trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Peter Frølich (Høyre), 2020-12-08:
Jeg har bare på tampen lyst til å takke for en god debatt. Det har vært en tøff debatt, og det har haglet en del beskyldninger, både før og underveis i salen i dag. Men jeg tror at vi alle deler én ambisjon for domstolene, og det er at de skal nyte høy tillit. Det er noe vi alle har interesse av. Da har jeg litt behov for å si noe om Domstoladministrasjonen, som har fått mye pepper også fra talerstolen her i dag. De har opptrådt dønn profesjonelt gjennom hele denne prosessen, og de har en vanskelig oppgave foran seg nå. De skal gjennomføre en reform som har vært upopulær. Jeg føler et sterkt behov for bare å si at de har stått, med rak rygg, på sine faglige standpunkter, men også vist en stor fleksibilitet i møte med oss når vi har ønsket å finne kompromisser som samtidig bevarer domstolens integritet. Så det er et ansvar jeg vet at de tar på alvor, og jeg tror vi alle har et ansvar for å sørge for at de lykkes, uansett hva man mener om hvorvidt vi skal ha en domstolsreform eller ikke.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Det er ingen tvil – Arbeidarpartiet og Høgre er ikkje einige i denne saka. Og for å ta det representanten sjølv seier i innlegget sitt på alvor, at ting har vore høyrt og utgreidd omtrent opptil fleire gonger – om me skal tru representanten sitt innlegg: Vil då representanten seie frå Stortingets talarstol at dei forslaga som blei lagde fram i dag til endringar i domstolloven §§ 22 og 25, har vore på høyring og vore utgreidde?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Då fekk eg bekrefta at det ikkje har vore på høyring – ein variant av det, ja, men dette er eit forslag som direkte endrar lova. Det er forskjell på det og det som Arbeidarpartiet eller Senterpartiet gjer når me ber regjeringa kome tilbake til Stortinget med ei sak. Men det er ein del følgjekonsekvensar med denne domstolstrukturen. Skulle dette bli vedteke, betyr det at ein må gjere endringar i mange andre lover – vernetingsreglane, tvistelova, straffeprosesslova, spesiallovgjeving, osv. Meiner Høgre og regjeringa at ein skal gjennomføre endringane slik dei ligg føre i proposisjonen no i endringar til struktur, før desse endringslovene er vedtekne, eller kan me forvente å få tilbake ei sak for Stortinget med heile strukturen og nødvendige endringar i lovverk – litt i tråd med det me fremjar som laust forslag i dag?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Det blir sagt frå mange frå Høgre og Framstegspartiet rundt omkring i landet at no lovfestar ein det at Stortinget skal behandle endringar i strukturen. Ser representanten, som ofte i debattar framhevar at han sjølv er jurist, at det er ein stor forskjell på å gjere eit vedtak om at ei sak skal leggjast fram for Stortinget, kontra det Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV føreslår i Dokument 8:36, som vil sikre ei behandling i Stortinget? Er det rett forstått at det å «leggje fram» i grunnen er det same som me gjer i dag – strukturen ligg i proposisjonen, men me skal ikkje ha det oppe til avstemming?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Takk for spørsmålet. Det brevet me sende til presidentskapet, var det heilt nødvendig at me sende. Som òg Klinge viste til, er det fleire som har teke kontakt – seinast i dag – om at dei to forslaga eg spurde Frølich om i stad, til domstollova §§ 22 og 25, dei veit me ikkje konsekvensane av. Det er eit spørsmål me òg stiller til presidentskapet, om dei kan vurdere om dette er i tråd med sedvane. Slik som dei forslaga som er lagde fram, er formulerte, kan det nemleg tenkjast at ein senkar terskelen for behandling i forhold til kva som har vore sedvane. Med det vil eg vise til eit spørsmål som saksordførar Jenny Klinge sende til ein av Framstegspartiets mange statsrådar, Jøran Kallmyr, der han òg svara på dette. Mindre endringar kan kome til Stortinget og omtalast i ein budsjettproposisjon. Større endringar har me fått bekrefta frå fleire at skal behandlast i eigen sak. Det me har på bordet i dag, er at regjeringa for framtida skal kunne nøye seg med at ho sjølv avgjer endringane, og at saka blir lagd fram for Stortinget. Det er grunnen til brevet.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Det er jo Peter Frølich og Høgre som sørgjer for at denne saka blir hengande i lause lufta. Det er jo bakgrunnen for brevet og bakgrunnen for spørsmålet eg stilte til representanten før i dag. Det blir sagt av justisministeren sitt eige departement i proposisjonen at forslag til endring i domstolloven §§ 22 og 25 krev eit breiare avgjerdsgrunnlag før Stortinget tek stilling til det. Det hadde eg rekna med at Høgre på Stortinget ville halde seg til. Dei vel å ikkje gjere det og kjem med direkte lovforslag i det vi må kalle for siste time, for dette har heller ikkje vore ein del av høyringa justiskomiteen hadde. Og det er fleire enn det knippet som representanten viser til, som kontaktar oss, og som er bekymra over kva dette faktisk betyr. Eg oppfordrar difor representanten til òg å lese det svaret som tidlegere justisminister Jøran Kallmyr sende på spørsmål om dette til Jenny Klinge.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Eg registrerer at det ikkje var fleire spørsmål, men eg har lyst til å svare likevel, for det er nemleg slik at i dagens debatt behandlar me to saker. Det eine er Dokument 8-forslag frå Senterpartiet, som Arbeidarpartiet og SV støttar, og det hadde vore mykje smartare for representanten, han burde heller stemt for det, for der føreslår me at Stortinget skal behandle struktur i domstolane politisk i Stortinget. Det er jo striden her. Me meiner at saka bør leggjast opp til røysting og votering, difor ligg det ufatteleg mange forslag til votering i dag. Eg respekterer at Høgre er ueinig i det, men ikkje reis rundt i heile landet og påstå at ein no sørgjer for at Stortinget skal vedta domstolstruktur – for det er ikkje det me gjer.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
