trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-19:
Eg starta debatten med å snakka om 200 000 som går inn i jula som arbeidsledige, og det ha ei bekymring for dei. Senterpartiets løysingar for kva me ønskjer å gjera der, ligg i det alternative statsbudsjettet vårt. Når me har budsjettdebatt, skal me fronta våre saker, men me vil òg kjempa dei slaga som er aktuelle, og der me har moglegheit til å påverka politikken. Det er ganske viktig for Senterpartiet at når Stortinget gjer vedtak, skal regjeringa følgja desse vedtaka opp. Difor har me levert forslag nr. 32. Eg har lyst til å gå litt tilbake til det som skjedde i Stortinget den 4. desember: Det var altså ein statsråd, som openbert heva seg over både presidentskapet og eit samla storting ved å refsa måten ein saksbehandla saka på. Det går an å gå inn på referatet å sjå at statsråden starta sitt innlegg med det. Det er òg påfallande at i debatten den 4. desember om forståinga av vedtaket, tolkar statsråden det på ein heilt annan måte enn det han har gjort i ettertid. Før vedtaket vart gjorde, gav han éi beskriving av kva dette vedtaket ville bety, kva konsekvensar det kunne ha. No tolkar han det på vegner av tilfeldige utsegner i stortingssalen og køyrer ei heilt anna line enn det som er der. – Dette er ikkje jus, og det er ikkje politikk, det er å misbruka makt i det heile. Ein må leggja til grunn eit vedtak som ikkje er til å misforstå, men det har han openbert gjort. Difor fremjar me eit nytt forslag, som er mogleg å forstå. Eg tenkjer at statsråden startar vel dagen kvar dag med å takka Framstegspartiet for at han får lov til å vera statsråd. Eg synest det er litt lettvint av Framstegspartiet berre å køyra på utan å ta det ansvaret dei har som støtteparti for regjeringa. Eg lurar på kvar Høgre er vorte av i rovdyrpolitikken. Rovdyrpolitikken handlar om at me har ei todelt målsetjing, der me skal ha rovdyr, og me skal òg ha beiteressursar. Det er eit slikt skeivforhold i dette. Tradisjonelt var det ein del Høgre-folk frå rovdyrsona som kjempa for dette, som stod på krava. Det er nesten så eg får lyst til å ønskja god jul til tidlegare stortingsrepresentant Gunnar Gundersen, for han er sakna i desse sakene, han skapte balanse. Eg har ikkje tenkt å ha fleire innlegg, sjølv om eg skulle verta aldri så provosert. Det er viktigare enn nokon gong at me kjem oss på flya og får flydd rundt og får aktivitet i økonomien.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-19:
Eg har berre lyst til å takka komiteen for debatten, og så har eg lyst til å ønskja våre tre statsrådar ei god jul. Eg vil oppmoda til at ein feirar jul med norsk mat, at ein finn den rette kombinasjonen av sjømat og kjøt, og at ein passar på at grønsakene er norske. Eg vil òg nytta høvet til å ønskja finanskomiteen ei god jul og ønskjer at de fattar dykk i korthet i den debatten de no skal ha.(Latter i salen.) (Latter i salen.)
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2020-12-19:
Om tolv dager er dette året over, og statsbudsjettet skal tre i kraft. En av mange måter å finansiere Senterpartiets pengedryss på, er å øke formuesskatten, sende en regning til bedriftseierne i en krise. Men jeg har ikke tenkt å snakke om det, jeg har tenkt å snakke om 3,5 mrd. kr i kutt til EØS-bidrag. Det betyr at hvis Senterpartiet hadde styrt nå, skulle man om tolv dager ha halvert EØS-bidraget, brutt en avtale, den viktigste avtalen Norge har, hvor 80 pst. av norsk eksport går. Med tanke på hvordan det har gått i England, fire år med forhandlinger for å få i stand en ny avtale, hvordan ser representanten for seg at man i løpet av tolv dager skulle reforhandle en avtale med EU?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2020-12-19:
Et utrolig og et urolig år ligger bak oss, for nasjonen, for bedriftene og, som flere har vært inne på, for folk. Det er krevende tider. Det ser ut som Norge komme bedre ut av krisen enn de fleste andre. Det skyldes bl.a. at vi fikk rask kontroll på smitten, at vi har økonomiske muskler, og at vi har brukt dem. Men krisen er ikke over. Vi skal bruke mye muskler også neste år. Derfor skal statsbudsjettet: skape mer og inkludere flere bygge kompetanse for fremtiden trygge Norge Aktivitetsnivået kommer til å være lavt lenge. Mange går en usikker vinter i møte, og altfor mange er fortsatt arbeidsledige. Vi må tilbake dit vi var før krisen, med en sysselsettingsandel som gikk oppover. Budsjettet vi vedtar for neste år, skal bl.a. motvirke at ledigheten blir varig høyere som følge av pandemien. Før korona diskuterte vi hvor viktig det er at vi holder igjen på pengebruken, og utfordringene som rykker stadig nærmere, at vi blir stadig færre yrkesaktive per pensjonist, og at oljeinntektene etter hvert vil avta. Jeg tror ikke så mange i Norge egentlig har tatt inn over seg hvor stor den utfordringen vi møter, er. Vi skal og vi må skape mer, og vi skal og vi må inkludere flere. Nå er nok behovet for omstilling sunket bedre inn hos de fleste, for behovet for omstilling er nå viktigere enn noensinne. Det handler om å sikre fremtiden vår. For å gjøre det må vi sikre vekst i privat næringsliv. Privat verdiskaping er grunnlaget for vår felles velferd. Privat næringsliv er det offentliges beste venn. Vi må unngå at en høy offentlig pengebruk fortrenger privat kapital, og vi må forhindre at de ordningene som nå innføres, blir varige økninger i utgiftsnivået. Offentlig sektor er stor nok. Vi tar flere grep for å sikre vekst. Vi satser blytungt på forskning og utvikling. Neste års FoU-bevilgninger er på over 45 mrd. kr. 9 mrd. kr er næringsrettet. Vi har doblet samferdselsbudsjettet siden 2013. Det legger til rette for mer effektivt næringsliv og for at veksten kan komme i hele Norge. Vi reduserer skattene for å styrke bedriftene og arbeidsplassene. Vi trapper skatten på arbeidende kapital ytterligere ned. Det gjør det mer attraktivt å investere i norsk næringsliv. For å gjøre det gunstigere å bli medeier i egen bedrift øker vi skattefordelen ved kjøp av aksjer. Vi endrer vannkraftbeskatningen og tilfører næringen betydelig likviditet. Det legger til rette for nødvendig oppgradering i en næring som skaper aktivitet i lokalsamfunn. Til sammen reduserer vi skatter og avgifter for folk og bedrifter med nesten 30 mrd. kr i denne regjeringsperioden så langt. Vi styrker digitaliseringen. Det vil fortsette å forenkle og redusere kostnadene for næringslivet. Dette er et offensivt og et næringsvennlig budsjett, et budsjett som kutter utslippene, og som ikke kutter utviklingen, og et budsjett for å skape mer og inkludere flere. Det er det vi trenger nå.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-19:
Pollestad er opptatt av norske arbeidsfolk. Det tror jeg alle i denne salen er. Det tror jeg ikke er unikt i så måte. Men det som er ganske unikt med Senterpartiet, for å følge opp litt det representanten Eidem Løvaas var innom, er at på tolv dager skal Senterpartiet si opp EØS-avtalen. Storbritannia med sine 65 millioner innbyggere og Europas nest største økonomi har brukt ganske lang tid, og de kommer ikke godt ut av skilsmissen med EU. Hvorfor forventer da Senterpartiet at Norge med sine 5,5 millioner innbyggere skal klare den jobben som man selv peker på skulle gå på tolv dager?
