trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Det er kommunene som først og fremst har ansvaret for at eldre med behov for heldøgns pleie og omsorg kan få lov til å bo sammen de siste årene på institusjon, når det er best for dem. Blant de partiene som representanten Wilkinson leste opp nå, fantes det også et annet alternativ som ikke fikk flertall, som lå veldig tett opp til det å gi en samboergaranti som en rettighet. Jeg tror at dette må kommunene få løse lokalt, men Arbeiderpartiet har hatt dette i sitt program i flere perioder, og selvfølgelig skal det være en rett og en mulighet til å kunne leve de siste årene sammen, også når helsen skranter.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2020-10-05:
Å fjerne fritt behandlingsvalg, som Kjerkol her tar til orde for, vil føre til en todeling av helsetjenesten vår, noe som kommer til å gå ut over dem som trenger det aller mest. Det er mange som sitter i salen her, som har hørt historien om Tonje i tv-programmet «Helene sjekker inn» på NRK. Hun gikk fra å ha et ønske om å dø til å være redd for å dø etter at hun hadde fått god helsehjelp hos en privat aktør, som hun kunne velge nettopp på grunn av fritt behandlingsvalg. Den pasientrettigheten som Tonje har, har Arbeiderpartiet gjort til sin største kampsak å fjerne. Resultatet vil være at bare de som har god råd, har muligheten til å velge, mens alle andre må vente i den offentlige køen. Det vil føre til en todeling av helsetjenesten. Hvorfor vil Arbeiderpartiet at bare de som har god råd, skal få lov til å velge det tilbudet som passer dem best?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2020-10-05:
Vi var i en helt spesiell situasjon hvor man måtte mobilisere alle kreftene i helsetjenesten nettopp for å sikre god håndtering også av pandemien. Det er ingen motsetning mellom å styrke de offentlige sykehusene og også la dem som har behov for det, velge private på det offentliges regning. Det gjør at man kan få ned ventetidene til behandling. Det gjør også at man kan få flere pasientbehandlinger og legge til rette for en aktivitetsvekst. Jeg forstår ikke at det ikke går an å ta høyde for at noen pasientgrupper, kanskje særlig dem som sliter med psykisk helse og rus, har behov for et spesielt, skreddersydd opplegg, som kanskje ikke alltid passer inn i den offentlige boksen. La noen av disse menneskene også få velge tilbud som passer dem. Hvorfor lytter ikke Arbeiderpartiet til pasienter som f.eks. Tonje, som sier at hun har behov for et helt annet tilbud enn det det offentlige kan gi, men ikke vil ha råd til å betale for det av egen lomme?
Tina Bru (Høyre), 2020-10-05:
Innledningsvis vil jeg bare si at jeg er enig i den beskrivelsen som representanten gir av det vi står foran i årene som venter, og også det skiftet som er underveis i store deler av verden, som er viktig og riktig at skjer. Når det gjelder spørsmålet om klimarisiko, vil jeg minne om – og det tror jeg også representanten vil være enig i – at det er jo ikke slik i dag at selskapene ikke tar hensyn til dette. Helt uavhengig av hva dette klimaomstillingsutvalget har lansert som en løsning, er det jo slik at når selskapene skal regne på om det er lønnsomt å bygge ut et funn f.eks., legger de til grunn en økning i kvoteprisen, og de regner også inn CO 2 -pris, som de også vet kommer til å øke i årene fremover, nettopp fordi denne regjeringen har gitt et kraftig signal om at det kommer til å skje, og det blir forutsigbart. I det bildet ligger det selvfølgelig vurderinger av såkalt klimarisiko, for det er jo det en vurdering av klimarisiko er – hvordan vil våre investeringer se ut dersom avgiftene øker og prisen for å forurense blir høyere? Så jeg vil si at i tillegg til de ambisiøse planene som næringen har, er dette noe vi tar på stort alvor i dag.
Tina Bru (Høyre), 2020-10-05:
Først til det første: Når selskapene regner på lønnsomhet, er jo det like viktig for staten. Det er slik vårt skatteregime på sokkelen er bygd opp. Det som er lønnsomt for staten, skal være lønnsomt for selskapene – og vice versa. Så selvfølgelig, i det bildet er klimarisiko også viktig for oss, det er ikke en motsetning mellom disse to tingene. Til det andre som representanten er inne på, er jeg også her enig. Det var noe av det jeg brukte tid på å snakke om i mitt innlegg: hvordan vi jobber konsekvent med å styrke Norges konkurransekraft, hvordan sikre at vi blir mindre avhengig av oljen. Vi vet, klimaendringer eller ikke, at dette ikke er en fornybar ressurs; den dagen kommer at det er tomt for olje og gass. Men hvordan kan vi bruke det på andre måter? Hvordan kan vi f.eks. få til storstilt hydrogensatsing på bakgrunn av vår flotte naturgass? Her har vi levert en strategi. Jeg er godt i gang med å arbeide med et veikart for å følge opp den strategien, for å nevne noe. Havvind er vi offensive på. Så ja, vi er i ferd med å posisjonere oss godt for å gripe de mulighetene som faktisk ligger i denne fremtiden vi skal møte.
Tina Bru (Høyre), 2020-10-05:
Først til vindkraft: Jeg er glad for at representanten også ser det engasjementet, og jeg håper at representanten tar med seg det engasjementet inn i det viktige arbeidet som må gjøres i Stortinget rundt vindkraftmeldingen. Så er mitt håp i behandlingen av den meldingen at også partiene som over lang tid har vært med på å utforme den politikken – som er grunnen til at vi i dag er der vi er på vindkraft – også tar det ansvaret, peker på hvorfor ting har blitt som det har blitt, hva vi kan gjøre bedre, og at vi sammen tar ansvar for å komme oss videre i det som har blitt en veldig krevende debatt. Så til vannkraft: Vannkraften er ryggraden i vår energiforsyning. Det er det som gjør at vi har en helt utslippsfri kraftforsyning i dette landet. Det er helt fantastisk. Jeg ønsker at vi skal kunne ruste opp vannkraften, så vi kan ha den langt inn i fremtiden – for all fremtid. Men det er også viktig å huske på at vi allerede har bygget ut veldig mye vannkraft, og veldig mye av det som er igjen, er vernet. Jeg er ikke så sikker på at det å gå inn i vernede vassdrag er en ønsket utvikling.
