mislykket. Få kommuner meldte seg til forsøket, og flere av dem som var påmeldt, har trukket seg. Forsøket bidrar ikke til å styrke eldreomsorgen eller sikre bedre tjenester, men medfører at kommunene bytter til modeller som ikke er tilpasset lokale behov, og som ikke ivaretar brukernes interesse. Senterpartiet foreslår, sammen med Arbeiderpartiet og SV, at dette avsluttes i 2017. Mener Fremskrittspartiet at forsøket skal videreføres til tross for de negative tilbakemeldingene som er kommet, og til tross for at det ikke er noe faglig belegg for at intensjonene om at forsøket skal bedre tilbudet til de eldre, vil slå til?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-15:
Begrepet «ufrivillig og frivillig små» er sentralt i de endringene som forslås i inntektssystemet. Men det er mange spørsmål og mange rare utslag. Det er et faktum at kommuner med rundt 20 000 innbyggere generelt taper på omleggingen av inntektssystemet, mens de største kommunene vinner. Kommuner med rundt 20 000 innbyggere er større enn det nivået regjeringens ekspertutvalg la til grunn som en effektiv størrelse. Samtidig vet vi at kommuner som blir på mellom 15 000 og 20 000 innbyggere, vinner stort på det nye inntektssystemet. Et annet rart eksempel er Sør-Fron som ønsker kommunesammenslåing med nabokommunene, men blir avvist. De taper bortimot 4 mill. kr årlig på omleggingen fordi de blir ansett som frivillig små etter regjeringens opplegg. Mener Høyre at Sør-Fron fortsatt skal straffes som frivillig liten, mens den i realiteten er ufrivillig liten?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-15:
Inntektssystemet for kommuner med store omfordelinger fra små og mellomstore kommuner til fordel for de aller største er et resultat av avtalen mellom regjeringspartiene og Venstre. Kristelig Folkeparti inngår ikke i den avtalen, eller i de merknadene som avtalepartiene har lagt inn i komitéinnstillingen. Kristelig Folkeparti er likevel en del av flertallet som sikrer regjeringen støtte for endringer i inntektssystemet, så langt som jeg kan se i innstillingen. Partiet har ikke fremmet andre forslag. Hva er egentlig Kristelig Folkepartis mening om de foreslåtte omleggingene i inntektssystemet?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-15:
Når et kommunestyre skal vurdere om kommunen skal fortsette som egen kommune eller slå seg sammen med noen, må man vurdere hva som er til beste for innbyggerne i den kommunen. Stjørdal er den storebrorkommunen som ved en kommunesammenslåing ville få tilført kompetansearbeidsplasser og bli senter i den nye kommunen. Det er naturlig at for Stjørdals del ville tungen på vektskåla være de positive utslagene, som ville være mye større enn de negative. Nabokommunene rundt har vurdert dette annerledes. De ville få veldig stor avstand til tjenestene, de ville få mindre innflytelse på lokaldemokratiet, de ser at de ville tape kompetansearbeidsplasser, og de vet at de på sikt ville få en voldsom nedgang i folketallet. De har vurdert det dit hen at det er best å fortsette som egen kommune og ha styring over nærtjenestene selv. Og så vet vi at Stjørdal er like avhengig av det interkommunale samarbeidet i Værnes-regionen som nabokommunene er, og det vil de sikkert fortsette med.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-15:
Det var godt gjort at Njåstad ikke kom på at min egen hjemkommune er i samme situasjon – den kommer positivt ut av inntektssystemet, men det betyr ikke at dette er en endring som er positiv for alle kommuner i Norge. Det er så mange rare utslag i dette. Man kan si at hvis to små kommuner med 1 000 innbyggere slår seg sammen og blir 2 000, er de faktisk store, robuste og veldig godt i stand til å ivareta barnevernet. De får reformtilskudd og kanskje til og med bløtkake og julegave fra statsråden. Men en kommune som har 1 000 innbyggere, skal da straffes på akkurat samme måte. At det slår positivt ut for noen distriktskommuner som ligger langt unna en region med 5 000 innbyggere, betyr ikke at dette er et godt system. Det er et system som ikke har noen logikk i seg. To kommuner som slår seg sammen og blir 2 000 innbyggere, får som sagt en premie. Min hjemkommune blir premiert hvis den slår seg sammen med nabokommunen. Sånn fortsetter denne galskapen oppover …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-15:
Hvis representanten Njåstad hadde sett lite grann på statistikken, hadde han sett at under åtte år med rød-grønn regjering ble sentraliseringen bremset og til dels stoppet. På slutten av den rød-grønne perioden var det folketallsøkning i nesten alle kommuner i Norge, og det var folketallsøkning i alle regioner. Hvis en ser på nabolandene, er f.eks. Sverige et grelt eksempel på hva som skjer der Senterpartiet ikke har holdt en hånd på rattet i distriktspolitikken. Jeg tror representanten Njåstad var med til Finland da vi var på studietur der. De sa at i Finland var det nødvendig med en kommunestrukturreform, mens vi i Norge faktisk hadde lyktes med distriktspolitikken, i motsetning til de fleste andre nordiske land. De syntes derfor det var underlig at vi snakket om en kommunereform, som faktisk hadde en så god bosettingsstruktur og hadde lyktes med vår distriktspolitikk.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-15:
Mitt spørsmål til Skjelstad går på inntektssystemet. Venstre står sammen med regjeringspartiene om å gjennomføre omfattende endringer i inntektssystemet. De fleste kommunene vil tape på omleggingen, særlig de mellomstore kommunene, til fordel for de største kommunene i landet. I en merknad fra Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre heter det at det «nye inntektssystemet» vil fjerne «hindringer for kommunereform». Det vises til videre: «Kommuner som vedtar å slå seg sammen i reformperioden får beholde et fullt basistilskudd(…) gjennom en(…) overgangsordning.» (…) (…) Det sies altså at nytt inntektssystem skal fjerne hindringer for kommunesammenslåing. Samtidig foreslås det overgangsordninger som gir vesentlige merinntekter til sammenslåtte kommuner. Mener Venstre fortsatt at målet for inntektssystemet skal være å legge grunnlag for likeverdige tjenester i hele landet, eller kan Venstre bekrefte mitt inntrykk, at dette nå er underordnet hensynet til å få til kommunesammenslåing?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-15:
Da kommunereformen ble lansert i kommuneproposisjonen for 2015, ble det lagt opp til at reformen skulle baseres på frivillighet og lokale prosesser. Unntaket – som Senterpartiet advarte mot – var helt spesielle situasjoner der enkeltkommuner ikke skulle stanse endringer som ble sett på som hensiktsmessige av regionale hensyn. Nå heter det at fylkesmannen skal oppsummere og vurdere om vedtakene er i tråd med målene for reformen og gi tilråding om kommunestrukturen i eget fylke innen 1.oktober. Den rollen departementet har gitt fylkesmannen, har skapt tvil om prosessveilederrollen er tonet ned til fordel for å være sensor over det kommunale arbeidet og konklusjonene de kommer fram til. Kan statsråden bekrefte at han fortsatt mener at kommunereformen skal baseres på frivillighet og lokale prosesser, og at han derfor legger vekt på at fylkesmennene skal oppsummere de lokale prosessene og gi sine tilrådninger i pakt med det Stortinget la til grunn i 2014?(Presidenten klubber.) Hvis svaret er ja, kan statsråden bekrefte at fylkesmennene vil få det samme budskapet i det lokale …(Presidenten avbryter.) (Presidenten klubber.) (Presidenten avbryter.)
