trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2022-05-03:
Høyre har hele tiden vært opptatt av at de helt nødvendige økonomiske tiltakene for å håndtere utfordringen som følge av krigen i Ukraina, skal være nettopp det – knyttet direkte til den akutte krisen, og ikke brukes som brekkstang for andre mer eller mindre gode forslag. Det handler om både legitimitet og langsiktig støtte til krisepakker. I forhandlingene om pandemipakkene var det flere partier som red politiske kjepphester, som ikke hadde noe med å bekjempe effektene av en global dødelig pandemi, som f.eks. å framskynde et fullskala prosjekt for karbonfangst og -lagring, mer penger til rassikring og mer penger til bredbånd i distriktene – helt legitime saker, men verken målrettede eller treffsikre nok for å hindre pandemidød eller at arbeidsplasser gikk tapt. Nå er vi i en situasjon der uansvarlig eller ugjennomtenkt pengebruk kan få alvorlige konsekvenser for både enkeltmennesker, familier og norsk økonomi. Inflasjonen er tilbake og dermed også høyere renter. Dette henger sammen og kan bli mer utfordrende framover, for selv om økende renter egentlig er et sunnhetstegn som betyr at økonomien ikke lenger er avhengig av den stimulansen som lav rente gir, er dette et faresignal. Når mange land nå opplever sterk økonomisk vekst og aktivitet, drives prisene opp av mangel på råvarer og produksjon som følge av både pandemi og nå krig. Prisveksten som følger av mangel på varer, fører til inflasjon. Vi betaler mye uten å få mer igjen, og da setter Sentralbanken opp renten for å bremse etterspørselen. En renteøkning på 1 prosentpoeng for en vanlig familie med 4 mill. kr i lån betyr merutgifter på rundt 40 000 kr i året. Hvis det ikke nå føres en ansvarlig økonomisk politikk og det prioriteres i våre budsjetter, sendes regningen til vanlige folk gjennom renteøkninger, og de må prioritere i sine budsjetter. Derfor vil det være uansvarlig å fortsette å stimulere økonomien gjennom mange nye statlige støttepakker og kompensasjonsordninger. Det opprettholder en etterspørsel etter varer det allerede er mangel på. Dermed kan vi havne i en vond spiral av prisøkninger, stimulans gjennom krisetiltak som fører til inflasjon og økende rente. Støtten til Ukraina og legitimitet i tiltak for å ta vare på flyktninger, uansett hvor de kommer fra, blir ikke bedre dersom folk flest opplever at de samtidig får det verre. Kortsiktig, dårlig beslutning nå kan gjøre langsiktig skade for vanlige folk, næringsliv og norsk økonomi, men også for vår evne til å stille opp for andre på sikt. Og det er grunnen til at Høyre advarer mot å bruke mer penger enn nødvendig i denne situasjonen, for gode intensjoner er ikke nok dersom det langsiktige resultatet betyr dårligere kår for alle.
Frode Jacobsen (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Det går litt i samme leia som det Heidi Nordby Lunde også tok opp. Stortinget vedtar denne uken å bruke 14,4 mrd. kr på tiltak som det da vi satt her i desember og vedtok statsbudsjettet for inneværende år, var helt utenkelig at vi skulle gjøre. Det var ingen som hadde de forslagene på blokka. De forslagene vi ser fra Fremskrittspartiet i dag, er derimot gjenkjennbar Fremskrittsparti-politikk. Kan representanten Limi gi ett eksempel blant de forslagene de fremmer i dag, på skatte- og avgiftslettelser de ikke ville ha fremmet?
Frode Jacobsen (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
En rask summering viser at de forslagene Fremskrittspartiet fremmer, beløper seg til 21 mrd. kr eller noe sånt noe, mens pakken som skal hjelpe flyktninger fra Ukraina, som skal sikre norsk beredskap, som skal øke forsvarsevnen vår, beløper seg til 14 mrd. kr. Har Fremskrittspartiet noen som helst tanker om inndekningen på de 21 milliardene, eller skal vi vente i spenning til revidert budsjett og se når de kommer med forslag om nye avgifter på plastposer eller andre ting for å dekke det?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Representanten Kaski sa at pakken som regjeringen har lagt fram, ikke var perfekt, og det var helt åpenbart, for var bare Høyre som støttet regjeringspartienes pakke som den var. Vi gikk inn i 2022 med de største skatte- og avgiftsøkningene på over 20 år. Siden statsbudsjettet ble lagt fram, har vi altså fått en krisepakke for å håndtere pandemi, vi har fått en krisepakke for å håndtere strømstøtte, og vi har nå fått en krisepakke for å håndtere konsekvensen av Ukraina-krigen. Den 19. januar kunne vi fra NTB lese at Kaski sa at regningen for krisepolitikken må gjøres opp, og at det vil være feil at alt det skal gjøres opp med oljepenger. Hun kom med et klart og tydelig krav om at krisepakkene skal løses i revidert, med skatte- og avgiftsøkninger. Er det en garanti som SV står fast ved nå?