Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-05-27:
Det er spennende å sitte og følge debatten. Jeg har lyst til å komme med noen kommentarer. I de snart tolv månedene jeg har vært statsråd, har jeg reist rundt i 17 fylker – til fjøs og andre steder – og diskutert utfordringene i norsk melkeproduksjon, og andre deler av norsk landbruk, og i næringslivet tilknyttet det. Hva har vært hovedinnspillet i så å si alle møtene jeg har hatt? Jo, det er følgende: Vi ønsker å få mer lønnsomhet, få økt pris for det produktet vi leverer. I de forrige rundene jeg var i debatt med Høyre – som vel er opptatt av de store produsentene i denne debatten – var deres motstand mot det tollgrepet vi gjorde før jul, massiv og tydelig. Hadde vi ikke gjort dette tollgrepet, og det tollgrepet som ble gjort i jordbruksoppgjøret for et par år siden, og så i budsjettet, kunne vi ikke ha økt melkeprisen med 23 øre per liter i årets jordbruksoppgjør. 23 øre per liter i en samdrift som har 600 000 liter melk, gir 138 000 kr mer i inntjening. Det er denne type grep som norsk landbruk er helt avhengig av. Representanten fra Høyre snakker om kvotetak og ønsker ikke å ha antallsbegrensninger. Han ønsker å legge til grunn et kvotetak på litt over 400 000 liter. I dag er antallsbegrensningen fem medlemmer. La oss si at man ønsker ti medlemmer – for å tenke på et tall – fordi man synes at et antall på fem er for lite. Så kan man ta ti ganger 400 000 liter. Ti ganger 400 000 liter er 4 millioner liter på én bruksenhet, dvs. i en besetning på kanskje 450–460 melkekuer. I dag er en norsk melkekubesetning – i snitt – på noen-og-20 kuer. En stor, norsk melkekubesetning i dag er på litt over 50 kuer. Det er realiteten i dag. Med den politikken som det legges opp til fra Høyres side, vil man få en helt annen struktur på norsk melkeproduksjon. Man snakker ikke om å ha 60–70 kuer, man ønsker å ha 400 000 liter ganger et eller annet visst antall. Man har ikke satt noe tak i det hele tatt. Da får man fort enheter på 400–500–600 melkekuer. Er det et slikt landbruk vi ønsker i Norge, eller ønsker vi å bruke melkeproduksjonen slik at vi kan ha et landbruk basert på norske ressurser, spredt rundt omkring i hele Norge? Det høres veldig tilforlatelig ut: Bare fjern alle begrensninger, slipp alt fritt – så blir alt så mye bedre! Men det som kommer til å skje, er at vi vil få noen gigafabrikker som driver med melkeproduksjon, fordi det er så store storskalafordeler ved melkeproduksjon. Og disse storskalafabrikkene vil jo ikke ligge der hvor vi har de beste gressarealene, de vil ligge der hvor vi har de beste kornarealene. Det vil være mest lønnsomt over tid, selv om vi har et kvoteregelverk nå. Det vil være et angrep. For en person som har en melkekvote i Akershus, vil det selvfølgelig lønne seg å gå i samdrift med folk rundt omkring i hele Norge – for Høyre skal jo ikke ha noen avstandsbegrensninger. Er det en slik landbrukspolitikk vi ønsker å føre? Den rød-grønne regjeringen ønsker ikke å føre en slik landbrukspolitikk. Vi ønsker å bruke melkesektoren nettopp for at vi skal kunne ha et landbruk i hele Norge, og for at vi skal kunne høste gressressurser rundt omkring i hele Norge. Derfor må vi bruke noen politiske virkemidler. Derfor bruker vi bl.a. kvoteregelverket for å ha en naturlig innramming. Så ser vi av erfaringer fra land der de har mye større enheter, at det heller ikke der er lønnsomhet i store deler av melkeproduksjonen, fordi de ikke har mulighet til å ta ut en pris. De som driver stort med melkeproduksjon i dag, er helt avhengige av å ha en regjering som er villig til å ta kampen for f.eks. et godt tollvern, som gjør at de som leverer melk, kan tjene penger på det. Det er ikke slik som Oslo Høyres leder, Nikolai Astrup, kalte det: en gedigen tabbe. Vi i regjeringen mener at det ikke er en gedigen tabbe at norske melkeprodusenter skal kunne ta bedre betalt for de produktene de leverer. I tillegg går litt i underkant av 50 pst. av tilskuddene over statsbudsjettet til melke- og kjøttproduksjon basert på storfe. Også dette ønsker Høyre og Fremskrittspartiet gradvis å redusere – noe Torgeir Trældal var så stolt over i dagens avis – med 1,5–2 mrd. kr hvert år. Det vil gå direkte på økonomien til dem som driver med melke- og kjøttproduksjon. Det som Høyre og Fremskrittspartiet tar til orde for her, som ser veldig tilforlatelig ut, er en revolusjon av norsk melkeproduksjon og et massivt angrep på lønnsomheten i store deler av norsk melkeproduksjon. Det som Trældal også tok til orde for, å fjerne alle konsesjonsgrenser, er absolutt ikke klokt når man ser hva f.eks. svineproduksjonen sliter med i dag, nemlig overproduksjon, og når man ser hva eggproduksjonen sliter med i dag, nemlig overproduksjon. Det er klokt å ha et konsesjonsregelverk, ikke minst for den som har investert tungt, og som driver stort innen landbruket i dag.