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-15:
Regjeringens opplegg for endring i inntektssystemet for kommuner og fylkeskommuner har hatt en rekke svakheter. I år er det kommunenes inntektssystem. Nytt inntektssystem for fylkeskommunene ble vedtatt i 2015, og vi sliter fortsatt med ettervirkningen som løses gjennom kompensasjonsordninger. Det er særlig problematisk at departementet ikke følger opp forslag til justerte delkostnadsnøkler til båt og ferje, slik de tidligere har bebudet, men sier at de nå tar sikte på å legge det fram i kommuneproposisjonen for 2018. Jeg er derimot glad for at en ordning med ferjeavløsningsmidler for en periode på inntil 40 år endelig er på plass. Senterpartiet og SV foreslo dette ved behandling av kostnadsnøkler for fylkeskommunene i kommuneproposisjonen for 2015. Komitéflertallet fulgte opp i fjor, og nå følger endelig regjeringen opp dette. Senterpartiet skrev i en merknad ved behandlingen av nye kostnadsnøkler for fylkeskommunene at forslagene var basert på en rekke faktorer som ikke var belyst tilstrekkelig. Det førte til til dels store endringer fylkene imellom. Senterpartiet deler vurderingen som gjøres av andre partier i innstillingen, og er bekymret for hvilke konsekvenser nedgangen i inntektene får for driften i videregående skole og kollektivtrafikk. Dermed blir det behov for å styrke bevilgningene til de mest utsatte fylkene som kompensasjon for underdekningen de får gjennom de vedtatte endringene i kostnadsnøklene. Fylkeskommunene er i regjeringens forslag til rammer for 2017 bare tilgodesett med 300 mill. kr. Senterpartiet foreslår i sitt alternative opplegg at det gis en økning på 1 mrd. kr til fylkeskommunene utover dette. Regjeringen mener fylkeskommunene skal styrke sin rolle som utviklingsaktør. Det er Senterpartiet enig i. Men da må fylkene få ressurser til å sikre god infrastruktur og forutsetninger for å bidra til utdanning og næringsutvikling. På disse områdene svikter regjeringen. Vi legger inn penger til økt vedlikehold og fornyelse av fylkesvegnettet, og vi vil komme tilbake med penger til fylkenes regionale utviklingsarbeid når vi behandler statsbudsjettet til høsten. Senterpartiet vil også komme tilbake til hvilke fylker som tapte på omlegging av inntektssystemet for fylkeskommunene. Særlig kystfylkene skal kompenseres fram til en ny og bedre begrunnet kostnadsnøkkel er på plass. Senterpartiet er selvsagt imot forslaget om at småkommunetilskuddet skal inngå i et nytt regionalt-politisk tilskudd. Vi mener at småkommunetilskuddet er en viktig del av helheten og balansen i det kommunale inntektssystemet. Ved en inkurie er vi ikke med på en merknad fra Arbeiderpartiet og SV om dette. Senterpartiet avviser innføring av et nytt inntektssystem for kommunene basert på regjeringens forslag.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-15:
Jeg hadde to store spørsmål som jeg håpet å få svar på i debatten her i dag. Det ene har jeg heldigvis fått bekreftet, for statsråden har vært helt tydelig på, og har bekreftet, at kommunereformen fortsatt bygger på frivillighet, at kommunestyrevedtakene skal respekteres, og at fylkesmennene skal oppsummere de lokale vedtakene. Det er jeg grundig glad for at vi har fått bekreftet her i dag. Det andre har jeg ikke fått noe svar på, og det er logikken bak inntektssystemet. Hvis kommune A slår seg sammen med kommune B, har den plutselig blitt robust fordi den har blitt på 2 000 innbyggere. Da skal den ikke lenger straffes. En kommune med 4 000 innbyggere skal straffes og vil få mindre å drive tjenester for. Det samme gjelder regionsenter, som nå skal få et nytt tilskudd. De som blir på 9 000 innbyggere, skal få et nytt tilskudd, de som har 9 000 innbyggere, skal ikke få det og vil få mindre å rutte med til tjenesteproduksjon. Hvordan henger dette sammen med målet om likeverdige tjenester? Det har jeg ikke fått noe svar på her i dag.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-15:
Kommuneøkonomi handler om eldreomsorgen, og Fremskrittspartiet kunne ha vist at de hadde ment alvor med det partilederen sa i valgkampen i 2013, nemlig at eldreløftene fikk koste hva det koste ville. Det er bare skattelette til de rikeste som har fått lov til å koste hva det koste ville. Fremskrittspartiet har avspist de eldre med en forsøksordning som ingen vil ha, fordi den er for dyr og dårlig, med lovendringer som fagfolk og departement er tydelige på at svekker rettighetene til de eldre. Nå i denne proposisjonen foreslår de å fjerne tilskuddet til kommunene til investering til rehabilitering av sykehjemsplasser. SV er enig i at det også trengs nye, men mange gamle plasser trenger å rehabiliteres. Jeg lurer på hva representanten Njåstad vil si til eldre som bor på utdaterte sykehjem som trenger oppussing og modernisering. Hvorfor skal ikke kommunene nå få tilskudd fra staten til å rehabilitere disse sykehjemsplassene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-15:
Det er ganske puslete når Høyre nå roper på hjelp fra opposisjonen for en reform de sjøl har kjørt i grøfta, med det presset de nå har hatt på kommunene, med økonomisk tvang og alle mulige slags trusler, særlig når vi vet at mange av de store kommunene sliter nettopp med det som Høyre sier er problemet – kvaliteten på tilbudet. Dette er en av de største tidstjuvene som kommunesektoren har vært utsatt for de siste årene, nemlig å tegne nye kart, trekke opp streker og jobbe med det, istedenfor å se hvordan man kan få til de beste tilbudene til befolkningen. Jeg syns det hadde kledd Høyre bedre hvis de hadde turt å si høyt hva de egentlig mener, nemlig at de mener tvang, for det må de vel mene hvis de sier at de små kommunene ikke gir gode nok tjenester?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-15:
SV og Kristelig Folkeparti har vært sterke forkjempere for ordninger som skal ta vare på noen av dem som er mest vanskeligstilt. Derfor har vi gjennom mange år nå øremerket satsinger til økninger i barnevernet, fordi vi har visst at hvis man ikke gjør det, blir det ikke opptrapping i barnevernet. Nå skal det satses mer på rusomsorg, psykiatri og skolehelsetjeneste i lokalsamfunnet, og det vet vi er helt nødvendig. Men Kristelig Folkeparti er ikke lenger med på å øremerke disse satsingene. Da er spørsmålet til Kristelig Folkeparti: Hvorfor vil man ikke det når man ser av erfaringen fra opptrappingen på barnevernet at det ikke fungerte før man satte en merkelapp på disse pengene? Det betyr at man sier det er en satsing på rusomsorgen, mens det i realiteten kan bli en satsing på asfalt.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-15:
Kommunesektoren er viktig hvis vi skal få redusert klimagassutslippene i Norge, og hvis man skal kunne verge seg mot store endringer som skjer på grunn av ekstremvær. KS har lagd en rapport som forteller at i kommunesektoren er det ikke barrierer, men det er mangel på positive drivere for å få dette i gang. De positive driverne, sier de, er samordnet statlig politikk, klare og konsistente styringssignal og målrettede statlige støtteordninger. Jeg trodde Venstre var opptatt av at også kommunesektoren skulle være en pådriver i klimaarbeidet og ta sitt ansvar der, og ikke minst at kommunene skulle ha muligheter til å verge seg mot det ekstremværet som kommer, og de store kostnadene som det vil medføre – for man kan jo ikke ta penger fra eldreomsorgen for å åpne grøfter, f.eks. Hvorfor støtter ikke Venstre SVs forslag i denne saken?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-15:
Da kan jeg jo spørre tilbake: Hvorfor gjør Høyre dette med penger til barnevernet? For det gjør man jo. Man har innsett at hvis man ikke øremerker satsinger på barnevernet, blir det ikke satsing på barnevern. SV ønsker mer satsing på skolehelsetjenesten, og da øremerker vi pengene. Det er opp til regjeringen å lage enkle ordninger som gjør at kommunene kan søke på dette uten altfor mye byråkrati. Likeens er det innenfor psykiatri, med lavterskeltilbud i kommunene, som SV ønsker. Vi vet at pengene ikke nødvendigvis går til opptrapping av det tilbudet. Derfor øremerker vi pengene. Vi har også en økning på 3 mrd. kr i frie inntekter til kommunene, som gjør at kommunene har mye friere rom for å kunne prioritere det de sjøl ønsker å prioritere, med SVs opplegg enn med Høyres og regjeringens opplegg.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-15:
Jeg kjenner meg ikke igjen i at jeg skal ha sagt at det er en klagesang, og at alt er ille. Det har jeg overhodet ikke sagt. Men SV har ambisjoner og ønsker å prioritere kommunesektoren høyere enn det Fremskrittspartiet gjør. Vi satser mer på eldreomsorg enn det Fremskrittspartiet gjør. Vi satser mer på flere lærere enn det Fremskrittspartiet gjør. Vi satser mer på god skolehelsetjeneste enn det Fremskrittspartiet gjør. Det er dette verdivalget vi har gjort. Det blir flere lærere og sykepleiere og helsesøstre med SV, men det blir litt færre styrtrike millionærer, kanskje, med SV. Opplegget vårt vil jo gi et godt innspill inn i en situasjon der vi har mange arbeidsledige, for dette er arbeidsplasser – nyttige arbeidsplasser. Hadde Fremskrittspartiet også vært med på å si at vi nå er nødt til å styrke klima- og miljøkompetansen i kommunene, som SV foreslår, hadde det jammen blitt jobb til også noen av de arbeidsledige ingeniørene som har den kompetansen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-15:
Nå er det sånn at det budsjettet som representanten Toskedal støtter, øremerker penger til barnevernet. Det har man gjort fordi man har innsett at det var nødvendig. Poenget vårt er at når staten sier at det skal være en satsing på barnevernet, må man sørge for at det blir en satsing på barnevernet. Ellers er det et svik mot dem som sitter og tror at de skal få hjelp og ikke får det. Sånn mener vi det også må være når vi nå sier at det skal være opptrapping på rus, som ikke er øremerket fra denne regjeringen og det som Kristelig Folkeparti nå støtter. Vi vet at når pasientene blir skrevet fortere ut fra rusomsorgen, må de ha et tilbud i kommunene. Det er vanskelig for kommunene å klare å prioritere det hvis vi ikke øremerker pengene. Ja, det er dilemmaer rundt dette. Jeg erkjenner det helt åpent. Men hvis staten sier det skal være en satsing, må vi ha virkemidler som viser at den satsingen vi sier vi skal ha, blir gjennomført. Hvis ikke får man legge inn pengene som frie midler og si at det er opp til kommunene.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-15:
Representanten Hansson var i sitt innlegg opptatt av at kommunene må ta klimaansvar og drive med klimatilpassinger. Det er SV også. Derfor har vi fremmet forslag i dag om at kommunesektoren må ha finansielle rammer og bygge opp kompetanse på dette området, slik at de kan nå mål om klimagassreduksjoner og foreta nødvendige klimatilpassinger. Men vi har også et forslag om at det igjen må settes kompetansekrav til kommunene på klima og miljø i kommunal forvaltning. Det var det før, men det har falt bort nå. For SV er det åpenbart at man ikke vil klare disse store og vanskelige oppgavene framover hvis ikke man sikrer seg at man har god kompetanse på disse områdene, både når det gjelder å få redusert klimagassutslippene, og ikke minst også på klimatilpassinger som gjør at mye av kommunal infrastruktur må forsterkes. Vil Miljøpartiet De Grønne stemme for disse forslagene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-15:
Hvis jeg kan følge opp dette litt: Statsråden sier at man må endre strukturen, ellers blir det ikke bra nok. Den som mener det, må vel også være villig til å endre strukturen med tvang? Hvis ikke er det vel ikke riktig det som sies, at dette må til for at kvaliteten på tjenestene skal bli god nok. Det kan vel ikke en statsråd sitte og se på – at kvaliteten på tjenesten ikke blir god nok, men samtidig ikke gjøre noe med det? Det er rart å se på spillet som foregår nå. Det er folkeavstemninger og brukerundersøkelser som stort sett har vist at folk ikke er enig med regjeringen og Sanner i at kommunesammenslåing med tvang løser problemene. Hva er grunnen til at statsråden, når han mener at man må endre strukturen, ikke er villig til å gjøre det selv?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-15:
Jeg har ikke sagt at det er de som driver med spill. Jeg sier at det er regjeringen som driver med spill om dette. Vi er opptatt av ærlighet. Vi mener at virkemidlene som legges inn, bør være reformnøytrale, og at kommuner som velger å stå alene, ikke skal straffes. Men det gjør vi også fordi vi ønsker å styrke kommuneøkonomien kraftig, slik at vi får kvalitet på tjenestene, for det er det som er det viktigste grepet. Jeg skal ta et annet spørsmål, og det handler om Samhandlingsreformen. Regjeringen signaliserer nå at den vil legge rus og psykiatri inn i den. I den forbindelse er jeg bekymret for at kommunene ikke skal klare å bygge opp et godt nok tilbud til disse pasientene lokalt, før man gjennomfører reformen. Den andre samhandlingsreformen har fungert til dels. Noen kommuner har klart det – andre har ikke klart det. Min mening er at man burde ha gjennomført lokale forsøk først. Det burde man ha gjort den gangen, og det bør man gjøre denne gangen. Vil statsråden ta initiativ til det, slik at vi får dette til å bli en god reform for dem som trenger den?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-15:
SV bevilger mest penger til kommunesektoren, og det gjør vi nettopp fordi vi ønsker kvalitet i skole og eldreomsorg, fordi vi ønsker at man skal kunne ansette nok fagpersonell. Det er det som er viktig, og det har ikke, som representanten fra Venstre nå var oppe og sa, noe med størrelsen å gjøre. Kommunalministeren sto nettopp på talerstolen og sa at også de store kommunene rundt byene hadde problemer. Så det gjenstår for representanten Skjelstad å legge tall på bordet som viser at det er mindre sannsynlighet for god omsorg, gode stillinger og god arbeidsgiverpolitikk i de små enn i de store kommunene. Det er nok ikke størrelsen det kommer an på der heller, men både vilje og politisk prioritering, ikke minst fra Stortinget. Den prioriteringen gjør SV, i motsetning til Venstre, som har støttet en regjering som bruker de store pengene på skattelette til de rikeste. Representanten Kapur var oppe og snakket om bosetting i kommunene. Ja, det er riktig at det bosettes flere nå, men ventetidene øker dramatisk. Det er ganske opprørende å høre at når SV ønsker at kommunene skal bosette dem som staten gir opphold, kaller representanten Kapur det for «tvangsbosetting». Det er å bli sittende på mottak som er tvang. Det er å få satt hele livet sitt på vent som er tvang. Så det er vi nødt til å løse. Vi er også nødt til å sikre at barna blir bosatt. Da må vi øke kommunenes kompensasjon for å bosette barna til 100 pst. Vi er også nødt til å sikre dem som er funksjonshemmede, og som nå blir sittende på mottak lenge fordi kommunene ikke har råd til å betale det det koster å ta imot dem. Den ordningen må også økes. Jeg tror flertallet her i denne salen skal takke – ikke seg sjøl, men opposisjonen – for at vi hindret fjerning av folketrygdrettigheter for mange av flyktningene, som er skadd av krigen og funksjonshemmede, som med den ordningen regjeringen hadde foreslått, hadde mistet rettigheter i folketrygden til f.eks. uførepensjon. Det hadde blitt dyrt for kommunene, og da hadde man ikke fått bosatt noen. Så til temaet øremerking, og først til Ørmen Johnsen. Når SV foreslår penger til skolehelsetjenesten, er det feil når Ørmen Johnsen sier at det bare er til helsesøstre. Det er opp til kommunene å bruke de pengene til å styrke skolehelsetjenesten, om det nå er helsesøstre, psykologer eller hvem det er man skal ha. Men poenget er at vi øremerker pengene, fordi erfaringene fra barnevernsatsingen viste at det var nødvendig, og det er det også på dette området. Hvis Tone Wilhelmsen Trøen hadde sjekket sine tall på hvor mange helsesøstre som har blitt ansatt, ville hun ha sett at det er et svært misforhold mellom den summen man har lagt inn, og antall ansatte man har fått. SV stoler mest på kommunene. Derfor foreslår vi at de skal få en større del av den totale økonomien i Norge, og det skal de få øremerket, men mest i frie inntekter.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-15:
Til Grenis kommentar: Nei, og det er nok fordi det ikke henger sammen. Jeg må si jeg er veldig lei meg for at verken regjeringen eller flertallet her vil være enig med SV i å fjerne disse tidsfristene og den økonomiske straffen for dem som bruker lokaldemokratiet til å konkludere annerledes enn det regjeringspartiene og støttepartiene gjør. Hvis lokaldemokratiet skal styrkes, må vi jo høre på dem, og da er det noen tidsfrister som er satt, som har gjort det helt umulig for noen å få til dette. Jeg savner respekten for det demokratiet man sier man er for. Jeg har også hørt at statsråden har satt sin lit til ordførerne, som han mener det er for mange av – så det er mye komisk i denne saken også. Men så til diskusjonen om de store pengene. Ja, SV har større ambisjoner på vegne av skole og eldreomsorg enn det flertallet har, og vi prioriterer penger til det. Så registrerer jeg at andre partier nå sier at nei, man skal ikke ha noen løfter eller noen ambisjoner. Ja vel, da sier det noe om de partienes prioriteringer.