Bent Høie (Høyre), 2016-02-04:
I likhet med forslagstillerne er regjeringen opptatt av kvalitet og valgfrihet i helse- og omsorgstjenesten. Jeg ønsker å skape pasientens helse- og omsorgstjeneste og mener kompetanse er nøkkelen i dette arbeidet. Gode, effektive og trygge tjenester krever god kompetanse på riktig nivå, på riktig sted og til riktig tid. God kompetanse er også en forutsetning for det gode, faglige skjønnet som forslagsstillerne etterlyser. Å sikre at den kommunale helse- og omsorgstjenesten har tilgang til tilstrekkelig og kompetent arbeidskraft, er derfor et hovedanliggende for denne regjeringen. Kompetanseløft 2020 er regjeringens plan for rekruttering, kompetanse og fagutvikling i den kommunale helse- og omsorgstjenesten. I budsjettet for 2016 er det avsatt om lag 1,2 mrd. kr til oppfølging av tiltak i Kompetanseløft 2020. Riktig kompetanse i helse- og omsorgstjenesten er så grunnleggende at det bør framgå av lov. Derfor vil regjeringen reversere forrige regjerings fjerning av kompetansekrav i helse- og omsorgstjenesteloven. Opplistingen kommer ikke til å være uttømmende, men skal angi hvilken kjernekompetanse enhver kommune må ha knyttet til seg. Utover dette skal kommunene stå fritt til å vurdere hvilket personell de trenger for å gi nødvendige og forsvarlige helse- og omsorgstjenester, ut fra lokale forhold og behov. Videre vil regjeringen se på innholdet i de helse- og sosialfaglige utdanningene og videreutdanningene og vurdere behovet for endringer og om noen utdanninger skal kvalifisere til nye roller og oppgaver. Målet er at utdanningene i større grad skal tilpasses tjenestens kompetansebehov. Utøvelse av godt faglig skjønn avhenger ikke bare av riktig og tilstrekkelig kompetanse, men også – og ikke minst – av god ledelse, god informasjon og gode beslutningssystemer. God ledelse er påkrevd for å utvikle tjenestene og endre arbeidsmåtene. Det handler om å planlegge, gjennomføre, evaluere og eventuelt korrigere tiltak, slik at tjenestene utvikler seg på en god måte. Regjeringen vil derfor stille tydeligere krav til ledelse og bedre tilgang til lederutdanning. Vi har etablert en nasjonal lederutdanning for primærhelsetjenesten. Videre har jeg tatt initiativ til å etablere et felles topplederprogram for spesialisthelsetjenesten og de kommunale helse- og omsorgstjenestene. Vi har også gitt Helsedirektoratet i oppdrag å utvikle en egen trygghetsstandard for sykehjem. Trygghetsstandarden skal bl.a. konkretisere hvordan sykehjem skal sikres god ledelse, organisering og profesjonell praksis. Bruker- og pårørendeorganisasjonene, yrkesorganisasjonene og KS har takket ja til å delta i prosjektets styringsgruppe. Dette arbeidet vil gi grunnlag for å vurdere behov for og innretning av arbeidet med en norm/veileder for bemanning og kvalitet. Jeg har også bedt Helsedirektoratet om å utvikle kvalitetsindikatorer bl.a. basert på bruker- og pårørendeerfaringer og nasjonale bruker- og pårørendeundersøkelser, og vi vil etablere et kommunalt pasient- og brukerregister. Dette er instrumenter som har flere formål. De kan støtte opp om intern kvalitetsforbedring, virksomhetsstyring og helsepolitisk styring. Brukerundersøkelser og kvalitetsindikatorer kan også benyttes av brukere for å sammenligne kvalitet ved valg av tjenesteyter eller tjenestested. Kommunene har i dag stor frihet til å bestemme hvordan de organiserer tjenestene. Jeg forventer likevel at de tør å tenke nytt. Slik det er i dag, er tjenestene gjerne organisert ut fra personellets og ikke ut fra brukernes behov. Det å skape pasientens helse- og omsorgstjeneste handler også om å organisere tjenesten med utgangspunkt i brukernes ønsker og behov. Forslagstillerne viser til ulike kommunale tiltak for å sikre god bemanning, kvalitet og utøvelse av faglig skjønn i tjenesten, bl.a. forsøket med innføring av en tillitsreform i hjemmetjenesten i Oslo. Det er et forsøk som jeg ønsker velkommen, og som ble initiert av forrige eldrebyråd Aud Kvalbein fra Kristelig Folkeparti. Jeg er helt sikker på at vi også her vil høste gode erfaringer, på lik linje med de erfaringene som vi bl.a. har fra tilsvarende reformer i Nederland. Vi inviterte jo også til fjorårets store helse- og omsorgskonferanse nettopp grunnleggeren av Buurtzorg-organiseringen i Nederland for å inspirere ledere i den kommunale helse- og omsorgstjenesten i hele Norge til å lære av denne typen erfaringer. Tillit til de ansatte og til deres evne til å gi gode tjenester og organisere tjenesten godt er viktig, men det er også viktig å ha tillit til at eldre er i stand til å ta gode valg på egne vegne. Det er derfor overraskende at et parti som er så opptatt av tillit når det gjelder de ansattes forhold, er så opptatt av å fjerne muligheten for eldre til å velge mellom ulike aktører når det gjelder det å utøve tjenesten.