Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2002-12-17:
Jeg vil takke statsråden for en fyldig og god redegjørelse om situasjonen i kraftmarkedet. Det er mange forhold som har bidratt til den situasjonen som vi befinner oss i nå. Vi har hatt en ekstremt nedbørfattig høst og en tidlig vinter, som i sum har gjort fyllingsgraden i magasinene svært liten i forhold til hva som var forventet. I tillegg har aktørene i markedet i sommer eksportert mye kraft, kanskje uvanlig mye, og overføringskapasiteten har også vært begrenset. En hovedgrunn til den situasjonen vi nå opplever, er selvfølgelig værmessige forhold, både i forhold til krafttilgang og priser i markedet, noe som mange forbrukere nå opplever som svært vanskelig. Den ekstrabelastning som påføres mange strømforbrukere, kan medføre at både næringsliv og privatkunder kan få problemer med å betale regningene sine. Det er noe som vi selvsagt må ta alvorlig. Jeg er glad for de signalene som har kommet fra Regjeringen om avbøtende tiltak for de svakeste brukergruppene. Som statsråden har redegjort for, føres det en aktiv politikk for å sikre energiforsyningen. La meg kort nevne noen enkelttiltak: Satsing på energisparing og nye fornybare energikilder – Enova har som mål å frigjøre 10 TWh årlig i ny produksjon og sparing innen 2010 – det legges til rette for mer bruk av naturgass innenlands, opprustning, modernisering og utvidelse av eksisterende kraftverk innenfor miljømessige rammer ut fra det at vi mener at eksisterende vannkraftstruktur må utnyttes bedre og bruken av minikraft økes. Saksbehandlingen for disse er gjennom denne regjeringen forenklet. Til slutt ønsker vi å framskynde gasskraftverk med CO2-håndtering. Til tross for hva Jens Stoltenberg måtte ha uttalt på Tabloid i går, om at budsjettforliket med Fremskrittspartiet representerer en bråstopp i satsing på dette området, er det selvfølgelig ikke sant. Den prosessen går videre. Å sikre energiforsyningen er ikke gjort over natten. Det er et resultat av en langsiktig politikk, hvor mange tiltak skal spille sammen. Den debatten som nå pågår, kan lett skape inntrykk av at man med enkle grep kan snu utviklingen svært raskt, og at prisen på elektrisk kraft dermed skal gå ned med nesten umiddelbar virkning. Slik er det selvsagt ikke, og det vet også de godt, de politiske aktørene som i disse dager på mer eller mindre populistiske måter forsøker å slå politisk mynt på en for tiden vanskelig situasjon og forsøker å skape inntrykk av at med en annen regjering ville alt vært så meget bedre. Jeg må si at jeg synes Arbeiderpartiet i så måte har ført an i den strategien. Sannheten er imidlertid at med Arbeiderpartiets politikk de siste årene ville det ikke blitt tilført mer kraft i markedet enn det som vi har tilgang til nå. Vi er faktisk enige om hovedlinjene i energipolitikken. Den store vannkraftutbyggingsepoke er over, målsettingen om alternativ energibruk og enøk samler Arbeiderpartiet og den sittende regjering, og for Kristelig Folkepartis vedkommende har vi stort sett bare vært uenige med Arbeiderpartiet om gasskraftverkpolitikken. Men vedtakene om bygging av disse tre kraftverkene ligger faktisk fast allerede. At disse ikke er bygd, kan ikke Regjeringen klandres for. Det er altså selskapene selv som så langt ikke har funnet prosjektene regningssvarende. Disse ville uansett ikke ha avhjulpet den akutte situasjonen som vi opplever pr. i dag, men de kan selvsagt bidra til mer stabil krafttilgang i framtiden. Det er fra Arbeiderpartiet lagt inn forslag om etablering av et system for toveiskommunikasjon. Dette forslaget skal behandles i komiteen. Jeg skal derfor ikke forskuttere resultatet av den behandlingen nå. Det er imidlertid viktig å minne om at et slikt system ikke vil påvirke forbruket eller prisene i særlig grad. Det er også grunn til å anta at kostnadene ved innføring av et slikt system vil innebære betydelige summer. Derimot vil dette kunne virke positivt inn på effektbalansen, altså forsyningsdyktigheten, og er således et interessant innspill fra Arbeiderpartiets side. I Kristelig Folkeparti er vi bekymret for situasjonen i dagens kraftmarked. Vi er også bekymret for framtidens forsyningssikkerhet dersom ikke nødvendige grep tas for å styrke denne. Det er tatt viktige initiativ fra Regjeringens side, men flere må til. Jeg vil understreke at enkle, populistiske utspill ikke bidrar til å finne de konstruktive svarene som vi nå trenger. De forslagene Arbeiderpartiet har kommet med, er viktige, men de fleste er allerede på en eller annen måte ivaretatt opp gjennom årene av ulike regjeringer, inklusiv den sittende. Avslutningsvis vil jeg poengtere at vi ikke bare har en kraftkrise. Dagens situasjon viser med all tydelighet at vi også har en forbrukskrise, kanskje først og fremst en forbrukskrise. Det er i sannhet en like krevende utfordring å håndtere.