Tina Bru (Høyre), 2020-10-05:
Jeg har allerede satt behandlingen av den konsesjonssøknaden i bero, og det har jeg også informert Stortinget om tidligere, fordi vi ikke har nok kunnskap om hvordan de to kablene som er under bygging – den ene er satt i drift, faktisk – vil påvirke vårt kraftsystem. Vi må vente, høste erfaringer med det før det er aktuelt å ta opp igjen den konsesjonssøknaden til NorthConnect. Så dette er en hypotetisk diskusjon. Jeg skjønner at Senterpartiet har lyst til å ha den om og om igjen, men dette er ganske tydelig. Og det som ligger i den høringen som nå er om lovendringen, er også helt i tråd med den avtalen som var i Stortinget, hvor man sa helt tydelig at det må gjelde fremtidige prosjekt. Så vi må komme tilbake til det. Men jeg har rent faktisk ingen planer om å gjenoppta konsesjonsbehandlingen av NorthConnect, så dette er en hypotetisk debatt.
Tina Bru (Høyre), 2020-10-05:
Høringen til den lovendringen er helt i tråd med den avtalen som ble inngått i Stortinget. Når man endrer en lov, er det helt naturlig at den ikke får tilbakevirkende kraft. Det er slik det fungerer, og slik vil jeg anta at også Senterpartiet mener at det skal være. Men, som jeg sa i stad: Vi har ingen planer om å gjenoppta konsesjonssøknaden til NorthConnect nå. Den ligger i bero inntil vi har høstet erfaringer. Vi må komme tilbake til det hypotetiske spørsmålet om konsesjonssøknaden fra NorthConnect. Dersom NorthConnect med dagens eiere skulle få konsesjon i en tenkt fremtid, kan dette gis for en begrenset tid, men det er uansett et spørsmål som må gjøres i konsesjonsbehandlingen, og som sagt er det ikke noe vi diskuterer nå. Jeg skjønner at Senterpartiet vil ha den debatten, men jeg synes også det er nyttig å minne om at kraftutveksling er en bra ting for Norge, og det er også bra for industrien. Jeg mener også det er riktig å avvente nå de erfaringene vi får fra de to nye kablene, som vil øke kapasiteten med over 50 pst., og hvordan det vil slå ut også for norsk industri. Jeg deler engasjementet til Senterpartiets representant for det.
Tina Bru (Høyre), 2020-10-05:
La meg starte med å si at jeg og mange andre selvfølgelig er veldig glade for at det kun ble materielle skader i denne hendelsen. Det var svært alvorlig og kunne vært veldig mye mer alvorlig enn det det var, så vi er veldig glade i dag for at det tross alt gikk som det gikk. Myndighetsansvaret for HMS i petroleumssektoren tilligger jo ASD og Ptil. Når det gjelder konsekvenser for produksjonen på Snøhvit, osv., må operatøren svare for det. Når det gjelder spørsmålet som representanten har stilt, vil det selvfølgelig bli besvart innen fristen, men jeg kan ikke svare på det her og nå.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Jeg vil begynne med å slutte meg til ønsket om bredt og godt samarbeid om flere store og viktige saker, som statsråden nevnte, i løpet av høsten. Følger man med på utviklingen internasjonalt, og ikke minst i Europa, vil man se at 2020-årene ser ut til å bli veldig annerledes enn det tiåret vi har bak oss. Dette er en tid hvor folk har begynt å ta inn over seg klimautfordringene med veldig stort alvor, og veldig mye investeres nå i å utvikle alternativer til fossile energikilder – i Europa og i USA, hvis Biden vinner, og selv Kina har sagt at de skal bli karbonnøytrale på sikt. På bakgrunn av det sa klimaomstillingsutvalget til Civita, WWF og Norsk klimastiftelse at man burde utrede økonomisk klimarisiko ved nye PUD-er i Norge, altså at også staten bør se på langsiktige scenarioer for prisbane for olje, gass og CO 2 . Mitt inntrykk har vært at regjeringens svar har vært at det er noe selskapene gjør selv. Mener statsråden fortsatt det, eller bør også staten se på økonomisk klimarisiko?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Jeg konstaterer vel da at statsrådens svar er at det tas høyde for økonomisk klimarisiko, det er noe selskapene gjør, og staten trenger ikke å gjøre noe i tillegg, men bare følge med på det som selskapene selv gjør. Da er det vel underforstått at statens økonomiske klimarisiko er identisk med selskapenes. Nå er det jo et stort flertall, ikke minst mange framtredende økonomer i dette utvalget, som mener at statens klimarisiko kanskje ikke nødvendigvis er identisk med selskapenes, men det kan vi jo komme tilbake til. Jeg vil da spørre om hva statsråden tenker knyttet til om Norge er forberedt på det store skiftet vi skal gjennom også når det gjelder det som vil vokse, for det er jo en fare, som jeg tror vi er enige om, for at etterspørselen etter det vi har levd godt på til nå, gradvis vil gå nedover. Samtidig vil etterspørselen etter hydrogen, elektrisitet fra havvind, karbonfangst og -lagring gå opp. Er vi posisjonert for å gripe dette i pakt med den farten det skjer i i Europa, eller er det en risiko for at vi har et forsprang som vi skusler bort – at mens vi utreder, så handler de? Med andre ord spør jeg statsråden: Er vi i rute med den energirevolusjonen som nå skjer i Europa?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Jeg er veldig glad for den oppmerksomheten som statsråden viste olje- og gassnæringen i sitt innlegg, og også de tiltakene som vi har stått sammen om å gi næringen. Men jeg la også merke til at statsråden nevnte at det hadde vært et sterkt engasjement rundt vindkraft på land, og vi har nok, begge to, merket den enorme motstanden som har oppstått rundt etableringen av vindturbiner rundt omkring i Norge og i norsk natur. Det er vel knapt nok et eneste prosjekt som det ikke er knyttet sterke protester til. Samtidig sitter vi med et enormt ubenyttet potensial knyttet til vannkraften vår. Her har vi i dag et skatteregime som hindrer en nødvendig oppgradering og modernisering av eksisterende kraftverk. Mitt spørsmål til statsråden er om hun deler denne oppfatningen, at vi framover gjerne kan tone ned oppmerksomheten rundt vindturbiner, og vil statsråden arbeide for et endret skatteregime og bedre rammebetingelser for vannkraften?
