trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Litt tidligere i dag var vi vitne til et interessant replikkordskifte mellom Høyres Holm Lønseth og Arbeiderpartiets Kjerkol, der Høyre gikk til angrep på Arbeiderpartiets sykehusbudsjett. Da skulle det vel være fordi Høyre mente vi hadde et dårligere sykehusbudsjett enn dem? Nei, det var fordi vi bare hadde én milliard mer enn Høyre. En kan godt si at vi skulle hatt enda mer fra Arbeiderpartiets side, men det må jo være en enorm innrømmelse fra Høyres representant om deres eget budsjett at de har lavere ambisjoner enn det Arbeiderpartiet har på dette feltet, og det altså i et år der man – hvis man skal være hyggelig – kan si at det er et av de bedre som har vært levert fra regjeringspartienes side i denne stortingsperioden. Både Holm Lønseth og Erlend Larsen fra Høyre har vært opptatt av retten til fritt behandlingsvalg. La meg begynne med å understreke at Arbeiderpartiet er opptatt av fritt sykehusvalg, der vi bruker kapasiteten i våre felles sykehus best mulig. Men det verken Holm Lønseth eller Larsen kommer inn på, er at dette er ikke Ole Brumm-politikk der man får ja takk, begge deler, dette er en politikk der de offentlige sykehusene må betale. Jeg har tidligere spurt helseminister Høie om hva Sørlandet sykehus må betale. Jo, fra 2018 til 2019 fikk de over en dobling. Regningen gikk opp fra 9,5 mill. kr i kostnader til 20,7 mill. kr, samtidig som Sørlandet sykehus har varslet at de skal kutte 200 mill. kr de nærmeste årene. Det er altså ikke sånn at den sekken til helsebehandling bare vokser under Høyre fordi de innfører fritt behandlingsvalg. Nei, det er noen som tar regningen, og det er våre felles sykehus. Så er Holm Lønseth fra Høyre innom pasienter som trenger behandling fordi de har en rusavhengighet. Da høres det ut som om venstresiden er mindre opptatt av disse fordi vi er kritiske til fritt behandlingsvalg. Det er et inntrykk som ikke må få feste seg. For det første har Arbeiderpartiet i forbindelse med rusreformen vært veldig opptatt av at skal vi gå fra straff til hjelp, må vi også se på hva den hjelpen inneholder. Vi trenger et krafttak når det gjelder behandlingssiden. Det har vi fremmet et eget representantforslag om, og det er mulig for både Høyre og resten av regjeringspartiene å være med og støtte det når vi skal behandle det etter nyttår. Det er også sånn at Stortinget den gang Kristelig Folkeparti var i opposisjon, påla regjeringen kjøp av flere plasser innenfor rusbehandlingsfeltet fordi anbudet Helse Sør-Øst hadde vært ute med, var for dårlig. Man kan også ta med at Arbeiderpartiet har stemt for en økning når det gjelder andelen ideelle aktører på denne sektoren. Vi har altså ikke allergi mot at flere skal kunne være med og delta. Men det er kanskje sånn at det handler mer om å få et godt personlig tilpasset opplegg enn å skulle shoppe tilbud fra en katalog med private, kommersielle aktører. I hvert fall ønsker vi å bruke fellesskapets penger på helse, ikke til profitt, men altså utvikle de helsetjenestene folk er avhengig av, enda mer.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Fremskrittspartiet og SV har stemt sammen for å hjelpe folk som er blitt skadet ved sykehusene. Nå hadde Fremskrittspartiet, sammen med regjeringen, en mulighet til å styrke ordningen for å hjelpe disse personene. Hva har Fremskrittspartiet gjort? De har kuttet i pasientskadeerstatningen. De har kuttet i tiltak for legemiddelmangel. Fremskrittspartiet og regjeringen har også kuttet i forskning på nye medisiner, de har kuttet i klageorganet for helsetjenesten, og til sist, noe SV trodde Fremskrittspartiet ville løfte, kutter de i pengene til Eldreombudet. Hvorfor valgte Fremskrittspartiet å kutte i disse ordningene?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Det er veldig bra at vi kan snakke om ruspolitikken. Det er merknader til statsbudsjettet om å få færre overdosedødsfall, f.eks. ved hjelp av fentanylteststrimler, som Høyre ikke støtter, og at folk ikke skal betale egenandelstak når de skal få hjelp. Høyre vil ha det, SV foreslår å fjerne alle egenandelstakene for dem som er under behandling for rus. Vi vil gjerne fjerne denne ordningen med at folk kan velge en logo på skjorta. Vi vil bruke disse pengene til å ansette flere folk. Vi vil gjerne at flere folk kan velge hvilke institusjoner de vil være på, men det er viktig å ansette flere folk, ikke at folk skal bruke private tjenester. Det er ikke valgfrihet, det er bare en logo på skjorta.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Jeg vil gjerne rose Fremskrittspartiet for at de har forhandlet med regjeringen om å kutte egenandelstaket. Vi hadde høring, og organisasjonene sa at det kan være maksimum 2 900 kr. SV har fulgt det. Men vi måtte prioritere pengene. Og regjeringen og Fremskrittspartiet har kuttet uføretrygden. De har kuttet AAP-ordningen for de aller mest sårbare. De har kuttet mange av disse ordningene for de aller mest sårbare, som vi har prioritert dette året – at de skal få disse pengene. Jeg vil gjerne rose Fremskrittspartiet for at de har redusert egenandelstaket, men jeg håper at de også vil bruke makten til å hjelpe alle de andre sårbare, f.eks. de uføre eller minstepensjonistene.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Vi vet at regjeringen jobber for å bygge Gaustad i Oslo, et dyrt sykehus som mange ikke vil ha. Oslo kommune har bestemt at de ikke vil ha det – flertallet i Oslo bystyre. Det er en pandemi, og flertallet i Oslo vil ikke ha det. Det koster svært mye penger. SV har foreslått at vi skal rehabilitere Ullevål og bygge opp Aker, som kan hjelpe mange av de andre som bor øst i Oslo. Vil Venstre bruke tiden godt i regjering for å stoppe denne veldig dyre planen for å bygge Gaustad, som mange skal bruke, med smittetårn med mange heiser, det er dyrt, det er vanskelig – og i stedet rehabilitere Ullevål sykehus?