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Det er krig i Europa, og noe av det saken her handler om, er økte bevilgninger til Forsvaret. I den anledning har Fremskrittspartiet en merknad hvor vi henviser til et Dokument 8-forslag hvor vi bl.a. foreslår å øke antall soldater i Heimevernet og øke antall øvingsdøgn. Grunnen til at jeg tok ordet, var replikkvekslingen med representanten Nordby Lunde. Hun utfordret Fremskrittspartiet på hvordan vi hadde klart å komme fram til den vurderingen at dette var klokt å gjøre for å styrke beredskapen. Nordby Lunde sa: «Dette er voksne folk i full jobb som da tas ut av sine stillinger, som kan være alt fra IT-sjef i en stor norsk bank til vektere som har fast tilstedeværelse ved kritisk infrastruktur. Så Fremskrittspartiets forslag kan dermed svekke beredskapen vi har i sivil og privat sektor gjennom at kritisk personell faktisk da må møte til tjeneste i Heimevernet(…) (…) Jeg har vært 20 år i Heimevernet. Jeg er stolt av å ha vært en del av det norske totalforsvaret, og jeg har deltatt på øvelser mens jeg har vært stortingsrepresentant for å sørge for at landet raskt kan trygge installasjoner i krisesituasjoner. Jeg tror konsekvensene blir mye større hvis en ikke øver på det. Jeg er stolt av at vi i regjering sammen med Høyre fikk på plass bedre utstyr og flere øvelser, og jeg er stolt av at vi jobber for å styrke Heimevernet. Heimevernet er billig, det er bra, det er rask og effektiv beskyttelse. Heimevernets unike fortrinn og egenskap er bl.a. at det består av helt vanlige folk, i ulike livssituasjoner og med ulike yrkeserfaringer. Enten du er elektriker, baker, lærer eller stortingsrepresentant, risikerer du å bli kalt inn for å gjøre tjeneste for landet ditt. Det er viktig å se at de har det engasjementet for å sikre lokalsamfunnet sitt, og de har lokal tilhørighet og lokal kunnskap som vil være gull verdt i krisesituasjoner. Men Høyre latterliggjør altså våre soldater i uniform her i salen i dag og mener åpenbart at jobben de gjør, ikke er særlig viktig, og at den helst bare bør bemannes av arbeidsledige. Jeg håper at noen fra forsvarspartiet Høyre kan komme opp på denne talerstolen og enten bekrefte eller benekte påstandene fra Nordby Lunde.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Forrige periode var jeg leder av utdanningskomiteen og hadde mange debatter med Arbeiderpartiet og Senterpartiet hvor det handlet om å redusere kompetansekrav for å komme inn på lærerskolen med å gå ned fra firerkrav i matematikk. Det har de fått gjennomslag for i Hurdalsplattformen, og det ser ut som de har fått gjennomslag for å senke kompetansekravene i Finansdepartementet også, for der har vi nå fått sett masse kreative regnestykker og uvanlig bruk av statistikk hvor man framhever bare det som styrker ens egen sak, istedenfor å se totalbildet. Vi ser at minus blir til pluss, og det er helt åpenbart at Senterpartiet overvurderer folks inntekter og undervurderer folks utgifter. I 2022 gikk vi inn med de største skatte- og avgiftsøkningene på over 20 år, samtidig som vi altså har fått en cocktail av økte priser på både strøm, drivstoff, matvarer og også økt rente. Fremskrittspartiet foreslo kraftfulle tiltak i oktober som ville ha motvirket det. Det ville ført til lavere utgifter for både familier og næringsliv. For ca. et år siden var prisen på bensinstasjonen på Hove i Sandnes 12,69 kr for diesel og 13,69 kr for bensin. Nå er prisene over 20 kr. Høye priser skal vi ikke detaljstyre her i denne sal, men vi kan påvirke høye skatter og avgifter. Fremskrittspartiet har i dag foreslått å redusere avgiftene sånn at prisene kunne blitt redusert med 7–8 kr og da kommet ned på tilsvarende nivå som de var for et år siden. Dette er politikk vi ser også er blitt gjennomført i Sverige, hvor de har redusert drivstoffavgiftene. Her på berget er imidlertid holdningen at vi skal følge nøye med, vi skal følge situasjonen ekstremt nøye, vi skal følge den tett, vi skal vente. Det virker på argumentasjonen fra de andre partiene her som de er mer opptatt av å sørge for at statskassen har inntekter og fylle på dem mest mulig, enn å være bekymret for utgiftene til folk og næringsliv. Mens de venter på hvilke tiltak de skal sette i gang, ser vi altså at kontoen blir mindre og mindre for folk og næringsliv. Jeg tar opp forslagene til Fremskrittspartiet.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Statsråden tok opp regnestykket sitt også i innlegget. Det er jo ikke bare vi i denne salen som har kritisert og stilt spørsmål rundt regnestykket. Vi ser også at det er artikler i både TV 2, Aftenposten og VG hvor flere økonomer stiller spørsmål ved regnestykket. Jeg har et veldig kort og enkelt spørsmål. Det er: Er det noen utenfor Finansdepartementet som kjenner seg igjen i regnestykket, og som går god for innholdet?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Da antar jeg at finansministeren mener at vanlige folk er de som har 1 mill. kr i nettolønn, og de får da 37 000 kr. I svaret til komiteen skriver finansministeren også at et av argumentene for ikke å gjøre noen tiltak nå, er at det går bra i norsk økonomi, og at folk i gjennomsnitt, husholdninger i gjennomsnitt, har spart 100 000 kr gjennom de to siste årene. Samtidig er det statistikk som viser at det er flere som nå søker om avdragsfrihet på lån, folk som har mistet jobben, folk som har gått ned i lønn, og vi får et ras av inkassokrav i grupper som ikke har hatt inkassokrav før, på grunn av høye regninger. Har ikke statsråden tatt hensyn til de statistikkene som jeg nevner her? Har han bare sett seg blind på tallene som viser at Høyres velgere har spart mye penger?
