Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-06-11:
Det er bred politisk enighet om at lærerens kompetanse og egnethet er de viktigste forutsetningene for kvaliteten på undervisninga. Derfor har også lærerutdanninga, kompetansekrav og etter- og videreutdanning vært på den politiske dagsordenen i flere år. Det samme gjelder innføring av opptakskrav for lærerutdanninga. Som kjent har det siden 2005 vært krav om at søkere til lærerutdanninga som et minimum skal ha karakteren 3 i fagene matematikk og norsk og minst 35 skolepoeng for å bli tatt opp ved lærerstudiet. Regjeringa har varslet det de mener er strengere opptakskrav fra 2016, og Arbeiderpartiet mener regjeringas forslag i realiteten innebærer at man fjerner kravet om karakteren 3 i matematikk, og åpner for at alle med karakterene 2 eller 3 i matematikk kan komme inn, forutsatt at de gjennomfører et forkurs. Kravet om karakteren 4 er således ikke reelt. Senterpartiet mener at dagens krav til opptak er gode nok. Vi deler ikke regjeringas eller Arbeiderpartiets tro på at om vi setter opp karakterkravet sentralt, vil vi automatisk få bedre lærerutdanning. Det hadde kanskje vært viktigere å stille seg spørsmålet: Er dette et virkemiddel for å rekruttere de studentene som vil bli de beste lærerne? I rekrutteringskampanjen for lærerutdanninga stilles spørsmålet: «Har du det i deg?» Spørsmålet er godt og går til kjernen i utfordringa: Hvordan motivere de som har det i seg, til å bli lærer? Matematikk er viktig – ingen tvil om det. Men mange som søker til lærerstudiet, skal ikke undervise i matematikk. Sånn sett burde det bekymre regjeringa og flertallet mer at det ikke er karakterkrav til sykepleierstudiet, ettersom sykepleiere faktisk skal regne ut og stå for riktig medisinering til pasienter. Lærerutdanninga er et krevende studium. Senterpartiet er enig i at det er viktig at studentene som tas opp, har forutsetninger for å gjennomføre studiet. Men det er flere hensyn som må balanseres opp mot hverandre, som også representanten Tyvand var inne på. Vi mener det er viktigere hva studentene kommer ut med av kompetanse, enn hva de kommer inn med. Lærerstudiet skal sørge for at de ferdig utdannede lærerne tilfredsstiller kompetansekravene og er skikket til yrket. God kvalitet i sjølve utdanninga er derfor viktigere enn å drive symbolpolitikk og sette strengere opptakskrav. Vi er mer bekymret for at potensielt dyktige lærerstudenter vil la være å søke lærerutdanning fordi de ikke oppfyller opptakskravene i matematikk. Økte karakterkrav og polemikk rundt dette gir bare et signal om at dagens lærerstudenter ikke holder faglig mål. Det blir feil. Holder man ikke kvalitetsmål verken faglig eller personlig, må man veiledes ut av studiet. Jeg har lyst til å vise til en uttalelse fra studieleder og førsteamanuensis i matematikk ved lærerutdanninga ved Høgskolen i Oslo og Akershus som understreker at strengere opptakskrav i seg sjøl ikke er avgjørende: «Alle som har undervist matematikk i lærerutdanningene en stund kan nok fortelle om studenter som har hatt et svakt utgangspunkt, men som gjennom hardt arbeid i utdanningen har gått ut av studiet med strålende resultat. Noen har brukt egne misoppfatninger i matematikk som ressurs i arbeidet med faget, fagdidaktikken og elevene i praksis. Og vi har hatt studenter med gode karakterer fra videregående skole som kun kan matematikken på et teknisk nivå og ikke klarer å forstå bakgrunnen godt nok til å forklare matematikken til elever.» Formålet med utdanning er faktisk læring. Det er altså mulig å bli bedre i et fag som du har fått karakteren 3 i på videregående. Framskrivinger viser at det vil være for få kvalifiserte lærere i årene framover. Strengere opptakskrav vil, i alle fall på kort sikt, kunne føre til svakere rekruttering til læreryrket. Tall fra departementet viser at 30 pst. av de som fikk studieplass i 2014, ikke ville fått plass dersom kravet var karakteren 4 i matematikk. Til slutt: Vi er positive til Kristelig Folkepartis forslag om forsøk med opptaksintervju for de institusjonene som ønsker det, og vi er glade for at Kristelig Folkeparti også mener at dagens krav om 3 i norsk og matematikk og 35 grunnskolepoeng er et godt nok utgangspunkt for å bli en god lærer.