trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2021-12-16:
Regjeringen, med Senterpartiet og Arbeiderpartiet, er tydelig på at norsk migrasjonspolitikk skal være forutsigbar. Vi legger stor vekt på stabilitet, og vi legger opp til brede forlik. For at vi skal sikre god integrering, må vi ha kontroll på egne grenser og hvem som kommer til landet. Hvis vi skal klare å ta vare på velferdsstaten, er vi avhengige av å lykkes med integreringen. Det betyr at vi må få flere i jobb. Dette er en svært tydelig prioritering for regjeringen. Det er også en viktig grunn til at vi nå har en arbeids- og inkluderingsminister. Arbeid og inkludering henger tett sammen, noe den nye statsrådens ansvarsområder viser. Regjeringens hovedmål for integreringsarbeidet er nettopp å få flere i arbeid, og samtidig vil vi fremme likestilling og bekjempe negativ sosial kontroll. Kort fortalt vil vi kjempe for at flest mulig kan leve et selvstendig og fritt liv. Utviklingen de åtte årene Senterpartiet og Arbeiderpartiet sist satt i regjering sammen, var positiv. Da steg sysselsettingen blant innvandrere betydelig. Sysselsettingsandelen steg med 5,7 pst., og hva innebar det? Jo, at nesten 200 000 flere innvandrere kom i jobb. Regjeringen er tydelig på at de som får innvilget opphold i Norge, skal integreres raskt. Bosetting, arbeid eller utdanning er avgjørende for å komme inn i det norske samfunnet så fort som mulig, lære seg språket og delta på lik linje med alle andre. Dette er nødvendig for å bevare tillit til hverandre og unngå utvikling av parallellsamfunn og utenforskap. Det er avgjørende for regjeringen å gi barn med innvandrerbakgrunn mulighet til å delta på viktige fellesskapsarenaer. En av de aller viktigste fellesskapsarenaene er barnehagen. I dag går nesten ett av fem barn med innvandrerbakgrunn ikke i barnehage. Vi ønsker å legge til rette for at flere kan begynne i barnehage. Denne regjeringen sørger for at vi både får billigere barnehageplass og flere barnehagelærere. Med en reduksjon i makspris vil en familie med to barn i barnehage spare nesten 5 000 kr i året. Med rimeligere og lettere tilgang til barnehageplass gjør vi det enklere for foreldre å sende barn i barnehagen og ikke minst at de selv kan delta i arbeidslivet. Begge deler er veldig viktig. Representanten Skjelstad anklaget meg for å være tunghørt. Jeg spurte om hvilke vesentlige forbedringer Venstre og Fremskrittspartiet fikk til – sammen i regjering – på innvandrings- og integreringsfeltet. I og med at jeg ble anklaget for å være tunghørt, må jeg bare spørre en gang til: Hvilke lover ble endret, hvilke forskrifter ble endret – og hva var de konkrete tiltakene som var vesentlige forbedringer?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
SV og Fremskrittspartiet representerer jo to litt ulike prosjekter og har tro på litt ulike retninger for forhåpentligvis å komme til omtrent samme mål. Vi har også ulikt syn på dette med regionale nivå og instanser, og det var representanten inne på i innlegget sitt. I dette budsjettet skriver Fremskrittspartiet i sine merknader at man vil fjerne Statsforvalterens og Statens vegvesens innsigelsesrett i arealsaker, og videre at denne avgjørelsesmyndigheten da heller vil ligge til kommunene. Forvaltningen av våre felles arealer og naturområder går naturlig nok også på tvers av kommunegrensene. Ser representanten noen utfordringer, vanskeligheter eller i det hele tatt noen betenkeligheter med at man fjerner en viktig regional instans og et nøytralt blikk i disse sakene?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Det er et viktig og godt spørsmål. Dette er områder som vi absolutt har en god og bred politikk for også i vårt parti. Vi er opptatt av å ha en god dialog ikke minst med fagforeningene og miljøene som jobber med dette. Hvilke innretninger, hvilke potter og hvilke ordninger som er de aller beste for lærerne, og som skaper det beste læringsmiljøet for barna, er noe vi kommer til å fortsette å jobbe med. Om kutt i akkurat denne er den riktige veien å gå, kan jeg dessverre ikke svare helt konkret på i dag. Men vi er i hvert fall opptatt av at vi skal sikre at lærerne blir lyttet til, og at det kan bli levert gode lærertjenester til alle.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Jeg tror nok ikke at representanten sitter på noen ny kunnskap. Vi har fortsatt som en helt klar målsetting at flate ostehøvelkutt i statlige virksomheter ikke er en god vei å gå på noen som helst måte. Så ser jeg at man knytter dette opp mot reisekostnader – at det også innføres som en form for et flatt kutt, som vi i utgangspunktet synes er en dårlig idé. Vi ønsker en større grad av politisk styring på det. Forskjellen mellom de to er at man her har en kuttordning som går over mange år. Her snakker vi faktisk om en reell situasjon i en krisesituasjon under en pandemi, og da tar man politiske grep som man faktisk kan få effekt av i den gitte situasjonen man er i.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Det påligger nok ikke meg å si ja til en slik invitasjon på stående fot, men det er ingen tvil om at vi begge har en politikk hvor vi ønsker å styrke veldig mange av de gruppene som nå ble nevnt. Vi ønsker også å ha et mangfoldig og godt tilbud til brukerne våre, kanskje spesielt i barnehagesektoren, som representanten nevnte. Vi ønsker å beholde det mangfoldet, ikke sikre at vi får midler som overføres til store profittjagende konserner, som er de som kjøper opp de ideelle og gode barnehagene, som nettopp sikrer et godt mangfold i tjenestetilbudet til alle ute i kommunene.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Vi har i Norge en tradisjon for sterke statlige virksomheter som utfører avgjørende samfunnsoppgaver, slik som Nav, fengselsvesen, sykehus og ikke minst Folkehelseinstituttet. Dette er etater som er avhengige av en økonomi som gir dem handlingsrom og mulighet til å prioritere for å kunne gjøre jobben på en kvalitetsmessig god måte. Når man kutter i disse tjenestene, og det har man jo gjort i de omtalte ABE-kuttene siden 2015, har det gitt etatene et redusert handlingsrom, kanskje nettopp i en periode hvor vi har trengt dem aller mest. Ser representanten utfordringen med årlige ostehøvelkutt som medfører færre tilsyn fra Mattilsynet, lengre ventetid på Nav og et overarbeidet Folkehelseinstitutt? Og vil man fortsatt hevde at disse kuttene er en god idé?