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Dette har nærmest blitt et ritual i kommunedebattene, og som jeg svarer hvert år når jeg blir spurt: Arbeiderpartiet hadde en grundig debatt om kommunestruktur i vår programprosess i forkant av valget i 2013. Da diskuterte vi om vi skulle følge frivillighet eller sette ned en kommisjon for å bidra til nødvendige endringer i kommunestrukturen. Og Arbeiderpartiets landsmøte har konkludert, ikke bare én gang, men to ganger, med at frivillighet skal ligge til grunn. Det har også stortingsflertallet gjort, noe som Høyre i en del sammenhenger har understreket. Og når vi har landet på den konklusjonen, må vi jo ha tro på det konseptet helt i mål og ha tillit til lokaldemokratiet og de folkene der ute som er eksperter på sin egen framtid. Derfor er vi opptatt av at vi nå skal respektere de beslutninger man kommer fram til lokalt, og ikke bruke inntektssystemet eller fylkesmennene for å tegne kart. Man kan ikke regne seg fram til riktig kommunestruktur.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Det gjør Arbeiderpartiet ikke. Fremskrittspartiet leser vel kanskje Arbeiderpartiets merknader som fanden leser Bibelen. Det er riktig at Arbeiderpartiet var med på det vedtaket i fjor, men hvis Fremskrittspartiet hadde lest grundig det Arbeiderpartiet sa i fjorårets innstilling, understreket vi veldig omhyggelig at frivillighetslinjen skal ligge til grunn. Det som var kjernen i det vedtaket Stortinget gjorde i fjor, var jo tidsfristen på 1. juli, at fylkesmennene ikke skulle blande seg inn i de kommunale prosessene før 1. juli. Og det er den fristen fylkesmannen i Buskerud har brutt. Vi kritiserer ikke fylkesmannen i Buskerud som enkeltperson, men vi kritiserer at regjeringen ikke har satt foten ned for det, på tvers av et veldig tydelig stortingsvedtak.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Nei, det gjør Arbeiderpartiet ikke, men vi mener at det er behov for å styrke finanseringen av de oppgavene fylkeskommunene har, enten det er fylkesvei, videregående opplæring eller andre ting. Så tar nok representanten Skjelstad feil når han påstår at vi ikke vil oppdatere kostnadsnøklene. Det har vi ikke reservert oss mot. Men det vi går imot, er å innføre et nytt prinsipp om at man skal skille mellom ufrivillige og frivillige små kommuner. Det er det jo ikke bare Arbeiderpartiet som mener. Det gjelder også de øvrige opposisjonspartiene på Stortinget, inkludert Kristelig Folkeparti, og ikke minst så å si alle fagmiljøene som har uttalt seg om dette i høringen om inntektssystemet og kommuneproposisjonen for neste år. Dessuten slår dette forslaget ut i hytt og pine: To nabokommuner av samme størrelse risikerer at den ene går i pluss og den andre i minus, og den gruppen som kommer aller dårligst ut, er kommunene med mellom 10 000 og 20 000 innbyggere, som regjeringen i utgangspunktet mente var den perfekte kommunestørrelse.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Jeg merker meg med stor interesse at når kommunalministeren vil sammenligne seg med Stoltenberg II-regjeringen, vil han bare sammenligne seg med årene 2011 og 2012, og ikke med hele perioden. Man kan lure på hvorfor det er sånn. Svaret ligger sannsynligvis i at når man sammenligner dagens regjering med Stoltenberg II, var veksten i de samlede inntektene under Stoltenberg II 2,5 pst., mens den nå er falt ned til 1,8 pst. – en betydelig forskjell. Forskjellene i Norge øker også. De fleste er enige om at skole og utdanning er helt avgjørende for å gi alle barn like muligheter og for å utjevne sosiale forskjeller. Vi vet at én av fire aldri fullfører videregående utdanning. Særlig alarmerende er resultatene i Nord-Norge. Det hører med til bildet at resultatene og gjennomføringen er i framgang, men dette blir satt i spill når de nordnorske fylkeskommunene nå må kutte kraftig i videregående opplæring fordi regjeringen har kuttet 400 mill. kr til Nord-Norge etter endringene i inntektssystemet. Mitt spørsmål er: Tror kommunalministeren at mindre penger er den rette oppskriften for å bedre kvaliteten i videregående opplæring?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Jeg registrerer at høyresiden nok en gang prøver å gjemme seg bak driftsresultat og teknikaliteter når realiteten er at i dette tilfellet Nord-Norge må kutte 400 mill. kr i de fylkeskommunale budsjettene etter regjeringens omlegging av inntektssystemet. Det er interessant, sett i relasjon til at Høyre før valget i 2013 lovde at det skulle bli større satsing på samferdsel og på skole. Dette er to oppgaver som i veldig stor grad er underlagt fylkeskommunene. Her ser vi et økende gap mellom de behovene som er, og penger til å løse oppgavene. Båtruter kuttes, vedlikeholdsetterslepet på fylkesveiene øker, og mange fylkeskommuner må nå kutte kraftig i videregående opplæring. Høyre har innfridd løftene sine om skattekutt. Da er mitt spørsmål: Hvorfor er det ikke like viktig for Høyre å innfri sine løfter om samferdsel og skole?