Guri Melby (Venstre), 2020-10-05:
Jeg forstår at det har vært en veldig krevende tid i mange kommuner. Det er mange som har fått nye oppgaver. De har løst dem på en veldig god måte. Og det er også mange som har fått økte utgifter. Regjeringen har foreløpig kompensert kommunesektoren ganske kraftig, med oppimot 20 mrd. kr, og vi har også hele tiden vært veldig tydelige på at de ekstrautgiftene som kommunene får knyttet til korona, skal regjeringen være med og dekke. Så er det også sånn at det tar tid å få oversikt over alle utgifter og også alle faktorer som er med og spiller inn på kommunenes økonomi. Jeg vil også advare mot en tendens til at vi nå skal gå inn og øremerke midler til helt spesifikke sektorer i kommunebudsjettene. For vi har faktisk et lokaldemokrati i dette landet, og vi styrer kommunene på en sånn måte at vi legger en del rammer, og så er det de som må finne ut hvor det er viktigst å bruke midler i akkurat sin kommune. Noen kommuner kan ha veldig høye utgifter til vikarer i barnehage, mens andre har hatt veldig høye utgifter til eldreomsorg. Vi er nødt til å se summen av dette, og så skal vi selvsagt stille opp for kommunene.
Guri Melby (Venstre), 2020-10-05:
Som jeg svarte også i mitt forrige innlegg, har kommunene allerede blitt kompensert med oppimot 20 mrd. kr. Vi har også hatt egne kompensasjoner for bortfall av foreldrebetaling i både barnehager og SFO, og vi har satt av egne poster til det som vi mente var ekstra viktige satsinger innenfor barnehage og skole, bl.a. en helt egen post til de sårbare barna, sånn at de får en ekstra oppfølging. Vi har også satt av en egen post til digital undervisning, som gjør at kommunene står bedre rustet i tilfelle økt hjemmeundervisning. Jeg synes likevel at prinsippet om at det er kommunene selv som skal bestemme akkurat hva pengene skal brukes til, er viktig, og det er litt viktig at vi ikke går bort fra det prinsippet selv om vi er i en veldig spesiell situasjon. Kommune-Norge er veldig forskjellig – det tror jeg også representanten Henriksen er fullt klar over. I kommuner der det har vært veldig mye smitte, kan man ha hatt store utgifter. I kommuner der det er mindre smitte, er det andre ting som slår inn på budsjettene. Det er viktig at vi faktisk bruker litt tid på å få god oversikt over situasjonen i Kommune-Norge. Og så skal regjeringen selvsagt stille opp også utover høsten, slik vi gjorde i vår.
Guri Melby (Venstre), 2020-10-05:
Takk for spørsmålet. Jeg deler representantens engasjement for at vi må ha et mangfold i barnehagesektoren, for jeg tror det gir oss valgfrihet, men det sikrer ikke minst god kvalitet i alle barnehager. Ofte har vi sett at de private barnehagene nettopp har gått foran i å utvikle kvalitet, og det er en av grunnene til at det har vært viktig for både Venstre og Fremskrittspartiet å sikre at vi har det mangfoldet. Så er det riktig, som representanten sa, at det var en rekke forslag som ble sendt ut på høring. Målet var egentlig å legge fram en konklusjon på alle de forslagene i løpet av våren, men på grunn av den veldig spesielle situasjonen vi sto i, fant vi ut at det var et dårlig tidspunkt både for å få bearbeidet forslagene godt nok og også for å ha en god dialog med sektoren. Vi er opptatt av å ha en god dialog med sektoren. Samtidig er vi opptatt av at vi er nødt til å sørge for at penger som er bevilget til å brukes på barn, brukes på barn. Derfor oppretter vi nå bl.a. et statlig tilsyn som skal følge med på økonomien, sånn at vi styrker akkurat den delen. Vi må også sikre at det tilsynet har de verktøyene det trenger for å sikre at pengene brukes nettopp på barnas beste.
Guri Melby (Venstre), 2020-10-05:
Jeg har full forståelse for at dette er en veldig krevende tid å være både skoleleder, barnehageleder og også skoleeier og barnehageeier i. Men jeg har lyst til å understreke at helt fra dag én har regjeringen vært veldig tydelig på at utgifter som er direkte knyttet til korona – om det er økt renhold, om det er vikarutgifter, om det er overtidsutgifter, eller om det er andre utgifter som vi vet at skoler og barnehager har – helt klart er en del av det vi tar med i beregningen når vi ser på hva vi skal kompensere kommunesektoren for. Jeg kan også forsikre representanten Knutsdatter Strand om at vi har en veldig tett dialog med kommunene, og at vi også har tett dialog med alle fagorganisasjonene og andre som rapporterer om denne hverdagen. Men som jeg sa i mitt svar til representanten Henriksen, mener jeg det likevel ikke er riktig at vi skal gå inn og overstyre og detaljstyre kommunesektoren. Prioriteringene må faktisk gjøres lokalt. Det er store lokale forskjeller i hvor de har hatt store utgifter, og da er det viktig at kommunepolitikerne sørger for at man bevilger penger der de trengs aller mest.
Guri Melby (Venstre), 2020-10-05:
Regjeringen har hele tiden vært opptatt av at kommunene skal gi barn og unge det tilbudet de har krav på. Det betyr f.eks. at det ikke finnes noe rom for å kutte i spesialundervisning eller for å redusere tilbudet på noe vis. Det er viktig at man prioriterer barnehage og skole og f.eks. sørger for at man setter inn vikarer der det er høyt sykefravær. Så har vi hele veien vært tydelige på at dette er utgifter som er med når vi skal beregne hvordan vi skal kompensere kommunesektoren. Når det gjelder flere detaljer i det, foreslår jeg at representanten utfordrer kommunalministeren på det, som sikkert kan svare litt bedre enn meg, men det vil komme mange muligheter i løpet av høsten, der vi skal komme tilbake til hvordan vi skal kompensere for kommunene. Det kan jeg berolige representanten med.