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Det var et godt innlegg om Ullevål. Et annet spørsmål dreier seg om at Storbritannia har laget en plan for å kutte klimagassutslippene fra sykehusene. Norge har ikke det. SV er litt alene i helse- og omsorgskomiteen, for vi har foreslått en plan for å få nullutslippsambulanser, mindretallsforslag nr. 48. Jeg håper at Rødt vil støtte det. Jeg vil gjerne spørre om Rødt vil støtte det forslaget.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Jeg vil snakke om ISF. Vi hadde flertall på Stortinget sammen med Kristelig Folkeparti for å redusere det til 40 pst., slik at de som jobber på sykehusene, kan bruke sin kunnskap til å bruke pengene på pasientene. Vi i SV mener at det er de som jobber på sykehusene, som har mer kunnskap om hva pengene skal gå til for å behandle pasientene. Men Høyre har brukt makten i regjeringen og har økt det til 50 pst. igjen, det er halvparten av alle disse pengene. SV vil gjerne fjerne den byråkratiske ordningen, ISF, slik at folk som jobber på sykehusene, og som jobber med pasientene, kan styre pengene mer selv. Hvorfor er statsråden imot at sykehusene og de som jobber på sykehusene, skal bruke og styre mer av pengene enn ISF?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Jeg elsker velferdsstaten. Den gjør at alle får like gode muligheter. Enten man er fattig narkoman eller mangemillionær, får man helsehjelp i verdensklasse. Men det finnes et stort hull i velferdsstaten vår. Når vi smiler, skinner klasseforskjellene ut av munnen på oss. Hvorfor er det slik at vi i Norge har et helsevesen som tar vare på hele oss, hele kroppen, bare ikke tennene? Hvorfor er det slik at om vi brekker en fot eller får et hjerteinfarkt, står det offentlige klar til å ta imot oss, men ikke når vi har en komplisert rotfylling? Det finnes penger i systemet. Vi er rikere nå enn noensinne. Vi er rikere nå enn da vi bestemte å gi alle barn gratis skolegang. Vi er rikere nå enn da vi bygde Bergensbanen, og den kostet like mye som et helt statsbudsjett den gangen. Når vi snakker om å gi gratis tannhelse til alle, er det fortsatt bare en liten brøkdel av budsjettet. Problemet er at pengene har gått til de rike når Høyre styrer landet. SV foreslår en tannhelsereform for at ingen skal være redd for å gå til tannlegen på grunn av økonomien. Vi starter med gratis tannhelsesjekk for alle eldre over 75 år og foreslår gratis tannbehandling for alle under 23 år. Vi skal bygge ut velferdsstaten igjen når høyrepartiene har tapt valget i 2021.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Jeg må også svare Bent Høie om nye ansatte i kommunene, for det er også viktig at vi skal utdanne folk for å få flere folk i kommunene og sykehusene. Da kan vi se på tallene fra 2018 til 2019 over folk som har studert i Norge og fått autorisasjon som helsepersonell. Det har gått nedover – når det gjelder ambulansearbeidere, apotekteknikere, audiografer, ergoterapeuter, helsesekretærer, jordmødre, leger, tannhelsesekretærer. Alt går nedover. Vi får færre nye autoriserte folk som har studert i Norge, og det er et stort problem. Vi har en bemanningskrise i Norge, og SV mener at regjeringen heller bør bruke disse pengene for å redusere bemanningskrisen enn å ha litt billigere sjokolade.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Vi er inne i en pandemi. Pasientene står i kø, både for operasjoner og for møter med leger. Det gjelder også de som er psykisk syke. Alle venter på å få den behandlingen de trenger. Da er det viktig at sykehusene får de pengene Stortinget har bestemt skal gå til sykehusene. Sykehusene vil tape minimum 388 mill. kr under pandemien vi er i, med forslaget som regjeringen har sendt til Stortinget. Denne regjeringen gir med den ene hånden og tar med den andre. Regjeringen lurte pressen i vår da de sa at hele helsekrisepakken skulle gå til sykehusene. Summen regjeringen ga til pressen, var ikke riktig, siden ikke hele summen har blitt sendt til sykehusene. SV foreslo at alle ISF-midlene skulle gå til sykehusene, uansett. Høyrepartiene og Arbeiderpartiet stemte imot forslaget, og nå kan vi se at frykten SV hadde, var riktig, at sykehusene vil tape penger. SV aksepterer ikke dette kuttet og foreslår at alt det man tar fra ISF, skal gis til sykehusene. SV foreslår, sammen med Senterpartiet, 388 mill. kr mer til sykehusene. Posten kan bli brukt i 2021. Det er viktig, for da kan flere pasienter få hjelp, og vi kan redusere køene dette året, men også i 2021.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Det er kø i hele landet – psykisk syke som venter, folk som trenger operasjoner, som venter, og folk som trenger å møte en lege for å vite hva de skal gjøre. Selvfølgelig er det riktig at vi må stoppe under koronapandemien, men jeg er litt sjokkert over at regjeringen vil ta penger fra sykehusene. ISF-ordningen taper 2,9 mrd. kr, og da trodde og håpet jeg at regjeringen skulle gi samme sum til sykehusene. Men regjeringen foreslår bare 2,55 mrd. kr til sykehusene. Da taper sykehusene 388 mill. kr. Vil regjeringen øke dette og gi disse pengene tilbake til sykehusene etter nyttår?
Erlend Larsen (Høyre), 2020-12-17:
Senterpartiet sier i sitt alternative budsjett at de vil avslutte fritt behandlingsvalg enda vi vet med sikkerhet at fritt behandlingsvalg har redusert køene i helsevesenet. Vi kan si at vi vet at fritt behandlingsvalg virker, fordi dette ble innført av dagens regjering, og fordi dette tilbudet har redusert helsekøene betydelig siden den rød-grønne regjeringen gikk av. Vi vet også at fritt behandlingsvalg er høyt verdsatt og betyr mye for pasientene, ikke minst dem som sliter med rus eller psykisk sykdom. Senterpartiet sier at de vil ta bort fritt behandlingsvalg, men de sier ikke noe i budsjettforslaget om hva de vil erstatte det med for å holde helsekøene nede. Mitt spørsmål til Senterpartiet og Kjersti Toppe blir da: Vil Senterpartiet erstatte fritt behandlingsvalg med helt nye tilbud, eller vil de gå tilbake til de samme tilbudene pasientene fikk under den rød-grønne regjeringen, som ga lengre køer?
