Odd Eriksen (Arbeiderpartiet), 1998-11-13:
Denne lovproposisjonen som vi nå skal behandle, er i utgangspunktet et endringsforslag knyttet til tre lover: borettslagsloven, boligbyggelagsloven og eierseksjonsloven. Gjennom komiteens behandling av saken har vi hatt en rekke høringer med organisasjoner som blir berørt av de mulige endringene som komiteen og Odelstinget til syvende og sist kommer fram til. Med utgangspunkt i høringene og den kommunikasjonen komiteen har hatt med statsråden og departementet, har vi også valgt å foreslå endringer i forslaget til lov. Når det gjelder eierseksjonsloven, er komiteen enig med departementet og Regjeringen i de endringsforslag som fremmes, som i utgangspunktet tar sikte på å gi klage adgangen ved seksjonering et mer reelt innhold. Dette er komiteen som sagt enig i. Det samme gjelder rett til registrering i Foretaksregisteret av eierseksjonssameier som er seksjonert før 1. januar 1998. Når det gjelder lovendringer knyttet direkte til borettslag og boligbyggelag, er komiteen noe delt. Det er en samlet komite som foreslår de endringene i loven som går utover det som ligger i Regjeringens forslag, nemlig opprettelsen av et samarbeidsutvalg – jeg skal komme tilbake til det litt senere. Det loven i utgangspunktet tar høyde for, er en oppfølging av en sak Stortinget tidligere har behandlet, nemlig det vi enkelt kan kalle innvandringsmeldingen, hvor kommunene, fylkeskommunene og staten skulle gis adgang til å erverve andeler i borettslag med sikte på å kunne gi den delen av befolkningen som har problemer med å skaffe seg egen bolig tilbud om bolig. Det er dette som også er Regjeringens utgangspunkt, og som flertallet i komiteen velger å støtte opp om. Vårt utgangspunkt har vært at kommunene har et generelt ansvar for å legge til rette for boligbygging for innbyggerne. De har et særlig ansvar etter sosialtjenesteloven for å skaffe bolig til dem som har problemer med å skaffe bolig på egen kjøl, de som av ulike grunner har problemer med det. Det er i hovedsak denne siste gruppen, som er veldig ulikt sammensatt, som vi gjennom de lovendringene vi nå behandler, tar sikte på å hjelpe, og samtidig gi kommunene, fylkeskommunene og staten det instrumentet som er nødvendig for å oppfylle de forpliktelsene de har gjennom andre lovverk. Det har vært vårt utgangspunkt. Så har det vært en debatt også utenfor huset som i hovedsak har knyttet seg til innvandrermiljøet. Det er i alle fall fra Arbeiderpartiets synspunkt en for snever avgrensing av problemstillingene. Det er en mye videre konsekvens at denne lovendringen gir kommunene et instrument for å kunne håndtere problemene. Men gjennom de høringsrundene som komiteen har gjennomført, har vi fått en rekke innspill som har gjort det nødvendig å presisere hvordan loven og adgangen kommunene nå får til å erverve inntil 10 pst. av andelene i borettslag, skal håndteres. For på den ene side gir man kommunene et instrument i hånden for å legge til rette for å skaffe boliger for vanskeligstilte, på den annen side har vi et spesielt ansvar for også å ta hensyn til dem som allerede er beboere i borettslagene. Det er den avveiningen som ligger til grunn – og som komiteen står sammen om uavhengig av de mulighetene kommunene nå gis til å erverve inntil 10 pst. – for opprettelsen av et samarbeidsutvalg. Det brede flertallet, som består av alle unntatt Fremskrittspartiet, presiserer gjennom innstillingen at kommunene har et ansvar med hensyn til å fordele boligene, at man ikke må få en opphoping av boliger i såkalte lavkostområder, men at vi får en spredning av boligmassen med sikte på å framskaffe gode bomiljø. Kommunene har et ansvar også for å legge til rette for gode bomiljø, og gjennom høringer har det kommet fram at i større byer som f.eks. Oslo er det ikke enkelt å definere deler av byen som særskilt gode bomiljø. Det har også kommunen et ansvar for å gjøre noe med. Når kommunen gis adgang til å erverve eller overta inntil 10 pst. av andelene i et borettslag, er dette også med utgangspunkt i å sikre en bedre integrering av vanskeligstilte i vanlige bomiljø. Høyre har dissentert når det gjelder 10 pst.-regelen, og Høyre kommer sannsynligvis tilbake til det i senere innlegg i denne saken, fordi de tar sikte på en mer matematisk beregning av de 10 pst. som Regjeringen har foreslått, og som flertallet i komiteen har sluttet seg til. Det vil jeg anta at Høyre selv redegjør for. Det som er hovedformålet med flertallsinnstillingen, er å følge opp det som Regjeringen har lagt fram, og gi sin tilslutning til det med tilføyelsen i § 10, som omhandler samarbeidsutvalg, men også, som jeg var litt inne på, at kommunene har ansvar for å legge til rette for gode bomiljø, med henvisning til debatten utenfor huset, som mediene har fokusert noe på, og som går på at kommunene i tilfelle kan bli nødt til å erverve boliger som i utgangspunktet er dyrere enn dem de kunne fått ved ikke å legge vekt på gode bomiljø, nemlig ved å etablere disse boligene i lavkostområdene. Så sier en samlet komite at departementet har et ansvar for å følge opp virkningene av de endringene som ligger i loven, og eventuelt komme tilbake til Stortinget på en egnet måte dersom endringene ikke får den tilsiktede virkningen. Det er et ansvar som jeg har tillit til at statsråden og Regjeringen følger opp. Med disse ordene vil jeg anbefale innstillingen.