Guri Melby (Venstre), 2020-10-05:
Nå er jeg veldig usikker på hvilken evaluering representanten viser til, for prosjektet med redusert pris på SFO ble innført i august i år, det har virket i et par måneder, og jeg har foreløpig ikke sett noen evaluering av det. Men hvis representanten sitter på andre opplysninger enn det jeg gjør, er jeg selvfølgelig interessert i å høre om det. Denne regjeringens politikk har vært å prioritere mer til dem som trenger det mest, både fordi vi mener det er en riktig bruk av penger, og fordi det muliggjør satsinger som vi ikke ville fått til dersom vi skulle insistert på at alle goder skulle være universelle. Dersom det f.eks. hadde vært sånn at vi ikke ville gi gratis barnehageplass til dem som trenger det mest, fordi vi måtte gi det til alle først, ville vi ikke hatt råd til å gjennomføre den reformen. Det er en reform som koster milliarder. Når vi gjennomfører gratis kjernetid til bare dem som trenger det, koster det ca. en halv milliard kroner. Det betyr at det blir mulighet til å gjennomføre det, og som resultat av denne politikken er det tusenvis av barn i Norge som har fått gratis barnehage. Nå vil mange barn få billigere SFO på grunn av den politikken regjeringen gjennomfører, og det er noe SV aldri fikk til da de satt i regjering.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Akkurat nå er det mange kommuner som sliter med røde tall i budsjettene sine fordi de må betale regningen for tiltak under koronaepidemien. Blant annet er det store kostnader knyttet til barnehage og skole. Vi ser at sykefraværet i barnehager har gått opp. Halvparten av barnehagene sier de har dårligere økonomi på grunn av kostnader til smittevern. Regjeringa har sagt at man skal kompensere kommunene, men det har ikke skjedd. Det er derfor Arbeiderpartiet har foreslått en milliard ekstra til kommunene for å unngå kutt i skoler og barnehager. Dessverre har høyreregjeringa sagt nei til det, men uten at de har kommet med sin plan for kompensasjon til kommunene. Nå er et nytt skoleår i gang, og da ber jeg om svar fra kunnskapsministeren på om regjeringa i de neste krisepakkene vil sørge for at kommunene får pengene de mangler, sånn at man unngår kutt i skole, barnehage eller eldreomsorg.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Det er i kommunene folk lever livet sitt, og det er knapt noe viktigere regjeringa kan gjøre enn å sørge for at kommunene er i stand til å levere de tjenestene folk er avhengig av, enten det er de sårbare barna i skolen eller barnehagen eller de eldre på sykehjemmene. «Summen», som statsråden snakker om: Helheten ser vi jo ganske tydelig, det er røde tall ute i Kommune-Norge fordi kommunene ikke får kompensert de kostnadene de har hatt til korona. Jeg tror de bryr seg mindre om nøyaktig på hvilken måte eller på hvilken budsjettpost pengene kommer, enn at de faktisk blir kompensert. Tonen vi har hørt fra regjeringa i den siste uka, er som det vi hørte fra helseminister Bent Høie da han til VG 29. september sa: «Kommuner som må kutte i tilbudet til innbyggerne kan(…) skylde på seg selv». (…) Vi står midt oppe i en pandemi som har medført store ekstra utgifter for kommunene, og jeg etterlyser igjen svaret som jeg ba om på spørsmålet: Når er det kommunene skal få manglende kompensasjon for koronautgiftene sine? Vil det komme i de neste, eventuelle krisepakkene fra regjeringa?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Jeg vil først gratulere ministeren med sin nye rolle som partileder, og tenkte å følge opp noe jeg stilte spørsmål om til den forrige partilederen, som også var kunnskapsminister, og det handler om regulering av private barnehager. Statsråden nevnte frihetsreformer og at samarbeidet mellom kommune, stat og private barnehager er en svært vellykket både frihets- og velferdsreform, og private barnehager har vært viktig for å sikre det aller viktigste for mange barnefamilier, nemlig nok barnehageplasser. Det ble sendt ut en del forslag på høring, såkalt åpne spørsmål, hvor regjeringen ikke hadde pekt ut retning, men ba om tilbakemeldinger før det skulle konkluderes. Disse har nå blitt grundig belyst av den private barnehagesektoren. Mange har mottatt mye kritikk. Vil kunnskapsministeren lytte til sektorens innspill og skrinlegge de punktene hvor det er mottatt mest kritikk, som f.eks. å gjøre endringer i tilskudd til pensjoner uten å se finansieringen i en helhet, samt kravet om at flere barnehager må organiseres som et eget rettssubjekt?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-10-05:
Jeg vil gjerne ta opp igjen tråden der forrige representant slapp den. Skoler og barnehager har fått kastet på seg nye og krevende utfordringer som ingen av oss hadde sett for oss ved årsskiftet. Avstanden mellom virkelighetsbeskrivelsen som regjeringen presenterer, og den som kommunene melder tilbake til oss i opposisjon, er stor, og i en undersøkelse fra Respons Analyse på vegne av Utdanningsforbundet svarer 65 pst. av styrerne at de i nokså liten, liten eller ingen grad har fått lovnader om penger for å dekke ekstra kostnader framover. Flertallet av barnehagestyrerne mener at økonomien er dårligere nå enn før koronautbruddet, og rektorer rapporterer om at de ikke har penger til å dekke vikarutgifter, samtidig som sykefraværet øker som følge av smittevernreglene, for selv om det ikke er smitteutbrudd, må man nødvendigvis være hjemme hvis man har sykdomstegn. Da lurer jeg på: Har statsråden forståelse for at skoler og barnehager nå trenger forutsigbarhet og trygghet for at de skal kunne drive forsvarlig også resten av 2020?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-10-05:
Senterpartiet er definitivt enig i at det er gjennom rammen vi må legge inn ekstra innsats her. Poenget vårt er at de 20 milliardene regjeringen skryter av, ikke er nok. Både ansatte og økonomien er strukket til det ytterste, og fra hele landet melder barnehagepedagoger og lærere i grunnskolen og den videregående skolen om konsekvensene av dårlig økonomi. I fare for å kjøre økonomien enda mer i minus fordi regjeringen ennå ikke har konkretisert hva som kommer av midler, er bremsene på ute i kommunene. Er statsråden bekymret for situasjonen som har oppstått som følge av at pengene uteblir, og at det er en tøff og usikker situasjon rundt omkring i enkelte barnehager og skoler?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Statsråden har nyleg vore i mine heimtrakter, i mitt valdistrikt, Telemark, og i Sør-Aust politidistrikt, og det besøket gav ikkje veldig store forhåpningar til dei folkevalde og tilsette som var på det møtet. På framsida av Telemarksavisa kunne me på laurdag sjå at statsråden eigentleg fråskriv seg alt ansvar, og meiner at leiinga i Sør-Aust politidistrikt må ta leiaransvar for å nå politidekninga i distriktet. Forgjengaren til statsråd Mæland, Jøran Kallmyr, lova å rydde opp i denne situasjonen og peikte spesielt på Sør-Aust politidistrikt. Han fekk ikkje gjort så mykje med det, men han erkjende i det minste problema. Spørsmålet mitt til statsråden er: Kvifor tek ikkje justisministeren eit politisk ansvar for den situasjonen som er ute i politidistrikta?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Det seier jo litt når regjeringa etter kvart begynner å ville gå 16 år bakover i tid for å finne svar på utfordringane sine. Sør-Aust politidistrikt har 20 midlertidige koronastillingar. Det er veldig positivt om regjeringa gjer dei stillingane permanente, men Sør-Aust – som eitt eksempel – vil då likevel ha ganske få stillingar med tanke på at dei har eit så stort etterslep. I tillegg har regjeringa no pålagt politidistrikt å tilsetje folk for å nå måltalet to per tusen, utan å betale for det. Då kan me kome i ein situasjon der ein teoretisk når eit måltal før jul, men der politidistrikta må begynne å seie opp folk utpå vårparten. Får me ei betre polititeneste dersom det er den situasjonen me møter ut i 2021?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Det ser ikkje ut til å bety så mykje kva Stortinget bestemmer, for Stortinget har vedteke at alle attverande tenestestader i Noreg skal styrkjast. Stortinget har vedteke at ein skal styrkje nærpolitiet. Det må vere berre regjeringspartia igjen som reelt sett trur at det er det som skjer ute, men me får ta resten i budsjettdebatten når me ser dei strålande tala som kjem der. Det siste spørsmålet mitt handlar om gjengkriminalitet, for den utviklinga me ser både i og utanfor Oslo, er urovekkjande. Arbeidarpartiet har tatt til orde for å få på plass ein permanent innsats mot gjengkriminalitet, bl.a. exitprogram som gjer at me kan få dei kriminelle ut av dei kriminelle nettverka. Er dette noko regjeringa no vil arbeide med, eller skal me framleis halde på med prosjekt etter prosjekt, år for år?
Monica Mæland (Høyre), 2020-10-05:
Det er riktig at jeg var i Grenland. Jeg har i det hele tatt vært i elleve av landets tolv politidistrikter de siste ukene, og jeg tar alt politisk ansvar for de rammebetingelsene politiet har. Det er fascinerende å høre hva representanten Vågslid sier Arbeiderpartiet er opptatt av. De satt jo åtte år i regjering og hadde ansvar for justissektoren. Jeg vet ikke om representanten har regnet på hvor mange nye politifolk man fikk i den perioden. Denne regjeringen har hvert år ansatt fem ganger så mange politifolk i politisektoren som det de rød-grønne gjorde. Når det gjelder Sør-Øst, er det jo slik at deres budsjett gjennom disse årene har økt med 118 mill. kr. I mars var det 54 flere ansatte. Det kommer i tillegg ansatte gjennom to per tusen i år og de midlertidige stillingene, så det jeg kom med, var altså en gave på en halv milliard kroner til politiet, 400 faste stillinger neste år. Det er den største satsingen noensinne.
Monica Mæland (Høyre), 2020-10-05:
Jeg skjønner at man ikke har lyst til å diskutere forholdet mellom liv og lære, men det er klart at behovet for beredskap og politifolk var like stort de årene Arbeiderpartiet satt i regjering, som det er nå. Derfor er jeg glad for at vi har greid denne satsingen. Det er ikke slik at politiet ikke har fått penger til to per tusen. Det har politiet fått siden 2015. Hvert eneste år har det kommet penger for å nå målet om to per tusen. Det er ikke et mål som skal nås 1. desember i år. Det skal være bunnplanken i politidekningen i Norge. Det har regjeringen bestemt, og det har faktisk også Stortinget bestemt. Da må politiet prioritere det vi har bestemt, nemlig å nå to per tusen. Det har de fått budsjetter til.
Monica Mæland (Høyre), 2020-10-05:
Dette er vel også noe Arbeiderpartiet kom på etter at de forlot regjeringen – at det var viktig å jobbe med. Jeg har besøkt Øst politidistrikt, og jeg besøkte Oslo forrige uke. Det jobbes permanent med gjengkriminalitet. Det jobbes målrettet i bydeler i Oslo mot gjengkriminalitet. Heldigvis er det sånn at de fleste ungdommer er lovlydige også i denne byen, men man har noen utfordringer, og de tar man fatt i. Jeg er veldig imponert over måten politidistriktene Oslo og Øst jobber med dette på. Ja, vi jobber målrettet, og vi jobber permanent mot ungdomskriminalitet og mot gjengkriminalitet. I tillegg har regjeringen sendt på høring forslag både til å styrke ungdomsstraffen, til å gjøre det kriminelt å delta i eller rekruttere til kriminelle gjenger, og også til inndragning uten at man kan påvise hvilken konkret kriminell handling gevinstene av et straffbart forhold kommer fra. Både regjeringen og politidistriktene jobber permanent og målrettet mot gjengkriminalitet.
