Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-06-09:
Tilbudet til rusmiddelavhengige skal utvikles for å kunne møte framtidas behov for tverrfaglig spesialisert behandling. I dag er jeg helt enig med alle de talere som har sagt at det ikke er bra nok. Vi er ikke i mål, og det er helt åpenbart fortsatt mange utfordringer. Det er for mange rusmiddelavhengige som opplever usammenhengende tjenester og for dårlig kvalitet. Andre har lyktes i å skaffe seg nye liv, noe Det Nytter gir eksempler på. Jeg er, i likhet med det jeg opplever alle andre talere i denne salen er, opptatt av at alle med rusmiddelavhengighet skal få god tverrfaglig spesialisert behandling og nødvendig rehabilitering og oppfølging uten avbrudd, slik målet er for andre pasienter. Ansatte og ledere i spesialisert rusbehandling, kommuner og private rusinstitusjoner må og skal samarbeide tett om behandling og rehabilitering for mennesker med rusmiddelavhengighet. Slikt samarbeid må styrkes, og tverrfaglig, spesialisert behandling henger derfor nøye sammen med den oppfølging og rehabilitering som skjer i kommunene. Jeg vil også peke på nødvendigheten av å lytte til dem dette gjelder, og deres pårørende - og spesielt ivareta ungene i enhver behandling. Jeg vil kort omtale de forslagene som er lagt fram. Til det første: Helsedirektoratet arbeider nå med tiltak som skal styrke den medisinsk-faglige kompetansen for leger. I regi av Senter for rus- og avhengighetsforskning ved Universitetet i Oslo gis det grunnkurs i rusmiddelmedisin om ulike behandlingstiltak for rusmiddelavhengige. Det gis kurs i det som heter 12-trinnsmodellen, og fordypningskurs i rusomsorg og psykisk helsevern. I tillegg arrangeres regionsvise kurs i rusmedisin for leger. Det er i dag ingen medisinsk spesialitet, men de kursene jeg har nevnt, vil være tellende for relevante spesialiteter. Det samme gjelder for deler av spesialistutdanninga i psykiatri, som kan tas innen avdelinger for tverrfaglig spesialisert behandling. Når det gjelder punkt 2, la meg slå fast to vesentlige forhold: Rusmiddelavhengige har de samme pasientrettigheter som andre pasienter i spesialisthelsetjenesten. De som vurderes å ha de alvorligste lidelsene, skal få komme til først og få tilbud om behandling innen en fastsatt frist. Fristen skal settes med bakgrunn i tilstandens alvorlighetsgrad.Alle har rett til, og skal få, en individuell vurdering av sin tilstand. Allerede i dag er det mulig å legge til rette for et sammenhengende behandlingsforløp. Men her svikter det for mye for mange ganger. Jeg har bedt de regionale helseforetakene om å styrke samhandlinga mellom spesialisthelsetjenesten og kommunene for pasienter som har sammensatte behov. For det tredje: Dagens rundskriv åpner for å fravike kravet om 25-årsgrense for å få tilbud om legemiddelassistert rehabilitering, dersom det ut fra en helhetsvurdering er grunner til det. I Ot.prp. nr. 53 for 2006-2007, som Odelstinget behandlet sist høst, åpner som kjent en hjemmel i pasientrettighetsloven for å gi nærmere regler om LAR, herunder kriterier for inntak og utskriving. Helse- og omsorgsdepartementet vurderer nå om deler av legemiddelassistert rehabilitering skal forskriftfestes. Jeg tar sikte på å være ferdig med den behandlinga i løpet av denne sommeren. Når det så gjelder spørsmålet om fastleger og LAR, er det ikke ønskelig, sett fra vårt ståsted, at fastleger generelt skal gis ansvar for legemiddelassistert rehabilitering. Det er en behandlingsform for personer med alvorlige og sammensatte lidelser, og må underlegges krav om spesialistvurdering, kontroll og utleveringsrutiner. Men fastlegene spiller sjølsagt en viktig rolle. Her må det være et godt samarbeid. Jeg har merket meg det ønsket som har kommet fra flere, om å ha forsøk der fastleger kan foreskrive egnet medikamentell behandling. Det skal vi sjølsagt vurdere på en skikkelig måte. Men det er uansett ønskelig å videreutvikle LAR i en form som sikrer samhandling mellom alle involverte i rehabiliteringsprosessen. Slik er det ikke alltid i dag. I årets oppdragsdokument er Helse Sør-Øst bedt om å styrke tilbudet om akutt avrusing i Oslo-regionen. Jeg har sjøl vært med på flere møter med ledelsen i både Oslo kommune og Helse Sør-Øst om dette, også for å avklare ansvarsforholdene på dette området. Det er en viktig del av den prosessen som nå pågår i hele hovedstaden. Til slutt: Når det gjelder det eksemplet som representanten Dåvøy her hadde, om en pasient som ikke lenger fikk hjelp, og som hadde fått beskjed om at han måtte søke ny institusjonsplass sjøl, vil jeg si at slik skal det ikke være. Jeg kommer til å undersøke det umiddelbart. Helse Sør-Øst har garantert for meg at alle pasienter, uavhengig av hva som nå skjer i denne anbudsrunden, sjølsagt skal sikres behandling videre, og da må de få behandling et annet sted. Så det skal jeg middelbart sjekke opp.