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-05-03:
Det er bra at vi med denne pakken får på plass helt nødvendige bevilgninger for å ta imot ukrainske flyktninger og til en styrking av beredskap og forsvar. Det aller meste er det bred enighet om, også med Rødts stemmer. Vi har noen tilleggsforslag og noen omprioriteringsforslag innenfor forsvarsfeltet. Nå vet ikke jeg hvem som har snakket med hvem, og den forhandlingsrunden vi hadde før påske, kan vel knapt kalles forhandlinger, men jeg er uansett glad for at flertallet – i en tydelig merknad – går inn for at krisesentrene skal styrkes. Jeg forventer at regjeringen følger opp det, og at «styrkes» betyr penger. For det er for meg den eneste måten vi kan sørge for at ukrainske kvinner som ikke er på asylmottak, men som er et helt annet sted der de ikke burde være, i et hjem som ikke er bra, eller i en menneskehandelssituasjon, har et sted å gå. Det jeg ikke ønsker meg, er en slags Dr.Dropin-løsninger for krisesentre som er gratis for staten, men som koster penger for kvinnene som trenger å bruke det. «Krise» kommer jo an på hvor man står i verden. Det er krise for norske familier når prisene på nødvendige varer øker raskt over natten. Jeg mener at Stortinget ikke kan lukke øynene for den delen av krisen som rammer mange familier her i Norge i dag, og derfor har Rødt også foreslått tiltak i møte med den akutte priskrisen. Det er en formulering i proposisjonen som jeg gjerne vil ta opp, fordi den bekymrer meg. Der skriver regjeringen at økt satsing på forsvar og beredskap i framtiden vil måtte gå på bekostning av ressursbruk til andre oppgaver i samfunnet. Det er jeg uenig i. Det er mange andre måter å sikre inndekning på: ved å nedskalere store infrastrukturprosjekter, som også øker klimagassutslippene, som en del motorveiprosjekter, ved å øke skattene til dem som har blitt langt rikere gjennom koronapandemien, ved å øke skattene på overskuddene i de bransjene som har tjent stort på de vaneendringene og den hverdagsendringen vi hadde under koronaen. Det finnes mange måter å skape et økonomisk handlingsrom på der vi kan styrke Forsvaret, som vi trenger, men uten å sette det opp mot kutt i velferdstjenestene. Jeg mener at fellesskapet kan og bør stille opp for dem som har det vanskelig. For meg er det selve meningen med politikken. Da er det ikke interessant at de på toppen klarer prisøkningen godt, og det er også svært lite interessant at gjennomsnittet av norske familier har spart mange penger. Jeg er interessert i dem som ikke klarer denne prisstigningen godt. Rødt har noen forslag. Vi er ikke gift med våre forslag, men vi ønsker at Stortinget skal diskutere tiltak som kan løse priskrisen for folk flest. Med det vil jeg ta opp Rødts forslag i denne saken.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-05-03:
Et viktig tema i debatten har vært inndekning og faren for inflasjon. Det er jo sånn at økt etterspørsel i økonomien er en av driverne bak inflasjon, og derfor er jeg bekymret for etterspørselen fra de 10 pst. høyest lønte i Norge. De har altså økt sine inntekter med 250 000 kr siden 2013, som er mer enn snittet på 117 000 kr. De har både økt inntekten sin i kroner og øre og i prosent. Jeg lurer på om statsråden i revidert budsjett kommer til å vurdere tiltak for å dempe etterspørselsveksten fra denne gruppen, nemlig ved bl.a. å øke skattene.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-05-03:
Jeg skal prøve å utkonkurrere dramatikken rundt Stortingets tak på aller beste måte, for Rødt er bekymret for priskrisen vi står i. Det er ikke sånn at dette er et problem for alle familier i Norge. Har man 1 mill. kr i inntekt er det irriterende at bensinen koster mye, og at man kanskje må kutte ned på noen ting som er behagelig og fint i livet. Har man lavere inntekt, er det et stort problem hvis det varer en eller to måneder. Varer det i mange måneder, kan det bli et alvorlig problem. Denne priskrisen kommer etter en lang periode med økende forskjeller i samfunnet vårt. De siste ti årene har den laveste halvdelen av inntektsfordelingen hatt en mye lavere lønnsvekst enn den høyeste andelen av inntektsfordelingen. Det er faktisk sånn at de med lavest inntekt har hatt lavest lønnsvekst, og de med høyest inntekt har hatt høyest lønnsvekst. Det har også blitt forsterket av en usosial skattepolitikk fra den borgerlige regjeringen. Derfor er Rødt bekymret når prisene på nødvendige varer øker. Det er viktig å understreke at dette er ikke priser på luksusvarer man lett kan nedjustere, dette er priser på varer som alle trenger, og som det også er et slags minimum for hva man må bruke på. Er man f.eks. en enslig forsørger eller en singel person, må man også varme opp huset til en viss grad selv om man ikke er mange lønnsmottakere i den familien. Derfor foreslo Rødt dette som et hastetiltak i mars. Det ble nedstemt at det skulle hastebehandles. Så la regjeringen fram sin krisepakke for Ukraina og for så vidt strømstøtte kort tid etterpå, der man heller ikke tok med noe om denne generelle priskrisen. Jeg mener det er unaturlig å sette grensen der at den delen av krisen som rammer folk i Norge, skal man ikke se på når man diskuterer krisen i Stortinget. Jeg har flere ganger utfordret statsråden på hva som er planlagt å gjøre på dette feltet, og jeg har for så vidt forstått at det kanskje kommer. Derfor er det forslaget jeg reiser på nytt her til behandling i dag, å be regjeringen komme tilbake til Stortinget med tiltak mot høy prisvekst. Det Rødt foreslår, er én måte å gjøre det på, men det er åpenbart mange andre måter å gjøre det på som vi godt kunne ha diskutert. Jeg er helt enig i at vi ikke bare kan tråkke på gasspedalen og dermed bidra til raskere renteøkning enn det som allerede er ventet, men det er ikke alenemoren, minstepensjonisten eller noen av alle de andre familiene som sliter med å betale regningene, som skal bære kostnaden ved feilslått energipolitikk og at det har brutt ut krig i Europa. Jeg mener det finnes mange andre måter å senke aktivitetspresset i norsk økonomi på. Norges Bank peker selv på de høye oljeinvesteringene som en av hovedgrunnene til at de oppjusterer rentebanen. Med det tar jeg opp Rødts forslag i saken.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-05-03:
Jeg tenkte at jeg skulle ta opp dette med gjennomsnitt, for det er ofte nyttig når en skal se på ting, men min påstand er at i et samfunn med store økonomiske og geografiske forskjeller kan det rett og slett være litt unyttig å se på. Reallønnsvekst er nettopp et gjennomsnitt, det er et rent statistisk begrep som man bruker i lønnsforhandlingene, og som er viktig i seg selv. Begrepet tar så klart ikke inn over seg at noen bor langt unna jobb og enda lenger unna en nedlagt domstol, eller har enda lengre vei til sykehus og dermed større drivstoffutgifter. Noen har færre arbeidsføre i familien sin, og ikke minst vet vi at det ikke er alle som får frontfagsrammen, hvis man ikke er tarifforganisert eller ikke er i en allmenngjort bransje. Så jeg lurer på om statsråden er enig i at gjennomsnitt ikke bestandig er målet for hvordan det går med norsk økonomi.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-05-03:
Vi deler bekymringen for de familiene som har høy gjeld. Jeg må understreke at grunnen til at det er tilfelle i Norge, er at vi har et boligmarked som absolutt ikke fungerer, og vi kunne sikkert snakket lenge om boligpolitikk. Det jeg tenkte jeg skulle ta opp, er statsrådens åpenbare bekymring for at renten skal gå opp, som jeg deler. Men da lurer jeg på om noen har fortalt statsråden at det er et problem at staten bruker penger hvis staten også henter inn penger, eller at det er et problem at staten bruker penger på noe hvis man også kutter noe annet – altså at det er summen av den økonomiske aktiviteten som er problemet, og at man da kan gjøre tiltak for å rette seg inn mot dem som er i utsatte økonomiske situasjoner, uten å øke den delen av økonomien som skaper inflasjonspresset i dag.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-05-03:
Eg vart nesten freista til å ta ein sympatireplikk til Martinussen på vegen opp, men eg får halde meg til innlegget. Av og til seier ein at det er eit alvorleg bakteppe når ein behandlar saker i Stortinget, men det er vel få saker det i slik grad er sant som i denne saka – både fordi den alvorlege krigen i Ukraina framleis går føre seg, og fordi den alvorlege flyktningkatastrofen som følgje av krigen, framleis går føre seg og eskalerer. Når det gjeld sjølve forslaga frå regjeringa, som får brei støtte her i dag, er det ikkje så mykje å seie om dei anna enn at det stort sett er fornuftige løyvingar som vi frå Venstre si side er glade for at det er einigheit om. Det gjeld både styrking av Forsvaret, styrking av sivil beredskap, nødvendige utgifter til flyktningmottak og også støtteordningar for næringsliv som vert særleg hardt ramma av sanksjonar. Når det gjeld det siste, har i alle fall vi fått inn ein del bekymringsmeldingar – særleg frå næringsverksemder i Aust-Finnmark – om dette eigentleg er målretta nok og godt nok innretta. Det vil vi i alle fall oppmode regjeringa til å vurdere nøye framover. Vi fremjar ikkje noko alternativt forslag no, men eg går ut frå at alle ønskjer at dette skal fungere så godt som mogeleg. I rekkja av mottakarar av løyvingar i Ukraina-pakka i dag er det ein mottakar som glimrar med sitt fråvere, og det er Ukraina. Krigen som no går føre seg, er ikkje over. Det er framleis våpen som trengs, og som gjeld – og det er viktig. Venstre har gjennom heile våren vore opptekne av at no må Noreg bidra med det vi kan, både av våpen vi sjølve har og kan avsjå – der har regjeringa gjort ein del, og det fortener dei honnør for – og også med pengar til å kjøpe inn andre våpensystem som vi ikkje har, eller ikkje kan avsjå. Der har det skjedd fint lite. Frå Venstre sitt synspunkt har vi ønskt å løyve pengar til European Peace Facility, som er oppe og går. Vi fremjar også det forslaget som ligg i innstillinga. Det har ikkje fått støtte. Men i innspurten av behandlinga vart det kjent at regjeringa no ønskjer å bidra med pengar til våpenkjøp og varslar 400 mill. kr til eit fond i samarbeid med Storbritannia. Det er bra, men dei pengane er altså ikkje løyvde i denne proposisjonen og er heller ikkje, så vidt eg er kjend med, varsla i nokon annan proposisjon til Stortinget. Difor la eg i dag tidleg fram eit forslag som eg håpar kan få støtte frå både regjeringspartia og andre, om at Stortinget no på torsdag, når det vert votert over dette, løyver desse pengane, slik at dei kan kome i gang og pengane kan verte brukte til våpeninnkjøp i den alvorlege situasjonen som framleis går føre seg i Ukraina. Med det tek eg opp dei forslaga som Venstre er ein del av, og seier tusen takk.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-05-03:
Venstre har gjennom behandlinga av denne saka og også før det, vore oppteke av at Noreg bør bidra med meir for å gje våpenstøtte til Ukraina. Utover det som regjeringa allereie har donert av vårt eige materiell, meiner vi at ein bør bidra med pengar til fond, som kan kjøpe inn våpen og hjelpe Ukraina i forsvarskampen deira. Vår føretrekte løysing har vore å gje støtte til European Peace Facility, som er oppe og går, og som er EUs fond som bidreg til dette akkurat no. Det regjeringa har sagt, er at dei heller vil gje pengar til eit våpeninnkjøpssamarbeid med Storbritannia, 4 mill. kr. Det er bra – det er ein god nyheit. Men det som er uklart for meg, og som eg vil spørje finansministeren om, er: Har regjeringa per no løyvingsvedtak i Stortinget, som gjer at ein kan få overført dei pengane og få våpen overført så raskt som mogleg, og når vil det i så fall skje? Viss ikkje: Vil regjeringa ønskje velkommen at Stortinget allereie denne veka, i tråd med Venstres forslag, løyver dei pengane, så dei kan verte sette i arbeid så fort som i det heile er mogleg?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-05-03:
Då vil eg starte med å takke komiteen for eit godt samarbeid om det som eg trur skal vere ei ryddig innstilling frå Stortinget å behandle. Til desse ulike forslaga frå Framstegspartiet om å redusere ulike avgifter for å gjere drivstoff billegare, er det eit stort og breitt fleirtal som avviser forslaga. Eg vil bestemt understreke at det er ikkje fordi fleirtalet ikkje ser utfordringane som høgare drivstoffprisar skapar både for enkeltpersonar og for næringsliv. Det er opplagt for alle. Samtidig er det ein del vektige argument som talar imot at ein på dette tidspunktet skal begynne å kutte i ei rekkje avgifter. For det første er det å justere avgifter midt i året basert på ganske usikre prisanslag for tida framover, ei krevjande øving, og det vert i og for seg illustrert ved at mange av dei mest dramatiske prisanslaga som eksisterte på det tidspunktet forslaga vart leverte, har vist seg ikkje å slå til. For det andre er det ei rekkje avgifter som her vert føreslått å redusere, som er viktige miljøavgifter. Både CO 2 -avgifter, som handlar om klimapolitikk, vegbruksavgifta som handlar om svevestøv og lokal luftforureining m.m. og det å redusere dei avgiftene mellombels eller permanent, som eg vel trur forslagsstillarane eigentleg meiner, vil ha svært negative konsekvensar for norsk miljøpolitikk. Det er heller ikkje til å stikke under stol at det å redusere avgifter, inkludert moms, i det volumet som her vert føreslått, vil medføre betydelege provenytap utan at det er skissert i innstillinga korleis det i så fall skal dekkjast inn. Då får eg minne om at revidert nasjonalbudsjett er like rundt hjørnet, og det vil gje ei anledning til å ta ein heilskapleg runde på det både for Stortinget i plenum og for forslagsstillarane. Og til sist vil eg framheve at det å bruke såpass mange milliardar, som her vert føreslått, for å setje pengane i omløp i økonomien, definitivt vil ha konsekvensar for inflasjonen. Og den prisauken vi no ser, som allereie er stor, og som kan vere ganske risikabel dersom han fører til at renta går opp endå meir enn det som allereie er førespegla. Det vil skape langt større problem for både folk rundt omkring i landet og ikkje minst for bedrifter når det gjeld deira økonomi. Så i sum er det slik at fleirtalet i komiteen sjølvsagt forstår utfordringane mange står i, og at det er krevjande, men det er mange vektige motargument mot å gjennomføre desse forslaga som her ligg føre på dette tidspunktet. Derfor vert dei også avviste.