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Den forrige regjeringen førte en sammenslåingspolitikk overfor kommuner og fylkeskommuner. Noen sammenslåinger var frivillige, og det er naturlig nok også de mest vellykkede, mens andre var med tvang, hvor man kun har ventet på muligheten for en oppløsning, som det nå med ny regjering blir gitt rom for. Troms og Finnmark er kanskje det fylket som har vært mest ivrig etter å komme i gang med den prosessen, og de melder tilbake litt skuffelse over et brev fra statsråden om framdriftsplan og utredningsbehov og noe byråkrati rundt det. Vil statsråden lytte til deres ønsker om å få en noe raskere prosess, og at de ikke må vente på de andre fylkene for å komme i gang med sin oppløsning?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Debatten så langt i dag har tatt opp i seg veldig mange fagområder. Det er naturlig, siden kommuner og fylkeskommuner leverer tjenester på de aller fleste områder. Det er to av dem jeg synes fortjener litt mer oppmerksomhet. Høyresiden har i dag understreket behovet for profitt, eller «overskudd», som det ble presisert, i næringslivet, og under det også private velferdsleverandører – velferdsaktører som finansieres av våre felles midler, skatt som er innbetalt av oss alle for å sikre gode tjenester til innbyggerne våre. Og det skal gå til nettopp det, ikke til profitt for noen få, og etter hvert store, kommersielle konserner. Høyresiden hevder også at venstresiden har mistillit til de private barnehagene. Det kan jeg avkrefte; det har vi ikke. Vi har ikke mistillit til verken private, ideelle, frivillige eller det mangfoldet som de representerer, men vi vil ikke bruke fellesskapets midler til at det som nå vel er fem store konserner, skal ta ut profitt til seg selv og i noen tilfeller sette disse ut i skatteparadis. Det er derfor behov for innsikt i og kontroll med våre felles midler, og om det ikke er noe å skjule, er man vel heller ikke negativ til det. Vi har stor makt som politikere, vi skal forvalte fellesskapets midler og store skatteinntekter. Vi må ta ansvar og følge opp at det gir gode velferdstjenester tilbake til innbyggerne våre. Så til det andre temaet som har vært mye debattert i dag: sammenslåing av kommuner og fylkeskommuner eller – rettere sagt – oppløsning av dem. Høyre har i dag hevdet at dette er en politikk som har vært nødvendig, ikke fordi Høyre ønsker å endre kartet, men fordi Norge har endret seg. Dette er et av de områdene hvor man ikke velger å lytte til det lokale selvstyret eller de lokale politikerne. Noen fylker har slått seg sammen frivillig, og det er åpenbart der det har vært mest vellykket. Andre har kun ventet på muligheten til å få lov til å splitte opp uhensiktsmessig store fylker, noe som de nå får muligheten til. Noen steder er denne prosessen en politisk studie verdig. I Vestfold og Telemark var SV og resten av venstresiden imot en sammenslåing, men det hjalp ikke – sammenslåing ble det. Nå har man muligheten til å løse opp – takket være ny regjering – men med kostnader og belastninger som trolig vil overgå gevinsten. Venstresiden tar derfor ansvar. Vi jobber videre med dette prosjektet, vi unngår omkamper, vi tar oppgaven på alvor for å skape en sterk fylkeskommune som kan levere tjenester. Høyres politikere, derimot, vil nå løse opp det fylket som de selv tvang til sammenslåing. Ja, ordføreren i Sandefjord er sågar klar til å gå i fakkeltog for å få det oppløst, uansett kostnad for de ansatte, uanstendige utgifter og ressursbruk ved en reversering. Jeg vil ydmykt oppfordre Høyre og høyresiden til å skape forutsigbarhet og være konsekvente i sin politikk. Det fortjener våre lokalt folkevalgte der ute. Vi må ha en samlet tilnærming og sikre en god fylkeskommune som fortsatt leverer gode tjenester til oss alle.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Høyre er også opptatt av et godt integreringsarbeid, og da er vi avhengig av et tett samarbeid med og innsats fra organisasjoner og frivilligheten. Frivillige organisasjoner på integreringsfeltet gjør et utrolig viktig arbeid overfor miljøer, enkeltmennesker og for storsamfunnet. I Norge har vi mange gode og sterke organisasjoner på feltet, mange drevet av mennesker som selv har en flerkulturell bakgrunn. Vi hørte alle under høringen et sterkt ønske om og behov for en forutsigbarhet i det arbeidet de gjør, og dermed også behov for stabilitet i den støtten de mottar. I forliket fikk vi til en økt søkbar pott, og vi sikret også den forutsigbarheten som organisasjonene etterlyste. Vil representanten si at det har blitt en god løsning, og at den ivaretar det behovet som organisasjonene meldte til oss?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Jeg skulle gjerne også stilt representanten spørsmål om det med kutt i integreringsarbeidet, for jeg vet at Fremskrittspartiet er opptatt av integrering, men jeg regner ikke med at jeg får noe bedre svar enn det som allerede er blitt gitt. Jeg vil heller adressere den delen av representantens innlegg som handlet om rettferdighet og det å hjelpe i nærområdene. Det synes å være den løsningen Fremskrittspartiet stort sett har når det gjelder disse spørsmålene. Da er det interessant å få vite hvor mye Fremskrittspartiet tenker å sette av for å avhjelpe i nærområdene. Ser Fremskrittspartiet for seg at de som nå er i disse leirene, kan integreres i de landene de nå befinner seg i? Når det gjelder f.eks. aktivistene som har jobbet i Afghanistan for kvinnerettigheter og LHBT-rettigheter, tenker representanten at de er trygge i nærliggende og også regimestyrte land?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Jeg kan forstå at representanten har behov for å sette disse ordningene litt opp mot hverandre og slik sett velger å framheve at Sosialistisk Venstreparti stemmer imot FNs anbefalinger eller de pottene som slik sett ligger på bordet. Det handler selvfølgelig ikke om det. Det handler om hvilken innretning og hvilken ordning man ønsker å ha på bordet. Ser representanten for seg at disse barna skal vokse opp, leke og ha det trygt og godt i disse leirene, slik representanten framstiller det, og så kommer det til å bli fred i løpet av noen måneders tid, slik at de kan reise hjem? Virkeligheten ser vel strengt tatt ikke slik ut?