trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-12-13:
De senere årene er det utrolig mange arrangement som har sett dagens lys rundt omkring. I dag er det ikke den by, verken liten eller stor, eller for den saks skyld bygd eller grend, som ikke har sitt eget kulturarrangement. Den voldsomme økningen i slike arrangement kan synes tilfeldig, og jeg vet at det er mange kompetente personer innenfor kulturlivet som bidrar til denne veksten. Men jeg vil minne om Kulturløftet og at den rød-grønne regjeringen har økt kulturbudsjettene med nesten 5 mrd. kr. Jeg tør antyde at dette løftet kan være en medvirkende årsak til at antallet historiske spel, festivaler, opera-, dans- eller teaterforestillinger, idrettsarrangement eller lokale kultur-/temadager av ymse slag blomstrer opp landet over. Når en kobler sammen kultur og næring, har det et enormt potensial for arbeidsplassutvikling, spesielt med den store nasjonale, men også internasjonale, oppmerksomheten som både besøks- og kulturnæringene har fått. Kulturnæringene spenner over et bredt spekter – design, arkitektur, medier, kunstnerisk virksomhet og mye annet. Veksten i kulturnæringene varierer mellom de ulike delene av landet. Den er selvsagt størst i byene, men de har faktisk størst prosentvis vekst ute i distriktene. I dag jobber det 75 000 innenfor kulturnæringene, noe som utgjør 4 pst. av den totale sysselsettingen i landet. Verdiskapingen ble beregnet til 42 mrd. kr i 2010. Dette er en så viktig næring for Norge, og har et slikt potensial, at vi i Senterpartiet er veldig glad for at det våren 2013 skal legges fram en ny handlingsplan for kultur og næring. Jeg ser med spenning fram til innholdet i denne planen, og har store forventninger til hvilke arbeidsplasser den kan utløse både i by og bygd. Ellers har jeg lyst til å si litt om den av våre nasjonale minoriteter som enda ikke har fått sitt eget museum, nemlig skogfinnene. Det er slik at Stortinget i 1998 anerkjente fem forskjellige minoriteter, og vi ratifiserte Europarådets rammekonvensjon om beskyttelse av nasjonale minoriteter i 1999. Denne konvensjonen forplikter det norske samfunn til å sikre kulturarven deres for ettertiden, og det har et stort flertall i Stortinget bekreftet ved flere anledninger. Skogfinnene har hatt bosettinger i sju fylker i hele 40 kommuner fra svenskegrensen til Buskerud. De har i dag en stor samling, men ikke noe formidlingsbygg. Det er planlagt et slikt bygg på Finnskogen i Hedmark. Senterpartiet mener at det av respekt for denne minoriteten er viktig at vi får dette på plass i løpet av få år, slik at de og deres etterkommere får en bedre mulighet til å ta vare på sin identitet og kulturarv.
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-12-13:
Representanten Horne sa i sitt innlegg at 14 uker foreldrepermisjon for far er til skade for barna. Og jeg lurte et øyeblikk på om representanten mente at det er skadelig for små unger å være sammen med far. Men heldigvis var det ikke så ille. Representanten sa det var fordi barna gikk glipp av tid med en av sine foreldre. Da lurer jeg virkelig på om det er arbeidsgiver eller kulturelt påtrykk fra omgivelsene som hindrer far i å være sammen med barnet? Ja, det er nesten uansett grunn – da mener jeg at vi må ta tak i grunnen og ikke fjerne fedrekvoten. Spørsmålet til representanten er: Hva er grunnen til at far ikke kan ta i bruk fedrekvoten sin for å få verdifull alenetid sammen med sitt lille nyfødte barn, som jeg trodde det ville være veldig trivelig for de aller fleste fedre å bli kjent med.
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-12-13:
Målet til den rød-grønne regjeringen på barnehagefeltet er høy kvalitet og lav pris. Høyre ønsker å innføre statlige regler for inntektsgradering av foreldrebetalingen. Det er ikke uproblematisk å innføre inntektsgradering av foreldrebetalingen for å utjevne forskjellene mellom fattige og rike. Grunnen til dette er at inntektsgradering vil svekke incentivene for å gå ut i jobb eller øke stillingsandelen for foreldre med lavest inntekt, fordi satsene vil øke med økt inntekt, og de vil nå høyeste sats hvis de kommer opp på et visst inntektsnivå. Høyre foreslår også å øke den månedlige barnehagesatsen med 200 kr. Det å øke barnehagesatsene er et usosialt tiltak, som vil gjøre barnehageplassene mindre tilgjengelige for lavinntektsfamilier. Spørsmålet til representanten Hofstad Helleland er: Hva tenker Høyre om å innføre ordninger som kan bidra til at flere familier blir fanget i den såkalte fattigdomsfellen?
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-12-13:
Vi er enig i at barnetrygden er et godt virkemiddel, men vi har nå prioritert – og vi har prioritert veldig sterkt – en økning når det gjelder barnehagene. Vi har brukt veldig mye penger, og vi har prioritert andre formål som også styrker barnefamilienes hverdag på en veldig god måte, bl.a. en omlegging av kontantstøtten til å gjelde de små ungene, og dette med utvidelse av foreldrekvoter. Vi er enig i at vi bør se på barnetrygden, men vi har ikke kunnet gjøre alt på én gang. Vi har ikke prioritert det i denne omgang, men det kommer vi kanskje til å gjøre framover.
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-12-13:
Det beror nok på en misforståelse at vi har lagt oss på en forbudslinje, for det har vi slett ikke. Jeg kan ikke huske at det ble noe forbud mot pappvin fordi om det ble løftet fram fra et større hele som en stor sak. Men jeg vil jo minne om at det var veldig mange som syntes det var helt forferdelig med dette røykeforbudet. Til og med røykere i dagens samfunn applauderer jo røykeforbudet. Jeg vil påstå at det har spilt en stor rolle for folkehelsen i Norge. Jeg stiller meg ikke bak noen sånn forbudslinje, men av og til tror jeg det er klokt å kunne ty til det – men vi skal slett ikke gjøre det veldig ofte.