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-19:
Denne representanten sover rimelig godt om natta, men det er ikke sikkert at alle innbyggerne langs norskekysten bør gjøre det når vi vet at hver fjerde ansatt i norsk næringsliv arbeider i en eksportbedrift, og hoveddelen av den eksporten går til land i EU. Når man ser på eksportoversikten per fylke, framkommer det tydelig brudd med EU- og EØS-avtalen, så man rammer arbeidsplasser i distriktene hardest. Hvordan mener representanten at det harmoniserer med Senterpartiets distriktsprofil, og hvordan skal Senterpartiet konkret få på plass en bedre avtale for alle distriktene som er helt avhengige av en EØS-avtale?
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-19:
Ut fra mitt ståsted – og mange rundt om i landet – tror jeg at de fleste mener at næringsministeren og departementet har fulgt opp denne krisen på en svært god måte. Så er det ikke til å komme bort fra at vi har ikke alle svarene i en pågående krise. Jeg er i hvert fall ikke i stand til å vite dem, men jeg husker tilbake på vårparten, da representanten Myrseths parti presset på for å åpne opp mer på både det ene og det andre. Hvordan hadde det da stått til, hvis ikke regjeringen hadde stått imot nettopp dette? Da hadde jo virkelig smitten blomstret. Det er selvfølgelig ikke noen overraskelse at det kunne komme et trinn 2 – og det kan utmerket vel komme et trinn 3. Det er det ingen av oss som vet. Jeg vet det i hvert fall ikke, og jeg tror heller ikke at representanten Myrseth vet det, men det kan godt hende at det finnes noe sånt i Arbeiderpartiet som gjør at de vet hva framtiden bringer uansett. De fleste av oss har ikke den sansen.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-19:
Jeg må si at det er en spesiell inngang på det spørsmålet fra et parti som ønsket å åpne opp mest mulig i vår. Og så er det å gjenta: Selvfølgelig kan ting gjøres bedre hele tiden under en kriseledelse, for det er ingen som vet hva neste hump bringer. Vi har alle registrert – det har jo vært tverrpolitisk når vi har fått fram de forskjellige krisepakkene – at det har vært en nær oppfølging også mot Stortinget, og så har det vært fokus på pandemien. Nå begynner det første vaksinasjonsprogrammet, som var annonsert både i går og i dag i denne uka, og jeg må si at jeg stusser litt på et statsbærende parti som velger fullstendig å se bort fra det som ble kommunisert fra det samme partiet i vår. Men hukommelse er tydeligvis så mangt, for det tar tydeligvis noen få måneder, så er det som var sagt tidligere, glemt.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-19:
Jeg lurer på hvor mange ganger jeg skal svare på akkurat det samme spørsmålet. Jeg har ingen stor tro på at representanten Myrseth er tunghørt – jeg ser ingen grunn til nå å gjenta det jeg svarte på spørsmål 1 og spørsmål 2. Jeg er likevel fortsatt overrasket over at representanten Myrseth ikke klarer å erkjenne at det er ingen, ikke engang Kristelig Folkeparti, som kan spå inn i framtiden. Regjeringen har vært rigget, men det er klart at det skjer ting under en krise, og en kriseledelse er i kontinuerlig oppfølging i forhold til det som er dagsordenen. Jeg må jo si at jeg er overrasket hvis ikke representanten Myrseth skjønner det om kriseledelse.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Så feil går det an å ta. Er det noen som virkelig har stått opp for sjøfolkene, er det Arbeiderpartiet. Det var vi som fremmet et forslag om krav om norske lønns- og arbeidsvilkår. Det var Fremskrittspartiet som stemte det ned i denne salen. Det var vi som ville skape forutsigbarhet gjennom nettolønnsordningen og ordningene i tilknytning til den. Men det er Fremskrittspartiet som må ta ansvar for at de har satt redernes parti, Høyre, inn i regjeringen, som hver gang de får anledning, vil kutte i ordninger som er helt vesentlige for å opprettholde sjøfolkenes trygghet for jobb og inntekt. Er det noen som virkelig har sviktet og seiler under falskt flagg, er det Fremskrittspartiet. Tar vi den maritime satsingen totalt sett i budsjettet, utover sjøfolkene, har Fremskrittspartiet og regjeringspartiene 150 mill. kr til en kondemneringsordning. Arbeiderpartiet har langt mer enn det. Jeg kan godt referere tallene for representanten hvis han er interessert i det.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Jeg er glad for at Fremskrittspartiet fikk reversert de kuttene som regjeringen foreslo, helt uforståelig, for norske sjøfolk, for det ville vært en tragedie hvis de hadde blitt stående. Men Arbeiderpartiet har aldri vurdert å kutte i en sånn type ordning, som nettopp handler om å sysselsette sjøfolkene. Vi har heller aldri tvilt på at det er viktig at denne salen vedtar en betingelse om at vi skal ha norske lønns- og arbeidsvilkår om bord i norske båter på norsk sokkel og i norske farvann. Når vi tar den maritime pakken totalt sett, hadde vi 100 mill. kr til kondemneringsordning. Vi hadde en toppfinansieringsordning på 150 mill. kr, vi hadde utslippsfrie hurtigbåter til 125 mill. kr, og vi hadde et Maroff-program til 20 mill. kr. Men det er ingenting annet i budsjettet Fremskrittspartiet er ansvarlig for, enn de 150 mill. kr til kondemneringsordningen. Så Arbeiderpartiets maritime pakke er langt mer kraftfull og ville i mye større grad tatt hensyn til den situasjonen maritim sektor er i, og ville skapt mye bedre aktivitet enn den som Fremskrittspartiet har fått til med regjeringspartiene.