May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Dette har blitt ein slager i debattane: Kvifor gjorde de ikkje noko meir då de sat i regjering? Kvifor stemte de imot våre forslag, som dei som no sit i regjering, hadde då dei var i opposisjon? Av og til lurer eg på kor lenge ein skal høyre dette i debattane. Denne regjeringa har no sete i snart tre år og hatt moglegheiter til å gjennomføre ganske mange ting. Dei partia som var i opposisjon, og som no er i regjering, har stemt imot mange gode forslag i Stortinget. Slik kan vi halde fram med å krangle fram og tilbake, men det er eg eigentleg ikkje så veldig interessert i, for det er heilt sikkert ting vi kunne ha gjort betre då vi var i regjering, og det er heilt sikkert ting i dag som denne regjeringa kunne ha gjort betre. Eg er oppteken av problemstillingane for dei mest utsette barna. Kva kan vi gjere i fellesskap for at dei skal få det betre enn i dag? Kva slags rammevilkår er det viktig å få gjort noko med? Vi veit at mange fosterforeldre slit med manglande sosiale rettar, trass i at dei er nøkkelpersonar i barnevernsarbeidet og utfører svært viktige oppdrag for samfunnet. Det er viktig at staten legg til rette for at vi får gode fosterheimar, slik at fosterbarna får best moglege oppvekstvilkår. Kristeleg Folkeparti meiner fosterheimsarbeid må styrkjast ved å betre fosterforeldra sine rammevilkår. Derfor hadde eg håpt at regjeringspartia ville vere med og sikre dette gjennom det forslaget vi behandlar i dag. Vi veit at det er parti som tidlegare har hatt forslag om det, og no har vi moglegheit til å realisere det. Kristeleg Folkeparti fremjar forslag om å styrkje fosterforeldra sine rammevilkår ved å gi alle fosterforeldre som er ute av ordinært arbeid, rett til sjukepengar og tenestepensjon, uavhengig av om det er statlege eller kommunale fosterheimar. Kristeleg Folkeparti foreslår vidare at alle fosterforeldre skal sikrast god, fagleg rettleiing og tilstrekkeleg tilbod om avlasting. «Fosterhjemstjenesten i Akershus - Helgerud ressurssenter for fosterhjem» driv systematisk rettleiing av fosterforeldre, også med døgnkontinuerleg vaktteneste. Dette tilbodet er godt motteke av både fosterforeldre og saksbehandlarar i det kommunale barnevernet. Dette er ei ordning som med fordel kunne ha vore innført fleire plassar. Knut Løken har skrive masteroppgåve om kva for faktorar som gjer at enkelte fosterheimar er stabile over tid. Han peikar på at mange fosterforeldre har ein svært krevjande kvardag og føler derfor eit sterkt behov for avlasting i periodar. Nokon har avlasting i form av besøksheimar, andre har annan type avlasting, som støttekontakt eller leksehjelp. Leksehjelp kan vere ei viktig form for avlasting, kanskje spesielt der forholdet mellom fosterforeldre og fosterbarn er konfliktfylt. Løken peikar på at barnevernet i ein del tilfelle bør ha avlasting klar allereie når barnet flytter inn i fosterheimen. Tal frå Barne- og likestillingsdepartementet viser at 918 av 6 549 barn i fosterheim i andre halvdel av 2007 mangla tilsynsførarar. Tilsynsførarane skal besøkje barna minst fire gonger i året og lage rapport til det kommunale barnevernet. Når fosterbarna ikkje har tilsynsførarar, er barnas rettstryggleik svekt. Vi foreslår at ansvaret for tilsyn med fosterheimar blir overført til Fylkesmannen på same måte som tilsynet med institusjonar og kommunar. Dette vil gjere at tilsynsmyndigheita i større grad blir uavhengig av den kommunale barnevernstenesta. Fylkesmannen må i den samanhengen tilføre auka ressursar og kompetanse for å kunne utføre tilsyn med fosterheimane. Kristeleg Folkeparti foreslår også at ein bør gjennomgå lønsføresetnadene for tilsynsførarar med sikte på å utjamne forskjellane mellom kommunane og gjere det lettare å rekruttere tilsynsførarar. Barnevernsbarn har ofte større behov for ein trygg base enn dei som har hatt ein stabil oppvekst med trygge og nære relasjonar og omgjevnader. Mange opplever å bli kasta ut i ei verkelegheit dei ikkje er budde på. Derfor er det mange som slit med ulike problem etter at dei har fylt 18 år, den såkalla sviktfasen. Kristeleg Folkeparti foreslår å lovfeste rett til ettervern for alle barnevernsbarn fram til dei fyller 23 år for å gi ungdom som har motteke tiltak frå barnevernet, ein betre start på vaksenlivet. Forslaga våre får dessverre ikkje støtte frå regjeringspartia trass i at dei har mange merknader som går i riktig retning. Vi håper at Regjeringa vil vareta intensjonen i forslaget når dei skal gjennomgå heile fosterheimsområdet og revidere fosterheimsavtalen. Det vil styrkje fosterheimsarbeidet i tida som kjem, og eg synest det er flott at komiteen har hatt eit breitt og sterkt engasjement på dette feltet. Eg håper det vil vare ved, for saka er svært viktig.