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-05-03:
For Høyre har det vært veldig viktig å støtte det vi oppfatter er helt nødvendige bevilgninger for å kunne ta imot så mange flyktninger som vi vet vil komme til Norge i tiden framover. Forslaget som regjeringen har lagt fram, baserer seg på UDIs tidligere anslag om at det skulle komme 35 000 asylsøkere til Norge i år, men vi vet jo også at UDI har oppjustert sitt anslag for ankomster til Norge til 60 000, altså nesten dobbelt så mange flyktninger i inneværende år. Spørsmålet er egentlig hva statsråden anser som et mest sannsynlig antall ankomster nå, og ligger det an til at regjeringen vil oppjustere forslag til bevilgninger i revidert nasjonalbudsjett, i samsvar med nettopp de forhøyede anslagene?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-03:
Det er justisminister Emilie Enger Mehl som har det konstitusjonelle ansvaret for innvandringspolitikken, og som også har, sammen med arbeids- og inkluderingsministeren, best oversikt over eventuelle nye anslag. Så jeg må be representanten stille det spørsmålet til den ansvarlige statsråd.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-03:
Det har ikke regjeringen vurdert, å gjøre den type tiltak på tollområdet. Det som også er viktig nå, er at det kommer veldig mange ulike initiativ for hvordan vi kan bidra til situasjonen i Ukraina. For regjeringen var det viktig at vi veldig tydelig synliggjorde at vi ønsket å bruke bistandspenger, og at vi har satt av 2 mrd. kr for å hjelpe økonomisk ulike bistandstiltak. Det var viktig at vi også tydelig signaliserte det med å ta imot flyktninger, og også, som Stortinget er godt informert om, bidra med ulike militære bidrag for å styrke Ukrainas evne til selvforsvar. Men akkurat den diskusjonen om toll har ikke vært en diskusjon som regjeringen har gått tungt inn i. I så fall må det tenkes svært nøye igjennom hvordan det vil slå ut.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-03:
Da vi hadde den store flyktningkrisen i 2015, var det viktig for Stortinget å klare å få til et bredt forlik, noe jeg selv også var aktiv bidragsyter til å få til som Senterparti-leder. Så valgte også Solberg-regjeringen i sitt forslag å finansiere det ganske mye med ODA- godkjente midler, noe som er helt riktig, for det er en del av nettopp det å hjelpe mennesker på flukt, det er en del av bistandspolitikken. Stortingsbehandlingen tok det litt ned. Så valgte også Solberg-regjeringen å finansiere noe av det i nysalderingen, hvis jeg ikke husker helt feil. Jeg må bare presisere at jeg ikke har sittet og lest nysalderingen fra 2015 akkurat nå, men jeg mener å huske at en også gjorde det. Vi kommer også i vårt reviderte nasjonalbudsjett til å legge fram et ansvarlig og trygt økonomisk opplegg, og det kommer også forslag til innsparinger. Det kommer i revidert nasjonalbudsjett neste uke.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-03:
Regjeringen vil komme med ulike tiltak også i revidert nasjonalbudsjett neste uke. Så er det viktig å si at regjeringen, sammen med SV, før jul prioriterte matbistanden. Dessverre viser det seg å være en mer rett analyse enn det vi selv kunne vite på det tidspunktet. Det var en av de aktive prioriteringene som Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV gjorde sammen, da vi prioriterte opp den delen av bistanden, og det var helt nødvendig og rett. Det er klart at noe av hovedutfordringen med den konflikten og krigen vi nå ser, er at den også kraftfullt rammer den globale matvaretryggheten og matvareforsyningen, og det er en stor bekymring. De økte matvareprisene vi nå ser, vil i neste omgang kunne føre til at nye grupper velger å flykte, så den prioriteringen som Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV gjorde der, er et viktig bidrag. Så må jeg håpe at også andre land øker sin matvarebistand som vi felles gjorde før jul.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-03:
Jeg svarte delvis på noe av det samme i den muntlige spørretimen for litt over en uke siden. I utgangspunktet mener jeg at man skal være varsom med å gjøre for mange skatteendringer i løpet av året, fordi noe av tryggheten i det norske systemet er at man har en forutsigbarhet. Man skriver ut skattekort og folk vet hva de skal forholde seg til, og næringsdrivende vet hva de skal forholde seg til. Hovedlinjene og de store prioriteringene når det gjelder fordeling, bør skje i statsbudsjettet. En hovedprioritering fra Senterpartiet og Arbeiderpartiet, også sammen med SV her i Stortinget, var at de som har høyere inntekter, over 750 000 kr, skulle betale mer skatt, mens folk som hadde under 750 000 kr fikk skattelette, f.eks. at en person som tjener ca. 600 000 kr, fikk nesten 2 500 kr i skattelette. Det er en klassisk prioritering. Vi mener at hovedgrepene når det gjelder skatt og avgift, bør skje i statsbudsjettet, for da kan man se helheten. Revidert nasjonalbudsjett skal være en revidering, ikke et teknisk skatteopplegg.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-03:
Det er en helt ny situasjon for Norge og for Stortinget og regjeringen at vi har sendt våpen til en aktiv konflikt. Men jeg og regjeringen mener at det var rett, og det har også Stortinget ment. Jeg opplever at vi har hatt en veldig tett og god dialog gjennom DUUFK i hele perioden. Så er det vanskelige avveininger rundt det. Når det gjelder de fire millionene som representanten Rotevatn spør om, vil vi komme tilbake til dem i RNB.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-03:
Norske familier og norske husholdninger er blant familiene i Europa med høyest gjeld. Så når vi skal diskutere den økonomiske politikken og de ulike grepene vi gjør, må vi også ta inn over oss det faktum at det er mange familier som er sårbare for renteøkninger som er mer enn en tilbakevending til normalen. Norges Bank senket i 2020 renten kraftfullt for å holde hjulene i gang, og det har egentlig hele tiden ligget i kortene at man skal tilbake til normalen. Men det vi vet, er at hvis vi gjør feil grep med den aktiviteten vi nå har i norsk økonomi, går rentene en del høyere enn det som er normalen. Det rammer kraftfullt de familiene som har mye gjeld. Hvis man f.eks. tar en familie som anslagsvis har 5 mill. kr i gjeld, som ikke er unormalt i det hele tatt i en by som Oslo, er det klart at hvis man da får 0,5 pst. eller 1 pst. mer i renteøkninger enn det som er tilbake til normalen, blir det store beløp for den familien. Det må vi ta hensyn til når vi diskuterer den økonomiske politikken, for vi må se dem som er mest sårbare. Jeg vet at det har vært litt diskusjon om det regnestykket som jeg snakket om i spørretimen for en ukes tid siden. Men hovedpoenget i det regnestykket var nettopp det at den største kostnadsdriveren, selv bare når det gjelder normalisering, er renten for veldig mange familier. Vi kan ikke lukke øynene for det. Det som er poenget for oss som sitter enten i regjering eller på Stortinget, er å skape trygghet for folk, og en for rask økning i rentene skaper det motsatte av trygghet: Det skaper utrygghet. Det siste halvåret har vi hatt tre store kriser. Vi har hatt en ekstrarunde på koronaen, som var røff for mange. Vi har hatt en råvarekrise som vi fortsatt står i, og vi har den forferdelige krigen vi er vitne til. Men selv med de tre store krisene ser det ut til, med det lønnsoppgjøret vi har nå – for vi har et så velorganisert arbeidsliv med gode fagforeninger og dyktige arbeidsgivere – at vi klarer å få til reallønnsvekst. Det er ingen selvfølge at man skal klare å få til reallønnsvekst nå, for det er fortsatt mye usikkerhet rundt dette året, men det er det som ligger i avtalen mellom arbeidstakere og arbeidsgivere: reallønnsvekst i år, som er kanskje et av de mest krevende årene. Det er det vi må styre etter, å klare å få reallønnsvekst og bidra til det, men det er partene som er hovednøkkelen. Så jeg mener at når vi ser dette året, er de det er mest krevende for og tøffest for, de som har høy gjeld. Da må ikke vi gjøre nye grep som forsterker utviklingen for dem, annet enn at vi selvfølgelig må tilbake til mer normaliserte rentenivåer – slik Norges Bank har varslet – over tid.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-03:
La oss ta det ene elementet av regnestykket, som er det jeg har løftet fram mest. Det er rentesettingen, at med den varslede rentesettingen som Norges Bank har, vil det i snitt for året i år gå opp med et halvt prosentpoeng. Selvfølgelig kjenner folk seg igjen i det. De merker også når de skal betale renter at det er en forutsigbarhet i det. Det er de analysene som Norges Bank har lagt til grunn. Når det gjelder lønnsveksten, er det jo lønnsoppgjøret som sier at det skal være 3,7 pst. – det er frontfagsmodellen, en modell som Fremskrittspartiet ofte i hvert fall umyndiggjør, det velorganiserte norske arbeidslivet, for i Norge har vi gode fagorganisasjoner. Det er 3,7 pst. som da gjør at man kommer fram til det tallet på 37 000 kr. Så er det også viktig at når man ser på sikringsordningen for strøm, har den gjort at den voldsomme prisøkningen på strøm har blitt dempet kraftig for norske husholdninger. Det vil selvfølgelig også Roy Steffensen kjenne seg igjen i når han ser på sin egen strømregning.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-03:
Jeg lurer på om representanten Steffensen hørte hva han selv sa. Han sa at det er mange som har begynt å søke om utsettelse og avdragsfrihet på lån. Det er nettopp det jeg er bekymret for. Det er derfor jeg løfter opp utfordringen med rente hele veien, fordi det er mange som er sårbare, spesielt de som har høy gjeld, det er de som er mest sårbare. Derfor er det så utrolig viktig når vi diskuterer de ulike elementene, at vi ser den gruppen som er mest utsatt. Det er mange familier med høy gjeldsbelastning som kan få en tøff hverdag hvis man ikke styrer den økonomiske politikken godt. Den gruppen som kommer best ut, er alle de nye folkene som kommer i arbeid. Anslagene som jeg brukte nå, er at over 70 000 nye folk kommer i arbeid i år. Det er en fantastisk velstandsvekst for de familiene der kanskje den ene, eller begge to, kommer seg i jobb. Noe av det viktigste vi gjør i den økonomiske politikken, er å sikre at vi hver dag framover nå kan sette ny rekord i antall nordmenn som går på jobb. Det er de tallene vi har akkurat nå.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-03:
Det er alltid de store tallenes problem, og hvis man blir blind for det, kan man glemme å se hvordan enkeltmenneskene rammes. I det forrige svaret, til Fremskrittspartiet, handlet det om en av de gruppene jeg er spesielt bekymret for, og det er familier med høy gjeld, for de kan rammes ganske kraftig og få reelle utfordringer hvis rentebelastningen går mer opp enn det Norges Bank har varslet. Det er selvfølgelig vårt ansvar å ta det inn over oss. Det er mange ting man ellers kunne løftet fram i dette regnestykket. Det klart at for Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV har det vært viktig å gi skattekutt. For eksempel får en som tjener 600 000 kr, nesten 2 500 kr i skattekutt. Hvis det er to i familien som gjør det, er det nesten 5 000 kr i skattekutt. Hvis en har barnehagebarn, får en billigere pris for barnehagen, hvis en har barn i SFO, får en også det. Så det vil være utrolig mange forskjellige historier. Men i stort er det en kjempestyrke for landet vårt at økonomien går bra, og at vi har et velorganisert arbeidsliv som gjør at vi får reallønnsvekst for det brede lag.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-03:
Senterpartiet og Arbeiderpartiet gjorde noen helt klare prioriteringer, så det var noen grupper som f.eks. fikk mer skatt og inndratt kjøpekraft i år sammenlignet med i fjor. Det er de som har høye inntekter, de får det. Mens i en familie der kanskje den ene tjener 400 000 kr, og den andre tjener 600 000 kr, de er fagorganiserte og kanskje den ene pendler – de får ganske store skattekutt fordi vi mente at det var en rett prioritering. Det er jo det politikk handler om. For Senterpartiet og Arbeiderpartiet har å klare å prioritere folk med vanlige, middels inntekter vært en hovedprioritet. Vi har tatt et grep og økt fagforeningsfradraget, som jeg har merket mange ganger at spesielt Fremskrittspartiet og Høyre har snakket litt lett om. Men hvorfor har vi gjort det? Det er fordi vi mener at noe av styrken i Norge er at mange er organiserte, og at det gir en trygghet. Våre lønnsoppgjør har også vist hvor viktig det er at vi har et godt og velorganisert arbeidsliv.
