Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-06-21:
Norge har solid økonomi, og mye går fortsatt veldig bra. Våre naturressurser og vår kompetanse har sammen med et omstillingsdyktig næringsliv lagt et godt grunnlag for vekst og velferd gjennom flere tiår. Vi ser nå tegn til at økonomien bremser opp og til økende arbeidsledighet. Sysselsettingsgraden er nå lavere enn da de rød-grønne overtok i 2005. Jeg mener imidlertid at det er liten grunn til å komme med dommedagsprofetier og krisescenarioer for norsk økonomi. Like ubegrunnet er de rød-grønne skremslene om hva som kan skje dersom andre enn Arbeiderpartiet skal styre Norge. Skremmebilder slår som regel tilbake bare på dem som kommer med dem. Velgerne har for lengst gjennomskuet den rød-grønne retorikken. Alle vet at en regjering med Høyre holder orden i norsk økonomi. Mye går bra i Norge, men jeg vil advare regjeringen mot en tilbakelent holdning, hvor man er mer opptatt av å skremme med Europa enn å ta tak i de problemene den rød-grønne politikken skaper for norske bedrifter og arbeidsplasser. Fallende etterspørsel i Europa rammer selvsagt våre eksportbedrifter. Men krisen som rammer særlig deler av Europa, kan ikke vi gjøre noe med. Alt er heller ikke helsvart. Flere land gjennomfører nå grunnleggende reformer, kutter kostnader og øker sin innovasjonskraft. Det kan på sikt gi Europa ny kraft. Sjeføkonom Steinar Juel sa det veldig tydelig sist statsministeren var ute og advarte mot situasjonen i Europa. Til DN.no sa han 28. februar at Stoltenberg «bør være langt mer bekymret for problemene vi selv har påført oss.» Og tegnene er tydelige. Hvis vi ser på timelønnskostnadene i industrien, er de nå 70 pst. høyere enn hos våre handelspartnere. I vår regjeringstid var de om lag 20 pst. høyere. Mens konkurranseevnen holdt seg uendret i vår tid, har den blitt svekket under rød-grønt styre. Ser vi på produktivitetsveksten, som er helt avgjørende når det gjelder hva man kan ta ut i økte lønninger eller bedre konkurransekraft, er den nå lav, og den har over tid vært lavere enn hos våre handelspartnere. Vi har særnorske skatter som rammer bedrifter og arbeidsplasser eid av nordmenn, mens utenlandskeide, som konkurrerer i det norske markedet, er fritatt for bl.a. formuesskatt. Vi skårer lavt når det gjelder innovasjon, og vi satser mindre på næringsrettet forskning enn våre naboland. Det bør være et tankekors at mens vi ligger på 2. plass i verden når det gjelder bevilgninger til samfunnsforskning, som er vel og bra, ligger vi kun på 22. plass når det gjelder investeringer til naturvitenskap og på 27. plass når det gjelder teknisk vitenskap. Det er kanskje ikke så rart når vi har en næringsminister som mener at det ikke er så farlig at Norge ikke skårer bedre når det gjelder innovasjon. Vi ser også at mange bedrifter – særlig små og mellomstore – opplever kapitaltørke. Dels fordi vi har svake private eiermiljøer i Norge, men også på grunn av særnorske kapitalkrav til bankene, som fører til at bankene har satt bremsene på til utlån, særlig til små og mellomstore bedrifter. Det er på tide at Arbeiderpartiet tar inn over seg at den rød-grønne politikken forsterker de negative konsekvensene av fallende etterspørsel fra Europa. Jeg registrerer at Torgeir Micaelsen, finansministeren og også statsministeren sier at nå har varsellampene begynt å blinke. Varsellampene har blinket lenge, de. Det har kommet signaler fra næringslivet, fra bedrifter og arbeidsplasser over lang tid om at varsellampene blinker. Det er ikke bare knyttet til fallende etterspørsel fra Europa, men også til særnorske krav og særnorske