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-12-13:
I mitt tidligere innlegg snakket jeg mye om barnevern og familievern. Jeg har lyst til å kommentere en ting som representanten Thomsen var inne på i et senere innlegg, og det er størrelsen på kommuner i forhold til kvalitet på barnevernet. KS-rapporten «Barnevernet i små kommuner – status og utfordringer» kom i oktober. Den peker på at barnevernet ikke er dårligere i små enn i store kommuner. Det er sikkert sånn at det kan bli bedre for både små og store kommuner, men det er et annet spørsmål. Vi kan ikke snakke familiepolitikk uten å nevne barnehager. For det har rett og slett skjedd en barnehagerevolusjon i dette landet. Senterpartiet er særdeles fornøyd med den enorme barnehagesatsingen de siste årene og med maksprisen, som gjør at alle småbarnsforeldre i arbeid har råd til å benytte seg av det tilbudet. Vi ser at framover nå så er det kvalitet framfor kvantitet som skal prioriteres, og det skal vi fokusere på framover. I Senterpartiet har vi vært opptatt av å endre kontantstøtteordningen for å gjøre den mer treffsikker. Vi ønsker å gi familiene med de aller minste barna et høyere beløp og fase ut ordningen for dem over to år. Reglene ble endret fra 1. august i år. Det er vi svært fornøyd med, og det virker som småbarnsforeldrene er det også. I dag vil vi vedta å utvide foreldrepermisjonen på nytt. Nå skal begge foreldrene få 14 uker hver, og det er en felles del som er valgfri. Med dette har vi økt den totale permisjonstiden fra 43 til 49 uker siden 2005. Det er stritt å være småbarnsforeldre, det vet alle som har prøvd det, men vi har gjort fryktelig mye for å legge til rette slik at familier med små unger skal ha det bra, og dermed at ungene får det bra. En ting som er spesielt gledelig i denne sammenhengen, er at vi har fått fjernet regelen om at mor måtte jobbe minst 50 pst. for at far skulle få rett til fedrekvote. Nå er det fedrekvote i alle tilfeller der begge foreldrene har opptjent rett til foreldrepenger. Dessuten har far også rett til å ta ut foreldrepenger dersom mor er ufør eller deltar på introduksjonsprogram eller kvalifiseringsprogram. Den rød-grønne regjeringen gjør virkelig mye for småbarnsfamilier. Jeg kan faktisk ikke skjønne at dette landets småbarnsforeldre kan vurdere å stemme på noen andre enn våre tre partier ved neste valg.
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Etter debatten på mandag om visuell kunst, som representanten Thommessen fulgte opp i sin replikk til representanten Gjul og i sitt innlegg her, har jeg lyst til å stille representanten et spørsmål om regjeringens overstyring av kulturlivet. Jeg har lyst til å utfordre Thommessen: Mener representanten Thommessen at det er urimelig å stille krav til kulturlivet og institusjonene om at de også må nå ut til et bredere lag av folket og publikum, når man vet at man bruker milliarder av kroner av fellesskapets penger på kultur? Er det overstyring når man har forventninger til at det ikke bare er høyt utdannete mennesker i de store byene som får benytte seg av kulturtilbud, men sørger for at kulturen også når ut til en større del av befolkningen? Er det mer politisk korrekt styring når representanten fra Fremskrittspartiet i sitt innlegg her i stad sa at man ønsker at Den Norske Opera heller skal spille Figaro enn andre oppsetninger som de hadde planlagt?
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Jeg er veldig glad for at regjeringen skal legge fram en ny handlingsplan for kultur og næring – en handlingsplan som omfatter kulturen. Men jeg skulle ønske at handlingsplanen også hadde et utvidet kulturbegrep, der idretten fikk sin plass. Motivasjonen for å få en slik handlingsplan er at man skal få flere aktører innenfor kulturnæringen som skal kunne leve av sin egen virksomhet, økt verdiskaping og sysselsetting i kulturnæringsområdene, og ikke minst flere attraktive lokalsamfunn i hele landet. Jeg ønsker idretten inn fordi det nettopp handler om de store arrangementene. Og et stort arrangement er ikke bare et idrettsarrangement, det skapes også voldsomt stor næringsaktivitet rundt det. Det er bare å se på det som var rundt VM her i Oslo. Vi står foran sjakk-OL i 2014 i Tromsø, og ikke minst har vi etter hvert ungdoms-OL på Lillehammer. Flere har vært på talerstolen og nevnt et landsdelsarrangement som etter mitt syn også har det samme perspektivet – Arctic Race of Norway. Jeg er sikker på at det – gjennom det fokuset det vil ha i media – vil være med på å gi landsdelen et løft. Jeg kommer fra Finnmark, og vi har et eksempel på nettopp et slikt idrettsarrangement, som fra et å være lite arrangement for 20–30 deltakere, etter hvert har blitt til en stor internasjonal begivenhet – Finnmarksløpet. Det fokuset det har hatt på tv, har skapt næringsvirksomhet langt utover idrettsaktiviteten. Og det er nettopp i det perspektivet jeg ønsker at idretten og arrangementene skal og bør ha sin plass i en kommende handlingsplan for kultur og næring. Vi gikk til valg for noen år siden på at vi skulle skape 500 nye kulturarbeidsplasser i Finnmark innen 2012, eller var det 2014 – jeg husker ikke – men åkkesom er dagens nyhet fra Finnmark at vi nesten er i mål. Det er 27 pst. økning de siste årene, og vi begynner å nærme oss målet på 500 nye kulturarbeidsplasser. Det synes jeg er ganske fantastisk. Det viser at det å satse på kultur og næring i et samordnet perspektiv, skaper aktivitet, det skaper nye arbeidsplasser, og det skaper ikke minst attraktive lokalsamfunn i hele landet. Jeg har lyst til å avslutte med en liten kommentar tilbake til representanten Korsberg, som var så bekymret for at etterslepet til norsk idrett har økt i den rød-grønne perioden. Jeg oppfatter det slik at han mener at ved å oppheve spillmonopolet vil etterslepet bli mye mindre. Den argumentasjonen kjøper jeg ikke, og jeg tror heller ikke Idretts-Norge kjøper den.