Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-03-17:
Dagens innstilling er et resultat av behandlingen av Dokument 8:119 S fra representanten Rasmus Hansson om å redusere vårt materielle forbruk. Jeg har lyst til å berømme Miljøpartiet De Grønne for å ha tatt opp dette forslaget og gitt oss en anledning til å reflektere over den miljøpåvirkning vårt forbruk har. I innstillingen dannes det ulike flertall og mindretall, og jeg antar at de ulike partiene sjøl vil redegjøre for sine syn i saken. Tidligere denne uka lanserte Schibsted The Second Hand Effect, der det svenske miljøinstituttet har beregnet hvilket miljøavtrykk omsetningen av brukte varer fra fem av Schibsteds nettsider har. Det var en undersøkelse som ga interessante refleksjoner og resultater, og som griper rett inn i noen av forslagene i denne innstillingen, bl.a. I, om å produsere en statistikk over miljøeffekten av vårt forbruk. Schibsteds undersøkelse viser bl.a. at salget av brukte varer på Finn.no gir en redusert CO2-effekt på 0,5 millioner tonn CO2. Det tilsvarer utslipp fra all trafikk i Oslo i ti måneder. Det viser, sjøl om det kan argumenteres for at undersøkelsen også har noen svakheter, at bruktomsetning vil kunne spare klimaet for store utslipp, og at gjenbruk faktisk fungerer. En stadig større kjøpefest kan ikke være et overordnet mål. På mange områder vil gjenbruk, reparasjon og større grad av nøysomhet også være en viktig del av miljøpolitikken. Derfor er den saken vi nå har til behandling, et viktig bidrag for å sette søkelys på at produksjon og materielt forbruk også legger beslag på ressurser og bidrar til store miljøutslipp. Komiteen anerkjenner det og er enige om at økende forbruk bidrar til utslipp av miljøgifter, utrydding av plante- og dyrearter og klimagassutslipp. Komiteen er også enige om at det er et mål å legge til rette for en bærekraftig utvikling, og at det må skje gjennom langsiktig ressursforvaltning, der ressursene utnyttes i tråd med naturens tåleevne. Siden 1990 har det private forbruket i Norge mer enn fordoblet seg regnet i faste kroner. Mange vil si at det er mange positive sider ved at forbruket blir økt, men det gir også grunn til ettertanke. Det er ikke slik at all økonomisk vekst gir større belastning på miljøet, men det å bidra til redusert vekst i forbruket er en helt nødvendig del av debatten om hvordan man skal ha en mer bærekraftig utvikling. Forslaget har gitt oss anledning til å gå inn på spørsmålet om delingsøkonomiens framvekst, både i Norge og internasjonalt. Det er mange positive sider ved delingsøkonomien, som vil gi muligheter for bedre utnyttelse av ressursene våre. I kombinasjon med ny teknologi kan salg av brukte varer, samkjøring og privat overnatting være eksempler på hvordan ledig kapasitet i samfunnet kan utnyttes på en bedre måte. Det kan gi lavere kostnader for den enkelte, men også medføre lavere ressurskostnader. Så erkjenner komiteen at vi ikke skal være blinde for at delingsøkonomien også kan ha negative sider når det gjelder skattemessige forhold og med hensyn til arbeidstakeres rettigheter. Det er ikke noe mål at det skal etableres en delingsøkonomi som får utvikle seg som en svart økonomi på sida av samfunnet for øvrig. Jeg synes det er viktig å understreke at sjøl om vi står overfor en stor omstilling for å redusere klimautslipp, er det også en positiv utvikling på mange områder. Teknologien utvikles hele tida, og sammen med tydeligere miljøkrav gir det resultater i form av lavere utslipp. Bruk av tungmetaller og miljøgifter er kraftig redusert, og det samme er forekomsten av lokale luft- og vannforurensningsproblemer. Men vi må erkjenne at det kan gjøres mye mer, og dette forslaget er ett av flere områder der det er potensial for at vi som forbrukere kan bidra til mindre miljøbelastning og redusere vårt eget forbruk av ressurser. En viktig del av forslaget handler om en sterkere reklamasjonsrett og det å legge til rette for at det skal være enklere og billigere å reparere en vare istedenfor å kjøpe en ny. En stor del av forslaget handler også om at forbrukernes rettigheter og informasjon skal bli bedre fordi godt opplyste og bevisste forbrukere har stor makt. Det at forbrukerne gis bedre rettigheter og også bedre informasjon, er en viktig del av arbeidet framover. Innstillingen adresserer også spørsmålet om kjøpepress, som kan ses litt i sammenheng med kroppspress, og det er et spørsmål som er viktig ikke minst knyttet til kommersiell reklame. Jeg vil med det få lov til å ta opp forslagene nr. 2–7, fra Kristelig Folkeparti, Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Miljøpartiet De Grønne.