trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Mitt forbilde i livet er Sam Eyde, og Sam Eyde og Kristian Birkeland la grunnlaget for industrieventyret Norsk Hydro i 1905, tuftet på ren og rimelig norsk vannkraft. Det har vært et pre for norsk industri i alle år, og regjeringen skal jobbe for at det forblir et pre for norsk industri, norsk næringsliv og norske husholdninger i alle år framover. Derfor jobbes det nå intenst med energi- og kraftpolitikken for å sikre nettopp det. Det betyr ikke at vi skal redusere klimaambisjonene våre – snarere tvert imot. Det er et verdensmarked der ute som i stadig større grad etterspør produkter og tjenester med lavt karbonfotavtrykk, og som vil ha miljøvennlige løsninger. Jeg møter et næringsliv i Norge som er helt framme på dette, som vil eksportere grønne løsninger. Å si til dem at det er ikke så farlig om dere kutter utslipp eller ikke, eller at vi skal trikse litt med tallene, for å gjøre det lettere for verdens rikeste land å ta globalt ansvar for at vi virkelig får ned utslippene, samtidig som vi kutter andre utslipp og skaper jobber i Norge – det ville være et helt feil signal å sende til norske bedrifter.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Takk for spørsmålet. Som jeg tidligere har gitt uttrykk for, også ved flere anledninger i Stortinget, er det som skjer i Myanmar, helt forferdelig, i første rekke for lokalbefolkningen. Det er en sak som engasjerer mange i Norge sterkt, herunder representanten og også undertegnede, kan jeg forsikre om. For Telenors del er det ingen gode løsninger på situasjonen i Myanmar. Selskapet har gitt tydelig uttrykk for at de har måttet velge mellom alternativer som alle kan innebære alvorlige konsekvenser. Telenor viser til at det vil innebære risiko for de ansattes liv og helse ikke å etterleve lokale lover og pålegg. Nylig opplyst Telenor også om at selskapets ledende ansatte i Myanmar, deriblant en nordmann, nektes utreise av militærjuntaen. Det er en særdeles alvorlig situasjon. Nærings- og fiskeridepartementet og jeg personlig har hatt en rekke møter med selskapet om situasjonen i Myanmar. Vi har vært opptatt av hvordan Telenor har vurdert og avveid de ulike alternativene, med utgangspunkt i våre forventninger om bl.a. ansvarlig virksomhet. Og jeg kan forsikre representanten om at det er få andre saker hvor jeg har stilt flere spørsmål til et styre enn i nettopp denne særskilte saken, til styret i Telenor. I henhold til selskapslovgivningen og statens eierstyringsprinsipper er det imidlertid styrets og ledelsens ansvar å beslutte hvordan situasjonen i Myanmar best kan håndteres. Det gjelder også med hensyn til hvilke rammer et salg av virksomheten og eventuelt andre alternativer er underlagt, herunder de til enhver tid gjeldende sanksjonsreglene. Vi forventer selvsagt at alle selskaper, uansett eierform, forholder seg aktivt til de til enhver tid gjeldende sanksjonsreglene og ikke minst også til selskaper som står på de til enhver tid gjeldende sanksjonslister. Også i denne sammenhengen har jeg gitt uttrykk for at selskapene løpende må gjøre vurderinger av situasjonen og handlingsalternativene. Det har vært viktig for meg å forsikre meg om at styret i Telenor ikke låser seg inn i et hjørne basert på tidligere fakta i saken, men at de fortløpende vurderer denne situasjonen og til enhver tid gjør det som de mener er best ut fra en helhetlig vurdering, der mange faktorer inngår – sikkerheten til de ansatte, hensynet til 18 millioner mobilkunder og generelt andre spørsmål som er viktige i en slik vurderingssituasjon. Telenor viser til at det er nettopp bekymringen for menneskerettigheter og faren for brudd på norske og europeiske sanksjoner som gjør at Telenor ikke har noe annet valg enn å selge Telenor Myanmar. Selskapet viser også til at Telenor har vurdert alle alternativer og kommet til at salg er den løsningen som i minst grad er ufordelaktig for ansatte, kunder og samfunnet rundt, og at salgsprosessen har innebåret at selskapet har gjort mange og grundige vurderinger knyttet til sanksjoner, menneskerettigheter, personvern og sikkerheten for ansatte og andre involverte.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Som jeg sa, har departementet fortløpende dialog med styret i Telenor. Vi har hatt en rekke møter, det hadde også den forrige regjeringen, da denne situasjonen først oppsto. Vi har stilt mange spørsmål, og jeg har selv engasjert meg sterkt i saken. Det er styret i Telenor som må gjøre vurderingen og fatte beslutningen om hva som er best for å ivareta alle de interessene selskapet har, herunder selvfølgelig også sikkerheten for de ansatte, hensynet til 18 millioner mobilkunder, hensynet til at man opererer i et land med et svært brutalt militærregime, som har vist hva de er i stand til å utføre, av både represalier og andre særdeles voldelige aktiviteter. I den situasjonen er det ingen enkle løsninger. Men vi forventer, som sagt, at alle selskaper forholder seg aktivt til sanksjonsregler og de til enhver tid gjeldende sanksjonslister.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg kan forsikre representanten om at de spørsmålene han reiser, er reist av mange, herunder undertegnede. Jeg kan også forsikre om at styret i Telenor har gjort veldig grundige avveininger av ulike hensyn. Som jeg sa fra Stortingets talerstol i forrige runde, er det også sider ved denne saken som, av hensyn til sikkerheten for de ansatte og andre på bakken i Myanmar, ikke kan kommuniseres utad. Det finnes ingen enkle løsninger. Metadataene det her vises til, altså hvem en har ringt til, hvor en var, og hvor lenge samtalen varte, er data som i dag finnes på bakken i Myanmar. Dette er et land med et særdeles brutalt militærregime som i prinsippet kan vanke inn på enhver datasentral eller ethvert datalagringssted og be om å få utlevert det de vil, med de fatale konsekvensene det måtte få for dem som er til stede, dersom de ordrene ikke følges. Så man bør ikke framstille det som at det er noen enkle løsninger her, for det er det ikke.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
«I en sak på NRK 7. februar tar leder av transport- og kommunikasjonskomiteen, Erling Sande, til orde for å nedskalere flere motorveiprosjekter, og nevner blant annet E39 samtidig som han spør om det virkelig er nødvendig med firefelts motorveier mellom de største byene. Representerer dette synspunktet regjeringens ambisjonsnivå for E39 mellom Kristiansand og Stavanger?»