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Jeg er som representanten veldig opptatt av barn som vokser opp i lavinntektsfamilier, og SV har mange tiltak på det området nettopp for å forebygge at det skjer. Så vil det være sånn at man, når man kommer til et nytt land, og før man har mulighet til å bli en del av det samfunnet, kanskje må stå i en situasjon hvor man har en lav inntekt over tid, og arbeid er, som det ble sagt, viktig. Det viktigste er kanskje å ikke være opphengt i å få ned statistikken, men å skape et bedre liv for de barna som vokser opp. Jeg vil uansett påstå at det å vokse opp i en lavinntektsfamilie i et trygt Norge er bedre enn å vokse opp i et overfylt, vått telt i en flyktningleir.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Jeg tror representanten har misforstått meg litt hvis det var det som ble resultatet av det svaret. Vi aksepterer på ingen måte at mennesker skal leve i lavinntektsfamilier, og derfor har vi også en rekke tiltak – mange gode tiltak – i dette budsjettet nettopp for å forebygge det. Om de som lever med lavinntekt, har en flerkulturell bakgrunn eller en ren norsk bakgrunn, er ganske uinteressant i denne sammenhengen. Dette er barn som ikke har det bra, som ikke får ta del i samfunnet på lik linje med andre, og da må vi sørge for at de blir sikret når det gjelder det. Så er ikke SV opptatt av å pynte på statistikken; vi er opptatt av å hjelpe de menneskene det faktisk gjelder.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Det kan jeg avkrefte med en gang. SV kommer ikke til å endre sin innvandringspolitikk og heller ikke redusere det antallet vi ønsker å kunne gi beskyttelse her i landet. Vi mener at vi har internasjonale forpliktelser, vi mener at vi skal følge FNs anbefalinger og ta imot det antallet kvoteflyktninger som FN ber oss om. Det handler om å ta et etisk og internasjonalt ansvar. Det er ingen erkjennelse av at noen skal leve i lavinntektsfamilier. Det å sette de to forholdene tett opp imot hverandre og direkte årsaksforklare hvorfor noen lever i lavinntektsfamilier, er litt feil premisser for diskusjonen.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Det er helt riktig som Wiborg presiserer: Vi har helt ulik innfallsvinkel til denne problemstillingen og er vel gjensidig glad for at den andre ikke nødvendigvis får så mye gjennomslag for sin politikk på dette området. Nå har vi avsluttet forhandlingene om dette budsjettet, og det er helt riktig at dette er et av områdene hvor SV ikke har fått tilstrekkelig gjennomslag for det vi hadde ønsket i vår politikk. Det er sånn i forhandlinger at man går inn og må prioritere områder. Man må kanskje prioritere de områdene man har mulighet til å finne sammen om og få en god politikk på. Det er også mange områder som inngår i dette feltet, hvor vi har fått gjennomslag, og hvor vi har fått gjennom veldig gode tiltak, som jeg også nevnte i innlegget mitt.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Vi vil alltid jobbe for at vi skal følge FNs anbefalinger i flyktning- og asylpolitikken. Det kommer vi også til å bringe til bords ved senere anledninger. Vi kan ikke ta omkamper på alle diskusjoner til enhver tid hele veien, men dette er noe vi kommer til å jobbe for både i salen og i annet arbeid. Det er kanskje vel så viktig det arbeidet vi skal få til felles med en bedre integreringspolitikk, hvor vi skal legge til rette for at alle har mulighet til å få god språkopplæring og komme seg ut i arbeid, og sånn sett fortsatt bidra til å redusere ulikhetene i Norge. Det er det aller, aller viktigste. I tillegg må vi jobbe for å få gode organisasjoner og en god politikk også for dem som har kommet til landet vårt.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Statsråden nevner i sitt innlegg enslige mindreårige i mottak. Hvordan den første tiden i Norge blir som enslig mindreårig, avhenger i veldig stor grad av om UDI lander på om man er over eller under 18 år. For mange kan det være vanskelig og også helt umulig å klare å dokumentere om man er enslig mindreårig eller om man skal behandles som voksen. UDI har en praksis hvor man legger til rette for en alderstesting hvor det brukes ulik praksis, røntgen og også vurdering av tenner. Det er en praksis egentlig ingen sier gir mening. Man kan ikke dokumentere om en ungdom er 17 år eller 19 år med denne metoden. Det sier også de som utfører testene, selv. Vil statsråden ta initiativ til å se på den praksisen?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Statsråden understreket i innlegget sitt utfordringen med å gi alle med flerkulturell bakgrunn en mulighet i arbeidslivet. Det trenger de, og det trenger vi. Så er dette et sammensatt område, men det er jo, som statsråden understreker, et godt dokumentert faktum at diskriminering dessverre også spiller en rolle her, og navnet kan faktisk være det største hinderet for å få en god jobb. Derfor er det veldig gledelig at regjeringen jobber med en handlingsplan og sier noe om at man skal skissere opp flere gode tiltak. Det er fristende – og jeg håper det er lov – å spørre om statsråden kan røpe noen av de tiltakene og noe av det arbeidet man jobber med for å få det på plass i en handlingsplan.
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-16:
SV har tidligere profilert seg som et kunnskapsparti og stått sammen med Høyre om å styrke kunnskapen i skolen. Meldingene som ligger til grunn for skolesatsingen, ligger nettopp i det budsjettet vi nå har til behandling. I den nye regjeringen har Senterpartiet dessverre vunnet fram med sin skoleprofil, som handler om kutt i tiltak som fremmer kunnskap, som en ekstra naturfagstime. På den andre siden er det satsing på deres hjertebarn: små grendeskoler. Det var kanskje mer overraskende for mange – inkludert Utdanningsforbundet – at SV toppet dette i forliket og fjernet den potten som går til lønn til lærerspesialister. Er representanten enig i at fjerningen av lærerspesialistordningen gir dårligere karrieremuligheter for lærerne?