No var representanten Amundsen ganske smart, for han spurde meg på ein presis måte om eg meiner at nokon rettsstader blir lagde ned. Nei, representanten Klinge bekrefta det òg i stad – det er ikkje rettsstadene me påstår blir lagde ned, det er dei sjølvstendige domstolane. Kor vanskeleg kan det vere å få med seg det? Altså, når Framstegspartiet vil analysere retorikk, kunne eg sagt mykje om det. Det kan verke som at representanten frå Framstegspartiet totalt har mista hukommelsen, for det er ikkje mange månadane sidan Amundsen og underteikna var heilt einige: Dette er ein unødvendig reform. Me treng ikkje gjere det på denne måten. I 2020 burde ein òg kunne ta i bruk digitalisering og teknologiske moglegheiter på ein heilt annan måte enn det regjeringa ser ut til å vere interessert i. Så ja, eg er einig i det: Ingen rettsstader blir lagde ned.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Det er det fleire grunnar til. Etter åtte år med Høgre i regjering er det ingen grunn til å tenkje at eit verbalforslag i Stortinget om at rettsstader med færre enn fire faste dommarar skal få behalde kompetansen knytt til kjerneverksemda, er det som er garantien. Her er det mange uavklarte spørsmål – for ikkje å snakke om jordskifterettane, som Framstegspartiet ikkje ser ut til å vere opptekne av i det heile tatt. Så me er ikkje einige. Dette er ikkje ein garanti. Eg trur det framleis spøkjer for framtida til tingrettane på Notodden, i Kviteseid og andre plassar som no blir gjorde om til filialar. Eg synest det er synd, heilt ærleg. Me var einige om dette i vår, representanten Amundsen og eg, at det var ein unødvendig reform. Eg vil sitere Amundsen – eller ikkje sitere, kanskje, men eg kan nemne det han sjølv sa, og det var at rettssikkerheita i Noreg var god, og at det ikkje var nokon grunn til å gjere dei endringane som regjeringa legg opp til.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Arbeidarpartiet diltar ikkje etter nokon. Me var fyrste parti som etter domstolkommisjonens forslag tydeleg sa at det var uaktuelt for oss å gå for løysingar som la ned to av tre tingrettar i Noreg. Men som eg nemnde i stad: I vår var me jo einige, Arbeidarpartiet, Framstegspartiet, Senterpartiet og SV, om å seie nei til strukturforslaget frå regjeringa. Då meinte Amundsen det var unødvendig å gjere endringar i rettskretsane, at dei økonomiske innsparingane var ubetydelege. Amundsen uttalte òg at det ikkje var tilstrekkeleg grunnlag for å setje i verk ein så omfattande reform. Amundsen meinte òg, som eg, at rettssikkerheita til norske borgarar var svært godt tekne vare på i dagens lovverk. Han sa vidare at det ikkje var nokon signal som tydde på at distrikta i dag ikkje tok vare på rettssikkerheita til borgarane på ein god nok måte. Godt sagt. Eg er veldig einig i det. Har representanten i løpet av dei siste fire–fem månadane mista tilliten til dei domstolane han hadde tillit til i vår? Og kva signal har Amundsen fått som skulle tilseie at han gjer ei så stor kuvending i ei slik sak?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Eg er glad for å høyre det. Det som er litt synd, er at Amundsen tek feil, for den einigheita vi hadde i mai, var ikkje retta til domstolkommisjonens forslag. Domstolkommisjonens forslag kom vel hausten 2019 eller noko slikt. I vår sende regjeringa og Monica Mæland, justisministeren, ut eit forslag – på høyring – som er omtrent identisk med det som ligg i proposisjonen i dag. Det var det me sa nei til, Amundsen. Det var det me meinte var unødvendig. Difor trur eg representanten må gå tilbake og lese litt nøyare kva han sjølv var med på. Framstegspartiet uttaler i mange aviser no at dei er glade for at ein får lovfesta behandling av domstolstrukturen i Stortinget. Ein får jo ikkje med sikkerheit det, med tanke på dei forslaga som ein står bak i dag. Vil Framstegspartiet, på bakgrunn av det dei har uttalt og sagt om viktigheita av å sørgje for behandling i Stortinget i slike saker, i dag stemme for forslag nr. 2 – i Dokument 8:36 S, for 2019–2020 – frå Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV, som ville ha sikra det?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Eg vil berre stille det same spørsmålet som eg starta med, éin gong til, sidan det openbert var ei lita misforståing her. Amundsen trudde at einigheita me inngjekk i vår, handla om domstolkommisjonen. Det gjorde ho ikkje. Det forslaget som blei sendt på høyring av justisministeren i vår, er nesten identisk med det me har i salen i dag. Til det forslaget sa representanten Amundsen at det var unødvendig, at det ikkje var noko grunnlag for å setje i verk den reforma, som er identisk med den som Amundsen i dag står bak. Når Amundsen då svara meg i stad at han står ved det han sa då: Vil du gjenta det ein gong til, slik at du er heilt sikker på det? For det vil i så fall bety at du ikkje er for den reforma som ligg i proposisjonen her i dag.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Beklagar!
