trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Kommuneøkonomi var eit tema i Moxnes sitt innlegg då han var ferdig med å irritera seg over Framstegspartiet på radio. Det høyrdest nesten ut som om han ikkje hadde følgt med på kva som er verkelegheitsbeskrivinga i norske kommunar. Då det vart regjeringsskifte i 2013, hadde norske kommunar 30 mrd. kr på bok. I dag har dei 68 mrd. kr på bok. Det er altså 38 mrd. kr meir pengar som ligg der i dag, enn det var då me overtok. Korleis harmoniserer det med den retorikken som Moxnes la til grunn når det gjeld tilstanden i kommuneøkonomien, når norske kommunar har 38 mrd. kr som dei kan bruka til akkurat kva dei vil? Vil Moxnes justera retorikken sin basert på den kunnskapen han no har fått bringa i erfaring, at ein har 38 mrd. kr, eller meiner han framleis det han sa i stad?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Me lyttar i aller høgaste grad til dei der ute. Utfordringa her er at pengane finst i kommunane, så då må ein jo kunna bruka dei i staden for å salta dei ned på bok. Eg merka meg òg at representanten Moxnes sin analyse var at det var små kommunar som hadde dei største utfordringane. Eg lurer litt på kva tankar Moxnes gjer seg om inntektssystemet. I dag har me eit system som gjer at det eigentleg løner seg å vera litt liten, fordi ein får eit basistilskot frå 0,5 til 1 faktor, som gjer at det er dei minste kommunane som får mest per innbyggjar. Vil Raudt ytterlegare favorisera dei minste kommunane i inntektssystemet som ein no skal sjå på når det kjem eit utval, eller ønskjer ein å gå i motsett retning? I så fall vil det bety at ein tek ganske betydeleg med pengar frå Moxnes sin heimkommune og gjev dei til små kommunane rundt i Distrikts-Noreg.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Eg teikna meg eigentleg for å sleppa å høyra dei raud-grøne stilla det same spørsmålet ein gong til, og at dei berre er opptekne av eit svar på eit spørsmål dei har fått mange gonger før, og som dei heller ikkje har nokon grunn for å vera urolege for, all den tid me har hatt det same fleirtalet i fire år og det ikkje har vore gjort eit einaste tvangsvedtak. Eg registrerer at det er ein rørande omtanke for statlege arbeidsplassar i distrikta. Det er liksom det store. Eg for min del er mykje meir bekymra for dei private arbeidsplassane, som verkeleg står i fare med ei raud-grøn regjering, som kan setja opp avgifter, og som kan svekkja konkurransekrafta til norsk privat eigarskap. Det er det som er den store utfordringa for norske distriktskommunar ved eit eventuelt regjeringsskifte. Det er ikkje talet på statlege arbeidsplassar og om dei blir sentraliserte eller ikkje. Det er korleis det vil gå med alle dei private bedriftene. Spørsmålet mitt er: Kan distriktsministeren bruka eitt minutt på å åtvara mot eit regjeringsskifte ved å seia seg einig i påstanden min om at private arbeidsplassar er det viktigaste?
Terje Breivik (Venstre), 2021-06-15:
Eit av dei viktigaste mottrekka me har for å halda igjen sentraliseringskreftene som dreg folk og arbeidsplassar til byane, er sterke kommunar og lokalpolitikarar med vide fullmakter og ressursar. Kommunesamanslåing er for Venstre ikkje eit mål i seg sjølv, men eit verktøy for å kunna styrkja kommunane på statens vegner, flytta ut oppgåver, arbeidsplassar og ressursar. I staden for å støtta Venstre har Senterpartiet systematisk valt heller å kritisera kommunereforma og dyrka myten om at viss alt vert som det alltid har vore, vil desentralisering nærast skje av seg sjølv – trass i at det motsette skjedde sist Senterpartiet satt i regjering. Er Senterpartiet samd i at kommunar som er store nok til å kunna ta på seg langt fleire og større statlege oppgåver enn i dag, er eit viktig og nødvendig desentraliseringsverktøy?
Terje Breivik (Venstre), 2021-06-15:
Venstre har vore ein forsvarar av generalistkommuneprinsippet over lang, lang tid og vil framleis stå på generalistkommuneprinsippet som det grunnleggjande. Når det gjeld å utvikla kommunane og for å fortsetja ei heilt nødvendig kommunereform for å motverka sentraliseringskreftene, har eg veldig tru på gulrotprinsippet, kor me no brukar kommunereforma og dei nye, større kommunane og gjer det meir attraktivt for fleire kommunar å slå seg saman ved å tilføra kommunereforma større statlege oppgåver, fleire statlege ressursar og ikkje minst ansvar og mynde til lokale politikarar.
Terje Breivik (Venstre), 2021-06-15:
Meir kunnskap må vera bra for alle, at ein får vurdert ulike alternativ. Dei som trur at svaret, fasiten, er skreve i stein ein gong for alle, trur eg viser ei lite klok haldning frå oss som også er sett til å teikna organisasjonskartet for lokaldemokratiet og finna ut korleis me i fellesskap med lokalpolitikarane skal forvalta dei ressursane og dei oppgåvene fellesskapet til ei kvar tid forvaltar. Så eg ynskjer velkomen og ser med spenning fram til konklusjonane til eit slikt utval. Men det gjer jo ikkje at Venstre ikkje har generalistkommuneprinsippet som utgangspunkt og vil ha det inntil me ser at svaret kan vera betre enn det.
Terje Breivik (Venstre), 2021-06-15:
Eg skulle ynskt at representanten Lauvås ikkje var fullt så lettvint i måten sin å spørja på, men heller lytta til svara han får. Venstre har som utgangspunkt generalistkommuneprinsippet. Når me har vore med på å setja ned eit utval som skal sjå på alternativ til det, er det sjølvsagt for at kunnskap alltid gjer ein klokare. Utvalet kan konkludera med at generalistkommuneprinsippet er det suverent beste òg i framtida, eller dei kan koma med alternativ som kan visa seg å få bukt med det som er den største felles utfordringa, nemleg å få eit svar på korleis ein kan få til ei desentralisering, få tilbakeført makt og gjera kommunane i heile landet meir attraktive både å bu i, jobba i og ikkje minst delta i lokaldemokratiet i.