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Det er litt artig å se stoltheten lyse av Fremskrittspartiet, som har klart å reversere et helt ubegripelig kutt i nettolønnsordningen, men ansvaret for at vi har en regjering som kutter i nettolønnsordningen, er nettopp Fremskrittspartiets. Det er de som er det parlamentariske grunnlaget til denne regjeringen, som ikke forstår behovet for trygghet. Den ektheten som Fremskrittspartiet har overfor sjøfolkene, er det all grunn til å så tvil om. For det første var de for opprettelsen av NIS, de ville fremme NIS for hele norsk sokkel fra dag én, de ville fra regjeringskontorene sette norske sjøfolk fra Color Line i land, for så å ta utenlandske arbeidstakere om bord, og sist nå, når de hadde muligheten til å sette et veldig tydelig krav om at det skal være norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel og i norske farvann, sviktet de da også. Når kommer Fremskrittspartiet til å ta sjøfolkene på alvor, og når kommer de til å bruke den makten som ligger i denne sal, til å være tydelige i vilkårene som skal gjelde?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Det er ingen tvil om at vi befinner oss i en dypt alvorlig situasjon. 200 000 mennesker møter jula uten arbeid. Én av syv bedrifter frykter for konkurs, syv av ti serveringsbedrifter planlegger å si opp folk. Det er ingen tvil om at kriseforståelsen i regjeringen og det som det er lagt til rette for i henhold til den situasjonen vi er inne i, ikke har truffet godt nok. Konklusjonen er jo veldig tydelig på det. Det som nå etterspørres ute i næringslivet, ute blant ansatte, handler om forutsigbarheten i fortsettelsen. Kan regjeringen nå garantere for at det blir mer forutsigbart enn det denne høsten har vært preget av? Det er et ganske vesentlig spørsmål å få svar på. Når vi vet at permitteringstiden for mange av dem som ble permittert i mars, snart utløper, og at den ordningen som er etablert for bedriftene, snart opphører, kan vi nå få en garanti fra regjeringen om at de tiltakene som er iverksatt for å trygge folk og bedrifter, kommer til å vedvare så lenge pandemien er over oss?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Er det noe som virkelig trengs nå, er det å gi garantier – garantier for at folk skal kunne gå inn i jula på en trygg måte, med visshet om at hvis en har vært permittert siden mars, skal en ikke bli sagt opp nå, i løpet av kort tid. En bør også ha en visshet for at hvis en driver en bedrift som akkurat nå sliter veldig og kanskje ikke har en lysere horisont i løpet av mars, men kanskje ser konturene av et lysningspunkt i løpet av sommeren, burde de også få en forsikring om at de har en stat og et støtteapparat i regjeringen. Men det har de altså ikke, slik næringsministeren nå svarer. Det er helt katastrofalt ille at ikke regjeringen nå i større grad, med de erfaringene en har hatt gjennom denne høsten, klarer å etablere en større forutsigbarhet. Så jeg stiller spørsmålet igjen: Vil næringsministeren nå gi en garanti eller ta et initiativ internt i regjeringen og komme tilbake med noe til Stortinget som gjør at en sikrer forutsigbarheten for folk som nå er permittert, og for bedrifter som trenger kompensasjon utover det som er de vedtatte tidslinjene fra regjeringen?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Det gir ingen trygghet at regjeringen følger med. De sa gjennom hele sommeren også at de skulle følge med, men vi havnet i en situasjon der en altså ikke klarer å utbetale sårt tiltrengt likviditet til bedrifter som sliter med å betale regningene sine akkurat nå. Så den følge-med-tilfredsheten gir ingen trygghet. Det burde være veldig enkelt å si at man stiller opp for helt vanlige folk som er permittert, og at man stiller opp for bedrifter som er inne i en dyp, alvorlig krise så lenge pandemien varer. Punktum finale. Jeg kan ikke fatte at ikke regjeringen kan si det. Det er jo det næringslivet og partene etterspør. Er det noe NHO varsler nå, er det behov for større forutsigbarhet enn det regjeringen har lagt opp til, og det stortingsflertallet innvilger her i dag. LO-lederen var ute og sa: Ikke stopp når du har løpt nesten en maraton. Ikke stopp når det er én kilometer igjen. Men det er nettopp det regjeringen gjør. Jeg ønsker derfor et svar på hvorfor man ikke kan si at de økonomiske tiltakene…(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Når det gjelder tillit til forvaltningen av rovdyrene våre, ikke minst med tanke på de vedtakene som er gjort i Stortinget om forvaltning av rovdyrene våre, tror jeg vi er helt enige om at det er helt avgjørende viktig at forvaltningen følger opp de vedtakene fast og bestemt, og at det ikke er noen tvil om det. Hvis ikke vil en så tvil om muligheten for å opprettholde den todelte målsettingen. Derfor er det viktig for Arbeiderpartiet å presisere at det er helt avgjørende at Stortingets vedtak av 4. desember følges opp. Vi har forståelse for at dårlig flyvær er noe statsråden ikke kan gjøre noe med, men jeg trenger allikevel en veldig tydelig forsikring om at statsråden garanterer for at det arbeidet blir tatt opp igjen så fort flyværet tillater det, og at det arbeidet pågår uten opphold fram til ulven er flyttet.