Siri A. Meling (Høyre), 2016-11-15:
En viktig målsetting med skattereformen som ble lagt frem for ca. ett år siden, og som fikk bred tilslutning her i Stortinget, var å legge til rette for vekstkraft og utvikling i næringslivet og styrke rammebetingelsene for å skape nye arbeidsplasser og trygge eksisterende jobber. I den forbindelse ble også formuesskatt diskutert. Formuesskatten har den egenskapen at den beregnes ut fra objektets verdi på et gitt tidspunkt. Det betyr at en kan ha tilsynelatende store formuesverdier uten at objektet disse verdiene er beregnet på, faktisk genererer et overskudd. Flertallet bak skatteforliket, dvs. alle partiene utenom SV og Miljøpartiet De Grønne, erkjente at det er en uheldig side ved formuesskatten at den ikke tar hensyn til hvorvidt et selskap går med underskudd. Norske, private eiere må betale formuesskatt av arbeidende kapital uavhengig av den faktiske inntjeningen fra denne kapitalen. Dette betyr i realiteten at norske eiere av norske arbeidsplasser kan komme i en situasjon hvor de må ta ut utbytte av et selskap som faktisk går med underskudd, for å kunne betale sin formuesskatt knyttet til dette eierskapet. Flertallet bak skatteforliket var bekymret for at dette skaper likviditetsproblemer for en del eiere og bedrifter, og ønsket derfor en vurdering av hvordan midlertidige likviditetsproblemer eventuelt kunne avhjelpes, uten at dette skulle skape en omgåelsesmulighet for formuesskatten, eller at det skulle kreve uforholdsmessig store administrative ressurser å gjennomføre dette. Det er bra at et flertall erkjenner problematiske sider ved formuesskatten. Og det er bra at regjeringen allerede i revidert nasjonalbudsjett i vår varslet at en ordning med utsatt formuesskatt skulle komme, og at denne skulle gjelde allerede fra ligningsåret 2016. Proposisjonen vi nå har til behandling, omhandler nettopp dette. Her foreslås at eiere av virksomheter som går med underskudd, kan utsette formuesskatten i to år. Forslaget innebærer at personlige eiere av virksomheter med underskudd kan kreve å få utsatt betaling av formuesskatt på aksjer, andeler i deltakerlignende selskaper og driftsmidler i enkeltpersonforetak i to år. Forslaget som fremmes, er midlertidig og vil gjelde for to år, nemlig inntektsårene 2016 og 2017. For å sikre at ordningen er målrettet, er det foreslått at ordningen avgrenses til skattytere som har en formuesskatt som kan utsettes, på minst 30 000 kr. Regjeringen foreslo 5 pst. rente på den utsatte skatten, men Høyre stiller seg bak de endringene som er foreslått av flertallet i komiteen, om å utvide ordningen til å gjelde personlig eide aksjer generelt, og at vi for å gjøre denne endringen provenynøytral setter renten på utsatt formuesskatt til 6 pst. Norge er inne i en omstillingsfase, og særlig bedrifter knyttet til petroleumsnæringen har mange utfordringer i denne omstillingen. Blant annet ligger det i dag mange skip i opplag langs kysten. Endringen med utsatt formuesskatt vil være et bidrag til å styrke norske eiere av selskaper som går med underskudd. Det vil også være et bidrag til å styrke selve selskapene og arbeidsplassene som er knyttet til disse. I vanskelige tider trenger vi minst av alt å tappe selskaper og bedrifter som sliter, ytterligere, for å dele ut utbytte istedenfor å sette ressursene inn på å styrke bedriftene i krevende tider.