Tine Sundtoft (Høyre), 2014-06-12:
Jeg er glad for at representanter fra den forrige regjeringen nå er opptatt av at det ikke bare skal settes mål, men at vi også skal passe på at de nås. Denne regjeringen er opptatt av å kutte klimagassutslippene, og vi er opptatt av at vi vet hvordan vi ligger an. I år har det kommet flere viktige rapporter som danner et alvorlig bakteppe i klimapolitikken. Vi fikk to delrapporter fra FNs klimapanels femte hovedrapport ved påsketider. De tegner et tydelig bilde av utfordringene. En annen sentral rapport er den såkalte gap-rapporten som jeg bestilte fra Miljødirektoratet. Den viste at det er viktig å gjøre opp status på denne måten for å vite hvordan vi ligger an. Jeg har nå bestilt en ny rapport som skal vise veien fram til lavutslippssamfunnet mot 2030 og 2050. 2020 er bare en mellomstasjon. Vi skal bli et lavutslippssamfunn mot 2050. Jeg er derfor helt enig med forslagsstillerne i at det er viktig å ha blikket festet på lang sikt, samtidig som vi sørger for å ta de riktige beslutningene i dag. Vi kom ikke akkurat til dekket bord etter forrige regjering når det gjelder nasjonale utslippsreduksjoner og 2020-målet, det viste rapporten vi fikk fra Miljødirektoratet. Regjeringen har sagt at klimaforliket står fast, og at det skal forsterkes. I denne sammenheng er regjeringen selvfølgelig opptatt av å vite hvordan vi ligger an når det gjelder å oppfylle klimamålene våre på kort, mellomlang og lang sikt. Norge rapporterer årlig til FNs klimasekretariat om hvordan vi overholder våre forpliktelser under klimakonvensjonen og Kyoto-protokollen. Hvert fjerde år leverer vi en hovedrapport, hvert andre år leverer vi en oppdateringsrapport, og hvert år leverer vi klimagassregnskap. Vi omtaler også klimagassregnskap og utslippsutvikling i budsjettproposisjonen. I tillegg gis det en oversikt over effekten på klimagassutslipp av regjeringens store satsinger. Hvert andre år publiseres det utslippsframskrivninger, og i nasjonalbudsjettet for 2015 vil nye framskrivninger bli presentert. Dette er en viktig del av hvordan Norge følger opp sine forpliktelser, og det er også viktig for oss og det globale klimaet at andre land gjør dette. Det er nødvendig med god rapportering om utslippsutvikling, om iverksatte og planlagte klimatiltak, samt kunnskap om effekten av ulike tiltak og virkemidler. Regjeringen arbeider nå med flere større prosesser som henger tett sammen med det forslaget som her er til behandling. For det første arbeider vi med å vurdere en klimalov. For det andre arbeider vi med en ny utslippsforpliktelse for Norge for perioden etter 2020. Denne forpliktelsen vil være i form av et klimagassbudsjett, og skal legges fram første kvartal 2015. Et klimabudsjett vil være en del av hvordan Norge skal følge opp sine utslippsmåI, men det må ses i sammenheng med hvilke utslippsmål vi skal ha etter 2020, og hvilke øvrige systemer vi skal ha for å etterleve målene våre. Å vedta et nytt system for klimabudsjett uten å se disse prosessene i sammenheng er derfor ikke fornuftig. Vi er nå midt inne i et omfattende arbeid med flere puslespillbiter som er avhengige av hverandre, og som må henge sammen. Jeg er opptatt av at vi ikke gjør ting stykkevis og delt. Jeg mener at en i forbindelse med arbeidet med klimalov og en ny norsk forpliktelse også bør vurdere nærmere hvordan kontroll og overvåking av måloppnåelse i klimapolitikken kan gjennomføres, og om vi trenger nye grep.