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Takk for svaret. Det er en viktig garanti som der gis. Jeg vil også få forsikret meg om at det arbeidet foregår uten opphold, og at en gjør det nå, kontinuerlig, fram til de individene som skal tas ut, er tatt ut.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Debatten går vel kanskje mot slutten, men det har vært en interessant debatt. Jeg har bare lyst til å replisere til representanten Kolberg at jeg synes det var betimelig at han tok ordet og sa det han sa i Stortinget, for det har nytteverdi hvis en vil lytte til det Kolberg sa. Det var et godt budskap i det. Jeg har lyst til å legge til noe i forlengelsen av diskusjonen rundt formuesskatten. Jeg er forundret over høyrefolk spesielt, for de snakker så utrolig mye om formuesskatten, og så gjør de ikke mer med den enn de har gjort. Hvorfor fjerner de den ikke bare? Det samme gjelder jo Fremskrittspartiet. De har jo muligheten til det – i stedet for å legge ansiktet i dype folder og være dypt bekymret og snakke om de siste kronene som er igjen ved verftene. Hvorfor har de ikke bare fjernet den? Men det er prat, og det kommer det vel helt sikkert til å fortsette med. Det blir mye prat uten at de konkret fjerner den, for alternativene er kanskje ikke der. Når jeg hører på debatten og ser litt på hva vi har diskutert de siste årene når det gjelder næringspolitikken, tror jeg landet trenger en ny kurs innenfor næringspolitikken. Jeg tror det er helt nødvendig hvis vi tenker på arbeidsfolks trygghet for arbeid og ikke minst på bedriftenes framtidsgrunnlag. Dette bør være det siste høyrebudsjettet som blir vedtatt på mange tiår. Så hørte vi om den siste kronen som reddet verftene. Nei, jeg har snakket med utrolig mange verft rundt omkring langs kysten i løpet av denne høsten. Det som hadde reddet verftene, og som jeg håper kan bidra, er en mer aktiv stat – en stat som går inn og legger til rette for at tiltak blir gjennomført og igangsatt. Det er det som redder arbeidsplassene. Det er statens bidrag inn i verftene som redder arbeidsplasser, ikke den sparte siste skillingen hos den private eieren. Det er det dette handler om. Derfor er næringspolitikken så viktig, spesielt i en tid hvor markedet ikke selv driver seg inn i kontraktsbøkene. Det er det som er det vesentlige. Menon-rapporten som kom om maritim sektor, sier veldig tydelig fra at de tiltakene som er iverksatt, hjelper svært lite eller ingenting. Det er resultatet. Helt til slutt: Stortingsflertallet har sviktet da det gjaldt. Det er mange bedrifter som har gått konkurs og vil gå konkurs som følge av at de ikke har fått ut penger akkurat nå. Det er 200 000 mennesker som er arbeidsledige, og vi snakker i denne salen om byrdene staten bærer på sine skuldre for å opprettholde aktiviteten i næringslivet. Vi er stolte over hvor mye vi har gitt. Den arbeidstakeren som tjener 300 000 kr, og som blir permittert, får redusert inntekten sin med 60 000 kr. Hvor mange er det som med hånden på hjertet kan si at det er en trygg måte å gå inn i framtiden på? Det er veldig utrygt.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Jeg synes bare det var riktig å presisere også Arbeiderpartiets tanker i tilknytning til replikkordskiftet med statsråd Rotevatn. Vi har også fått de svarene vi trenger, og vi forventer en klar, tydelig og konsekvent oppfølging av det, slik at det ikke hefter noen tvil om verken forliket som ble inngått i 2016, eller vedtakene som er gjort i etterkant. Hvis ikke, er vi også veldig fort der, som jeg tror Dale påpekte, at man utfordrer det som er av vedtak. Vi ser fram til at det blir fulgt opp på en god måte, og kommer til å stemme imot forslaget. Siden jeg har et halvt minutt igjen, kan jeg ønske alle sammen en riktig god jul, jeg også!
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Fremskrittspartiet er jo sjøfolkenes parti. Jeg var veldig glad for at Aasland også nevnte sjøfolkene i sitt innlegg. Vi fikk fjernet taket for nettolønnsordningen for offshoreskip for første og andre termin, og vi fjernet også taket for tredje termin. I tillegg fjernet vi taket for NIS-skip. Vi sikret 150 mill. kr til vrakpantordningen for offshorefartøy, og vi fikk gjennom å utvide byggelånsgarantiordningen i GIEK. Under debatten om finansinnstillingen var det flere av Arbeiderpartiets representanter som var oppe og helhjertet forsøkte å kritisere den maritime pakken vi fikk gjennom i forliket. Har Arbeiderpartiets representanter nå fått med seg at den maritime løsningen i budsjettforliket var betydelig bedre enn det Arbeiderpartiet hadde foreslått i sitt eget budsjett?
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Jeg registrerer at representanten ikke ønsker å svare på spørsmålet, og det har jeg full forståelse for. I debatten om finansinnstillingen ble det brukt tre uker gamle artikler for å nedsnakke forliket som skjedde to dager før debatten. Det brukes en del argumenter som ikke helt holder vann, for å bruke det uttrykket. Når det gjelder vrakpantordningen for offshorefartøy, var forliket på 50 mill. kr mer enn det Arbeiderpartiet foreslo i sitt alternative budsjett, og vi hadde betydelige styrkinger i forhold til det Arbeiderpartiet foreslo i sitt budsjett. Er det ikke på sin plass kanskje å innrømme og legge seg litt flat og si at forliket faktisk var bedre enn det Arbeiderpartiet selv hadde foreslått i sitt alternative budsjett?