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Høyre og Fremskrittspartiet har vært offensive med å love mer og bedre kvalitet i henholdsvis skole og eldreomsorg. Men de valgkampløftene, kan vi konstatere etter dagens debatt, følges ikke opp med penger til kommunene og fylkeskommunene, som skal tilby å levere disse tjenestene. Når statsråden bruker prosenter og statistikk for å fortelle hvor mye penger de nordnorske fylkeskommunene har, har det ingen gjenklang i realitetene der ute. Kunnskapsministeren har vært høyt på banen for å sende eksperthjelp til Nord-Norge. Det er vel og bra, og ekspertene er hjertelig velkommen. Men det fylkeskommunene trenger for å løfte kvaliteten og for å bidra til at flere elever gjennomfører videregående opplæring, er de ekspertene som skal jobbe i skolen hver dag: kvalifiserte lærere, gode skoleledere og det andre personellet som skal bidra til å få våre elever gjennom. Når det gjelder eldreomsorgen, har Fremskrittspartiet åpenbart glemt hva de sa før valget, at eldreomsorgen skulle koste hva det koste ville. Nå kommer stortingsflertallet til å vedta et kommuneopplegg for neste år der det altså ikke er rom for å bedre kvaliteten i eldreomsorgen. Så registrerer jeg også at Høyre og Fremskrittspartiet har litt problemer med å vite hva slags fot de skal stå på i avveiningen mellom statlig styring og lokaldemokratiet. Det er mange dilemmaer knyttet til dette, det skal vi erkjenne. Men det er jo sånn at for at kommunene skal levere eldreomsorg, må de først og fremst ha et økonomisk armslag og deretter handlefrihet til å gjøre det som er nødvendig, og det varierer fra kommune til kommune hva som er behovet. Noen steder er det behov for flere folk i den hjemmebaserte omsorgen, andre steder er det behov for å satse på velferdsteknologi, i noen kommuner er det behov for nye sykehjemsplasser, i andre kommuner er det behov for å pusse dem opp. Det er viktig at Stortinget tar høyde for det, og at den enkelte kommune kan gjøre det som trengs der. Ideen om statlig styring har spilt fallitt, det fungerer ikke. Så registrerer jeg også at Høyre og Fremskrittspartiet, som for noen måneder tilbake mente at det å lovfeste barne- og ungdomsråd ville være en for stor inngripen i lokaldemokratiet til at de kunne gå for det, nå vil sende inn fylkesmennene for å overprøve kommunene i strukturspørsmålet. Jeg registrerer at både Høyre og Fremskrittspartiet gikk til valg på å redusere Fylkesmannens innflytelse. Nå vil de styrke den kraftig.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Jeg registrerer at Fremskrittspartiet vil bruke mer penger på eldreomsorg, men kun i de kommunene som vil gjøre det akkurat på Fremskrittspartiets måte. Det store flertallet kommuner som vil gjøre det på den måten de synes er best ut fra lokale forhold, blir altså avspist med et meget magert kommuneopplegg for neste år. Jeg registrerer at høyresiden beskylder opposisjonen for elendighetsbeskrivelser. Det mener jeg de ikke har dekning for. Det store poenget er at stortingsflertallet i dag misbruker muligheten til å ruste våre lokalsamfunn for framtiden. Regjeringen har lagt opp til rekordhøy oljepengebruk. Vi har 135 000 arbeidsledige mennesker i landet vårt, samtidig har kommunene en rekke uløste oppgaver og behov for arbeidskraft innenfor skole, eldreomsorg, barnehager og en rekke andre områder. Derfor burde man sette folk og penger i gang med å løse de oppgavene, i stedet for skattekutt. Der har Arbeiderpartiet i opposisjon en annen retning enn regjeringen.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-06-15:
La meg sitere Helga Pedersen i 2010: Kommunestrukturen må endres for å bli funksjonell og bærekraftig. Dersom vi ikke får flere frivillige kommunesammenslåinger, må vi vurdere å sette ned en kommisjon som kan tegne norgeskartet på nytt. Nå har vel snarere Pedersen og Arbeiderpartiet gjort sitt beste for å ta avstand fra dagens kommunereform, som nettopp er basert på frivillige løsninger, mens sentrale partifeller av Pedersen, som har gjort en viktig innsats for å få til frivillige kommunesammenslutninger, etterlyser drahjelp fra eget parti. Arbeiderpartiordføreren i Ålesund, Eva Vinje Aurdal, sier det sånn: Jeg har vært kritisk til Arbeiderpartiet i denne saken. Jeg er ikke stolt av partiets håndtering. Arbeiderpartiordføreren i Harstad, Marianne Bremnes, sa det slik: «Jeg skulle ønske Arbeiderpartiet hadde guts nok til å være med på denne kommunereformen. Vi må tørre å si at vi vil dette.» Hvordan vil representanten Pedersen kommentere disse utsagnene fra sine partifeller?
Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-06-15:
Bakgrunnen for denne endringen er Arbeiderpartiets løfte om 12 000 nye sykehjemsplasser, et løfte som falt i grus, og som forvitret. Det ble ikke i nærheten av det antallet nye plasser som norske kommuner og norske innbyggere hadde sett for seg. Det er nettopp fordi vi trenger flere heldøgns omsorgsplasser at regjeringen foreslår å legge om tilskuddet. Det er mulig representanten Bøhler har rett i at det for Arbeiderpartiet kan være vanskelig å se forskjell på oppussing og å bygge nytt. For oss i Høyre og for regjeringen er ikke det veldig vanskelig å se forskjellen. Vi vet at vi har behov for å bygge nye plasser og tilføre eldreomsorgen flere heldøgns omsorgsplasser. Derfor legger vi om dette tilskuddet, men vi gjør det med en overgangsordning, slik at både Oslo og andre kommuner får et par år på seg til å endre sine planer og til å pusse opp de plassene man har planer om å pusse opp de neste to årene.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-06-15:
Jeg tror det må være i Senterpartiets verden og i Senterpartiets inntektssystem at man lager et inntektssystem som er basert på belønning og straff. Slike inntektssystem opererer ikke Høyre med. Vi ønsker et inntektssystem som bidrar til å dekke kommunenes faktiske kostnader og tar hensyn til de kostnadene kommunene ikke kan gjøre noe med selv. Derfor legger vi om inntektssystemet. Det er mulig Senterpartiet ønsker et inntektssystem som belønner kommuner ut fra størrelse. Det kan jeg for så vidt gjerne se for meg, men det inntektssystemet som vi lager nå, er et enklere, mer forutsigbart inntektssystem. Det interessante spørsmålet er egentlig, til Senterpartiet og alle andre som forsvarer dagens system: Hvorfor er det slik at man forsvarer et system som tvert imot hindrer og gjør det ulønnsomt å slå sammen kommuner? Det er det som denne debatten egentlig mangler svar på.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-06-15:
Jeg er ikke sikker på om jeg verken forstår eller aksepterer premissen for det spørsmålet, hvis det i det hele tatt var et spørsmål, men heller en påstand. Utgangspunktet må være, og det hadde jeg håpet at SV også var opptatt av, at norske kommuner skal være i stand til å yte gode velferdstjenester til sine innbyggere, at kravet til de tjenestene blir stadig større, og at mange kommuner rent faktisk har problemer med å yte de tjenestene selv. Veldig mange kommuner har to eller færre barnevernsarbeidere. De aller fleste småkommunene mangler psykolog. Disse brukergruppene kommer ofte ikke fram i de brukerundersøkelsene som man gjerne viser til. Jeg hadde håpet at SV var mer opptatt av å sikre et godt faglig tilbud, ikke bare ut fra gårsdagens standarder, men ut fra framtidens forventninger og standarder i norske kommuner, og kunne være med på at da trenger norske kommuner å bygge større og bedre fagmiljøer og ha mer kompetanse hvis de skal være i stand til å løse disse oppgavene på egen hånd – hvis man da ikke mener at interkommunalt samarbeid og overkommuner er det nye idealet istedenfor.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-06-15:
Jeg har også i denne kommuneproposisjonsdebatten registrert flere innlegg hvor rød-grønne politikere, f.eks. representert ved representanten Martin Henriksen, gir en form for elendighetsbeskrivelse av hvor dårlig det angivelig går i våre nordlige fylker. Det er riktig at vi gjør omleggingen av inntektssystemet til fylkeskommunene – en overmoden endring som de rød-grønne var enig i at burde gjøres, men som de bare lot ligge i skuffen. Men jeg har lyst til å minne om at Nav den 3. juni melder at det er 2 pst. – rekordlav – ledighet i Troms, og at bedriftene mangler kompetent arbeidskraft. Av og til når man hører Arbeiderpartiet, skulle man tro at dette er fordi regjeringen har sentralisert bort jobbene, og at det nær sagt ikke er noen ting som foregår der – at det verken er arbeidskraft eller andre ting der. Men det er ikke derfor: Det er fordi det føres en politikk i dette landet som gjør at bedrifter ansetter folk, og det er mangel på arbeidskraft. Så det går bra mange steder i landet. Det skulle man ikke tro når man hører på enkelte talere fra de rød-grønne. Så må jeg få lov til å gi en kommentar til representanten Lauvås – dette er mer en korrigering av noe som må være en åpenbar misforståelse. Lauvås tillegger meg utsagn – jeg skulle ha antydet at det er arbeiderpartiordførere lokalt som såkalt har slukket lyset i Arbeiderpartiets kommunereformdebatt. Jeg har ikke vært i nærheten av å antyde det. Tvert imot: Jeg har brukt taletid i dag på å framheve dyktige arbeiderpartiordførere som ønsker kommunesammenslåing, men som etterlyser klarhet fra sitt eget parti. Det er det jeg har etterlyst når Ålesund-ordføreren sier at hun har vært kritisk til Arbeiderpartiet i saken – ikke stolt av Arbeiderpartiets håndtering av kommunereformen – eller når Harstad-ordføreren Marianne Bremnes sier: «Jeg skulle ønske Arbeiderpartiet hadde guts nok til å være med på denne kommunereformen. Vi må tørre å si at vi vil dette.» Dette er lysende eksempler på arbeiderpartiordførere som vil noe, men som har etterlyst klarhet fra eget parti. Det er en klarhet som flere av oss venter på.
André N. Skjelstad (Venstre), 2016-06-15:
Å benekte ting en har stått for, kan jo være interessant. Jeg hadde store forventninger til Arbeiderpartiet denne gangen i forbindelse med kommuneproposisjonen. Jeg trodde det nå skulle legges fram et helhetlig nytt inntektssystem, som Martin Kolberg varslet i en debatt med komitéleder Njåstad på Gardermoen. I stedet ser jeg at en velger å se bort fra det og påpeker at en justerte utdanningskriteriet i 2011. Er dette Arbeiderpartiets måte å drive politikk på, at en ikke skjønner at en skal justere nøklene etter hvert, at en må gjøre det i takt med tiden? Det er også litt interessant det representanten Pedersen benevner som det store etterslepet på fylkesveiene. Jeg bare påpeker at det ikke var noe stort sug blant fylkeskommunene etter å få den gavepakken, som ikke i det hele tatt var indeksregulert den gangen de fikk det fra hennes regjering. Er det sånn at Arbeiderpartiet nå løper vekk fra det de har gjort tidligere?
André N. Skjelstad (Venstre), 2016-06-15:
Foregående representant var innom Leka. Senterpartiet har siden 1975 sittet 15 år i regjering. Hans Rotmo ga ut noe som kaltes «Fjøsvisa» i 1975, og teksten var følgende: «Det sentraliseres og det legges ned, ja, det bli ailler slut med det!» Senterpartiet har sittet 15 år i regjering siden da. Tyder dette på at Senterpartiet, som hele tiden har hatt som mantra å kalle alt det som skjer rundt kommunereform, effektivisering osv. for sentralisering, på mange måter har spilt fallitt som parti, som er så sterkt imot forandring? Det er ikke til å komme fra at i de 15 årene Senterpartiet har sittet, har det ikke blitt noe mindre sentralisering, heller tvert imot. Føler representanten at hun vil be om unnskyldning på vegne av …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
André N. Skjelstad (Venstre), 2016-06-15:
Først tror jeg at vi må rette opp litt når det gjelder lesingen til herr Lauvås. Kommuner med over 9 000 innbyggere – og ikke 10 000, som representanten Lauvås litt feil påpekte – og som har regionsenterfunksjoner, vil få mulighet til å få et ekstra tilskudd. Vi legger nå til rette for at dette vil bety vekst for dem som slår seg sammen. Så er det korrekt at noen av kommunene som ikke har de største distriktsutfordringene, med innbyggertall i størrelsesorden 10 000–22 000 – for å være helt presis – ikke har den samme veksten. Dette er for å få en motor i det, og det mener jeg er bra. Representanten Lauvås ønsker å premiere for å få flere rådhus. Den politikken står ikke Venstre for. Vi ønsker bedre velferdstjenester. Det er vår politikk på dette området.