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Denne domstolsreforma påverkar ikkje berre landets sjølvstendige tingrettar, som blir reduserte frå dagens 60 til 23, men òg landets sjølvstendige jordskifterettar, som òg fortener merksemd i dag. I mitt heimdistrikt, Vest-Telemark, har me både jordskifterett og tingrett i Kviteseid, og både regjeringa og Framstegspartiet ser ut til å ha gløymt dei litt i dag. Forslaget til mindretalet i komiteen gjev ikkje heimel til å innføre rettsstader for jordskifterettane, for på dette punktet i domstollova betyr tingrett berre tingrett. Om statsråden er einig med meg i dette, kvifor ligg det då ikkje forslag til endring av jordskiftelova i dagens proposisjon?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Dette heng ganske tett saman, og det er veldig mange innanfor jordskifterettane som òg reagerer på at ein ikkje sørgjer for rett heimelsgrunnlag i ei heil domstolsreform. Me har jo diskutert ein del i dag dette med kjerneoppgåver og bemanning, og vil dei endringane som regjeringa no ønskjer, føre til at òg kjerneoppgåvene knytte til jordskifterettane, altså ingeniørar, saksbehandlarar osv., framleis skal vere på sin faste kontorstad, som dei har i dag, f. eks. jordskifteretten i Kviteseid? Blir det akkurat som i dag?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Eg takkar for svaret. Ja, det er mange ord, men som eg har sagt før i dag, betyr ord noko i Stortinget – dei betyr noko i innstillinga, og det betyr noko kva me seier. Til komiteen og i proposisjonen skriv statsrådens eige departement at ein ikkje føreslår endringar i domstolloven §§ 22 og 25, fordi det krev «et bredere beslutningsgrunnlag». Meiner statsråden framleis det?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Det er litt forvirring mellom dei borgarlege partia i debatten i dag, og det understrekar eigentleg litt av det me prøver å få fram, at her hadde det vore ein god idé å sende saka tilbake til komiteen. Venstre seier i salen i dag at dei ikkje ynskjer at domstolstruktur berre skal leggjast fram for Stortinget. Men det er det ein gjer i dag, og det er det ein føreslår å gjere. Kristeleg Folkeparti seier at det er Kongen, altså regjeringa, som skal bestemme strukturen – og då følgjeleg ikkje Stortinget. Eg vil oppfordre alle som meiner at struktur bør behandlast i stortingssalen, til å stemme for forslag nr. 2 i Dokument 8:36 i dag, som eg har nemnt tidlegare i debatten. Justisministeren seier i innlegget sitt at forslaget frå Arbeidarpartiet om å sjå på andre løysingar i lovverket har møtt motstand. Ja, det har det, særleg frå dei største domstolane, dei delane av debatten her som i grunnen ikkje blir rørte av endringane. Men det justisministeren ikkje nemner, er at forslaget vårt har fått mykje støtte òg av mange domstolleiarar og juristar – men kanskje viktigast av alt: frå folk, frå brukarar av domstolane, frå mange, mange ordførarar over heile landet som er opptekne av at me som representerer dei på Stortinget, klarer å ha fleire tankar i hovudet samtidig. Me meiner det er unødvendig å gjere dei endringane som regjeringa og Framstegspartiet no føreslår, akkurat som Framstegspartiet meinte i mai. Det finst andre måtar å gjere det på, og det er synd at me ikkje får moglegheit til det. Rettssikkerheita til folk, det å ha sterke domstolar, er ein kjerne i ein rettsstat. Eg har delteke i justispolitiske debattar i mange, mange år, og eg har etterlyst dokumentasjon på at dei minste tingrettane gjev folk dårlegare rettssikkerheit. Det finst ikkje. Og så skuvar nokre av høgrepartia Riksrevisjonen framfor seg som eit bevis på at det er behov for strukturendringar. Eg seier igjen, som eg har sagt så mange gonger før: Riksrevisjonen peiker ikkje på strukturendringar. Det domstolane treng, og som eg synest regjeringspartia skal ha ros for, er betre budsjett. Statsbudsjettet for 2021 når det gjeld domstolane, er ganske bra, i motsetnad til det dei har vore dei siste sju åra med gjentakande avbyråkratiseringskutt som har kutta direkte i kjerneverksemda. Det er positivt, så kvifor kunne me ikkje slege hovuda saman i dag og sagt at det er fint med eit betre domstolsbudsjett, men lat oss heller sjå på andre moglegheiter for domstolane våre enn å gjere gamaldagse strukturendringar, for det meiner eg det er. Strukturendring er den mest gamaldagse medisinen som finst, og ofte er det ikkje så treffsikkert som å sjå på meir fleksible løysingar, som Arbeidarpartiet tek til orde for i saka i dag.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Eg skulle gjerne hatt betre tid. Denne debatten handlar jo ikkje om enten–eller. Det er ikkje slik at enten skal me ha det akkurat som i dag, eller så skal me gjere masse endringar. Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV fremjar jo eit konstruktivt forslag som får støtte frå mange høyringsinstansar, om at sårbarheitene som eg trur me alle er einige om finst i domstolane, som domstolkommisjonen har peikt på, kan me møte på andre måtar. Den uviljen til å ville sjå på det kan ikkje fortelje meg noko anna enn at det er eit reint ideologisk ønske å gjere desse strukturendringane, slik mange har vore inne på i dag. Eg håpar òg at representantane frå regjeringspartia vurderer å stemme for det lause forslaget som Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV står bak. Det ville sikre ei grundig behandling. Og så håpar eg òg på torsdag, når me skal votere over utsetjingsforslaget, at ein kan vurdere å sende saka tilbake til komiteen, slik at me får gjort ein skikkeleg jobb.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-08:
Jeg er veldig glad for at representanten Melvær tar opp dette. Hun er jo klar over at jeg har vært opptatt av disse spørsmålene i flere år, og vi deler hundre prosent betraktningen om at vi må lage en rettsstat som er i stand til å ivareta det nye behovet vi ser nå, den nye bølgen, nærmest, av anmeldelser om overgrep mot barn og også vold i nære relasjoner. Jeg mener definitivt at vi må styrke rettsstatens institusjoner hele veien, både politiets etterforskningskapasitet for slike saker og domstolenes mulighet til å håndtere dette på en riktig måte. Det er ikke dokumentert noe sted at det å sentralisere disse institusjonene vil føre til at rettssikkerheten for barn nødvendigvis blir bedre. Vi tror den også vil kunne håndheves veldig bra ved å ivareta dette lokalt.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-08:
Jeg hører vel egentlig ikke noe særlig forskjell på det første og det andre spørsmålet her. Det er full enighet mellom oss om at domstolene selvsagt skal ha sterk, og gjerne sterkere, barnefaglig kompetanse. Jeg er hundre prosent enig i det. Jeg ser ikke noen grunn til at dette ikke kan ivaretas med en lokal domstolstruktur. Hvis en lokal domstol får i fanget en svært vanskelig og krevende sak som omhandler barn, er det heller ingenting i veien for at den kan hente inn den kompetansen utenfra. Dette tror jeg definitivt vil kunne ivaretas. En annen modell vil også være utfordrende. Samler man f.eks. barnesaker på bare noen få steder, vil det kunne medføre reisevei, overnatting osv., og det vil kanskje også kunne bidra til at barnas mulighet til å kunne forklare seg vil lukkes noe inne.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-08:
Hovedutfordringen til domstolene i Norge er ikke nødvendigvis at de ikke er effektive, men at de er underfinansiert. Så for å beholde en lokal domstolstruktur, som vi tre partiene går inn for, må det selvfølgelig følge med penger til dette, sånn at kapasiteten deres vil øke. Det er egentlig mitt korte svar på det. Vi kan ikke bruke køer ett sted som et argument for å rasjonalisere denne strukturen. Det er en rekke gode argumenter, som er blitt redegjort for i dag, for at vi ønsker å beholde den lokale strukturen.
