trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mahmoud Farahmand (Høyre), 2022-04-08:
Jeg vil starte med å gratulere statsråden med den viktige jobben han har liggende foran seg. Statsråden og jeg har turnert i Telemark under valgkampen og diskutert og snakket med næringslivet og industrien. Det ble gitt en del lovnader, og jeg håper statsråden kan innfri noe av det han lovte underveis der. Men over til dagens situasjon. Mange av de tiltakene statsråden her beskriver, er langsiktige. Det vil ta mange år å innfri de tiltakene som beskrives her. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvilke kortsiktige tiltak skal statsråden iverksette for å holde liv i bærekraftig, framtidsrettet og lønnsom industri, slik som Rec i Porsgrunn, Bandak og andre næringer vi har i Telemark og resten av Norge?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2022-04-08:
Det er ingen tvil om at denne vinteren har vært krevende, med historisk høye strømpriser, særlig i Sør-Norge. Strømstøtteordningen for husholdninger, landbruksnæring og frivillighet har vært god, og den har avhjulpet en situasjon som ellers ville vært enda verre. Så ser vi at situasjonen i kraftmarkedet, ikke minst med urolighetene i Europa og Russlands invasjon av Ukraina, gjør at vi ikke kommer tilbake til en tilnærmet normalsituasjon i overskuelig framtid. Derfor er jeg glad for at vi sammen med SV – og jeg hører nå også at det brede flertallet i Stortinget kommer til å slutte seg til det – har kommet fram til det som skal være strømstøtteordninger til og med mars 2023, og at de nåværende ordningene utvides ut 2022. Det gir forutsigbarhet for folk i en urolig tid. Støttegraden økes til 90 pst. i månedene med høyest forventet strømpris og forbruk, og bostøttemottakere får et ekstra tillegg i månedene med høy strømprisprosent. Med samspillet mellom de to ordningene sikrer vi det brede lag av befolkningen støtte i en krevende periode samtidig som de som har den strammeste økonomiske situasjonen, får noe mer. Det er god sosialpolitikk. Samtidig som dette er viktige tiltak på kort sikt, jobber regjeringen med flere langsiktige tiltak for å få bedre kontroll over kraften og energipolitikken. Regjeringen vil følge opp kraftsituasjonen 2021–2022 med en grundig gjennomgang av årsakene til årets situasjon og en vurdering av risikoen for lignende situasjoner framover. Den gjennomgangen har man varslet at også vil inkludere en vurdering av flere av tiltakene som har kommet opp i diskusjonen i vinter, som makspris på kraft, krav til fyllingsgrad i magasinene og andre ulike måter å sikre strømkundene på. Regjeringen har f.eks. sagt at den vil gå i dialog med Storbritannia og EU med mål om å sikre at vi unngår lange perioder med ren eksport i perioder med lav magasinfylling, noe som er viktig for å sikre forsyningssikkerheten. Det er stor bekymring knyttet til det da fyllingsgraden på Østlandet nå er nede i 11,4 pst. og vi nærmer oss det laveste nivået på de siste 20 årene. Det er ikke en holdbar situasjon, og vi må hegne om fastlandssystemet for energi. Regjeringen har også signalisert dette med grunnrenteskatten for å sikre næringsliv og husholdninger tilgang på gunstige fastprisavtaler. Det er viktig. I Norge velger altså kun 3–4 pst. fastprisavtaler, mens man i Sverige er oppe i en andel på 25 pst. og i Danmark og Finland på 50 pst. Folk skal være trygge på at denne regjeringen jobber for at strømmen skal være grønn og rimelig, og at det skal bygges ny grønn industri på skuldrene til den fantastiske industrien vi allerede har i dag, og de naturressursene vi besitter, som sørger for ren, fornybar kraft inn i markedet.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-04-08:
Det har ikke manglet på problembeskrivelser fra denne talerstolen om situasjonen man har stått i gjennom vinteren, og om strømpriskrisen vanlige folk har stått i. Vi har snakket om økte strømpriser også her i dag, men det som mangler litt, er å snakke om hvem det går mest ut over. Det er personer med sårbar økonomi, og i utgangspunktet dem med allerede lave og middels inntekter, kombinert med høye boutgifter og familier i vedvarende lavinntekt. I Norge i dag lever det 115 000 barn i fattigdom. Dette er et helt ferskt tall, lagt fram i forrige uke. Det er nedslående, men det er ikke overraskende, og det burde uroe alle som sitter i denne salen. Det er et særdeles høyt tall, og det har stabilisert seg på et høyt nivå. Det er vårt ansvar – det er et politisk ansvar i denne salen – å gjøre noe med nettopp det og stå opp for disse familiene. Derfor er det for meg helt uforståelig at regjeringspartiene og SV kan komme til enighet om det som er planlagt, særlig dette med bostøtte, for matprisene stiger, drivstoffprisene stiger, strømprisene er fortsatt høye, og det kommer til å skape stor frustrasjon og fortvilelse der ute at man nå kutter i den ekstraordinære utbetalingen av bostøtte. Anslag viser at den enkelte familie kan få opp mot 35 000–50 000 kr i økte levekostnader i tiden framover, og det å skulle planlegge og kompensere for slike kutt er svært krevende – for ikke å si umulig – når inntekten til husstanden allerede er så lav at man kvalifiserer til bostøtte. Å få støtten kuttet over natten, eller plutselig ikke være kvalifisert til bostøtte overhodet, kan få alvorlige konsekvenser for dem det gjelder. Jeg synes det er fryktelig trist at noe av det siste politikerne gjør her i denne salen før påske, er nettopp det: å kutte og gjøre et innhogg i lommeboka til bostøttemottagerne. Dette er ikke tiden for å kutte i den ekstraordinære utbetalingen av bostøtte. Dette er tiden for å sørge for forutsigbarhet og for å bedre økonomien til dem som trenger det aller, aller mest. Med respekt å melde: Det har vi råd til, for statskassen flommer over av inntekter på grunn av de ekstraordinært høye strømprisene, og da burde vi også ta oss bedre råd til å sørge for å betale ut høyere bostøtte til dem som trenger det. Vi må møte priskrisen vi står i, med forutsigbare ytelser og målrettede tiltak, ikke målrettede kutt til dem som trenger det aller mest.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
Ein kunne vere freista til å seie at onkel Skrue hadde vorte skikkeleg misunneleg om han hadde sett korleis staten og finansminister Vedum fyller statskassa, men eg skal sjølvsagt ikkje seie det. Når det er sagt, er det slik at statskassa fyller seg opp og renn over. Det er lagt inn 277 mrd. kr i inntekter frå olje og gass. Det ligg an til 1 750 mrd. kr. Det er altså mange titals milliardar kroner ekstra i statskassa på grunn av dei skyhøge straumprisane, og dei pengane som staten veltar inn i statskassa, over i den fulle pengebingen, skal ikkje næringslivet eller innbyggjarane få noko tilbake igjen av. Næringslivet får ingenting, innbyggjarane får noko, men etter mitt og Framstegspartiet sitt omgrep altfor lite. Så er det forholdet til næringslivet. Det burde bekymre både finansminister Vedum og regjeringa, og spesielt kanskje Senterpartiet, at det i landbruket vert lagt ned mange gardar. Det var 1 000 storfe som vart slakta fordi landbruket ikkje tåler dei høge drivstoffprisane og straumprisane. Det er dramatisk for næringa, og det er ei næring som trass i alt har fått støtte – det er vel den einaste næringa som har fått straumstøtte. Men alle andre næringar i Noreg då – kva med dei? Dei har ikkje regjeringa tenkt å lyfte ein finger for. Problemet er at vi ser i media – eg klarer iallfall å lese i media – at den eine etter den andre av bedriftene går konkurs på grunn av dei høge straum- og drivstoffutgiftene. Det er realiteten. Så har eg som representant forsøkt å få statsministeren til Stortinget i spørjetimen for å svare på kva statsministeren har tenkt å seie til alle dei vanlege folka som no mistar jobbane sine på grunn av denne situasjonen. Staten vert styrtrik, mens innbyggjarane får rekninga. Men statsministeren har glimra med sitt fråvær. Det var for å stille spørsmål til statsministeren om ein ville stille krav til statsrådane sine om å levere, men det får vi altså ikkje svar på. Så slår det meg at dei som vil stille regjeringa og statsrådane til ansvar, er veljarane og innbyggjarane. Det ser vi heldigvis no, at regjeringspartia går ned, særleg Senterpartiet. Dei er nede på rundt 6 pst. Eg reknar med at veljarane kjem til å gje klar melding, og så er Senterpartiet ned mot sperregrensa før sommarferien.
