trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-05-08:
Forslaget fra Fremskrittspartiet om en energipolitisk handlingsplan er langt fra nytt. Det er også grunnen til at en samlet komite viser til sine respektive merknader i forbindelse med behandlingen av Dokument nr. 8:29 for 2006-2007. Mens regjeringspartiene viser til at hovedtrekkene i Regjeringens energipolitiske handlingsplan framgår av Soria Moria-erklæringen, og at Regjeringen har gjennomført en rekke tiltak for å øke kraftproduksjonen og redusere forbruksveksten, venter en samlet opposisjon fremdeles på konkret handling. Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre stiller seg fullstendig uforstående til at Regjeringen ikke ønsker å utarbeide noen form for overordnet dokument for energipolitikken, slik som en energipolitisk handlingsplan, en stortingsmelding om energipolitikk e.l. Dette illustrerer dessverre utfordringen i norsk energipolitikk, hvor sektoren behandles stykkevis og delt, og hvor mange selvmotsigelser og mye kortsiktighet framgår av resultatene. Soria Moria-erklæringen har vist seg å være langt fra nok. Satsingen på fornybar energi mangler sammenheng mellom politisk ambisjonsnivå, rammebetingelser og ikke minst støttesystem for bransjen. Saksbehandlingskapasiteten i NVE er også sjokkerende dårlig. Det vet statsråden om, men likevel skjer det intet. Resultatet er at vindkraftprosjekt er lagt på is, mens småkraftbransjen er frustrert over tvetydige signaler og økte skatter. Det finnes dessverre altfor mange eksempler som illustrerer at det burde vært fremmet en stortingsmelding eller handlingsplan for å få et helhetlig perspektiv, slik at den politiske debatten får noen felles rammer rundt faktavurderinger o.l. Alt som skjer, er at opposisjonen tørt kan konstatere at det nok en gang er intern krangel i Regjeringen rundt viktige spørsmål, som hindrer at Norge tar helt nødvendige skritt videre. Denne gangen gjelder det energisektoren. Jeg ber om at Regjeringen legger den interne kranglingen til side, og jeg fremmer herved en samlet opposisjons forslag, altså komiteens mindretallsforslag.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2008-05-08:
Dette forslaget har blitt en gjenganger i salen. Det er tredje gangen det fremmes, og jeg føler det litt unødvendig å bruke veldig mye tid på denne debatten. Jeg regner med at vi får enda en sjanse når forslaget fremmes på nytt neste år. Men vi kan jo for tredje gang slå fast at Regjeringen har en energipolitisk handlingsplan. Den er beskrevet i Soria Moria-erklæringen, og nå er det viktigere å få til handling enn enda flere planer. Vi har helt klart utfordringer i norsk energiforsyning med en etterspørsel som er høy i forhold til produksjonen. Vi er alle enige om at vi trenger både økt energiproduksjon og ikke minst energieffektivisering. Vi har et stort potensial for energisparing, et område som ofte havner litt i bakleksa når vi diskuterer kraftbalanse og energisituasjonen i Norge, selv om alle forstår at det er langt mer effektivt å spare 1 TWh enn å produsere en ny når vi har knapphet. Det virkelig utfordrende her er jo at de energipolitiske tiltakene vi treffer i tiden og årene framover, må skje uten at vi bidrar til å forsterke den klimakrisen vi står oppe i. Det betyr bl.a. satsing på fornybar energi, og jeg er veldig glad for at Enovas ramme er nær doblet fra 2007 til 2008. Målsettingen er 30 TWh fornybar energiproduksjon og energieffektivisering innen 2016. Så har vi jo etter den enigheten som ble oppnådd i klimaforliket, gjenopptatt kontakten med svenskene om grønne sertifikater, og inntil de er på plass, er det viktig at vi har ordninger som er så gode at vi faktisk får bygd noe. Det er jo det som er viktig. Regjeringen har gjennomført en rekke tiltak for å øke kraftproduksjonen og redusere forbruksveksten. Det har i løpet av 2006 og 2007 skjedd en betydelig økning i produksjonskapasiteten, noe man ikke skulle tro når man hører på en del av debatten. Kapasiteten i norsk elektrisitetsproduksjon er også forventet å øke ytterligere i 2008, bl.a. som følge av utbyggingen innenfor vann- og vindkraft. Et sentralt punkt i klimaforliket handler om forskning og utvikling. På litt lengre sikt ligger det her mange spennende muligheter for energilandet Norge, f.eks. i forhold til havkraft. Mange er opptatt av havvindmøller, men også når det gjelder solceller, utvikling av bioenergi og andre mer eller mindre umodne teknologier, ligger det et stort potensial. Det er for tidlig å si hva som vil bli svaret på hvilket virkemiddel som forener vårt behov for energi med nullutslippsvisjonen. I Arbeiderpartiet er vi glad for at det skal brukes betydelige summer på å forske på klimateknologi og på nye energiløsninger i tiden framover.