Erlend Larsen (Høyre), 2020-12-17:
I Senterpartiets budsjett kan vi se at helseforetakene styrkes med 1 100 mill. kr. Alle disse midlene er øremerket Senterpartiets egne prioriteringer. Dette er med andre ord ikke å anse som frie midler. Samtidig kutter Senterpartiet 600 mill. kr i helseforetakene. Det betyr at det ikke er midler til at de pasientene som i dag får benytte fritt behandlingsvalg, kan vente å få et tilbud i det offentlige helsevesenet. Til det mangler helsevesenet 300 mill. kr. Vi vet som sagt at fritt behandlingsvalg er et viktig tilbud, ikke minst for mennesker som sliter med rus eller psykisk sykdom. Mitt spørsmål til Senterpartiet og Kjersti Toppe blir da: Hvilke pasientgrupper som mister sitt tilbud, vil Senterpartiet prioritere?
Erlend Larsen (Høyre), 2020-12-17:
Familie, venner og sosialt samvær hører til en god jul. Borteboende søker hjem, og vi samles til god mat, brettspill og tradisjoner. For noen av oss blir årets julefeiring omtrent som den pleier å være, mens altfor mange av oss går inn i en tid preget av ensomhet, isolert fra dem vi er glade i. Studenter får ikke reise hjem, og mennesker i risikogruppen velger å isolere seg. Folk som er permittert, må klare seg med langt mindre i lønn enn de er vant til. Vi står foran en veldig annerledes jul, en jul som kommer til å bli tung å komme gjennom for svært mange av oss. Årets jul kommer til å stille store krav til hver og en av oss. Vi må i større grad enn vi normalt gjør, vise omsorg for mennesker vi ikke skal feire jul med. I år bør vi ringe en venn, sende en hyggelig melding eller på andre måter hindre våre nære i å oppleve ensomhet. Enkelte steder er det hengt opp gaveønsker på juletrærne. Det er mange muligheter for å glede andre, kjente og ukjente, og å være et lys i mørket. Det er mange gode mennesker og organisasjoner som stiller opp, i større grad i år enn noen gang tidligere. Frivillige bruker fritiden på å gi oss en varmere jul. Mange av aktivitetene de frivillige gjør, har en kostnad. Her kan vi også bidra, både som enkeltmennesker og som fellesskap. Regjeringen har satt av 25 mill. kr på vegne av oss alle til organisasjoner som gjør en ekstrainnsats denne julehøytiden. Midlene skal gå til sosiale aktiviteter og alternative julefeiringer og julehjelp, som matkasser, klær og gaver. Bidraget gjør det mulig for Frelsesarmeen, Blå Kors, Røde Kors og Kirkens Bymisjon å nå ut til flere. Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn kan tilby digitale produksjoner som alternativ til julegudstjenesten og våre tradisjonsrike julekonserter. Hjelpetelefoner med mulighet for gode samtaler er gode tiltak mot ensomhet og psykisk uro, som gjerne forsterker seg i julehøytiden. Mental Helse, Alarmtelefonen for barn og unge, Demenslinjen og Pårørendelinjen er noen organisasjoner som gir gode tilbud. For barn og unge er det egne chattetjenester drevet av Mental Helse Ungdom. Mennesker med rusproblemer, psykiske helseproblemer eller prostitusjonserfaring får støtte fra likemannstilbud drevet av frivillige og ideelle organisasjoner. Flere av likemannstiltakene står i fare for å bli avlyst eller stengt i julen på grunn av koronaen. Organisasjoner som A-larm, Barn av rusmisbrukere, RIO og Ivareta får midler til å forsterke sin hjelp denne julen. 2020 er annerledesåret. For mange er dette et vondt år. Måtte det snart ta slutt. Vi kan alle bidra litt til at noen flere får det litt bedre. Vi kan tenne et lys i mørket.
Mats A. Kirkebirkeland (Høyre), 2020-12-17:
Jeg vil først benytte anledningen til å skryte litt av SVs politikk, for Nicolas Wilkinsons parti har, i likhet med Høyre, vært i front når det gjelder å utvikle en ny og bedre ruspolitikk, hvor målet er skadereduksjon framfor straff. Derfor er det uforståelig for meg at SV da er motstander av en løsning som gir makt og myndighet til rusmisbrukere som ønsker å bli rusfrie, til selv å velge hvilket rusomsorgstilbud de ønsker å benytte. Siden 2015 har over tusen norske pasienter som sliter med rus og psykisk sykdom, benyttet seg av fritt behandlingsvalg for å få hjelp med psykisk helsevern og rus. Jeg har forståelse for at det er ideologiske uenigheter mellom Høyre og SV om fritt behandlingsvalg når det gjelder somatiske helsetjenester, men jeg kan virkelig ikke forstå hvorfor man kan være uenig i at rusmisbrukere selv skal få velge det rusomsorgstilbudet de selv ønsker å benytte, når vi vet hvor mangfoldige rusmisbrukerne er, og ikke minst hvilket tilbud som gis. Hvorfor vil SV frata rusmisbrukere denne valgfriheten, som er så viktig for mange?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Jeg var saksordfører for en sak som vi behandlet ganske nylig, og det var sammenslåingen av egenandelstak 1 og 2. Vi gikk for lovendringen, den var det bred enighet om, men vi hadde en forutsetning, og det var at det måtte legges inn penger, 1 mrd. kr, slik at dette ikke medførte at vi satte en gruppe med sjukdommer opp mot en annen og påførte mange en betydelig økning i egenandeler. Så ble det en redningsaksjon i regi av Fremskrittspartiet i forbindelse med forliket, og jeg vil jo si at også vi fra Arbeiderpartiet prøvde å bidra med litt påtrykk, så det ble en lykkelig løsning til slutt. Men hvorfor var det så viktig for Venstre å påføre folk betydelig økte sjukdomsutgifter midt i en pandemi?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Veldig kort: Hørte jeg representanten Grimstad si at han syntes det regjeringa opprinnelig foreslo, var dårlig? Det betyr at dere har gått for en lovteknisk endring, men så har dere tapt budsjettsaken, og så redder Fremskrittspartiet dere inn igjen. Er det sånn det har foregått?