André N. Skjelstad (Venstre), 2016-06-15:
Representanten Greni farer vill, som oftest. Våre overordnede mål, som også har vært avtalepartnernes overordnede mål, er å få til et inntektssystem som gir gode både kvalitative og kvantitative tjenester til innbyggerne i landet. Så er det dog slik at man skal stimulere til det som også har vært et mål her, å få en kommunereform. Men det er på mange måter på siden av et inntektssystem, for et inntektssystem må vi ha, og det må vi rullere jevnlig – og ikke som de rød-grønne gjorde, bare justerte ut fra utdanningskriteriet, i 2011. Vi har derimot i avtaleteksten at dette må rulleres jevnlig, fordi vi hele tiden er nødt til å ha et inntektssystem som ikke er statisk. Derfor er det viktig også å få det på plass. Ikke bare har vi en avtale om dette, vi er en avtalepartner når det gjelder inntektssystemet – og ikke bare i merknads form, som representanten Greni påpekte.
André N. Skjelstad (Venstre), 2016-06-15:
Jeg lurer på om representanten Andersen ikke har fått med seg alt her. Vi er godt tilfreds med at vi har fått på plass en tilskuddsordning for 2016, en ordning som Venstre og Kristelig Folkeparti har fått på plass sammen med regjeringspartiene. Vi har fått på plass konkrete klimatiltak, som også kan være på kommunenivå, som gjelder klimavennlig areal- og transportplanlegging og ikke minst klimavennlig transport, klimareduserende tiltak i andre sektorer og forprosjektering. Jeg må si at jeg er litt undrende til det spørsmålet som representanten Andersen kom med her. Er det noe som hele tiden har vært i førersetet for Venstre, er det nettopp å få på plass både gang- og sykkelveier og, ikke minst, noe for å dempe utslipp, også i kommunal sektor. Det er kommunal sektor som er nærmest innbyggerne. Jeg er for så vidt enig med representanten Andersen, men jeg tror hun har fart litt vill her.
André N. Skjelstad (Venstre), 2016-06-15:
Det er en viktig debatt for Kommune-Norge, for nå legges rammene for eldreomsorg og skole. Det er nettopp de tjenestene innbyggerne opplever i hverdagen, og derfor er det viktig at vi har forutsigbare rammer. Det er også viktig at vi nå får inntektsnøkler som rulleres med jamne mellomrom, så man ikke kan la gårsdagens system ligge i en skuff og støve. Når mobiliteten er større enn noen gang, og det også er trøkk på bl.a. sosialstønad og sosialpolitiske virkemidler, er det viktig å ta høyde for at verden faktisk forandrer seg. Da må jeg si det overrasker meg at bl.a. SV og Arbeiderpartiet ikke er større pådrivere for å få på plass større kommuner, spesielt med henblikk på de utfordringene som er innenfor pleie og omsorg, der det stort sett er 15 pst.-stillinger man får til å begynne med, og man derfor har store problemer med å rekruttere. Det er ingen tvil om at større kommuner også kunne ha gitt et større og bredere fagmiljø der man ikke minst også kunne ha tilbudt større stillingprosenter. For min del handler dette også om likestilling. Jeg syns det er merkverdig at de samme partiene legger lokk over akkurat det, for nettopp rekruttering av fagpersonell ute i kommunen handler også om likestilling. Distriktene vil bli flerkulturelle framover, og det vil kreve at kommunene må kunne ha større og bredere fagkompetanse enn i dag. Derfor trengs det større fagmiljøer som er i stand til å gi nettopp den type tjenester som vi er opptatt av. Venstre har også vært svært opptatt av å gi gode og forutsigbare rammer for fylkeskommunene, for fylkeskommunene er eiere av våre videregående skoler. Derfor er det med litt forundring jeg hører at noen påpeker at det har vært bedre det som faktisk lå i skuffen før det kom. Vi har vært med og justert, for Venstre har vært opptatt av å gi forutsigbare rammer til de videregående skolene. Jeg må si at det er rimelig bemerkelsesverdig i denne debatten, når enkelte fra Arbeiderpartiet påpeker at dagens regjering bare fyller litt på gavepakken fra arbeiderpartiregjeringen, de tidligere riksveiene, med en innpakning det knapt var gavepapir på, og som viste seg å være en milliardregning ut til nåværende fylkeskommuner. Jeg syns vi må være ærlige på hva vi har å bidra med her, for den gavepakken kostet fylkeskommunene såpass mye, og da er det ikke til å undres over at vi ikke er i mål med å fylle opp de hullene som arbeiderpartiregjeringen sendte over til fylkeskommunene. Så er det sånn at vi ønsker en regionreform. Det betinger nye kostnadsnøkler for framtiden. Det er vi villige til å være med på, det viser vi også i merknaden til saken som vi vedtar i dag.
André N. Skjelstad (Venstre), 2016-06-15:
Noen få kommentarer til slutt: Nei, det er ikke slik at det er Arbeiderpartiets folk rundt omkring i landet som slukker lysene i debatten. De er derimot pådrivere. Det er derimot de folkene som partiet har i denne sal, som er med på å prate både reformen og Kommune-Norge ned, dessverre. Jeg synes det er litt forstemmende med en sånn elendighetsbeskrivelse, som jeg knapt har hørt maken til. Jeg oppfatter at det er mange, mange dyktige lokalpolitikere rundt omkring i landet. Beklageligvis er det mange som blir pratet ned av sitt eget parti, og det synes jeg er synd. I 15 år har Senterpartiet sittet i regjering. Allikevel har sentralisering skjedd. Det er akkurat som om dette har blåst over landet uten at partiet har funnet ut at det har skjedd også mens de har vært i posisjon. Jeg synes det er forundringsverdig.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Mens Høyre styrte Oslo, fikk byrådet 850 mill. kr i investeringstilskudd til rehabilitering av sykehjemsplasser innenfor eldreomsorgen. Det var svært viktige ombygginger/saneringer som gjorde at plasser som ellers ville falt bort, kunne brukes videre. Det er veldig vanskelig å forstå skillet mellom det og å bygge nytt. Høyre er jo kjent for å gå imot detaljstyring av kommunene, og i planene framover for Oslo kommune ligger det prosjekter for 3,2 mrd. kr til sanering/ombygging av sykehjemsplasser, som ellers vil falle bort dersom man ikke får dette investeringstilskuddet med den gamle innretningen som har vært der til nå. Jeg vil spørre Høyre, som som sagt har lagt vekt på at man ikke skal detaljstyre hvordan kommunene løser oppgavene innenfor eldreomsorgen, om man vil revurdere innretningen av investeringstilskuddet på nytt når man ser de tverrpolitiske uttalelsene fra kommunene, f.eks. Oslo, og fra KS.