Terje Breivik (Venstre), 2021-06-15:
Ja, definitivt. Utgangspunktet for spørsmålet er de facto feil. Eg trur det er skummelt for oss politikarar å framstilla fakta så til dei grader feil. Framleis skjer det sentralisering, men sentraliseringa er no delvis stoppa opp og går mykje seinare enn ho gjorde tidlegare. Det har sjølvsagt samanheng med at ein styrkjer kommunane og gjer dei meir robuste, sånn at dei kan verta tilførte fleire oppgåver, men ikkje minst har det samanheng med den næringspolitikken, den samferdselspolitikken som fleirtalet har ført dei åtte siste åra, med Venstre som ein tydeleg, sterk faktor ved roret. Det gjeld alt frå å sikra at storindustrien, dei verkelege hjørnesteinsbedriftene rundt omkring i Distrikts-Noreg, altså tradisjonell storindustri, har rammevilkår som gjer at dei no står på terskelen til ein heilt ny æra, til at me har lagt til rette for gründerar og folk som vil starta ei bedrift, og har gjort den terskelen betydeleg lågare. Så svaret er definitivt ja.
Terje Breivik (Venstre), 2021-06-15:
Verken kommunereforma eller regionreforma er i mål. Hadde Senterpartiet bidratt til å hjelpa Venstre med å få tilført betydeleg fleire, større oppgåver, hadde dette sett annleis ut i dag. No ligg det på ein heilt annan måte til rette for, etter at Venstre kom til makta i 2013, at dei nye kommunane, langt fleire kommunar og dei nye regionane, kan ta på seg betydeleg større statlege oppgåver, og sånn sett styrkjer ein både regionane, kommunane og distrikta på kostnad av staten. Skal ein få fleire attraktive kompetansearbeidsplassar i ein del småkommunar og gjera det meir attraktivt for næringslivet og gründerar å lokalisera seg der, er ein avhengig av å bidra til at kommunane sjølve er attraktive arbeidsgjevarar. Det er kommunereforma og regionreforma eit svært godt utgangspunkt for å få til for dei som skal føra vidare politikken frå hausten av.
Terje Breivik (Venstre), 2021-06-15:
Eg trur Venstre og Senterpartiet er einige om at dette er ei av dei utfordringane der me saman må gjera alt me kan for å få gode motkrefter. Men eg har lyst til å minna representanten Greni om valkampen i 2017, då partiet til representanten Greni og partileiaren reiste land og strand rundt og sette fram den same påstanden – at denne regjeringa, dette fleirtalet, set noregsrekord i sentralisering. Det vart faktasjekka av NRK – definitivt feil påstand, det er eit heilt anna tempo i sentraliseringa. Trygve Slagsvold Vedum svarar då: Eg driv med politikk, eg driv ikkje med fakta. Eg trur Senterpartiet gjer klokt i, for ikkje å leggja lista for høgt, å innsjå at dette er det ikkje nokon kvikkfiks på, men at det me har gjort dei siste åtte åra, definitivt har vore med på å bremsa ei utvikling som me deler målet om å stoppa og snu.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2021-06-15:
Senterpartiet bygger seg opp en forventning om at alt skal reverseres – det kan nevnes fylkessammenslåinger, kommunesammenslåing, lensmannsdistrikter. Men for å bruke en terminologi som kanskje forstås, vil jeg spørre representanten Greni: Hvor lett er det for høna å komme inn igjen i egget? Kan vi se at reversering har god samfunnseffekt, eller har det kanskje ikke effekt i det hele tatt? Hvor framtidsrettet er det å snakke om lensmannskontor med bemanning noen timer om dagen eller i uka, når dagens kriminalitetsbilde tilsier at politikraften styrkes mot kriminaliteten begått på nettet?
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2021-06-15:
Stikkordet er ressurskrevende brukere, og det har jo vært en akilleshæl i mange år. I sin regjeringstid hevet ikke Arbeiderpartiet eller den rød-grønne regjeringen innslagspunktet, men svekket ordningen ved å senke kompensasjonsgraden fra 85 til 80 pst. Hvorfor var det greiere å gjøre det da, enn at nåværende regjering hever innslagspunktet?
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2021-06-15:
I likhet med Venstre har ikke Kristelig Folkeparti eller noen i partiet noe imot å få noe mer kunnskap. Men utgangspunktet vårt er generalistkommuneprinsippet.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2021-06-15:
Jeg har ikke funnet noe i vårt program eller våre meninger som skulle tilsi noen annen holdning enn det representanten Greni sier, at det er frivillighetslinjen som skal bestå. Det er vår primærpolitikk.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2021-06-15:
Ja, standpunktet vårt om frivilligsentralene er akkurat det samme. Det er drøssevis av eksempler rundt om i landet på hva de betyr for alle slags kommuner, ikke minst for mellomstore og små kommuner, der de genererer bl.a. beredskap, som har vært et veldig hett ord nå. Jeg har ikke nok kunnskap til å si at jeg i alle ledd kan garantere den avtalen som er der, men jeg kan garantere at Kristelig Folkeparti alltid vil kjempe veldig for frivilligsentralene.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2021-06-15:
Det er det ikke så lett å svare på, for Kristelig Folkeparti er veldig opptatt av barnefattigdom – altså en økning av den generelle barnetrygden, innføring av fritidskortet, det er stadig en basis – og en ser ganske klart poenget som representanten Andersen tar opp. Styringssignalet fra Kristelig Folkeparti har vært at en i størst mulig grad må holde barnetrygden utenfor beregningsgrunnlaget for sosialhjelp. Men det er faktisk et demokratisk styre ute i kommunene. Noen ser vi kanskje av nød tar av den potten, sånn at sosialhjelpen blir mindre. Men det er en utfordring som representanten peker på. Så har jeg lyst til å returnere det om det gode samarbeidet. Det har vært en berikelse for årene mine på Stortinget.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2021-06-15:
Øremerking er et ord jeg ikke liker i det hele tatt, fordi det begrenser i veldig stor grad det handlingsrommet som lokale politikere har. Men å bruke et ord som fullfinansiering av ting som skal innføres i kommunesektoren, har stadig, fra alle partier, vært tilbakevendende. En har litt forskjellig fokusering på det. Kristelig Folkeparti er i likhet med SV veldig opptatt av at en må fullfinansiere reformene. Det går en veldig debatt om hvorvidt en gjør det, og det er veldig uheldig, for skal en overføre oppgaver fra statlig nivå og ned på kommune- og fylkesnivå, må de oppgavene være fullfinansierte, etter Kristelig Folkepartis syn.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2021-06-15:
Det er viktig å ha trygghet der en bor. Altså nå falt jeg ut. Kan hun ta den utfordringen til meg en gang til?