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Den norske legeforening har avdekket at 50 kommuner har en dramatisk fastlegemangel, videre at én av tre fastleger er over 55 år, og at det ikke kommer nok unge leger til ordningen. Fastlegene har en gjennomsnittlig arbeidsuke på over 55 timer, 25 pst. jobber mer enn 62 timer og 10 pst. jobber hele 75 timer i uken. Det er mye! Hver tiende ønsker å slutte, arbeidsdagen blir rett og slett for tøff. Fastlegeordningen er en god ordning, og det var Arbeiderpartiet som tok initiativet til og fikk etablert ordningen. Men nå er den i krise, og det har den vært lenge. Det må møtes med en offensiv politikk. Derfor foreslår Arbeiderpartiet 350 mill. kr mer enn regjeringspartiene går for i 2021. Til overmål kutter budsjettkameratene, som har inngått forlik, 20 mill. kr i det som var foreslått fra regjeringen. Og presidenten i Den norske legeforening sier at regjeringen svikter ved første korsvei. Dette var jo penger som skulle gå til rekruttering av fastleger gjennom ALIS-ordningen og opplæringsplasser. Fra før er det verdt å legge merke til, som KS opplyser, at kommunesektoren også subsidierer fastlegeordningen med 500 mill. kr. Arbeiderpartiet er enig med Legeforeningen i at det er akutt behov for å redusere listelengden, og vi prioriterer beløpet legene ber om, i vårt alternative budsjett. Fastlegekrisen er krevende i både bygd og by, men distriktskommunene er aller mest rammet av fastlegemangel og har også de største utfordringene knyttet til å rekruttere leger. Nødvendig offensiv satsing på fastlegeordningen er også offensiv distriktspolitikk. Alle skal ha rett til gode og trygge helsetjenester. Hvis ordningen ikke reddes, frykter Arbeiderpartiet at kommersielle aktører vil ta over markedet, og at tilgangen på grunnleggende helsetjenester i distriktene da reduseres betraktelig. Det vil gi både sosial og geografisk ulikhet. Arbeiderpartiet vil gjøre vår felles velferdsstat sterkere. Fastlegeordningen er en viktig del av denne velferdsstaten, og dette løfter vi.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-12-17:
Det håper jeg at Rødt vil gjøre. Jeg har ikke den hele og fulle oversikten her, men det virker som et fornuftig forslag. Det er ikke alltid slik i Stortinget at forslag som får få stemmer, er dårlige. Ofte er det motsatt, at de beste forslagene får kanskje bare én stemme. Men så, etter hvert, innser Stortinget at dette var klokt, og så kommer de etter. Kanskje blir det tilfellet også med SVs forslag. Jeg håper vi kan gå inn for det, men jeg kan ikke gi en garanti over bordet. Vi skal se grundig på det.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-12-17:
Det at partiene har ulike syn på jernbanepolitikk, er en ærlig sak. Noen partier tror på privatisering, oppsplitting, oppstykking, kutting i lønnsvilkårene for renholderne, flere direktører. Andre partier har et kanskje litt mer konstruktivt syn på hva som vil gi en god jernbane. Det fine er at vi i Norge gjennom valg kan få oppslutning fra befolkningen, og så kan de partiene som får flertall gjennomføre den politikken de har gått til valg på. Det er noe av kjernen i et levende demokrati. Det har vi lært på skolen – sikkert både Hareide og jeg. Problemet her er at man ved å overføre makt og myndighet til et EU-organ gir fra seg makt og myndighet over jernbanen, at man kan få en politisk enveiskjøring i Stortinget, selv om flertallet i Stortinget skulle ønske noe annet. Hvor demokratisk er det egentlig å flytte makt ut av denne sal og over til EU over noe så viktig som framtidens jernbane?
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Jeg har ingen planer om å klatre ned noen pipe denne julen heller! Det er veldig gledelig at vi gjennom det samarbeidet vi har med EU-landene, og ikke minst med den støtten vi har fått fra vårt naboland Sverige, og med god støtte fra de andre nordiske landene, er en del av det fellesskapet som sikrer tilgang til vaksine i Norge allerede i romjulen. Vi forventer at vi nå får jevnlige vaksineleveranser på nyåret – ganske tidlig i januar. Det er ikke helt avklart mengde ennå, og kommunene skal ha sine vaksinasjonsplaner klare til i morgen. Vi bruker ikke begrepet «massevaksinasjon» om den situasjonen vi nå skal inn i, for her er det ulike målgrupper som sannsynligvis skal vaksineres gradvis over tid, og kommunene vil få dekket sine utgifter knyttet til vaksinasjonsarbeidet.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Vi har ikke andre tall enn dem som kommer fra våre folkehelsemyndigheter. Det er helt klart at importsmitte har vært med på å bidra til også å øke smitten i Norge, men det er ikke sånn at det kun er importsmitte som kan forklare smittebølge to. Det er veldig vanskelig å si noe eksakt om hvor stor andel av importsmitten som skyldes annen reising enn arbeidsreiser, men vi vet at veldig mye av reisevirksomheten ikke er knyttet til arbeidsreiser. Vi har rett og slett ikke et godt nok tallgrunnlag for å kunne si noe mer om det enn f.eks. de tallene statsministeren presenterte. En veldig stor andel av smitten vet vi ikke hvor kommer fra. Det som er viktig, er at vi hele veien har satt inn tiltak for å redusere risikoen for importsmitte, og de har blitt forsterket etter hvert som smittesituasjonen i Europa har endret seg. Smittetiltak også når det gjelder reisevirksomhet og arbeidsreiser, må være forholdsmessige og stå i forhold til den smittesituasjonen som er.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Den bekymringen som representanten gir uttrykk for, har også vært min bekymring over lengre tid. Derfor har jeg også gitt ganske store og betydelige oppdrag til Helsedirektoratet og Folkehelseinstituttet for å forberede oss på denne situasjonen og komme med forslag til tiltak. De tiltakene er gjennomført og i ferd med å bli gjennomført. Det handler både om informasjonstiltak direkte rettet til alle norske nummer i utlandet i romjulen og til alle utenlandske nummer på vei tilbake, f.eks. gjennom sms-er med informasjon om karantenereglene, som sendes til alle utenlandske nummer nå før jul, og om etablering av det registersystemet for alle innreisende som skal være på plass veldig raskt etter nyttår – som noen eksempler. Så er nok min oppfatning at det som skjer i Polen nå, sannsynligvis også vil være med på å begrense noe reising tilbake til Polen. Men vi må også forstå at mange som er i Norge, og som jobber i Norge, har et sterkt ønske om å dra tilbake til sin familie. Mange har vært lenge i Norge nå, nettopp for å unngå å reise fram og tilbake, og vil ønske å reise hjem i julen – og det må vi være forberedt på. Da er det viktig at vi sikrer etterlevelse av karantenereglene.