Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-12-15:
Regjeringen ønsker levende lokalsamfunn og vekst i hele landet. Vi arbeider for å skape mer og inkludere flere. Næringslivet i Distrikts-Norge har gått bra i flere år, men koronasituasjonen setter mange bedrifter under hardt press. Statsbudsjettet for 2021 skal styrke distriktene ved å gi norsk næringsliv flere ben å stå på og sørge for at flere kommer tilbake i jobb. Regjeringen satser på vekstfremmende skatte- og avgiftslettelser og gode helsetjenester. Vi satser på utdanning, forskning, digitalisering og innovasjon. Vi har nær doblet samferdselsbudsjettet i vår regjeringsperiode. Både folk og varer kommer raskere og tryggere frem enn før. Samlet foreslår regjeringen 46 mrd. kr til virkemidler som særskilt skal støtte opp om utviklingen i Distrikts-Norge. Dette er en vekst på 3 pst. Et viktig tiltak er den differensierte arbeidsgiveravgiften, som utgjør 16,7 mrd. kr. Regjeringen har foreslått 1,3 mrd. kr til målrettede distrikts- og regionalpolitiske ordninger. Over 1 mrd. kr er til ordninger som skal bidra til å styrke næringslivets vekst- og utviklingskraft. Det treffer både reiselivsbransjen og andre utsatte bransjer, og det bidrar til at nye forretningsideer skapes og arbeidsplasser utvikles. Regjeringen har allerede startet oppfølging av distriktsmeldingen som Stortinget har behandlet. Vi følger opp med pilotprosjekter rundt om i landet med lokale varianter av Statens hus. Vi oppretter ordninger med kompetansepiloter, som kobler næringslivets behov med regionale utdanningstilbud. Vi har varslet at regjeringen nå er i gang med å utarbeide tre nye strategier for henholdsvis kyst, innland og småbyer og tettsteder for å styrke distriktenes muligheter til å sikre bosetting og skape nye arbeidsplasser. Gode bredbånds- og mobilnett er grunnleggende. Derfor er jeg veldig glad for at Norge sammen med Danmark nylig ble kåret av den europeiske indeksen til å ha de beste nett i Europa. Likevel foreslår regjeringen 264 mill. kr til utbygging av bredbånd, der vi særlig ønsker å prioritere de spredtbygde strøkene. For å bidra til bærekraftige velferdssamfunn for kommende generasjoner må vi fortsette med å modernisere og effektivisere offentlig sektor, og vi må legge til rette for verdiskaping i privat sektor. Her har digitalisering en nøkkelrolle. Derfor tar regjeringen nå et krafttak på digitaliseringsfeltet. Vi foreslår rekordhøye 1,5 mrd. kr til nye, og til å videreutvikle eksisterende, digitaliseringstiltak for neste år. Vi legger til rette for privat verdiskaping og tiltak som fremmer effektivitet og kvalitet i offentlig tjenesteproduksjon. Sammen med KS lanserte vi historiens første digitaliseringsstrategi for hele offentlig sektor. Her prioriterer vi nå arbeidet med de syv livshendelsene. Etablering av Datafabrikken skal bidra til at små og mellomstore virksomheter skal utvikle nye forretningsmuligheter, og norsk deltakelse i det europeiske digitale programmet vil gi norske virksomheter og forskningsmiljø tilgang til kompetanse og ressurser innenfor kunstig intelligens, superdatamaskiner, IKT-sikkerhet og annonsert digital kompetanse. Regjeringen har som mål å legge til rette for at samene kan utvikle språket, kulturen og samfunnslivet sitt. De totale bevilgningene til samiske formål har økt jevnt over flere år. I forslaget til neste års budsjett inngår bl.a. midler til nybygget Saemien Sitje, til Beaivvás og til Samisk videregående skole og reindriftsskole. Vi vet at disse prosjektene betyr mye for det samiske samfunnet. Norsk politikk overfor nasjonale minoriteter bygger på prinsippet om likeverd og ikke-diskriminering. Den nye stortingsmeldingen om nasjonale minoriteter legges frem nå hvert øyeblikk. Det blir den første stortingsmeldingen om nasjonale minoriteter som blir lagt frem i Norge på 20 år. Regjeringens budsjettforslag for 2021 legger til rette for levende lokalsamfunn og vekst i hele Norge. Vi støtter opp under vår ambisjon om at hele landet skal ha verdens beste digitale tjenester.