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Jeg er glad for at statsråden er såpass tydelig og sier at dette skal planlegges som en firefelts motorvei. I valgkampen i 2013 var Fremskrittspartiet det eneste partiet som gikk til valg på firefelts motorvei mellom Kristiansand og Stavanger. Det var et viktig gjennomslag for oss da vi satt i regjering. Jeg er glad for at den nye regjeringen nå har sagt at de skal følge det opp, og at utspillet fra representanten Erling Sande er noe som må stå for hans regning. Bare for å være helt sikker, siden det er skapt mye unødvendig usikkerhet rundt dette, vil jeg gi statsråden en mulighet til å legge dette dødt en gang for alle: Kan statsråden garantere at det han svarte til representanten Halleland 5. januar 2022, om at det er firefelts motorvei og 110 km/t som ligger fast for planlegging av strekningen, er det regjeringen skal gjennomføre?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Nå som vi har fått konstatert at lederen av transportkomiteen og Senterpartiets fremste talsperson på samferdsel er uten gjennomslag for dette prosjektet, har jeg ikke behov for et oppfølgingsspørsmål til.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
«I flere mediesaker de siste dagene har transport- og kommunikasjonskomiteens leder, Erling Sande, tatt til orde for å bygge motorveistrekninger med en fartsgrense på 90 km/t, og ikke bygge disse for en fartsgrense på 110 km/t. Senest i NRKs Politisk kvarter 10. februar uttalte Sande at dette var å bygge smartere. Mener statsråden dette er en smartere måte å bygge stamveinettet på i tiden som kommer?»
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Samferdselsministeren svarer litt unnvikende og litt rundt på dette spørsmålet. Jeg stiller spørsmålet en gang til: Er samferdselsministeren enig med Erling Sande i at det er en smartere måte å bygge ut stamveinettet på i framtiden å ha en fartsgrense på 90 km/t?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Jeg oppfatter at samferdselsministeren unnviker å svare på spørsmålet. Jeg kan hjelpe samferdselsministeren litt på vei. 90 km/t betyr jo tofeltsveier. Tofeltsveier er det bygd nok av i Norge i tidligere tider, noe som har vist seg å være gårsdagens løsning etter at spaden ble satt i jorda. Det er nok av eksempler på det, eksempelvis i Vestfold, Telemark og Agder. Ganske nye strekninger er bygd ut til firefeltsveier etterpå, nettopp fordi det var gårsdagens løsninger. Vi vet også at firefeltsveier bidrar til økt trafikksikkerhet. Og ja, det betyr også mindre klimautslipp, fordi det er en annen kurvatur og andre stigningsforhold, som vil være bra for samfunnet totalt sett. Er samferdselsministeren enig i at det er klokt å bygge firefeltsveier og møtefrie veier, nettopp på grunn av sikkerhet, med færre hardt skadde og drepte, og faktisk også lavere utslipp?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Det er gledelig å få konstatert at Senterpartiets fremste samferdselspolitiker heldigvis ikke har noe gjennomslag i egen regjering, og at vi ikke trenger …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
«I Byggeindustrien den 7. februar fremkommer det at leder i transport- og kommunikasjonskomiteen på Stortinget, Erling Sande(Senterpartiet) (Senterpartiet) Er dette et enkeltstående soloutspill fra lederen av transport- og kommunikasjonskomiteen, eller støtter regjeringen Sandes mål om å ikke realisere dobbeltspor til Hamar og videre til Lillehammer samt videre firefelts motorveiutbygging av rv. 4, rv. 25, E6 og E16?»
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Det høres jo beroligende ut dersom regjeringen ønsker å videreføre den satsingen som Fremskrittspartiet la grunnlaget for, både når det gjelder firefelts motorveier og dobbeltspor. Så jeg lurer litt på når vi kan få konkrete bevis på at det er samferdselsministeren som har rett, ikke Senterpartiet, siden en solopolitiker – tydeligvis – har kjørt egne utspill som ikke er forankret i regjeringen når det gjelder nedprioritering av hovedveinettet på Østlandet, f.eks. Når får vi bevis på det? Og så lurer jeg på om ministeren kan garantere de veiprosjektene som allerede er i gang og ligger i NTP-en – og planarbeidet har kommet langt – som rv. 4, E6 Lillehammer–Gudbrandsdalen, E16 til Kongsvinger, rv. 25, og ikke minst at jernbanen til Hamar blir ferdig innen 2027, og at de firefeltsprosjektene blir firefelts, ikke tofelts eller to/trefelts.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Da tolker jeg samferdselsministeren slik at de europeiske hovedveiene i Innlandet og riksveiene blir bygd med fire felt, slik vi hadde planlagt, og slik som det i hvert fall ligger i NTP-en. Det er fint å få en bekreftelse på det, så det ikke er noen tvil blant innbyggere, velgere og næringsliv. Så ønsker jeg en bekreftelse på at intercity til Hamar i hvert fall blir ferdig i 2027, for der husker jeg at Arbeiderpartiet var ganske kritiske til forrige regjering – til at framdriften gikk for sakte, at intercityprosjektet gikk for sakte. Sånn sett er det viktig å få bekreftet fra ministeren at ambisjonsnivået og grunnlaget som vi la for å bli ferdig til Åkersvika innen 2027, ligger fast. Da er det spesielt viktig å komme i gang med brua over Tangenvika og tunnelen på Tangen, for ellers rekker vi ikke til Hamar innen 2027.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-02:
«Statsråden har uttalt at forhandlinger om en byvekstavtale for Tromsø ikke kan begynne før mandatet for forhandlingene er klart. Nå kommer det fram i en sak i Tromsø at mandatet var klargjort av Solberg-regjeringen allerede i september. Regjeringspartiene sa også i fjor vår at forhandlingene måtte komme i gang umiddelbart, men det har fortsatt ikke skjedd. Er det riktig at mandatet var klart i september, er Tromsø prioritert av regjeringen med hensyn til å få en byvekstavtale, og når kan forhandlingene komme i gang?»