Frida Melvær (Høyre), 2020-12-08:
Fleire instansar har peikt på at barn treng å verte møtte av eit system som har kunnskap og interesse for dei særlege utfordringane som saker knytte til barn reiser, og at behovet for kompetanse er særleg tydeleg i saker som omhandlar vald, overgrep, rus eller alvorlege psykiske problem. Barneombodet, Stine Sofies Stiftelse, fylkesnemndene og Noregs institusjon for menneskerettar har uttalt i høyring at barn må ha eit godt og likeverdig system som sikrar at rettane, behova og interessene deira vert varetekne i domstolane. Barneombodet framheva bl.a. at slike saker ofte dreier seg om alvorleg inngripande avgjerder overfor enkeltpersonar, der kompetansen til dommaren er sentral for å sikre at løysinga vert til beste for barnet. Meiner SV at desse sentrale instansane tek feil når dei framhevar behovet for større fagmiljø i tingrettane?
Frida Melvær (Høyre), 2020-12-08:
Stine Sofies Stiftelse har m.a. uttalt at dei jamleg får tilbakemeldingar frå familiar som opplever at dommarar manglar barnefagleg og psykologisk kompetanse, at dommarar ikkje alltid fullt ut forstår skadeverknadene og konsekvensane av omsorgssituasjonen til barnet, og at barnet ikkje i stor nok grad vert høyrt eller forstått. Stiftinga framhevar òg at det er viktig for tilliten til domstolen at dommaren vert opplevd å ha god nok kompetanse til å fatte avgjerder om framtida til barn. Stiftinga, til liks med NIM, meiner at omsynet til større barnefaglege miljø bør vektleggjast tungt i val av løysing for domstolstruktur. Held SV fast på at dagens struktur, med gjeldande rettskretsgrenser, er den beste løysinga for å sikre domstolane tilstrekkeleg fleksibilitet, fagmiljø og kompetanse i barnesaker, når dei endelege instansane så tydeleg uttaler at dette ikkje stemmer?
Frida Melvær (Høyre), 2020-12-08:
I dag er eg skikkeleg stolt. Som representant for Sogn og Fjordane valkrets er eg stolt over at forslaget frå regjeringa til ny domstolstruktur baserer seg på ein modell som Sogn og Fjordane tingrett har hatt sidan 2017 – ein modell som kom til etter ein god prosess med stor grad av involvering og tilslutning frå så vel politiske som faglege miljø i tidlegare Sogn og Fjordane fylke. Sogn og Fjordane tingrett har i fleire år hausta positive erfaringar med denne modellen, og eg har ikkje høyrt om nokon som ønskjer å gå tilbake til verken den gamle modellen før 2005, med fire sjølvstendige tingrettar, eller modellen frå før 2017, med to tingrettar. Sogn og Fjordane rettskrets har i dag éin tingrett med tre rettsstader. Dei tilsette, uavhengig av kor dei er plasserte, utgjer eit kollegium som har fått og får anledning til moderat spesialisering, og som utfyller kvarandre på ein god måte. Dommarane reiser mellom dei ulike rettsstadene når ei sak skal opp for retten. Trass i at det er til dels store avstandar med mange fjordar og fjell, høyrer vi ikkje anna enn at dei tilsette gjev uttrykk for stor tilfredsheit med ordninga. Domstolen er like nær og tilgjengeleg for brukarane som før 2017. Modellen har òg ført til at advokatmiljø og andre relevante faginstansar har god stabilitet og utvikling. Rekruttering av dommarar har forbetra seg frå før 2017, og rekrutteringa av dommarfullmektigar er like god som tidlegare. Sogn og Fjordane tingrett er lokalisert i eit geografisk område som på alle måtar må seiast å vere representativt for Distrikts-Noreg. I mitt hovud trumfar rettsstryggleik det meste. Når vi kan få i pose og sekk, må jo dette vere verdas største kinderegg. Eg har problem med å forstå den sterke motstanden som Arbeidarpartiet og Senterpartiet gjev uttrykk for. Vi varetek nærleik til brukarane, vi beheld kompetansearbeidsplassane, vi styrkjer aktiviteten i domstolane, og vi sikrar rettstryggleiken. Ein skulle neste tru at vi stod her og diskuterte to vidt forskjellige saker i dag. Med større rettskretsar vil dommarressursane til den enkelte domstolen kunne brukast avhengig av saksinngangen når arbeidsbelastninga tilseier det, og dermed redusere uheldige forskjellar tingrettane imellom. Eg meiner det er positivt at regjeringa har lytta til kommisjonen og fleire av høyringsinstansane, som har teke til orde for at større rettskretsar er nødvendig for å auke fleksibiliteten og på den måten avhjelpe mange av dei utfordringane domstolane står overfor.