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Jeg må bare si meg enig med representanten Aasland i at kuttet fra regjeringen for sjøfolkene var uforståelig, men jeg forstår ikke kritikken fra Arbeiderpartiet og Aasland mot Fremskrittspartiet, som beviselig er sjøfolkets parti. Vi fikk fjernet taket i nettolønnsordningen for offshoreskip for første og andre termin 2021, og vi fikk i tillegg fjernet taket for tredje termin, noe som er bedre enn det alternative budsjettet til Arbeiderpartiet. Vi fjernet også taket for NIS-skip. Vi leverer bedre på nettolønnsordningen enn Arbeiderpartiet. Vi sikrer 150 mill. kr på vrakpantordningen, som faktisk er 50 mill. kr bedre enn det Arbeiderpartiet selv foreslår i sitt alternative budsjett. Vi fikk også utvidet byggelånsgarantiordningen i GIEK. Det har ikke Arbeiderpartiet engang med i sitt forslag.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Fisk er godt, fisk er næringsrik mat, og fisk er en viktig eksportartikkel for Norge. Vi har en enormt dyktig fiskerinæring i Norge som hver dag bidrar til å skape verdier og arbeidsplasser langs hele kysten. Vi har dessverre noen aktører som ikke følger spillereglene helt. Derfor går vi i lag med næringen inn for at vi skal fiskefusk til livs. Vi skal sette på land de som driver med ressurskriminalitet, og sørge for å underbygge en viktig næring der enormt mange – de fleste – er dyktige næringsaktører som driver etter spillereglene. Jeg synes det er merkelig at ikke Senterpartiet også vil fiskefusken til livs, på samme måte som Fremskrittspartiet.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Det innebærer ikke riktighet at det er et skattekutt kun for de rikeste, slik SV så ofte ønsker å si det. Veldig mange små familiebedrifter rundt om i det ganske land og annet næringsliv betaler i dag formueskatt. Hoteller betaler for dekketøy og gardiner etc., selv om de ikke har gjester. De har ikke inntekter til familiebedriften som de har bygd opp over generasjoner. Jeg kan trekke fram ett eksempel: Møbelringen i Lakselv, som drives av andre generasjon, av to brødre, skulle gjerne ha investert litt i sin bedrift for å gjøre arbeidsdagen lettere, for å kunne få en lettere hverdag for sine ansatte. Men de har dessverre ikke råd til det, for de er nødt til å betale formuesskatt på en bygningsmasse som ikke akkurat ligger i verdens navle. Lakselv er fint endog, men de har ikke den verdien som gjør at de kan realisere den for den verdien formuesskatten deres pålegger.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Fremskrittspartiet har jobbet godt i lag med regjeringen for å bidra til at vi har en oppegående reiselivsnæring også i etterkant av pandemien. Vi har en del utfordringer for pakkereisearrangører, og vi fikk på plass forslag til tiltak i en delavtale til statsbudsjettet for 2021 om å be regjeringen vurdere forslag til tiltak, f.eks. gjennom en ordning i regi av GIEK, for å bidra til at garantimarkedet for pakkereisearrangører fungerer i 2021. Kan statsråden informere litt om når man kan forvente å ha en sånn ordning på plass?
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Finnmarksløpet har blitt en godt etablert merkevare og har etablert en unik posisjon som et av verdens mest krevende og populære hundeløp med mer enn 120 deltakere fra 15 nasjoner. Finnmarksløpet ble arrangert første gang i 1981 og har i 2021 40-årsjubileum. Det er et stort potensial for videre profilering og næringsutvikling med Finnmarksløpet som katalysator, spesielt innenfor reiselivsnæringen. Finnmark er en unik del av Norge, og Finnmarksløpet kan spille enda viktigere rolle i profileringen av Norge og Nord-Norge som arktisk reisemål. De kommunene som er med i Finnmarksløpet, har et godt eierskap til arrangementet, og Finnmarksløpet bidrar til å forene og skape samarbeid på tvers av kommunegrensene. Finnmarksløpet ønsker å gjennomføre et treårig prosjekt med formål å utnytte det næringsmessige potensialet bedre og bidra til muligheter for å skape flere arbeidsplasser. Som finnmarking er jeg veldig fornøyd med at Fremskrittspartiet fikk gjennomslag for å bevilge 2,5 mill. kr til dette prosjektet. Så vil jeg rette en stor takk til regjeringsfraksjonen i næringskomiteen som ser de mulighetene som ligger i dette prosjektet, og at vi kom til enighet om å øke bevilgningen til 5 mill. kr. Vi har merket at ambisjonsnivået til regjeringen har gått betraktelig ned etter at Fremskrittspartiet gikk ut av regjering, spesielt innenfor samferdsel. Forslag til veiformål var redusert med nærmere 1 mrd. kr, samtidig som bilrelaterte avgifter var foreslått økt med nesten tilsvarende. Heldigvis fikk vi forhandlet fram at samferdselsbudsjettet skulle økes betydelig. Det kommer til å lukte asfalt i hele landet, som folk flest kjenner igjen som et tydelig FrP-stempel. Så er jeg veldig glad for at Transfarelv bru og Strømmen bru i mitt hjemfylke får midler. Det er bruer som dessverre har et stort vedlikeholdsetterslep og har havnet i skyggenes dal etter at de rød-grønne har parkert dem der. Jeg må få lov til å kommentere litt Senterpartiets alternative statsbudsjett, et budsjettframlegg som kom så sent at resten av Stortinget nesten allerede var i gang med finansdebatten. Senterpartiet la fram et budsjettforslag i hovedsak bestående av rund sum-poster. Det kan være bekvemt, for å kritisere andre, å holde låvedøren åpen når en selv blir kritisert for manglende satsinger. Et eksempel er de 700 mill. kr en satte av for å styrke sykehusene i Norge, uten noe mer konkret forklaring. Får de kritikk fra Alta, ja så skal de brukes der. Får de kritikk fra Kristiansund, ja da bruker vi pengene der. Får de kritikk fra Innlandet, skal pengene brukes der. Så det er veldig bekvemt å ha rund sum-poster å henvise til. Sist, men ikke minst må jeg nevne grensehandelen. Fremskrittspartiet fikk gjennomslag for å kutte avgifter på typiske grensehandelsvarer med nesten 3,7 mrd. kr. Et historisk grep for å bidra til flere arbeidsplasser i Norge, sa Virke-sjefen. Til slutt: Budsjettforliket er et særdeles godt budsjett for å bidra til å sikre og skape nye norske arbeidsplasser.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Jeg må få avslutte med noen tanker om et annet område, nemlig Senterpartiets Norwegian-skuespill. Mens Norwegian trenger all hjelp de kan få for å komme over kneika, kommer Senterpartiet med utspill som vil knekke nakken på selskapet. Selskapet annonserer flybilletter til London i april for knappe tusenlappen. Som kjent trenger Norwegian og andre selskap flere passasjerer for å få inntekter. Samtidig er Senterpartiets nestor, Per Olaf Lundteigen, kritisk og mener slike billetter bør koste minst 4 913 kr, og at flypassasjeravgiften derfor må reflektere det. Det betyr mange tusen kroner ekstra i økte avgifter. Det er som man ikke tror det er sant. Det hjelper lite å smile med Norwegian-slipset rundt halsen når den praktiske politikken har som mål å presse prisene oppover, så høyt at folk flest ikke har råd til å reise. Det skuespillet fortjener ikke Norwegian.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2020-12-19:
Det er helt klart at den krisen som landet er i, og som egentlig verden er i, er enorm, og den rammer veldig, veldig mange. Jeg er veldig fornøyd med at vi har tatt mange grep i Stortinget og gjort veldig viktige tilpasninger i de ordningene som regjeringen har bidratt med. Det er bare i år bevilget 131 mrd. kr til bedrifter som sliter, til ansatte som sliter, for å sikre den økonomiske situasjonen for dem. I budsjettet for 2021 er det foreslått over 15 mrd. kr til de første krisepakkene. Jeg regner med at det kanskje vil komme nye krisepakker, derfor er jeg veldig glad for at den ordningen som nå etableres hos Brønnøysundregistrene, har muligheten til raskt å tas i bruk videre hvis det skulle bli behov for krisetiltak utover 1. mars. Det som er viktig, er å se at de krisepakkene man har hatt, har gitt hjelp til mange små og mellomstore bedrifter.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2020-12-19:
Takk for et godt spørsmål, og takk for en god tillit. Som representanten sa, er det finansministeren og statsministeren som styrer store deler av det som skjer i regjeringen. Jeg har ikke vært med på innsiden i de forhandlingene, og hva som er grunnlaget for forslaget som blir lagt fram, men jeg er i dag i Stortinget veldig fornøyd med den enigheten vi har fått med Fremskrittspartiet, og at vi har fått på plass nettolønnsordningen slik vi har gjort nå. Det synes jeg er veldig, veldig bra, og det viser også at vi har et godt demokrati, som gjør at Stortinget er et levende demokrati, der vi får lov til å være med på å forhandle fram gode løsninger. Det er jeg veldig fornøyd med. Ellers er det veldig mange gode tiltak i det statsbudsjettet som regjeringen har lagt fram, med gode løsninger for maritim sektor og for sjøfolkene også framover.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2020-12-19:
For å si det sånn: Jeg tror ingen bedrifter som sliter i dag, ser fram til en skatteøkning, som de vil få hvis det skulle bli et rød-grønt regjeringsskifte. Jeg tror ikke det er noen der ute som kommer til å stå på trappa til representanten Fylkesnes og be om å få en økt skatteregning. Jeg tror det aller viktigste vi kan gjøre nå framover, er å sikre rammevilkårene for bedriftene som sliter der ute, og ikke gi dem økte skattekrav. Det å legge til rette for at det kan skapes arbeidsplasser, det å se verdien av at folk tjener penger, at vi klarer å revitalisere næringslivet, synes jeg er en god egenskap. De inntektene de får, bruker de til å skape nye arbeidsplasser. Jeg skjønner at representanten Fylkesnes ikke har den oppfatningen, men for å si det sånn: Vi hadde ikke hatt mange nye, spennende arbeidsplasser hvis det ikke hadde vært for at vi har gründere og de som tjener penger, som bruker pengene til nye arbeidsplasser.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2020-12-19:
Det er ikke tvil om at den situasjonen vi er i nå, er kritisk. Den er kritisk for mange folk der ute: for foreldre som sliter og er usikre på om de har inntekter og arbeid over jul, for bedrifter som ikke vet om bedriftene overlever. Men vi vet jo at mange tiltak er satt i gang. Det er satt i gang mange tiltak i år, og vi vet at mange av tiltakene vil videreføres til neste år, nettopp for å hjelpe bedriftene og hjelpe menneskene der ute. Samtidig som det er mange bedrifter som sliter, må det være lov til å glede oss over at det er mange som faktisk gjør det veldig, veldig bra i disse tidene, spesielt bedrifter som ligger i grenseutsatte områder. Jeg sier «grenseutsatte», for tidligere reiste nordmenn over grensen og handlet. I dag stopper de. De får ikke lov til å reise over grensen, så de handler i Norge. Det er omsetningsrekorder. Da må jeg si jeg er veldig glad for enigheten med Fremskrittspartiet om reduksjon i avgifter på grensehandelsutsatte varer. Det har vist seg å ha et potensial på 6 000–8 000 arbeidsplasser her i Norge når vi har redusert avgiftene. Det er viktige arbeidsplasser, så viktige arbeidsplasser at det ikke er noe vi skal flire av, stå å gapskratte over at man reduserer disse avgiftene. Det betyr mye. Et annet viktig område for Norge er maritime miljøer. Fra Oslofjorden til Kirkenes er det den type aktivitet. Den sysselsetter over 80 000 mennesker og skaper verdier for bortimot 90 mrd. kr. Norsk maritim næring har over tid utviklet seg til å bli en av verdens mest komplette maritime miljøer. Vi har lagt inn masse tiltak i Grønt Skipsfartsprogram, og disse tiltakene videreføres til neste år. Statsministerens engasjement i det grønne skiftet er utrolig viktig, og det var nok også medvirkende til at regjeringen besluttet at de nye fergene over Vestfjorden skal gå på hydrogen. Dette vil kunne være med på å utvikle et fantastisk, nytt industrieventyr i Meløy i Nordland, og andre steder. Jeg må si til slutt at jeg er veldig glad for at regjeringspartiene i forhandlinger med Fremskrittspartiet fikk på plass 1 mill. kr til hver av geoparkene. Det er et lite område, men betyr veldig mye for kontoret i Brønnøysund, bl.a., som forvalter én av geoparkene, Trollfjell geopark, og ikke minst for Andøya Spaceport. Det kan bli et industrieventyr og et romeventyr som vi ikke aner konturene av. Til slutt vil jeg ønske presidenten og alle i salen riktig god jul.