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Øyvind Håbrekke tegner i sitt innlegg et bilde av virkeligheten når det gjelder frivilligheten, som jeg overhodet ikke kjenner meg igjen i. Frivilligheten blomstrer som aldri før. Over hele landet ser vi et voldsomt engasjement, og denne regjeringen har vitterlig støttet opp om frivilligheten gjennom en momskompensasjonsordning og gjennom de ulike støtteordningene vi har – tilsvarende over 0,5 mrd. kr. Man har støttet opp om korpsbevegelsen ved stadig å styrke innkjøpsordningen for musikkinstrumenter, og over hele landet feires det og jubles som aldri før over frivilligheten. Så jeg vil på det sterkeste tilbakevise Håbrekkes påstand. Kristelig Folkepartis problem er at man har valgt side – et borgerlig regjeringsalternativ. Når man skal i forhandlinger med Fremskrittspartiet – som kutter over 1 mrd. kr i kulturbudsjettet – er spørsmålet hvordan man med den typen politikk skal nå de målene som Kristelig Folkeparti er opptatt av å nå.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Jeg er glad for klargjøringen av hvordan Kristelig Folkeparti ser på Fremskrittspartiets kulturpolitikk. Det skal bli spennende å følge videre hvordan man skal klare å komme til enighet på det området. Det synes å være milevis avstand. Så tar representanten opp dette med statlig overstyring, som det hevdes at denne regjeringen driver med, og som jeg på det sterkeste vil tilbakevise. Vi ser at kulturfeltet gjennom Kulturløftet, gjennom det at frivilligheten og institusjonene i kulturlivet for øvrig er styrket, opplever en frihet de sjelden har opplevd – fordi de har handlefrihet til å gjøre det de ønsker. De har mulighet til å realisere de planene som de tidligere kanskje bare kunne drømme om, nettopp fordi vi har evnet å øke bevilgningene. En annen del av det frie og uavhengige meningssamfunnet er mediepolitikken. Jeg er veldig glad for at Kristelig Folkeparti står sammen med de rød-grønne i synet på produksjonsstøtte osv. Også her ser vi at de står milevis fra Fremskrittspartiets politikk, som handler om å legge ned lokalaviser. Vil Kristelig Folkeparti kunne akseptere at flere lokalaviser blir lagt ned, som Ib Thomsen har bekreftet vil bli resultatet av deres politikk?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Først vil jeg minne om at lovverket er en minimumsregel, og det er fullt mulig for kommunene å ha løpende opptak. Mange kommuner klarer det, bl.a. Meråker kommune, som tilfeldigvis er styrt av Arbeiderpartiet. De prioriterer å bruke penger på det og har løpende opptak. Det står kommunene fritt til å gjøre. Det er ikke slik at man har lagt begrensninger på det, men kommunene har mulighet til å ha løpende opptak hele veien, og regjeringen stimulerer til at det skal skje. Så er det slik at vi ønsker flere opptak. Hittil har man måttet konsentrere de store pengene om full barnehagedekning og om makspris, og nå skal vi også satse massivt på å bedre kvaliteten i barnehagen. Så har vi som ambisjon å innføre to opptak i året. Jeg kan ikke nå garantere når det blir, men en politikk som prioriterer skattekutt til de rikeste i samfunnet, vil ikke være et steg i riktig retning med tanke på at samfunnet skal ha råd til å ha nok ansatte i barnehagene og ha løpende opptak.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Vi ser at undersøkelser viser at foreldre er særdeles godt fornøyd med barnehagetilbudet. Når vi tenker på den historiske utviklingen som har vært når det gjelder å sikre full barnehagedekning, viser det hvilken fantastisk innsats de ansatte i barnehagene har gjort, når det ikke har gått ut over kvaliteten. Vi styrker kvaliteten – det jobber man med hele tiden – og nå jobber regjeringen med en egen stortingsmelding om nettopp det, som kommer ganske så snart. Så er det slik at det er et problem at vi mangler pedagoger i barnehagene, og det er en for stor bruk av dispensasjoner. Det siste mener jeg personlig at vi må stramme inn på, for vi kan ikke akseptere at dette er noe man sluntrer unna med. Men det er jo også slik at det eneste stedet man streiker mot politiske myndigheter i dag, er i Oslo, som er styrt av Høyre. Linda C. Hofstad Helleland får svare for hvorfor det er slik.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
For det første er jeg opptatt av at vi skal ha en politikk i samfunnet som sikrer trygge, økonomiske rammer, stabilitet og trygghet for familien i arbeidslivet. Det er viktig, ikke minst for barna, for hvis foreldrene mangler rettigheter i arbeidslivet, mangler jobb og har en utrygg framtid, går det direkte ut over barna. Når det er sagt, er det nettopp barna man må fokusere på gjennom å sikre de ordningene som når alle barna. Det er der vi eventuelt må ta utfordringen. Det beste vi kan gjøre, er å sikre full barnehagedekning og lav pris på barnehagetilbudet, sånn at alle barn har en reell mulighet til barnehageplass. Så må vi utvikle skolen videre, slik at vi både kan hjelpe dem som er faglig sterke, og særlig fange opp dem som trenger hjelp – og da ha et effektivt system for å hjelpe dem som tar utfordringer. Hele vår politiske innretning handler jo om hva som er det beste for barnet, og der føler jeg at Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet på mange områder er helt på enige.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Først til runden om barnehagepris: Hvis vi tar utgangspunkt i vår politikk, vet vi at siden den rød-grønne regjeringen fikk makten i 2005, har maksimalprisen i barnehagen blitt redusert med over 13 500 kr per barnehageplass per år. Når vi er i havn med våre målsettinger, vil en familie med to barn spare 23 000 kr i året med dette tiltaket. Høyre har aldri vært med på det løpet. En kan gjerne ha lange diskusjoner om hva en barnehageplass ville kostet med Høyre. Det er vanskelig å si, men at det hadde vært dyrere, er det ingen tvil om. Når vi vet hva dette har betydd i kroner og øre for barnefamiliene i dag – en historisk bra skattelette – tenker jeg det er viktig at Høyre klargjør hvilken politikk de har på dette området. Det blir dyrere, og som vi ser i Oslo, blir det også dårligere. Det har vært en god debatt, fordi den har fått opp noen ideologiske skillelinjer. Når det gjelder Høyre, ser vi at der partiet har alternativer til regjeringens politikk, vil det stort sett dreie seg om å forverre situasjonen: Barnehageprisen øker en i dette budsjettet med 200 kr i måneden, en fjerner pappatid, slik at barn mister muligheten til å være hjemme sammen med far, og en får privatisering, hvor man skal kutte i det statlige barnevernet og bruke