Benjamin Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Vi har alle blitt rystet av Russlands folkerettsstridige invasjon av Ukraina. Daglig blir vi møtt av bilder som vi trodde hørte til historiebøkene. Bilder av fortvilte mennesker som er tvunget til å forlate alt de eier, og lik som ligger forlatt i gatene, har igjen blitt en del av Europas virkelighet. Når alt har virket som mørkest, har Europa stått sammen og stilt opp i solidaritet med Ukraina. Norske kommuner har åpnet sine armer, og privatpersoner har åpnet sine hjem. Nylig kunne vi lese om den 92 år gamle oldemoren Ermak Zoia, som etter flere dager på flukt ble gjenforent med sine nærmeste på Askøy. Oppi alt det forferdelige som skjer, finnes det håp. Derfor er jeg stolt over den proposisjonen fra regjeringen som Stortinget debatterer i dag. For selv om vi har våre uenigheter, har de politiske partiene i denne sal klart å finne sammen, på tvers av politiske skillelinjer. Det har kommet en del enkeltforslag, men vi er enige om de store linjene i denne krisepakken. Dette er nok et bevis på at Putin har mislyktes, for mens Russland satset på at en invasjon av Ukraina ville splitte oss og gjøre oss rådville, har det samlet oss og gjort oss handlekraftige. Resultatet av denne handlekraften er nå en krisepakke på 14,4 mrd. kr. Denne pakken skal gå til å ta imot flyktninger i norske kommuner, styrke både den militære og sivile beredskapen og hjelpe norske bedrifter som rammes hardest av sanksjonene. Alt dette er viktige tiltak som med et vedtak i Stortinget kan realiseres raskt. Jeg er også glad for at vi har fått inn noen ekstra punkter sammen med SV, som går til å skape trygghet for de aller, aller mest sårbare menneskene på flukt. Norge har vist under denne krisen at vi er klare til å stille opp for det ukrainske folk så lenge krigen varer. Vi skal fortsette å bistå det ukrainske folk som kjemper for sin frihet, og vi vil opprettholde de harde, men rettferdige sanksjonene mot et russisk regime som er drevet fram av hat og tyranni. Jeg er glad for at vi har en pakke som hjelper dem som nå er rammet av det mest forferdelige mennesker kan rammes av, og jeg glad for at det er et samlet storting som står sammen om de store linjene i denne krisepakken.
Rune Støstad (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
I forrige uke besøkte kommunalkomiteen flyktningmottaket i Nordkapp kommune. Både der og i kommuner over hele landet er beskjeden tydelig: Norske lokalsamfunn og norske kommuner, det store fellesskapet, er klare til å hjelpe det ukrainske folket. Det er bra, for tiden vi står framfor, vil kreve det beste av oss. Vi blir satt på en historisk prøve, og vi skal stille opp. Tiltakene i denne saken har en økonomisk ramme på nesten 14 mrd. kr, der nesten 11 mrd. kr går til mottak av flyktninger fra Ukraina. Det er helt nødvendig. Det er flott at regjeringen er framme i skoen på dette området, og det er bra at et såpass bredt flertall i Stortinget stiller seg bak. Kommunene vil få en nøkkelrolle i arbeidet framover. Det viktigste vi som land nå kan gjøre, er å bidra til trygghet for flyktningene som kommer hit. I to år med pandemi har norske kommuner vært selve forsvarsverket, og det er imponerende å se hvordan norske kommuner nå på nytt mobiliserer og gjør seg klare for å hjelpe i det som er den største flyktningkatastrofen Europa har sett siden den andre verdenskrig. Vi vedtar også å øke skjønnstilskuddet. Det gjør at alle kommunene vil kunne stå bedre rustet, også de som i en oppstartsfase har større kostnader enn det som dekkes av vertskommunetilskuddet. Nylig besøkte jeg Søndre Land kommune. Både der og i svært mange andre kommuner er de spesielt fornøyd med regjeringens forslag om å gi kommunene 50 000 kr per mottaksplass som stilles til rådighet. Det er helt avgjørende for at kommunene så raskt har bygd opp kapasiteten sin. Risikoen for cyberangrep har økt som følge av Russlands invasjon av Ukraina. Erfaringer fra flere målrettede angrep de to siste årene viser at den digitale sikkerheten i kommunene også må styrkes. Derfor er det flott at vi da øker bevilgningene med 50 mill. kr for å legge til rette for cybersikkerhetssamarbeid. I Innlandet har vi et slikt nasjonalt senter for cybersikkerhet for norske kommuner, etablert av kommunene Gjøvik og Lillehammer. Mange mindre kommuner har både faglige og økonomiske utfordringer med å ivareta dette krevende ansvaret. Derfor er det fint at vi fra Stortingets side også kan bidra til å styrke kommunene på dette området.