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Jeg mener også at denne tilskuddsordningen er veldig gunstig for kommunene, men som representanten er inne på, ser vi at den ikke nødvendigvis blir brukt likevel. Jeg tror vi er nødt til å jobbe mye bredere med betydningen av måltidene, måltidsopplevelsen, og det å ha nærhet til der maten lages, at den i hvert fall lages på den måten at det bidrar til å få god matlukt i lokalet, og ikke minst den kompetansen de som lager maten, også representerer inn i teamet rundt den enkelte, spesielt når det er utfordringer knyttet til ernæring. Det er viktig for meg å understreke at dette ikke bare handler om selve kjøkkenet og utstyret, men også om kompetansen som kokken representerer inn i teamet med dem som jobber i helsetjenesten, for f.eks. å tilby mat som både er godt tilpasset den enkeltes situasjon, og som gir god ernæring. Vi må hele veien jobbe med å få kommunene til å prioritere dette, ikke minst gjennom reformen Leve hele livet.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Vi jobber veldig aktivt for å få pengene ut i aktivitet raskt. Det er riktig at noen av de siste pengene kom litt sent ut, men jeg mener at ganske mye av pengene kom raskt ut. Det er ikke minst takket være det samarbeidet vi har etablert med Stiftelsen Dam, som også kan tildele frivillige, ideelle organisasjoner penger av de midlene vi har blitt enige med Fremskrittspartiet om både i revidert og i statsbudsjettet. Det er klart at noe av utfordringen vår er at det normalt sett er Helsedirektoratet som forvalter disse pengene, og de er i en veldig krevende arbeidssituasjon med tanke på håndteringen av pandemien. Det er noe av grunnen til at vi også har fått etablert denne ordningen og samarbeidsavtalen med Stiftelsen Dam. Jeg håper disse pengene raskt kommer ut i konkrete prosjekter, sånn vi har sett også nå, at det har kommet i gang veldig mange gode, konkrete prosjekter i regi av frivillige og ideelle, som nettopp har mange gode forutsetninger for å skape møteplasser.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Jeg må bare avkrefte: Jeg har ikke truet noen som helst med noe som helst. Det ville i så fall vært en veldig alvorlig situasjon. Jeg er veldig glad for at stortingsflertallet i dag bevilger penger som er nødvendig for å ha god framdrift i dette prosjektet. Som jeg sa i mitt innlegg, er dette et prosjekt som har veldig bred støtte i Kommune-Norge. Kommuner som representerer over 65 pst. av innbyggerne i Norge – utenom Midt-Norge, som har sitt eget prosjekt – har skrevet under intensjonsavtalen. På tross av at Oslo ikke har gjort det, er det så stor oppslutning. KS er sterkt engasjert i at vi skal ha framdrift i dette prosjektet og var veldig glad da statsbudsjettet ble lagt fram med penger – og ikke minst glad for at det nå faktisk blir vedtatt. Her blander nok representanten sammen Akson og samhandlingsløsningene, del 1, som også ligger i statsbudsjettet. Det er en videreutvikling av etablerte nasjonale e-helseløsninger, som også er viktig for at vi skal nå målbildet om én innbygger – én journal.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Videre framdrift når det gjelder både Akson og samhandlingsløsningene, som er en videreutvikling av etablerte nasjonale e-helseløsninger, vil det bli orientert om i de sakene som legges fram spesielt i statsbudsjettene. Det er sånn at første fase blir finansiert gjennom dette budsjettet. Så er det klart at når kommunene skal anskaffe denne løsningen, vil en hoveddel av investeringskostnaden også ligge hos kommunene. En premiss for dette har vært at når vi skal gå til neste steg, må en stor andel av kommunene si at de vil være med på den forpliktelsen. Med denne bevilgningen og dette statsbudsjettet er Akson et prosjekt som i all hovedsak blir et kommunalt eid og drevet prosjekt, mens samhandlingsløsningene, som er statens ansvar, forblir statens ansvar. Men det er, som sagt, i første omgang en videreutvikling av de nasjonale e-helseløsningene, som er helt avgjørende for å ha en oppegående digital helsetjeneste.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Jeg mener virkelig at det er de som leder sykehusene som skal styre pengene. Det er det viktig at de gjør, og det oppfatter jeg også at de gjør på en god måte. Så er jeg veldig opptatt av at fagfolkene skal ta gode faglige beslutninger, som ikke skal være styrt av f.eks. hvordan inntektssystemet er innrettet. ISF-systemet er et godt egnet system for å finansiere helseregioner, eventuelt større helseforetak, men ikke et godt egnet system for f.eks. å prøve å styre prioriteringer i helsetjenesten. Det kommer veldig klart fram i det som på en måte er vårt styringssystem. Jeg er helt overbevist om at hvis en hadde fått gjennomslag for å kutte den innsatsstyrte finansieringen, hadde vi kommet over i en situasjon der færre pasienter hadde fått behandling, ventetiden hadde økt, og det hadde gått ut over pasientene. Så det er viktig å ha den rette balansen mellom innsatsstyrt finansiering og basisbevilgninger. Jeg mener at den ligger på rundt 50 pst.