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-16:
Det er kanskje en god vei å gå først å finne en ny løsning før man kutter det som eksisterer. OECD har i mange år anbefalt Norge å innføre noe som er kalt for avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen, som Solberg-regjeringen har gjennomført. Den har vært gjennomført i tillit til at virksomhetene og virksomhetslederne kan effektivisere der hvor de kjenner at skoen trykker. Vi fikk den gangen kritikk fra bl.a. SV om at kuttene burde vært detaljspesifisert ned i hver enkelt virksomhet. Den nye regjeringen har videreført ABE-kuttene for 2022, og SV har til overmål toppet dette med en forsterkning av ABE-reformen gjennom det de kaller for reduserte reisekostnader, som er smurt tynt utover alle statlige virksomheter. Hvilken ny kunnskap sitter representanten på som gjør at man nå støtter(presidenten klubber) den typen kutt? (presidenten klubber)
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-16:
I tilleggsnummeret har regjeringen kuttet i pensjonstilskuddet til private barnehager, og Rødt stiller seg bak det kuttet. I komiteens budsjetthøring fikk vi høre fra Kausvol Gardsbarnehage at dette kuttet utgjør mer enn hele overskuddet i barnehagen, og det innebærer dermed at barnehagen må kutte enten i ytelsene til de ansatte eller i kostnader til vikarer ved sykdom. Mener Rødt det er riktig å gjøre hverdagen til de ansatte i private barnehager dårligere fordi Rødt ikke liker at det finnes private barnehager, som for så vidt inkluderer de aller fleste av gårdsbarnehagene her i landet?
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-16:
Nå kan jeg godt svare på dette med tjenestene. Vi ser jo i brukerundersøkelser at innbyggerne er godt fornøyd med det mangfoldet av barnehagetilbud som privat sektor – eller privat kommersiell sektor, som Rødt liker å kalle den sektoren – representerer. Representanten kom med noen påstander om at tilskuddene brukes til å berike eierne. Hvilket belegg har representanten for å si at pengene som går til pensjonstilskudd, brukes til å berike eierne, og ikke går til å berike de ansatte i de private barnehagene?
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-16:
Det er jo rent faktisk feil, det representanten Lund sier om at tilskuddet da treffer de reelle pensjonsutgiftene. Det er ikke slik at man innretter seg etter hvilke pensjonsordninger den enkelte private barnehage har med de ansatte, men man legger seg på en norm basert på de kommunale barnehagenes utgifter. Jeg ser ikke at representanten Lund har svart på spørsmålet om at man i den enkelte barnehage går etter pengene – om pengene har gått i lommene til noen privatpersoner, om de har gått til å styrke tilbudet til barna i barnehagen, eller om de har gått til gode pensjonsordninger.
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-16:
Regjeringen Solberg gjennomførte i perioden 2013–2021 et storstilt arbeid med å modernisere og digitalisere Norge. Regjeringen Solbergs satsing på digitalisering og teknologi har ført til at Norge er på eller nær toppen av de aller fleste rangeringer av kvalitet på offentlige tjenester og rangeringer av hvor langt digitaliseringen er kommet. Heldigital bolighandel og digitalt førerkort er bare to av de mange viktige innovasjonene som er skjedd. Solberg-regjeringen la fram flere stortingsmeldinger og strategier som omhandlet digitaliseringen av Norge. Jeg vil særlig trekke fram Meld. St. 27 for 2015–2016, Digital agenda for Norge – IKT for en enklere hverdag og økt produktivitet. Heldigital bolighandel er et godt eksempel på godt samspill mellom offentlig og privat sektor. Statens kartverk har digitalisert hele sin tinglysningsprosess, Skatteetaten har gitt forbrukerne mulighet til å gi samtykkebasert tilgang for bankene til selvangivelsen, og finansnæringen har skapt BankID og en heldigital infrastruktur som gjennomfører hele bolighandelen på en trygg og digital måte, noe som sparer både forbrukerne og næringslivet for tid og penger. Jeg kommer ikke utenom å nevne Altinn, som fra 1. januar 2020 ligger under Digitaliseringsdirektoratet. Altinn er kjernen i mye av kommunikasjonen mellom offentlige etater og innbyggere og næringsliv. Direktoratet har kommet til at næringslivet med Altinn i snitt sparer 2,5 timer på hver enkelt innrapportering. Med 14 millioner innrapporteringer tilsvarer det en årlig besparelse på nær 16 mrd. kr. Redusert tid til innrapportering og byråkrati gir mer tid til verdiskapende aktiviteter. Regjeringen har gjort få aktive grep innenfor digitalisering og innovasjon, og vi skal kanskje ikke forvente at regjeringen har rukket å gjøre så mye på et område hvor den ikke har tydelige ambisjoner. Dermed videreføres mye av det som regjeringen Solberg satte i gang på digitaliseringsområdet. Men to grep som regjeringen har funnet tid til å legge inn, er avvikling av StartOff, som handler om å utnytte kreativiteten og innovasjonskraften som finnes i oppstartsmiljøene, for å hjelpe staten med å løse framtidens utfordringer, samt fjerning av bevilgningen til buildingSMART, noe som vil svekke arbeidet med å sikre bedre flyt av digitale produktdata i byggenæringen. Høyre ønsker fortsatt digitalisering og innovasjon i offentlig sektor og ønsker å gjøre staten best mulig i stand til å utnytte dette.
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-16:
Representanten Greni nevnte i sitt innlegg at frivilligheten har en viktig rolle i integreringsarbeidet. Det er jeg selvfølgelig helt enig i. Derfor – men ikke bare derfor – innførte Solberg-regjeringen et aktivitetskort som skulle gi barn og unge i familier med lav inntekt mulighet til å delta i aktiviteter som de ellers ikke ville hatt råd til. Så jeg vil spørre representanten Greni om hvilken effekt hun tror det å fjerne ordningen med aktivitetskort for barn og unge vil ha på integreringsarbeidet.
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-16:
Områdesatsingene gjelder jo i nettopp noen utvalgte områder, men de svakerestilte familiene bor over hele landet. Ordningen med aktivitetskort, som regjeringen har fjernet, skulle kommet alle svakerestilte ute i hele landet til nytte, men jeg hører at representanten Greni svarer med at man kan bruke områdesatsingen i enkelte bydeler. Så jeg gjentar spørsmålet mitt: Hvilken effekt tror representanten Greni at det å fjerne ordningen med aktivitetskort for barn vil ha på integreringsarbeidet?
