Åslaug Haga (Senterpartiet), 1999-12-13:
Forslaget til kulturbudsjett for 2000 er fundert på noen viktige hovedpremisser, uttrykt i stikkordene kvalitet, kvantitet, geografisk spredning og egenaktivitet. Dette er kriterier som etter min mening ikke står i noe innbyrdes motsetningsforhold, men som representerer ulike sider av samme sak. Målet for kulturpolitikken er å gi mennesker over hele landet anledning til å ta del i kulturelle aktiviteter, med den rikdom dette gir for den enkeltes liv og for lokalmiljøene og for landets evne til omstilling og nyskaping. Innenfor de mulighetene den økonomiske rammen gav, vektla vi i budsjettet å opprettholde realnivået for de aller fleste institusjoner og tiltak, og dessuten å styrke noen utvalgte områder som fremhever seg med høy kvalitet i sin formidling. Jeg er glad for at hovedprioriteringene er intakt etter Stortingets behandling av budsjettet. Budsjettet er preget av vilje til omprøving og omlegging av etablerte administrative ordninger og til kritisk å vurdere den virksomheten som faktisk skjer i kulturlivet, ut fra et mål om stadig å høyne kvaliteten på og utvikle vårt kulturliv. Dette er jeg innstilt på å følge opp i de fremtidige budsjettene også. Det er behov for en opptrapping av kulturaktiviteter over hele landet. Kulturdepartementet vil imidlertid aldri alene kunne makte å realisere en slik målsetting. Det er derfor med bekymring jeg registrerer signaler om stagnert og redusert engasjement på kulturfeltet på regionalt og lokalt nivå mange steder. Dette er utviklingstrekk det er av største betydning å få snudd. En svært presset kommuneøkonomi er en sentral årsak til at mange kommuner velger å redusere bevilgningene til kultursektoren. Som tidligere kommunepolitiker forstår jeg at mange står oppe i vanskelige avveininger når budsjettene skal vedtas i disse dager. Men jeg er bekymret for at vi gjør oss fattigere på sikt dersom kulturen blir en salderingspost. Alle forvaltningsnivåer må bidra til at visjonene for en fremtidsrettet kulturpolitikk i Norge skal kunne nås. Og arbeidet må skje i samforståelse med et levende, frivillig kulturliv. Jeg har merket meg komiteflertallets syn på spørsmålet om samordningen av saksfeltene byggekunst, utsmykking og formgiving. Departementet er i ferd med å utarbeide en handlingsplan for arkitektur og design. Denne vil foreligge tidlig i 2000. Dialog med de berørte institusjonene er en sentral del av prosessen. I budsjettforslaget for 2001 vil departementet presentere resultatene av denne prosessen, som – som de fleste vil vite – har samordning av institusjonene som siktemål. I denne forbindelsen vil også den budsjettmessige oppfølgingen av handlingsplanen for arkitektur og design bli presentert. Mediene er viktige kanaler for meningsbrytning, samfunnsdebatt og formidling av verdier og informasjon. Film, fjernsyn og presse spiller en viktig rolle i utviklingen av norsk språk og kultur. Medievirksomhet er også næringsvirksomhet, men demografiske forhold og størrelsen på det norske språksamfunnet gjør at medier ikke uten videre er en lønnsom næringsgren i Norge. Det er derfor nødvendig med en aktiv politikk for bl.a. å sikre mangfold og reell ytringsfrihet. Jeg viser til at det er et mediepolitisk mål å opprettholde grunnlaget for avisutgivelser og en differensiert presse. Selv om pressestrukturen i det store og hele er relativt stabil, er flere sentrale økonomiske virkemidler satt under press. Jeg ser derfor, i likhet med komiteflertallet, fram til Dagspresseutvalgets utredning. Det er ønsket om å sikre et kulturelt mangfold som kommer hele befolkningen til gode, som ligger til grunn for planene for omorganisering av filmområdet. Regjeringen kommer tilbake med et forslag om organiseringen av filminstitusjonene og innretningen av støtteordningene på filmområdet i revidert nasjonalbudsjett. Som ønsket av komiteflertallet, vil jeg komme tilbake til filmpolitikken som en del av det samlede audiovisuelle området i egnet sammenheng senere. Jeg vil i budsjettarbeidet for kommende år vektlegge å videreføre de målsettinger og intensjoner som er nedfelt i budsjettforslaget for 2000. Vi har mange forbedringspunkter for hvordan kulturlivet best skal tilrettelegges og organiseres, og vi må være villige til å tenke nytt når det gjelder de virkemidler vi har til rådighet gjennom de årlige statsbudsjetter. Det gjelder både for institusjoners driftsbudsjetter og for de rammevilkår for aktivitet som den eksisterende kulturbyggutforming setter. Gjennom den stortingsmelding om arkiv, bibliotek og museum som blir fremmet før jul, vil det bli gitt et fundament for en bred og systematisk analyse av situasjonen for en viktig del av kultursektoren og også for behovet for utbygging av kulturbygg i Norge.