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Jeg vil også takke for en god debatt. Det er et godt helsebudsjett som Stortinget nå kommer til å vedta. Jeg vil bare kommentere noen forhold. Jeg synes kanskje det er litt betegnende for Senterpartiets blikk på den norske helsetjenesten når representanten Toppe ut ifra tabellen på side 346, som viser årsverksutviklingen i de kommunale helse- og omsorgstjenestene, klarer å finne – og det er godt gjort, for det er en stor tabell – den eneste gruppen med en minus foran seg i den lange tabellen, nemlig barne- og ungdomsarbeiderne, som hun velger å trekke fram i sitt innlegg. Det er én ting. Det andre er at når representanten i sitt avslutningsinnlegg også prøvde å få det til å være slik at det nå er en økning i andelen som ikke har utdanning, som jobber i denne sektoren, er det direkte feil. Den kommunale helse- og omsorgstjenesten hadde fra utgangen av 2015 til utgangen av 2019 en årsverksvekst på om lag 11,3 pst., noe som utgjør 16 800 årsverk. Som det framgår fra budsjettdokumentene, var veksten størst blant personell med høyere helse- og sosialfaglig utdanning. Der var det en vekst på om lag 17,9 pst. Blant disse har veksten vært spesielt høy blant sykepleiere med og uten spesialisering. Jeg synes det er gledelig, for det er et konkret resultat av en politisk satsing på kompetanse i de kommunale helse- og omsorgstjenestene, Kompetanseløft 2020. I dette statsbudsjettet viderefører og forsterker vi dette med Kompetanseløft 2025, som bl.a. kommer med en ytterligere satsing på kompetanse, reduksjon i deltid, satsing på en heltidskultur og reduksjon i vikarbruken. Vi har øremerket over 2 mrd. kr til en ytterligere kompetanseheving i de kommunale helse- og omsorgstjenestene. For å trekke fram noen av tallene med pluss foran seg, som jeg synes er veldig hyggelig, i den samme tabellen som representanten Toppe viste til: Det har f.eks. vært en økning på 25,4 pst. blant ergoterapeutene. Det har vært en økning på 17,5 pst. blant helsesøstre. Og en veldig målrettet satsing har gitt betydelige resultater: Fra 2015 til og med 2019 har det vært en økning i antallet jordmødre i kommunene på 51,9 pst. Det er ikke til å legge skjul på at jeg heller ikke er noen stor tilhenger av en del av de avgiftslettelsene som ble gjort i budsjettforliket, men jeg synes at når partier i andre sammenhenger legger stor vekt på at vi dette året virkelig har fått sett hva grensehandelen representerer, og sier at en skal bekjempe grensehandelen, er det ikke troverdig at Senterpartiet skal bekjempe grensehandelen med billigere kornvarer og den typen ting. Folk vet hva de reiser til Sverige for å handle.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Beklager – representanten Toppe har helt rett. Jeg sa barne- og ungdomsarbeidere, men jeg mente aktivitører. Det er helt rett. Det er aktivitørene som er den eneste gruppen i denne tabellen som har hatt en nedgang. Barne- og ungdomsarbeiderne, som jeg nevnte, har hatt en økning på over 40 pst. Det var aktivitører representanten nevnte, og det er den eneste gruppen i denne tabellen som har en nedgang. Og det viser det som var mitt hovedpoeng, nemlig at på grunn av den målrettede politiske satsingen på kompetanse i de kommunale helse- og omsorgstjenestene er det en økning i dem som har høyere utdanning. Det er det som er det viktige politiske poenget. Jeg er veldig enig i det representanten sier avslutningsvis om grensehandelen, men da må også partilederen i Senterpartiet slutte å være så høy og mørk i debatten om grensehandel. Når partiets helsetalsperson er så ærlig og sier det hun sier nå, nemlig at partiet har prioritert folkehelse foran grensehandel – det er et helt ærlig standpunkt å ta – må en ikke snakke høyt om grensehandel i andre debatter og så om folkehelsepolitikken her. For Senterpartiet har ikke troverdighet i spørsmålet om grensehandel, og det er viktig å få fram.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Året 2020 er på ingen måte et normalår, og alle aktørene i helse- og omsorgstjenesten har hatt kort tid til å omstille seg for å møte de store utfordringene med koronapandemien. Omstillingen koster i en tid hvor pandemien skal bekjempes samtidig som normal aktivitet skal ivaretas, og sykehusenes økonomi har vært i en krevende situasjon. Det foreslås derfor å kompensere helseregionene med om lag 2,4 mrd. kr nettopp for bortfall av aktivitetsbaserte inntekter. Høsten har tydelig vist at tilstedeværelse ved landets grenser og tiltak for å begrense importsmitte er viktig for å holde smittetrykket nede. Regjeringen foreslår derfor å videreføre ordningen med testing på relevante grensestasjoner. Vi har også opprettet en ordning med karantenehotell for personer som reiser inn i landet, og som ikke får gjennomført karantene på egnet sted. Kommunene skal tilby også personer i karantenehotell mulighet til å teste seg. Derfor foreslås det å opprette en egen tilskuddsordning til kommunenes testing av beboere i karantenehotell. Regjeringen fortsetter å styrke Folkehelseinstituttet, med 20 mill. kr til merarbeid i forbindelse med pandemien og 15 mill. kr til anskaffelse av en ny applikasjon for smittesporing. Det foreslås også 0,5 mrd. kr i økte bevilgninger til å inngå forhåndsavtale om levering av vaksine mot covid-19 og innkjøp av vaksinen. Det foreslås også en bevilgningsfullmakt på ytterligere 1 mrd. kr. Gjennom dette er vi godt rustet til å inngå avtaler om vaksine både før og etter årsskiftet. Den raske omstillingen skyldes bl.a. gode digitaliseringstiltak som var raskt på plass. Imidlertid har det vært krevende for Direktoratet for e-helse å håndtere merutgiftene innenfor sine rammer. Regjeringen foreslår derfor å styrke Direktoratet for e-helse med 10 mill. kr. Det har vært lav etterspørsel etter investeringstilskuddet til heldøgns omsorgsplasser i 2020. Dette betyr at tilsagnsrammen ikke vil bli benyttet fullt ut i år. Husbanken har anslått at tilsagnsrammen samlet kan reduseres med 1 mrd. kr. Det betyr at bevilgningen i 2020 reduseres med 50 mill. kr i forhold til utbetalingsprofilen i tilskuddet. Det foreslås også å øke bevilgningen til Sentral fagenhet for tvungen omsorg på Brøset i Helse Midt-Norge med 28 mill. kr i 2020, dette som følge av et merforbruk i ordningen. De som dømmes til særreaksjon etter bestemmelsen i straffeloven, skal utredes på Brøset før tilbakeføring til hjemkommune for gjennomføring av dom.