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-02:
Mye av det statsråden her sier, er kjent informasjon. Vi vet at Tromsø er en av fem byer. Det jeg vil ha svar på, er de konkrete tingene. Det statsråden her nå sier, er at det kom et utkast i september, men det er altså gått nesten fem måneder – ganske lang tid – fra en fikk det utkastet, og fortsatt kan statsråden verken svare på når mandatet er klart, eller når forhandlingene kan komme i gang. Det er veldig fint med ambisjoner, men dette handler om hvordan vi skal utvikle Tromsø, som er Nord-Norges største by, for å sørge for at vi får bedre infrastruktur. Jeg blir også litt bekymret når ordføreren fra Arbeiderpartiet sa til iTromsø for fire dager siden: «Vi vet ikke om vi får mandatet, men avgjørelsen er like rundt hjørnet.» Så jeg prøver meg en gang til: Kan statsråden være mer konkret om når mandatet som Solberg-regjeringen klargjorde for fem måneder siden, er klart fra denne regjeringen? Og når konkret kan disse forhandlingene begynne? Er det en uke, to uker, en måned eller et år – hvor lang tid er det? En må kunne ha en tidsramme.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-02:
Nok en gang er det veldig vanskelig å få konkrete svar fra regjeringen. Det synes jeg er veldig dumt. Vi har ventet på en byvekstavtale i Tromsø veldig lenge, og fortsatt kan ikke statsråden gi perspektiv på verken mandat eller når forhandlingene kan settes i gang. Men så har jeg også et annet spørsmål. Det er satt av 10 mrd. kr i NTP for disse fem byene, og Sandra Borch og Senterpartiet, som er regjeringspartner med Arbeiderpartiet, lovte i valgkampen at de skulle bevilge 10 mrd. kr til Tromsø alene – altså ta hele rammen, som er for også de andre byene. Så ble Sandra Borch intervjuet om dette i iTromsø forrige helg. Der svarte hun, på spørsmålet om det var aktuelt å øke rammen til byvekstavtalene som nå er på 10 mrd. kr, at det skulle en diskutere i regjeringen. Da er mitt spørsmål til statsråden: Er det en diskusjon i regjeringen om å øke rammen for byvekstavtaler utover de 10 mrd. kr? Og når er regjeringen eventuelt ferdigdiskutert om det?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
«Lederen av transport- og kommunikasjonskomiteen, Erling Sande, har kommet med utsagn hvor han signaliserer muligheten for å gå bort fra motorveiprosjektet på E6 i Trøndelag. Deler statsråden de synspunktene som lederen av komiteen har?»
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Jeg takker for svaret og kan konstatere at statsråden har ambisjoner utover det som lederen av transportkomiteen har. Men jeg tenker at jo lenger vi kommer bort fra dette hus, og jo lenger nordover landet vi kommer, jo større er avstandskostnadene for næringslivet og de tjenestene som utføres. Sådan vil det å få nye veier og gode veier med større hastighet være med og ta ned de kostnadene. Deler statsråden de synspunktene?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Men statsråden garanterer at han iallfall har til hensikt å følge opp de planene som ligger for motorveiprosjektet i Trøndelag?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
«Godstrafikken i Norge vokser kraftig, men i dag er kapasiteten på togstrekningene i ferd med å sprenges. I fjor økte godstrafikken på jernbanen i Norge med 12 pst. Dovrebanen økte med hele 19 pst. og er den strekningen i Norge med høyest godstrafikk. Vi trenger flere og lengre kryssingsspor og en opprustning og effektivisering av terminalene for å få flere og lengre tog. Hva vil statsråden gjøre for å sikre et skikkelig løft for gods på bane?»
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
På tross av positive veksttall for gods på bane må vel ministeren være enig med meg i at vi trenger større ambisjoner. Målet Stortinget har satt for gods på bane blir dessverre mer og mer fjernt. Det blir overhodet ikke tatt grep som tilsier at vi kan nå 30 pst. overføring av gods fra vei til bane og sjø på distanser over 300 km innen 2030. Begrunnelsen for den midlertidige miljøstøtteordningen da den ble etablert, var at mange av de planlagte godstiltakene som skulle styrke sektoren, ikke var på plass. Mange av tiltakene er fortsatt ikke på plass. Er ministeren enig med meg i at for at ikke godstransport på bane skal tape betydelig konkurransekraft, må miljøstøtteordningen videreføres og de årlige budsjettoverføringene økes?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
Den forrige regjeringen la opp til at motorveier skal bygges før jernbane i viktige korridorer, i beste fall skal de bygges samtidig – et sikkert grep for å slå vekk grunnlaget for jernbanen. Vi vet at ved å flytte gods til jernbane erstatter vi ekstremt mange trailerturer, vi vet at det fører til kutt i CO 2 -utslipp, og vi vet at det fører til tryggere veier. Vi vet også at det er en effektiv vei til markedene gjennom grønn konkurransekraft, og at det betyr flere norske arbeidsplasser med gode lønns- og arbeidsbetingelser kontra det utenlandske lastebilselskaper har. Ministeren var også selv inne på de fordelene. Vil den nye regjeringen gjøre noe med prioriteringene på samferdselssiden – og da hinter jeg til mindre motorveier, trygge hverdagsveier og mer bane?
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
«I 2015 opprettet daværende regjering med Fremskrittspartiet i spissen selskapet Nye Veier AS og la inn E39 mellom Kristiansand og Ålgård i porteføljen. Både Senterpartiet og Arbeiderpartiet var skeptisk til veiselskapet, og nylig tok til og med lederen for transport- og kommunikasjonskomiteen til orde for å nedskalere flere viktige samferdselsprosjekt, deriblant E39 på Sørvestlandet. Kan statsråden garantere at det blir bygd sammenhengende firefelts motorvei mellom Lyngdal og Ålgård med en skiltet hastighet på 110 km/t slik Fremskrittspartiet la opp til?»