Irene Ojala (Pasientfokus), 2022-05-03:
Statsminister Støre sa i sin tale i Tromsø i februar noe som ga Finnmark håp i en vanskelig tid. Ordene var klare. Han sa: «Samtidig er det helt åpenbart at den sterke befolkningsnedgangen i Finnmark en utfordring for mer enn Finnmark. Det er også en utfordring for landet. Vi kan ikke ha et tomt rom på grensa til Russland og til Arktis.» Det syntes jeg hørtes fint ut. Skal vi fylle Finnmark med folk, må vi ha på plass beredskap, ikke bare militær, men vi må ha arbeidsplasser, samferdsel må utbedres, og ikke minst må vi ha på plass en sykehusberedskap for folk som bor i Finnmark. Sør-Varanger og Øst-Finnmark er porten til Russland. Finnmark er porten til Arktis. I tider som det vi nå opplever, er det viktig å gi folk i Finnmark trygghet i hverdagen. I denne saken må det jobbes på tvers av departementer og komiteer, og det er vi glad for at vi ser i denne innstillingen. Både Hammerfest og Kirkenes må ha sykehus, men det er noe vi må snakke om, særlig når vi snakker om beredskap. En krig kan påføre Sør-Varanger store utfordringer, og vi kan risikere at Kirkenes sykehus blir bombet i tilfelle krig. Vi kan i slike situasjoner ikke sende syke mennesker fra øvrige Øst-Finnmark til Kirkenes, og da må vi ha et alternativ som vi må planlegge for. For Vest-Finnmark må vi også tenke nytt. Melkøya, som ligger nært Nye Hammerfest sykehus, har i flere omganger blitt trukket fram som et av landets mest utsatte terrormål, bl.a. av tidligere forsvarssjef. Det er sånne alvorlige scenarioer nåværende forsvarssjef, Eirik Kristoffersen, og politiet trener på å forhindre. Vi har altså to sykehus i Finnmark som er utsatt i tilfelle krig. Det går ut over den sivile sykehusberedskapen i hele Finnmark. Fakta er at helseforetaket Finnmarkssykehuset i dag i praksis er konkurs, og de meldte sist uke at de må spare inn 89 mill. kr ved å redusere sengekapasiteten med 22 senger. Hvordan er det mulig i en tid hvor beredskapen i Finnmark skal styrkes? Av beredskapshensyn må Finnmarkssykehuset få tilført økonomiske midler slik at sengekapasiteten i foretaket opprettholdes på minst dagens nivå. Det må avsettes midler til geriatrisk sengepost i Alta, i tråd med Finnmark Arbeiderpartis vedtak i årsmøte, og vi må også gi Alta en fødeavdeling. Til finansminister Vedum og til finanskomiteen: Pasientfokus ber om at dette tas med og snakkes om i revidert nasjonalbudsjett. Det kan være at Pasientfokus en gang kommer på vippen.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2022-05-03:
Angrepet på Ukraina representerer starten på en ny tid i Europa og en varig endring av våre sikkerhetspolitiske omgivelser. Vi må ta inn over oss den sikkerhetspolitiske dimensjonen som er knyttet til Russlands handlinger. Jeg vil komme med noen presiseringer når det gjelder framdrift, vurdering og handling i forsvarssakene. Det er svært viktig at norsk forsvarsevne og nasjonal beredskap styrkes. Regjeringen har nedsatt en forsvarskommisjon og en totalberedskapskommisjon og har styrket innsatsen knyttet til sammensatte trusler. Også Forsvarets operative evne er styrket gjennom en rekke satsinger i forsvarssektoren de siste årene. Likevel er det nå tydelig at vi må gjøre mer raskere. Denne proposisjonen er et tydelig signal om akkurat dette. Nylig la regjeringen fram en stortingsmelding som ligger til behandling i Stortinget, og som redegjør for retningsendringer og ikke minst prioriteringer på kort og mellomlang sikt. Stortingsmeldingen viser til umiddelbare tiltak langs fire hovedlinjer: styrke Forsvarets reaksjonsevne og tilstedeværelse i nord, styrke evne til mottak og samvirke med allierte og nordiske partnere, styrke beredskap for krise og krig og ikke minst styrke utholdenhet. Dette innebærer bl.a. økt trening for områdestrukturen og innsatsstyrkene i Heimevernet, styrke Forsvarets evne til mottak og understøttelse av allierte styrker, primært i nord, og økt beredskap for krise og krig – inkludert, og ikke minst, rask anskaffelse av ammunisjon i ulike ammunisjonsklasser. Meldingen legger føringer for videreutvikling av Forsvaret som verktøy for å opprettholde tilstrekkelig norsk handlefrihet, kontroll og forutsigbarhet i våre nærområder. Og de umiddelbare tiltakene er beskrevet enten direkte eller indirekte i denne og andre saker som er til behandling i Stortinget. Når det gjelder Forsvarets operative evne og tilgjengelighet på kort sikt, har regjeringen gjennom arbeidet med Meld. St. 10 for 2021–2022 allerede tatt viktige og nødvendige grep for å styrke norsk forsvarsevne. Hva gjør man med de tiltakene som er beskrevet i denne proposisjonen? Man styrker Forsvarets tilstedeværelse i nord, man seiler mer med Marinens og Kystvaktens fartøy i nordområdene. Vi oppgraderer KV «Nordkapp», som kan delta i NATOs reaksjonsstyrker. Det er en samtrening som er gjennomført under øvelse Cold Response. Vi har mer trening og øving for Brigade Nord, og ikke minst Finnmark landforsvar. Vi øker beredskapslagrene og foretar en utvikling og tilrettelegging av Blåtind skytefelt, som igjen øker kapasiteten for nasjonale og allierte styrker – konkrete tiltak som skjerper beredskapen i en vanskelig tid.
Mahmoud Farahmand (Høyre), 2022-05-03:
Jeg opplever at foregående taler leser innlegget fra representanten Nordby Lunde på verst mulig måte. Det er ingen tvil om at Heimevernets øvinger og aktiviteter er viktig. Det er ingen tvil om at heimevernssoldatene utgjør en betydelig del av det totalforsvaret vi har i Norge. Samtidig må vi være klar over at personell som tjenestegjør i Heimevernet, også kan ha og har andre samfunnskritiske funksjoner. Det er derfor det blir viktig å ha to tanker i hodet samtidig, som man bruker å si. Det kan være at et større heimevern kanskje bidrar til å svekke deler av det totalforsvaret som vi ønsker å bygge opp. Det betyr ikke at noen snakker ned heimevernspersonell eller forsvarspersonell, det betyr at man påpeker en realitet. Jeg ønsker også å påpeke at debatten som tas opp her nå, er langt forbi den innstillingen vi har til behandling her nå, men den er ikke ny på noen som helst måte. Det er forsvarssjefer, heimevernssjefer og hærsjefer som har påpekt disse dilemmaene og problemstillingene.