Rune Støstad (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Representanten sier at regjeringen spiller et spill og spiller opp til uro. Med respekt å melde er det vel den forrige regjeringen – med bl.a. Skjelstad i spissen – som sørget for spillet og rotet i denne reformen. Da vedtaket og tvangsvedtaket var gjort, sto representanten selv fram og var svært fornøyd – og sa at regioner kan overta viktige oppgaver. Det var viktig for dem som trodde på maktspredning og et levende Distrikts-Norge; de hadde fått stort gjennomslag. Men mange ble skuffet. «Dette er bare brødsmuler», sa fylkesordføreren i Oppland, f.eks. Hvor fornøyd er representanten med reformen og oppgavene som ble overført? Hvor gikk det galt? Og hvorfor ble det ikke flere oppgaver å flytte ut?
Rune Støstad (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Jeg skal i hvert fall love representanten at regjeringen tar ansvaret for at bl.a. Venstre sviktet lokaldemokratiet. Tvang er gift for demokratiet, og den nye regjeringen har som ambisjon å rydde opp. Da må fylkeskommunene styrkes når det gjelder både økonomi og oppgaver. Men jeg vil gå tilbake til representantens påstand om at denne regjeringen spiller opp til uro, fordi jeg mener at det blir å skrive historien feil. Så blir spørsmålet: Hvorfor tvinger dere dette igjennom når det var så dårlig planlagt? Hva kunne vært gjort annerledes?
Rune Støstad (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Når regjeringen, i hop med SV, styrker kommunenes økonomi med 2,5 mrd. kr, er det fordi vi ønsker vekst og utvikling i hele landet, i by og land. Og en må nesten være Høyre-politiker for å framstille at milliarder ikke betyr noe, slik representanten Mari Holm Lønseth sa nettopp. Som ordfører i seks år må jeg si at den økningen som regjeringen og SV nå legger opp til, er det godt å få som kommune. Og ja, vi har større ambisjoner for kommunene. I 1968 sto daværende statsminister Per Borten på en scene bygd av nyproduserte sponplater midt i Gudbrandsdalen. Det var åpningen av Orklas sponplatefabrikk i Kvam foran tusenvis av frammøtte – et industrieventyr som skulle vare fram til 2012. Som i 1968 er en ny norsk næringsaktør i ferd med å etablere seg i de nedlagte fabrikklokalene. Det er godt nytt for hele regionen, og det betyr mange nye arbeidsplasser. Men slike satsinger kommer ikke av seg selv, verken i 1968 eller i dag. Det kreves stor innsats fra det offentlige, ikke minst fra kommunene. Vi har nå en regjering som skal føre en mer aktiv næringspolitikk som tar hele landet i bruk. Mitt fylke, Innlandet, er rikt på det Norge trenger mer av i framtiden, med skogen som eksempel – jorda, vannet, teknologien, reiseliv, kultur og mest av alt folk som brenner for å utvikle sine egne lokalsamfunn. Vi ønsker å bygge industri og flere arbeidsplasser av alt som gror, og da er skogen det beste eksempelet, det er Innlandets og Norges gull. Den norske skogen er et enestående råstoff. Og som i 1968, slik det ble gjort i Kvam, ønsker vi å bidra til flere arbeidsplasser på naturressurser der folk bor. Bruk av de ressursene en har tilgang til i dag, skogens ressurser, er god industripolitikk, det er god næringspolitikk, og det er god klimapolitikk. Hurdalsplattformen er god, og i hop med SV har vi et budsjettforlik som viser hvordan regjeringen vil utnytte mulighetene som finnes i hele landet. 100 mill. kr til grønne investeringer i distriktene, 100 mill. kr ekstra til bredbånd, 10 mill. kr til bygdevekstavtaler – i dag vedtar vi et budsjett som gir nytt håp for hele Norge, en offensiv satsing på velferd og flere arbeidsplasser i hele landet.
Rune Støstad (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Det finnes mange gode oppskrifter på god integrering. En av de oppskriftene finner vi på Globus kafé på Gjøvik. Det er en internasjonal kafé som drives av innvandrerkvinner fra mange ulike nasjonaliteter, et meget vellykket og imponerende prosjekt for å få innvandrerkvinner i arbeid. En trygg jobb og en lønn å leve av er avgjørende for den enkeltes frihet og for et inkluderende og sterkt fellesskap. Trygt arbeid til alle er den viktigste oppgaven for denne regjeringen. Derfor er hovedmålet for vårt integreringsarbeid å få flere i jobb. Globus kafé på Gjøvik har siden 2016 vært en del av den nasjonale ordningen Jobbsjansen. Kvinner fra 25 ulike nasjonaliteter har deltatt i prosjektet. Gjennom matlaging, arbeidstrening og sosial kontakt blir deltakerne både motivert og forberedt på å kunne gå ut i arbeidslivet. Resultatene fra prosjektet på Gjøvik er rett og slett imponerende. Hvert år klarer de å få mellom 70 og 80 pst. av dem som deltar, ut i arbeid. Hele 60 kvinner har fått jobb etter å ha vært gjennom tilbudet på Globus kafé. Gjøvik kommune bidrar med lønnsmidler til prosjektet. Til årets kommunebudsjett hadde kommunedirektøren foreslått å ta bort midler. Men under kommunestyret i Gjøvik i dag håper jeg midlene opprettholdes. I så fall kan en styrket overføring fra dagens regjering ha vært med på å bidra til å holde liv i prosjektet. I utgangspunktet er eksempelet fra Gjøvik en enkel oppskrift, men den krever stor innsats fra ildsjeler som Monica Vilnes, som driver denne plassen. Dette tilbudet betyr enormt mye – ikke bare for innvandrerkvinnene, men for hele lokalsamfunnet, som har fått en unik møteplass, og der frivilligheten også er koblet på gjennom Frivilligsentralen. Det å komme til et ukjent land uten å kunne språket og uten mulighet til å få seg arbeid må være en svært vanskelig situasjon som ingen bør utsettes for. Derfor er det viktig å satse videre på tilbudet på Gjøvik og andre tiltak innenfor Jobbsjansen, og derfor er jeg glad for at vi i dag styrker Jobbsjansen med 10 mill. kr. Dersom kommunestyret opprettholder tilbudet, skal jeg love kommunalkomiteens medlemmer at vi skal ta en tur til Globus kafé på vår komitéreise. Da skal de få servert det samme som jeg fikk, palestinsk sambosa, og det var godt.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-16:
Kommunene gjør en formidabel jobb med håndtering og bekjemping av pandemien. Noe av det viktigste vi gjør for å sette dem i stand til også å møte det, er å sikre en god kommunal grunnfinansiering, sånn at man kan opprettholde tjenestene så godt som mulig. I tillegg kompenseres kommunene for kostnadsøkning og inntektsbortfall. Regjeringen har varslet at arbeidsgruppen som jobber med å kartlegge konsekvensene av pandemien for kommunene, blir videreført til neste år, sånn at kommunene skal ha trygghet for at kommuneøkonomien er sikret også når det gjelder de særskilte koronautfordringene. Når det gjelder den kommunale kompensasjonsordningen mot næringslivet, som jeg antar at representanten mente, er det sånn at vi nå, før jul, betaler ut til særlig berørte kommuner den siste delen av kompensasjonen for i år, og det er varslet en ny milliard til neste år.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-16:
Norske kommuner og fylkeskommuner håndterer mange forskjellige utfordringer og arbeidsoppgaver, herunder ikke minst en krevende pandemisituasjon. Regjeringen gir de kommunene og fylkeskommunene som ønsker det, en mulighet til å splitte seg opp etter at den forrige regjeringen tvangssammenslo dem. Det høres her ut som om vi snakker om hele Kommune-Norge. Vel, vi snakker om ti kommuner og fire fylkeskommuner, til sammen 14 stykker, som har fått et brev fra undertegnede hvor vi har gitt en mulighet for dem som ønsker det, blant dem som var tvangssammenslått, til å løse seg opp. Jeg har full tillit til at lokaldemokratiet vurderer sine behov i så måte og også tar stilling til hvilke prosesser man ønsker å gjennomføre for å komme fram til avgjørelsen, og eventuelt søknaden, om oppløsning.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-16:
La meg først si at det er all grunn til å gi stor honnør og anerkjennelse til den jobben som gjøres ute i førstelinja, herunder i Kommune-Norge. Dette har pågått i snart to år, det skal pågå enda en stund, og det er en stor innsats som legges ned. I den forbindelse tror jeg jeg vil si at det gjelder på et vis hele det kommunale laget. Det gjelder definitivt folk i helsetjenesten, men det er også knyttet til f.eks. oppvekst, renholdere og ledere – hele det kommunale laget som på mange vis står i frontlinjen her. Så peker representanten på noe som er en stor utfordring. Allerede før pandemien så vi at det var en utfordring med rekruttering og tilgang på nok fagfolk, ikke minst innenfor helse- og omsorgstjenestene. Det er en stor utfordring, og jeg er bekymret for det, for det utfordrer bærekraften i framtidig tjenesteyting. Ja, det er nok et bredt sett av tiltak som må gjennomføres. En må løse oppgavene smartere, men også klare å rekruttere og utdanne flere. Blant tiltakene er også at regjeringen har varslet at man setter ned en helsepersonellkommisjon, også for å finne mer langsiktige svar.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-16:
Jeg er litt usikker på hvem som har sendt det signalet. Jeg har hatt møte med den politiske ledelsen i Troms og Finnmark fylkeskommune, som egentlig har uttrykt ganske stor tilfredshet med det løpet som nå er lagt. Man har selv lagt en timeplan, men man trenger tiden fram til 1. januar 2024 før det kan tre i kraft. Det er mulig at man teoretisk kunne framskyndet det noen måneder for Troms og Finnmark, men jeg tror det hadde vært veldig lite hensiktsmessig å ha et eget valg kort tid før det ordinære fylkestingsvalget. Som sagt: I samtaler med den politiske ledelsen i fylkeskommunen har jeg oppfattet at man er veldig komfortabel med det løpet som nå er lagt, og at man har lagt en konkret plan for å gjennomføre det på en god måte, og det er jeg glad for.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-16:
Regjeringen har sagt at fylkeskommunene vil bli kompensert for netto merutgifter og mindreinntekter i kollektivtransporten til utgangen av mars 2022, som representanten nå viser til. Men dersom smitteverntiltakene på det tidspunktet skulle tilsi det, vil regjeringen vurdere en ytterligere forlengelse. Jeg minner da om at vi nå har forlenget mandatet til den arbeidsgruppen som egentlig skulle være ferdig til årsskiftet, fram til sommeren, for nettopp å kunne gå gjennom og kartlegge best mulig det som er av kostnadsøkninger og inntektsbortfall for kommunesektoren.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-16:
Jeg hadde tegnet meg, for jeg trodde det gikk mot slutten av debatten. Nå ser jeg at det er flere igjen, men jeg tar likevel sjansen på å takke for debatten så langt, i hvert fall, og vil kommentere noen av de innleggene som er holdt så langt. Først en kommentar til det siste innlegget fra representanten Kapur, som jeg mener prøvde å beskrive en historie om at antallet ROBEK-kommuner økte kraftig under den rød-grønne regjeringen. Nei, det er virkelig ikke sånn. Tvert imot var det under Bondevik II-regjeringen at antallet ROBEK-kommuner økte kraftig år for år og nådde nærmere 120 kommuner. Etter at den rød-grønne regjeringen overtok, gikk det kraftig ned, til i overkant av 40. Så er det riktig at det har gått videre ned noen år etterpå, og ved inngangen til dette året var det 12 kommuner, men det har, som jeg sa i mitt hovedinnlegg, også kommet dit at det har begynt å tippe oppover igjen. De siste tallene jeg har, tyder på at vi går ut av året med 18 kommuner på ROBEK-listen. Så var det representanten Kari-Anne Jønnes, som var inne på grunnskoletilskuddet. Det går det selvfølgelig an å ha ulike synspunkt på, men i det innlegget ble det antydningsvis reist spørsmål om alle unger er like mye verdt. Den antydningen synes jeg fortjener en kommentar. Det er jo sånn at midlene til kommunene fordeles på ulike måter, men hvis man skal forstå den antydningen, må det handle om at det er noen kommuner som isolert sett vinner, og noen som taper på akkurat den delen av inntektssystemet og overføringene til kommunene. Hvis man skulle legge et sånt resonnement til grunn, måtte det nærmest bety at man mente at med regjeringens politikk var elevene nå mer verdt enn de var med Solberg-regjeringens politikk, hvilket selvsagt ikke er riktig. Faktum er at alle kommuner får styrket sin økonomi. Det er det som er poenget. Alle kommuner får styrket sin økonomi og kan dermed også bidra til å gi et bedre grunnskoletilbud. Til slutt: Mari Holm Lønseth var inne på et par forhold som jeg også har lyst til å kommentere. Hun hadde ikke hørt så store ønsker om mer regionale utviklingsmidler og styrking av fylkeskommunene sånn sett. Vel – jeg vil i hvert fall si at en viktig del av bevilgningen til fylkeskommunene også har handlet om å videreføre midler til bl.a. Innovasjon Norge, for nettopp å styrke næringsutviklingen i Distrikts-Norge. Det er gjennomført kraftige kutt overfor fylkeskommunene gjennom disse åtte årene, og der starter vi nå en omsnuing ved at vi styrker Innovasjon Norge med 100 mill. kr til grønne, store næringsprosjekt i Distrikts-Norge.