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Jeg takker for svaret. Det er ikke rart at det er blitt mye debatt rundt dette i Stortinget da det ble sluppet en slik brannfakkel fra lederen av transport- og kommunikasjonskomiteen, som representerer et regjeringsparti. Dagens E39 er dårlig, den er trafikkfarlig og har dårlig framkommelighet. Nyheter om ulykker, kø, kaos og stengte veier kommer så ofte at det egentlig ikke kan bli betraktet som en nyhet lenger. Hvorfor vil ikke statsråden bruke ordet «garanti» for å bygge denne veien, som er vedtatt i Stortinget? Er det fordi statsråden holder døren på gløtt for at SV, som regjeringen samarbeider med, skal få gjennomslag og skrote denne veien?
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Jeg er glad for at statsråden så til de grader skyter ned utspillet fra sin kollega fra Senterpartiet, om at behovet for E39 ikke eksisterer. Likevel har jeg lyst på et oppfølgingsspørsmål. Statsråden er inne på tidslinjen for hva som skjer, men når regner statsråden med at hele strekningen mellom Kristiansand og Sandnes, altså ny firefelts E39 med skiltet hastighet på 110 km/t, vil stå ferdig?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Vi må hele tiden arbeide for at de fødende skal få en så god og trygg opplevelse av føde- og barseltilbudet som mulig. Det er helseforetakene som har ansvaret for en god og forsvarlig fødselsomsorg, og jeg vil derfor ikke kommentere organisatoriske forhold innad ved Oslo universitetssykehus, OUS. ABC-enheten sto for 5,3 pst. av fødslene ved OUS i 2021, ifølge Helse Sør-Øst RHF. Det er friske kvinner med ukompliserte svangerskap som kan føde ved ABC-enheten, dersom de ønsker det. Kvinnen må flyttes til en av de andre fødeenhetene på Ullevål hvis det oppstår komplikasjoner under fødsel, eller det er behov for mer smertelindring enn det ABC-enheten tilbyr. Ved Nye Oslo universitetssykehus planlegges det fødeseksjoner på Nye Aker og Nye Rikshospitalet. Et mål ved planleggingen av fødetilbudet i nye sykehusbygg er at alle fødende skal få et tilrettelagt tilbud ut fra egne ønsker og behov. Det innebærer jordmorstyrt fødselstilbud og mulighet for fysiologisk fødsel med minst mulig intervensjon. Fødselsforløpet skal støttes med de tiltak som er nødvendig og riktig, styrt av pasienten og det medisinske behovet, gjennom hele forløpet. Helsepersonell skal i større grad forflytte seg til den fødende. Det vil gi bedre kontinuitet i forløpet. Fødeavdelingen ved Nye OUS vil fortsatt tilby et jordmorstyrt fødselstilbud til dem som ønsker det. Det vil være fødestuer og multifunksjonsrom for naturlige fødsler på Nye Aker. Fødestuene vil være utstyrt for å kunne gjennomføre nødvendige tiltak dersom det skulle bli nødvendig med epiduralbedøvelse eller andre tiltak. I de planlagte multifunksjonsrommene vil kvinnene kunne tilbringe tiden før aktiv fødsel og barseltiden i sykehuset sammen med sin partner, noe mange også verdsetter ved ABC-tilbudet. Alle barselkvinner vil få enerom i Nye OUS. Jeg innledet med å si at vi hele tiden arbeider med å gjøre fødselsomsorgen enda tryggere og bedre. Dagens ABC-tilbud ved Oslo universitetssykehus er rettet mot en liten andel av de fødende. Med nye sykehus og bedre fasiliteter er målet at alle fødende skal få tilgang til en fødsel som er tilpasset deres individuelle behov.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Vi har faglige retningslinjer for fødetilbudet, og så er det lokalt faglig skjønn som, i det øyeblikket en kvinne kommer i aktiv fødsel, avgjør hva som er riktig å gi råd til kvinnen om med tanke på best mulig forløp og en god opplevelse for den fødende. Det å ha fleksibilitet i fødetilbudet, er den beste måten å ivareta alle fødende kvinners individuelle behov på. Erfaringene med denne enheten, ABC-klinikken, er med videre. Det er de faglige vurderingene som også er med og tilrettelegger for det framtidige fødetilbudet i Nye OUS. Det er en forutsetning og en forventning fra oss alle at den kompetansen er med inn når man lager fleksible løsninger som skal ivareta alle fødende kvinner, som er det ansvaret enhver fødeavdeling har.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det er ikke riktig som representanten Melby sier, at kvinner skal presses inn i et standardisert fødetilbud. Det er stikk i strid med de faglige retningslinjene, så det syns jeg er viktig at blir med i protokollen. Det er rett og slett ikke riktig. Det planlegges for et framtidig fødetilbud i Nye OUS som gir fleksibilitet for at man i større grad enn i dag kan ivareta den enkelte kvinnes valgfrihet under fødselsforløpet, gjennom multifunksjonsrom, fødestuer og også tilbud om et jordmorstyrt fødetilbud. Jeg kjenner meg rett og slett ikke igjen i den beskrivelsen som blir gitt, og det har Stortinget forsikret seg om gjennom behandlingen av St.meld. 12 for 2008–2009, En gledelig begivenhet. Nå skal denne regjeringen levere en ny stortingsmelding for føde- og barseltilbudet, men de faglige retningslinjene er gjeldende, og i planene for Nye OUS skal det være fleksibilitet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Dette svaret blir nok dessverre en gjentakelse av mitt svar på spørsmål 17 fra representanten Melby. Det er helseforetakene som har ansvaret for en god og forsvarlig fødselsomsorg. ABC-enheten sto for 5,3 pst. av fødslene ved Oslo universitetssykehus, OUS i 2021, ifølge Helse Sør-Øst RHF. Det er friske kvinner med ukompliserte svangerskap som kan føde ved denne enheten, om de ønsker det. Kvinnen må flyttes til en av de andre fødeenhetene på Ullevål hvis det oppstår komplikasjoner under fødsel, eller hvis det er behov for mer smertelindring enn det ABC-enheten tilbyr. Ved Nye Oslo universitetssykehus planlegges det fødeseksjoner både på Nye Aker og Nye Rikshospitalet. Et mål ved planleggingen av fødetilbudet i nye sykehus er at alle