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Stortinget får jo informasjon om utviklingen i sykehusenes økonomi, og hvis representanten har konkrete spørsmål knyttet til det, vil jeg selvfølgelig svare på det. Men jeg må si at jeg har litt utfordringer med å forstå at en mener sykehusene ikke har fått kompensert for det de har blitt lovet. Tvert imot, nettopp det at vi legger inn om lag 2,4 mrd. kr for å kompensere for inntektstap som følge av mindre aktivitet, er i tråd med det som ble sagt tidligere i år. I de møtene jeg har hatt med helseregionene, oppfatter jeg at de forventningene som var til kompensasjon for 2020, med dette er innfridd. Når vi ser på den siste gjennomgangen av helseregionenes økonomi for 2020, viser den gode og positive resultater. Det betyr at på tross av de utfordringene som har vært i 2020, er det mye som viser at helseregionene kan opprettholde sin investeringsaktivitet.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Den innsatsstyrte finansieringen blir avregnet hvert år, og når året er slutt, vil det bli omregnet neste år, sånn at en gjør det endelige oppgjøret for 2020 i løpet av 2021. Sykehusene og helseregionene har fått kompensert for inntektstapet som fulgte av mindre aktivitet i de månedene de ble lovet å bli kompensert for før sommeren, så jeg har litt utfordringer med helt å forstå hva representanten mener. Det kan godt tenkes at SV mener at de også skulle ha blitt kompensert for de andre månedene, da de ikke hadde fått signaler om at inntektstapet skulle kompenseres, men det ville i tilfelle ha ført til at sykehusene i en situasjon der vi ønsket å få aktiviteten opp, ikke hadde hatt et økonomisk insentiv til å få aktiviteten opp igjen. Det kunne ført til at de ventetidene som representanten her viste til, hadde vært enda lengre enn dem vi har nå.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Vi er veldig opptatt av å forankre virkemidlene i handlingsplanen for fastlegeordning med Legeforeningen. At dette er prioritert mot næringsdrift, er et resultat av de samtalene vi har hatt med Legeforeningen, så vi kommer ikke til å forrykke de prioriteringene som vi er blitt enige med Legeforeningen om i dette arbeidet. Det er vi opptatt av å forankre på den måten, og vi opplever at det fra Legeforeningens side også er en klar prioritering at vi bør fokusere på ALIS-avtaler for næringsdrift.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Arbeiderpartiet har også noen merknader i denne saken. Jeg skal gå til post 64 Skjønnstilskudd, der Arbeiderpartiet, sammen med Senterpartiet og SV, skriver at vi legger til grunn at dette ikke er et sluttoppgjør for kompensasjon til kommunene i 2020. Det handler om korona, altså merutgifter, inntektsbortfall mv. som følge av virusutbruddet. Tirsdag kveld, samme dag som vi debatterte budsjettene for kommuner, fylker og stat her i Stortinget, hadde kommunestyret i min egen kommune, Marker, møte. Etter alle forsikringer fra statsråden står det i et referat fra det møtet i Smaalenenes Avis at Marker kommune har hatt utgifter på rundt 12 mill. kr til koronatiltak, og at under halvparten blir dekket av staten. Kommunen har fått signaler om at de vil få overført 3,5 mill. kr i koronastøtte neste år, forklarte kommunalsjefen i Marker kommune, og hun utdypet videre for Smaalenenes Avis at Marker har brukt rundt 12 mill. kr hittil i år, og at det tallet vil være noe høyere ved utgangen av 2020. Kommunen får 5,1 mill. kr i støtte fra staten og må stå for resten av regningen selv. Det er det som står å lese i avisen. Da er det all grunn til bekymring, for nå har vi gjennom ganske mange uker – ja, måneder – snakket om dette i Stortinget, og jeg har oppfattet at statsråden veldig tydelig har sagt at kommunene ikke skal bekymre seg for at de ikke får dekket koronarelaterte utgifter, de skal dekkes fullt ut. Vi har hørt – i hvert fall har jeg hørt – statsråden si det gjentatte ganger. Så når det kom nå, tenkte jeg at nå er det på tide å ta det opp med en eneste gang. For hva kan det komme av at kommunalsjefen i en kommune sier det hun sier til kommunestyret, at de får denne opplysningen? Hva er det som ligger til grunn for det? Er det noe her som Marker kommune ikke forstår, eller er det noe vi andre ikke har forstått? Altså rett og slett: Hva kan forklaringen på dette være? Jeg håper statsråden kan gå inn i det.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Det var ikke særlig beroligende å høre statsråden si at det er variasjoner mellom kommunene. Kommunene skulle få dekket sine utgifter og tapte inntekter. Det er den garantien vi har stått og hørt på, ikke en garanti om at det er variasjoner mellom kommunene. Selvfølgelig er det variasjoner mellom kommunene, for det er ulikt innbyggertall, og det har vært ulike smitteverntiltak. Det er åpenbart at det er variasjoner. Det er bekymringsfullt å lese referatene fra kommunestyremøtet om at man får under halvparten – man har brukt 12 mill. kr, man får dekket 5 mill. kr. Hvis det nå stemmer: Vil statsråden så fort som råd, jeg hadde nær sagt i morgen, sørge for å klargjøre de opplysningene kommunestyret i Marker fikk om at ikke engang halvparten av koronautgiftene vil bli dekket? Om det skulle stemme, hva vil statsråden i så fall gjøre?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
For å være helt ærlig: Jeg ble noe mer beroliget av statsråden akkurat på slutten. Starten var ikke så beroligende, men slutten var noe bedre. Det er veldig flott at statsråden tar en telefon til Marker kommune. Det er det flere av oss som skal gjøre. Det er skjønnsmidler som kommer, og det er for så vidt fornuftig. Som jeg har sagt tidligere, tror jeg vi må beregne nesten 360 ulike oppgjør fordi situasjonen har vært så vidt forskjellig mellom kommunene i Norge. Det har vært kommuner som ikke har hatt noe smitte, og som derfor har kunnet ha færre tiltak, men som likevel har hatt tiltak som følge av nasjonale pålegg. Så alle kommunene har hatt utgifter med dette. Det er fint at statsråden vil ta en telefon til Marker. Jeg håper statsråden deler disse opplysningene. Men er det slik å forstå at man også vil ta en ny runde i forbindelse med revidert?
