Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2015-05-21:
Dette lovforslaget er med på å sikre likebehandling av inndragning av bevilling ved overtredelse av alkohollovens regler. Målet med endringene er en bedre håndhevelse av loven, og at bevillingsordningen skal bidra til å redusere problemer i utelivsbransjen knyttet til alkoholbruk. Statens institutt for rusmiddelforskning har vist at det er få kommuner som foretar inndragning, sett i sammenheng med antall overtredelser. Det er ulik praksis, og det kan føre til at useriøse aktører faktisk får et konkurransefortrinn, slik reglene er i dag. Det er ikke bare det at reglene praktiseres ulikt, men det er også stor skjønnsutøvelse i tolkning av reglene. Dette forslaget følger opp regler som kom i Meld. St. 30 for 2011–2012, Se meg! En helhetlig ruspolitikk. Lovforslaget inneholder et prikktildelingssystem hvor ulike brudd blir tildelt et visst antall prikker. Det er kommunene som tildeler skjenkeløyve, og dette skal skape en mer effektiv oppfølging og ikke minst en forenkling av saksbehandling. Det er bra at flere kommuner har tatt tak i problemer knyttet til skjenking av alkohol, og har utviklet gode prosjekter. Det er også kommentert av representanter tidligere her, bl.a. det arbeidet som skjer i Oslo, Maks i Østfold og Ansvarlig alkoholservering i Kristiansand. Det er prosjekter hvor næringslivet har et godt samarbeid med aktørene, og det legges mer vekt på veiledning og informasjon til innehavere av skjenkesteder. Jeg vil spesielt framheve Kristiansand kommune, som har fått svært gode resultater ved å gjennomføre en veiledningsbasert kontroll i utelivsbransjen. Kommuner som har disse prosjektene, er veldig opptatt av at det nye systemet ikke skal komme i veien for at de kan fortsette med denne veiledningsbaserte kontrollen. Virke og NHO Reiseliv har uttrykt bekymring for at det ikke skjer. Men nå skal dette evalueres, og det er også viktig at evalueringen ser på disse kommunene som har prosjekter med veiledningsbaserte kontroller, og hvordan dette blir fulgt opp i forhold til kontroller rettet inn mot prikktildelingssystemet. I høringer har det kommet flere innspill om selve systemet – på opptjeningstid, på inndragning av bevilling og på antall prikker for de ulike forseelsene. Det er uenighet i komiteen om en del av dette. Men vi støtter forslaget om to års opptjeningstid for prikktildeling. Det legges opp til minst to kontroller og i snitt seks kontroller i løpet av perioden. Det vil da være mulig å se om det har skjedd en positiv utvikling på det aktuelle skjenkestedet. Vi støtter også en minstereaksjon på inndragning i én uke. Jeg vil si at både Senterpartiets forslag til reaksjonsnivå og også Kristelig Folkepartis forslag om tre måneders inndragning ved skjenking av alkohol til mindreårige i realiteten betyr at bedriftene vil gå konkurs. Dette rammer ikke bare utelivsbransjen i store byer. Det er kanskje det minste problemet. Det største problemet er i turistdestinasjoner og distriktskommuner. Jeg vil påpeke at i Hallingdalsregionen er det en årlig omsetning på over 600 mill. kr. 33 pst. av dem som er sysselsatt, er sysselsatt i reiselivsbransjen Det er en utsatt og sårbar bransje, og det er derfor riktig å ha reaksjoner som, når de skal være like over hele landet, ikke slår beina under bransjen. Alle vet i dag at skjenking av mindreårige er forbudt. Det er kanskje greit å minne Stortinget om at 10–15 pst. av skjenking faktisk foregår på utesteder. Det store konsum av alkohol er jo i den private sfære, og det er den som utgjør den største trusselen for folkehelsen. Mindreåriges alkoholdebut er sjelden på utesteder, men gjerne i vennegjenger. Vi mener åtte prikker er en streng reaksjon – det er fire prikker til en mister bevilling. Det vil være skjerpende. Vi er glad for at denne loven kommer, ikke minst fordi det vil avhjelpe kommunene i avbyråkratiseringsprosjektet, og det vil sikre en lik behandling i Norge.