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2021-06-15:
Da har jeg fremdeles tro på lokaldemokratiet og de lokalt ansatte, for de kan gå inn rundt den enkelte og se de rammene som er rundt, og sette inn de tiltakene som skal være. Det er en forutsetning at det er gode nok rammer rundt dem.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Jeg registrerer at man bare bekrefter at Høyre kommer til å fortsette å ønske seg tvangssammenslåing av kommuner. Det er veldig fint at vi får det klarlagt enda en gang. Jeg hører også at Høyre hele tiden snakker om kvalifisert arbeidskraft osv. Om man slår sammen to eller tre kommuner, blir det ikke automatisk flere lærere og flere sykepleiere i den regionen enn det var fra før av. Det er rett og slett ikke riktig å bygge en antakelse på at bare man slår sammen noen kommuner, blir det automatisk flere sykepleiere. Det er ikke riktig. Arbeiderpartiet står for frivillighet i kommunesektoren. Det har vi gjort i mange år, og det fortsetter vi å gjøre.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Penger er ikke alt, det finnes diamanter også – var det ikke det man sa? Norman-utvalget pekte på en liten diamant: Man må sette kommunene i stand til å ha et lokalsamfunn som gjør at det er attraktivt å bo der. Er det attraktivt å bo der, kommer også kompetansen inn, da vil folk flytte dit. Når representanten Thommessen sier at Høyre ikke står for noen tvangslinje, må korttidshukommelsen være svært dårlig. Det er ikke lenge siden Høyre satt i denne salen og tvangssammenslo kommuner – og da har jeg ikke engang kommet til tvangssammenslåingen av fylkene, som har vært en katastrofe. Ikke har det fulgt med oppgaver, ikke har det fulgt med penger. Så Høyre har ingenting å skryte av, og de har i hvert fall ikke gått for frivillighetslinjen. De har ved flere anledninger, i mange voteringer her i Stortinget, spesielt om fylkessammenslåingene, stemt for tvangssammenslåing, og det synes jeg representanten Thommessen og Høyre egentlig bare skal stå for.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Jeg kan iallfall berolige Fremskrittspartiet og representanten Njåstad med at vi i hvert fall kommer til å starte med å styrke kommuneøkonomien med 3 mrd. kr mer enn Fremskrittspartiet mener kommunene er verdt å få, for at de skal kunne levere gode velferdstjenester til innbyggerne sine og kanskje ha muligheten til å ikke innføre eiendomsskatt. For det er riktig som representanten fra Senterpartiet sa, at kommunene ikke innfører eiendomsskatt med glede. De innfører det fordi det er nødvendig. De innfører det fordi bl.a. Fremskrittspartiet år etter år i denne salen har gitt kommunene for dårlige rammer. Jeg får minne om at Arbeiderpartiet har ligget på om lag 3–3,5 mrd. kr mer til kommunene ved hver eneste runde vi har hatt i dette storting de seneste åtte år. Fremskrittspartiet har konsekvent stemt det ned.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Det er riktig at man har brukt flere milliarder enn noen gang før. Det gjør vi hvert år, det. Så det er ikke noe nytt. Saken er den at hvis man ser på de langsiktige regnskapene, har ikke kommuneøkonomien blitt styrket med Fremskrittspartiet i regjering. Fremskrittspartiet har prioritert å bruke de store pengene på helt andre ting enn lokal velferdsutvikling. Blant annet har de brukt pengene på store skattekutt til dem som har mest fra før. Det vi trenger, er ikke Fremskrittspartiets oppskrift for kommuneøkonomien – å gå inn og hugge løs og ta biter av et inntektssystem. Vi trenger en helhetlig gjennomgang av inntektssystemet. Det hadde jeg håpet at en tidligere ordfører hadde hatt forståelse for. Det ser ut som han har glemt sine gamle kunster. Jeg synes det er litt merkelig at Fremskrittspartiet ikke er mer tydelig på at vi må se inntektssystemet – et rettferdig og fordelende inntektssystem i Norge – i en mer helhetlig gjennomgang, og ikke stykke det opp, slik Fremskrittspartiet ønsker å gjøre.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Det er helt riktig at SV og Arbeiderpartiet langt på vei deler de store ambisjonene om å bruke kommunene som framtidens velferdsutviklere, altså gi innbyggerne gode tjenester der de bor, og likeverdige tjenestetilbud over hele landet. Da er det helt riktig at vi må legge mer penger på bordet enn det regjeringen har vært villig til å gjøre, ikke bare for 2022. Vi har for så vidt hatt den samme holdningen gjennom disse åtte årene om at kommuneøkonomien må styrkes. Vi har et forslag om 3 mrd. kr, SV har et annet forslag. Det får SV selvsagt redegjøre for selv, men poenget er at vi står sammen om at det er viktig å styrke kommunene og kommunenes økonomi. Så håper jeg høstens valg vil gjøre at vi, representanten Andersen og SV og Arbeiderpartiet, kan sette oss ned og finne gode løsninger som faktisk gir de lokalt folkevalgte en real mulighet til å styre godt i sine kommuner.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Ja, vi mener vi har det. Så må vi være ærlige og si at etter åtte år med en kommuneøkonomi som gjennomgående har vært for dårlig, klarer vi ikke på en ansvarlig måte å rette opp alle de tingene på ett år. Det er jeg helt sikker på at heller ikke SV tror, at det skal kunne gå an å rette opp åtte år med feil kurs i løpet av ett år. Jeg håper vi får et valgresultat til høsten som gjør at vi faktisk kan komme til makten. Da tror jeg det er gode utsikter til at vi skal kunne bli enige om et kommuneopplegg som gjør at vi styrker kommunene, slik at de kan gi bedre tjenester til innbyggerne sine. Selve forhandlingene om statsbudsjettet, som jeg forstår representanten Andersen nesten vil starte med her og nå i et replikkordskifte, kommer jeg selvsagt ikke til å være med på.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Kristelig Folkeparti har vært med i alle disse åtte årene og sørget for at kommunene ikke har fått nok penger. Kristelig Folkeparti har diltet etter Fremskrittspartiet og Høyre i regjering og stemt for kommunebudsjettene – kommunebudsjetter som viser at man ikke har prioritert nok penger til kommunene. Kristelig Folkeparti har vært med på å prioritere de store pengene til de aller rikeste i dette landet ved å gi dem store skattekutt. Det har Kristelig Folkeparti stemt for i denne salen. Hva gjelder ressurskrevende brukere og innslagspunktet tror jeg Kristelig Folkeparti skal se seg litt i speilet, for de har de siste årene konsekvent – konsekvent! –vært med på å heve innslagspunktet, gang på gang på gang, og gjort det dyrere for kommunene å ha ressurskrevende brukere. De har prioritert de store pengene til helt andre oppgaver enn velferdstjenester i kommunene.