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2008-05-08:
Jeg lyttet med interesse til statsrådens innlegg. Men hvordan man enn vrir og vrenger på dette, er det en realitet at i seks eller syv av de elleve siste årene har vi vært avhengige av å importere strøm, gjerne dansk kullkraft eller svensk kjernekraft, for å dekke opp det innenlandske sluttforbruket i Norge. Det er en realitet - og også et hint til det som representanten Kvassheim sa på talerstolen. Det har vært en målsetting for norsk kraftpolitikk at vi skal være selvforsynte i et såkalt normalår for nedbør. Jeg har lyst til å gripe litt fatt i det, for det å være selvforsynt i en situasjon der vi kanskje får lite nedbør, er viktig ut fra mange samfunnssikkerhetsmessige perspektiver. Jeg vil spørre statsråden: Er det et mål for denne regjeringen at Norge rett og slett skal kunne være selvforsynt med elektrisk energi?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-05-08:
Statsråden sa i sitt innlegg at vi skal ha gode støtteordninger på plass for ny fornybar energi. Mitt spørsmål blir da: Hvilken kontakt har det vært mellom Regjeringen og ESA de siste fem månedene?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-05-08:
Når vi går til stortingssalen, kanskje Norges viktigste talerstol, er det viktig å forberede seg. Jeg pleier å lese gjennom dokumentene og vedleggene i enhver sak som vi har. Det har jeg også gjort denne gangen, og i den første setningen i brevet fra statsråden som vi fikk til denne saken, står det: «Regjeringen presenterte hovedtrekkene i sin energipolitiske handlingsplan i Soria Moria-erklæringen. Denne planen ligger til grunn for Regjeringens arbeid i denne stortingsperioden.» Når jeg leser innstillingen til dagens sak, står det ikke et eneste lite ord om at det vil komme en egen energimelding. Så fra denne saken ble avgitt i komiteen for noen uker siden, og fram til vi står her i dag, 8. mai, har det tydeligvis skjedd noe i Regjeringen. Ingenting er bedre. For vi i opposisjonen mener at vi trenger en energimelding. Så ingenting er mer gledelig. Men det vi da nok en gang ser, er at presset fra en samlet opposisjon gir resultater. Det har gitt resultat i form av grønne sertifikater, og det vil nå gi resultat gjennom en energimelding. Jeg gleder meg til vi kanskje om et års tid, på denne tiden, skal diskutere energimeldingen. Jeg gleder meg til det og ser fram til det, for det er en avgjørende, viktig sak som kommer.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-05-08:
Både i et normalår og i et tørrår har vi utfordringer med krafttilgang i Midt-Norge. Dette må løses. Vi må tenke kraft i hele landet, for det er også andre regioner som vil komme etter Midt-Norge. Den beste og mest miljøvennlige kilowattimen er den kilowattimen som vi ikke bruker. Vi har alle et ansvar for å tenke energisparing. Som politikere, de som skal legge rammebetingelser, er det viktig at vi legger til rette for energisparing, og det er viktig at vi informerer om gode tiltak som vi alle kan gjøre som forbrukere, men også som bedriftseiere. Men så er det slik at samfunnet vårt trenger energi. Dette må vi også legge til rette for. Vi må velge miljøvennlig energi og utvikling og mer produksjon av ny fornybar energi. Regjeringens mål er at vi skal ha 30 TWh ny fornybar energi i 2016. Enova er Regjeringens viktigste virkemiddel. Det er da viktig at Enova fungerer, og at de får gjort den jobben de skal gjøre. Det er også viktig at Enova har de virkemidlene som bransjen trenger for å få utløst denne fornybare energi. Jeg kan skjønne vedtaket til formannskapet i Stryn om oppheving av verneplanvedtaket i verneplan IV. Hvis man ser det på bakgrunn av Regjeringens politikk i forhold til skatteomleggingen, kan jeg skjønne at man tror at Regjeringen ønsker en storstilt utbygging av større vannkraftprosjekter. Jeg skjønner, men jeg er ikke enig i, det formannskapet i Stryn prøver å legge opp til. Men ser man vedtaket på bakgrunn av Regjeringens politikk, går det an å finne argumenter for hvorfor de gjør som de gjør. Denne regjeringen er mest opptatt av handlinger og ikke så mye av å tenke helhet og å lage handlingsplaner, har vi hørt i foregående debatt. I innstillingen har Venstre og Kristelig Folkeparti forslag til ulike handlingspunkter som kanskje Regjeringen kan vurdere. I Midt-Norge har man et godt teknologimiljø, og det er et område man kan bruke som et prøveprosjekt for å utvikle teknologi og mer ny fornybar energi. Vi gir dette forslaget helt gratis til Regjeringen. Det kan ligge der til den dagen Regjeringen trenger flere handlingspunkter. For dette området trenger mer handling, og vi håper at Regjeringen kan se til dette forslaget og kanskje ha nytte av det når presset blir større.
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-05-08:
Vi blir i dette framlegget bedne av forslagsstillarane om å støtte utarbeiding av ein energipolitisk handlingsplan som omfattar all forventa bruk og produksjon av energi samt tilgangen på ulike energiteknologiar og heilskapleg satsing på utvikling av nye energikjelder. Det er ikkje fyrste gongen i denne perioden at Framstegspartiet ber om heilskaplege handlingsplanar. Tanken er heilt sikkert god, men for Senterpartiet er det handlinga som fyrst og fremst tel. Dette er særleg sentralt i energipolitikken. Ny produksjon av vindkraft er f.eks. viktigare enn heilskaplege nasjonale planar for vindkraftproduksjon, og meir produksjon av småskala vasskraft er viktigare enn nasjonale planar for småkraftverk. Soria Moria-erklæringa er utgangspunktet for dei målsetjingane som Regjeringa har i energipolitikken. Regjeringa varsla i regjeringserklæringa overordna tenking på energiområdet gjennom evaluering av energilova, f.eks. Regjeringa er godt i gang med å oppfylle målsetjingane frå regjeringserklæringa, og det har skjedd ein markant auke i norsk elektrisitetsproduksjon i løpet av dei fyrste åra til denne regjeringa. Det er forventa at produksjonen vil auke ytterlegare i det året vi er inne i. Statsråden og Regjeringa har vist eit prisverdig engasjement for å fremme produksjon av ny fornybar energi, og Regjeringa har eksempelvis dobla støtta til Enova til energieffektivisering og produksjon av fornybar energi. Ein har m.a. starta samtalar med Sverige om innføring av ein felles grønt sertifikat-marknad