trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-05-24:
Dette har vært en prosess som har pågått lenge. Dette vedtaket er vel fra budsjettet for 2016. Problemet er at man har en usikker tilgang på biogass, dermed trenger man en reservekapasitet. Da er det å få inn en enighet om den reservekapasiteten og få dette notifisert i ESA som har vært problemet. Dette er en pågående prosess, som jeg håper at vi kan sluttføre så fort som mulig slik at vi får innført en veibruksavgift på naturgass, men samtidig sikrer tilgangen og har avgiftsfritaket på biogass. Dette har vært komplisert – en lang prosess som vi ønsker å sluttføre så fort som mulig.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-05-24:
Problemstillingen er at det ikke nødvendigvis hjelper biogassen, for det vi trenger å få til, er at biogass er konkurransedyktig med naturgass. For å ha stabilitet for biogass, trenger man å kunne ha den backup-en som gjør at man også får avgiftsfritak for den naturgassen som trenger å være en del av løsningen. Det vi har gjort i mellomtiden, og som jeg mener har vært vellykket, er å få opp etterspørselen med andre virkemidler. Det er det det handler om. Det er mange som ønsker å investere i biogass, men det gjelder å få opp etterspørselen. Det får vi gjennom å støtte særlig kollektivselskapene for å ta i bruk biogass. Trondheim er et godt eksempel når det gjelder betydningen for Biokrafts prosjekt på Skogn.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-05-24:
Jeg mener vi har handlet i alle disse årene, og viljen til å handle har jeg vært med på som stortingsrepresentant fra 2016, altså å prøve å få på plass det rette konkurranseforholdet, sånn at man når man støtter biogass, ikke egentlig kan åpne døren også for bruk av naturgass. Det er ikke noe annet svar på det. Vi jobber aktivt opp mot ESA for å finne fram til en løsning og svare på spørsmålene de har, for å få dette på plass. I mellomtiden handler det om å styrke støtteordningene, også for produksjon, men særlig for å ta biogass mer i bruk. Det vil være inn mot tungtransport, busselskaper og også etter hvert ferger og skipsfart.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-05-24:
Nå har vi fritakene for nullutslippskjøretøy, som virker veldig bra. Det som er problemet med biogassen foreløpig, er at så lenge en ikke har et tydelig konkurranseforhold der biogass er billigere enn eller konkurransedyktig med naturgass, er det fare for at selv om en har teknologien for bruk av biogass, er det likevel naturgass som tas i bruk. Dette er også fordi en fortsatt må ha reserveløsninger i og med at en ikke nødvendigvis har en stabil tilgang på biogass. Da vil det ikke være den samme nullutslippseffekten av dette. Jeg mener dette er noe som må avventes til vi har en forsikring om at det faktisk er biogass som blir tatt i bruk, og så må en heller følge denne utviklingen framover for å vurdere framtidige endringer.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-05-24:
Det viktigste er å få på plass en veibruksavgift for naturgass. Da vil dette være konkurransedyktig, som en tidligere spørsmålsstiller var inne på. Det viktigste er å komme videre i den prosessen. I mellomtiden må vi å legge forholdene til rette for at flere gjør som i Vestfold og Østfold, at en tar i bruk biogass innenfor bussektoren, og at en tar det i bruk også på andre områder fram til vi har dette på plass.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-05-24:
Vi har et aktivt forhold til ESA. Det er ikke sånn at en sitter og venter. Dette handler om å svare på de spørsmålene som kommer, for å få til en avklaring. Så vil det også være med dette fritaket som med andre avgifter at en vil ha en notifiseringsperiode. Det ligger i det avtaleverket vi har. Jeg mener vi nå trenger å sluttføre dette. Det er ingen tvil om at det har vært en sterk satsing på biogass som virker, i Norge de siste årene. Vi har fått opp etterspørselen, men nå er det en fase hvor mange ønsker å investere, og vi vil få mer produksjon. Det er bra. Vi har nok av steder hvor vi kan ta den i bruk. Men akkurat denne endringen har vært vanskelig å få til, og jeg må legge trykk på for at vi klarer det så raskt som mulig.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-05-24:
Jeg vil følge opp intensjonen i den flertallsmerknaden som er i saken, at en må få fram at det er den reelle avstanden – altså ikke bare luftlinjen – som er det man skal og kan vurdere, slik at den fleksibiliteten som er i regelverket, også kan benyttes.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-05-24:
Nå tror jeg det varierer veldig rundt i landet hvor man har disse hyttekonsentrasjonene. Men det som man gjennom forslaget forslår, at man fjerner 2,5 km-grensen, åpner for at det mange steder – gjennom prosesser i kommunene – potensielt kunne blitt mer scooterkjøring, og det er helt opplagt at det ville føre til mer i nærområdene, som ville være forstyrrende. Så er det forskjeller rundt omkring i landet inn til den enkelte hytta, selv om avstandsreguleringen er den samme, og det jeg ville få fram, er nettopp at man kan benytte den fleksibiliteten som ligger i regelverket.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-05-24:
Dette er en forskrift, og det er den muligheten og den fleksibiliteten som er i forskriften, som vi bør utnytte. Man har jo mulighet for leiekjøring, det har man muligheten til. Så har man også avstanden på 2,5 km, som vil være den samme uansett hvor man er i landet, og fleksibiliteten i hvordan man måler den avstanden, vil også kunne være den samme.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-05-24:
Jeg sa ikke at Senterpartiet vil gi tillatelse til alle hytteeiere. Jeg sa at vi har mange hytter som ligger innenfor grensen på 2,5 km, og potensielt vil det kunne øke transporten og bruken av scootere mye. Det mener jeg at det er hold for å si. Ellers er det nettopp det at man har denne fleksibiliteten, og det er den jeg vil sende brev om for å tydeliggjøre. Men jeg kan ikke nå stå og si at jeg kan gi en garanti for hver enkelt sak rundt om i landet.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-05-24:
Det er i tilfelle gitt signaler før meg. Det jeg nå vil gjøre, er å utarbeide et brev som nettopp tydeliggjør den fleksibiliteten som er innenfor regelverket. Men at det har gått ut brev fra departementet i 2017, er riktig.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-05-24:
Det vil nødvendigvis være et «kan». Dette vil være en skjønnsmessig vurdering. Man har en regel om 2,5 km, men man kan foreta en skjønnsmessig vurdering når man reelt sett har kortere vei. Det som er kommunenes rolle når det gjelder tillatelse, vil fortsatt være gjeldende. Jeg mener fortsatt at det er «kan» som er den riktige ordbruken.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2018-05-24:
La meg først takke komiteen for både tålmodig arbeid og godt samarbeid. Vi behandler i dag Representantforslag 155 S om endring av forskrift for bruk av motorkjøretøyer i utmark og på islagte vassdrag. Bakgrunn for saken er at kommunestyrene i dag kan gi tillatelse til bruk av snøscooter for «eier av hytte for transport av bagasje og utstyr mellom bilveg og hytte som ligger minst 2,5 km fra brøytet bilveg når det i området ikke er mulighet for leiekjøring». Representantforslaget vil fjerne vilkåret i forskriften om at det må være 2,5 km mellom den brøytede bilvegen og hytta for at kommunen skal kunne gi tillatelse til bruk av snøscooter for transport av bagasje og utstyr osv. Det kan per i dag også utvises skjønn i kommunene, f.eks. kan det være at luftlinjen fra brøytet bilvei til hytte er mindre enn 2,5 km, men at den faktiske kjørelengden som følge av topografi, innsjøer, elver og fjell er større. Det er viktig at det anvendes skjønn, slik at regelverket ikke oppfattes som rigid. Det er et syn jeg forstår også deles av Klima- og miljødepartementet. Noen kommuner har hatt en praksis som ifølge Klima- og miljødepartementet strekker skjønnsrommet som det gis åpning for i forskriften, lenger enn loven gir hjemmel for. Om det er det, eller om det er en endret praksis hos fylkesmennene som gjør at det nå strammes inn, er uvisst, men det rapporteres i hvert fall om en strengere praksis hos noen av fylkesmennene. Derfor har en samlet komité sagt følgende: «Komiteen viser videre til at selv om utgangspunktet for vurderingen er at avstanden måles i luftlinje, er topografiske forhold noe som skal vurderes i den enkelte sak, dette av hensyn til at fastsettelsen av avstandskravet på 2,5 km mellom hytte og brøytet bilvei ikke skal bli urimelig.» I tillegg går et flertall i komiteen enda et skritt lenger og presiserer i merknadsform følgende: «Dette flertallet mener det må være den aktuelle stien eller traseen som hytteeier reelt sett kan bruke, og ikke en teoretisk luftlinje, som må være det viktigste grunnlaget når kommunen skal vurdere om eier har rimelig mulighet til å transportere nødvendig bagasje og utstyr på egen hånd uten motoriserte kjøretøy. Dette flertallet legger til grunn at fylkesmennene praktiserer en slik forståelse av § 5c i forskriften i sin oppfølging av kommunenes praksis.» Etter min mening betyr dette også at om fylkesmennene ikke følger opp stortingsflertallets vilje, er det skjellig grunn til at saken løftes på nytt. Til slutt vil jeg si at vi har kommet et lite skritt i riktig retning. Når det er sagt, er det klart at Fremskrittspartiets primærholdning er at dette kan og bør liberaliseres, og jeg hadde gjerne sett at vi hadde kommet enda lenger i denne saken. Men vi har i hvert fall kommet et skritt i riktig retning.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2018-05-24:
Det kom en del påstander her tidligere som jeg tenkte ikke kunne stå uimotsagt. Det ble påstått av representanten Greni at jeg i mitt innlegg hadde hevdet at dette var noe som fylkesmennene hadde funnet på selv. Men det var egentlig det motsatte jeg sa i mitt innlegg. Jeg sa, og nå siterer jeg min egen tale: «Om det er det, eller om det er en endret praksis hos fylkesmennene som gjør at det nå strammes inn, er uvisst.» Representanten Greni visste det tydeligvis heller ikke, for det var nettopp det hun tok opp i sin replikk til statsråden – hva som var bakgrunnen for at regelverket har blitt endret. Det påstås videre at det er Fremskrittspartiet som har kommandert fylkesmennene. Men det er ingen Fremskrittsparti-representanter som har sendt brev til fylkesmennene – som vi for øvrig heller ikke kjenner innholdet i, men som statsråden redegjorde noe for i replikkordvekslingen. Jeg vil også minne om at det skal komme en evaluering. Nettopp i den evalueringen kan vi komme tilbake til hva som kan endres, og hva man kan gjøre for å få en bedre ordning. Helt til slutt vil jeg minne om at jeg synes det er litt rart at man kritiserer Fremskrittspartiet for ikke å gjøre nok, samtidig som det er andre representanter, bl.a. fra Miljøpartiet De Grønne, som sier at det var Fremskrittspartiet som liberaliserte dette regelverket i forrige periode. Man kritiserer altså Fremskrittspartiet for ikke å ha gjort nok, når det er det partiet som har gjort mest for å liberalisere regelverket for snøscooterkjøring – mens man selv var i akkurat samme situasjon da man satt i regjering med SV og Arbeiderpartiet og ikke gjorde noen ting.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2018-05-24:
Noe av det aller fineste med Norge er vår urørte, stille natur. Den skal vi ta vare på. Arbeiderpartiet er tilhenger av at det fortsatt skal være ulovlig med motorferdsel i utmark, og at det regelverket som regulerer unntakene, skal være strengt. Derfor er ikke Arbeiderpartiet i dag – og har aldri vært det – tilhenger av på noen måte å ha noe frislipp. Det er dårlig for naturen, og det er dårlig for mulighetene til friluftsliv for oss alle. I dag diskuterer vi en liten del av en forskrift. Det er ingen stor sak, men det er viktig for dem det gjelder. Det er en 2,5 km-grense for bruk av egen scooter til egen hytte. Grensen gir deg ingen rettighet til å bruke scooteren din, men det er en mulighet for å søke kommunen. Det som er bra og riktig å ha i én del av landet, kan være feil andre steder i landet, både fordi geografien kan være helt annerledes – terrenget kan gjøre at noe som er 2,5 km i luftlinje, kan være veldig mye lenger i virkeligheten – og fordi det å leie transport mange steder kan være både vanskelig eller til og med umulig. Derfor er det mange kommuner i Norge, ikke minst i nord, som nå rapporterer at det som har vært praksis i mange år, og som har gitt få konflikter i årevis, nå blir stoppet av fylkesmennene. Derfor er det det som er den nye praksisen, ikke at kommuner som har funnet en god og balansert måte å gjøre dette på, ikke får fortsette å gjøre det. I Arbeiderpartiet var vi usikre på om det var riktig å fjerne denne regelen helt, eller om det var riktig av Stortinget å behandle en liten del av en forskrift. Derfor var ikke vi klare for å gå inn for forslaget slik det forelå i utgangspunktet. Vi skulle ønske at regjeringen hadde kommet saken i møte, og at man hadde løst opp det som var bakgrunnen for dagens debatt. Vi hørte også saksordfører si det selv, at han også skulle ønske at Fremskrittspartiet hadde fått det til. Dessverre har ikke Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre klart å få det til. Derfor har Arbeiderpartiet i dag, sammen med Senterpartiet, fremmet et forslag hvor vi ber om en prøveordning hvor kommunene selv kan fatte avgjørelse om kjøring til hytte basert på de lokale forholdene. Om forslaget vi har sammen med Senterpartiet, faller, vil Arbeiderpartiet subsidiært stemme for Kristelig Folkepartis forslag.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2018-05-24:
Me er fantastisk heldige i dette landet. Me har unik natur som me ønskjer å bruka, og alle aspekt som gjeld bevaring, bruk og tilrettelegging, vert vektlagde og vegne når me går inn og skal gjera tiltak i urørt natur. Men nettopp tilrettelegging for at me skal kunna ta i bruk naturområda våre på ein klok og god måte, var inngangen til at Høgre–Framstegsparti-regjeringa i førre periode tok tak i saka om motorferdsel i utmark og fekk på plass ei korrigering i forskrifta for motorkøyretøy i utmark og på islagde vassdrag, som legg betre til rette for at kommunane sjølve etter søknad no kan gje løyve til bruk av motorkøyretøy til transport av materiell og utstyr på visse vilkår. Forskrifta vart på denne måten mjuka noko opp, og lokale forhold skulle leggjast til grunn når enkeltsøknader for bruk av motorkøyretøy vart vurderte. Endringane som vart gjorde, vart helsa velkomne og byggjer opp under prinsippet om at avgjerder skal takast nær der folk bur. Dette Dokument 8-framlegget frå Senterpartiet peikar likevel på noko som er urovekkjande og ikkje heilt i tråd med det som var Stortingets intensjon då me gjorde vedtak i førre periode. Ein opplever ulik praksis hjå forvaltinga og fylkesmenn i dei forskjellige fylka, og avslag vert gjorde på basis av at avstanden målt i luftlinje ikkje er lang nok. «Lang nok" viser her til grensa på 2,5 km som er sett frå brøyta bilveg til hytte. Regjeringspartia meiner at forskrifta ikkje er moden for revidering, men ser at det på basis av gjeldande praksis somme stader er nødvendig at Stortinget tydeleggjer intensjonen sin med vedtaket som vart gjort i førre periode, dette fordi det viser at forskrifta kan tolkast på ulike måtar. For oss er det viktig å understreka at det er urimeleg at det er luftlinja som vert lagd til grunn, og at Stortingets intensjon er at det er den aktuelle stien eller traseen for å ta seg fram som skal vera grunnlaget for å måla avstanden mellom brøyta bilveg og hytte. I merknadene våre tydeleggjer me nettopp dette prinsippet, og det er den forståinga fylkesmenn skal leggja til grunn når ein følgjer opp § 5 bokstav c av forskrifta overfor kommunane. Basert på denne presiseringa håpar me at forskrifta slik ho ligg føre, vil tena føremålet på ein hensiktsmessig måte, og me vil difor i denne omgangen ikkje røysta for framlegget slik det ligg føre, eller for tilleggsframlegget som ligg føre som laust framlegg i salen her i dag. Slik det er, vil me likevel følgja utviklinga nøye, for det er viktig at me legg til rette for å ta i bruk heile landet og syter for at lokal medbestemming og demokrati vert utøvd på ein god måte nær der folk bur, til det beste for dei som veit korleis dei lokale forholda er.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2018-05-24:
Eg vert litt overraska over ordbruken frå Senterpartiet, for her snakkar me ikkje om å stramma inn. Me snakkar om å presisera det som står i § 5 c i forskrifta, at kommunane etter ein skriftleg søknad kan tillata bruk av snøscooter til transport av bagasje og utstyr. Dette har vorte oppfatta som ei innstramming. No skal ministeren presisera at det ikkje er noka innstramming på gang. La det få verka, og så skal me følgja med i fortsetjinga, slik som me sa i vårt hovudinnlegg, og kommunane skal framleis, med den nærleiken til innbyggjarane dei har, kunna gje dei dispensasjonane som forskrifta legg til rette for.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2018-05-24:
Det er langt dette landet, og utfordringene – og geografien – er gjerne ganske ulike. Vi behandler f.eks. strandsonen i Oslo annerledes enn vi behandler lignende spørsmål ved kysten i Finnmark. Det man ber om i denne saken, er en prøveordning for å lytte til de mange som har meldt inn om problemer. At det at noen skal få fortsette å få lov til å kjøre til hytta si, ødelegger for barnefamilier og for skiglede, må jeg, med all respekt å melde, si at det er nok mange av hyttefolket, spesielt kanskje i indre Troms og det området som jeg kommer fra, som ikke vil kjenne seg igjen i. Men spørsmålet mitt blir om ministeren overhodet anerkjenner det problemet som ligger. Og utover å gjøre noen presiseringer, kommer han til å ta tak i problemene på en ordentlig måte?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2018-05-24:
Et annet spørsmål er om ministeren virkelig mener at man ødelegger både for skigleden og for barnefamiliene ved at man, f.eks. i Nord-Norge, får lov til å kjøre til hytta si. Mener ministeren virkelig at man med det ødelegger for skigleden?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2018-05-24:
Et siste spørsmål er om ministeren kunne ha sett for seg at man med en prøveordning kunne fått svar på en del av disse utfordringene. Da kunne man jo sett på om det f.eks. kunne være forskjellige måter å løse problemet på, på ulike steder i landet. Så kanskje en prøveordning kunne ha vært en vei å gå?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2018-05-24:
Denne saken handler verken om frislipp eller om liberalisering av scooterkjøring. Den handler om å lytte når det varsles om noe som oppleves som et stort problem for mange i hverdagen. Det handler om at folk skal ha mulighet til å komme seg på hytta, ikke om noe generelt. Det er faktisk slik at mange er avhengige av å bruke scooter for å komme seg til hytta. Det er også slik at landsdelene våre kan være ganske ulike. Noen steder, som her, er det mye folk og kanskje ikke så mye natur å ta av. I landsdelen jeg kommer fra, er det ikke så mye folk, men det er veldig mye natur. Det er viktig at vi holder oss til realitetene. Når lover og regler praktiseres strengere enn hva som er intensjonen, som igjen skaper problemer, er det heldigvis noen som sier fra. Lokalpolitikere, ordførere, regionråd, fylkeskommuner og enkeltpersoner sier at dette finner de seg ikke i. Og de ber Stortinget om å rydde opp. De opplever at kommunenes muligheter til å gjøre skjønnsmessige vurderinger for bruk av snøscooter for transport av bagasje og utstyr til hytta er begrenset. De viser også til at innskjerpingen står i sterk kontrast til regjeringens og Stortingets ønske om å minske byråkrati og styrke lokalt selvstyre. Det må være noe merkelig for dem dette gjelder, å høre ministeren stå her og si at å innføre en prøveordning for at folk skal kunne kjøre til hytta si – en prøveordning – kan ødelegge både for barnefamilier og for skigleden. Ja, man kan til og med benytte seg av såkalt scootertaxi. I den delen av landet jeg kommer fra, har man i hvert fall aldri hørt om noen scootertaxi og at man kan benytte seg av det for å komme seg på hytta. Troms og Finnmark Høyre har på lik linje med Arbeiderpartiet og Senterpartiet i Troms gjort tydelige vedtak om at man ønsker å fjerne disse utfordringene som har oppstått. Stortingsrepresentant Gudmundsen fra Høyre kommenterte også freidig i mars at han ønsket en av forslagsstillerne, Sandra Borch, velkommen etter da de kom med forslag om dette. Da vil jeg si til alle i både Høyre og Fremskrittspartiet at de er velkommen med på laget. Fremskrittspartiet skal visstnok også være for en liberalisering av norsk scooterpolitikk. Representanten Amundsen, med flere, har til og med tidligere vært med på å levere inn forslag om at kommunene selv må få bestemme i scooterpolitikken. I denne saken handler det ikke engang om liberalisering, men man tar ikke hverdagsproblemene til folk flest på alvor. Dette er virkelig dagen da vi kan gratulere partiet Venstre med å ha klart å overstyre Høyre og Fremskrittspartiet i en av deres kjernesaker. Det kunne vært interessant å vite hvilken sak man måtte selge seg for, for å få dette flertallet. Jeg håper at flere representanter i salen kan bruke fornuften og stemme sammen med Arbeiderpartiet og Senterpartiet i denne saken. Dette handler om å løse problemene for folk i hverdagen. Ja, det er faktisk det denne saken handler om.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2018-05-24:
Når jeg hører statsråden snakke om omfanget av dette, må jeg minne om at det kun gjelder de hyttene som ligger mellom 0 km og 2,5 km fra vei – og ikke har brøytet vei. Det er et fåtall hytter i Norge dette gjelder. Men la nå det ligge. Når jeg hører statsråden og de andre representantene fra regjeringspartiene, høres det ut som om den innskjerpingen som fylkesmennene gikk ut med tidligere i år, er noe de har funnet på selv. For meg er det veldig påfallende at fylkesmannen i fylke etter fylke da sender en innskjerping til kommunene om at den praksisen kommunene har hatt i tiår bakover, ikke lenger vil bli akseptert, at de skal ta utgangspunkt i luftlinje, og at det skjønnet de utøver, ikke vil bli akseptert. Kan statsråden bekrefte at fylkesmennene har funnet på dette på egen kjøl – i alle fylkene samtidig – eller kan statsråden bekrefte at dette er en innskjerping det er kommet signal om fra regjeringen?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2018-05-24:
Kommunene har helt fra motorferdselloven kom, hatt mulighet til å gi tillatelse til å bruke snøscooter til å kjøre bagasje og utstyr til hytta hvis det er 2,5 km eller mer fra brøytet vei. I alle år har kommunene utvist skjønn når det gjelder dette. 2,5 km er i luftlinje. Det kan bety at gangavstanden er det dobbelte. Det kan være bratte fjell, det kan være innsjøer, osv. Dagens regjering har gjennom Fylkesmannen skjerpet inn håndhevingen av disse bestemmelsene. Det var 2,5 km i luftlinje som skulle være gjeldende. Muligheten til å vurdere lokale forhold er blitt sterkt begrenset. Som sagt kan 2,5 km i luftlinje være noe helt annet enn avstanden til hytta. Det sier lite eller ingenting om hvor langt det er å bære bagasjen, eller hvor langt en må kjøre for å komme til hytta. Det kan være snøforhold som gjør at traseen må legges et helt annet sted, det kan være grunneiere som nekter snøscooterferdsel over, osv. Den traseen som rent faktisk er mulig å benytte, kan være både fire og fem kilometer lang, selv om luftlinjen er på to og en halv. De som i flere tiår har hatt tillatelse til å kjøre til egen hytte, har nå mistet den tillatelsen og fått en vesentlig mindre mulighet til å bruke hytta si. Dette er mistillit til lokale vurderinger, og hyttene vil bli mindre brukt, med redusert verdiskaping i distriktskommunene på grunn av det. Alternativt vil leiekjøring bli benyttet. Min erfaring er at de som benytter leiekjøring til f.eks. å kjøre påskeprovianten, har en leiekjører for å kjøre opp, som så kjører tilbake, og de må ha leiekjører for å hente når påsken er over. Ergo genererer det dobbelt så mye scooterkjøring som om man har en scooter selv, som står på hytta. Den er også viktig å ha i beredskapsøyemed. Regjeringen har snakket om nye oppgaver til kommunene. Regjeringspartiene har snakket om mindre overprøving av lokale vedtak, noe som var mantraet fra både Høyre og Fremskrittspartiet i valgkampen. Her er det virkelig et stort sprik mellom ord og handling. Vi mener vettet er jevnt fordelt, og at lokalkunnskapen sitter i kommunene. Derfor er det best at kommunene vurderer dette. Jeg må si jeg er utrolig skuffet over den manglende tilliten til lokaldemokratiet som flertallet her i salen utviser. At Venstre er imot, overrasker meg ikke, men at Høyre og Fremskrittspartiet, som i valgkampen gikk sterkt ut med mer lokal styring, stemmer imot, må jeg si overrasker meg. Ja, når Fremskrittspartiet til og med står bak en ordre om innskrenking av kommunenes mulighet til å utøve skjønn og fratar hytteeiere muligheten til å fornye den dispensasjonen de har hatt i mange år, må jeg si jeg er både overrasket og veldig, veldig skuffet.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2018-05-24:
For den som bor i et område der snøscooter er et framkomstmiddel, er denne debatten litt rar. Det har vært sagt mye rart som egentlig ikke hører vanlig praksis til. For det første sa saksordføreren at dette var et skritt i riktig retning fordi Fremskrittspartiet ville liberalisere. I beste fall er dette en gjeninnføring av det som har vært praksis fram til 2017 – det er i alle fall ikke noe skritt i en mer liberaliserende retning. Det er noen som påstår at dette har med frislipp å gjøre. Det er vel ingen som ønsker frislipp av scooterkjøring. Det er snakk om at kommunene selv skal få vurdere hva som er avstanden til en hytte man selv eier, og det er kun snakk om transport av bagasje og utstyr. En får ikke kjøre uten kjelke. Blir en tatt uten kjelke, mister en rett og slett scooterløyvet sitt. Så kalles det «fornøyelseskjøring» – at Senterpartiet vil ha mer «fornøyelseskjøring». Hvis man betrakter det som «fornøyelseskjøring» å ha muligheten til å få med seg bagasjen til hytta i påsken, er det det. Men jeg tror de fleste som har hytte ved kysten, også synes det er veldig praktisk at de slipper å bære bagasjen de siste to–tre kilometerne inn til hytta. Skal dette bli et problem overalt der det er hytter? Nei, det gjelder ikke hytter som ligger mer enn 2,5 km unna brøytet vei. Det gjelder ikke hytter som ligger inntil brøytet vei. Det gjelder kun noen få hytter, som ligger mellom 0 og 2,5 km unna brøytet vei, der kommunen har mulighet til å utøve skjønn – om det skal gis tillatelse eller ikke. Det er mye snakk om å lytte til folket og om at de som er imot scootere, har folket på sin side. I min kommune har en rekreasjonsløype vært diskutert. Den ble vedtatt mot én stemme i kommunestyret. Da tror jeg kanskje at det er de som ønsket rekreasjonsløypa, som har folket på sin side. Det blir sagt at skiløpere ville bli fryktelig utrygge hvis vi hadde gått inn for dette og at en i stedet for å kjøre selv kan benytte leiekjørere. Da lurer jeg virkelig på om leiescooteren bråker mindre, om den er mye tryggere, og om den forstyrrer skiløperne mindre, særlig når en tenker på at man gjerne må kjøre to turer i stedet for én. Høyre og Fremskrittspartiet er enig i intensjonen i dette forslaget, sier de, men det er ikke godt nok utredet til at de kan sette i gang. Vårt løse forslag går ut på at vi ber regjeringen innføre en prøveordning, en prøveordning som regjeringen selv kan legge premissene for. Da lurer jeg på hva som må utredes.
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2018-05-24:
Lytt til folket, sa Miljøpartiet De Grønne til Senterpartiet. Jeg kan love Miljøpartiet De Grønne at vi lytter til folket. Vi lytter til folk i nord, som kanskje ikke har så mange muligheter til andre driftsmidler for å komme seg ut eller å få fraktet en dør eller hva det måtte være, til hytta, der det ikke er mange scooterdrosjer, osv., rundt omkring. Jeg er utrolig skuffet over at Høyre og Fremskrittspartiet ikke vil støtte forslag om å gi økt kommunalt ansvar og råderett i denne saken. For mange kommuner er dette et viktig signal å sende ut til folk der det har vært problematisk å få dispensasjon for å kjøre varer og utstyr til hytta. I mange kommuner er det ikke så mye vegetasjon, men derimot mye fjell og bakker. Når folk blir litt eldre, er det utrolig fint å komme seg på hyttetur og kanskje ha med seg det utstyret man trenger. Med det forslaget som Senterpartiet har lagt fram, ville man kunne få med seg det utstyret man trengte for å kunne være på hytta, på en god måte. Forskriften § 5 vedrørende tillatelse til frakt av nødvendig utstyr og bagasje til egen hytte er utdatert med hensyn til dagens samfunnskrav og bruksmønster. Regelen slik den er nå, virker mot sin hensikt, som var å stimulere til forbedret folkehelse og økt friluftsglede. Folk vil komme seg på tur og ikke bli sittende hjemme. Med det som skjer nå, frykter jeg at mange flere kvier seg for å dra på tur – man får ikke med seg det man trenger, og da er det lettere å sitte hjemme. Jeg skulle ønske at dette fikk et bedre utfall enn det nå ser ut til å gjøre. Jeg skulle ønske at alle i hvert fall kunne stemme for Kristelig Folkepartis forslag. Da hadde vi kommet litt nærmere.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2018-11-14:
På vegne av representantene Geir Pollestad, Heidi Greni, Geir Adelsten Iversen, Nils T. Bjørke og meg selv vil jeg legge fram et forslag om å utvide konsesjonene for lokalradio på FM-nettet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-11-14:
Mitt spørsmål går til eldre- og folkehelseministeren. Eldreministeren er jo opptatt av sunn og god mat til eldre mennesker og vil utrede en tilskuddsordning til kjøkken i sykehjem. Men folkehelseministeren, som er samme person, er ikke like opptatt av sunn og god mat til barn og unge i skolen. Det å sørge for at barn spiser sunn mat i løpet av skoledagen, er noe av det mest effektive vi kan gjøre for norsk folkehelse. Vi vet at hvis sunne varer etableres tidlig i livet, er det større sjanse for at det videreføres livet ut, og vi vet også at det er unger som kommer fra hjem med liten tid og dårlig råd, som ikke får med seg matpakke hjemmefra. Forskningen på skolematordningen viser at det er nettopp disse ungene som har utbytte av å kunne få et enkelt skolemåltid i løpet av skolehverdagen. Regjeringen bedyrer stadig at de er opptatt av barnefattigdom og bekymret for økte forskjeller. Hvorfor vil man ikke da komme i gang med skolemat til norske unger, sånn som veldig mange av nabolandene våre har, når vi vet at det er så effektivt for å utjevne sosiale forskjeller, og ikke minst for helsa til den enkelte ungen?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-11-14:
Spørsmålet mitt var om ikke regjeringen ser den store fordelen med å gi alle barn i Norge mulighet til å få et enkelt skolemåltid. Den åpenbare helsegevinsten det vil ha, er veldig godt dokumentert, og det gir også god mulighet for læring å være mett i magen og ha en klar hjerne. I eldreomsorgen tenker jo Fremskrittspartiet helt motsatt. Der vil man ha statlig eldreomsorg fordi man ikke stoler på kommunene. Hvorfor vil ikke staten da bidra til at man kan få til et enkelt skolemåltid for alle barn – ikke bare i de kommunene som allerede er i gang? Det er faktisk mange. Mange kommuner har startet fordi det er så mange gode argumenter for dette. For oss i Arbeiderpartiet er det viktig at alle barn i Norge får tilgang til et sånt godt tilbud. Hvorfor er ikke folkehelseministeren med på den tenkningen?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-11-14:
«Abortraten har gått ned siden 2008 og er historisk lav. I 2017 var ca. 4 prosent, 546 tilfeller, nemndbehandlede aborter. I dag er abortloven § 2 tredje ledd bokstav c helt nøytral og lett å benytte, men statsråden har uttalt at han ønsker en lovtekst der man kun får abort på medisinsk indikasjon hvis fosteret «ikke er levedyktig». Dette er en reell innstramming, ifølge jurister og leger, som sitter i abortnemnd. Når teksten er helt nøytral, abortraten er lav og andelen som går til nemnd, er lav, hvorfor vil statsråden stramme inn muligheten til abort?»