fødende skal få et tilrettelagt tilbud ut fra egne ønsker og behov. Fødselsforløpet skal støttes med de tiltak som er nødvendig gjennom hele forløpet og være styrt av pasienten og det medisinske behovet. Helsepersonell skal i større grad forflytte seg til den fødende. Det vil gi bedre kontinuitet i forløpet. Fødeavdelingen ved Nye OUS vil fortsatt tilby et jordmorstyrt fødselstilbud til dem som ønsker det. Det vil være fødestuer og multifunksjonsrom for naturlige fødsler på Nye Aker. Fødestuene vil være utstyrt for å kunne gjennomføre nødvendige tiltak dersom det f.eks. skulle bli nødvendig med epiduralbedøvelse eller andre tiltak. I de planlagte multifunksjonsrommene vil kvinnene også kunne tilbringe tiden før aktiv fødsel og barseltiden i sykehuset sammen med sin partner. Alle barselkvinner vil få enerom i Nye OUS. Dagens ABC-tilbud ved OUS er rettet mot 5 pst. av de fødende. Med nye sykehusbygg og bedre fasiliteter vil alle få tilgang til en fødsel som er tilpasset deres behov. Det er Oslo universitetssykehus som har ansvaret for ABC-enheten, og som må vurdere tilbudet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg diskuterer når som helst, og gjerne med alle som sitter på galleriet, og alle som er opptatt av et godt føde- og barseltilbud i Norge, for det skal vi ha. Alle kvinner i Norge har krav på et godt føde- og barseltilbud. Ved ABC-klinikken er det 5 pst. av de fødende kvinnene i et lokalsykehusområde som kan føde trygt der, og som velger det. I mitt svar til både denne representanten og den forrige har jeg sagt at det fortsatt skal være et jordmorstyrt fødselstilbud til dem som ønsker det ved Nye OUS. Det vil være fødestuer og multifunksjonsrom for naturlige fødsler på Nye Aker sykehus. Fødestuene vil være utstyrt for å kunne gjennomføre nødvendige tiltak dersom det f.eks. blir nødvendig med andre tiltak enn det ABC-klinikken kan tilby i dag. Det mener jeg er en god og fleksibel framtid for fødende kvinner i Oslo. Så er det OUS som må svare for hvilke vurderinger man gjør på kort sikt. Det framtidige fødetilbudet for kvinner i Oslo er lagt gjennom nye sykehusbygg.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg synes det er prisverdig at man har engasjement for et avgrenset fødetilbud, som man åpenbart har personlige erfaringer med, og som man opplever er godt i hovedstaden. Men det er det lokalsykehuset som har ansvaret for sitt opptaksområde, som må prioritere hvordan de skal bruke ressursene. Og hvis man i Bergen og Stavanger mener at det er forsvarlig, med den tilgangen de har på jordmødre, å opprettholde egne enheter for det, er det et ansvar de tar lokalt, og som de også har lokalt, etter både lovens bokstav og de faglige forsvarlighetskriteriene. Når man vurderer det annerledes ved OUS, må OUS svare for det. Som statsråd må man sikre at alle har et godt fødetilbud gjennom gode rammer. Lokalt må man prioritere de ressursene man har, med tanke på at alle skal få et forsvarlig fødetilbud. Da er det OUS, som ser denne endringen som nødvendig, som må svare for det.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Tidspunktet for utskriving fra sykehus etter fødsel skal tilpasses kvinnens og det nyfødte barnets behov, og det skal besluttes i samråd med kvinnen, i tråd med Helsedirektoratets veileder, som representanten viser til. Dette er også forhold som må vektlegges når vi planlegger nye sykehus, og det framgår i oppdragsdokumentene til de regionale helseforetakene. Representanten Kristjánsson viser til at i nye store sykehusbygg planlegger de for hjemreise allerede etter seks til åtte timer. Tilbakemeldingene fra helseregionene viser at retningslinjene for barselomsorgen er implementert i alle helseforetak. Det gjelder også anbefalingen om at utskrivning skal tilpasses kvinnens og det nyfødte barnets behov. Retningslinjene legges til grunn når helseforetakene skal dimensjonere nye sykehus etter faglige behov. Ved enkelte helseforetak er det lagt opp til at fødende skal kunne reise hjem tidlig. Vurderingen av hvilke kvinner dette er aktuelt for, er individuell – og den skal være individuell – i tråd med de nasjonale retningslinjene for barselomsorgen. Tidlig hjemreise forutsetter også at det er et kommunalt tilbud fra helsestasjonen ved jordmor/helsesøster i den kommunen kvinnen bor i. Det er kommunenes ansvar. Ingen skal reise hjem før familien er i stand til å ta vare på barnet hjemme. Dette er forhold som vektlegges når det planlegges nye sykehus, og det er min forventning som ansvarlig statsråd overfor dem som sitter med det lokale ansvaret for en faglig forsvarlig tjeneste.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det er en fristende tanke at jeg fortsatt skal være helseminister da, men jeg tror nok både jeg og representanten Kristjánsson anser det som lite sannsynlig. Men politikkens ansvar må ha et evighetsperspektiv. Det ansvaret sykehuset i Stavanger har, ligger til grunn, at det skal være forsvarlig og én individuell vurdering for den enkelte kvinnen og den nyfødte, og at det også skal være en forsvarlig tjeneste i hjemkommunen til den fødende kvinnen. Det forutsetter jeg som statsråd at de følger opp lokalt i Stavanger. Så er det en utvikling som er som følger: En del fødende kvinner, når de er ferdig med fødselen, ønsker å reise hjem tidligere. Det er noe som må være frivillig og forsvarlig, og ansvaret til sykehuset er å ha kapasitet for begge deler.