som målsetjing. Senterpartiet kjem til å arbeide aktivt for å halde oppe trykket for å få auka produksjonen av ny fornybar energi for å sikre at Noreg har nok tilgang på energi, og rein energi, men òg fordi vi meiner det er viktig at Noreg i framtida skal vere ein stor eksportør av miljøvenleg energi til Europa. Klimautfordringane fordrar endå sterkare satsing for å erstatte den fossile energien med den fornybare. Senterpartiet meiner at mindre vasskraftutbygging, statsing på vindkraft on- og offshore og ei stor satsing på bioenergi er viktige verkemiddel i framtidas energipolitikk. Eit godt linjenett er avgjerande for å sikre forsyning av energi til alle delar av landet og for å sikre framføring av ny energiproduksjon. Vi treng no å rette innsatsen mot forsking og utvikling samt stimuli til ny produksjon framfor å bruke energien på ulike planar innanfor energifeltet. Det er eit prisverdig engasjement opposisjonen viser for å få på plass produksjon av ny fornybar energi, og det må jo tolkast som at ein her ynskjer å gje Regjeringa støtte i det viktige arbeidet ein er i gang med på dette området.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-05-08:
Det kommer stadig nye forslag til hvordan en kan utløse ny fornybar energiproduksjon, og noen av dem er begrunnet med en svartmaling av situasjonen som det ikke er dekning for. Det siste er at en rød-grønn politiker i Sogn og Fjordane synes det er en grunnleggende god idé å ta fatt på verna vassdrag og foreslå kraftutbygging der. Det er et område hvor det har vært bred enighet i Norge om at noe er bygd ut og noe er varig verna. Den brede enigheten er av stor verdi, og det å begynne å løse opp i denne modellen vil ha store skadevirkninger for miljøet. Jeg ser at Senterpartiets stortingsrepresentant fra Sogn og Fjordane også har latt seg begeistre og vil se nærmere på dette. Jeg ønsker at statsråden klargjør hva som er Regjeringens syn. Kan hun forsikre om at det er slik som det lenge har vært, at verna vassdrag skal være verna, og at de som ønsker å utløse ny energiproduksjon, får kikke på andre alternativer?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-05-08:
Det kan sies mye om vedtaket om å bevilge 2,5 milliarder kr for å skaffe mobile gasskraftverk til Midt-Norge, men det viser iallfall en vilje til å bla opp milliarder i en situasjon hvor en føler det er nødvendig. Nå er dette kanalisert via Statkraft, men skjer i samhandling med politiske myndigheter. Da er mitt spørsmål: Hvorledes vurderer statsråden muligheten for å ta et lignende krafttak i et område som ikke skal stå i reserve, men som virkelig skal utløse faktisk innsparte kWh eller nye kWh? Med andre ord: Hvordan stiller en seg til storsatsing på energisparing, energieffektivisering og ny produksjon i dette området? Det er akkurat hva Venstre og Kristelig Folkeparti har foreslått i sitt opplegg: tiltak som kan gi både spart energi og ny energi i dette området.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
Jeg syns at Fremskrittspartiet er litt smålåtne, jeg, når det eneste de ønsker seg, er at vi skal være sjølforsynte med fornybar energi. Mitt klare mål er at Norge skal bli en betydelig eksportør av fornybar energi, fordi vi har et formidabelt utgangspunkt for å bli nettopp det, i en tid hvor man på kontinentet er levende opptatt av å bruke mer rein og fornybar energi. Vi kommer ikke dit over natta, men vi må starte arbeidet nå med sikte på at dette skal bli virkelighet om noen år. Det er først og fremst ved at vi kombinerer den fantastiske ressursen som vannkrafta vår er, med offshore vindmøller, at vi kan bidra til virkelig betydelige mengder med fornybar energi.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
Det er svært mye kontakt mellom olje- og energiministeren og ESA og mitt departement og ESA i en rekke saker. Det handler ikke minst om CO2-håndtering, men det handler også om fornybar energi. Det som er situasjonen, er at vi har en sak liggende i ESA, en notifikasjon av feed-in-ordningen. Den velger vi å legge på is, fordi vi er opptatt av å få en ordning med grønne sertifikater på plass så fort som mulig. Realitetene er at de støttesatsene som lå i feed-in-ordningen, i hvert fall for vinds vedkommende vil være for svake, og derfor har vi valgt ikke å forfølge det sporet videre, men å utlyse en ny runde basert på investeringsstøtte for vind.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
Det henvises til uttalelser fra Senterpartiets utmerkede stortingsrepresentant fra Sogn og Fjordane. Jeg har ikke full oversikt over hvordan ordene har falt, men jeg har vel en fornemmelse av at man som god senterpartist hadde et ønske om å uttrykke respekt for tenkninga lokalt. Når det er sagt, er mitt klare utgangspunkt at verna vassdrag er verna. Vi har muligheter til klok utbygging av vannkraft i Norge uten at vi skal gå inn på områder som er verna. Da snakker vi om opprustningsprosjekter og utvidelsesprosjekter, og vi snakker definitivt også om økt utbygging av småkraftverk.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
Jeg er levende opptatt av at vi skal utnytte vannkraften i Norge på en enda bedre måte enn det vi gjør i dag, og jeg mener vi har store muligheter for å gjøre det uten at vi skal gå inn i de vernede områdene. Det betyr at jeg vil legge vekt på å bidra til kloke og fornuftige utbygginger i områder som ikke er vernet, og jeg vil definitivt også sørge for at vi utnytter de mulighetene som ligger i ny utbygging.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
Vi er, som representanten Solvik-Olsen veldig godt kjenner til, inne i en prosess med Sverige knyttet til å etablere et marked basert på grønne sertifikater. Når vi er i en prosess med Sverige, er det svært vanskelig å kommentere enkelte elementer i det som vil inngå i en avtale, og det må jeg ganske enkelt be om respekt for. Slik vil det være i enhver forhandling, og derfor må jeg komme tilbake til det innholdsmessige ved en grønn sertifikatordning når vi har en avklaring med Sverige.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