penger på å kjøpe private tjenester. Ja, det er riktig, vi ønsker at barnevern først og fremst skal være en offentlig oppgave, men vi ser at vi har behov for både ideelle og private aktører for å fylle på. Men det er ikke urimelig at når vi har et offentlig tilbud, sørger vi for å fylle opp det og utnytte den kapasiteten først, så henvender vi oss til ideelle og så til private. Det står vi for, fordi vi mener dette først og fremst er en offentlig oppgave. Håbrekke klarte å si i debatten at familiepolitikk er helt fraværende i rød-grønn politikk. Da kan han ikke ha vært til stede i denne debatten, eller i tidligere debatter om familiepolitikk. Jeg brukte hele mitt innlegg til å brette ut hvordan hele samfunnsbyggingen handler om å forsvare familien og sørge for trygge rammer rundt familien. Man har kanskje glemt at det kraftigste angrepet på familien de siste årene kom fra Bondevik-regjeringen, med dens angrep på arbeidsmiljøloven, som sikrer flere midlertidige stillinger og – som vi står i fare for å få til neste høst – mer pålagt arbeidstid og overtid. Det vil virkelig skape utrygghet og en ustabil situasjon for barnefamiliene, mens vi vil sikre tryggheten og stabiliteten for dem.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Det framstilles fra Syversen og Kristelig Folkeparti som om vi «presser» barn inn i barnehage, at det er det som er vår ambisjon. Nei, det at vi trenger barnehageplass har vært et ønske fra småbarnsforeldre i mange, mange år, for vi vil jobbe, vi vil klare oss selv, vi vil stå på egne ben som familie, og vi ønsker at barna våre skal gå i barnehage. Det er grunnen til at vi prioriterer dette så høyt, for dette er et av de velferdsgodene i det norske samfunnet som er mest etterspurt av småbarnsforeldre. Så er jeg enig i at familien har en verdi i seg selv, slik det her sies fra Kristelig Folkeparti, og nettopp derfor trenger familien beskyttelse. Man trenger barnehageplass, en god skole, en god foreldrepermisjonsordning og den type ting, men man trenger også beskyttelse fra samfunnet i forhold til det voldsomme presset som mange utsettes for i arbeidslivet, og da må jo høyresiden – og Kristelig Folkeparti, som har tanker om å gå i den retningen – forklare hvordan det vil bedre familiens situasjon at det blir et ytterligere press på familien med tanke på når du skal jobbe, pålagt overtid, flere midlertidige stillinger. Dét svarer de ikke på. Det ville være et alvorlig anslag mot familiens frihet.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-13:
Det er en liten omregulering i pressestøtten i vårt alternative forslag. Det handler om dagens systemer, bl.a. at man ikke klarer å få til en momsordning når det gjelder digitale medier. Det er i ferd med å bli et kjempestort problem også for pressepolitikken og mediepolitikken vår. Vi tror ikke at det å forsteine dagens system er det beste. Det å tro at all ytringsfrihet går gjennom papiravisene, er heller ikke det beste. Vi ønsker en stor omlegging på dette feltet, både når det gjelder moms og støtte til digitale medier. Vi mener at dagens eierskapsstrukturtankegang, som handler om geografi, er helt foreldet i en digital hverdag. Vi har også åpnet for at man kanskje kan lage rene journaliststipend, for i dagens digitale verden vil det også være mulig for enkeltjournalister som ikke er tilknyttet en redaksjon, å bidra med god journalistikk i norske medier.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-13:
Hvis det er sånn at Arbeiderpartiet har lyst til å bli enig med byrådet om å bygge Lambda, er det veldig fint for meg. Det Arbeiderpartiet har stått for i Oslo, er å utsette saken i det uendelige og å ville ha en ny arkitektkonkurranse for et nytt sted. Jeg tror det er viktig å få bygd det museet. Det hadde jeg håpet at Arbeiderpartiet kunne være med på, men hvis vi ikke klarer det, skal vi nok klare å finne en løsning på annet vis. Jeg tror at man ser den borgerlige kulturpolitikken hvis man leser Høyres, Kristelig Folkepartis og Venstres forslag under ett. Jeg skjønner at dette er litt vanskelig for regjeringa å skjønne, men det handler ikke bare om hvor mye penger man har, men det handler om hvor mye man styrer pengene. Det handler ikke om at man blåser opp noen ordninger, men om at man kanskje må lage noen alternative ordninger og støtteordninger. Det handler ikke om at man gjør alle mulige størst mulig, for da plasserer man for mye makt ett sted. Jeg skjønner at regjeringa er redd for at den makta da må være offentlig. Jeg mener at den kanskje også må være privat noen steder. Man må gjerne også lage offentlig motmakt, men det er viktig å spre makt.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-13:
Jeg og statsråden har en felles fortid i KUF-komiteen. Nye statsråder kan gi åpning for nye muligheter. Venstre har i dette budsjettet som tidligere foreslått en stipendordning til talenter innenfor kultursektoren. For to dager siden fikk vi presentert TIMSS-undersøkelsen. Et av funnene der er at vi er altfor dårlige i Norge til å ta vare på talenter. Det tror jeg også gjelder innenfor kultursektoren. Så mitt håp og mitt spørsmål til statsråden er at hun kanskje er litt mer positiv enn en tidligere har vært, til å lage en stipendordning som også kan ta vare på de talentene vi har innenfor kultursektoren, slik at vi kan få noen ordentlige drivkrefter som kan være forbilder for mange andre ungdommer også i kulturlivet.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-13:
Det må gå litt ut over statsråden at Stortinget har lagt opp til en behandling der vårt Dokument 8 er dyttet inn uten at vi er varslet om det, og uten at jeg syns vi får debattert det riktig. Forslaget går på å differensiere barnetrygd. Vi ser at en rekke regjeringer, borgerlige og sosialistiske, ikke har prioritert å øke barnetrygden, for den oppleves vel egentlig for mange politikere som lite målrettet, da det for noen betyr at de har en stor BSU når de skal ut i boligmarkedet, mens det for andre er veldig viktige penger å få. Så spørsmålet mitt til statsråden: Hun har ett godt argument i sitt svar, det innrømmer jeg, at dette er mer byråkrati. Men fins det egentlig noen reelle andre gode argumenter for at man ikke skal inntektsdifferensiere en slik type støtte?