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Statsråden styrer helseforetakene gjennom oppdragsbrev og foretaksprotokoll, og dette er en av de tingene vi virkelig vektlegger. Denne regjeringen kommer til å legge fram en ny stortingsmelding for føde- og barseltilbudet. Den forrige ble lagt fram i 2009, og de fødende kvinnene i Norge i 2022 har endret seg, når det gjelder både alder og hvor mange barn de får. Så det er på tide med en ny stortingsmelding. Men de faglige retningslinjene, som er avledet av den stortingsmeldingen, er faktisk gode også i dag, og de skal gjelde for alle fødende kvinner. Nå er jeg ferdig med den produktive alderen, men i mitt helseforetaksområde, Helse Nord-Trøndelag, føler man ikke press på å måtte reise hjem for tidlig. Så det er noen som får til dette. Vi har et press og en yngre befolkning i storbyene, og der er utfordringen å dimensjonere riktig, uten at noen, som følge av antallet senger, skal oppleve et press om å reise hjem for tidlig.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Regjeringens mål er at alle skal oppleve en god og trygg barselomsorg, uansett hvor de bor i landet. Hjemmebesøk til nyfødte barn etter fødsel er viktig, både for barnet og for familien. Hensikten med hjemmebesøket er å gi foreldrene individuell og nødvendig informasjon, støtte og veiledning ut fra behov og legge grunnlaget for videre oppfølging av barnet og samarbeid med familien. I nasjonal faglig retningslinje for helsestasjons- og skolehelsetjenesten er det en sterk faglig anbefaling at tilbudet i helsestasjonstjenesten skal omfatte hjemmebesøk til nyfødte. Jeg ønsker at alle nybakte foreldre skal få mulighet til et hjemmebesøk, dersom de ønsker det. Vi har varslet i Hurdalsplattformen at vi vil styrke helsestasjons- og skolehelsetjenesten gjennom en opptrappingsplan. Svangerskaps- og barselomsorgen er en viktig del av denne tjenesten, og vi vil se på hvordan vi kan gjøre tilbudet så godt som mulig. I 2022 er det bevilget om lag 1,3 mrd. kr til helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Vi er opptatt av at flest mulig som ønsker det, skal få tilbud om hjemmebesøk av jordmor. Derfor har regjeringen øremerket 60 mill. kr av tilskuddet til styrking av helsestasjons- og skolehelsetjenesten til jordmødre. I tillegg er det avsatt 15 mill. kr til et nasjonalt kompetansemiljø for helsestasjons- og skolehelsetjenesten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det skal enhver føde- og barselavdeling gjøre. Det skal være nær kontakt med kommunehelsetjenesten. Fødsels- og barselomsorgen er en kjede. Man starter med svangerskapsoppfølging hos enten jordmor eller fastlege gjennom svangerskapet. Det er for å sile hvilket fødetilbud som er det riktige for den fødende kvinnen. For barseltiden handler det vel så mye om hva slags tilbud som er på plass i kommunen med tanke på hvor tidlig det er riktig at kvinnen reiser hjem med den nyfødte babyen. Vi har en utfordring, og den har utviklet seg over år: Vi har jordmormangel. Denne regjeringen har satt ned en helsepersonellkommisjon som skal se på hvordan vi utdanner, rekrutter og beholder fagfolk, og den skal også se på dette med delte stillinger mellom helseforetak og kommunehelsetjenesten. Føde- og barselomsorgen er et eksempel på en sånn type kjede av tjenester som må henge sammen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det har ikke regjeringen og statsråden vurdert. Vi skal legge fram en ny stortingsmelding for føde- og barseltilbudet. Der er det naturlig at vi da vurderer den type nye rettighetsfestinger, hvis det er aktuelt. Det som uansett er en utfordring, er tilgangen vår på jordmødre, hvordan jordmødrene jobber, hvor mange jordmødre vi har på føde- og barselavdelingene, og hvor mange av dem som jobber i kommunehelsetjenesten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Vi skal ha en trygg fødsels- og barselomsorg, både i sykehusene og i kommunene, over hele landet. Det er det viktig å slå fast. Samtidig vet vi at det mange steder oppleves utfordrende å sikre tilstrekkelig tilgang på jordmødre og annet helsepersonell ved de fødeavdelingene vi har, og i kommunene. I spesialisthelsetjenesten er det helseforetakene som har ansvar for å sikre en god og faglig fødselsomsorg, og det jobbes kontinuerlig med å sikre tilstrekkelig kvalifisert personell som kan ivareta ansvaret for de fødende. Det er stort behov for jordmødre i helsetjenesten, både ved sykehusene og i kommunene. Landets fødeavdelinger skal ivareta døgnkontinuerlig drift, og periodevis kan arbeids- og driftssituasjonen være svært utfordrende. I Hurdalsplattformen har vi varslet at vi vil iverksette flere initiativ for å sikre en god og trygg fødsels- og barselomsorg over hele landet. Vi skal bl.a. sette i gang et arbeid om det helhetlige føde- og barseltilbudet. Dette arbeidet vil bl.a. omfatte bemanning, følgetjeneste, heltidsstillinger og finansieringsmodell for fødeavdelinger. Videre styrker vi utdanningskapasiteten bl.a. for spesialsykepleiere, da jordmødre, og vi er opptatt av å finne fram til tiltak som kan bidra til å utdanne, rekruttere og beholde kvalifisert personell i helse- og omsorgstjenesten i hele landet, både på kort og lang sikt. Jeg ser alvorlig på en situasjon med et økende antall klagesaker om graviditet og fødsel og en opplevd stram bemanningssituasjon. Det understreker behovet for en helhetlig innsats innenfor føde- og barselsområdet – et arbeid som regjeringen er i gang med på flere områder, og som også er bakgrunnen for de forpliktende formuleringene i Hurdalsplattformen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg synes jo det er raust av representanten å ikke gi meg det hele og fulle ansvaret, siden jeg har vært statsråd i fire måneder. Men vi har satt i gang en rekke initiativ for å sikre en trygg fødsels- og barselomsorg over hele landet. Jeg deler de bekymringene som representanten beskriver, og har også jobbet fra Stortingets talerstol for å skynde på et arbeid og en utvikling hvor vi har sett at bl.a. jordmormangelen har økt. Vi har satt i gang et arbeid med et helhetlig føde- og barseltilbud, og der ser vi bl.a. på bemanning, følgetjeneste, heltidsstillinger og finansieringsmodell, og det er vel det siste som kanskje er svaret på representantens kritikk av helseforetaksmodellen. Vi må se på hvordan vi finansierer beredskapsfunksjonene i sykehusene. Der er akuttjenestene og føde- og barseltilbudet en tjeneste som må være der hele tiden, og derfor ser vi særlig på hvordan den finansieres.