Torill Eidsheim (Høyre), 2020-12-17:
2020 har vore eit krevjande år. Koronapandemien har påverka oss alle og fått store konsekvensar både for norsk økonomi, for næringar og for sektorar. Då statsbudsjettet for 2020 blei vedteke før jul i fjor, kunne ingen førestille seg kva ekstraordinære hendingar vi alle hadde i vente. Større omdisponeringar og nye tiltak bør føreslåast i ordinær budsjettbehandling eller i samband med revidert, men pandemisituasjonen speglar seg av i omdisponeringane som KMD har føreslått i budsjettet for det inneverande året. I Prop. 1 S for 2020–2021 varsla regjeringa at det ville kome ei ny vurdering av meirutgifter, inntektsbortfall og eventuelle behov for justeringar i løyvingane til kommunesektoren som følgje av virusutbrotet. Vi kjem nok ikkje tilbake til normalen, men vi må innrette oss for å møte den nye normalen. Arbeidsgruppa som blei sett ned i april, har kome med sin delrapport som anslår meirutgifter og mindreinntekter for tredje tertial. Kompensasjonen frå staten til kommunesektoren samsvarer godt med anslaga, men konsekvensane for enkeltkommunar som følgje av virusutbrotet er svært ulike. Mesteparten av kompensasjonen til kommunane er så langt fordelt etter objektive kriterium, dvs. etter innbyggjartal og kostnadsnøklar. Difor er det no i større grad behov for å rette tiltaka mot dei kommunane som har hatt dei største utgiftene knytte til virusutbrotet. I lys av utviklinga i smittetala den siste tida og usikkerheita som dette inneber, og for å vareta at utgiftene varierer mellom kommunar og fylkeskommunar, vurderer departementet det slik at det er behov for ytterlegare skjønsmidlar. Høgre og Kristeleg Folkeparti støttar dette. På bakgrunn av det blir det føreslått å auke løyvinga med 700 mill. kr til kommunane og 100 mill. kr til fylkeskommunane, og ved årsslutt vil ubrukte midlar gå tilbake til statskassa.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-12-17:
Det er vanskelig for meg å gå inn i et sånt konkret eksempel, men jeg kan ringe Marker kommune i morgen og få oversikt over situasjonen der. Jeg vet f.eks. ikke om det er netto- eller bruttotall representanten Lauvås refererer til. Han sier at halvparten er blitt dekket, samtidig sier han at 3,5 mill. kr kommer til å bli dekket. I så fall blir det en del av utbetalingene som kommer i morgen. Da er det ikke lenger halvparten, da er det to tredeler. Men uansett vet jeg ikke om dette er netto- eller bruttotall. Det viktige er: Kommunesektoren skal kompenseres for mindreinntekter og merutgifter som følge av korona. Vi skal forsøke å treffe hver enkelt kommune som best vi kan. Derfor gir vi en betydelig andel av tiltakene rettet mot kommunesektoren som skjønnsmidler. I tillegg vil vi, når regnskapstallene kommer for 2020, kunne gjøre en vurdering av hvor godt vi traff og eventuelt korrigere ut fra det. Derfor vil ikke arbeidsgruppen som nettopp ser på dette, konkludere for 2020 før i april måned.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-12-17:
Det må arbeidsgruppens rapport i april 2021 vise om det er grunnlag for. Men vi skal følge denne situasjonen nøye. Vi skal definitivt leve opp til vårt løfte om at kommunesektorens merutgifter og mindreinntekter skal kompenseres. Jeg er glad for at vi har et så tett samarbeid med KS, som tar stikkprøver, gjør utvalg og etter beste evne forsøker å få en samlet oversikt over hva de faktiske merutgiftene og mindreinntektene har vært. Det er viktig å ta kontakt med kommunene. Jeg ringer ofte til ordførere, og ikke minst arbeiderpartiordførere, som har vært ute i avisene med tall. Da viser det seg ofte at man kanskje ikke har tatt høyde for hele bildet, som Stavanger, som var ute og sa at de manglet 85 mill. kr, hvis jeg ikke husker feil. Det viste seg at de ikke hadde tatt høyde for at det ble lavere lønns- og prisvekst i 2020, og at de allerede var kompensert for en høyere lønns- og prisvekst. Da så regnestykket helt annerledes ut. – Så det er viktig å ha tett kontakt med kommunene, og det har jeg.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-12-17:
Vi er nå opptatt av å sørge for at de kommunene som har hatt særlig høye utgifter, får det dekket. Men det betyr ikke at ikke andre kommuner også skal få sine utgifter dekket. Derfor er det viktig for meg igjen å understreke at sluttstrek for koronaåret 2020 setter vi først i april. Først når vi får regnskapstallene for 2020, vil vi vite hvor godt vi har truffet. Vår ambisjon er å treffe så godt som overhodet mulig. Så er det nær sagt umulig å treffe akkurat krone for krone. Og kommunene har litt ulik praksis med hvordan de regner merutgifter og mindreinntekter også. Derfor er Fylkesmannens rolle utrolig viktig i dette arbeidet, at de har tett kontakt med sine kommuner, og at kommunene sørger for å melde inn til Fylkesmannen de utgiftene og forutsetningene som ligger til grunn for deres regnestykker. Det er viktig for at vi skal kunne gjøre en best mulig jobb. Vår intensjon er helt klar og tydelig. Så er det krevende å treffe 356 kommuner på krona, og det er jeg helt sikker på at representanten Andersen har forståelse for.
Jon Gunnes (Venstre), 2020-12-17:
Jeg er også enig i representanten Andersens vurdering om at det faktisk er Stortinget som skal og ikke minst bør bestemme når det gjelder lovverket og Grunnloven – om anvendelse og når det skal tre i kraft. Det er akkurat derfor vi har brukt «lite inngripende» som et begrep. Det har vært veldig vanlig i mange saker de siste tiårene å bruke akkurat det begrepet når det er lite inngripende med tanke på både lovverket og ikke minst praksis. Husk: I denne saken er det i praksis ERA som får noe mer myndighet. ERA er der i dag. Jernbanetilsynet samarbeider med dem hele tiden. De sier at de er utrolig dyktige, og når Norge kommer med innspill, lytter de og tar selvfølgelig med seg de norske ekspertene på dette og den kompetansen for å videreutvikle det europeiske jernbanesystemet. Det er hele hensikten med jernbanepakkene som EU har gjennomført. Man ønsker at flere skal benytte seg av denne fine reiseformen. Man har lyktes på mange områder, men særlig på ett område har man ikke lyktes, og det er når man kjører mellom land. Det kan være at noe av utfordringen der er at hvert enkelt land har hatt en suverenitet når det gjelder dette. Suvereniteten fortsetter jo, men her samarbeider man for å finne løsninger. Hvis det er noen som ønsker å kjøre tog fra Hamburg til Oslo, må man i dag søke fire steder, fire land for å få det til. Nå blir det ett sted, og det er et felles grunnlag for å kunne vurdere om det togselskapet er i stand til å gjennomføre disse reisene. Når det gjelder selve vurderingen av dette, hadde jeg håpet at Stortinget faktisk ville gjøre sånn som vi egentlig har gjort hele tiden. Det har vært tradisjon at Stortinget bestemmer hvordan Grunnloven skal håndteres, og det er ikke i norsk statsforvaltning at Høyesterett avgir ikke-bindende betenkeligheter.