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-04-08:
Rødt har som mål å øke norsk produksjon av frukt og grønt. Derfor har vi i våre alternative statsbudsjetter foreslått å kutte momsen og ha en makspris på 35 øre per kilowattime for alle. Regjeringen kom med en strømpakke, men den kom for sent, og det var for lite. Lysene var allerede slått av i mange veksthus i Norge da denne strømpakken kom. Men det er ikke forbudt å rette opp i ting, og vi har i dag fremmet et løst forslag som gjelder kostnadene ved vanning. Det er ikke bare diesel og kunstgjødsel som gir utgifter for bonden, og som gjør at vi kan ha matproduksjon – nei, vannet i tørkesomrene har også en betydelig kostnad. Det koster penger å få ført vannet fram til jorda, der frøene skal gro. Vi har altså fremmet et forslag i dag om å rette opp en klar skjevhet knyttet til dette. Hvis man har et privat vanningsanlegg, får man dekket sine utgifter gjennom den strømstøtteordningen som allerede er etablert, men hvis man inngår i et fellesskap – et vanningslag – som en del bønder gjør, er man ikke omfattet av denne ordningen. Så vi fremmet et løst forslag i dag for å rette opp i denne skjevheten, men sakens ordfører, Sigbjørn Gjelsvik, henstilte til oss om å omgjøre forslaget til et oversendelsesforslag fordi dette er viktig. Stortingets flertall har vel da gitt et slags signal om at dette skal inn i den ordningen som nå kommer. Så da tar vi saksordføreren på ordet og forventer at intensjonen med dette forslaget – å rette opp denne åpenbare skjevheten – blir ivaretatt. Vi ser fram til resultatet når den tid kommer.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
Strømprisene har ført oss inn i en helt ny situasjon. Der både konsumenter og næringsliv har vært vant med rikelig og rimelig tilgang til fornybar energi, er situasjonen nå helt annerledes. Da kan vi diskutere, som vi gjør i dag, om dette er en ekstraordinær situasjon, eller om det er en ny hverdag. Her har altså regjeringen muligheten til å skape en forutsigbarhet, både for private og for næringslivet. De velger å la det være. Konsumentene får en ordning som jeg absolutt skulle ha sett var bedre. For forskjellen som er mellom Norge som nasjon og disse andre nasjonene som blir rammet av denne energikrisen, er altså at Norge håver inn penger samtidig og har rikelig anledning til å gi spesielt næringslivet vårt et helt annet utgangspunkt enn hva de andre nå får. Vi ser land i Europa gi den nødvendige støtten til næringslivet sitt, de lar næringslivet sitt komme i en posisjon som gjør at de kan konkurrere, mens norsk næringsliv blir straffet. Det er skuffende at regjeringen velger å være helt fraværende, og jeg er i tvil om de klarer å ta denne situasjonen på alvor. Strømprisene er én ting, men nå har vi i tillegg fått drivstoffprisene. Vi ser at råvareprisene er sterkt utfordrende. Det er mange som nå kan komme i den situasjonen at det ikke er strømprisen som er den mest plagsomme, for tenk når disse kommer til å bli overført til arbeidsledigheten hos Nav. Da får vi problemer. Det er veldig skuffende. Regjeringen er helt fraværende, og de tar ikke situasjonen på alvor. I dag hadde vi en pressekonferanse, som kom fra regjeringen, der tilleggsmeldingen til energimeldingen kom. Den hadde vi store forventninger til, og vi hadde virkelig en tro på at vi har en regjering som ønsket å ta et eierskap til den energimeldingen, som viste vei på et eller annet som skulle gjøre at vi kan si at vi skal ut av denne krisen som vi står oppe i nå. De velger altså å være helt fraværende. De sa ingenting til Europa, som spør etter mer kraft. De sa ingenting om løsninger for eksporten av naturgass i Barentshavet, som kunne løst mange problemer for næringslivet. Vannkraft ble ikke nevnt med ett ord. De velger heller å dra fram konfliktene med vindkraft på land i stedet for å hente ut det potensialet vi har på vannkraft. Det var heller ikke ett ord om eksporten av kraft, som vi må få ned, så vi får kontroll på prisene. Jeg tviler på at vi har en regjering som tar denne situasjonen på alvor.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
Finansminister og Senterparti-leder Trygve Slagsvold Vedum sa i sitt innlegg at det kommer en forbedret ordning når det gjelder skatter, som muliggjør at bedrifter kan inngå langsiktige fastprisavtaler, slik som den kraftkrevende industrien. Men det skal jo ikke gjelde før 1. januar 2023. Nå er det slik at mange bedrifter faktisk hadde ventet at det kom noen lettelser i strømprisene før sommeren, slik at de kanskje kunne slippe å permittere folk eller si opp folk, og kanskje kunne se bedre muligheter. De kommer til å bli skuffet når Senterpartiet her gir seg for Arbeiderpartiet og ikke insisterer på å gjøre noe nå for å få ned strømprisen for næringslivet. Det betyr vel også at man forventer at de skyhøye strømprisene vi nå har, skal bli vedvarende og vanlige. Da har jeg lyst til å si at dette begynte lenge før det fryktelige, motbydelig angrepet fra Putin på Ukraina. Det begynte i fjor høst, og jeg vil hevde at dette er et delvis klart resultat av den nye klimareligionen og klimaguden – FNs klimapanel – som i realiteten har medført at særlig Tyskland og Storbritannia har stengt kullkraftverk og avvikler kjernekraft. Og det er klart at når produksjonen av strøm går dramatisk ned for å redusere utslipp av den livgivende gassen CO 2 , blir resultatet skyhøye priser. Det vi burde ha gjort, er bl.a. det Fremskrittspartiet har foreslått: å innføre en makspris på strøm på 50 øre/kWh både for husholdninger og for næringslivskunder. Det burde vært gjort da vi foreslo det for flere måneder siden. Da hadde man hatt stabile forhold. Og det er jo slik at det er det offentlige som tjener på de høye strømprisene. Det er det offentlige som soper inn penger. Derfor kunne vi bare ha innført, og det har vi lovhjemmel for, en makspris på 50 øre/kWh. I tillegg er det nå fare for inflasjon. Statsministeren snakker om å øke renten for å hindre det. Det er jo helt meningsløst, for vi har en kostnadsinflasjon. Det er fordi strømprisene har gått opp, matprisene har gått opp, og særlig drivstoffprisene har gått opp at vi får dette. Derfor bør vi bare redusere kostnadene. Og hadde vi gjennomført Fremskrittspartiets forslag om å fjerne avgiftene på bensin og diesel, hadde vi fått de prisene ned med 6 kr og 8 kr. Det hadde løst det også det problemet.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Eg har, på vegner av representantane Morten Stordalen, Tor André Johnsen og meg sjølv, æra av å framsetje eit representantframlegg om ein nasjonal motorvegplan.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Ein kunne med fyrste augekast tru at Vedum hadde blitt høg og mørk, men det var statsråd Vestre som svarar. «Møre og Romsdal er eit av dei største eksportfylka i landet, og det var stor glede når den førre regjeringa avgjorde at eksportrådet skulle flyttast til Ålesund. No har Ap- og Sp-regjeringa avgjort at eksportrådet skal flyttast frå Ålesund til Oslo, med andre ord vekk frå dei store eksportområda og absolutt alt anna enn «nær folk». Kan statsråden forklare kvifor Senterpartiet sitt valbodskap «nær folk» ikkje lenger ser ut til å vere statsråd Vedum og Senterpartiet sin politikk?»
