Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-11-16:
Det er en stor oppgave å håndtere de mange flyktningene og asylsøkerne som kommer til Norge, på en verdig og rettssikker måte. Det gjelder å ivareta deres interesser, og det gjelder å ivareta landets interesser på en trygg måte samtidig som vi oppfyller våre menneskerettslige forpliktelser overfor mennesker på flukt. Det vi har erfart de siste ukene, er at mange av dem som krysser grensen til Norge, ikke flykter fra krig og forfølgelse. De vil bli returnert. I mellomtiden opplever vi belastninger i det norske systemet, noe som svekker kapasiteten til å håndtere dem som virkelig har behov for beskyttelse. Skal vi sikre og hegne om dem som asylinstituttet er lagd for, fordrer det en langt mer offensiv håndtering av dem som kommer hit uten behov for beskyttelse. Det gjelder også mennesker som nå kommer til Norge etter å ha hatt trygt opphold i tredjeland. Asylpolitikkens legitimitet og oppslutning i befolkningen er avhengig av en mer handlekraftig håndtering av dem som krysser grensen til Norge uten å ha beskyttelsesbehov, enn vi har sett så langt. Arbeiderpartiet ønsker å bidra konstruktivt i en situasjon som krever det. Derfor har vi altså åpnet for denne helt spesielle behandlingen vi har i Stortinget i dag. Derfor vil vi også gi støtte til de forslag som vil komme her, og som regjeringen har lagt fram for Stortinget, og vi vil støtte forslaget om midlertidig virkning i to år og sørge for at forslagene blir behandlet raskt. Det kommer forslag om det under denne debatten, og det vil få Arbeiderpartiets støtte. Det er også betimelig å påpeke følgende: Det har gjennom flere måneder vært klart at antallet asylsøkere også til Norge vil vokse vesentlig. Da mener vi regjeringen burde ha tenkt på regulerende innstramminger av denne art tidligere. En prosess med mer tid ville gitt rom for flere innspill, som trolig ville ha gitt endringene mer kraft og større treffsikkerhet. En så knapp prosess gjør det ikke mulig med høring og hindrer innspill som erfaringsmessig forbedrer endringer som gjøres – noen ganger i vesentlig grad. Også dette underbygger behovet for midlertidighet. Den korte fristen gjør at vi velger å slutte oss til forslagene fra regjeringen, og vi gjør det ved å stille flere spørsmål enn vanlig. Vi merker oss f.eks. at Advokatforeningen antar at lovendringene vil skape nye praktiske utfordringer bl.a. for politi og domstoler i Øst-Finnmark. Advokatforeningen påpeker muligheten for en betydelig ressursbruk uten tilsvarende utsikt til effekt i form av raskere avklaring av det store antallet asylsøknader, og tar til orde for at det beste ville være en ekstraordinær innsats for raskt å ferdigbehandle de nye asylsøknadene. Raske avslag på grunnløse søknader vil være det klart sterkeste signal utad om at det er lite å vinne på å søke asyl i Norge dersom man ikke har et reelt behov for beskyttelse. Dette er et syn vi mener regjeringen bør merke seg, uavhengig av det flertallet de kan få i salen i dag. Det står heller ikke i veien for at vi i dag slutter oss til forslagene fra regjeringen. Arbeiderpartiet håper regjeringen vil lytte til gode råd i den praktiske gjennomføringen av det som er lovendringens intensjon, nemlig å sikre raskere retur av søkere med ubegrunnede asylsøknader og sende tydelige signaler ut av landet om dette. Arbeiderpartiet støtter i dag forslaget om retur av asylsøkere til tredjeland, som for vårt vedkommende i stor grad betyr vårt naboland Russland. Samtidig understreker vi det kompliserende i at forslaget er særdeles lite drøftet i proposisjonen. For vår del vil vi minne regjeringen om at Russland har vist blandet respekt for menneskerettighetene, for å si det forsiktig. Vi forutsetter at regjeringen har dette med i det videre arbeidet og i kontakten med Russland. Den korte tidsfristen og mangelen på høring gjør at regjeringen bør komme tilbake til Stortinget