Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2014-10-06:
«Noen ganger er det helt ålreit», sang Odd Børretzen. Sånn føles det å være høyrepolitiker nå – med et hjerte som banker for dem som trenger det aller mest i samfunnet vårt. For på helse har vår regjering vist mer handlekraft på ett år enn de rød-grønne klarte gjennom åtte. For det å hjelpe dem som trenger det mest, er et viktig mål for vår regjering. I sitt innlegg i dag sa Arbeiderpartiets Jonas Gahr Støre at det gjenstår mye arbeid på rus og psykisk helse. Ja, det gjør det etter åtte rød-grønne år. Derfor har vi sørget for at rus og psykisk helse blir prioritert. Allerede i vårt første budsjett øremerket vi 255 mill. kr til kjøp av privat kapasitet innen rus, psykisk helse og rehabilitering. I tillegg økte vi antall rusbehandlingsplasser med 200 fra private og ideelle. La meg få dvele litt ved ordet «partnerskap», for Jonas Gahr Støre brukte også det i sitt innlegg, at vi skal løse helseutfordringene framover i gode partnerskap. Forskjellen er at når vi i Høyre og Fremskrittspartiet snakker om å ta alle gode krefter i bruk, så mener vi alle gode krefter – de offentlige kreftene og de private kreftene, om de er ideelle, frivillige, heleide av staten eller eid av private. Det er fordi vi mener at å ta alle gode krefter i bruk øker mangfoldet, øker pasienters valgfrihet og øker aktiviteten. Også i kommunene ser vi resultater: Vi gjeninnførte øremerking av 343 mill. kr til rusarbeid i kommunene, og vi styrker kommuneøkonomien ytterligere med 400 mill. kr innenfor rus, psykisk helse og helsestasjonstjenesten neste år. Det betyr 650 nye fagfolk som kan jobbe direkte i kommunene med dem som trenger hjelp – så raskt og så tidlig som mulig. Vårt sosiale sikkerhetsnett har sviktet mange av dem som trenger storsamfunnets hjelp aller mest, og derfor skal vi fortsatt prioritere rus og psykisk sykdom, tettere oppfølging av barn i barnevernets omsorg og voksne med lese- og skrivevansker. Høyre og Fremskrittspartiet holder også løftene om å prioritere dem som rammes av ulike former for kroniske utmattelseslidelser, ME eller fibromyalgi. Regjeringen har varslet en satsing neste år for å møte disse pasientene på en ny måte. De skal få hjelp til avklaring og diagnose på et tidligere tidspunkt. Bare slik kan de komme raskere tilbake til studiet sitt, til arbeidet sitt og til livet sitt. Selv om vår regjering i årets budsjett ga helseregionene den største budsjetterte vekst noensinne, er det allikevel for mange pasienter som venter unødvendig lenge på helt nødvendig behandling. Å vente på diagnose eller behandling gjør oss alle utrygge, redde og i verste fall mye sykere. Det skaper også et utenforskap, fordi sykdom er den største trusselen for å falle ut av arbeidslivet. Vi vil innføre fritt behandlingsvalg for å øke valgfriheten for pasientene og for å bidra til å redusere de unødvendige ventetidene. Vi gir de offentlige sykehusene mulighet til å behandle flere pasienter og stimulerer sykehusene til å bli bedre gjennom sunn konkurranse med godkjente private sykehus. De som først skal få fritt behandlingsvalg, er de som til nå har sittet nederst ved bordet – de rusavhengige og de med psykiske lidelser. For mange av dem er det å fritt kunne velge behandling selv helt avgjørende for om resultatet blir godt. I forrige uke skrev Arbeiderpartiets Torgeir Micaelsen i et leserinnlegg at «det er mer enn nok å rette på og forbedre ved norske sykehus». Ja, det er jeg helt enig med Micaelsen i. Derfor arbeider regjeringen nå med en nasjonal helse- og sykehusplan som gjør at vi kan rigge spesialisthelsetjenesten til å møte framtidens behov. Det handler ikke bare om hvor sykehusene skal ligge, eller om hvilke funksjoner vi skal ha; det handler også om hvorvidt vi utdanner nok helsepersonell, om vi har oversikt over behovet for medisinskteknisk utstyr, og om et IKT-system som fungerer slik at det er mulig for helsepersonell og pasienter å kommunisere. På nær sagt alle områder som berører oss – om vi er pasienter, om vi er pårørende, helsepersonell eller leverandører – har regjeringen varslet viktige reformer og endringer for å rigge helsetjenesten til å møte morgendagens behov. Neste år kommer det en ny folkehelsemelding, en ny legemiddelmelding, en primærhelsetjenestemelding og en lang rekke viktige nye ideer og bedre løsninger for helsetjenestene. Regjeringen vil også lage en opptrappingsplan på rusfeltet og på rehabiliteringsfeltet. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen endrer og forbedrer Helse-Norge, og vi er i ferd med å skape pasientens helsetjeneste, hvor pasienten og ikke systemet skal stå i fokus. Og derfor sier jeg: Noen ganger er det helt ålreit!