Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2004-10-21:
Det er Regjeringa sitt mål å sikra at innvandrarar får det same høve til å delta i samfunns- og arbeidslivet som andre delar av folket. Frivillige organisasjonar innanfor idrett og på andre samfunnsområde yter eit stort bidrag til integreringsarbeidet både gjennom særskilde tiltak og ved det ordinære arbeidet sitt, som òg interpellanten nemnde. På statleg hald er det Kommunal- og regionaldepartementet som har det overordna ansvaret for integreringspolitikken. Samtidig gjeld det såkalla sektoransvaret. Målsetjinga om integrering og inkludering av personar med innvandrarbakgrunn gjeld for alle sektorar i samfunnet. Det inneber at vi må sikra at tenestetilbodet er tilpassa personar med innvandrarbakgrunn, og at vi må vareta innvandrar- og minoritetsperspektivet i det generelle arbeidet. Mykje av det praktiske ansvaret for integrering av flyktningar som er busette i ein kommune, er lagt til kommunane, som får integreringstilskott over Kommunal- og regionaldepartementet sitt budsjett. Etter dei opplysningane eg har fått, er det slik at Vard samarbeider med mange instansar om Vard-modellen, og ein av dei er sjølvsagt Haugesund kommune. Over Kommunal- og regionaldepartementets budsjett blir det òg gjort avsetningar til ulike tilskottsordningar for særskilde integreringstiltak for innvandrarar. Delar av desse midlane blir fordelte av fylkeskommunane. Kommunal- regionaldepartementet har opplyst at idrettslaget Vard har fått tilskott frå Rogaland fylkeskommune til arbeidet med å integrera flyktningar og innvandrarar. Eg synest det er veldig positivt at idrettslaget Vard engasjerer seg for innvandrarar og flyktningar. Det er eit godt døme på det arbeidet mange frivillige organisasjonar gjer, både innanfor idretten og på andre samfunnsområde. Det er mange idrettslag – spesielt i dei større byane – som gjer ein god innsats når det gjeld å integrera born og ungdom med innvandrarbakgrunn i idretten gjennom det ordinære arbeidet sitt. Ikkje alle har fått like stor merksemd som Vard. Det kan vera ulike grunnar til det, men dei som driv Vard-modellen, har vore flinke til å marknadsføra modellen sin. Dei har invitert viktige personar til å sjå på det arbeidet dei gjer – og det er bra! Difor har dei òg fått stor merksemd. Når det gjeld det tradisjonelle arbeidet som føregår, gjer dei dette fordi det bur mange familiar med innvandrarbakgrunn i nedslagsfeltet til dei idrettslaga som gjer den innsatsen. Gjennom det er dei med på å realisera visjonen om idrett for alle. Kultur- og kyrkjedepartementet gir tilskott til idrettsaktivitetar for born og unge gjennom Norges Idrettsforbund og Olympiske Komité, og gjennom tilskottsordninga lokale aktivitetsmidlar for born og unge, som idrettsråda fordeler. Departementet har i tillegg gjennom fleire år sett av ein særskild pott pengar som NIF deler til aktivitetsutvikling og sosial integrering i idrettslag. Målgruppene er born og ungdom mellom seks og 19 år som fell utanfor det ordinære aktivitets- og idrettstilbodet, med særleg vekt på jenter, innvandrarar og born og ungdom med problematisk åtferd,eller som er lite fysisk aktive. NIF opplyser at Vard har fått informasjon om ordninga, men at Vard ikkje har søkt om midlar til støtte for arbeidet sitt. Frivillige organisasjonar er viktige aktørar når det gjeld integrering og inkludering. Idrettslaget Vard og deira arbeid med Vard-modellen er eit godt døme på dette. Som minister for frivillig verksemd frå 2005 – eg er altså ikkje blitt det enno, men eg skal ta over ansvaret 1. januar 2005 – blir det mitt ansvar å følgja opp Regjeringa sitt mål om å leggja til rette for at det skal bli lettare å driva frivillig verksemd. Eg meiner at alle departementa skal gå igjennom tilskottsordningane sine for å vurdera om det er mogleg å forenkla rutinar for søknad og rapportering for slike tilskott, for det er slik som interpellanten nemner, at mange brukar mykje pengar på kontorarbeid i staden for direkte arbeid ute blant ungdommane. Vard-dømet viser at det ikkje berre er staten, men òg kommunane, som må sjå nærare på korleis dei samarbeider med og brukar frivillige for å løysa offentlege oppgåver. Som eg har gjort greie for, kan altså Vard søkja fleire kjelder om midlar til det lokale integreringsarbeidet dei driv, og Haugesund kommune er den naturlege hovudsamarbeidspartnaren deira. Kultur- og kyrkjedepartementet har altså stilt midlar til disposisjon for tiltak som skal bidra til sosial integrering gjennom Norges Idrettsforbund og Olympiske Komité. Som interpellanten nemnde, er det mykje arbeid med søknadane, og eit av mine viktige oppdrag er å få ei forenkling. Noko av det som vi kjem til å setja i gang å jobba med over jul, er å laga ein nettportal der alle dei som driv frivillig arbeid, enkelt og greitt kan gå inn og få ein oversikt over kvar dei har moglegheit til å søkja, og kvar dei kan finna hjelp og støtte til arbeidet sitt. Eg trur at det òg vil vera med på å letta arbeidet deira i forhold til å få midlar for å driva arbeidet vidare. Då synest eg at Vard skal søkja om det som allereie eksisterer, slik at dei skal kunna driva vidare ein modell som mange av oss kjenner til, som eg trur alle er begeistra for, og som eg òg trur ein del andre kommunar kan dra nytte av å bli kjende med, for at dei òg skal ha eit vellykka arbeid med integrering ved å kombinera det med idrett, slik som dei gjer i Haugesund.