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-11-14:
Ett av tiltakene Kristelig Folkeparti var veldig opptatt av i 2015, var en plan for å få aborttallene ytterligere ned. Den valgte regjeringspartiene å stemme ned. Det synes vi i Arbeiderpartiet er synd. Men det jeg har merket meg, som statsråden omtalte i sitt svar, er at mennesker med Downs syndrom opplever å bli omtalt i en kontekst de føler er vanskelig. Jeg har latt meg imponere og bevege de siste ukene av disse sterke beretningene fra familier og enkeltpersoner som opplever det veldig vanskelig at både statsministeren og helseministeren ganske konsekvent omtaler en nøytral lovparagraf som «downs-paragrafen». Hvis det er sånn at statsråden – hvis man skulle finne på å endre § 2c – sier at man da skal sikre kvinner mer selvbestemmelse: Vel, hvis man fjerner § 2c, blir det jo mer skjønnsvurdering i nemnd. Hvordan kan statsråden forklare at kvinners egeninteresse da skal bli bedre ivaretatt?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-11-14:
Hvis man skal styrke kvinners selvbestemmelse i nemndbehandlingen, og man fjerner den objektive lovteksten som omtaler alvorlig sykdom hos fosteret, er man ikke da langt på vei med akkurat det statsråden harselerte med i sitt svar til en tidligere spørrer, nemlig at man da åpner for en mer liberal praksis, en mer liberal lovgivning – ikke så langt unna det som bl.a. Arbeiderpartiets ungdomsparti har foreslått, med å utvide grensen? Hvis det er sånn at nemndbehandling skal vekte kvinners selvbestemmelse mer, hva er da det tunge argumentet som statsråden har for å beholde nemndene?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-11-14:
Vi har allerede hatt et prosjekt i 24 kommuner hvor vi testet ut ulike måltider, både frokost og lunsj – både varm og kald – og vi har også en skolefruktordning, hvor vi har bevilget over 20 mill. kr. Jeg ser ekstra på utfordringene som går på å jevne ut, som også representanten nevner, de sosiale forskjellene. Vi har en prosentandel, særlig unge gutter på ungdomsskolen, som ikke spiser frokost. Derfor er dette et av de områdene som jeg jobber ekstra med når det gjelder den nye folkehelsemeldingen som kommer, og som skal legges fram før påske. Vi er opptatt av at barn og unge skal ta sunne valg. Det betyr at vi starter tidlig med å hjelpe både barnehager og skoler slik at barn får prøve seg på både fisk, grove kornprodukter og frukt og grønt. Derfor har vi inngått et godt samarbeid med næringslivet om nettopp disse produktene, også med tanke på salt og fett, som vi ser er viktig sett opp mot rett kosthold for barn, sånn at man ikke får denne fedmeepidemien som vi ser i andre land.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-11-14:
Som jeg sa til representanten i stad, er det nettopp dette vi nå ser på i forbindelse med folkehelsemeldingen, hvor vi fokuserer på hvordan vi skal nå ut. Vi har statistikk fra bl.a. Høgskolen i Bergen, som har sett på forskjellen mellom å gi et frokostmåltid kontra å gi et lunsjmåltid. Vi har lett for å se til våre naboland, som det også blir referert til. Sverige har lunsjen som sitt hovedmåltid. Kanskje er Norge, som vi har sett nå, litt mer et matpakkeland, hvor frokosten bør komme tydeligere fram. Dette er absolutt områder som jeg jobber med, men jeg tenker at vi skal være litt fleksible og se bredt på dette. Jeg ønsker også å ha generasjonsmøter på plass. Kanskje vi kan koble disse to tingene og ha ressurssterke eldre mer med i skolen – som en del av generasjonsmøtet – i forbindelse med mat og frokost. Jeg skal ikke røpe for mye, men dette er et område jeg kikker mye på.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-11-14:
Jeg ser på flere faglige råd, bl.a. har vi i regjeringens handlingsplan for kosthold nevnt de ulike produktene som representanten her tar opp – vi vil øke dette med 20 pst. innen 2021. I tillegg har vi et program som støtter skoleeierne i utarbeidelsen av implementering av de nasjonalfaglige retningslinjene for mat og måltid i skolen, så vi gjør veldig mye. Jeg er veldig åpen for å følge ulike faglige råd, men vi må se dem i sammenheng. At det er viktig at barn tar til seg mat før de starter læring, tror jeg vi alle er tverrpolitisk enige om. Men vi må finne ut hva som er den rette måten å gjøre det på, og hvor kommunene faktisk kan ha en fleksibilitet, for vi skal være klar over at tre av fire ungdomsskoler allerede i dag har et kantinetilbud hvor ulike produkter selges, og hvor også barn og ungdom er med og lager maten på skolekjøkkenet og dermed får lære hvordan man forbereder mat.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-11-14:
Som jeg har sagt, er dette et område jeg jobber med. Vi skal legge fram en ny folkehelsemelding før påske neste år. Der inngår ikke bare måltider og riktig mat, der inngår også fysisk aktivitet, som er en viktig brikke vi ikke må glemme med hensyn til det representanten her tar opp om den fedmeøkningen vi ser blant barn og unge. Igjen tror jeg på tidlig innsats, det å være med og bygge barns kunnskap om mat, det at barn allerede i barnehagen prøver ut fiskepakker på bålet – for å ta det konkret – det at de tar med seg et ønske om å spise grove kornprodukter, frukt, gulrøtter og fisk når de kommer hjem. Vi må se hele familien i dette bildet – hvordan kan vi alle spise sunnere? Vi skal ikke bare fokusere på en frokost og en brødskive eller en blings på labben, men også se en helhet, se på hva som spises hjemme.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-11-14:
Dette er et av de områdene som kommer til å være ekstra prioritert i den nye folkehelsemeldingen. Nå har vi hatt fem–seks innspillsmøter i hele landet i løpet av våren, sommeren og høsten, hvor vi har fått gode innspill på ulike områder – alt fra fysisk aktivitet, rett kosthold, tidlig innsats og hvordan vi skal utjevne de sosiale ulikhetene i helse. Så dette er et område vi er svært opptatt av. Og igjen: I tråd med det representanten her nevner, ser vi på dette som et prioritert område for å klare å jevne det ut.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-11-14:
For det første reagerer jeg litt på at representanten Andersen sier at vi ikke har noen plan. Det er jo nettopp det jeg sier: Vi har en plan, og vi har en god plan. Den nye folkehelsemeldingen kommer til å ta dette inn. Men slike vedtak skal jo ikke fattes i dette hus uten at vi vet hvilke konsekvenser og hvilke sammenhenger det er, ikke bare med hensyn til kosthold, men også med hensyn til hvordan vi kan klare å se dette sammen med fysisk aktivitet og barns oppvekstmuligheter – som jeg vet at representanten Andersen er veldig opptatt av – at vi ikke bare ser barnet som enkeltindivid, men ser hele familien. Vi har klart å lage et godt samarbeid, en god avtale, med næringslivet om hvordan de plasserer produkter i butikken, slik at når våre skoleelever er ute i storefri, skal de ikke uten videre ta med seg den skolebollen eller den energidrikken, men heller ta den posen med gulrøtter, osv. Her skjer det veldig mye bra. Og igjen: Vi har en plan. Det er den nye folkehelsemeldingen som kommer før påske. Jeg gleder meg.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-11-14:
I tidligere tider hadde vi noe som het husmorvikar, en som trådte til når hverdagen ble for anstrengende for småbarnsfamilier med særlige utfordringer. Etter at både språk og lovverk har blitt modernisert, er kommunene i dag forpliktet etter helse- og omsorgstjenesteloven til å kunne tilby praktisk bistand, som det heter. Dette er en fellesbetegnelse for hjemmehjelp og annen hjelpevirksomhet for foreldre, funksjonshemmede, barnefamilier og andre personer som trenger slik hjelp. Formålet er først og fremst å yte hjelp til dagliglivets praktiske gjøremål i hjemmet og i tilknytning til husholdningen. Vi vet at dette ikke er nok. Vi vet at mange pårørende sliter seg ut, at de opplever helseskader, stress og overbelastning, at det er familier som ikke klarer mer, og sånn skal det ikke være. Pårørende skal bli møtt av offentlige tjenester som arbeider sammen med dem, veileder og støtter dem, og som gir avlastning ved behov. Denne regjeringen valgte derfor å sikre at pårørende får en tydeligere plass i helse- og omsorgstjenesten gjennom en ny pliktbestemmelse som samler og tydeliggjør kommunens ansvar overfor dem som har et særlig tyngende omsorgsarbeid. Kommunens tilbud om veiledning og opplæring skal hjelpe pårørende til å yte god omsorg, ikke bare for sine nærmeste, men også for seg selv. Kommunen skal gjøre en selvstendig vurdering av omsorgsyters behov for avlastning og eventuelt tilby omsorgsstønad dersom bruker og pårørende ønsker dette, og dersom dette vil gi et godt og forsvarlig tjenestetilbud til brukeren. Vi vet at mange pårørende ønsker mer forutsigbarhet i hverdagen, samtidig vil de ha ulike behov, ulike ønsker og ulike forutsetninger for å yte omsorg. Støtten til pårørende må derfor være fleksibel nok til å kunne tilpasses ulike behov, som må baseres på dialog med dem det gjelder. Dette har regjeringen søkt å oppnå gjennom den nevnte lovendringen.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-11-14:
Jeg mener jo at jeg svarte i det første tilsvaret at vi nettopp derfor har endret denne ordningen. Vi har innført en plikt for kommunene til å vurdere det i hvert enkelt tilfelle, og at man, i de tilfellene hvor man ser at det er ekstra behov, ser den enkelte familie. For vi er forskjellige, vi har forskjellige ting som byr på utfordringer, vi står på forskjellige steder i livet. Det kan være eldre, eller det kan være familier med barn som trenger ekstra hjelp. Men vi har i dag en mulighet til å tilby en omsorgsstønad i kommunal regi. I tillegg finnes det under min kollega arbeids- og sosialministeren tilskudd i form av pleiepenger, som man kan få i stedet for lønn. Så det finnes gode ordninger i dag. Vi mener at den endringen vi har gjort, er blitt gjort nettopp for å ivareta familienes fleksibilitet, som de har behov for.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-11-14:
Som prinsipp skal jo lokaldemokratiet ha nettopp den nærheten til brukerne. De kjenner sine innbyggere og skal ta ansvaret med å prioritere rett. Jeg lytter gjerne til gode ideer for å utvikle tjenestene i kommunal sektor, selvfølgelig også de som kommer fra partiet SV, men nå har vi altså fått på plass et regelverk. Det viktigste nå er å sikre, tenker jeg, en økt bevisstgjøring og en god praktisering av dette regelverket framfor å lage nye, tilsvarende bestemmelser. Da vil jeg peke ekstra på folkevalgtopplæringen som vi har etter hvert lokalvalg, altså hvert fjerde år, ute i kommunene. Jeg tenker at det er viktig, i samarbeid med KS, å synliggjøre overfor våre ombudsmenn og -kvinner som lar seg velge fra de ulike partiene tverrpolitisk, at de er seg sitt ansvar bevisst om hva de skal prioritere for sine innbyggere. Da er det jo, som jeg har sagt tidligere også, det viktigste som kommer først.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2018-11-14:
Det er gledelig å høre at folkehelseministeren er så positiv, men la meg minne om at den regjeringen hun sitter i, så fort den kom inn i regjeringskontorene, kuttet i ordningen med frukt og grønt. Det å vise til prosjektet Fiskesprell er jo fint, men det er litt det samme som å gi Blekkulf ansvaret for klimautfordringene. Her må vi ta ansvar i fellesskap. Mange skoler har fått dette på plass allerede, f.eks. Sandesundsveien skole i Sarpsborg. Helsedirektoratet anbefalte i august i sin rapport Folkehelse og bærekraftig samfunnsutvikling å gjennomføre forskning med ett enkelt skolemåltid gjennom et frokosttilbud. Vil statsråden følge opp det faglige rådet?