Når jeg hører representanten Solvik-Olsen hisse seg så fenomenalt opp, må jeg spørre om han var i salen da jeg holdt mitt innlegg. Jeg sa jo nettopp at jeg planlegger ei energimelding som skal komme ved nyttår. Da skal vi ta for oss helheten i energipolitikken. Det skal handle om alt fra olje og gass til fornybarpolitikken. Det kommer. Det er bare å ta det med ro, og i mellomtida skal vi sørge for at det skjer masse utviklingsarbeid på fornybarfeltet. Vi skal jobbe med å få de grønne sertifikatene på plass. Det er avgjørende viktig, mener jeg. Det vil gi oss et rammeverk som i best mulig grad vil ivareta arbeidet med fornybar energi i åra framover. Så kan vi jo ikke sitte med hendene i fanget fram til vi har et grønt sertifikatmarked på plass. Derfor har vi - og det har skjedd etter at min statssekretær var i Vindkraftforeningen - utlyst en ny runde med investeringsstøtte til vindkraft. Den kom 21. april, og målsettinga med den runden er sjølsagt at vi skal utløse ny vindkraft, og målet om at vi skal være i gang med prosjekter konkret, slik at vi sikrer 3 TWh innen 2010, står ved lag. Så har vi nettopp lagt fram en bioenergistrategi. Den er viktig for at vi skal ta tak i utfordringene først og fremst på varmeområdet, hvor vi har et formidabelt potensial for energisparing. La meg også minne om at vi 5. februar fikk planen Energi21. Der har bransjen, altså næringa, industrien, forskningsinstitusjonene og myndighetene jobba sammen for å drive fram hovedprioriteringene innenfor energifeltet - meget viktig - ikke minst fordi vi da veit at vi greier å ta helhetlige grep for å utvikle dette viktige feltet. Vi har hatt meget gode erfaringer med tilsvarende tilnærming på petroleumsfeltet, og derfor føler jeg meg veldig sikker på at dette skal bli vellykka, ikke minst fordi de prioriteringene som ble nedfelt i dette breie arbeidet, sammenfaller helt med Regjeringas prioriteringer. Dette er et felt der det skjer mye. Stortinget får muligheten til å ta den breie debatten når energimeldinga kommer. I mellomtida skal vi jobbe systematisk på område etter område for å få ting til å skje i den virkelige verden.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
Det er sjølsagt opp til enhver stortingsrepresentant å skryte på seg akkurat det han vil, men nå er det engang sånn at det er svært lenge siden Regjeringa sa at vi skulle legge fram ei petroleumsmelding mot slutten av året - og den meldinga kommer. Og jeg utvider den til å bli ei breiere energimelding. Jeg mener at det er en klok tilnærming, for da får vi sett helheten i det jeg velger å kalle energipolitikken. For meg omhandler energipolitikken både petroleumsvirksomheten og den øvrige klassiske energivirksomheten. Så det vi snakker om, er at vi legger petroleumsmeldinga, som vi har omtalt i denne salen flere ganger, til grunn, og tar den som et utgangspunkt, og så utvider vi den til også å ta med det breiere energiperspektivet.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
Det er riktig at det er flere forslag om å bygge gasskraftverk i Midt-Norge, bl.a. et på Skogn. Situasjonen for Skogn er at de har både utslippstillatelse og energikonsesjon - og kan sette i gang dersom de greier å få lønnsomhet i prosjektet sitt. Utfordringen for gasskraftprosjektene i regionen er nettopp dette at man ikke greier å få lønnsomhet. Det er et forhold som jeg mener at representanten Solvik-Olsen har en tendens til å overse. Når det gjelder spørsmålet om Shell og Aukra, har vi bedt om å få vurdert muligheten for å etablere et gasskraftverk som er dedikert sokkelen. Det betyr at man vil kunne legge litt andre kriterier til grunn, ikke i form av rensing, men i forhold til andre elementer som kan gjøre det mer lønnsomt å bygge dette gasskraftverket.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
Som jeg har sagt tidligere i dag, er jeg opptatt av at vi har et betydelig vannkraftpotensial i Norge. Det bør vi søke å ta ut i større grad enn det vi gjør i dag - gjennom opprusting, gjennom utvidelse og gjennom å starte opp helt nye prosjekter. Jeg mener at det er rikelig med prosjekter å ta tak i, og vi kan bidra med mye kraftproduksjon uten at vi går inn i de vernede områdene. Min klare tilnærming til dette er at vernede områder er vernede områder. Det respekterer vi. Vi har rikelige muligheter til å drive fram ny kraftproduksjon uten at vi går inn i vernede områder.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
Jeg mener at man har en tendens til å ta for lett på årsaken til at man har valgt å gå inn med mobile gasskraftverk i Midt-Norge. Vi har som myndigheter et ansvar for å sikre at folk har god tilførsel på energi, og vi har definitivt et ansvar for å sørge for at de samfunnsmessige konsekvensene ved brudd ikke blir omfattende. Når vi har valgt å gå inn med mobile gasskraftverk, er det som en rein forsikringsordning for at det ikke skal gå i svart i Midt-Norge. Jeg mener noe annet ville være helt uansvarlig. For da vi tok over regjeringsmakten i 2005, hadde man altså valgt å legge opp til en situasjon i Midt-Norge hvor man ikke tok høyde for det store merforbruket som kom i regionen.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
La meg bare først få presisere at 30 TWh innen 2016 er et ambisiøst mål. Det handler om utvikling av ny fornybar energi, men det handler også om energiomlegging. Jeg syns det er oppsiktsvekkende sjelden vi hører Fremskrittspartiet snakke om energiomlegging og sparing av energi. Når det gjelder vindkraft, gjentar jeg det jeg sa i salen tidligere i dag. 21. april utlyste vi en ny runde med investeringsstøtte for vindkraft. Da er det opp til dem som har konsesjon, å søke. Hvis de prosjektene som representanten Lien viser til, er tilstrekkelig gode og når opp, vil de kunne få støtte i denne omgangen.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
La meg først få klargjøre noe i forbindelse med det representanten sa først knyttet til vind. Vi har en rekke klagesaker liggende i departementet. Dem er jeg opptatt av at vi skal kunne få svart på relativt raskt, slik at vi har et større utbud av prosjekter som kan behandles i forbindelse med den viktige runden som vi nå har lagt opp til på vind. Når det gjelder gasskraftverk, er realiteten at Regjeringa og Fremskrittspartiet er uenige, for Regjeringa mener at nye gasskraftverk skal ha CO2 -håndtering. Det står i Soria Moria-erklæringen. Dette er vi politisk uenig om. Jeg mener at det er uansvarlig å starte opp nye gasskraftverk uten at man har rensing. Det er et politisk standpunkt. Jeg registrerer at Fremskrittspartiet har en annen tilnærming.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-08:
Med all mulig respekt: Det blir fort noe rituelt over disse drøftingene, som vi har relativt hyppig. Og ting endrer seg altså ikke fra uke til uke når det gjelder disse spørsmålene. Når det gjelder Industrikraft Møre, er det riktig at NVE har avslått den søknaden. Den søknaden ligger i departementet, hos meg, som ankesak. Det betyr at det vil være galt av meg å gå inn i den saken. Det er det systemet vi har når det gjelder anker. Saken ligger hos meg, jeg skal behandle den, og så kommer resultatet av den behandlinga. Vi har en tilsvarende situasjon når det gjelder Hammerfest Energi. Den ligger også hos oss. Det betyr at jeg ikke skal ha noen mening om den før vi har behandlet saken i departementet. Når det gjelder Aukra, er jo svaret på det gitt før, og det er rimelig opplagt. Jeg har spurt lisenshaverne i Ormen Lange om de kan se på muligheten for å lage et rammeverk rundt et dedikert anlegg. Det er sjølsagt en helt annen situasjon enn det som er utgangspunktet for Industrikraft Møre. Som sagt, når det gjelder Industrikraft Møre, ligger den saken på mitt bord, og den skal jeg forholde meg til på en ordentlig og skikkelig måte. Så er det spørsmål om vind og målsettinga om 3 TWh innen 2010. Det vi har sagt, og som jeg mener er godt innenfor rekkevidde, er at vi skal ha 3 TWh oppe og gå i den forstand at alle prosjektene som til sammen bidrar til 3 TWh, enten er i produksjon, eller spaden er satt i jorda for produksjon. Det handler altså om langt mer enn at vi bare skal ha en søknad som er innvilget av Enova. Det tar mange år å bygge et vindkraftprosjekt. Det innebærer sjølsagt at det vil ta noe tid før de prosjektene jeg har lagt til rette for nå gjennom den nye investeringsstøtteordninga, er oppe og står. Men vi skal ikke legge inn disse målstørrelsene våre hvis vi ikke har full klarhet i at prosjektene er i gang, spaden er satt i jorda.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-08:
La meg følge opp der forrige representant slapp. Det var ingen tvil om det som representanten Sande sa til NRK i går, nemlig at han syntes dette var spennende, og at han gjerne skulle ha sett at dette kunne bli realisert, for det vernet som er gjort, eksisterer, men den kraftutbyggingen en ser for seg, og som vi ønsker lokalt, kan gjøres med veldig små inngrep, og som sagt, lokaldemokratiet ønsker det, men verneplanen setter en stopp. Det er et enormt vannkraftpotensial som kan realiseres på en skånsom måte, også innenfor vernede områder, og vi vet at en del av vannkraftproduksjonen i dag er i områder som i etterkant har blitt vernet. Statsråden sier at det er et potensial for å oppruste dette, men vi ser jo også at mange vannkraftverk, slik som når det gjelder Rauma i Midt-Norge, ikke kan opprustes, nettopp fordi vassdraget nå er blitt vernet. Da er spørsmålet: Vil statsråden ta initiativet til en grundig gjennomgang av Samlet plan slik at en kan få ryddet opp i dette, slik at eksisterende vannkraftverk i verneområder kan oppgraderes, men også at en ser på potensialet for skånsom utbygging i verneområdet?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-08:
Da vil jeg gjerne ta en replikk på grønne sertifikater. Det har vært kjent at det i Soria Moria-erklæringen går fram at småkraftverk ikke skal være en del av et grønt sertifikat-marked. Tidligere har en sagt at grunnen til at en ikke fikk til en ordning med grønne sertifikater i 2006, var at det ble en skjev byrdefordeling. Analytikere fra Econ har sagt at grunnen til at denne byrdefordelingen ble skjev, åpenbart var at Regjeringen utelot småkraftverk fra grønne sertifikater. Småkraftverk ville vært den billigste produksjon av ny fornybar energi i Norge. Når du ekskluderer det, blir neste prosjekt dyrere i Norge enn i Sverige. Da er det jo veldig relevant både for småkraftbransjen, for energibransjen og for dem som jobber for grønne sertifikater, å få vite: Vil Regjeringen i denne omgang inkludere småkraftverk i et grønt sertifikatmarked? Eller står Regjeringen fast på Soria Moria-erklæringen, slik som Inga Marte Thorkildsen fra SV også sa i bladet Energi, at småkraftverk ikke skal være med i grønt sertifikat-marked, slik at vi må kunne konkludere med at det sannsynligvis ikke blir et marked denne gangen heller?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-08:
Den retorikken vi nå hørte fra statsråden, er dessverre blitt typisk for olje- og energiministeren i denne Regjeringen. Vi hørte det under Enoksen som i løpet av sitt første halvår i statsrådstolen lovte å ordne opp i det meste som han påstod var Bondevik II-regjeringens feil. Problemet var at da han gikk av to år senere, hadde han kun levert en stortingsmelding som er blitt skrinlagt av Regjeringen. Det en nå hører statsråd Haga skryte av, akkurat den samme offensive tilnærmingen, er som å høre en fotballtrener skryte av flotte mål i en kamp der de ligger under 10-0. Det er ikke særlig troverdig. Når en ser det en sier om Enova og satsing på ny vindkraft - ja, en har en målsetting om 3 TWh ny vindkraft innen 2010. Jeg tror de aller fleste som hørte den målsettingen, trodde at det skulle være vindmøller som stod og produserte 3 TWh i 2010. Statssekretær Guri Størvold gav inntrykk av det i Dagens Næringsliv senest for et par uker siden. Samtidig har statsråden mange ganger sagt at det skal ikke være ferdig produsert vindkraft. Det er nok at det er kontraktsfestet i Enova. Statsråden bør gjerne bekrefte om det skal produseres 3 TWh vindkraft i 2010, eller er det nok at det er kontraktsfestet i Enova? Der er en veldig ulikhet i måten en framstiller dette på. Spesielt bør statsråden kommentere om dette skal realiseres på den måten som Enova føler at de nå har klarsignal til, i hvert fall ifølge et oppslag i Dagens Næringsliv for to uker siden, der en sier at målet om 3 TWh vindkraft skal nås - koste hva det koste vil. Det er jo det som har vært problemet, at Regjeringens signal underveis hele veien ikke på noen måte har vært helhetlige. Det har vært gitt signal som gjør at Enova kan bruke milliarder av kroner på å realisere den siste terrawatten eller kilowatten, bare fordi Regjeringen har sagt hva målet skal være. Ja, det er flott hvis Regjeringen kommer med en stortingsmelding om dette. Men da er jo