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Då eg sjekka sist, så er verdiskapinga her i landet i stor grad langs kysten, og Møre og Romsdal er eitt av dei største eksportfylka. Då dette vart etablert, vart det sagt at den nye eininga skal bidra til eit sterkare samarbeid med næringslivet for størst mogleg verdiskaping for norsk eksport: «Det er en viktig oppgave for Innovasjon Norge å bidra til å øke og differensiere norsk eksport. Vi er etablert med et sterkt regionkontor i Ålesund, noe som legger til rette for et tett og nært samarbeid med det nye Eksportstrategirådet for å sikre et godt, helhetlig tilbud til næringslivet i hele Norge, sier administrerende direktør Håkon Haugli i Innovasjon Norge.» Kva er det som tilseier at det no plutseleg har vorte noko heilt anna, eit halvt år etterpå? Er altså Innovasjon Norge berre fullstendig overkøyrt, og dei store næringsbelta der verdiskapinga i Noreg i stor grad faktisk skjer?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Eg er jo ein av dei få, kanskje, som har næringsbakgrunn, det er nok ikkje mange i Stortinget som har det, eg har jobba i industri osv. Eg har følgt tett på eit næringscluster på Møre som er av dei aller beste i landet, og vi har jobba tett for å få flytta statlege arbeidsplassar ut til regionane, ut av Oslo. Det oppfattar eg også at Arbeidarpartiet og Senterpartiet har vore tydelege på tidlegare, og når Innovasjon Norge er så tydelege som dei var då dette vart etablert – det er berre litt over eit halvt år sidan – er det veldig merkeleg at dette plutseleg ikkje er gjeldande politikk for Senterpartiet og Arbeidarpartiet. Er det verkeleg då sånn at dagens regjering med Senterpartiet og Arbeidarpartiet ikkje ønskjer å flytte ut statlege arbeidsplassar, ut til der marknaden faktisk er, og der næringslivet faktisk er? Eg trur eg kan svare for dei fleste bedriftene i vårt område: Vi ønskjer dei statlege arbeidsplassane ut til der næringslivet faktisk der, og ikkje i Oslo. Er den politikken berre fjerna?
Tage Pettersen (Høyre), 2022-03-23:
Situasjonen i Ukraina forverres for hver dag, og antall flyktninger som kommer til Norge, vil bli veldig stort. Et foreløpig scenario fra beregningsutvalget for utlendingsforvaltningen viser at det kan komme 35 000 asylsøkere til Norge i 2022, hvorav 30 000 fra Ukraina. Blant disse er svært mange barn på flukt. I gårsdagens VG kunne vi lese om barn som er reddet ut fra krigen i siste liten, og om et av barnehjemmene som måtte evakueres da krigen var et faktum. Et barnehjem i Luhansk-regionen ble 40 barn mellom 2 mnd. og 4 år gamle pakket inn i en buss og kjørt videre til togstasjonen. Der ventet en lang reise vestover gjennom Ukraina, og kort tid etter at barna kom fram til Lviv fikk de se bilder av hvordan barnehjemmet de hadde flyktet fra, var blitt beskutt bare dager etter at de selv hadde reist. Mange barn er på flukt, og mange barneinstitusjoner er evakuert siden krigen begynte. Redd Barna anslår at omkring 100 000 barnehjemsbarn nå forsøkes evakuert fra Ukraina. Til nå har det ankommet noen enslige mindreårige asylsøkere, men det må forventes at tallet vil øke. Det er barnevernet som har ansvar for de enslige mindreårige asylsøkerne. I et møte med representanter fra KS i går var de opptatt av at de barna som har kommet til nå, ikke har vært blant dem med mest ressurskrevende behov, men at de som kommer i tiden framover, trolig vil være mer traumatiserte. Hvilke konkrete planer har barne- og familieministeren for raskt å oppskalere mottakskapasiteten i omsorgssentrene, og hvilke scenarier er det regjeringen planlegger for?