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Vi er alle godt kjent med at boligmarkedet ikke er velfungerende, verken i pressområdene eller i distriktene. I Hurdalsplattformen varsler vi en mer aktiv boligpolitikk. Vi vil at flere skal få mulighet til å eie sin egen bolig utvikle gode bomiljø legge til rette for å bygge flere boliger ha en klimavennlig byggenæring Vi har flere konkrete mål for at flere skal få mulighet til å bo lenger hjemme i sin egen bolig. Blant annet foreslår vi i plattformen å opprette en ny tilskuddsordning for boligetablering i distriktene, og vi tar initiativ til et eldrebolig-program. Allerede i 2014 la Solberg-regjeringen ned en tilskuddsordning som var innført av den forrige rød-grønne regjeringen, som het Boligetablering i distriktene. Gjennom den ordningen ble det bygget nærmere 300 nye boliger, og ytterligere 115 fikk tilskudd det siste året ordningen varte. Ordningen bidro også til å bygge ny kunnskap om boligmarkedet i nettopp distriktene. Erfaringene fra tilskuddsordningen brukes lokalt av kommuner for å utvikle kommunenes boligmarked. I tråd med Hurdalsplattformen vil regjeringen sørge for investeringstilskudd til kommuner for å sikre tilstrekkelig med trygghetsboliger til dem som trenger det. Ja, vi har kuttet Solberg-regjeringens forslag til en liten pilot og svart at vi vil utvikle en modell som kommer alle kommuner til gode, ikke bare noen få. Nå skal vi utvikle nye boligpolitiske verktøy både i byene og i distriktene, for både dem som ikke kommer seg inn i et boligmarked med boligpriser som øker år for år, og de eldre som ønsker å ha muligheten til å bo hjemme så lenge som mulig.
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Tidligere statsråd Guri Melby sa rett ut at den forrige regjeringen ikke hadde vært god nok til å utnytte det store potensialet som finnes i kommunene, næringslivet og frivilligheten for å kvalifisere flere for jobb. André Skjelstad sa selv – allerede i 2016 – at det for Venstre har vært spesielt viktig å sikre god integrering av barn som har fått opphold i Norge, og å sørge for at voksne flyktninger raskt kan komme seg i arbeid og aktivitet. Hva tenker representanten om at barnefattigdommen har økt på Venstres vakt, og hvordan forklarer han at stadig flere innvandrere mottar sosialhjelp?
Kathrine Kleveland (Senterpartiet), 2021-12-16:
En av Stortingets viktigste oppgaver er å vedta et budsjett for landet. Budsjettforliket som Senterpartiet og Arbeiderpartiet har forhandlet fram med SV, vil gi mindre geografiske og økonomiske forskjeller. Kommunene er budsjettvinneren, akkurat slik Senterpartiet lovet i valgkampen. Når kommunene får mer penger, kan folk i hele landet få bedre tjenester. Kommunesektorens frie inntekter øker med 4,5 mrd. kr; det er 2,5 mrd. kr mer enn Solberg-regjeringens budsjettforslag. Jeg skal ikke sitere diktet «Eg tenkjer på kommunen min» av Jon Hjørnevik, det har kanskje flere gjort før meg i denne salen. Ikke skal vi ha for mange sitater i innleggene våre heller, har jeg lært, men diktet kan anbefales. Kommuneøkonomi er ikke kjedelig, kommuneøkonomi er hverdagen vår: Det er trygghet for ungene våre, for de eldre og for naboen vår i et felleskap som gjør det mulig å leve et godt liv i hele landet. Det er gode barnehager med tid for ungene, derfor styrker vi konkret med flere pedagoger i barnehagene. Det er skoler nærmest mulig der ungene bor, derfor får kommunene 0,5 mill. kr for hver barneskole de har. Nærskolen er viktig for mange lokalsamfunn. Det er ofte selve nerven i lokalsamfunnet. SFO er en arena for læring og fellesskap, derfor får førsteklassinger nå gratis halvdagsplass fra neste høst. Gode og likeverdige helsetjenester over hele landet gir trygghet. Vi har bl.a. en fastlegekrise. Derfor bruker vi 100 mill. kr til å rekruttere flere allmennleger i spesialisering der det trengs mest, og til å styrke legevakten i kommunene som sliter med å rekruttere. Dette budsjettet sørger for at det utdannes flere jordmødre og kreftsykepleiere. Det bidrar også til gode kommunale helse- og omsorgstjenester. Redusert makspris i barnehagene betyr også mye for mange. Det samme gjør vår reduksjon av Solberg-regjeringens usosiale kutt i ressurskrevende tjenester. Dette er en ordning som betyr mye for kommuner med mange mottakere av, og høye utgifter til, ressurskrevende tjenester. Det ville også gitt dårligere tjenester til alle innbyggerne i kommunene fordi dette er en betydelig utgift i mange kommunebudsjetter. I Hurdalsplattformen varslet vi en mer aktiv boligpolitikk, og når Husbankens låneramme styrkes, betyr det at over tusen flere familier kan gå fra å leie til å eie egen bolig. Distriktene skal bygges opp og satses på. Et av flere grep i distriktspolitikken er bygdevekstavtaler. Det er et nytt grep i distriktspolitikken for å styrke næringsliv og bosetting i utsatte områder i Distrikts-Norge. Vi starter også innføring av gratis tannhelse. I første omgang får 21- og 22-åringene halv pris, samtidig som tannhelsetjenesten i fylkene styrkes. Regjeringen har ambisjoner på tannhelsefeltet og Senterpartiets mål er å likestille tannhelsetjenesten med andre helsetjenester. Budsjettforliket Senterpartiet og Arbeiderpartiet har forhandlet fram sammen med SV, tar Norge i en ny og mer rettferdig retning. Vi prioriterer løsninger som gir vanlige folk en bedre hverdag, slik at de kan leve et godt liv uansett hvilken kommune de bor i. I Norge er vi like sammen. De fleste av oss vil ha det akkurat slik.
