Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
De seneste årene har deler av norsk næringsliv vært gjennom en vanskelig periode. Petroleumsnæringen med tilhørende leverandørindustri og servicenæringer har vært gjennom en tøff omstillingsprosess. Kostnadsnivået er tatt ned – det har vært nødvendig for å sikre konkurranseevnen til aktørene på norsk sokkel. Likevel har prisen vært høy. Resultatet er dessverre en betydelig vekst i arbeidsledigheten langs Vestlandet og Nordvestlandet, der enkelte kommuner i mitt hjemfylke, Møre og Romsdal, nå opplever en arbeidsledighet på over 6 pst. Heldigvis viser bedrifter i den maritime klyngen en imponerende evne til omstilling. Det gir håp om bedre tider. Likevel må vi som politikere aktivt bidra med de virkemidlene vi har i verktøykassa for å bryte den negative trenden og få folk tilbake i arbeid. Da er lettelser i bedriftsbeskatningen et viktig grep. Vi i Kristelig Folkeparti vil stå ved våre forpliktelser i skatteforliket i kommende periode, og vi vil bidra til at formuesskatten på arbeidende kapital skal reduseres og på sikt avskaffes. I de vanskelige tidene for deler av norsk næringsliv har vi også sett en annen trend som er verdt å merke seg: Primærnæringene fiskeri, havbruk og landbruk, med tilhørende næringsmiddelindustri, har levert solide resultater og til dels eventyrlig vekst i inntjeningen de siste årene. Dette har gjort at stadig flere får øynene opp for at jord, oppdrettskonsesjoner og fiskefartøyer med tilhørende kvoter er interessante investeringsobjekter for god og sikker avkastning. Det å sikre gode og forutsigbare rammevilkår for primærnæringene har i alle år vært en bærebjelke i Kristelig Folkepartis næringspolitikk. Vi har hatt som et grunnleggende prinsipp for vår politikk at kontroll over jord og fiskeressurser skal ligge hos bønder og fiskere. På den måten sikrer vi at det fortsatt er lys i vinduene i små kystsamfunn, og at arbeidsplasser blir skapt og opprettholdt i Distrikts-Norge. Kristelig Folkeparti vil videreføre en politikk bygd på prinsippene i deltakerloven, havressursloven og fiskesalglagsloven. Norske fiskere skal fremdeles ha kontroll over fartøyer og kvoter, og de skal ha siste ord når prisen på fangster blir fastsatt. Vårt parti har også stått som en garantist for at hovedlinjene i norsk landbrukspolitikk har ligget fast i perioden som ligger bak oss. Årlige separate jordbruksoppgjør, videreføring av samvirkemodellen for markedsregulering og et aktivt importvern vil også i årene som kommer, være sentrale elementer i vår landbrukspolitikk. Vi er godt fornøyd med at bønder som har våget å satse på stordrift, ny teknologi og økt produksjonsvolum, har fått god økonomisk uttelling i de siste jordbruksoppgjørene. For oss vil det nå bli en prioritert oppgave å sikre at også små og mellomstore bruk får et inntektsløft som bedrer inntjeningen og fremmer generasjonsskifter framfor nedleggelse. De mindre brukene har en nøkkelrolle i arbeidet med å sikre fortsatt drift i mer tungdrevne landbruksområder, holde kulturlandskapet åpent og nå målet om økt matproduksjon. Da er bedret økonomi og lønnsomhet avgjørende viktig for å sikre bredden i norsk landbruk – både geografisk og størrelsesmessig.