Tage Pettersen (Høyre), 2022-03-23:
Takk for svaret. Jeg opplever at det er stor vilje i den norske befolkningen til å hjelpe til i den situasjonen Europa nå befinner seg i. Da tenker jeg det er viktig at vi slipper alle de gode kreftene til. Justisministeren sa på regjeringens pressekonferanse 18. mars at regjeringen har god kontroll og kapasitet i mottakene nå. Statsministeren sa i sin redegjørelse for Stortinget at man jobber med beredskapstiltak for å håndtere en ekstraordinær situasjon med opp mot 100 000 flyktninger. Statsforvalter Svarstad Haugland i Oslo og Viken etterlyser denne uken bedre kommunikasjon mellom sentrale myndigheter og kommunene. Hun opplever en stor frustrasjon ute i kommunene knyttet til håndteringen. Hvordan vil statsråden sikre en bedre samhandling på det området som hun har ansvar for?
Tage Pettersen (Høyre), 2022-03-23:
I den forrige store flyktningkrisen i 2015 og 2016 lærte vi mye. Den gang kom det også mange unge enslige asylsøkere, og det offentlige, private og frivilligheten bidro da til et mangfold av gode tilbud ute i kommunene. Uten at de gode ressursene hadde funnet hverandre, hadde vi trolig ikke klart å løse den enorme utfordringen den gangen. To år med pandemi har også vist oss hvordan denne trekanten av offentlig, ideell og privat innsats har vært nøkkelen til god krisehåndtering i veldig mange lokalsamfunn. For å innfri de beredskapstiltakene regjeringen sier de jobber med, og som statsråden gjorde rede for, må det ekstraordinære tiltak på plass, og i den situasjonen vil det være nødvendig å ta alle gode krefter i bruk enda en gang. Hvordan mener statsråden at beredskapen ville vært om vi ikke hadde hatt mulighet i den situasjonen vi er nå, til å samarbeide med f.eks. private omsorgssentre rundt om i landet for å bistå med mottak?
Tage Pettersen (Høyre), 2022-03-23:
Vi har kommet langt med likestillingen i Norge, og vi har flere år blitt kåret til et av verdens mest likestilte land. Men vi har også utfordringer, og jeg tenker ikke på amming i dette replikkordskiftet. Jeg tenker på økonomisk likestilling. Det handler om friheten til å kunne bestemme over egen sparing, egen hverdag, egen utdanning, eget arbeid og egen tid. Den nevnte, ferske undersøkelsen som Nav har gjennomført, viser, som man har vært inne på, at halvparten av kvinner var hjemme uten lønn og foreldrepenger i 16,4 uker i gjennomsnitt. Dette kan få alvorlige konsekvenser for opptjening av pensjon og andre rettigheter. Høyre sier i sitt program at vi ønsker en evaluering av tredelingen, og denne undersøkelsen bygger opp under det. Senterpartiet sier i sitt program at når det foreligger særlige grunner, må det være en bedre mulighet å overføre mellom foreldrene. Hva tenker statsråden i det perspektivet – og i et likestillingsperspektiv – om denne undersøkelsen? Er dette en særlig grunn til at vi kanskje skal bruke tid på å evaluere?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Takk for spørsmålet. Først vil eg streka under at det er ein veldig alvorleg situasjon for flyktningane, og det er ei spesiell flyktningkrise sidan veldig mange, altså halvparten av flyktningane er barn. Det er eit ansvar eg tar, og ein situasjon som eg følgjer veldig nøye med på. Når det gjeld det vi les om barn som vert evakuerte, og som bur på barneinstitusjonar i Ukraina, er det særleg ille å sjå bilete, og det er ein frykteleg situasjon for dei. Eg kunne, som alle andre ønskt at vi kunne gjort endå meir frå Noreg. Men vi skal stilla opp for desse barna, slik vi kan og på den måten som er best. No er bistand og evakuering av einslege barn frå Ukraina ikkje under mitt ansvar. Eg har ansvar for barna som kjem til Noreg. Det er under justis- og beredskapsministeren sitt ansvar. Men det regjeringa har sagt, er at ei slik evakuering må skje på ein ordna måte og i samarbeid med FN-aktørar og samordna med europeiska partar. På den måten kan ein òg sørgja for dokumentasjon og rett oppfølging. Men eg kan forsikra om at dersom og når det kjem mange fleire einslege mindreårige barn til Noreg, har vi system for å kunna stilla opp for desse, og vi har beredskapsplanar for det. Det skjer gjennom Bufdir, altså Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet, der ein har planar for å auka kapasiteten i omsorgssentra for barn under 18 år. Det kan òg vera aktuelt å finna fosterheimar til sped- og småbarn.