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Vil Venstre endre på generalistkommuneprinsippet, eller skal det ligge fast?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Regjeringen satte i 2020, altså i fjor, ned et utvalg for å se på alternativer til generalistkommuneprinsippet. Men med det svaret jeg nå får fra representanten fra Venstre, betyr det at det utvalget nå kan skrotes?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Nå var ikke dette snakk om å tegne kartet. Det har Venstre vist tidligere at de håndterer svært dårlig. Karttegningen for de nye fylkeskommunene var et politisk makkverk som har fått kritikk fra alle bauger og kanter. Dette handlet om hvorvidt prinsippet om generalistkommuner skal stå fast, altså om alle kommuner skal ha ansvar for de samme oppgavene. I svaret på mitt første spørsmål bekreftet Venstre at ja, det skal de ha, men etter det andre spørsmålet, da jeg sa at da er det ikke nødvendig å ha denne utredningen, var det plutselig nødvendig å ha denne utredningen. Hva er det Venstre egentlig mener – er de for eller mot generalistkommuneprinsippet?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Jeg ser i Kristelig Folkepartis program for 2021–2025 at partiet skal fastholde generalistkommuneprinsippet. Jeg forsøkte å få et klart svar fra Venstre, for regjeringen satte i fjor ned et utvalg som skal se på alternativer til generalistkommuneprinsippet. Kan Kristelig Folkeparti nå før valget avklare om generalistkommuneprinsippet skal gjelde også framover, eller vil Kristelig Folkeparti eventuelt være med og endre på det?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Jeg lurer på hvorfor det er en prioritert oppgave for en statsråd med særlig ansvar for distriktene å jobbe for å tvangssammenslå flest mulig av distriktskommunene, slik representanten Olemic Thommessen fra Høyre bekreftet at Høyre ønsker å gjennomføre de neste årene.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Det var merkelig. Jeg trodde at Høyre hadde hatt sitt landsmøte, men Olemic Thommessen bekreftet jo her at det var en villet politikk fra Høyre å fortsette med kommunesammenslåingene, og da gjennom tvang, de neste fire årene. Det ble sagt i et replikkordskifte her, slik jeg oppfattet det, men det er nå så. Da skjønner jeg at man ikke er enig med seg selv i Høyre. Statsråden snakker om arbeidsplasser i distriktene. Da tror jeg nesten jeg må spørre hvorfor Høyre var og er så veldig ivrig etter å sentralisere arbeidsplassene som faktisk ligger i distriktene, og som også er et tilbud til dem som bor i distriktene. Jeg tenker på f.eks. trafikkstasjonene, som for Indre Østfolds del, som har 50 000–60 000 innbyggere, skulle flyttes til Ski, for man skulle sentralisere det. Tilbudet ble dårligere for dem som bor i Indre Østfold. Skattekontorer har man tvangsflyttet. Hvorfor er man så opptatt av å flytte disse arbeidsplassene vekk, når statsråden sier det motsatte, at hun vil skape arbeidsplasser der ute?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Nå er mye sagt på alle disse timene. Men vi har i hvert fall fått en avklaring eller to. Det blir et minimumsoppgjør for kommunene om den sittende regjeringen får lov til å fortsette etter valget. Det er blitt helt klart. Det andre som er helt klart, er at om kommunene skal få mer penger til å utvikle velferden på en bedre måte, må det komme en ny regjering med en ny politisk kurs etter valget i september. Så registrerer jeg at representanten Trellevik er svært misfornøyd med at Arbeiderpartiet prioriterer kommuneøkonomien bedre og sterkere enn det Høyre og regjeringspartiene gjør. Jeg forstår at det kan være litt tungt å ta inn over seg. Men det er jo et faktum. Og vi mener at å legge på 3 mrd. kr utover regjeringens forslag vil være en hjelp for kommunene til å få det noe mer romslig og kunne ha muligheten til å ta noe bedre grep om kvaliteten i utviklingen av tjenestene. At representanten Trellevik mener at 3 mrd. kr ikke er noe å bry seg om, har jeg litt vanskelig for å forstå. Jeg har lyst til å avslutte ikke bare en lang dag, det er vel også den siste debatten kommunalkomiteen har i denne salen før vi skal møtes igjen etter valget, med å si takk til både komitésekretærer og staben rundt, alle som hjelper oss med å få gjort jobben vår, gjør den mulig, all hjelp vi får med rettskriving og med forståelse av hvordan ting henger sammen noen ganger. Uten Stortingets dyktige administrasjon hadde dette aldri gått bra. Det hadde jeg lyst til å si. Og så har jeg lyst til å si tusen takk til dem som er medlemmer i komiteen, de som har ledet komiteen. Det har vært ryddig, det har vært bra. Om vi fra tid til annen kanskje har vært litt irritert på hverandre rent politisk og har vært uenige, er det én sak, men det har vært god stemning, og vi har klart å ha det hyggelig sammen, selv om vi selvfølgelig ikke alltid er like enige politisk. Så takk.
Olemic Thommessen (Høyre), 2021-06-15:
Mer enn 129 kommuner har færre enn 3 000 innbyggere, liten innflytting og en voksende andel av befolkningen i høy alder, utenfor arbeidslivet. Dagens og fremtidens krav til tjenesteyting øker. Kampen om kvalifisert arbeidskraft vil bli tøffere, og da er det iallfall Høyres utgangspunkt at vi trenger mer robuste enheter for at de små distriktskommunene skal kunne henge med. I lys av dette er det ikke så veldig oppløftende å lese Arbeiderpartiets merknader, enn si Arbeiderpartiets program for neste stortingsperiode, der man er mer opptatt av å henge seg på Senterpartiets reverslinje enn egentlig å komme opp med forslag til hvordan man skal løse de problemene vi står overfor. Privat sektor er i vekst. Vi trenger en sterk offentlig sektor til å svare opp de behovene vi har for å få til vekst. Hvordan vil Arbeiderpartiet møte denne utfordringen?
