Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-17:
Det er en, skal vi si, stille stund i Odelstinget i dag, selv om vi tar opp det som vanligvis er så politiserte spørsmål som skattespørsmål ett år og en sommerferie før et valg. Vi våknet jo mange til Politisk kvarter i dag, hvor landets finansminister varslet at det skulle bli en tøffere linje, og ikke minst at skattespørsmål kommer til å bli sentralt i en tøffere linje. Vi får tro det er en ekstraordinær situasjon i huset, hvor dynamikken og nerven ligger i Lagtinget. Det er så spesielt at vi kan vel glede oss over det, vi som er i Odelstinget også. Det er vel også slik at revidert nasjonalbudsjett som vi har til behandling i dag, heller ikke inviterer til de store bølger. Det er rimelig udramatisk og upolitisk vil jeg si. Så kan man selvfølgelig være enig i at revidert nasjonalbudsjett ikke er en arena for de store skatte- og avgiftsendringene, men jeg synes også her at det er viktig å prøve å øyne en kurs. Den har jeg problemer med å se. Den eneste kursen som øynes, er Regjeringens reversering av seg selv i revidert nasjonalbudsjett gjennom økt fiskerfradrag og endringer i skattlegging av småkraftverk. Begge deler er i motstrid til det Regjeringen og regjeringspartiene mente var riktig for bare et halvt år siden. Det er ingen skam å snu, og i hvert fall ikke til det bedre. Det er bra. Venstre mener at skatte- og avgiftspolitikken er et sentralt virkemiddel for å fremme verdiskaping. Dessverre ser den sittende regjering helt bort fra dette, og har brukt sine første snaut tre år til å fremme en rekke målrettede og på sikt skadelige skatteskjerpelser overfor næringslivet. Venstre vil ha et skatte- og avgiftssystem som stimulerer til nyskaping, arbeid og miljøvennlig atferd. Derfor vil Venstre ha et skatteskifte fra rød til grønn skatt. I gjentatte runder fra denne talerstolen har jeg fått forsikringer om at det også er en retning som Regjeringen og regjeringspartiene ønsker å gå i. Men så langt er det i beste fall en retning som det gås i med små skritt. En av de viktigste forutsetningene for å skape det kreative Norge er at skatten på arbeid ikke blir for høy. Høy marginalskatt betyr at det blir vanskeligere å konkurrere med omverdenen om å holde på vår høyt utdannede og velkvalifiserte arbeidskraft. For Venstre er ikke skattelette et mål i seg selv, men av og til et middel for å få til en riktig og dynamisk politikk. Det avgjørende er ikke det samlede skatte- og avgiftsnivået, eller om 2004-nivået er det perfekte, men den innretningen som er på den samlede skatte- og avgiftspolitikken. Det har de siste åtte årene vært et bevis på. Mens det samlede skattenivået er mange milliarder kr lavere i dag enn det var under Stoltenberg I-regjeringen, er skatteinntektene dramatisk høyere. Det skyldes at innretningen på skatte- og avgiftspolitikken er annerledes, først og fremst gjennom skattereformen som Venstre var en pådriver for å få igjennom, men også gjennom viktige Venstre-seire som å få fjernet investeringsavgiften og den kompliserte og urettferdige delingsmodellen. Derfor er det like meningsløst å fastsette et mål for antall milliarder i samlet skattelette som det er å fastslå at et bestemt skattenivå skal ligge fast. Skattepolitikken må selvfølgelig være forutsigbar, men også dynamisk nok til å ta opp i seg de utfordringene som ligger i den økonomiske politikken. Dessuten er det en kjensgjerning at skattelette fører til mindre press på rente og kronekurs enn tilsvarende beløp brukt i økte offentlige utgifter. For to uker siden kunne vi lese at Senterpartiets «verksted for næringspolitikk», ledet av stortingsrepresentant og næringskomiteleder Ola Borten Moe, hadde sendt sine innspill til partiets programarbeid. Senterpartigruppen går inn for å kutte formuesskatt på arbeidende kapital, dobling av bunnfradrag og betinget fritak for arveavgift ved generasjonsskifte i familiebedrifter og et eget næringsfradrag for selvstendig næringsdrivende. For oss i finanskomiteen vitner vel dette ikke så mye om nytenkning, men mer om at Senterpartiet har tatt et slags «best of» fra opposisjonens forslag som er behandlet i finanskomiteen denne våren, og forsøkt å gjøre det om til senterpartipolitikk. Det er i og for seg bra og prisverdig. Men her er det jo ingen grunn til å vente. Dersom Senterpartiet mener alvor med disse forslagene, er det bare å stemme for både arveavgiftsnedskrivning i familieeide bedrifter, økt bunnfradrag og eget næringsfradrag under voteringen i dag. Da vil det få flertall. Men når det kommer til stykket, svikter nok Senterpartiet ved voteringen i dag - igjen. Men vi får håpe på neste periode. Venstre fremmer i dag en rekke målrettede forslag til endringer i skatte- og avgiftslovgivningen for nettopp å stimulere til et nyskapende, miljøvennlig næringsliv i framtiden. Derfor foreslår vi bl.a. eget næringsfradrag for selvstendig næringsdrivende, betinget fritak for arveavgift ved eierskifte i familieeide bedrifter kombinert med høyere bunnfradrag, og reelle forbedringer i selvstendig næringsdrivendes sosiale rettigheter uten at disse overfinansieres av de selvstendig næringsdrivende selv. Vi foreslår også en del andre ting, som står i innstillingen. Til slutt vil jeg få ta opp de forslag som Venstre har fremmet i innstillingen.