med en evaluering av lovendringene i løpet av den midlertidige perioden på to år – hvis det får flertall. Denne evalueringen må gi rom for høring, og det vil Arbeiderpartiet støtte. Det er viktig å understreke at et endret regelverk ikke er fullført jobb – det er knapt en begynnelse. Til slutt er det iverksettelse og gjennomføring som teller. For eksempel vil ny fengslingshjemmel være verdiløs om vi ikke har bygd kapasitet, plasser og har mannskaper for dette formålet, som er et annet formål enn vanlig fengsling. Proposisjonen vi behandler i dag, sier lite eller ingenting om forslagets økonomiske og praktiske konsekvenser. Det gjelder også etablering av plasser til bruk ved ny fengslingshjemmel og er en klar svakhet ved proposisjonen. Det kan virke som den praktiske gjennomføringen således er svakt forberedt. Slik vi leser proposisjonen, vil det kreve betydelige ressurser bl.a. til politiet og domstolene for å gjennomføre disse endringene på en forsvarlig måte. Det er et grunnleggende krav fra Arbeiderpartiets side at regjeringen raskt gjør det som er nødvendig for å sikre at de praktiske virkemidlene kommer på plass, og at finansieringen er sikret, slik at de som står i førstelinjen virkelig får nytte av lovendringene Stortinget fatter i denne ekstraordinære situasjonen. Siden Stortinget behandler denne saken uten normal komitébehandling, velger Arbeiderpartiet i tillegg å fremføre seks konkrete krav til regjeringen: Vi vil be regjeringen igangsette et arbeid med ytterligere regelendringer, hvor regjeringen gir anledning til høring av relevante aktører med sikte på å forbedre lovverket særlig med henblikk på raskere saksbehandling og utsendelse av asylsøkere med grunnløse asylsøknader. Vi vil be regjeringen iverksette ambulerende lokale saksbehandlingsteam med 48 timers saksbehandlingstid for utvalgte grupper, hurtigprosedyre for åpenbart grunnløse saker samt et eget hurtigarbeidende returteam som jobber fram reiseopplegg for dem som skal sendes ut av landet. Vi vil sterkt anmode regjeringen om å avklare oppstart av ny grensestasjon på Storskog, ferdigstille planleggingen og sikre oppstart i 2016. Vi vil be regjeringen sikre tilstrekkelig kapasitet for fengsling og utlendingsinternat i Finnmark. Vi vil be regjeringen vurdere asylmottak med integrert saksbehandlingskapasitet etter modell fra Trondheim og Torshov, som nå er avviklet. Vi vil be regjeringen redegjøre for sine bevilgninger og vedtak knyttet til UDI siden tiltredelsen. Vi ber regjeringen komme til Stortinget før jul med en redegjørelse om i hvilken grad UDI nå er tilstrekkelig rigget for en situasjon som kan være langt mer omfattende enn den situasjonen vi i dag står i, med hensyn til antallet flyktninger og asylsøkere. Vi trenger et lovverk som er tilpasset den tiden vi lever i og de utfordringene vi møter. Jeg erkjenner at det er komplisert å trekke konklusjoner. Men jeg forutsetter at regjeringen har til løpende vurdering hvilke nye tiltak som er nødvendig, og at regjeringen løpende konsulterer Stortinget om dette innenfor forsvarlige tidsrammer. Det kan bli aktuelt også i fremtiden å fatte vedtak hurtig, som i dag, og desto viktigere er det at forarbeidet er grundig, og at saklige motforestillinger er avveid. Til slutt: I likhet med resten av Europa står Norge i en situasjon som er uoversiktlig. Det kommer langt flere til våre grenser enn vi er vant til. Vi skal møte dem i vår beste tradisjon, gi beskyttelse til alle som har krav på det, og høflig, men bestemt avvise dem som ikke har det. Det er knapt noe land som har bedre forutsetninger for å klare denne oppgaven, foreta alle disse avveiningene, enn Norge. Det er imponerende å se hvordan frivillige, enkeltmennesker og organisasjoner, og de myndighetsetatene som er i første rekke, har stilt opp både med praktisk innsats og ikke minst ved å ta det moralske lederskapet i høst. Vi har alle mye å lære – la oss inspireres av dem.