Olemic Thommessen (Høyre), 2021-06-15:
Nå har vel heller ikke Høyre stått for noen tvangslinje. Det blir å tillegge oss holdninger vi ikke har. Det er ikke slik at man i organiseringen av – skal vi si – å bygge opp planmessig kompetanse får det samme utbyttet av kommunalt samarbeid som man ville fått hvis man hadde hatt én større enhet. Man har en helt annen fleksibilitet og en helt annen mulighet til å planlegge bredde og få en bedre kompetanse. Vi har også merket oss at Arbeiderpartiets eneste resept for dette er mer penger. Det er klart at mer penger kan hjelpe for mye, men det hjelper vel neppe for å få folk til å flytte tilbake til en arbeidsplass der bemanningen er liten, eller flytte tilbake til et kompetansemiljø som ikke gir utsikter til god karriereplanlegging. Hva tenker Arbeiderpartiet å gjøre med dette? Tror Arbeiderpartiet at man kan kjøpe seg ut av dette med penger?
Olemic Thommessen (Høyre), 2021-06-15:
Regjeringen har, i tråd med fremforhandlede avtaler mellom partene, lagt frem forslag til lønnsregulering for arbeidstakerne i det statlige tariffområdet. Stortinget behandler nå de endringene som må gjøres i statsbudsjettet for 2021, og det er en samlet komité som slutter seg til at lønnsreguleringen gjøres i tråd med det fremforhandlede forslaget. I merknadene uttrykkes det imidlertid uro over lederlønnsutviklingen, og den rød-grønne opposisjonen har fremsatt flere forslag knyttet til dette. Jeg regner med at de partiene selv vil redegjøre for sine forslag og standpunkter. Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet deler uroen over økende lønnsforskjeller og stigningene i lederlønningene. Vi mener det er positivt at regjeringen har strammet inn når det gjelder etterlønn og retrettstillinger, og støtter de klare signalene regjeringen gir om at de statlige toppledere ikke vedvarende må få høyere lønnsvekst enn arbeidstakere for øvrig. Høyre mener det er viktig å følge utviklingen nøye og løpende vurdere om det er behov for nye tiltak for å sikre at også lederlønningene holder seg innenfor frontfagsnormen. Lederlønningene må være konkurransedyktige. Også staten må kunne sikre seg de beste folkene. Samtidig må det vises moderasjon, og staten skal ikke være en lønnsleder. For å se nærmere på dette har regjeringen nedsatt et bredt sammensatt utvalg som skal vurdere alle sider ved lederlønnssystemet i staten. Utvalget er ventet å levere sin rapport i 2022. Høyre ser frem til det og vil komme tilbake til disse spørsmålene i den sammenheng. Et annet spørsmål som har blitt løftet frem av de rød-grønne partiene, er det forhold at staten har inngått to tariffavtaler, noe det selvsagt er full adgang til. Høyre mener dette er en naturlig konsekvens av partenes avtalefrihet og de enkelte organisasjonenes frie forhandlingsrett. Etter vår oppfatning vil det å pålegge staten å inngå likelydende avtaler – eller én avtale – være å gripe inn i dette. Det er vanskelig å forstå at spørsmålet om hvorvidt det skal fremforhandles én eller to avtaler, skal ha betydning for streik som virkemiddel i hovedtariffoppgjøret, slik de rød-grønne hevder. Dette har vært et tilbakevendende spørsmål, og det blir sikkert også anledning til å komme tilbake til det ved senere korsveier. I dag skal de nødvendige vedtak gjøres for å sikre gjennomføringen av årets oppgjør – og det er det altså full enighet om.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-06-15:
Regjeringa har heile tida vore tydeleg på at ho vil følgja opp kommunesektoren ved å handtera dei kostnadsaukane sektoren vil ha på grunn av pandemien, og òg inntektsreduksjonane. Det er vorte gjort på ein fullgod måte. Høgre er tilfreds med arbeidet til regjeringa med dette og er sjølvsagt også tilfreds med tilbakemeldingane frå KS om at regjeringa har følgt opp lovnaden på ein svært god måte. Så føreslår regjeringspartia, og det ser ut til at me får tilslutning for det i dag, at me ønskjer å vidareføra arbeidet med arbeidsgruppa som har jobba fram utfordringane og kostnadstala kommunesektoren har. Eg reknar med at arbeidsgruppa vil sjå på utfordringane som står att for å kunna handtera kommuneøkonomien som ein konsekvens av pandemien, og eg reknar med at dei vil koma med gode tilrådingar også på dette temaet.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-06-15:
Kommunesektoren som heilskap vil verta kompensert. Det vil òg vera mogleg for statsforvaltarane gjennom skjønsmidlar å bidra i enkeltkommunar som ikkje får kostnadene sine dekte. Men regjeringa har vore tydeleg på at kommunesektoren som heilskap skal kompenserast, og det er noko Høgre støttar.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-06-15:
Det er feil, det som vert påstått av representanten, at det har vorte tvangsgjennomført kommunesamanslåingar i denne sal i denne perioden. Det er ikkje korrekt. Det vart gjennomført mange samanslåingar i førre stortingsperiode. Alle kommunane hadde positive vedtak om at dei ønskte kommunesamanslåing, men ikkje alle fekk den naboen dei hadde ønskt seg. Men eg vil ikkje definera dette som tvangssamanslåing. Det er svært gode resultat ute i Kommune-Noreg etter samanslåing. Indre Østfold, f.eks., hadde budsjettert med ikkje store overskotet, men landa på 104 mill. kr betre enn budsjettert i fjor. Dei skriv sjølve på nettsidene sine, både ordføraren og økonomisjefen der, at dette er det kommunesamanslåinga som har sørgt for. Dei sette av 83 mill. kr i eit disposisjonsfond, og dei reknar med å tena endå meir på kommunesamanslåinga. Så for Høgre sin del skulle me ønskt at denne salen tok eit endå større ansvar for å forbetra kommunestrukturen.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-06-15:
Høgre ønskjer at fleire kommunar skal slå seg saman. Det aller beste er at det er gode lokale prosessar om dette, og me kjenner til at det er mange gode lokale prosessar om dette rundt om i landet også i dag. Men eg og Høgre ønskjer at denne salen tek eit endå større ansvar for den framtidige kommunestrukturen i Noreg. Me bruker for lang tid på dette. Det er eit behov for å gjennomgå kommunestrukturen og forbetra han, og at denne salen tek eit betydeleg større ansvar for samfunnsutviklinga i kommunesektoren.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-06-15:
Verdiane må skapast før dei kan delast – svaret på perspektivmeldinga er Høgres politikk. Skal me unngå dei utfordringane som perspektivmeldinga peikar på, treng samfunnet meir av Høgres politikk. Det nyttar ikkje å bera ei ny skattebyrde over til arbeidslivet, til samfunnet, til både arbeidstakarane og arbeidsgjevarane – ei endå større skattebyrde, og spesielt no i og etter koronapandemien, kor dei raud-grøne partia har lova ei skatterekning, medan mange strevar i motbakke med ein marknad som faktisk ikkje er der. Svært mange slit med å få hjula til å gå godt rundt igjen etter pandemien. Ei auka skatterekning på samfunnet sine arbeidsplassar er ikkje det samfunnet treng for å få ytterlegare vekst og utvikling. Det er næringslivet og eit velfungerande næringsliv som skal bera byrdene og ha inntektene, slik at me har skatteinntekter til samfunnet. Då nyttar det ikkje å knekkja dei før dei har fått dette til.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-06-15:
Høgre ønskjer sjølvsagt eit velferdssamfunn, og velferdssamfunnet som me har i dag, ønskjer me skal vidareførast. Me ønskjer pasienten sitt helsevesen, og me ønskjer ei utdanning og ein skule for elevane. Det har vitterleg vorte betre – før pandemien var helsekøane gått ned, før pandemien var resultata i skulane mykje betre, og før pandemien var òg arbeidsløysa minkande i dette landet. Så det handlar ikkje om at Høgre ikkje har ein politikk for vekst og utvikling, men det handlar om at me må setja tæring etter næring og bruka pengane på velferd etter at inntektene har kome. SV ønskjer berre i denne kommuneproposisjonen å auka kostnadane for samfunnet med over 10 mrd. kr – til kommunar som verkeleg òg har vist at dei kan klara å få ned kostnadane gjennom meir effektiv bruk av ressursane. Likevel ønskjer altså SV å påføra næringslivet vårt ei skattebyrde som faktisk strengt teke ikkje er nødvendig for å oppretthalde velferdssamfunnet slik me har det i dag.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-06-15:
Det er to ting som meislar seg ut i debatten i dag som opposisjonen er oppteken av. Det er at Høgre er for tvangssamanslåing av kommunar. Det kan tilbakevisast. Det kan òg bevisast dersom ein berre gidd å lesa referata frå denne salen. Så er det dette med at det er dårleg kommuneøkonomi. Det òg kan tilbakevisast dersom ein berre gidd å lesa heile kommuneproposisjonen, spesielt punkt 2.2 – då vil det kanskje gå opp eit lys for fleire i denne salen. Veksten er altså større enn det ein frå Arbeidarpartiet klarte å beskrive i innlegget sitt. I går var eg vitne til ei Facebook-melding frå Hadia Tajik. Ho påstod der at høgresida hadde svekt kommuneøkonomien, og at det var det som gjorde at Nav Indre Østfold hadde skrive eit fatalt vedtak om at ein mann kunne nytta seg av ein grill – eit heilt forferdeleg vedtak. Poenget mitt er at kommuneøkonomien ikkje er svekt, og spesielt ikkje i Indre Østfold. 83 mill. kr vart sett av på driftsfond i fjor, dei gjekk med 104 mill. kr meir i overskot enn det dei budsjetterte med. I tillegg klarte dei å fjerna eigedomsskatten og sparte innbyggjarane for 40 mill. kr. Likevel seier Arbeidarpartiet at dei skal ha høgare vekst og meir pengar på bordet. Dei seier at dei legg på 3 milliardar på staten sine løyvingar. Dersom ein tek heile budsjettet under eitt, nærmar me oss 700 milliardar, dersom eg ikkje tek heilt feil. Og dersom ein deler opp desse 3 milliardane her, vert talet noko sånt som 0,042 – det vert altså promillar, og dette skal altså vera forskjellen mellom sultefôring av norske kommunar og velstand. Det skal altså vera dei store ambisjonane Arbeidarpartiet har i forhold til denne regjeringa. Forstå det den som kan. Og det skal løysa fastlegekrisa, det skal løysa ei krise innan både psykiatri og helse og skule og barnvern, og tek eg ikkje heilt feil – sjølv om dei ikkje har skrive det i innstillinga til kommuneproposisjonen denne gongen, skreiv dei det iallfall i budsjettet sitt i fjor – skal det òg vera gratis skulemat til elevane. Det er ikkje måte på kva denne promillen skal dekkja av samfunnet sine utfordringar og Arbeidarpartiet sine lyster.
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
En helt klar forutsetning for vårt kommuneopplegg i 2022 er at kommuneøkonomien i 2021 sikres først, slik at kommunene og fylkeskommunene kompenseres fullt ut for de samlede virkningene av skattesvikt, inntektsbortfall og merutgifter i forbindelse med koronautbruddet. Det er positivt med økte bevilgninger i forbindelse med koronautbruddet. Men selv om kommunesektoren er kompensert som helhet, er det usikkert hvor treffsikker kompensasjonen vil være for den enkelte kommune. Oslo kommune har over tid hatt landets høyeste smittetrykk, og i fjor viste opplegget fra staten at Oslo ikke ble fullt ut kompensert. Oslo har også i lengre tid hatt landets høyeste arbeidsledighet som en direkte konsekvens av koronapandemien. Mitt spørsmål blir: Hva har Høyre tenkt å gjøre for å kompensere Oslo for det de ikke har fått kompensert av økte utgifter og reduserte inntekter?
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Når det gjelder kostnadene til vaksinering, er kompensasjonen som Oslo har fått etter RNB, betydelig lavere enn anslåtte kostnader for Oslo i første halvår. Det er positivt at kommunesektoren får beholde den anslåtte merskatteveksten i 2021, og at den videreføres til neste år, men kan Høyre garantere at kommunene får kompensert alle sine kostnader til vaksineringen som nå pågår over hele landet?