Monica Mæland (Høyre), 2020-10-05:
Regjeringen har avvist irrasjonelle krav. Regjeringen har vært opptatt av hvordan vi skal ha god nok sikkerhet for passutstedelse i Norge. Og som representanten selvsagt vet, er det slik at vi får på plass nye pass og ID-kort nå i løpet av oktober, og i den forbindelse har vi hatt på høring en forskrift. Så er det riktig at noen har ønsket synlige ører. Det er en regel regjeringen innførte i 2014, fordi vi mente at det var nødvendig for å ha god nok sikkerhet. Spørsmålet er: Er det nødvendig med krav til synlige ører i de nye passene og ID-kortene? Det mener vi altså det ikke er. Dette har vært et særnorsk krav – det er bare Norge og Frankrike som har krav til synlige ører. Land som USA, r Storbritannia og Canada, som også er veldig opptatt av sikkerhet, har ikke dette kravet. Vi skal ha sikre pass. Det har vi, det bekrefter Politidirektoratet. Men vi trenger ikke flere krav enn nødvendig, og særlig ikke når dette vekker reaksjoner hos mennesker, som føler at dette er en forskjellsbehandling.
Monica Mæland (Høyre), 2020-10-05:
Først og fremst vil jeg si at jeg synes ikke man skal gjøre det til et problem at vi har tre blålysetater som alle har det å redde liv og helse som sin førsteprioritet. Vi har etater som drar nytte av hverandres kompetanse og kvalitet. Det er alltid litt farlig å bruke statistikk, men ut fra statistikken vet vi ikke hvilke typer hendelser dette gjelder. Vi vet heller ikke når nummer to-etat kom til. Vi vet altså ikke omfanget av det. Jeg mener at vi skal gå inn og se på dette. Men så langt mener jeg altså ikke at det er noe stort problem at brann kommer først hvis det er en brann, at helse kommer først hvis det er helserelatert, eller at politiet kommer først hvis det er politirelatert. Dette vet vi altså for lite om, men det skal vi se på. Ett av svarene vil også være vårt arbeid nå med å samlokalisere de tre nødetatene, slik at man får bedre samhandling og utveksling av informasjon. Jeg var i Kirkenes, og der har man fått på plass en flott operasjonssentral hvor alle de tre etatene skal jobbe sammen.
Monica Mæland (Høyre), 2020-10-05:
Først er jeg glad for kommunenes engasjement. Det trenger vi, for som representanten vet, er det ikke 50 flyktninger vi skal hente til Norge, det er 3 000. Norge er blant de land i verden som yter mest penger i form av bistand, og som tar imot flest kvoteflyktninger hensett til vårt innbyggertall. Det er bra, og det er riktig – vi skal bistå. Når det gjelder situasjonen i Moria, er den veldig utfordrende. Vi har vært opptatt av gjennom våre møter i EU å etterspørre permanente, gode, felleseuropeiske løsninger, ikke den type adhocløsninger som vi så i 20152016, og som igjen har oppstått nå. Vi sender helsehjelp, vi sender mat og medisiner, telt, senger og madrasser. Det gjør at vi kan hjelpe flest mulig der de er. Så har vi også sagt at vi skal være med og hente hjem et antall på 50, gitt at andre land gjør det samme. Det er fordi vi har erfaringen fra 2015 friskt i minne, hvor Norge var et av de få landene som gjorde det de faktisk sa de skulle.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-10-05:
Takk for et viktig spørsmål. Sakene som er og har vært til behandling i EMD, er noe av det vi tar på største alvor. Jeg vil også si at i den gjennomgangen som er av hver enkelt sak, som følges opp på en veldig grundig måte, er det mye lærdom, for noen av feilene som avdekkes, kan vi bruke for å gjøre barnevernet enda bedre. Vi er i gang med arbeidet med en ny barnevernslov, som skal komme nå til våren. Hvis vi hadde satt ned et eget ekspertutvalg, er jeg redd det ville forsinket det arbeidet med veldig lang tid. Derfor har vi sagt at vi ønsker at den loven skal følge opp de menneskerettslige aspektene og jobbe tett med det. Derfor er representanten kjent med at det også tok noe lengre tid før selve barnevernsloven ble lagt fram for Stortinget. Gjennom det er jeg sikker på at vi vil få god lærdom, sammen med de erfaringene vi har trukket av dommene, så jeg mener det er unødvendig å sette ned et sånt utvalg. Samtidig har vi varslet at istedenfor å gå for en kommisjon og se tilbake, ønsker vi en egen NOU om ikke minst institusjonsbarnevernet, nettopp for å se på hva vi kan gjøre for at det skal bli enda bedre for de mest sårbare ungene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-10-05:
For det første er det sånn at vi har fått en rekke anbefalinger, undersøkelser og rapporter som regjeringen har bestilt, som kartlegger at det er store utfordringer i barnevernet. Derfor er vi i gang med både helsesatsingen – det kommer enda mer i neste års budsjett – og ikke minst dette som går på kompetanseheving, som jeg tror er ekstremt viktig ikke bare for å gi de ansatte et større løft, men også for å stille krav framover. I den nye barnevernsloven vil mye av dette komme, og der vil også rettssikkerhetsbiten og de menneskerettslige aspektene bli vektlagt. Men når det gjelder institusjonsbarnevernet, mener vi, som jeg også sa i det intervjuet, at istedenfor å gå for en kommisjon – som nå ligger til behandling i Stortinget – og se bakover, for vi vet veldig mye om hva som er utfordringene, ønsker vi å se på hvordan dette kan organiseres best framover. Jeg mener det er fullt mulig å gjøre alle disse endringene i barnevernsloven vi har foreslått, allerede neste vår, samtidig som vi ser videre på hvordan vi kan få et enda bedre institusjonsbarnevern.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-10-05:
Disse reportasjene har jeg også fått med meg, og det gjør stort inntrykk, for at det er barn som lider under samværssabotasje, opprører meg. Jeg ser nok av eksempler på barn som ikke får sett mor eller far rett og slett fordi det samværet som er avtalt, ikke blir fulgt opp. Så har jeg også hørt flere historier den siste perioden knyttet til korona, som er blitt brukt som en unnskyldning for at ikke dette følges opp. La meg si at slik skal det ikke være. Derfor er jeg spent på hva barnelovutvalget legger fram, for som representanten er kjent med, har vi gitt dem et tilleggsmandat, nettopp å se på hvordan en kan få bukt med samværssabotasje på en enda bedre måte enn i dag. Jeg har ikke helt datoen i hodet, men det er iallfall ikke veldig lenge før de legger fram sin anbefaling, og jeg er veldig spent på å se hva de kommer med av tiltak og forslag.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-10-05:
Først vil jeg takke for engasjementet som representanten har vist, og hun har også sendt et skriftlig spørsmål, som jeg er i gang med å svare mer presist på. Men ja, jeg ser at det er utfordrende slik det er i dag, og derfor er jeg veldig spent på hva barnelovutvalget legger fram. Det som er noe av utfordringen, er at disse barna blir nektet samvær som de i utgangspunktet skal ha, og derfor bekymrer det meg. Så skal ikke jeg forskuttere verken tiltak eller forslag som kommer fra det utvalget – det er helt sikkert ulike krevende problemstillinger som vil bli løftet. Men jeg er i hvert fall opptatt av å følge dette opp på en god måte. Jeg har fått med meg sakene og kommer til å svare så godt jeg kan på det skriftlige spørsmålet fra representanten.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-10-05:
Takk for et godt og viktig spørsmål. Dette er jo også noe av det vi har sett har vært en utfordring i noen av EMD-sakene. Det er helt rett, som representanten sier, at det skal gjøres individuelle vurderinger i hver enkelt sak. Jeg kan ikke gi et presist svar, og jeg vil heller ikke spekulere i hvorfor det ikke er blitt gjort i stor nok grad, men det jeg kan si, er at før denne rapporten sendte vi en tydelig beskjed, og det er også et av forslagene som ligger i ny barnevernslov. En ny presisering av dette er også vedtatt allerede, nettopp for å understreke at fylkesnemndene skal gjøre en individuell vurdering i hver enkelt sak. Ut fra det jeg har sett av foreløpige tilbakemeldinger, har dette blitt bedre. Men det er helt avgjørende at en går inn i hver enkelt sak og gir så mye samvær som mulig, for utgangspunktet skal jo være, som representanten er godt kjent med, at dersom det er mulig, skal barnet tilbakeføres til de biologiske foreldrene når de er skikket til å få tilbake omsorgen.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-10-05:
Jeg vil bare si at regjeringa har vært tydelig hele veien på at vi vil kompensere de ekstrautgiftene som kommer i forbindelse med korona. Derfor har vi også satt ned en egen gruppe fra regjeringa og KS som jobber med å se på hva de faktiske utgiftene er, og hvis jeg ikke husker helt feil, kommer de med sin rapport nå om ganske kort tid. Da er vi beredt til å følge opp på både inneværende års budsjett og, hvis det er behov, neste års budsjett, for vi er opptatt av at kommunene skal kunne være i stand til å gi de sårbare, enten det er barn eller eldre, det tilbudet de fortjener. Jeg har gjennom hele krisen vært i dialog med barnevern og krisesentre og fulgt opp for å forsikre meg om at de har ressurser og muligheter til å kunne følge opp de mest sårbare. Heldigvis har tilbakemeldingene fra krisesentrene og stort sett også fra barnevernet vært at de klarer å følge opp de mest sårbare. Samtidig må vi erkjenne, som representanten sier, at noen av de mest sårbare, som er innestengt, og som ikke har vært i kontakt med andre på samme måte som før, sannsynligvis har hatt veldig utfordrende tider, og derfor er dette noe av det jeg oppfordrer alle kommunepolitikere til hele tida å gi stor oppmerksomhet.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Statsråden nevnte de sårbare barna og viktigheten av familie. I den sammenheng synes jeg det er noe han har glemt. Gjennom de siste ukene har TV 2 hatt en rekke reportasjer om hvordan samværssabotasje rammer barn og deres familier. Vi har hørt om Petter, som i mai 2019 fikk en dom om 40 pst. samvær med sønnen, men som fremdeles venter på samvær. Jeg har møtt Maria, som ikke har sett sin datter på lang, lang tid, selv om hun har foreldrerett og samværsavtale. Sist, men ikke minst sto Lotte fram med sin historie og fortalte om hvilke konsekvenser morens samværssabotasje av far fikk for hennes barndom. Dette er bare noen stemmer som står fram på vegne av veldig mange enkeltmennesker som rammes hardt av dette. Mitt spørsmål er ganske enkelt: Anerkjenner statsråden at barn i Norge lider under samværssabotasje?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Statsråden er jo godt kjent med mitt og Fremskrittspartiets engasjement for disse barna. Jeg synes han har vært litt fraværende i den offentlige debatten om dette de siste ukene. Denne NOU-en var varslet å komme 1. november, men hvis jeg har forstått det riktig, er den litt forsinket grunnet korona. Jeg er veldig spent på hva som kommer der, jeg også. Men da blir mitt andre spørsmål til statsråden: Anerkjenner statsråden at de virkemidlene vi har i dag for å bekjempe samværssabotasje, ikke er gode nok?