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Vi hadde en debatt her i salen for ikke så lenge siden som handlet om lov og krisepakker, og opposisjonen fikk da kritikk for at vi diskuterte krisepakker og krisen i feil debatt – det skulle vi gjøre i dag. Men jeg hørte representanten Ebbesen snakke lite om den krisen som nå rammer veldig mange bedrifter, ikke minst i den landsdelen som representanten Ebbesen bor i. Vi har foreslått mange ting fra Arbeiderpartiets side, ikke minst en ventilordning for å sørge for at bedriftene treffes bedre, og utvidede permitteringsordninger for å sørge for trygghet for dem som nå går en veldig utrygg jule- og nyttårshelg i møte. Det er kritikkverdig at man ikke har på plass en betalingsordning, noe som nå kommer til å få store konsekvenser for mange bedrifter. Spørsmålet mitt er: Burde man visst bedre? Er representanten Ebbesen enig med Arbeiderpartiet i at når man i mai visste at man ikke kunne bruke en betalingsordning, burde man utarbeidet en ny?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Jeg hadde egentlig ikke tenkt å ta replikk på representanten, men med tanke på at næringsministeren kommer fra samme parti som representanten Skjelstad og ikke har villet svare noe når vi har spurt om kriseordningene og de manglene som er, er jeg nødt til å spørre. Man kan jo spørre seg, visste ikke Venstre at det ville komme en smittebølge nr. 2, som ville kreve tiltak som måtte passe som hånd i hanske med smitteverntiltak? Det har man ikke svart på, og det skjønner jeg jo, for svaret er at man har ikke utvist tilstrekkelig ledelse på det med å utarbeide en ny utbetalingsordning idet man visste at skatteetaten ikke kunne videreføre denne. Det regjeringspartiene har til felles, er at man er veldig tilfreds med seg selv og snakker om at man har vært en respirator – da en respirator med meget dårlig batteri. Kan representanten Skjelstad erkjenne at på grunn av egen sommel kommer mange til å miste jobben og bedrifter til å gå over ende,(presidenten klubber) bare på grunn av at man ikke har på plass ordninger? (presidenten klubber)
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Med all respekt å melde, det er et sjokkerende svar. Vi fikk alle beskjed om at det mest sannsynlig ville komme en bølge nr. 2, og mest sannsynlig kan det komme en bølge nr. 3. Det har helseministeren også sagt. Men man må lytte til de fakta som ligger på bordet, og det som er å forvente av noen som skal drive med kriseledelse, er at de har en plan A, en plan B, en plan C, en plan D og en plan E for hva man skal gjøre, og man må forberede seg på de nye bølgene i den krisen som er. Det er å være del av en kriseledelse og ta ansvar. Det har ikke regjeringen gjort. Når man får vite at man ikke kan videreføre en betalingsordning i mai, og så kommer man til august, og da utgår hele ordningen – og nå er vi i desember, og ikke en krone er ennå betalt ut – da er det åpenbart at noen har sviktet. Det er åpenbart at noen kommer til å miste jobben, bedrifter går over ende på grunn av dårlig arbeid fra regjeringen. Kan representanten erkjenne det?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Nå blir representanten tatt i åpenbar løgn fra Stortingets talerstol. Arbeiderpartiet har ikke gått inn for å åpne mest mulig. Dette har det vært diskusjon om i media de siste ukene, og da har til og med spinndoktoren til Høyre, den nye kommunikasjonssjefen, blitt tatt i løgn, på Twitter og i ulike artikler, så jeg ville vært meget forsiktig med å fortsette den linjen. Og Arbeiderpartiet, i motsetning til Venstre, er et statsbærende parti. Derfor ville vi vært forberedt, vi ville ha forberedt nye utbetalingsordninger, nye kompensasjonsordninger opp mot de nye bølgene som ville komme. Det som er situasjonen, er at de samme bedriftene som kunne bruke litt av sine egne midler, eller egentlig alt i vår, til det som man ikke fikk utbetalt, har ikke den egenkapitalen lenger, så man tar opp personlige lån fordi situasjonen er så kritisk. Så jeg spør igjen: Visste ikke representanten Skjelstad eller partiet Venstre at det kunne komme en bølge nr. 2, som ville kreve kompensasjon?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Jeg har flere ganger tidligere diskutert fiskerikontroll med fiskeriministeren. Det vet jeg at også ministeren er opptatt av, og han har uttalt opptil flere ganger at arbeidet skulle settes i gang. Det er over et år siden vi fikk en NOU om framtidens fiskerikontroll. Arbeiderpartiet har etterlyst det som en sak for Stortinget, slik at man kan få oversikt over hva som skal gjøres, og hva som er planen til regjeringen. 21. oktober hadde vi en runde i spørretimen der jeg spurte etter disse tiltakene. Det var ikke så mange svar, men dagen etter, 22. oktober, kunne man lese i Fiskeribladet at fiskeriministeren skulle legge fram fire arbeidspakker og en helhetlig plan i høst, slik at man kunne komme i gang med arbeidet. Jeg har ikke hørt noe mer siden da, men jeg lurer på: Hvor er disse fire arbeidspakkene?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Jeg spurte ikke om hva man skal gjøre i januar. Vi hadde en viktig diskusjon her i oktober. Da ble det spørsmål om man ikke burde få en helhetlig sak, som også Arbeiderpartiet har forslag om i budsjettet, til Stortinget. Jeg mener det er viktig for oss å få den tverrpolitiske enigheten som det er fullt mulig å få til på dette viktige punktet. Hvorfor kunne man ikke gjøre det sammen? Svaret fra fiskeriministeren har vært at dette burde ikke gå via Stortinget. Man burde gjøre det mye mer effektivt og raskere, og det kan man gjøre om man unngår Stortinget. Da var svaret fra ministeren at man skulle legge fram fire arbeidspakker i høst. Jeg regner med at da han sa det, hadde man de pakkene rimelig klare, siden vi allerede var nesten i november. I Oslo er det kanskje høst da, men der både jeg og fiskeriministeren kommer fra, er det vinter. Spørsmålet mitt er igjen: Hvor er disse fire arbeidspakkene, og hvorfor er de ikke lagt fram?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Forskjellen på Arbeiderpartiet og regjeringen er vel at vi ønsker å jobbe mer helhetlig. Dette er et stort og komplekst arbeid, og det er store utfordringer. Det vet vi når vi snakker med fiskerne langs kysten, organisasjonene og næringen. Det å få bukt med ulovlighetene i fisket er ekstremt viktig. Derfor burde det for lenge siden vært lagt fram en sak om dette. Jeg tenker at regjeringspartiene fint burde kunne stemme for Arbeiderpartiets ganske så beskjedne forslag om å få på plass en slik type helhetlig arbeid. Vi vet nå at når det gjelder kongekrabbe, f.eks. – det var en sak i Fiskeribladet i går, var det vel – eksporterer vi 30 pst. mer enn hva man har kvote til. Det viser litt hvor store problemer vi har. Mitt siste spørsmål til ministeren om dette er: Kan fiskeriministeren anbefale regjeringspartiene å stemme for Arbeiderpartiets forslag? Det er tross alt straks jul.