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-13:
Jeg hadde egentlig tenkt å spørre om forskning, for SVs hovedinnlegg inneholdt ikke noe om det. Men jeg syns kanskje at svaret på Kristelig Folkepartis spørsmål var så underlig at jeg har lyst til å utdype det. Hvis Aksel Hagen hadde tatt seg tid til å besøke en slik skole, som ifølge SV er forferdelig og privat, ville han sett at han antakeligvis hadde veldig mange velgere der. Det er nok veldig mange skuffede SV-ere som går på disse linjene. Da skolen ble opprettet, stemte Oslo SV imot i bystyret. Da hadde jeg to gamle SV-ere som satt på kontoret mitt og gråt, for de kunne ikke forstå hvorfor det partiet med det de sto for, kunne være så imot at de skulle få lov til å utvikle disse skoleideene. Har representanten ingen forståelse for at dette faktisk er fantastiske skoletilbud som mange mennesker syns at de får godt utbytte av å gå på? Dette er gode skoler.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-13:
Jeg har lyst å spørre fra en litt annen vinkel, for jeg kjenner Senterpartiet som et lokaldemokratiparti – sammen med Venstre. Vi har kjempet hardt, med de to hakkene lengre resonnementer det kreves for å ha troa på lokaldemokratiet. Jeg kjenner politikere som har drevet valgkamp for å få opp lærertettheten, og som har ønsket å bli valgt bare på grunn av det. De har fått støtte fra de lokale velgerne for at det er den viktigste saken, disse politikerne stemmer de på. De klarer å presse noen ekstra lærere inn i budsjettene, noe som gjør at de akkurat har for mange lærere til å få støtte fra denne ordninga. Politikerne i nabokommunen derimot, som ikke har prioritert lærere, og som ikke syns det er så viktig med lærertetthet, og som faktisk har sørget for at man har sakket akterut på dette – de får premie fra regjeringa ved at de får noen ekstra lærere. Ser ikke Tingelstad Wøien at dette bryter fundamentalt med vårt syn på lokaldemokratiet og det som Venstre og Senterpartiet har stått sammen om, nemlig at det å velge lokalpolitikere skal få noen følger, og at man skal høre på dem?
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-13:
Jeg er veldig for at regjeringen bruker penger på forskning, også på skoleforskning. Jeg tror vi har et stort potensial der. Men hvis regjeringa virkelig har foretatt forskning som viser at barn lærer mer hvis de spiser, synes jeg kanskje det er litt bortkastet. Selvfølgelig lærer man mer hvis man har en hjerne som har energi å gå på – selvfølgelig gjør man det. Spørsmålet er om det kanskje er et ansvar vi bør legge på foreldrene. Jeg mener vi legger mye ansvar på foreldrene knyttet til lekser og sånt. Kanskje burde vi lettet på det trykket, men heller si at matpakke bør man faktisk kunne sørge for. Det vi gjør med moms i vårt alternative statsbudsjett, er ikke teoretisk. Vi gjør det mye billigere å kjøpe de sunne varene som gjør det mulig også for foreldre med dårlig råd å lage en sunn matpakke til ungene sine – slik at det ikke alltid er de usunne varene som er de billigste. Jeg synes at det var en forskning man kunne ha spart seg, for det er ganske åpenbart.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-13:
Jeg tror aldri Venstre kommer til å sette seg imot at man skal gi mer enn et sånt fond kan kaste av seg. Poenget er at forskning trenger langsiktighet. Vi har skjønt at vi trenger langsiktighet når det gjelder transport – vi lager en nasjonal transportplan som er langsiktig. Forskninga trenger også den langsiktigheten. Forskning er ikke noe man kan skru av og på. Kompetansemiljø er ikke noe man kan skru av og på. Det å ha langsiktighet innenfor forskning er ganske viktig. Det var derfor fondsordninga ble laget. Det var derfor man laget seg mål når det gjaldt prosenter osv. Men nå skal jeg være såpass at jeg skal invitere med meg utdanningsministeren – hvis hun har lyst til å være med – til å besøke vår utdanningsminister i Sverige, som har laget en langsiktig plan også innenfor meldingsstrukturen. Jeg skal dit i februar og få se hvordan de har laget en langsiktighet innenfor meldingsstrukturen. Hun må gjerne stjele den svenske modellen også.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-13:
Nå var det veldig mange uparlamentariske uttrykk som gikk gjennom mitt hode, men dette er da virkelig bare usannheter. Venstre har en enorm satsing når det gjelder fattige barn. Det å påstå at vi ikke satser på fattige barn i dette budsjettet, det er feil. Da burde man ha fulgt med i den debatten som handlet om barnefattigdom som gikk tidligere her. Det er de to store satsingene som er i Venstres alternative budsjett: Det er til fattige barn og det er til kunnskap. Man kan ikke vri det på noen annen måte. Jeg sa heller ikke at det var forskning som tilsa at man skulle kutte i frukt og grønt. Jeg sa at det er åpenbart at man trenger mat. Det er derfor vi sørger for at fattige familier får bedre råd, det er derfor vi sørger for at moms på frukt og grønt faktisk blir lavere slik at familier kan kjøpe det – ikke bare få det utdelt fra staten.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-13:
Det er mye det hadde vært spennende å spørre statsråden om, men fordi jeg har så få skriftlige spørsmål før jul, har jeg lyst til å spørre om et oppslag i Aftenposten i dag, om godkjenning av utdanninger. Jeg snakket i mitt innlegg om å ha respekt for kunnskap, men det er ikke alltid norske myndigheter har respekt for den kunnskapen folk tar med seg fra andre land og til Norge. Det er utrolig bortkastet, det ligger mange muligheter i mange som kommer hit med utdannelse fra andre land, utdannelse som de bruker år etter år – og mange penger – på å få godkjent. Det er å kaste bort mye ressurser. Så jeg lurer på om statsråden har sett det oppslaget, og om hun har sett alle de gangene vi har vedtatt i denne sal – apropos det statsråden sa tidligere – at dette skal vi gjøre noe med. Men vi klarer ikke å gjøre noe med det. Er statsråden bekymret for all den kompetansen som forsvinner i byråkratiet og i mangelen på godkjenning av utdannelsen til folk som kommer fra andre land, med andre CV-er?