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Den situasjonen vi står overfor, utfordrar oss sjølvsagt på kommunikasjon. Poenget er at veldig mykje av det praktiske som skal skje, skjer ute i kommunane. Eg har også fått med meg bekymringa for at kommunikasjonen ikkje er god nok, eller at det er utfordringar med det. Det som eg har ansvaret for, er dei mindreårige under 15 år som skal busetjast, men eg har òg vore engasjert i dette med faren for menneskehandel, overgrep og svikt, som kan skje. Det som i alle fall eg har gjort, er at eg i samarbeid med justisministeren har tatt eit felles initiativ der vi har bedt våre direktorat om å utarbeida ein felles strategi ut mot kommunane, for å følgja dei opp på ein betre måte og gi god informasjon, særleg om risiko for menneskehandel osv. Det skal òg gå ut eit brev til kommunane om dette.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Det som i alle fall er ei utfordring no, er at ein del av mottaksapparatet og desse sentera er vortne sentraliserte, og det viser seg no at vi ikkje får til å motta så mange på så kort tid utan at vi har eit desentralisert mottak. Det jobbar vi no med å byggja opp igjen. Når det gjeld spørsmålet om private, er det slik at vi no må jobba ut frå dei beredskapsavtalane som finst. På mitt område er det i stor grad mange private kommersielle som har slike beredskapsavtalar. Eg har tenkt at vi må jobba i fellesskap med dette, men det er viktig at det offentlege sjølv kan ha avtalar for det i framtida og ikkje vera så avhengig av private og kommersielle, som eg meiner vi er i dag.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Igjen må eg seia at det er Justis- og beredskapsdepartementet som har hovudansvaret for å handtere desse utfordringane, men eg vil òg seia at dei ukrainske styresmaktene foreløpig ikkje har bedt Noreg om å bidra til å ta ut barn, men vi er klare. Til det som representanten tar opp, korleis vi no skal integrera alle dei barna som kjem: Det er ei veldig viktig oppgåve. Vi jobbar nettopp med akkurat det. Det er det som er spesielt med denne flyktningkrisa, og eg vil utfordra kommunane når det gjeld å integrera i barnehage, i vidaregåande skule og i grunnskulen. Frivillige organisasjonar vil vi òg kunna mobilisera. Så er det viktig å sikra den barnefaglege kompetansen. Ein ting er å gjera dette ved sentre for dei under 15 år, men vi treng òg å styrkja dei ute i dei vanlege mottaka der barn bur saman med foreldra sine – eller, ofte i denne samanhengen, med mor si.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Eg må igjen understreka at det er Justis- og beredskapsdepartementet og Arbeids- og inkluderingsdepartementet som har hovudansvaret for det som representanten tar opp om busetjing ute i kommunane. Men som barne- og familieminister er eg sjølvsagt veldig opptatt av å følgja med på korleis barna vert varetatte. Det er jo slik at barn har grunnleggjande rettar, og det skal vi òg vareta når barna kjem til Noreg. Det at det er god koordinering, og at det vert gitt god informasjon ut til dei plassane som har mottak og vidare når det gjeld busetjing, er viktig. Eg er òg opptatt av at vi skal gi god informasjon til flyktningar som kjem, og som eg var inne på, gjeld det òg informasjon om kva som kan vera risikoen. Så vi jobbar allereie med alle dei tinga som representanten tar opp, og det er ei prioritert oppgåve.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Takk for eit omfattande spørsmål. Når det gjeld gjeldsregisterlova, er den under revidering. Den ligg under mitt departement, så det er eit arbeid no der vi ser på moglege forbetringar i den. Mitt ansvar er barn og familiar, og det er òg ei bekymring frå mi side at det er mange barnefamiliar som vert ramma hardt av dei endringane representanten lista opp. Det går ut over økonomien til mange familiar. Det som er viktig, er at vi innfører og allereie har innført viktige bidrag til å redusera den økonomiske risikoen for mange barnefamiliar. Då vil eg nemna dette med at vi styrkjer dei universelle velferdstilboda. Det gjeld at barnehagane skal verta billegare frå i haust. SV har vore med på vedtaket om gratis kjernetid i SFO. Vi styrkjer òg kommuneøkonomien, slik at kommunane får anledning til å yta velferdstenester til barnefamiliane. Ikkje minst har vi òg gjort endringar i skattereglane, slik at fleire – to av tre – skattebetalarar får lågare skatt. Vi har òg styrkt bustønadsordninga og skal setta ned ein låginntektskommisjon, som varsla i Hurdalsplattforma. Dette er ting som vart varsla før den situasjonen vi er i no, med veldig høge straumprisar, dyrare mat osv., så vi følgjer nøye med på dette her. Vi ønskjer eit samfunn i Noreg der vi får mindre, ikkje auka forskjellar.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Her må eg seia at eg er litt usikker på om spørsmålet er under departementet mitt, eller om det er under den generelle skatt- og avgiftspolitikken. Eg har jo ansvaret for forbrukarpolitikken og ein del av dette ligg òg under departementet mitt, men ein del av det kryssar opp mot Finansdepartementet og eventuelt Justisdepartementet, når det gjeld lovar og reglar for dette. Men eg er opptatt av det som representanten tar opp. Det er for enkelt å ta opp forbrukslån, og det er nokre veldig store omkostningar for dei som kjem i den fella. Eg har tatt opp dette med renter når det gjeld gjeldsregisterlova, for der er det òg mange som opplever at dei kjem i ein umogleg situasjon. Eg kan ikkje svara betre på det.