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Norge er et langstrakt land. Vi bor i den innerste dal og på det ytterste skjær, men de fleste av oss bor et sted midt imellom. Over 80 pst. av oss bor i byer og tettsteder. Her har vi hjemmene våre og skaper livet vårt. I byer og tettsteder møtes også mange av de store utfordringene hvor vi må finne gode politiske løsninger for framtiden, som med infrastruktur, innovasjon, næringsutvikling, boligbygging, utenforskap og integrering og ikke minst en bærekraftig politikk for klima og miljø. Å skape og videreutvikle gode bomiljø i hele landet handler også om kommuneøkonomi. En sterk og robust kommuneøkonomi, slik vi legger opp til, er med på å ruste kommunene til å drive en god boligpolitikk og en framtidsrettet by- og tettstedsutvikling. En viktig del av det å skape gode liv er å skape gode hjem og sterkere fellesskap. For Arbeiderpartiet betyr det trygge og gode lokalmiljø med skoler, sykkelveier og kollektivtilbud, tilgang til arbeid, fritids- og kulturtilbud og det å gi eldre en mulighet til å være sjef i eget liv, bl.a. gjennom å la dem bo hjemme lenger og ha gode institusjoner for dem når de har behov for det. Regjeringens økonomiske opplegg for kommunene har vært for stramt over tid. Veksten spises opp av de økte demografikostnadene og pensjonskostnadene. Vi mener kommunesektoren har for lite økonomisk handlingsrom. Arbeiderpartiet mener regjeringens forslag for 2022 er for lavt når kommunene har store uløste oppgaver innenfor sentrale velferdsområder. Regjeringen setter ikke kommunene i stand til å løse sine oppgaver bedre. Vi har større ambisjoner enn regjeringen for bedre kvalitet i velferd, omsorg og skole i kommunesektoren. Vi mener det er påkrevd med en kraftig økning i veksten i kommunenes og fylkeskommunenes inntekter. I Arbeiderpartiets opplegg prioriteres derfor en styrking av kommunesektorens inntekter i 2022 med 3 mrd. kr utover regjeringens forslag. Regjeringspartiene har i denne debatten forsøkt å framstille opposisjonen som om vi har hakk i plata når det gjelder kompensasjon for uforutsette utgifter som kommunene har hatt det siste året. Det er jo ikke rart kommunene er bekymret for tomme ord fra regjeringen. Varslet kompensasjon i RNB for kostnaden ved vaksinasjon bare i Oslo er betydelig lavere enn de anslåtte kostnadene.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Jeg har registrert at Fremskrittspartiet ønsker svenske tilstander i Norge. En av årsakene til at vi har klart oss mye bedre gjennom denne pandemien, er at vi har en sterk velferdsstat i Norge og en sterk offentlig helsetjeneste, mens i Sverige har man stort innslag av private aktører og store svakheter i hvordan man har håndtert pandemien. Jeg registrerer at Fremskrittspartiet henter inspirasjon fra Sverige. Man ønsker modellen med «fast track» for å privatisere omsorgen i kommunene. Hvorfor henter Fremskrittspartiet inspirasjon fra Sverige, hvorfor svenske tilstander i Norge?
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Jeg bare registrerte at da regjeringen og statsministeren var ute med at de hadde hentet inspirasjon fra Sverige for «fast track» for privatisering av omsorgen, mente Fremskrittspartiet her på Stortinget at det var en stor seier for dem. Jeg regner med at representanten kjenner godt til Austevoll kommune. Det er en flott og vakker kommune, og det var jo den første distriktskommunen som privatiserte eldreomsorgen. Men så skjedde det noe. Det er kommunen som er i best stand til å drifte denne sektoren, sa en ordfører fra Høyre. Hva tror representanten at årsaken er til at folkevalgte lokalt, til og med de som representerer høyresiden, mener at dette er dårlig politikk, at det ikke fører til bedre omsorg, og at det er dyrt og byråkratisk? Samtidig har jeg også registrert at Fremskrittspartiet mener at sykepleierne fortjener bedre lønn, og det er jeg helt enig i. Men hvis vi ser her i byen, ser vi at de sykepleierne som jobber i privat omsorg, har titusenvis av kroner mindre i lønn enn de offentlig ansatte.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Takk til saksordføreren for en fin gjennomgang av komiteens arbeid med denne saken. Jeg har tenkt å fokusere på det som handler om lederlønninger, og det vi har av både merknader og forslag fra opposisjonen. For Arbeiderpartiet er det viktig å ha et samfunn basert på tillit, der alle føler et ansvar for å bidra til fellesskapet. En forutsetning er at alle føler seg som en del av dette fellesskapet. Da kan ikke forskjellene bli for store. Da kan ikke vanlige folk sitte med følelsen av at en elite stikker ifra, mens man selv blir stående igjen. Dette er viktig i normaltider, men det er enda viktigere i krisetider. For det andre: Krisen gir også en ekstra påminnelse om hvor avhengig vi er av hverandres arbeid, av alles arbeid og ikke minst av arbeidet til mange av dem som ikke tilhører samfunnets lønnselite, mange av dem som tjener minst i samfunnet. Vi har hatt bussjåfører som har streiket, barnehageassistenter som tar vare på ungene våre – mange av de yrkesgruppene har tapt kjøpekraft de siste årene. Det er blitt dyrere å leve, men lønnen har ikke fulgt med på den utviklingen. Pensjonistene våre har også tapt kjøpekraft. Hvis vi ser på nåtiden, vet vi også at sykepleiere og lærere nylig har streiket. Vi er alle takknemlig for den jobben de gjør, og spesielt har gjort i en vanskelig tid gjennom denne pandemien. Samtidig har det vært slik at i de statlige selskapene og i staten har vi hatt en vanvittig lederlønnsgalopp, med stadig nye direktører og toppledere med millionlønninger, ofte folk som har hatt trygge jobber og trygge hjemmekontorjobber i disse tider. I Arbeiderpartiet har vi brukt tiden og bruker anledningen til å presentere vårt forslag, som er at det settes ned en lederlønnskommisjon for statlige lederlønninger, lederlønninger i statseide selskaper og selskaper der staten er majoritetseier, samt lønnen til politikerne. Ja, det må ryddes opp, og vi støtter også forslag som handler om frys av lønnen til høytlønnede statlige ledere, og det skal også være frys av lønnen til regjeringsmedlemmer og stortingsrepresentanter. Staten må gå foran som et godt eksempel, og ofte er det sånn i den økonomiske eliten at alle peker på hverandre og snakker om å være lønnsledende. Vi må ikke sitte og se på den utviklingen vi har hatt, som f.eks. for Coop-direktørene. Samtidig som butikkansatte har fått peanøtter, ser man at Coop-direktører har mottatt millioner i både lønn og pensjon. Da må staten vise vei. Da må man vise politisk vilje til å rydde opp. Herved tar jeg opp de forslag vi har fremmet sammen med SV.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2021-06-15:
Når vi hører representanten Andersen snakke om kommunenes oppgaver og økonomi, og regjeringens kommuneøkonomi, er det nesten vanskelig å forstå at SV i det hele tatt vurderer et regjeringssamarbeid med Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Det er et stort gap mellom de tre milliardene disse to partiene vil plusse på regjeringens kommuneopplegg, og de ti milliardene SV vil ha. For Arbeiderpartiet og Senterpartiet er det altså 3 mrd. kr som er forskjellen på et godt og et dårlig kommuneopplegg, og for SV er det 10 mrd. kr, og det er langt fra et felles kommuneopplegg for de tre partiene som vil i regjeringsposisjon til høsten. Så mitt spørsmål er: Hvordan vil SV komme fram til et felles opplegg med de to andre partiene, og på hvilke konkrete områder vil de være villige til å fire på de kravene og løftene som de har lagt inn i kommuneproposisjonen?