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-13:
Det er mange typer fordommer og mange holdninger til grupperinger som kan komme opp, og som vi merker kommer opp i ulike debatter. Det var debatten om romfolket i sommer, eller debatten om samer som man har sett tilsnitt av andre steder i landet det siste året. Og slik er det også veldig mye når det gjelder jøder. Jeg mener at det gode, gamle, liberale uttrykket om at fordommer fordummer, også må danne grunnlaget for hvordan man skal bekjempe det. Man bekjemper fordommer mot grupper med kunnskap. Jeg skulle gjerne hatt undervisningsministeren her, for jeg tror at mye av utfordringa ligger i historiefaget vårt, hvordan vi underviser i historiefaget, hvordan historiekunnskapene er hos lærere som underviser i faget, og hvor mye kunnskap ungdom i dag egentlig får om forfølgelse av gruppa opp igjennom historien. Jøder er en av de gruppene som har vært forfulgt mest. Dette ligger så latent, ikke bare ved at det er noen som kommer fra kulturer der de nærmest har blitt opplært i det, men dette fins også hos lærere i Oslo. Jeg har snakket med jødiske barn som er med i en vennegruppe i klassen, der man besøker hverandre. Da gruppa skulle besøke en palestinsk familie, syntes skolen det var helt greit at den jødiske eleven ikke ble invitert, for man måtte forvente at en palestinsk familie ikke kunne invitere et jødisk barn. Nei, det kan man ikke forvente. Lærere som forfekter noe sånt, og en skole som syns at det er greit – kan vi faktisk ikke ha. Eller f.eks. Jødisk Museum, som opplevde at under det forrige bomberaidet mot Gaza, avlyste skoler besøk på Jødisk Museum fordi det føltes feil å besøke et jødisk museum mens Gaza ble bombet. Det sier noe om holdninger – ikke hos unger. Det sier noe om holdninger – ikke hos innvandrerbefolkninga. Dette er lærere i norsk skole som syns det er greit at man ikke vil lære om jødisk kultur når bombene faller over Gaza. Vi ville ikke ha gjort det overfor andre. Dette er ting som må tas veldig alvorlig. Dette er et ganske grunnleggende problem i samfunnet vårt. Det er ikke bare knyttet til jøder. Du skal bare pirke litt i den norske mentaliteten før du finner akkurat det samme når det gjelder f.eks. romfolket. Når vi ser på land som Ungarn, som nå bygger opp mye av nasjonalismen rundt akkurat disse gruppene, så ser vi at romfolk og jøder er veldig nær i sammenheng for hvordan nasjonalismen bygger opp hatet sitt knyttet til dem. Dette er fordommer som vi må bekjempe hele tida. Vi gjør det med kunnskap, og vi gjør det ved å se individer i stedet for å se grupper. Vi gjør det ikke bare med religionsdialog, for dette handler ikke om religionsdialog. Dette handler om hat mot kulturelle grupper. Det kan være basert både på etnisitet og på religion. Venstre kommer til å støtte Høyres forslag i saken. Vi syns kanskje noen av de andre er veldig spesifikke – mange av dem passer godt i et kommunestyre, men ikke i Stortinget. Jeg mener at vi har en stor jobb å gjøre, og jeg håper at diskrimineringsministeren, i dette tilfellet, tar med seg dette til utdanningsministeren, for det er hun som sitter med de beste virkemidlene for få dette nedkjempet.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Dette er viktige gjenstandar, som eg trur det er mange som vil ha glede av å sjå. Det er eg glad for at det er mange som får. Når det gjeld spørsmålet om det kan verte ei permanent utstilling, er det noko eg ikkje har teke stilling til no. Så får ein heller vurdere det ved seinare korsvegar. Men det er ingen tvil om at det er viktige gjenstandar det her er snakk om.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
For å ta det fyrste fyrst: Representanten Korsberg er kritisk til at eg i mitt innlegg faktisk responderte på det representanten Olemic Thommessen inviterte meg til å respondere på. Men eg vil tru at meininga med ein debatt er at ein responderer på dei utfordringane ein får undervegs i debatten. Så til spørsmålet knytt til Arctic Race. Det er tradisjonelt ikkje slik at ein frå statleg side gjev midlar til akkurat denne typen konkurransar. Det betyr ikkje at konkurransane er dårlege eller uviktige, men det handlar om at ein vanlegvis pleier å gje midlar til f.eks. arrangering av OL eller ungdoms-OL. Det er det resonnementet som eg òg legg til grunn når det gjeld Arctic Race.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Igjen: Eg innleia med å snakke om dei overordna trekka i vår politikk. Eg legg til grunn at representanten Olemic Thommessen synest det er hensiktsmessig òg å få svar på dei utfordringane som han gjev meg undervegs. Representanten Thommessen seier at vår regjering, altså eg, forgjengaren min og kanskje også hennar forgjengar viser mediepolitikken for lita merksemd. Til forsvar for forgjengaren min vart det nedsett nokre utval som kunne sjå nærmare på mediepolitikken, og som har sett fram forslag til tiltak som me følgjer opp no. Sjølv har eg journalistisk bakgrunn og stor interesse av utviklinga innanfor dette området. Avisene – media – står overfor store utfordringar i åra som kjem, ikkje minst på grunn av den digitale omlegginga, og at ein kan trenge nye finansieringsformer for journalistikken. Det er prosessar som eg vil følgje veldig tett. Det er òg grunnen til at me har auka produksjonstilskotet til media med 20 mill. kr.