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det er flere ting som må gjøres for å sikre at våre dyktige fagfolk ikke forlater tjenesten. Det ene er en økt grunnfinansiering. Der styrket vi sykehusene i det tilleggsbrevet som regjeringen Støre la fram til Solberg-regjeringens budsjettforslag. Det gir en sterkere grunnfinansiering og en anledning for disse jordmødrene til å bli avlastet gjennom flere kollegaer. Men vi må også utdanne flere jordmødre, og her er det et dilemma som jeg ønsker å invitere representanten også til å reflektere litt over. Når vi skal ha flere utdanningsstillinger for jordmødre, er det de erfarne kollegaene som er på jobb fra før, som også må gjøre den jobben. Så vi må over en pukkel nå for å få opp antall jordmødre. Dessverre har vi ikke en reservebenk vi bare kan kalle inn for å gjøre den jobben, så vi står overfor krevende utfordringer, men vi skal klare å løse dem i lag.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det har over tid vært utfordringer med å sikre tilstrekkelig bemanning ved fødetilbudet i Nordmøre og Romsdal. Fødetilbudet i Kristiansund har vært midlertidig stengt siden februar i fjor, og fødsler i området er samlet ved sykehuset i Molde. Helse Møre og Romsdal HF jobber med å kunne gjenåpne tilbudet i Kristiansund, slik det er forutsatt i flere stortingsvedtak, og som vi har formidlet til Helse Midt-Norge gjennom foretaksmøter. Styringen av spesialisthelsetjenesten skjer gjennom foretaksmøter og årlige oppdragsdokument. På foretaksmøtet 10. januar ble situasjonen i Nordmøre og Romsdal igjen tatt opp. Jeg viste til Hurdalsplattformen, der regjeringen har sagt at vi vil sikre gjenåpning av fødeavdelingen i Kristiansund så snart det kan gjøres på en forsvarlig måte. Regjeringen har prioritert 25 mill. kr til rekrutterings- og kompetansetiltak på Nordmøre og i Romsdal. Det er viktig for meg å si at det er lagt ned et betydelig arbeid for å kunne gjenåpne et faglig forsvarlig fødetilbud i Kristiansund. Helseforetaket har arbeidet aktivt med å rekruttere personell, de har satset på videreutdanning av jordmødre og har gjennomført en rekrutteringskampanje. I januar i år ble det åpnet en jordmorstyrt barselavdeling i Kristiansund, som et første steg på veien mot gjenåpning av fødetilbudet. Samtidig må vi erkjenne at rekruttering av relevante fagfolk er en særlig utfordring. Det må løses på en måte som sikrer både forsvarlige tjenester og stabilitet i tilbudet. Fortsatt mangler helseforetaket nok spesialiserte fagfolk til å kunne sette en dato for gjenåpning av fødeavdelingen i Kristiansund. Det pågående arbeidet følges opp på vanlig måte gjennom styringsdialogen jeg har med Helse Midt-Norge. Det er i alles interesse at tilbudet kan gjenåpnes som forutsatt. Samtidig er både rekrutteringssituasjonen og driftssituasjonen ganske utfordrende.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Statsråden har en styringsdialog med Helse Midt-Norge om dette. Det er en av de utfordringene i spesialisthelsetjenesten som også er særlig omtalt i regjeringsplattformen, hvor de også gjennom oppdragsbrevet har fått en rekrutterings- og kompetansepakke med en økonomisk bevilgning til formålet. Så det er helt naturlig at statsråden følger dette tett, og det gjør jeg.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg skulle ønske jeg hadde langt mer omfattende verktøy rett og slett for å få tilgang på helsepersonell, for forutsetningen for å ha et forsvarlig fødetilbud både i Kristiansund og ved alle andre fødeavdelinger i landet er nok fagfolk. Fagfolkene er hele tjenesten. Uten kompetente fagfolk vil vi ikke kunne oppfylle kravet om et faglig forsvarlig fødetilbud. Det som er en statsråds oppgave, er å stille rammer til rådighet for å kunne få til nettopp det, men ansvaret for at man har et faglig forsvarlig tilbud, ligger lokalt, og det må ligge lokalt. Vi mangler jordmødre, vi mangler også gynekologer, og tilgangen på den typen kompetanse – også anestesi ved keisersnitt og bedøvelse – må være på plass. Det jobber vi med langs flere spor.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Følgetjenesten er viktig for tryggheten til gravide med lang reisevei. De regionale helseforetakene har ansvaret for følgetjenesten for gravide. Helsedirektoratets veileder for fødselsomsorgen legger til grunn at det er behov for følgetjeneste der det er halvannen times reisevei til fødestedet, altså 90 minutter. Noen steder har det manglet følgetjeneste, som representanten påpeker. Det er ikke godt nok. Det engasjerte meg i opposisjon, i denne sal, og vi fikk da presset forrige regjering til å ta grep. Helseregionene fikk derfor i oppdrag å kartlegge følgetjenesten. Kartleggingen viste at helseforetakene i all hovedsak har fått på plass følgetjeneste. Det ble fulgt opp med et nytt oppdrag, med klar beskjed om å få det på plass alle steder. Vi skal ha en trygg fødsels- og barselomsorg i hele landet. Noen steder opplever arbeidsgivere at det er utfordrende å rekruttere tilstrekkelig fagfolk, både til kommunene og til fødeavdelingene på sykehus. En god følgetjeneste forutsetter at vi har tilstrekkelig antall jordmødre. På bakgrunn av bl.a. dette setter regjeringen i verk flere initiativ for å sikre god oppfølging av gravide og en trygg fødsels- og barselomsorg over hele landet. For 2022 er det bevilget 64 mill. kr til 200 nye utdanningsstillinger for spesialsykepleiere i sykehusene, herunder også for jordmorutdanningen. Opptakskapasiteten til sykepleierutdanningene skal økes tilsvarende 500 studieplasser fra og med høsten 2022. Utdanningsinstitusjonene skal så langt som mulig bl.a. prioritere videreutdanning for