Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-05-10:
Et av de mest sentrale forslagene til Sårbarhetsutvalget var en større samordning av samfunnets sikkerhets- og beredskapsfunksjoner, herunder å etablere et eget sikkerhetsdepartement. Slik etablering skjedde som kjent ikke, og ansvars-, nærhets- og likhetsprinsippet, som er de grunnleggende prinsipper for samfunnssikkerhetsarbeidet, gir også i dag den enkelte virksomhet et selvstendig beredskapsansvar. Det overordnede ansvaret for å ta initiativ, fungere som pådriver samt være en koordinator og en kontrollør for samfunnssikkerheten er lagt til Justis- og beredskapsdepartementet gjennom samordningsrollen. Justisdepartementet har altså blitt tillagt en rekke av de funksjoner som etter Sårbarhetsutvalgets oppfatning burde tillegges et beredskapsdepartement. Å understøtte tiltak for en god helhet i samfunnssikkerhetsarbeidet er derfor en av de viktigste oppgavene jeg har som beredskapsminister. Justisdepartementets sektoransvar for politi, brann- og elsikkerhet, farlige stoffer, sivilforsvar og hovedredningssentralene innebærer at hovedtyngden av samfunnets redningsressurser er samlet i ett departement, i tråd med Sårbarhetsutvalgets anbefaling. Sikkerhet og beredskap utgjør en stor del av Justisdepartementets beredskapsportefølje. Samordning av redningstjeneste, storulykkeberedskap, brannvesen og sivilforsvar er gjennomført ved at regjeringen bl.a. har etablert Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, som medførte et bredt beredskapsfaglig miljø med bl.a. ansvar for å ha en oversikt over sårbarhetsutfordringer i samfunnet, tverrsektorielle øvelser samt et oppfølgingsansvar for brann- og elsikkerhet og sivilforsvar. Videre er Nasjonal sikkerhetsmyndighet tillagt en faglig rapporteringslinje til Justisdepartementet for sivil side. Direktoratet for nødkommunikasjon ble etablert i 2007. Den sentrale krisehåndteringen ble styrket ved presisering og klargjøring av ansvaret for krisestyring i lederdepartementet, styrket krisekoordinering gjennom opprettelsen av Regjeringens kriseråd og etablering av Krisestøtteenheten. I forhold til nasjonale risiko-, trussel- og sårbarhetsvurderinger har regjeringen fastslått at det skal legges økt vekt på å tilrettelegge for slike. På denne bakgrunn har Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap utarbeidet Nasjonalt risikobilde som avgis årlig. Det såkalte NRB, Nasjonalt risikobilde, gir en mer systematisk overordnet oversikt over samfunnssikkerhetsutfordringene i Norge. NRB ble utarbeidet med deltakelse fra en rekke virksomheter og danner sammen med evalueringene etter større hendelser grunnlaget for tverrsektorielle øvelser. Samlet vil PSTs trusselvurdering, Nasjonal sikkerhetsmyndighets rapport om sikkerhetstilstanden, Etterretningstjenestens trusselvurderinger og direktoratets nasjonale risikobilde gi et godt bilde av hvilke utfordringer samfunnet står overfor. I Innst. 228 S er det i mindretallets forslag rettet særlig oppmerksomhet mot telekommunikasjon og strømnettet. La meg i denne sammenheng vise til følgende: Robusthet i kritisk infrastruktur er helt nødvendig for å opprettholde samfunnets kritiske funksjoner, som igjen dekker samfunnets grunnleggende behov og befolkningens trygghet. Direktoratet for sikkerhet og beredskap har på oppdrag fra Justisdepartementet og i samarbeid med Post- og teletilsynet gjennomført et prosjekt der viktige beredskapsaktørers sårbarhet overfor brudd og andre feil i de elektroniske kommunikasjonstjenestene er vurdert. Rapporten «Samfunnets sårbarhet overfor bortfall av elektronisk kommunikasjon» forelå 1. mars i år. Resultatene fra dette arbeidet vil bli reflektert i meldingen om samfunnssikkerhet som legges fram nå i vår. Avslutningsvis vil jeg si at dette året er, og vil være, preget av et omfattende arbeid med å videreutvikle samfunnssikkerhetsarbeidet. Vi følger opp spesialkomiteens innstilling, og meldingen om samfunnssikkerhet som legges fram for Stortinget nå i vår, vil presentere et høynet ambisjonsnivå for arbeidet med samfunnssikkerhet og beredskap. Videre vil stortingsmeldingen om resultatreformen for politi- og lensmannsetaten bli framlagt, der politiets oppgaver og organisering gjennomgås. Avslutningsvis vil jeg også nevne at departementet har endret navn fra 1. januar i år, og dette uttrykker at departementet skal forsterke og tydeliggjøre rollen som samordningsdepartement for samfunnssikkerhet og beredskap. Vårt samordningsansvar vil også bli gitt et entydig og fullstendig formelt grunnlag i den nye samordningsresolusjonen som fastsettes i løpet av denne våren. I denne vil også utarbeidelse av overordnede mål og krav for sikkerhet og beredskap nedfelles. Samlet sett mener jeg dette viser at de fleste av Sårbarhetsutvalgets forslag er gjennomført. Det er et høyt aktivitetsnivå når det gjelder å tilrettelegge for både gode rammebetingelser og praktisk gjennomføring av tiltak.