Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Statsråden er litt usikker på om han kjenner seg igjen i beskrivelsen av hva han skal ha sagt, men jeg skal nå uansett svare etter beste evne. De menneskeskapte klimaendringene er vår tids største utfordring. FNs klimapanels sjette hovedrapport viser at vi må ha umiddelbare, raske, omfattende og vedvarende utslippskutt globalt hvis vi skal begrense den globale oppvarmingen til 1,5 grader. Norge må ta sin del av ansvaret. Regjeringen har i Hurdalsplattformen sagt at vi skal kutte norske utslipp med 55 pst. mot 2030, sammenlignet med 1990, som et delmål mot netto nullutslipp i 2050. Dette er altså et nivå som er om lag det samme som de fleste sammenlignbare land har lagt seg på. Klimamålene skal nås, og økonomien må innrettes på å bli stadig mer fornybar, sirkulær og bærekraftig. Det er viktig at vi nøye vurderer hvordan våre tiltak og virkemidler berører ulike aktører i samfunnet. Det må bli dyrere å forurense, men det må også bli lettere og mer lønnsomt å la være. Vi har varslet en gradvis opptrapping av CO 2 -avgiften for å signalisere at det vil lønne seg å ta klimavennlige valg i årene fram mot 2030. Regjeringen har også tatt grep når det gjelder sosial og geografisk rettferdighet i klimapolitikken. Siden mange fortsatt opplever at de ikke har et helt reelt alternativ til diesel- og bensinbiler, har regjeringen lagt fram et budsjett som reduserer veibruksavgiften og øker pendlerfradraget for å begrense konsekvensene for bilistene, i tillegg til at vi altså oppretter ladestasjoner i de kommunene som ennå ikke har det. Flere byer ønsker å opprette nullutslippssoner for å redusere utslippene av klimagasser. Særlig har Bergen og Oslo etterspurt dette. Det er ikke nødvendigvis tale om et forbud mot bensin- og dieselbiler, det kan også være gebyrbaserte soner. Samferdselsdepartementet har gitt Statens vegvesen i oppdrag å vurdere alternativer. Ett alternativ gjelder lemping av vilkårene for opprettelse av lavutslippssoner av hensyn til klima, et annet å vurdere grunnlaget for forbudsbaserte nullutslippssoner av hensyn til klima. Sonebestemmelser skal i første omgang utprøves i form av pilotprosjekter i Oslo og Bergen, og hovedveinettet holdes utenfor. Klimamålet i Hurdalsplattformen omfatter hele økonomien, også kvotepliktig sektor. Utslippene fra norsk olje- og gassindustri skal ned. I Hurdalsplattformen har regjeringen signalisert at den vil sørge for videre elektrifisering av olje- og gassfelt på norsk sokkel. Samtidig skal det sikres tilstrekkelig med fornybar kraft til ny og eksisterende industri på fastlandet. Elektrifisering øker kraftforbruket og vil gjennom dette påvirke kraftbalansen og prisene på kraft. I Hurdalsplattformen slås det også fast at det skal settes ned en energikommisjon for å kartlegge energibehovene og foreslå økt energiproduksjon i Norge, og at det skal lages en samlet plan for norsk vannkraft, vindkraft, solkraft og andre energi- og infrastrukturutbygginger som krever konsesjon. Dette arbeidet er vi i gang med. Denne regjeringen er opptatt av at klimapolitikken skal være både effektiv og rettferdig. Omstilling tar tid, og vi må la alle mennesker få mulighet til å ta klimavennlige valg, uavhengig av økonomi og bosted.