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2021-06-15:
Jeg takker for svaret. Vi registrerer at SV har problemer med å prioritere, det har vi sett før, men la meg stille spørsmålet på en litt annen måte: Arbeiderpartiet har i innstillingen til kommuneproposisjonen tonet ned mange av sine løfter fra alternativt budsjett, men SV har vært veldig konkret i innstillingen og listet opp en bråte med områder der de vil satse på økte bevilgninger. Gå til side 37 i innstillingen. Der listes det opp 27 punkter som SV vil styrke, og kostnadene ved disse ligger langt over det Arbeiderpartiet og Senterpartiet er beredt til i sine opplegg. Så hvilke av disse tiltakene er de beredt til å kutte? Er det kvalifiserte lærere? Er det tilpasset opplæring? Er det økningen i antall helsearbeidere, gratis SFO, 3 800 barnehageplasser, folkebibliotekene, ras- og skredsikring, bredbånd til distriktene? Er det tannhelsereformen, rusbehandling, skolehelsetjenesten eller et av de andre forslagene de vil ofre?
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2021-06-15:
Jeg registrerer at SV har store intensjoner. Like fullt: Skal dere i regjeringskontorene til høsten, er det to andre partier – i alle fall – dere må regjere sammen med. Så jeg stiller fortsatt spørsmålet: Hva er det dere er villige til å diskutere med de andre, for at man skal klare å få et bilde av hvordan et kommuneopplegg vil være i et rød-grønt alternativ?
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2021-06-15:
Beklager.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2021-06-15:
Hvis vi skal lykkes med å ta hele landet i bruk og skape bolyst for nye generasjoner, både i bygd og by, må vi gi ungdom mulighet til å skaffe seg både utdanning og jobb. Både offentlig sektor og privat næringsliv trenger riktig kompetanse og arbeidskraft, og det gjelder også Kommune-Norge. Det utfordrer oss som legger de politiske rammevilkårene. Vi må gjøre utdanningssystemet vårt enda mer tilgjengelig for folk flest og uavhengig av hvor folk bor. I dag er jeg utrolig spent på det som blir regjeringas nye strategi for desentralisert og fleksibel utdanning, som nå er rett rundt hjørnet. Som statsråd Asheim sa nylig, er utdanning og kompetanse ikke bare veien ut av koronakrisa. Det er avgjørende for å skape nye arbeidsplasser, og det er ingen tvil om at det er utdanning og kompetanse som bidrar mest til å utjevne forskjeller i samfunnet. Gjennom flere år nå har regjeringa etablert ordninger og investert i utviklingen av mer fleksible utdanningstilbud – det være seg fleksible helsesykepleierutdanninger ved Høgskolen i Innlandet, IKT i barnehagen ved Høgskolen i Østfold eller desentralisert sykepleierutdanning i Agder osv. Vi ser at for hver og en av oss, hvis vi skal kunne lære gjennom hele livet uavhengig av hvor vi bor, må det finnes tilbud som lar seg kombinere med jobb, boliglån og familie. Derfor betyr det så mye når regjeringa nå åpner for betydelig flere fleksible og desentraliserte tilbud. Når Lånekassa åpnes for flere enn førstegangsstudentene, når fagskolesektoren rigges for bedre kvalitet og nye utfordringer, med 1 600 nye studieplasser for yrkesfagstudenter i fagskolene og 500 i industrifagskolene – det gjør godt for industri og næringsliv i distriktene. Det samme gjør etableringen av bransjeprogram og kompetanseløft for utsatte industriklynger. I 2019–2020 ble det tildelt rundt 100 mill. kr til ordningen som gjør høyere utdanning, inkludert videreutdanning, tilgjengelig for folk i arbeid, og som ikke kan flytte til et ordinært studiested. Ordningen ble styrket gjennom Utdanningsløftet i 2020. Det samme ble ordningen med universitetenes og høgskolenes nettbaserte tilbud. Gjennom koronakrisa har vi sett at mange oppgaver kan løses uavhengig av hvor vi bor, og det gjelder også utdanning og kompetansebygging. Før snakket vi om desentraliserte tilbud som skulle treffe folk som bor langt unna campuser, og som ikke kan eller ønsker å flytte på seg. I dag ser vi at nye tilbud også må være fleksible og treffe de som bor et steinkast unna, men som ikke har tid eller anledning til å følge et rigid utdanningsløp. Det er ingen tvil om at framtidas utdanningssystem er mer fleksibelt, og at det vil komme hele landet til gode. Det gir oss muligheter, nye muligheter, enten vi bor i by eller bygd, og det legger vår regjering til rette for.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2021-06-15:
Bare helt kort til representanten Greni: Jeg tror vi er enige denne gangen, om at desentraliserte og fleksible utdanninger er viktige og kommer til å bli enda viktigere framover. Men det handler ikke bare om hvor campus skal ligge. Vi har sett det veldig tydelig nå gjennom koronakrisa, hvor vi har fått tatt i bruk teknologi på nye måter og gjort oss erfaringer med det både i utdanning og i arbeidslivet, at her må vi tenke annerledes. Der opplever jeg at vi har en stor felles utfordring, alle sammen, med å ta med oss de erfaringene vi har gjort oss nå, og se hvordan vi kan få rigget til et bedre desentralisert og fleksibelt utdanningssystem for framtiden. Det har jeg tro på at vi skal klare.