Frida Melvær (Høyre), 2020-12-08:
Eg kan ikkje hugse ein større desinformasjonskampanje frå eit norsk politisk parti enn det Senterpartiet har spreidd om regjeringas domstolsreform den siste tida. Innlegga har bore preg av ein strategi der ein ynskjer å skape uro i befolkninga gjennom bevisst villeiande informasjon. Dette er nytt i norsk politikk. I svært mange av lokalavisene rundt om i heile landet har Senterpartiet formidla til folk at lokale domstolar skal leggjast ned, og at hundrevis av distriktsarbeidsplassar vil forsvinne. Vi har ein tydeleg beskjed: Ingen domstolar vert lagde ned, ingen arbeidsplassar vil forsvinne. Det er naturleg at det er ulike synspunkt i ei slik sak, men vi bør alle leggje vekt på å halde debatten på eit etterretteleg nivå. Usemje og debatt er viktig i ein rettsstat og i eit demokrati. Eg registrerer at opposisjonen gjerne refererer til dei som er ueinige i endringane, men glatt hoppar over at eit klart fleirtal er for, og at desse endringane er nødvendige. Domstolane i Noreg fungerer i all hovudsak godt, den tredje statsmakta nyt høg tillit i befolkninga, og domstolane våre er blant dei mest uavhengige i verda. Det er likevel nokre grunnleggjande problem som m.a. Riksrevisjonen har peikt på, og som vi no føreslår å gjere noko med. Dei store domstolane har ofte lange køar, dei små domstolane har mykje ledig kapasitet som ikkje vert brukt. Små domstolar har problem med å rekruttere nye domarar, og like saker vert avgjorde ulikt mellom domstolane. For å møte desse utfordringane har regjeringa føreslått å utvide rettskretsane. Forbetringa ligg i at domstolane kan fordele saker meir jamt mellom seg, sånn at ledig kapasitet vert nytta, og at det vert meir aktivitet i kvar enkelt domstol. Det vil òg lette på sakshandsamingstida. Riksrevisjonen avdekte at fleire mindre domstolar har ledig kapasitet opp mot 50 pst. At Senterpartiet vel ikkje å vere med på å løyse dette problemet, er ikkje mindre enn eit lite mysterium for oss. Domstolane innanfor kvar ny rettskrets vert leia av éin sorenskrivar. Vi vil med dette forslaget få færre sorenskrivarar til å drive med administrasjon og leiing og få fleire domarar. Det er òg viktig å understreke at vi ikkje legg opp til ein hovuddomstol i kvar rettskrets, alle domstolar er likestilte, og sorenskrivaren skal vere til stades ved alle domstolane i kretsen. Vi må få vere ekstremt tydelege: Ingen domstol skal leggjast ned, vi skal derimot auke rettstryggleiken, leggje til rette for raskare sakshandsaming og auke aktiviteten i distriktsdomstolane.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-08:
Som jeg sa fra den andre talerstolen for bare noen få øyeblikk siden – og jeg var rimelig tydelig: Skal det måtte skje, må det innom denne salen, og Venstres ståsted er at vi ønsker å opprettholde de kompetansearbeidsplassene som er ute i distriktene. Jeg må få lov til å komme med noen kommentarer på siden av det, når en representant fra Arbeiderpartiet, som på mange måter har tenkt systemstat til enhver tid, prøver å si at det er noen andre som ønsker å sentralisere. Jeg har gjennom hele min tid, både i politikken og før det, merket meg ganske tydelig i hvert fall én ting med Arbeiderpartiet, at er det ett parti som aldri har hatt noe problem med å sentralisere, systematisere og forherlige systemstaten, så er det nettopp det partiet.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-08:
Hvis representanten Henriksen mistolket min trøndersk fra talerstolen, vil jeg si at det at det skulle være «innom», selvfølgelig betyr at det skal behandles i denne sal. Selvfølgelig, hvis han ønsker å misforstå det, er det for så vidt også legitimt, men det er klart at vi er på et annet spor enn vi mange ganger har vært under det som representanten ikke svarte all verden på, med tanke på hvordan man tenker system. Fra vår regjering ønsker vi også å ha debatter om det, ikke bare at det framlegges som om en tenker at dette bare er et kvitteringskontor. Vi ønsker en reell debatt, og det har vi også hatt her – en lang, lang prosess rundt hele strukturen. Det har vært utfyllende, tilbake igjen, og noen ganger har det også blitt justeringer, som det har framkommet før i debatten. Jeg synes at det har vært en god og grundig analyse av hele den saken vi har i dag.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-08:
Jeg takker for at du synes min trøndersk høres bra ut. Jeg har tilbrakt mange år i Nord-Norge, så jeg forstår utmerket godt hva du sier – bare for å nevne det. Jeg var vel relativt tydelig ut fra min språkdrakt på hva jeg mente og sa i stad, så jeg har ikke noe behov for å repetere det. Jeg registrerer at for en del av oss er faktisk det viktigste å ha rask saksbehandling for dem det gjelder ute i distriktene, og i tillegg beholde kompetansearbeidsplassene. Det gjør vi med dagens vedtak. Det kan det høres ut som at representanten Henriksen er uenig i, fordi han mener at det egentlig er viktigere at mange av de domstolene går på tomgang. Vi mener at det at det fylles opp med oppgaver, er det aller viktigste.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-08:
Jeg synes forpliktelsene er tydelige. Så er det dog sånn at jeg blir litt overrasket over representanten Klinge, som kanskje ikke fokuserer så mye på kjernevirksomheten som det en del av oss gjør – det man faktisk skal holde på med på de forskjellige rettsstedene. Det har overordnet og avgjørende betydning, i hvert fall for meg og mitt parti, at man også har den rettssikkerheten i hele Norge, og ikke bare i deler av landet. Derfor var det viktig at man også må sikre den typen kompetanse, og det hadde jeg for så vidt også håpet at Senterpartiet var opptatt av. Men det kan virke som man i større grad er mer opptatt av navn på husene, og ikke nødvendigvis innholdet.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-08:
Jeg vet ikke hva som rører seg i hvert enkelt hode i så måte, men jeg synes det vedtaket som ligger her i dag, er veldig tydelig, og det trenger jeg ikke å bruke noe mer tid på. Jeg tror også representanten Klinge egentlig er fullt ut enig i det som står der. Hva Domstoladministrasjonen måtte mene om vedtaket i dag, får for så vidt være opp til dem, men det som blir gjort i dag, er i hvert fall det vedtaket som blir stående.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Dersom jeg sier at tilliten til at en Høyre-ledet regjering vil være en motmakt mot sentralisering, er lav, tror jeg det er en påstand som mange også i representanten Skjelstads eget parti vil kjenne seg igjen i. Gjennom vedtakene i denne saken har regjeringspartiene skaffet seg handlingsrom til å kunne endre eller legge ned domstoler uten at endringen må vedtas av Stortinget. Man har allerede begynt, med å splitte opp Indre Finnmark tingrett. Arbeiderpartiet, sammen med SV og Senterpartiet, vil at Stortinget skal ha det endelige ordet i denne typen saker, men her skapes det usikkerhet mange steder i landet, til tross for det regjeringspartiene sier her i salen. Derfor vil jeg spørre om Venstre kan garantere, dersom dagens flertall fortsetter i neste periode, at ingen domstoler eller tingretter blir lagt ned.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Akkurat den siste påstanden er jo en lengre debatt og en ganske drøy påstand fra et parti som har sittet i en Høyre-ledet regjering de siste sju årene. Nå presiserte representanten Skjelstad at han mente at den typen endringer skulle «innom» denne salen. Det er vel akkurat det som er poenget, at når regjeringspartiene i dag foreslår at Stortinget skal vedta endringer i domstolstrukturen, og f.eks. nedlegging av domstoler eller tingretter må framlegges for Stortinget, så kan det bety at man opplyser om nedleggelse av tingretter f. eks. i en budsjettproposisjon – uten egen sak, uten egen debatt, uten egne vedtak i Stortinget. Arbeiderpartiet mener at her er det Stortinget som til syvende og sist skal ha siste ordet, at det skal være en egen sak, behandling og vedtak i Stortinget. Spørsmålet til Venstre og de andre regjeringspartiene er rett og slett hvorfor det er så viktig for regjeringspartiene å unngå at Stortinget behandler endringer eller nedleggelse av domstoler som en egen sak, og at det er Stortinget, ikke regjeringa, som gjør de endelige vedtakene.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Det er jo mange som er uenig i at alle forslagene har vært godt belyst, f.eks. Dommerforeningen, som beklager at det nå i sluttfasen av sakens behandling presenteres et nytt forslag til rettsstedstildeling for Finnmark, som verken er utredet eller sendt på høring, bare for å ta ett eksempel. Det var referert fra Dommerforeningen, som har sendt brev i dag. Nå har ikke jeg noen problemer med å forstå trøndersk – for øvrig Norges kanskje nest vakreste dialekt – men Arbeiderpartiet har foreslått at rettssteder ikke skal kunne legges ned uten politisk behandling i Stortinget. Når representanten Skjelstad sier at de gjerne vil ha debatt om og behandling i Stortinget av den typen endringer, tolker vi det veldig positivt, for det regjeringa har foreslått, er at det skal framlegges for Stortinget, dvs. som en del av en annen sak – at det blir opplyst som en del av en budsjettproposisjon uten at det nødvendigvis skal være egen sak, debatt eller vedtak i Stortinget om til dels potensielt store endringer. Så det siste spørsmålet til representanten Skjelstad er egentlig bare om han mener at det er forskjell på å behandle en sak i Stortinget, og å framlegge en sak for Stortinget.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Jeg kan først si til representanten Toskedal at jeg ikke tror noen av opposisjonspartiene nødvendigvis var overrasket over resultatet i forliket – kanskje heller over Fremskrittspartiets snuoperasjon i denne saken. Det er sånn at domstolsreformen også er et uttrykk for noe større, nemlig vedvarende sentralisering, bl.a. mange store sentraliserende reformer, ikke minst de som ble startet da Høyre og Fremskrittspartiet satt i regjering sammen og fulgte opp senere. Gjennom vedtaket i denne saken er Kristelig Folkeparti med på å sikre regjeringspartiene og Fremskrittspartiet handlingsrom til at man senere kan gjøre endringer i domstolstrukturen uten å måtte ha behandlet dette i Stortinget. Det skaper usikkerhet mange steder i landet, for man er usikker på hvilke framtidige endringer som kan komme. Jeg håper det blir et nytt flertall neste høst, men dersom det ikke blir det: Mener Kristelig Folkeparti at ingen domstoler skal legges ned i neste periode dersom Kristelig Folkeparti da er en del av stortingsflertallet?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Domstolenes struktur ligger jo fast fram til regjeringen bestemmer en ny struktur. Det er jo det som ligger inne i vedtakene i dag, at regjeringen ved Kongen i statsråd kan bestemme endring eller nedleggelse av domstoler og tingretter, og det skal da framlegges for Stortinget. Det betyr ikke at det kommer en ny sak til Stortinget, men at man kan opplyse om det f.eks. gjennom budsjettproposisjoner. Dersom det er sånn at Kristelig Folkeparti mener det er viktig at den typen endringer, som venstrerepresentanten tidligere sa, faktisk er gjenstand for politisk debatt og forankring i Stortinget, hvorfor stemmer regjeringspartiene da mot bl.a. Arbeiderpartiets forslag om at Stortinget skal behandle endringer eller nedleggelse av domstoler som en egen sak i Stortinget, og ikke bare få dem framlagt og bli opplyst om dem?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
De siste årene er det mange lokalsamfunn som har merket at sentraliseringens krefter er sterke, enten det gjelder politiet, Nav, helseforetak og fylkeskommunale budsjetter, eller det gjelder bekymring for domstolene eller tingrettene sine. Lenge, altfor lenge, har det foregått en sektorvis sentralisering i staten uten at man har tatt hensyn til helheten eller konsekvensene for lokalsamfunn og regioner. Når kompetansearbeidsplasser flyttes, får det ofte store negative ringvirkninger for kommunene eller regionen. Det er også derfor bekymringen rundt endringene i domstolstrukturen har vært stor. Bekymringen har vært at distriktene svekkes nok en gang. Det er det lokalsamfunnene frykter – at man skal miste juridisk kompetanse og lokale juridiske miljøer. Det har mye å si i distriktsregionene. Endringer kan selvfølgelig være nødvendig, men det går an å gjennomføre endringer på andre måter enn det regjeringa legger opp til. Det er det Høyre ikke har forstått; de har ikke funnet balansen i å utvikle domstolene og ta hensyn til at Norge er som det er. Arbeiderpartiet vil snu sentraliseringen og legge til grunn et nærhetsprinsipp i alt vi gjør. Det viser vi også i denne saken om domstolsreformen. Én av endringene som skjer, gjelder Indre Finnmark tingrett. Mens Fremskrittspartiet i vår sa at det var unødvendig med reform, ser vi nå resultatet. I Indre Finnmark splitter man opp Indre Finnmark tingrett – eller legger den ned i dagens form. Indre Finnmark tingrett ble opprettet i 2004 for å ivareta den samiske dimensjonen innen domstolene, og