Kathrine Kleveland (Senterpartiet), 2021-12-16:
Hjemme i Vestfold og Telemark har det vært fylkesting med bl.a. budsjett denne uka. Jeg vet at vårt budsjettforlik bidro til å løfte stemningen. Det å reise kollektivt er klimasmart, men mange steder i landet var det varslet reduksjoner i busstilbudet som følge av at færre reiste kollektivt gjennom koronatiden. I Senterpartiet og Arbeiderpartiets budsjettforlik med SV er det bl.a. bevilget 500 mill. kr til fylkeskommunen for å kompensere for reduserte inntekter til kollektivtrafikken. Antallet som reiser kollektivt, tok seg opp igjen etter gjenåpningen, men flatet ut på mellom 75 og 80 pst. av nivået i 2019. Nå, med delvis nedstenging, kommer disse midlene ekstra godt med. Å reise kollektivt er klimasmart. Det må vi fortsette med. Derfor står det i Hurdalsplattformen at vi vil ha halv pris på fergebilletter og gratis ferge på strekninger med under 100 000 passasjerer, og vi er i god gang. Et godt og rimelig fergetilbud sikrer utvikling og økt verdiskaping langs kysten. I tillegg gir mer penger til rassikring og fylkesvei mange en tryggere hverdag. Skal vi løse klimakrisen, må vi både kutte utslipp og skape jobber. Derfor har vi satt av en grønn milliard som skal få fortgang i overgangen til fornybar kraft og nye arbeidsplasser, styrke muligheten til å ta i bruk nullutslippskjøretøy og få opp kapasiteten til å utvikle hydrogen og havvind. Det er også viktig med tilgang på klimavennlige løsninger. Derfor settes det av 100 mill. kr til Enova, som del av en omfattende ladesatsing i hele landet. Høyhastighetsbredbånd er helt avgjørende for bosetting og arbeidsplasser. Det skal være trygt, godt og mulig å bo i hele landet. I budsjettforliket øker vi bredbåndstilskuddet med 100 mill. kr. Staten tar et større ansvar for bredbåndsutbygging i områder der det ikke er bedriftsøkonomisk lønnsomt. Senterpartiet har i mange år jobbet for at alle skal ha raskt internett hjemme. I pandemien nå har vi sett hvor viktig det er med godt bredbånd til hjemmekontor og hjemmeskole. Det handler om beredskap. I hverdagen ellers dreier det seg rett og slett om livskvalitet – mulighet for hjemmekontor, digital undervisning og videoprat med bestemor. Dette budsjettet tar Norge i en ny og mer rettferdig retning. Vi vil legge til rette for gode tjenester nær folk, arbeid til alle og god infrastruktur i hele landet.
Kathrine Kleveland (Senterpartiet), 2021-12-16:
Representanten Wiborg har i flere sammenhenger gitt uttrykk for at Fremskrittspartiet er opptatt av god integrering. Da skjønner heller ikke jeg hvordan det henger sammen med at Fremskrittspartiet i samme sving kutter i både tilskudd og stønader på området i såpass stort omfang. Hvordan forklarer representanten de mange ulike kuttene i tiltak for integrering i Fremskrittspartiets budsjettforslag, bl.a. et kutt på 873 mill. kr i integreringstilskuddet?
Kathrine Kleveland (Senterpartiet), 2021-12-16:
Innvandringen har gjort Norge til et mer mangfoldig og åpent samfunn. Med sang og dans har stiftelsen Fargespill laget festfylte forestillinger med barn og unge i snart 20 år. De har laget møteplasser der ulik kulturell bakgrunn og kulturarv blir kunst. I Vestfold har Fargespill Larvik bl.a. framført forestillinger sammen med Kongelige norske marines musikkorps. Fargespill er også et eksempel på hvordan frivillig innsats bidrar i integreringsarbeidet. Neste år er det frivillighetens år. Mange frivillige landet rundt gjør en kjempeinnsats i integreringsarbeidet. I budsjettforliket styrker vi de frivillige organisasjonenes rolle i integreringsarbeidet. Full momskompensasjon til de frivillige organisasjonene er også et viktig bidrag. Den norske modellen med spredt bosetting og måten vi har organisert det norske samfunnet på, er blant hovedgrunnene til at vi har lyktes såpass bra med integrering. Flere kommuner, som Vinje i Vestfold og Telemark, er gode eksempler på dette. I Vinje gjør de noe så praktisk som at når nye landsmenn blir hentet på flyplassen, har de med noen som allerede er integrert fra samme land. På hjemveien fra flyplassen kan de da være en døråpner og fortelle om praktiske ting. Jo raskere de som innvilges opphold i Norge, integreres, jo bedre. Bosetting, språk, arbeid eller utdanning er avgjørende for å komme inn i det norske samfunnet. Det skal innføres bedre og mer langsiktige økonomiske støtteordninger for kommuner som bosetter flyktninger med særlige behov, for å sikre at alle som har fått oppholdstillatelse, blir bosatt så fort som mulig. Hurdalsplattformen beskriver hvordan vi vil satse på barnehage i områder med integrerings-, språk- og levekårsutfordringer. SFO er en viktig arena for felleskap, der alle barn kan delta, oppleve å høre til og lære språk. Særlig for barn med innvandrerbakgrunn kan SFO bidra til mer inkludering og bedre språkferdigheter. I budsjettforliket med SV er vi blitt enige om at alle kommuner skal ha tilbud om gratis halvdagsplass på SFO for førsteklassinger allerede fra neste høst. Å stille krav og stille opp er regjeringens hovedmål for integreringsarbeidet. Ja, det handler om å få flere i arbeid. Ja, det handler om å bygge sterke fellesskap og gode fellesarenaer. Ja, det handler om å fremme likestilling og bekjempe negativ sosial kontroll. Disse målene vil budsjettforliket bidra til å oppfylle.