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Den utfordringa skal eg merke meg, så får eg gjere så godt eg kan. Det eg kan seie om korfeltet, er at i 2013 vidarefører me satsinga med ei samla styrking på 3,7 mill. kr. Det me har lagt vekt på, er ei brei styrking av feltet med god geografisk fordeling av midlane, og at midlane derfor er fordelte til kor på forskjellige stader i landet – både ensemblestøtte og aktivitetsmidlar for kor. Me tenkjer òg at det er meir hensiktsmessig og realistisk å styrkje dei eksisterande støtteordningane og institusjonane som me har, heller enn å byggje opp nye institusjonar og ordningar. Det er grunnen til at me f.eks. ikkje ser det som aktuelt å etablere eit nytt nasjonalt profesjonelt kor, som har vore noko enkelte aktørar har etterlyst. Dirigentutvikling er òg eit spørsmål som eg opplever at representanten har vore oppteken av i andre samanhengar. I årets budsjett er det i fyrste omgang sett av 0,2 mill. kr til eit prøveprosjekt på det området.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Takk for den utfordringa. Eg har ikkje teke stilling til ei slik stipendordning, men eg merkar meg engasjementet til representanten omkring det. Eg får gå tilbake og tenkje meg om. Eg vil seie at mi bekymring når det gjeld nye stemmer i kulturlivet, fyrst og fremst gjeld dei stemmene som er litt annleis, dei som er litt på sida, dei som kanskje er litt aggressive, litt provoserande, som har ei anna form, eller som skil seg ut på ein måte som gjer at dei kanskje ikkje opplever å verte like mykje sett av f.eks. private aktørar eller andre som dei prøver å vende seg til. Eg meiner det er ei viktig offentleg oppgåve å leggje til rette for at den breidda er reell, og at dei som uttrykkjer seg på nyskapande måtar, måtar som skil seg ut, eller til og med måtar som er støytande, òg kan vere med på å utvide det ytringsrommet som kulturlivet utgjer.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Ein mastergrad på filmområdet er ikkje umiddelbart noko denne statsråden rår over, men eg meiner jo at dei endringane som vart gjorde med tanke på Filmens Hus og Norsk Filminstitutt, var riktige og nødvendige endringar. Dei vart varsla i Veiviseren og vart gjennomførte, så vidt eg hugsar, i 2008. Eg oppfatta at representanten Thommessen òg i sitt innlegg tidlegare gav uttrykk for at det kunne bidra til at den regionale satsinga vart for svak. Til det vil eg understreke at Filminstituttet – sjølv om det held til i Oslo – likevel har eit nasjonalt ansvar, på same måte som at sjølv om Stortinget held til i Oslo, har jo me som er ein del av det, eit nasjonalt ansvar. Løyvingane på dette området har auka dei siste åra, og dei vil fortsetje å auke.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Eg vil nytte anledninga til å takke for ein god diskusjon om kulturbudsjettet. Det er mykje som kunne vorte sagt i eit slikt siste innlegg, men eg har fått nokre konkrete utfordringar som eg skal prøve å svare oppsummerande på. Representanten Korsberg spurde om støtta som Rally Norway fekk. Det vart gitt tilskot på 23,5 mill. kr over statsbudsjettet til eit kandidatløp i forkant av søknaden i 2005 om å verte godkjend som arrangør av VM i rally. Grunngjevinga for dette var at det kunne innebere betydelege næringsmessige ringverknader, særleg i innlandsregionen, der arrangementet vart planlagt avvikla. Det er derfor viktig for meg å understreke at det ikkje låg idrettspolitiske vurderingar til grunn i regjeringas avgjerd om å støtte arrangementet, og det vart ikkje gitt spelemidlar til dette arrangementet. Representanten Korsberg hadde òg eit anna spørsmål i eit tidlegare innlegg knytt til trafikkportalen som NRK fekk klarsignal til å jobbe vidare med. Eg forstod representanten Korsberg slik at han opplever dette som eit nytt område for NRK. Det er derfor greitt for meg å peike på at NRK sidan 1960-talet har gitt trafikkinformasjon på radio. Og då den fantastiske teknologiske nyvinninga Tekst-TV kom på 1980-talet, begynte dei å formidle trafikkinformasjon via Tekst-TV, og frå 2002 begynte dei òg å formidle trafikkinformasjon via mobil og nett. Så spørsmålet knytt til trafikkportalen er ikkje om NRK skal gi seg inn på eit nytt område – det gjer dei ikkje, men spørsmålet er om dei skulle vere med på den teknologiske utviklinga som gir alle aktørar nye moglegheiter, og om NRK skal halde fram med å vere ein relevant aktør i det nye medielandskapet. Så kan eg som avslutning seie at eg er glad for at me med dette får på plass eit kulturbudsjett, som òg har stor betydning for idretten og for frivilligheita. Dette er område som har svært mykje å seie for svært mange enkeltmenneskes liv. Frivilligheita er noko av krafta som finst i samfunnet. Det er noko av livsnerven i samfunnet, og det er viktig for regjeringa vår å stø opp om både det og om idretten. Det gjer me bl.a. gjennom momskompensasjonsordninga og gjennom omlegginga og innfasinga av endringane i tippenøkkelen. Så er eg òg glad for at me i dette budsjettet får auka støtta til media og deira produksjonstilskot. Det at me har ein brei medieflora i Noreg har svært mykje å seie både for ytringsfridomen, ytringsmoglegheitene, for demokratiet og for meiningsbrytinga. Det meiner eg er kjerneverdiar for oss.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2012-12-13:
Jeg har hørt mange budsjettdebatter i denne salen, men jeg må si at det er første gangen jeg hører en statsråd bruker hele sitt innlegg på å omtale andre partier, men ikke bruker tid på egen politikk. Det synes jeg er ganske spesielt, men det er jo for så vidt også på mange måter forståelig med den politikken som føres. Frivilligheten er en viktig sektor, og mange gode ideer startes som et frivillig engasjement og dugnad, og utvikler seg til å bli større aktiviteter som krever andre måter å bli finansiert på. Arctic Race of Norway er et sånt eksempel, som har fått mye rød-grønn støtte i media, men ikke når det kommer til politiske beslutninger i denne salen. Samtidig ga statsminister Stoltenberg 25 mill. kr i statsgaranti til et rally-VM for en tid siden. Hvorfor vil ikke statsråden likebehandle sykkel og rally?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2012-12-13:
Jeg skal ikke dra meg til de store høyder, som forrige taler gjorde avslutningsvis. Jeg registrerer at når det gjelder Arctic Race of Norway, er det betydelig støtte verbalt i denne salen i dag. Det er jo ikke uvanlig. Men i mitt forrige innlegg ga jeg statsråden en utfordring som hun ikke har svart på. Jeg vil gjerne at statsråden skal svare på dette: Hvorfor kunne man gå inn og gi en statsgaranti på 25 mill. kr til et rally-VM, mens man ikke kan ha en dialog med eller imøtekomme dem som arrangerer Arctic Race of Norway? Det er en forskjellsbehandling. Kan forskjellsbehandlingen ligge litt i at rally-VM var et arrangement som var godt forankret i NRK og ble sendt på tv, mens Arctic Race of Norway har en forankring i TV 2? Man begynner jo å stille noen sånne spørsmål når statsråden ikke svarer, og det åpenbart er en forskjellsbehandling mellom de to. Så er det noen som ønsker at vi skal oversende dette forslaget til regjeringen. Nei, det kommer vi ikke til å gjøre. Forslaget er en del av innstillingen og en del den brede debatten som har vært i komiteen. Jeg tror alle partiene har hatt et godt grunnlag for enten å støtte forslaget eller ikke å støtte det, og eventuelt komme med andre forslag. Så har ikke kommet, så jeg ser ingen grunn til å oversende et forslag for at det skal havne nederst i en eller annen bunke på statsrådens kontor. Spillemidler har vært nevnt. Jeg vet ikke hvor mange ganger, men det har nok en gang vært nevnt. Jeg klarer ikke helt å skjønne dette. Hvis man innfører et system slik at de i Norge som ønsker å spille, ikke gjør det i utenlandske spillselskaper, slik at midlene blir i Norge og en andel av den omsetningen skal tilfalle idretten, skjønner jeg ikke at det kan bli mindre penger til idretten. Representanten Kåre Simensen dro det resonnementet. Da er jeg bare sjeleglad for en ting, og det er at Kåre Simensen ikke sitter i finanskomiteen.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2012-12-13:
Jeg takker statsråden for svarene i hennes siste innlegg. Det var en grei avklaring når det gjaldt rally-VM. Man støttet det av næringsmessige hensyn, og det gikk ikke ut over spillemidlene – med andre ord har man mulighet hvis man ønsker å støtte Arctic Race of Norway. Men så langt registrerer jeg at det har møtt politisk uvilje. Det er trist, for jeg tror at det hadde hatt enorm næringsmessig betydning i hele den nordlige landsdelen, ikke minst for reiselivsnæringen, dersom man hadde ønsket å satse. Det er bare å se på sykkelrittene som arrangeres rundt omkring i Europa og den mediedekningen de får. Når det gjelder nettportalen, er det nye områder som NRK beveger seg inn på, med klare advarsler både fra Medietilsynet og Konkurransetilsynet. Så å si at dette er en videreføring av det NRK holdt på med på 1960-tallet, medfører ikke riktighet.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Eg har registrert ein litt spreidd debatt, der ein har teikna eit bilete av at norsk kultur står under press, og at årsaken skal vera at vi har fått så mange nye landsmenn, nye nordmenn, som bringer med seg sin kultur til Noreg. Det er viktig for meg å understreka at vi sjølve har ansvaret for å halda kulturen vår levande, og at dei andre – med sin kultur, sine tradisjonar og sin religion – ikkje er ein trussel for vår kultur i det heile. Eg synest at det er ei vinning. Kulturen er levande, og vil vera i endring absolutt heile tida. Men vi kan gje ungane våre ein felles arena – at dei ser barne-tv i tillegg til Disney Channel, det å introdusera dei for norsk musikk i tillegg til Justin Bieber, det å laga kjøtkaker, men samtidig kunna eta kebab, at dei ser Reisen til Julestjernen, men samtidig kan dei sjå Istid. Dette er vårt ansvar. Viss ikkje vi er bevisste på vår eigen kultur, så kan vi ikkje skulda på andre. I Soria Moria-erklæringa slår vi fast at Noreg skal vera ein av dei leiande, innovative, dynamiske og kunnskapsbaserte økonomiar i heile verda, innanfor dei område der vi har eit fortrinn. Kulturnæringane og kulturbasert næringsutvikling er gode eksempel på område i økonomien som kan bidra til meir kreativitet og innovasjon i heile samfunnet. Det er viktig med dei gode rammevilkåra for kulturnæringane, slik at dei store moglegheitene som ligg i skjeringspunktet mellom kultur og næring, kan realiserast og styrkje innovasjons- og nyskapingsevna vår og konkurransekrafta til bedriftene våre. Eit betre samspel mellom kultur og næring vil styrkja verdiskapinga i kulturbedriftene, bidra til eit meir omstillingsdyktig næringsliv og bidra til ein positiv lokal og regional utvikling. Det er alltid triveleg når det raud-grøne statsbudsjettet vert lagt fram. Då kikkar vi fort etter: Er nokre av mine hjartebarn med her? Og for Sogn og Fjordane sin del må eg berre seia at det var eit enormt taktskifte som kom i 2005, på tiltak som er sette i gong. Og no sist fekk vi på plass industrihistorie – ja, eg vil seia det så sterkt. Kvernsteinsparken i Hyllestad: Eg veit at 1 212 000 blanke kroner gjorde vei i vellinga, for vi kan vise industrihistorie i Hyllestad frå rundt 800–900-talet og fram til industrien i Høyanger i dag. Dette er god kulturpolitikk.