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Som representanten seier, har gjeldsordningslova vore ute på høyring. Det er ulike forbetringar vi vurderer i den samanhengen. Departementet og eg jobbar no med å følgje opp den høyringa. Etter den tida som har gått frå representanten stilte spørsmål, kan eg ikkje seia noko anna enn at vi ikkje er ferdig, men vi siktar på at vi skal fremja endringsforslag. Akkurat kva tid det vil skje, kan eg ikkje seia her og no. Eg har vore opptatt av denne problemstillinga – at det er mange som sonar som får store renter og vert gjeldsslavar når dei kjem ut. Det er ei problemstilling som er kjempeviktig å ta tak i.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Når ein familie slit økonomisk, er det barna som ofte får den største byrda, noko vi snakkar altfor lite om. Eg pleier å seia at det finst ikkje fattige barn; det finst fattige foreldre. Når foreldre kjem i ein slik gjeldskrise som representanten skildrar, er eg sjølvsagt opptatt av korleis vi skal nå ut til dei barna og ungdomane. Vi har prioritert ein del universelle ordningar som kan gjera det økonomiske handlingsrommet til barnefamiliane betre, ved at utgiftene til barnehage osv. vert mindre. Vi har òg prioritert midlar til ein tilskotsordning til barn og unge som gjer at dei kan få lettare tilgang til fritidsaktivitetar osv. Arbeidet med å oppdaga og gjera ting betre for å redusera barnefattigdom i Noreg, er vi ikkje ferdige med. Og det som representanten tar opp, er viktig: Korleis ser, oppdagar og hjelper vi dei barna som lever i slike familiar?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Svaret er at eg tenkjer veldig mykje om det. Det er ei sak eg som barne- og familieminister er opptatt av. Så er det òg viktig for meg å seia at foreldrepermisjonen som er i Noreg, er raus – det må vi kunna seia. Han er god. Først og fremst er det ei ordning som er laga for at familiar skal kunna ha omsorg for spedbarnet sitt. Ingenting er vel viktigare enn å gi desse familiane og barna den beste starten. I Hurdalsplattforma har vi nokre punkt om akkurat dette. Der er vi einige om at ein skal vidareføra tredelinga, ein skal behalda dagens fedrekvote, men det er òg eit punkt om at ein skal sikra mor moglegheit til å amma i tråd med helsefaglege råd. Vi veit at ulike organisasjonar, f.eks. Jordmorforbundet og Nasjonalt kompetansesenter for amming, har vore kritiske, for slik innretninga er i dag, får mange kvinner ikkje moglegheit til å amma i tråd med det som er anbefalinga, som er at ein iallfall treng åtte månader fri frå arbeid for å kunna gjera det på ein ikkje-stressande måte, for å seia det slik. Så har eg òg sett at det ikkje er første gongen det kjem melding om at det har vore ein auke i ubetalt permisjon. Eg vil seia at ordninga òg skal bidra til likestilling, men ubetalt permisjon er ikkje rett veg å gå viss ein tenkjer likestilling i arbeidslivet. Det kan vera på grunn av at tredelinga ikkje passar familiane. Det er òg ein auke i ulønt permisjon blant menn, ser eg i undersøkinga. Dette vil eg ta med meg i det vidare arbeidet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Undersøkinga kan visa at dagens ordning ikkje treff barnefamiliane godt nok. Det må vi gå inn og vurdera. Når det gjeld amming, som er ein del av denne problemstillinga – dvs., det er jo ikkje eit problem – vert det feil å seia at tredelinga ikkje kan leggja til rette for amming i tråd med helsefaglege råd. Men da er det nesten nødvendig å ta ut 80 pst. foreldrepengar, og dei fleste barnefamiliar vel no – det viste òg undersøkinga som vart lagt fram i går – 100 pst. uttak. Da får ein kortare permisjon. Vi må sjå på kva som er samanhengane her, men eg er bekymra for ei utvikling med at fleire familiar ser seg nøydde til å ta ubetalt permisjon i ei ordning som faktisk er ganske raus.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Ja, eg vil ta tak i den undersøkinga og saman med resten av regjeringa vurdera kva vi skal gå igjennom no. Men vi har våre punkt i Hurdalsplattforma, og dei står fast. Eg skal ikkje snakka meir om amming no, men det handlar litt om at vi treng meir fleksibilitet, og at vi skal vurdera på kva slags måte vi kan gjera det. Representanten Pettersen har rett i det han tar opp: Undersøkinga gir grunn til uro når det gjeld den økonomiske likestillinga, for det er jo ingenting som er verre for likestilling enn at ein tar ubetalt permisjon og ser seg nøydd til å gjere det, av ulike grunner. Det som kan vera positivt oppi alt dette, er at familiar vel å gjera dette av omsyn til barnet. Så ein skal heller ikkje underslå at det kan vera gjorde nokre fornuftige val også, men så er kanskje konsekvensane ikkje gode, eller dei gir grunn til uro.