Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2010-05-03:
Først vil jeg takke representanten Aspaker for å ha tatt opp dette temaet i stortingssalen. Det er alltid flott å få diskutere læreren, lærerens rolle og hvordan man skal legge opp til bedre lærere, for lærerne er den viktigste forutsetningen for læring i skolene. Faglig dyktige lærere er mer trygge i møte med elevene, og lærerens kompetanse spiller en betydelig rolle for undervisningen og for elevenes læring. Derfor er det så viktig at lærerne tilbys et godt etter- og videreutdanningssystem, og at dette gis jevnlig. Undersøkelser har vist at lærerne er en yrkesgruppe som i liten grad oppdaterer seg på nye forskningsfunn. Sammenligner vi denne yrkesgruppen med f.eks. sykepleierne, er det motsatt. Her kreves det at en alltid er oppdatert på den nyeste forskningen, for det kan redde liv. Vi har en oppgave når det gjelder å få lærerne til å tenke på samme måte. Ny forskning må diskuteres på lærerværelset og tas inn i hver enkelt lærers skolehverdag. Etter- og videreutdanning tror jeg kan gjøre at læreren kan bli seg dette mer bevisst. Ved innføringen av Kunnskapsløftet var kompetanseutvikling i grunnopplæringen et prioritert område. Og målet var at det i perioden 2006–2008 skulle bevilges midler til etter- og videreutdanning, noe som på tross av regjeringsskiftet også ble fulgt opp av den nye rød-grønne regjeringen fra 2005 av. I St.meld. nr. 31 for 2007–2008, Kvalitet i skolen, ble det varslet et varig system for videreutdanning av lærere. Denne regjeringen har lagt opp til gradvis å bygge opp et varig system for videreutdanning. Systemet skal være i full virksomhet i 2011. Intensjonen til høyresiden var ikke et varig system for etter- og videreutdanning. Etter- og videreutdanning skulle tilbys i overgangsfasen fra én reform til en ny – Kunnskapsløftet – altså i perioden 2005 til 2008. På interpellanten kan det høres ut som om Høyre innførte et varig system for videreutdanning, og at Regjeringen ikke fulgte opp dette. Det er feil. Regjeringen startet et varig etter- og videreutdanningssystem, og i 2009 ble det avsatt 117 mill. kr til videreutdanning. Man har prioritert enkelte fag: norsk, samisk, matte og engelsk på ungdomstrinnet og leseopplæring på barnetrinnet. Så tas det også med fag ut fra lokale og nasjonale behov. Det er også i perioden 2009–2012, når man er i en overgangsfase, satt av penger til etterutdanning. Det er bevilget 70 mill. kr til dette. Dette er et system for kvalitet som imøtekommer dokumenterte behov for etterutdanning for lærere, bl.a. leseopplæring og regneopplæring og IKT-kompetanse i bruk av digitale læremidler. Videre er det satt av 72 mill. kr til etterutdanning for aktører i fag- og yrkesopplæringen, og det er også satt av midler til finansiering av skolelederutdanning for nytilsatte rektorer og rektorer som ikke har sånn utdanning fra før av. Samlet sett har staten i 2009 tilført om lag 400 mill. kr til kompetanseutvikling, og etter- og videreutdanning har også høy prioritet i inneværende år – i 2010. Vi skal holde et stort trykk på lærernes og skoleledernes kompetanseutvikling. I alt er det foreslått å bevilge i overkant av 386 mill. kr til kompetanseutvikling i dette året. Det er oppsiktsvekkende, som interpellanten sier, at kommunene ikke følger opp intensjonen fra statens side, at mindre penger enn det som øremerkes, går til etter- og videreutdanning, og at det er mange plasser som står tomme. Dette må følges nøye videre. Vi har et ønske om at etter- og videreutdanningssystemet skal fungere på best mulig måte. I en interpellasjon om lærere er det også verdt å nevne det høye søkertallet til utdanningen for skoleåret 2010–2011. Vi fikk disse tallene i forrige uke. Det er andre år på rad vi har rekordhøy søkning til lærerstudiet. Det er nok tre årsaker til dette. Det ene er kampanjen som Utdanningsdepartementet igangsatte: Har du det i deg? Den har vært vellykket i to år på rad. Det andre er at det fra høsten av innføres en ny lærerutdanning som spesialiserer seg på trinn. Årets søkere har valgt om de vil spesialisere seg på trinnene 1–7 eller 5–10. Det tredje er at det er igangsatt en kampanje, GNIST, som er et femårig samarbeid der målet er å heve lærernes status og få flere kvalifiserte søkere til lærerutdanningen.