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Jeg vil begynne slik representanten Gahr Støre gjorde, og minne om den situasjonen vi står i. Den er veldig alvorlig, og mest alvorlig er den for dem som står dypest i den. Det er det debatten burde handle om, og det forundrer meg at det er så lite fokus på det fra regjeringen og regjeringspartienes medlemmer i Stortinget i dag. Det er det samme som vi har sett i tidligere debatter: Det er akkurat som om man ikke vil snakke om utfordringene, men om det man ikke har lagt på bordet. Det er det faktisk veldig viktig å gjøre. En veldig viktig ting for å kunne håndtere problemer er å erkjenne problemet. Det vil man ikke gjøre. Det at man hele tiden er på etterskudd når det kommer til tiltak, skaper utfordringer, og det har skapt mange utfordringer. Svarene vi får, er – ja, nå er man etterpåklok, det har til og med statsministeren sagt – at det er for tidlig å dømme, og at man visste ikke. Med all respekt – det stemmer ikke. Vi har visst at denne høsten ville bli en krevende høst. Vi visste at det ville komme en bølge nummer to, og vi visste at vi måtte ha ordninger på plass. Den jobben har ikke regjeringen gjort. Den jobben har ikke næringsministeren gjort, når man i mai fikk vite at man ikke kunne bruke de betalingsordningene vi hadde. Vi har ennå ikke fått svar på hvorfor. De folkene dette handler om, er de som kanskje allerede har de minst trygge jobbene – deltid, små stillinger og lav organisasjonsgrad, som jeg selvfølgelig mener er et problem. Det er lave lønninger, det er folk som er viktige på arbeidsplassene sine der det foregår integrering. Det er de som nå har hanskene på, for de er på jobb, de er ikke på hjemmekontor. Det er Magne, som jeg har fortalt om før, som nesten ikke kan ha varmen på i lokalet der han har ski og sykler, fordi han må spare inn. Han har til og med tatt opp personlige lån siden man ikke har fått på plass betalingsutfordringene. En av de fineste arbeidersangene jeg vet om, er «Ellinors vise». Der sier man: «Æ drømme at dæm får en vår dæm bruke te nå’ meir enn det å spare.» Det håper jeg virkelig. Tom Rune og Kristine, begge to resepsjonister som jobber på hotell i Tromsø, vet ikke hva nyåret bringer. De vet ikke hvordan januar ser ut, for permitteringsordningen er heller ikke utvidet, det tar noen måneder, permitteringsordningen går ut i februar, da måtte man ha forlenget den nå, og det har man ikke gjort. Jeg håper man kan få litt mer svar på hva regjeringen tenker om de folkene, for det er det det handler om.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-19:
Vi står her framfor eit statsbudsjett der næringsfeltet er veldig skrint. Alle opposisjonspartia har vesentleg mykje større satsingar enn det regjeringa har, midt i ei tid der næringslivet i heile landet blør på grunn av både pandemi og økonomisk utvikling. Det som har vore storsatsinga til denne regjeringa, er formuesskattekutt, og det har vore grunngitt i næringspolitikk. Men regjeringa har ikkje klart å dokumentere nokon som helst næringseffekt av formuesskattekutta, og til og med eigne utgreiarar har vist at det ikkje har den effekten som regjeringa hadde ønskt. Så alle desse titals milliardane som har gått til formuesskattekutt, har ein faktisk ikkje klart å gjere greie for har hatt nokon næringseffekt, noko som har gjort at mange har stilt spørsmålet: Er dette næringspolitikk i det heile? Spørsmålet mitt er om representanten Margunn Ebbesen kan gi eitt eksempel – eitt eksempel – på eit dokumentert tilfelle av at formuesskattekutt har ført til næringsutvikling?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-19:
Eg stilte spørsmål i stad til representanten frå Høgre om dette med formuesskatt og fekk ingen svar. Framstegspartiet har jo i størsteparten av tida vore ein del av den sitjande regjeringa, dei trekte seg ut i løpet av året som gjekk, så dei har vore med på alle budsjett kvart år. Dei har vore med på fleire titals milliardar til dei aller rikaste i dette landet, heile tida grunngitt i at det skulle skape næring, men så har det ikkje gjort det. Dei pengane kunne ha vore brukt alternativt. Dei kunne ha vore brukt til grøn skipsfart, dei kunne ha vore brukt til industri og næringsliv, til å byggje landet. Men det har ikkje vore gjort. Det har ein gitt rett i lomma til nokre få – ikkje til folk flest, men til nokre få. Det har jo blitt ein tradisjon i denne salen at opposisjonen og SV spør: Kva er næringseffekten av desse skattekutta? Kan ein dokumentere noko som helst? Spørsmålet mitt er om representanten kan gi eitt – berre eitt, ikkje to – eksempel på dokumenterbar næringseffekt av den store satsinga på formuesskattekutt for dei rike.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-19:
Eg kunne bruke det engelske uttrykket «no offence» til medlemane av regjeringa for det eg skal seie no, men eg trur ikkje det er på grunn av dei at jordbrukspolitikken har blitt sexy. Eg trur det er «tidens tann» – ei utvikling i vår tid som gjer at folk rett og slett søkjer meir tilbake til bygda. Men kva søkjer ein da tilbake til, kva rammevilkår er det faktisk for å etablere seg i jordbruket i dag? Det er rett og slett store tersklar for å kome seg inn i jordbruket i dag. Politikken til SV er å ta jorda i bruk igjen ved å lage tilskotsordningar, ikkje for å auke størrelsen på gardane, men for å gjere det lønsamt med dei meir marginale delane av norsk jordbruk. Vi vil gjere distriktsjordbruket lønsamt igjen ved å innføre ulike nye tilskotsordningar, f.eks. driftsvansketilskot, som regjeringa effektivt har stoppa gong på gong, som gjer det mogleg å utnytte areal der ein i dag ikkje kan bruke store maskinar for å hauste, og ved å satse på utmarksbeite og innmarksbeite for den saks skyld. Vi har konsekvent føreslått å auke tilskota til det, slik at vi kan få økonomi i delar av landet der det ikkje er det. Dette er ein politikk som vil gjere det mogleg å møte ønsket om ein sexy jordbrukspolitikk blant ungdom i dag.