Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-04-11:
Lovforslaget som skal behandles i dag, har sitt utspring i et vedtak i Stortinget fra 2012 – et klimaforlik – hvor det ble enighet om at nydyrkingsforskriften skal revideres. Det er fordi vi ser at Norge, som har et stort forbruk, må ta ansvar for klimaet, ikke minst for å ta ansvar for dem som betaler den største prisen for klimaendringene, nemlig de som bor helt andre plasser i verden. Innføringen av et slikt forbud krever en hjemmel i loven, og regjeringen sendte i desember 2018 ut en lovproposisjon om endringer av jordloven mv. til Stortinget. I lovproposisjonen foreslås det å innføre en hjemmel for å fastsette regler om nydyrking av myr i forskrift ut i fra behovet for reduserte klimagassutslipp. Proposisjonen inneholder også andre, mindre opprettinger i lovverket under Landbruks- og matdepartementets ansvarsområde. Proposisjonen ble lagt fram i Stortinget før jeg overtok som landbruks- og matminister. Spørsmålet om forbud mot nydyrking av myr er ingen enkel sak, vil jeg likevel si. Jeg vil vise til at forslaget har møtt stor motstand i høringsrunden og har fått stor oppmerksomhet helt til i dag. Proposisjonen bygger på underlagsmateriale fra Norsk institutt for bioøkonomi, og det er stilt spørsmål om hva de foreslåtte restriksjonene vil bety for jordbruket og klimaet. Flere av disse spørsmålene er det vanskelig for fagmiljøet å gi bastante svar på, med to streker under. Jeg mener likevel at forslaget er basert på forsvarlig kunnskap. Kunnskapsgrunnlaget knyttet til myr forbedres kontinuerlig. Vi får ny kunnskap, og NIBIOs rapport fra mars 2019, Arealstatistikk: Dyrkbar myr, er et eksempel på det. Rapporten viser at det er et mer sammensatt bilde av tilgangen og fordelingen av dyrkbart areal i Norge enn tidligere. Det understrekes at det er stor lokal variasjon i myrandelen av det dyrkbare arealet rundt omkring i landet. Det mener jeg det er viktig å ta med seg i arbeidet med å fastsette endringer i nydyrkingsforskriften, særlig i forbindelse med hvordan dispensasjonskriteriene skal utformes. Det framgår av proposisjonen at hovedregelen bør være at nydyrking av myr ikke er tillatt av hensyn til klimaet. Forslaget inneholder imidlertid en dispensasjonsadgang som åpner for at kommuner kan gi tillatelse til nydyrking av myrarealer i særlige tilfeller. Jeg viser også til flertallet i næringskomiteen, som stiller seg positive til en dispensasjonsordning. Komiteens flertall har også listet opp fem punkter som bør vektlegges i en slik forskrift. Disse flertallsmerknadene vil jeg ta med meg når de endelige dispensasjonskriteriene skal utformes. Det vil jeg måtte vurdere i det videre arbeidet med å fastsette endringer i nydyrkingsforskriften. Komiteens flertall har i innstillingen understreket at det bør utredes om et forbud mot omdisponering av myr som et klimatiltak, med forskriftsfestet regelverk for dispensasjonsadgang, bør gjelde alle samfunnssektorer, ikke bare landbruket. Det må vurderes i en egen prosess. Stortingsvedtaket som ligger til grunn for denne proposisjonen, knytter seg kun til forbud mot nydyrking, men merknaden er utrolig viktig å ta med seg. Avslutningsvis vil jeg understreke at jeg vil vektlegge å finne løsninger som vil ivareta både hensynet til klimaet og hensynet til landbruket i det videre arbeidet med endring av nydyrkingsforskriften, som denne saken egentlig handler om.