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2020-10-05:
Jeg deltok nylig i en debatt hvor målet var å se på hvordan en skulle kunne skape nye arbeidsplasser i Finnmark. På vei til debatten hadde jeg med en haiker som hadde reist på kysten i Finnmark i mange år som ansatt på lokalbåt. Han fortalte at enkelte ganger tidligere kunne han se belter av lodde i fjæresteinene. Det var ikke noe spesielt mye fugleliv rundt disse loddebeltene, og han forklarte hvorfor: Fuglene hadde mat overalt. Hvorfor ser vi dette så sjelden nå? Mange alarmklokker ringer allerede. Lodde og raudåte beskattes hardt. Båter så store som trålere konkurrerer med små kystbåter helt inn i fjordene til fjæresteinene, der alt sopes med, ofte uavhengig av om artene de fisker, er i gyting eller ikke, eller at de tar årsinntekten fra andre. Plast og søppel tar mer og mer plass i havet. Uavhengig og fri forskning må til for å finne svarene på mange av disse utslagene. Vi må se på hvordan havet og fjordene tåler den aktiviteten vi har der. Vi må beskytte det omfattende kretsløpet som finnes i havet. Jeg har tidligere fortalt hvordan vi kan skape flere tusen arbeidsplasser langs kysten om vi satser på kystflåten og videreforedling av fisk i disse fiskerisamfunnene. Dette er veien å gå. Like før Stortinget åpnet, var jeg bl.a. i Berlevåg. Her spurte en dame meg om hvordan vi kunne tillate at fisken som ble fisket rett utenfor stuedøra, ikke kom på land, slik at det kunne skapes flere industriarbeidsplasser i Berlevåg. Berlevåg hadde hundrevis av arbeidsplasser som følge av fiskeriene for få år siden. Hun mente at fryseanlegg som ble brukt til å sende fisken ut av landet for produksjon, måtte forbys. Uansett hvordan vi velger å leve livene våre, må vi få de samme mulighetene i livet. Store og mindre næringsformer må vi heie på. Ulike samfunn må ha de samme godene, f.eks. politi, helsetilbud og skole. Dette burde være en selvfølge. Ordføreren i Båtsfjord sier at vi må ha selvtillit i fiskeripolitikken. Vi har verdens beste fisk, og vi har foredlet fisk i hundrevis av år. Dette kan vi. Kysten vil ha mer arbeid, og vi må slutte å sende fisken til utlandet for produksjon. Vi må fiske fisken selv, og vi må produsere den i Norge. Alle ønsker utvikling og ikke avvikling. Sentraliseringen må stoppe opp.
Ingunn Foss (Høyre), 2020-10-05:
Tilliten til norsk politi er stor, og særlig stor er den til at folk får en rettferdig og respektfull behandling. Dette er grunnleggende verdier som vi må ta godt vare på og sikre for framtiden. Politiet står i en viktig omstilling, og det er ingen tvil om at politireformen var og er nødvendig. Bakgrunnen var terrorangrepet 22. juli 2011 og den påfølgende analysen av norsk politi. Gjørv-kommisjonen beskrev et politi som var for svakt rustet, organisert og ledet, og politianalysen tegnet et lignende bilde. Målet er et politi med økt beredskap, styrket operativ evne og bedre samarbeid internt. Regjeringen har arbeidet målrettet for å styrke politiets evne til å håndtere både terrorisme og alvorlig kriminalitet. Beredskapstroppen og utrykningsenhetene i politidistriktene er kraftig styrket, øvingsaktiviteten er økt, ny instruks for Forsvarets bistand til politiet er på plass, nye politihelikoptre er operative og beredskapssenteret på Taraldrud ferdigstilles nå i høst. Det er ingen tvil om at denne regjeringen satser på politiet, noe budsjettallene helt klart viser. Vi har styrket politiet med 4,4 mrd. kr, og forrige uke varslet vi også at de 400 såkalte koronastillingene blir permanente. Det betyr 2 000 flere politifolk totalt i vår regjeringsperiode. Det er fortsatt mye som kan og skal bli bedre, men på veien må vi glede oss over alt som er blitt bedre i politiets arbeid etter gjennomføringen av reformen. Direktoratet for forvaltning og økonomistyring skriver i rapport 2020:4: «Operasjonssentralene er blitt mer profesjonelle, politikontaktene og politirådene får til god samhandling med kommunene og politipatruljen jobber på nye måter gjennom politiarbeid på stedet.» Riksadvokaten skrev i 2019: «Det kan ikke være tvilsomt at kvaliteten på straffesaksområdet i dag er høyere, og gradvis blir jevnere, enn tidligere.» I mine mange besøk til politi og lensmannskontor rundt i landet, og særlig i mitt eget fylke, Agder, har jeg ikke møtt noen, verken fra ledelsen eller de ansatte, som vil reversere politireformen eller ha tilbake den gamle strukturen. Derfor er det ganske merkelig at Senterpartiet, med Arbeiderpartiet på slep, gir inntrykk av at reformen er feilslått og må reverseres. Så mitt klare råd er at nå må politiet få ro til å få en helt nødvendig reform til å virke.
Torill Eidsheim (Høyre), 2020-10-05:
I Noreg har vi utvikla eit velferdssamfunn med små forskjellar. For å kunne ta vare på det må vi vidareutvikle det til å bli eit berekraftig velferdssamfunn. Vi står som kjent overfor store utfordringar i åra som kjem: demografi, digitalisering, klimaendringar, migrasjon og overgang frå produksjon av olje og gass til grøne alternativ. Ein full stans i oljeverksemda frå 2020 ville for Noregs del betydd 140 mrd. kr mindre i årlege skatteinntekter til staten. Berekningar viser at rundt 300 000 tilsette i og rundt næringa ville blitt utan ein jobb å gå til. Omstillinga er nøydd til å skje utan å true velferdssamfunnet vårt. Høgre ønskjer å forandre for å bevare. Vi ønskjer å bevare vår felles velferd. Sosiale forskjellar er ei utfordring som skal møtast. Den største forskjellen ligg i utdanning. Vi sørgjer difor for at fleire kan fullføre høgare utdanning. Fråfallet i norsk vidaregåande skule går no ned. Det er bra. Men det at ein har ein jobb å gå til, føreset meir enn berre utdanning. Det føreset òg at nokon skapar arbeidsplassar, eller at du skapar han sjølv. Det kan ha ei veldig stor oppside, men det er òg ein risiko for både deg og familien din. Ny Analyse, SMB og BI la i førre veke fram ein ny rapport som viser at formuesskatten, slik han er innretta i dag, først og fremst rammar det norske kvardagsnæringslivet. Debatten i dag har avdekt at ordet «formuesskatt» gjev folk eit bilete av ein slags Robin Hood-skatt, der ein tek pengar frå landets aller rikaste og gjev til dei fattige. Men det er ikkje snakk om verken gull eller edelsteinar, og det er heller ingen økonomisk elite det er snakk om. Realiteten er at 98 pst. av alle som betaler formueskatt på arbeidande kapital, har under 20 mill. kr i netto likningsformue. Til saman betaler desse 3 mrd. kr i formuesskatt. I vanskelege tider som no truar dette små og mellomstore bedrifter. Det svekkjer evna deira til å investere for vekst og skape nye arbeidsplassar.