spørsmålet: Hvorfor stemmer en imot dette i Stortinget? Det klarer ikke statsråden å gi et eneste svar på, og representanten fra Arbeiderpartiet snakket i sitt hovedinnlegg om at Soria Moria-erklæringen er god nok. Ja, hva er det egentlig en mener da? Jeg ser gjerne fram til en slik stortingsmelding. Problemet er at den stortingsmeldingen burde ha kommet i det første året av denne regjeringens periode, ikke i den siste. Det som eventuelt skjer når den er ferdig behandlet, er at Stortinget tar sommerferie, og så er det valgkamp. Men det er gjerne det som det greie, for da kan Regjeringen skryte av at de har lagt fram noe og gjemme seg bak det, uten at de blir vurdert på det de faktisk skal gjennomføre. Det blir som når statsråden skryter av biosatsingen. Ja, det ble lagt fram en biostrategi som heller ikke er blitt forankret i Stortinget gjennom en melding eller proposisjon. Men det som er verdt å merke seg, er at bransjen, når de skriver sine kronikker og leserbrev i bransjeorgan, slakter denne biosatsingen og sier at dette bare er gammelt oppgulp. Det er gamle penger, det er gamle tiltak. Der er ingen ting nytt, og det står ikke til troende i forhold til de mål Regjeringen har.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-08:
Dette var et vel generelt innslag fra statsråden. La oss gå litt i detalj. En av løsningene som er blitt foreslått overfor Midt-Norge, er utbygging av gasskraftverk. Det er blitt foreslått virkelig gode prosjekter. Et av de siste var Industrikraft Møres prosjekt på Fræna. De fikk avslag fra NVE, med den begrunnelse at prosjektet ikke hadde CO2-rensing. NVE sa at de hadde vurdert å gi Industrikraft Møre konsesjon, under forutsetning av at det ble CO2-rensing - men de ville avslått også det, fordi prosjektet ville vært samfunnsøkonomisk ulønnsomt. En er altså dømt til å få nei, uansett hvilke prosjekter en leverer i Midt-Norge. Da er spørsmålet: Når statsråden da går videre og forteller Shell på Aukra at de skal vurdere et gasskraftverk, hvilke rammebetingelser annerledes enn det Fræna har fått, kan Shell forvente - i forhold til CO2-rensing, i forhold til økonomisk støtte og i forhold til framføring av gass?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-08:
Til det forrige svaret skyldes det å opplyse fra statsrådens side at kun tre prosjekter vil være klare til å søke om støtte, slik at jeg synes hun gir et litt skjevt bilde. Men tilbake til gasskraft, for også der gis det et veldig skjevt bilde når en påstår at det kun er økonomi som er problemet for f.eks. Fræna. Problemet for Fræna er jo ikke økonomi. Problemet er at statsrådens egen regjering har gitt NVE pålegg om å føre en politikk der en gir avslag til Fræna uavhengig av om prosjektet kommer med CO2-rensing eller ikke. De får altså nei til å bygge, de får nei til konsesjon uansett hva slags prosjekt de kommer med. Da kan ikke statsråden gjemme seg bak at dette handler om økonomi. Hvis alle gasskraftverk i Norge er ulønnsomme, hvorfor bygger en da på Mongstad, som Regjeringen har skrytt av så lenge? Hvis Regjeringen mener at et «dedikert» anlegg til Aukra er viktig, hvorfor kunne hun ikke sagt at Fræna skulle få den samme statusen? Da kunne en bare bygd én linje fra Fræna, forbi Ormen Lange og ut i sjøen, hvis det er det som er poenget. Fræna kan en realisere nå. En må begynne på nytt hvis Ormen Lange skal realiseres.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-08:
Statsråden har flere ganger blitt utfordret på konkrete ting, uten at hun har besvart det. Jeg gjentar det nok en gang, så statsråden ikke glemmer det før debatten er slutt. Hvorfor er det greit å dedikere et gasskraftverk på Aukra, men ikke i Fræna? Hva er det som er forskjellen på de to kraftverkene? Hvorfor har det blitt gitt avslag til Hammerfest Energi, når det er basert på CO2-rensing? Statsråden gjorde et poeng av at det var Fremskrittspartiet og Regjeringen som var uenige om prinsippet, men NVE praktiserer jo en politikk på vegne av Regjeringen, der både Fræna og Hammerfest Energi får avslag selv med CO2-rensing. Når man sier at man skal ha 3 TWh vindkraft realisert i 2010, skal man være oppe og produsere 3 TWh, eller er det nok at det er kontraktsfestet i Enova? Nok et spørsmål: Opptrer NVE uavhengig av Regjeringens signal, og er statsråden fornøyd med måten NVE behandler søknader på? Og det siste spørsmålet: Før mobile anlegg ble bygd, har Regjeringen vurdert om de skulle inkluderes i fullskalaanlegg, slik Industrikraft Møre ønsket i forhold til Statnett?
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2008-05-08:
Representanten Ketil Solvik-Olsen begynte sitt innlegg med å si at Regjeringens ord ikke følges opp med penger. Det er både uriktig og villedende. Jeg nevnte i mitt innlegg flere eksempler på tiltak og tilhørende pengebruk, f.eks. Enova-penger i en størrelsesorden som få kan oppvise maken til. Milliardinvesteringer i nettforbedring og nytt nett er også penger, selv om de ikke tas direkte ut av statskassen. Store penger er satt inn i bio og varme, og investeringsstøtten som var utlyst, er, som statsråden nettopp nevnte, knyttet til vind. Jeg tror også at jeg tør å påstå at vi inspirerer kraftig til at vi får bygd ny overføringslinje fra Sogn og Fjordane når den konsesjonsbehandlingen er over. Statsråden nevnte også at man har utfordret Shell som operatør for Ormen Lange på Nyhamna til å utrede om det er grunnlag for kraftproduksjon tilknyttet anlegget. Etter å ha hørt på innleggene både fra Høyre og Fremskrittspartiet, må jeg spørre: Hva er disse partienes svar utover det Regjeringen faktisk har gjort og har annonsert at den vil gjøre? Skal disse partiene selv søke om konsesjoner? Jeg tror at vi står oss på å være edruelig i argumentasjonen om kraftutbygging og hvordan den faktisk foregår. Det er altså slik at selskaper søker konsesjon, de får disse konsesjonene innvilget, og så bygges det. Og så langt jeg kjenner til - jeg tar det forbeholdet - har ikke Regjeringen sagt nei til en eneste konsesjon i Midt-Norge. Derimot har Regjeringen gjort det som er mulig innenfor de spillereglene som vi har å forholde oss til, som Stortinget har vedtatt, nettopp for å sørge for at det inspireres til ny produksjon. Så er også Stortinget vel kjent med at Regjeringen, bl.a. i lys av miljøforliket her for en tid siden, arbeider med å forbedre rammebetingelsene for å få til mer fornybar kraft, slik også statsråden redegjorde for i sitt innlegg. Når det gjelder de mobile gasskraftverkene, er også svaret gitt. Behovet for dette kommer jo av tidligere regjeringers forsømmelser. Og jeg må som innbygger i Midt-Norge og som representant for et fylke i Midt-Norge si at jeg ønsker at vi skal ha denne forsikringsordningen på plass, og at vi kan unngå at husene går i svart, som statsråden nevnte her. Det kan ikke industrien tåle, det kan heller ikke privat husholdning tåle. Det var ikke mulig, mener jeg, å gå inn på Hafslunds opplegg, som var veldig uklart(presidenten klubber)(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2008-05-08:
Jeg vil faktisk mane til respekt for ordbruken på denne talerstol. Jeg synes vi må strekke oss langt for også å være korrekte med det som er fakta. Det er veldig lett her å prøve å villede, for det er ingen utenfor dette hus som tar til motmæle. Regjeringen har ikke sagt nei til noen konsesjonssøknad fra Industrikraft Møre. Det er NVE som har sagt nei. NVE er verken Regjeringen eller Fremskrittspartiet, eller representant for noe annet parti. Nå har Industrikraft Møre sendt inn anke på denne saken. Det betyr at denne saken nå ligger på det politiske bord. Da ser jeg det som helt naturlig, som statsråden vel har antydet noen ganger i foredrag, at en må se på hele situasjonen. Men statsråden hadde utfordret Ormen Lange-driverne til å vurdere sin situasjon når det gjelder sikker krafttilgang. Det synes jeg er et meget bra utspill, for det må gjøres. Jeg må også få lov til å korrigere. Jeg holdt et stort sett forberedt innlegg. Når det gjaldt bakgrunnen for at situasjonen er som den er i Midt-Norge, sa jeg at det var tidligere regjeringers forsømmelser. Da var ingen nevnt og heller ingen glemt. Når situasjonen er slik som den er, er det helt nødvendig å gardere seg mot at mangel på kraft skal ramme næringsliv, industri, hushold. Derfor var vi satt i en tvangssituasjon, slik som statsråden meget glimrende redegjorde for, da vi overtok. Vi var nødt til å få på plass en forsikringsordning. Det var en ordning som ingen av oss - iallfall de partiene som sitter i regjering - ønsket, men det ble nødvendig. En får så håpe at ny produksjon og andre tiltak gjør at disse mobile gasskraftverkene blir i bruk så lite som mulig, om mulig ikke i bruk.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-05-08:
Det er ingen som bestrider at Midt-Norge vil ha en underdekning på 8-10 TWh i løpet av en toårsperiode frem i tid. Da er mitt spørsmål: Når Regjeringen sier ja til innkjøp av mobile gasskraftverk, er det da slik å forstå at man samtidig, ut fra den debatten vi har hatt tidligere i dag, sier nei til i det minste å konsekvensutrede en eventuell utbygging av Breheimen-vassdraget, som kan gi 400-500 GWh ny fornybar energi? Har Regjeringen konkludert endelig i dette spørsmålet? Hvis svaret er ja, vil jeg tro at det er flere enn meg som lurer på hva som er logikken bak en slik beslutning.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-05-08:
Dette blir - kanskje ikke overraskende - nok en litt tilbakeskuende debatt, men når virkeligheten er den at vi har et uløst problem i Midt-Norge som tilsier at underdekningen er på 8-10 TW i løpet av i underkant av en toårsperiode, i tillegg til at vi har en situasjon der vi har et klimaforlik som sier at vi skal ha på plass 30 TW ny fornybar energi i løpet av en åtteårsperiode i Norge, må vi i anstendighetens navn komme oss over i en handlingsfase. Da blir det ikke spørsmål om hva Fremskrittspartiet, Høyre eller andre har foreslått, for det kan vi dokumentere og legge på bordet, hyllemeter på hyllemeter, men det er tross alt Regjeringen som sitter med sine initiativ, og som må ta disse initiativene og ikke bare bedrive prat. Også tatt i betraktning at terrenget tydeligvis har endret seg i Norge, hvor konsumet av energi øker ganske dramatisk - siste år mellom 3 og 4 pst. - og hvor sårbarhet og underdekning i et tørrår kan bli nokså dramatisk, gjør vi oss enda mer avhengig av import, og da vet vi hva slags type energi som kommer ut av stikkontakten. Da blir det litt polemisk og litt pussig når komitelederen, Gunnar Kvassheim, har en visitt til Høyre og til Børge Brendes utflytting. Jeg tror at vi må forholde oss til virkelighetens verden, og den er tydelig nok beskrevet, ikke minst når det gjelder situasjonen i Midt-Norge. Det er litt interessant at Kvassheim, rettferdig nok, skyter mot SV når det gjelder anvendelse og innkjøp av mobile gasskraftverk - det er lett å forstå den type kritikk. Men når han samtidig skyter mot Høyre, som i det minste ber om en utredning av hva slags type vannkraftverk vi kan forestå utbygging for i årene fremover, blir ikke dette noe annet enn å drive et spill i politikken hvor man unngår å snakke om hvilke alternativ man selv ønsker å legge på bordet. Jeg registrerer bare at når det gjelder Midt-Norge, er lysten til å bygge 700-800-900 vindmøller som er 100 meter høye, ikke til stede i særlig grad. Lysten til å få på plass gasskraftverk er heller ikke til stede i særlig grad. Når man sier nei til omtrent ethvert tiltak, og samtidig registrerer det økte konsumet, er jeg ikke sikker på at befolkningen i Midt-Norge har grunn til å være særlig beroliget av den type politisk tilnærming.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-05-08:
Regjeringen har et mål om 30 TWh ny fornybar energi innen 2016. Målene til Senterpartiet har det vel strengt tatt aldri vært noe å si på - jeg minner om klimamålene fra 1990. Det er virkemidlene som ikke er til stede. Det eneste konkrete virkemiddelet som er lagt på bordet når det gjelder ny fornybar energi, som har hatt noen særlig effekt, har vært å øke vannkraftbeskatningen med 8 øre/kWh. At det bidrar til å nå målet om 30 TWh ny fornybar energi innen 2016, tviler jeg på. Samtidig har Regjeringen valgt å bruke mellom 2 og 2,5 milliarder kr på disse midlertidige kraftverkene i Møre og Romsdal. Vi har altså to veldig gode gryteklare prosjekter på Harbakfjellet og på Ytre Vikna - vindkraftprosjekter som er klare til bygging. Kan statsråden love at det blir gitt virkemidler slik at disse vindmølleparkene kan realiseres så snart som mulig?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-05-08:
Jeg kjenner at jeg blir litt heit i toppen når jeg hører Asmund Kristoffersens siste innlegg - at det ikke er Regjeringens feil at det er kraftkrise i Midt-Norge, og at Fremskrittspartiet ikke har fremmet noen forslag som kunne ha endret det. Da ber jeg ham om å lese f.eks. Stortingets behandling av plan for utbygging og drift av Ormen Lange, hvor Fremskrittspartiets løsning ble presentert. Hadde den blitt fulgt den gang, hadde vi ikke hatt noen kraftkrise i Midt-Norge. Så kan man gjerne si at Regjeringen ikke har sagt nei til noen andre konsesjoner. Man har sagt nei til en konsesjon i representantens eget hjemfylke, nemlig Møre og Romsdal, i Fræna. Det ble gjort av NVE. NVE er en del av Regjeringens apparat. Man har også laget et støtteregime for småkraft på 4 øre pr. kWh, samtidig som man innfører en skatteskjerpelse på 8 øre pr. kWh. Man har redusert utbyggingen av Sauda, man sier i dag nei til utbygging av Stryn, og man lager rammevilkår for vindmølleutbygging som gjør at det så langt er fullstendig umulig å få bygd ut vindmøller i Midt-Norge. Så får vi se om det endrer seg i denne runden. Representanten sier også at innlegget til min kollega, representanten Solvik-Olsen, er villedende. Det må man i beste fall også kunne kalle Regjeringens brev til energi- og miljøkomiteen datert 4. mars, hvor det står at situasjonen i 2008 er den at man har 3 TWh for lite energi i Midt-Norge. Men det er vel ingen som har sagt at man forventer at det skal bli svart i 2008, det er jo i 2009 og særlig i 2010 - når man forventer at Hustad Marmor og TBO-lisensen går for fullt, at Washington Mills, Elkem, treforedlingsindustrien osv., osv. i Midt-Norge går for fullt - behovet kommer til å være 6 TWh og ikke 3 TWh. Så det at 2008 i det hele tatt er nevnt i brevet fra Regjeringen, er kun egnet til å villede i denne debatten. Så må jeg si at representanten Thorkildsen er inne på et spor når hun snakker om kost-nytte og redusert forbruk. Selvfølgelig er det smart å redusere forbruket i Midt-Norge på en fornuftig måte, men når man begynner å snakke om private boliger, må jeg si at alle de private boligene i de tre midtnorske fylkene bruker totalt 9 TW. Å redusere fra 9 TW til 3, som behovet ville ha vært, innen 2010, finner jeg fullstendig useriøst. Og jeg vil nok en gang komme tilbake til at jeg håper at Regjeringens noe uklare signaler om vindmølleutbyggingen vil medføre at vi får bygd ut både Ytre Vikna og Harbakfjellet så fort som overhodet mulig.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-05-08:
Jeg har en alvorlig utfordring i å se sammenhengen i Arbeiderpartiets energipolitikk. I forrige sak sa Arbeiderpartiets talsperson at man styrte energipolitikken i Norge etter Soria Moria-erklæringen, og det måtte vel være tilfredsstillende i massevis. Og så er det sånn at NVE, Norges vassdrags- og energiverk, er en etat som forvalter energipolitikken i Norge på vegne av Regjeringen. Men i denne saken sier man altså at når NVE på bakgrunn av Soria Moria-erklæringen sier nei til både det ene og det andre, på bakgrunn av politiske signaler, ønsket om CO2-håndtering, ønsket om å opprettholde verneplaner, osv., er det ikke Regjeringen som sier nei. Hvis jeg skal tolke Marianne Marthinsen i forrige sak, har ikke Regjeringen noen energipolitikk i det hele tatt, for det er det NVE som har. Men Asmund Kristoffersen er altså av en annen oppfatning. Så jeg kunne gjerne tenkt meg både å få svar fra en av Arbeiderpartiets representanter på hvem det er som forvalter Arbeiderpartiets energipolitikk, og hvem det er som har forstått og misforstått disse forholdene.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-05-08:
La meg begynne med å si at jeg tror vi umiddelbart kan slå fast at denne interpellasjonsdebatten er verdt tiden vi kommer til å bruke på den. Jeg er veldig glad for at statsråden slår fast at hovedelementene i fjellteksten ligger fast også i framtiden. At vi blir framstilt som at vi er etterkommere etter Høyre, tar jeg for øvrig sterkt avstand fra, og håper at det står i protokollen. I forhold til det med å kommentere enkelttilfeller har jeg veldig stor forståelse for at statsråden ikke kan gjøre det. Det jeg prøvde å utfordre på, var prinsippet om hvem som trekker linjen for hvor vernet skal gå, og at det må gjøres på grunnlag av faglige råd fra Direktoratet for naturforvaltning, fylkesmennene, osv., osv. Men mitt anliggende er at det må være vi her i Stortinget og statsråden, som må svare for Stortinget, som må bestemme hvor grensen for vernet skal gå, og at det ikke mer eller mindre gjøres etter en byråkrats eget forgodtbefinnende ute i norske fylker. Så sier statsråden at det er kjærligheten til naturen som gjør at man har valgt å bosette seg der. Ja, det kan hende at for mange nederlendere som har flyttet til deler av Norge i den senere tid, er det mest derfor de har flyttet dit. Men det er fortsatt slik at store deler av utmarksbefolkningen bor der fordi familien deres har bodd der i generasjoner etter generasjoner. I forhold til Trillemarka-Rollagsfjell har det vel vært veldig lite engasjement fra både Fremskrittspartiet og, for den saks skyld, Senterpartiet mot vern av Rollagsfjell, som er det attraktive turistområdet. At man klarer å bygge ut noen betydelig turistnæring tilknyttet granskauen i Trillemarka, er jeg noe mer i tvil om man får til, men jeg ønsker for så vidt statsråden lykke til med det prosjektet. Så til dette med at tradisjonelle næringer også er en forutsetning for opprettholdelse av bosettingen. Dette med skogsbilveier er en viktig forutsetning for en av de mest overskuddsgivende tradisjonelle næringer i Norge, nemlig skognæringen, med trelastindustrien, papirindustrien, osv. I fjor ble det bygd 54 km skogsbilvei. Det har aldri blitt bygd så lite skogsbilvei noensinne. Det er vel noe som er verdt å ta med seg. Så til Dovrefjellrådet på Dovre. Dette er også et konkret eksempel, men jeg håper at statsråden kjenner til det. Dovrefjellrådet, som består av medlemmer fra kommunene og fylkeskommunene rundt Dovrefjell, har altså fått myndighet til å forvalte verneområdene i Dovrefjell-Sunndalsfjella. Dette prosjektet er i ferd med å bli evaluert og avsluttet nå. Mener statsråden at det er en fornuftig måte å forvalte norsk utmark og verneområder på at man tillegger slike råd stor makt og myndighet?