utfordringer som er en konsekvens av politikken her hjemme. I tillegg til næringslivet har også Høyre og de andre borgerlige partiene over tid fokusert på de utfordringene som man burde ta tak i. Vi ser en sterkere todeling av norsk næringsliv. Vi ser også at Norge er blitt mer oljeavhengig etter åtte år med rød-grønt styre. Velferdsstaten er blitt mer sårbar for oljepris. Norske arbeidsplasser er blitt mer sårbare med hensyn til oljepris. Arven etter regjeringen Stoltenberg er et mer oljeavhengig land. Jeg registrerer at finanskomiteens leder sier at vi ikke må forhaste oss, og at man vil handle om nødvendig. Det er ingen som er i tvil om at det vil komme pakker om nødvendig. Det har kommet mange pakker under den rød-grønne regjeringen, og innholdet i de pakkene er det for så vidt ikke noe galt med. Skogpakken er helt utmerket, selv om den er utilstrekkelig. Verftspakken var også helt utmerket, og det kommer helt sikkert nye pakker. Det det er mangel på, er en langsiktig strategi for å bygge Norge som kunnskapsnasjon og styrke vår konkurransekraft. Det er der det har sviktet under den rød-grønne regjeringen. Man ser fra den ene pakken til den andre og fra det ene statsbudsjettet til det andre. Men når det gjelder strategien for å bygge Norge som kunnskapsnasjon, styrke vår konkurransekraft og sørge for at vi kan sikre vekst og velferd i årene som kommer, har de rød-grønne sviktet! Og der har Høyre og de andre borgerlige partiene et alternativ. Vi sier at vi ønsker å satse på lærerne. Vi ønsker å satse mer på etter- og videreutdanning og mer på kunnskap og kvalitet i skolen. Vi sier at vi ønsker å etablere ledende universitetsmiljøer i Norge, sørge for at vi har Europas beste universitet, og at vi kan ha noen av de ledende universitetsmiljøene i verden. Vi ønsker å gjøre Norge til et av Europas mest innovative land bl.a. ved å satse langt mer på næringsrettet forskning. Vi ønsker å satse mer på infrastruktur og vekstfremmende skattelettelser, slik man en gang var enige om da man etablerte og fikk på plass handlingsregelen. I revidert nasjonalbudsjett står de fire borgerlige partiene sammen på svært mange områder. Og de borgerlige partiene har i løpet av de siste par årene samlet seg på mange politikkområder: i innsatsen for frivilligheten, for fattige barn, for å kutte helsekøene, for å løfte svake pasientgrupper, for å legge et bedre grunnlag for næringslivet, for gründere, for små og mellomstore bedrifter og for å sørge for at mer av de oljepengene vi skal bruke inn i norsk økonomi, brukes til det de var tenkt å bli brukt til, nemlig investeringer i kunnskap, infrastruktur og vekstfremmende skattelettelser. Også i dette reviderte nasjonalbudsjettet står de borgerlige partiene sammen bl.a. om å fremskynde deler av vekstpakken, som regjeringen har varslet, men som først skal innføres i 2014. Vi forsterker den også. Mens regjeringen kutter i forskningen i revidert nasjonalbudsjett, har vi en kraftig satsing på SkatteFUNN og på næringsrettet forskning. Vi bedrer avskrivningsreglene for maskiner, slik at de bedriftene som har kapital, kan investere i ny teknologi. Vi løfter frivilligheten og svake pasientgrupper. En av de viktigste oppgavene vi har innenfor helse- og omsorgspolitikken i årene som kommer, er å løfte rus og psykiatri – sørge for at de som har sittet nederst ved bordet, kommer øverst ved bordet. Derfor er det et godt tegn at de borgerlige partiene i revidert nasjonalbudsjett står sammen om viktige tiltak når det gjelder både rus og psykiatri. Med disse ordene tar jeg opp de forslagene Høyre fremsetter alene eller sammen med andre partier.