der har man bygd opp samisk kompetanse. Nå vil Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti altså legge den ned i dagens form. Bare i dag har vi fått tre henvendelser. Vi har fått en henvendelse fra Sametinget, som sier at de på det sterkeste vil advare mot å gjøre endringer i Indre Finnmark tingrett uten at det har vært konsultert med Sametinget. Vi har fått en henvendelse fra Dommerforeningen, som sier at forslaget verken er utredet eller har vært undergitt høring, og at det heller ikke er særlig begrunnet. Og vi har fått en henvendelse fra ordførerne i Tana, Karasjok, Kautokeino og Porsanger, som sier at de er opprørt over at Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre noen få dager før Stortingets behandling kommer med forslag om en ny domstolstruktur som verken er utredet eller drøftet med dem det gjelder. Disse henvendelsene kommer nå med såpass sterke ord fordi ingen av dem har hatt mulighet til å uttale seg om denne endringen, som kommer i siste liten. Regjeringen sier de lytter til faglige råd, f.eks. fra domstolkommisjonen, men de følger dem ikke. Nå er det altså sånn at de overkjører lokale folkevalgte, Sametinget og de faglige rådene uten høring. Vi håper det ikke er en forsmak på handlingsrommet de har gitt seg for de neste årene, dersom de får flertall i neste periode.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Denne debatten er vel egentlig et ganske godt bevis for hvorfor komiteen og Stortinget burde brukt bedre tid på å behandle saken. Det var kort tid fra regjeringspartiene og Fremskrittspartiet ble enige om et forlik, til saken blir debattert i Stortinget. Det vi ser nå, er at Høyre, Venstre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet sier ulike ting om samme sak, f.eks. når det gjelder hvem det er som skal vedta endringer i rettskretser, tingretter og domstoler i framtiden. Venstre sa i sitt innlegg og i replikkrunden at det skal behandles og debatteres i Stortinget. Kristelig Folkeparti sa det som står i vedtaket, at det er Kongen som skal bestemme, altså regjeringa. Høyre forstår tydeligvis hva de egentlig foreslår, og Fremskrittspartiet sier litt av hvert. Det er en slags justispolitisk Joker Nord. Det viser at vi ikke bare burde tatt oss tid til å utrede bedre, men også til at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet fikk tid til å lese sine egne vedtak. Representanten Bengt Rune Strifeldt – som har innlegg etter meg, det passer godt – sa i et tidligere innlegg at Stortinget nå skal lovfeste at Stortinget skal bestemme at rettssteder eller tingretter legges ned, at man flytter makt fra byråkrater og regjering til Stortinget. Det er bare å åpne opp på side 30 i innstillinga fra justiskomiteen. Der står forslaget som kommer til å bli vedtatt etter denne debatten. I forslag nr. 2 står det: «Rikets inndeling i domssogn for tingrettene(rettskretser) bestemmes av Kongen. Endringer i rettskretsene skal forelegges for Stortinget.» (rettskretser) I forslag nr. 3 står det: «Kongen fastsetter hvor tingrettene skal ha sine faste rettssteder. Endringer i de faste rettsstedene skal forelegges for Stortinget.» Altså: Regjeringa bestemmer, Stortinget blir orientert, f.eks. gjennom budsjettproposisjonen. Det blir ikke egen sak eller vedtak i Stortinget. Det er også litt merkelig at Fremskrittspartiet, med Strifeldt, greier å skape usikkerhet om det som gjelder Indre Finnmark tingrett. Representanten sa at det er feil at Indre Finnmark tingrett splittes eller legges ned. Vel, det er feil: Endringene som skjer nå, går bl.a. ut på å flytte den samiske språkforvaltningskommunen Porsanger til en vestre tingrett og de resterende samiske språkforvaltningskommunene til en østre tingrett. Etter forslaget vil ikke Indre Finnmark tingrett bli videreført som en egen domstol. Oppsummert viser dette godt at det burde vært tilbake til komiteen for behandling. Spørsmålet blir da hvorfor det haster så veldig for regjeringspartiene og Fremskrittspartiet å få dette gjennom. Det er ikke tidskritisk, det er ikke av hensyn til budsjettet. Vel, etter at Fremskrittspartiet har gjort en helomvending siden i vår, tror jeg sannheten er at grunnen til å presse gjennom dette her nå er at Høyre ikke stoler på at Fremskrittspartiet vil mene det samme om saken i januar eller februar, som vi har sett i andre saker. Det er synd at den mangelfulle tilliten mellom regjeringa og Fremskrittspartiet fører til at Stortinget må behandle saken om domstolene med en sånn hast.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Etter at Fremskrittspartiet var mot reformen i vår, forsvarer de nå endringene. Men ikke bare det: De ber oss om ikke å tro på det vi kan lese med egne øyne. Ikke bare gjelder det hvem som skal endelig behandle endringer i rettskretsene; representanten Strifeldt sier også at Indre Finnmark tingrett ikke blir splittet opp. Spørsmålet er: Når man flytter en del av språkforvaltningsområdet til én tingrett og den andre delen av språkforvaltningsområdet til en annen tingrett – som altså ikke er Indre Finnmark tingrett, som ikke skal bestå som i dag – har man da splittet opp tingretten eller ikke? Det er ganske arrogant av Fremskrittspartiet å si at de vet bedre enn Dommerforeningen, Sametinget og ordførerne i regionen, som sterkt protesterer mot det de selv kaller oppsplittingen. Til slutt vil jeg bare si at når Høyres fraksjonsleder eller statsråden ikke tar seg bryet med å delta i debatten med mer enn ett innlegg, er det betegnende. Jeg forstår at man kanskje trenger mer enn tre minutters taletid for å rydde opp i forvirringen som har oppstått blant regjeringspartiene og Fremskrittspartiet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2020-12-08:
I innlegget sitt snakket representanten om at regjeringens reform nå vil bidra til å øke aktiviteten ved hver enkelt domstol. Samtidig sa representanten i et replikkordskifte tidligere at man nå ønsker å samle barnesakene til noen store domstoler. Det som er litt viktig å ha med seg da, er at barnesakene utgjorde 31 pst. av alle tvistesakene i 2019, og ved mange av de mindre domstolene er det en veldig stor del av sakene – i noen over halvparten av sakene. Da lurer jeg på: Hvilke saker er det regjeringspartiene, som Kristelig Folkeparti da er en del av, mener man skal flytte til de små domstolene for å erstatte alle barnesakene som kommer til å forsvinne, hvis man mener at aktiviteten skal beholdes på det samme nivået?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2020-12-08:
Representanten sier at dette nå skal løses ved at dommerne skal reise mer rundt. Han sa jo også i innlegget sitt at sorenskriverne som nå skal lede mange rettssteder, ikke skal ha et fast arbeidssted; de skal reise rundt. Det vil jo ta en god del tid, for her snakker vi om enorme avstander. Vi kan jo bruke Hedmark som eksempel, som regjeringen nå ønsker å kalle Østre Innlandet tingrett, hvor sorenskriveren som skal være sjef for både Hamar, Elverum og Tynset, må reise i opptil tre timer bare mellom de arbeidsstedene. Jeg regner med at regjeringen har gjort noen beregninger av hvor mye dette vil koste. Dette er jo arbeidstid som sorenskriverne kunne ha brukt på å være sorenskriver og dommer, som nå må brukes på kjøring. Hvor mye tid kommer en sorenskriver i Østre Innlandet tingrett til å bruke på å reise per uke?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2020-12-08:
Jeg vil litt tilbake til dette med barnesaker. Nå sier jo også representanten her at dette handler om folk. Hvis vi da skal ta premisset om at barnesakene skal samles ved noen av de største domstolene, er det jo sånn at familier og barn i en sårbar situasjon da må reise langt for å være i retten. Det er jo krevende. Det er en ekstra belastning i og med at mange av disse sakene er vanskelige fra før. Hva slags refleksjoner gjør egentlig Kristelig Folkeparti og representanten Toskedal seg rundt akkurat det? Når man skal flytte alle barnesakene til noen av de store domstolene, fjerner man også muligheten som barn og familier har, til å få disse sakene behandlet i nærheten av der de bor.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2020-12-08:
Dette er en sørgelig dag for norske domstoler, og jeg er utrolig skuffet over Fremskrittspartiet, som for bare noen måneder siden i media sto og lovet, sammen med oss i Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV, at man skulle redde domstolene i hele Norge. Så svikter man altså så kort tid etterpå, blir nok en gang et støtteparti for Høyres iver etter å sentralisere og gir Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti flertall for å sentralisere domstolene. Senterpartiet er opptatt av at vi skal ha tjenester nær folk. Vi mener at det er helt avhengig av at vi har selvstendige domstoler rundt i hele Norge, og at folk der ute vil få et dårligere tilbud når regjeringen nå går inn for å legge ned 44 selvstendige domstoler. For det er det som skjer når man gjør om det som i dag er selvstendige domstoler, til filialer under sentrale, store domstoler. Høyres representant Peter Frølich brukte innlegget sitt på å sammenligne denne reformen med politireformen. Er det én ting som burde få varsellampene til å blinke kraftig, er det akkurat det, for der hadde vi jo en reform som regjeringen kalte nærpolitireformen, hvor man lovte gull og grønne skoger. Det skulle komme så utrolig masse politi i hele landet, man skulle få politiet nærmere folk. Nå som reformen er et faktum, har det motsatte skjedd. Politiet er lenger unna, tilbudet til folk i distriktene har blitt dårligere. Derfor har jeg liten tillit til at det stemmer når regjeringen lover at dette vil bli en desentraliseringsreform. Denne nye sentraliseringsreformen inneholder en rekke logiske brister. På den ene siden hevder regjeringen at sakene som hovedregel skal behandles ved nærmeste rettssted. På den andre siden hevder man at det skal bli mer fleksibilitet til å overføre saker mellom rettssteder. En annen brist er at man sier at også de små rettsstedene skal styrkes, men samtidig vil man sentralisere barnesakene til noen store domstoler. De utgjør opptil halvparten av sakene hos mange av de små domstolene, så det vil jo svekke dem. Men kanskje den største bristen av alt: Høyre sier at vi trenger en reform, men det skal ikke skje noen ting, for alt skal være som før, ingen domstoler skal bli svekket, alle rettsstedene skal bestå. Hva er da poenget med å vedta en storstilt reform? For Senterpartiet er dette sentralisering, og det er en trist dag for norske domstoler at Fremskrittspartiet har blitt med på dette.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2020-12-08:
Jeg synes det er veldig skuffende og merkelig at seriøse partier som Høyre og Fremskrittspartiet ikke kan forholde seg til fakta og prøver å si fra talerstolen i Stortinget at ingen domstoler vil bli lagt ned med denne reformen, når de vet like godt som Senterpartiet – og de har også innrømmet det – at en domstol er et sted med en egen rettskrets. Så når man legger ned så mange rettskretser som Høyre nå kommer til å gjøre, med støtte fra Fremskrittspartiet, legger man ned selvstendige domstoler. Etter denne sentraliseringsreformen som Høyre og Fremskrittspartiet nå gjennomfører, finnes det ikke lenger noe som heter Sør-Østerdal tingrett, det finnes ikke lenger noe som heter Nord-Østerdal tingrett, det finnes ikke noe som heter Hedmarken tingrett, og heller ikke Glåmdal tingrett, fordi de er lagt ned. Så kan man prøve seg på å si at alt skal være som før fordi rettsstedene skal bestå. Men at Høyre har en så manglende evne til å forstå at det er en viktig prinsipiell debatt når de nå er i ferd med å sette strek over flere hundre år med rettshistorie ved å svekke sorenskriverembetet som et selvstendig embete, hvor det har en egen betydning at sorenskriveren har ledelse over en egen domstol og ikke er underlagt andre, synes jeg er ganske utrolig. Man overser også fullstendig at denne reformen har vært forberedt i lang tid, ved at Domstoladministrasjonen har innført felles ledelse. For eksempel fikk justiskomiteen tidligere i høst et brev fra noen som påberopte seg å representere 27 smådomstoler. Hvis man ser nærmere på hvem som hadde skrevet under på det brevet, var det bl.a. sagt at det brevet var fra Halden tingrett, det var fra Sunnhordland tingrett, og det var fra Lofoten tingrett i Svolvær. Men dette er jo i realiteten et brev fra sorenskriverne, som ikke jobber ved de stedene, men som sitter i Haugesund, fordi Sunnhordland er underlagt Haugesund, som sitter i Fredrikstad, fordi Halden er underlagt Fredrikstad, og som sitter i Bodø, fordi Lofoten tingrett er underlagt Bodø allerede. Hvis man vil vite hva f.eks. Halden tingrett faktisk har ment, må man tilbake til 2018. Da ble den underlagt Fredrikstad med tvang, og sorenskriveren protesterte heftig, nettopp fordi man fryktet at man ville bli lagt ned som en konsekvens av at det ble innført felles ledelse. Så man har ikke bare fjernet ledelsen, men man har fjernet motstemmene, og den framstillingen som regjeringspartiene prøver seg på her, er helt feil.