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2018-11-14:
Løsningen ligger rett foran folkehelseministerens øyne, og det er besnærende å se at hun ikke griper den med begge hender. Elever som får frukt og grønt på skolen, spiser mindre snop og søtsaker. I forskning på skolemat ser man at det er størst endring hos de elevene som tidligere var storforbrukere av brus og snacks. 15 pst. av norske åtteåringer og 23 pst. av 17-åringene er overvektige, og Verdens helseorganisasjon og norske fagmiljøer har gjort kampen mot fedme til sin hovedsak. Hvordan kan man da som folkehelseminister la være å ta i bruk et så effektivt tiltak som det å innføre et skolemåltid i skolen?
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2018-11-14:
«Helse- og omsorgsdepartementet godkjente i 2017, for gravide som har økt risiko for å få barn med alvorlig, arvelig sykdom eller utviklingsavvik, Non-Invasive Prenatal Testing(NIPT) for påvisning av trisomi 13, 18 og 21. Både Helsedirektoratet og Bioteknologirådet har anbefalt testen. Trygg testing tidlig av kvinner med høy risiko for kromosomfeil er viktig for å hindre en eventuell abort sent i svangerskapet. (NIPT) Når vil norske kvinner få mulighet til en tryggere testing gjennom NIPT slik statsråden lovet dem i 2017?»
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2018-11-14:
Dette er gledelige nyheter, men når vi ser til våre naboland, burde det strengt tatt vært på plass mye raskere. I dag er det sånn at kvinner med rett til tilbud om NIPT først må gjennom den upresise KUB-testen. KUB og NIPT er ment for å avdekke akkurat det samme. Når forsinkelsen som KUB representerer, ikke gir noen ekstra helsegevinst, ser jeg ikke at det er noen hensikt å fortsette med å tilby den. Det mente også flertallet i Stortinget da vi i vår behandlet evalueringen av bioteknologiloven. Uker og dager er avgjørende når man er gravid, og tid er viktig for å slippe å oppleve belastningen med en senabort. Ser statsråden det som hensiktsmessig å gjennomføre KUB-testen før man får tilbud om NIPT?
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2018-11-14:
Jeg ser fortsatt ikke hensikten med å la tiden gå og la dem vente. Kvinner kunne allikevel fått denne muligheten før. I dag er det sånn at gravide damer reiser til både Danmark og Sverige for å få dette tilbudet som statsråden har lovet skulle komme på plass tidligere i år. Jeg lurer på hva statsråden nå ønsker å foreta seg for å få dette på plass raskes mulig. Han sier at dette skal være på plass innen utgangen av året, han har sagt tidligere at det skulle være på plass mye før. Har vi nå muligheten til å tilte på svaret, at dette kommer på plass i løpet av noen få uker, eller er det sånn at statsråden eventuelt vil være med på å dekke ekstraregningen det måtte føre med seg å sende kvinner til Sverige og Danmark for å kunne nyte godt av det tilbudet de har der?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-11-14:
Det er store sosiale helseforskjellar i Noreg. Forskjellane er aukande, spesielt blant kvinner, og helseforskjellane i Noreg er større enn i mange andre europeiske land. Forskjellane gjeld for nesten alle sjukdomar og plager, og også ved behandling er det sosiale forskjellar i Noreg. Sosiale helseforskjellar er eit uttrykk for ein gjennomgåande mangel på rettferd i eit samfunn der likeverd elles skal stå sterkt. Dei store forskjellane i helse og levevanar som vi ser, er eit samfunnsproblem det er mogleg å gjera noko med politisk. Da landet fekk ein eigen folkehelseminister, fekk nokon forhåpningar om at regjeringa ville satsa systematisk på folkehelsearbeid. Men folk vart skuffa. Til no har folkehelseministeren hatt nok med å forklara kva dei er imot på dette feltet – som gratis frukt og grønt, skulemåltid, ein times fysisk aktivitet, osv. Spørsmålet mitt er: Har regjeringa eit mål om å redusera sosiale helseforskjellar, og kva tid skal dei presentera tiltak for eventuelt å nå eit slikt mål?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-11-14:
«I dag har kommunene plikt til å gi heldøgns tilbud om øyeblikkelig hjelp, såkalte ØHD-senger. Det er tatt penger fra sykehusenes budsjetter for å finansiere plassene. Det viser seg at sengene har lavt belegg, og at leger ikke legger inn nok pasienter under denne ordningen. Vil statsråden gjøre en gjennomgang for å se på ressursbruk, kapasitet, kvalitet, bemanning og behov for endringer, slik at helseressursen blir brukt på best mulig måte til pasientens beste?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-11-14:
Dette har vore eit problem. Når eg er rundt om i landet og besøkjer kommunar, er det veldig mange som òg rapporterer om at det kan vera problem med å få legar til å jobba på slike plassar på grunn av at det ikkje er teljande i ei spesialistutdanning. Kan statsråden gjera greie for om det er på gang endringar der som gjer at det vert endå lettare å rekruttera riktig kompetanse til desse plassane? Er det mogleg at det på nokre av plassane òg kan verta ein kombinasjon av plassar for dei som er tidleg utskrivne? Dette handlar først og fremst om eit alternativ til innlegging.