jordmødre. Samlet vil dette gi et godt grunnlag for å øke tilgangen på viktige spesialsykepleiergrupper, også jordmødre. For å styrke jordmorkompetansen i kommunene er 60 mill. kr av tilskuddet til helsestasjons- og skolehelsetjenesten øremerket jordmødre. Følgetjenesten er viktig for tryggheten til gravide. Vi må hele tiden arbeide for at fødende skal få en så god og trygg opplevelse av fødsels- og barseltilbudet som mulig. I Hurdalsplattformen har vi varslet at vi setter i gang et arbeid om det helhetlige føde- og barseltilbudet. Det vil omfatte bemanning, heltidsstillinger og ny finansieringsmodell – og selvfølgelig også følgetjenesten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det skal være like trygt å føde hele året, men fagfolkene må også få mulighet til å avvikle ferie, og for at det skal skje uten at det blir svikt i tilbudet, må vi ha flere fagfolk. Jordmødrene må ha flere kollegaer, gynekologene må ha flere kollegaer, anestesisykepleierne og anestesilegene må ha flere kollegaer. Jeg synes det er prisverdig av representanten å engasjere seg i sitt eget hjemfylke, for Nordland er det fylket i landet vårt hvor kvinnene har lengst reisevei til fødeavdelinger. På yttersiden på Helgeland er det langt til fødeavdelinger. Da må det være en god følgetjeneste, og der har man også løsninger som at kvinner kommer tidligere til sykehuset, for å unngå kritiske situasjoner. I Øst-Finnmark, som er nummer to på statistikken, har de også lang reisevei. Så landet er ulikt.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Denne regjeringen har ingen planer om å stenge eller legge ned noen fødeavdelinger. Vi har noen områder i Norge hvor det pågår strukturprosesser for det framtidige sykehustilbudet. Det er på Helgeland, som jeg nevnte, det er i Innlandet, og det er her i Oslo. Vi har ingen planer om å gjøre endringer i struktur, men det som er viktig, er jo hvor mye fagfolk vi har tilgang på. Det er fagfolkene som avgjør hvor trygt og forsvarlig et fødetilbud er. En må ha kompetente folk på jobb når den fødende kvinnen skal gjennom fødselen og oppleve å få en familieforøkelse. Så vi fokuserer på både hvordan disse tjenestene er finansiert, og hvordan vi sikrer nok fagfolk.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Pandemien har vært tøff for mange vordende og nybakte foreldre. En fersk studie viser at mange mødre opplevde at pandemien påvirket deres psykiske helse i stor eller veldig stor grad. Det kan være flere årsaker til dette, men uansett gir utviklingen grunn til bekymring. Over halvparten av dem som hadde psykiske helseplager, sier at de ikke fikk tilstrekkelig oppfølging og hjelp etter fødselen. Mindre tilgjengelige tilbud, sosial isolasjon og bekymringer for om partner får være med på viktige milepæler, kan ha bidratt til den typen opplevelser. Kortere liggetid er også trukket fram som mulig årsak til fødselsdepresjoner. Jeg vil understreke at hvor lenge kvinner og deres nyfødte barn skal ligge på sykehus, skal tilpasses kvinnens og det nyfødte barnets behov og besluttes i samråd med kvinnen. Tidlig utskrivning forutsetter et godt kommunalt tilbud fra helsestasjonen ved jordmor eller helsesykepleier. God oppfølging før, under og etter fødsel er viktig for å forebygge svangerskaps og barseldepresjon. Regjeringen vil ta flere grep for å sikre en trygg og god fødsels og barselomsorg over hele landet. Derfor har vi varslet at vi skal sette i gang et arbeid om det helhetlige føde og barseltilbudet. Det skal bl.a. omfatte bemanning, følgetjeneste, heltidsstillinger og ny finansieringsmodell. Vi har også varslet at vi skal samarbeide med kommunene om en konkret opptrappingsplan som skal styrke helsestasjonene og skolehelsetjenesten. Den nye opptrappingsplanen vi er i gang med for psykisk helse, skal dekke både kommunale tjenester og kvalitet og kapasitet i spesialisthelsetjenesten. Vi har nå fjernet de aller fleste av tiltakene mot pandemien. Jeg tror og håper at det vil bety litt færre bekymringer knyttet til svangerskap, fødsel og barseltid for dem som venter barn. Vi må likevel ha stor oppmerksomhet på dette temaet, sånn at vi kan forebygge bedre, fange opp flere og hjelpe dem som trenger det.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Vi har lært veldig mye gjennom disse to årene. Nå har jeg vært helseminister i fire måneder, men en av tingene som er lagt på plass på min vakt, er forsikringen om at partneren skal være med på fødselen uansett om det er smitte eller ikke. Der har alle landets fødeavdelinger gjort en jobb, så forhåpentligvis er det en bekymring som er ute av verden. Vi er bevisst de folkehelseutfordringene som fødende og barselkvinner reflekterer gjennom denne konkrete studien. Man har vært mer engstelig, man har flere symptomer på depresjon, og derfor ser vi på flere brede folkehelsetiltak samtidig som vi har satt i gang et arbeid for det helhetlige føde- og barseltilbudet, som innebærer flere elementer. Her må vi gjøre flere ting samtidig. Vi har også en opptrappingsplan for psykisk helse, som vil være én av flere ting.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Vi må nok gjøre flere ting. Én ting er hvordan vi i større grad jobber for at man skal være i stand til å ivareta sin egen psykiske helse og lære seg å leve med signaler om at den ikke er god, og da oppsøke hjelp. Brede folkehelsetiltak knyttet til å avstigmatisere psykiske helseutfordringer er viktig. Det må også være hjelpetilbud som har kompetanse til å hjelpe når utfordringene blir så store at de begrenser livet til den enkelte. Her jobber som sagt regjeringen etter flere spor. Vi skal ha en ny folkehelsemelding som vi legger fram for Stortinget neste vår. Der vil også psykisk helse være viktig. Vi jobber med å utvikle kompetansen både på helsestasjonen og i føde- og barseltilbudet, og vi jobber med hele kjeden av føde- og barselomsorgen.