Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2003-04-29:
Dagens nye lov om fagskoleutdanning gjør fagskoleutdanningen til en selvstendig del av det norske utdanningssystemet. Loven vil, håper jeg, bidra til å tilfredsstille arbeidsmarkedets økende behov for yrkeskompetanse, økt kvalitet og flere valgmuligheter. Lov om fagskoleutdanning vil synliggjøre kortere yrkesrettede utdanninger som et reelt alternativ til lange utdanningsløp på universitet og høyskoler, og på sikt vil det også kunne gi samfunnsøkonomiske gevinster, bl.a. ved at flere tar kortere utdanningsløp og dermed får flere år som yrkesaktive. Vi får nå en overordnet rammelov som likestiller private og offentlige i yrkesrettet utdanningstilbud, og etablerer et system for offentlig godkjenning. Utdanningen omfatter foruten tekniske fagskoler flere tilbud innenfor IKT-fag, økonomi, administrasjon, markedsføring, reiseliv, videreutdanning for helse- og omsorgspersonell osv. Loven gir dermed muligheter for en kvalitetsgodkjenning av et utdanningsmarked som i dag er svært variert, både innholdsmessig og kvalitetsmessig. Fagskoleutdanningen skal kunne godkjennes av et faglig uavhengig organ – NOKUT – og dermed få et offentlig kvalitetsstempel. Men ansvaret for å utvikle og sikre kvaliteten på utdanningen tilligger jo den enkelte utdanningstilbyder. Tilbyder plikter å sørge for at studentene får dokumentert avsluttende vurdering og fullført utdanning. Kunnskap og ferdigheter skal etter loven bli prøvd på en faglig betryggende måte. I Kristelig Folkeparti synes vi det er viktig å understreke at begrepet «yrkesrettet» omfatter mer enn opplæring for et særskilt yrke, og at det må forstås i et vidt perspektiv. Det kan omfatte egenskaper og ferdigheter det er behov for i arbeidslivet, som f.eks. samarbeidsevne og kreativitet. Kristelig Folkeparti og flertallet mener videre utdanningene skal være praktisk-teoretisk orientert og gi en opplæring som samfunnet, arbeidslivet, frivillig sektor og den enkelte har bruk for. Innholdet i andre samfunnsbehov kan komme fra feltene religion, etikk, kunst, kreativitet og ledertrening i frivillig sektor. På denne måten understreker vi at fagskoleutdanningen også må rette seg mot oppgaver i frivillig sektor. Kristelig Folkeparti ønsker at det skal være fleksible overganger mellom fagskoler og høyskoler og universiteter. Dermed må vi få et system der utdanning innenfor fagskoler kan innpasses i høyskoler og universiteter. Beskrivelsen av sluttkompetansen må stå sentralt ved vurderingen av om et tilbud skal godkjennes som fagskole. Også nye skoler som blir godkjent etter privatskoleloven § 3d og e, skal behandles på samme måte som godkjente skoler i dag. Derfor har vi i forhold til Regjeringens forslag foreslått et nytt annet ledd i § 8. Det innebærer at skoler som i dag er godkjent etter privatskoleloven, det gjelder bibelskoler, kunstskoler og sekretærutdanningen, nå kan bli godkjent som fagskoler. Hver enkelt skole vil nå selv kunne bestemme om de vil høre inn under privatskoleloven, eller om de vil gå inn under den nye loven om fagskoleutdanning. De vil likevel være sikret offentlig tilskudd. Dette kan bl.a. gi bibelskoleutdanningene en større faglig tyngde enn de har i dag. I Kristelig Folkeparti har vi hele tiden vært opptatt av at disse skolene skal beholde sine offentlige tilskudd, også når de blir fagskoler. Det tror vi vil være med på å sikre skolenes framtid, for disse skolene har ikke hatt noen nødvendig parallell i den videregående opplæringen. Jeg vet at dette kan bety mye både for den enkelte elev og for den frivillige sektoren, og også for menighetene. Vi er nå glad for at vi har sikret disse skolenes framtid. Til slutt: Det er spennende at vi nå får etablert denne godkjenningsordningen og gir området den status det fortjener. Jeg håper at fylkeskommunene nå ser muligheten som utviklingsaktør, og innleder et samarbeid med næringslivet for å bidra med kompetanseheving i arbeidslivet. Da får denne utdanningsreformen den effekt som vi ønsker.