Kristin Clemet (Høyre), 2004-04-02:
Først en takk til komiteen for bred støtte til hovedmodellen og de forslagene som er fremmet i meldingen, og for de utdypende kommentarene som er kommet i denne debatten. Lånekassen er en av våre viktige samfunnsinstitusjoner, og det gjøres – det er det viktig å si – mye bra arbeid i Lånekassen i dag. Men etter at vi nå i de siste årene har gjennomgått og forbedret mange av Lånekassens støtteordninger innenfor høyere utdanning, videregående opplæring – i og for seg også overfor voksne – er det nå på tide, ja på høy tid, å forbedre selve systemet for forvaltning av utdanningsstøtten. Det foreslås gjort i tråd med de prinsippene som er skissert i meldingen. Grunnen til at vi nå ønsker og mener at det er nødvendig å modernisere Lånekassen, er i hvert fall tredelt. For det første er legitimiteten til offentlig produksjon av velferdsgoder helt avhengig av at staten som tjenesteprodusent imøtekommer brukernes forventninger til kvalitet og service. For det andre er det etter min mening slik at virksomheter som verken er resultatfinansiert eller konkurranseeksponert, fra tid til annen bør gjennomgås å få vurdert om virksomhetens samfunnsoppdrag løses på en god måte. For det tredje er Lånekassens IKT-system foreldet. Regjeringen ønsker å fornye dette systemet for å redusere risikoen for sammenbrudd, noe som vil være ytterst beklagelig, fordi det omfatter svært mange kunder. Regjeringen ønsker samtidig å legge til rette for en modernisering som igjen legger til rette for høyere kvalitet i fremtiden. Vi er ambisiøse i de kvalitetsmålene vi har satt for den nye lånekassen. Stikkord er bl.a. at alle søknader skal kunne leveres elektronisk, at saksbehandlingstiden skal bli vesentlig kortere, at kommunikasjonen med Lånekassen skal skje gjennom valgfri kanal – enten det er brev, Internett, e-post, sms eller telefon – og at det skal være økte muligheter for selvbetjening, slik kundene jo er vant til i sine ordinære nettbanker. Spørsmålet som har vært drøftet, er hvordan vi skal få det til. Regjeringen har foreslått «Kjernelånekassen». Det bakenforliggende resonnementet er at rendyrking av en virksomhets kjerneoppgaver gir større muligheter for virksomheten til å spesialisere seg og øke egen kompetanse, noe som kan gi effektiviseringsgevinster og et bedre tilbud til brukerne. Støttefunksjoner skal etter denne modellen som hovedregel overlates til eksterne aktører, så fremt slik utkontraktering vil føre til at disse aktivitetene vil bli utført med tilsvarende eller høyere kvalitet og effektivitet totalt sett for virksomheten. «Kjernelånekassen» som moderniseringsstrategi vil etter min mening kunne gi Lånekassen viktige impulser til endring og legge til rette for et klarere skille mellom Lånekassens to viktige roller, som på den ene siden er direktorat og på den andre siden servicebedrift. Regjeringen vil overføre oppgaver og årsverk fra Lånekassen til Statens Innkrevingssentral i Mo i Rana innen utgangen av 2005, bl.a. med bakgrunn i resonnementet at rendyrking av kjerneoppgaver gir større rom for spesialisering og effektivisering – dette fordi vi vil utnytte synergieffekter internt i staten, og fordi vi vil utnytte den spesialkompetansen som finnes i Statens Innkrevingssentral. Lånekassen foreslås videreført som et direktorat og forvaltningsorgan under Utdannings- og forskningsdepartementet. Det foreslås også å videreføre ordningen med eget styre og klagenemnd for Lånekassen, og sidestilling av ANSA i forhold til de andre elev- og studentorganisasjonene når det gjelder representasjon i disse foraene. Årsverksreduksjoner knyttet til IKT-fornyelsen er anslått til om lag 50 årsverk. Dette vil bli gjennomført ved naturlig avgang i løpet av fornyelsesperioden, og skal realiseres på en slik måte at nettoreduksjonen tas ut ved hovedkontoret i Oslo og ikke ved de fem distriktskontorene. Når utkontraktering finner sted, vil dette føre til ytterligere reduksjoner av antall årsverk i Lånekassen, men omstilling og nedbemanning som følge av denne moderniseringsprosessen skal selvsagt skje i henhold til gjeldende lov- og avtaleverk. Regjeringen vil bruke om lag 250 mill. kr til å fornye IKT-systemene i Lånekassen, bl.a. ved at det gis en tilleggsbevilgning på om lag 100 mill. kr som vil bli foreslått bevilget over statsbudsjettet i årene 2005-2007. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med endelig kostnadsramme for moderniseringsarbeidet. Til slutt: Regjeringen ønsker å realisere høyere kvalitet gjennom den moderniseringsstrategien vi har lagt frem. Det vil imøtekomme forventningene fra en voksende brukergruppe og samtidig sørge for mer effektiv bruk av statens ressurser. Det vil etter mitt syn også gi en tidsmessig og effektiv Lånekasse og dermed bidra til å opprettholde legitimiteten til et offentlig finansiert studiefinansieringssystem.