Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2012-11-30:
Miljøverndepartementet foreslår i proposisjonen endringar i lov 15. mai 1992 nr. 47 om laksefisk og innlandsfisk mv. – lakse- og innlandsfiskloven. Lov om laksefisk og innlandsfisk mv. blei vedteken i mai 1992. Loven er den første eigentlege ressursloven for anadrome laksefisk, innlandsfisk og andre ferskvatnsorganismar. Blant anna blei fredingsprinsippet innført for anadrome laksefisk, og forvaltinga blei gitt vidare fullmakter til å iverksetje beskyttelsestiltak for fiskebestandane. Erfaringane med loven gjennom snart 20 år tilseier ifølge departementet at han bør justerast og forbetrast på enkelte område. I tillegg er det behov for tilpassingar til nye ordningar og avgjerder som er vedtekne etter at loven tredde i kraft, i første rekkje ordninga med nasjonale laksevassdrag og laksefjordar – og naturmangfaldloven. Det blir foreslått to vesentlege endringar i lakse- og innlandsfiskloven. Dette gjeld krav om obligatorisk organisering og driftsplanlegging i laksevassdrag, og lovfesting av Stortingets plenarvedtak om nasjonale laksevassdrag og laksefjordar. Målet er ei sterkare lokal forvalting, samtidig som omsynet til fiskeressursane og den enkeltes fiskerett skal ivaretakast. Ordninga med nasjonale laksevassdrag og nasjonale laksefjordar blei innført gjennom plenarvedtak i Stortinget i 2003 og 2007. Formålet med ordninga er å gi dei viktige laksebestandane i Noreg ein særleg beskyttelse mot bl.a. oppdrettsverksemd, forureining, skadelege aktivitetar og inngrep i vassdrag og i dei nærliggjande fjord- og kystområda. Ved oppretting av ordninga med nasjonale laksevassdrag og laksefjordar blei det føresett at Stortingets plenarvedtak skal forankrast i lakse- og innlandsfiskloven og i relevante forskrifter etter denne og andre lovar. Dei andre endringsforslaga tek primært sikte på å modernisere og forenkle forvaltinga i høve til loven. Vidare blir det foreslått ei endring i finnmarksloven, lov 17. juni 2005 nr. 85 om rettsforhold og forvalting av grunn og naturressursar i Finnmark fylke, kapittel 4. Denne inneber at rettsavgjerdene knytte til generell fiskerett inklusiv garnfiske i den noverande Tanaloven av l888 blir flytta til finnmarksloven, samtidig som lokalbefolkningas rett til fiske med stong blir lovfesta i same lov. For å ta det siste først: Det er brukt relativt lang tid på nettopp denne delen vedrørande Tanaloven. Ein einstemmig komité har vurdert det slik, med bakgrunn i det som er komme av innspel og synspunkt i høringsrunden som komiteen har hatt, at Tanaloven av 1888 må vidareførast som særlov. Komiteen meiner derfor at regjeringas forslag til ny §§ 28 og 28 a i finnmarksloven blir teke ut, slik at det ikkje blir gjort endringar i finnmarksloven – og slik ligg saka i komiteen. Den breie einigheita om å vidareføre Tanaloven av 1888 frå lokalt og regionalt hald har gjort inntrykk på komiteen, og det er nettopp dette som gjer at denne loven, som enkelte beskriv som elvedalens grunnlov, blir lagd til grunn vidare. At han treng ei fornying er kjent, spesielt på bakgrunn av omtalen av «futen» i si tekst. Eg vil i denne samanhengen gi ros til Tana kommune og Karasjok kommune og Tanavassdragets fiskeriforvalting, i lag med mange enkeltpersonar. Komiteen viser vidare til at bestandssituasjonen for anadrome laksefisk i fleire vassdrag er alvorleg, og at det er behov for systematisk overvaking av bestandar og påverknadsfaktorar som basis for å iverksetje tiltak som er effektive, men ikkje på en slik måte at ein overkøyrer grunneigarar. Til slutt nokre ord om Framstegspartiets syn. Framstegspartiet stiller seg undrande til at fleirtalet kategorisk slår fast at vern av fjordane og elvene skal vere permanent. Desse medlemmer viser til at det tidlegare har vore peikt på at det ved evalueringa av ordninga skal vurderast om tiltaket har fungert, og om det bør vidareførast. Framstegspartiet kan ikkje sjå at dette ligg føre, og vil – fram til ei evaluering er gjort – ikkje ta stilling til om vernet av fjordane og elvene i form av nasjonale laksefjordar og laksevassdrag skal vere permanent. Desse medlemmer går på denne bakgrunn mot å lovfeste nasjonale laksefjordar og laksevassdrag på det noverande tidspunkt. Vi vil derfor gå imot endringsforslaga til §§ 5 e og 7 a i proposisjonen. Vidare går vi imot endringar i § 26 i forslag til lov om endringar i lov 15. mai 1992 nr. 47 om laksefisk og innlandsfisk. Vi fremmer ikkje forslag om dette, men vi ber om at avstemminga blir lagd opp slik at det er mogleg å stemme imot dette.