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Ein del av svaret på det har å gjera med barnehagefeltet, og det er ansvarsområdet til ein annan statsråd. Men det er litt av grunnen til at ein del foreldre tar ut permisjon utan løn, som representanten Almeland viser til. Når representanten seier at ein vert straffa for å få barn på ulike tider av året, kan ein ikkje seie noko slikt. Det er jo aldri ei straff å få barn; det er ei stor glede. Men det er ein del ulemper når det gjeld velferdstenestene, som har litt ulike grenser for kva for ein månad dei vert tilgjengelege. Når det gjeld foreldrepengeordninga, står det i plattforma at vi ikkje skal gjera noko med rettane til foreldra, men det ligg òg i plattforma at vi kan sjå på korleis dette kan praktisk innrettast, slik at òg andre omsyn kan verta varetekne.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-23:
Jeg har et oppfølgingsspørsmål til statsråd Toppe. Som den forrige representanten sa, er det en forferdelig vanskelig situasjon for veldig mange barn i Ukraina og i områdene rundt. Vi vet også at ukrainske myndigheter har noen forventninger til og føringer for hvordan man kan hjelpe disse barna ut av Ukraina, og hvordan vi kan ta dem til vårt land og gi dem den omsorgen de trenger – kanskje over lang tid. Så vet vi at flere av dem som nå kanskje kommer, kommer til å ha ganske store omsorgsbehov – både de som er under 15 år og de som kommer som enslige mindreårige, og som altså går over i mottak. Hvordan jobber man nå konkret med å få på plass tilstrekkelig kompetanse og kapasitet, også flerkulturell kompetanse, i barnevernet, også for dem over 15 år?
Abid Raja (Venstre), 2022-03-23:
Fagfolk sier at en god barndom varer livet ut. Gode opplevelser i barndommen, trygghet, omsorg, aksept og tidlig innsats kan gjøre det mulig for deg å mestre livet på en tryggere måte. Dessverre kan det motsatte også være med deg livet ut: Dårlige opplevelser i barndommen, svikt, frykt, utrygghet, krig, sorg, ensomhet, å miste sine nære og kjære og være på flukt – traumer. Det norske folk har vist enormt hjerterom for ukrainere på flukt. Folk er klare til å åpne opp sine hjem. Så kunne vi søndag lese i VG at statsforvalteren i Oslo og Viken og flere kommuner rapporterer om dårlig koordinering av flyktningsituasjonen fra regjeringens side. Vi vet at de som kommer dårligst ut når systemene svikter, er nettopp sårbare barn. Blir statsråden, på vegne av barna, bekymret over det som kom fram i VG, og hvordan vil statsråden bidra til at barn tas imot og at det tilrettelegges for dem på best mulig vis i Norge?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Mitt spørsmål går til fiskeri- og havministeren. Langs kysten er det særlig to saker som rører seg, og som opprører mange, også fiskeriministerens egne partifeller, hvis vi skal tro det som står i mange aviser. Det ene er den nye verdsettelsesmetoden på oppdrettstillatelser, som fører til en økt skatteregning på opptil 700–800 pst. for norske eiere av i all hovedsak små og mellomstore havbruksselskap som ikke er børsnotert. Det kan føre til en uønsket konsolidering hvor flere selskap til slutt havner på børs, det kan føre til et oppkjøpsraid fra utenlandske investorer, eller det kan føre til utflytting fra kysten. Uansett vil det lokale eierskapet svekkes. Den andre saken er den kritiske situasjonen for mange fiskere. Vi får daglig meldinger fra både enkeltfiskere og organisasjoner som roper varsko knyttet til galopperende kostnader, særlig når det gjelder drivstoff. Siden 2020 har prisen på diesel økt med om lag 350 pst., ifølge Fiskarlaget, det meste de siste ukene. Regjeringen har hatt som mantra de siste månedene at man skal vente og se, man skal vurdere nøye, og man skal lytte til innspill fra næringene. Dette er ikke noe å vente på. Dette skjer nå. Fiskerne skjønner økonomi, og de vet hva som lønner seg for egen lommebok. For deler av fiskeflåten er det nå ikke lønnsomt å gå fra kai for å fiske. Det rammer ikke bare fiskerne, men også mottakene og industrien. Det er en hel verdikjede som er i ferd med å tape. Nå er tiden inne for å gå fra ord til handling. Vi har ikke en eneste fisker å miste. Organisasjonene har sendt statsråden og finansministeren en rekke forslag som vil ha umiddelbar effekt, f.eks. bunkring uten grunnavgift og å styrke kompensasjonsordningen. Vil statsråden levere på dette?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Kompensasjonsordningen, f.eks., ligger jo under fiskeriministerens portefølje. Så det er fullt mulig å gjøre effektive tiltak som har effekt, ganske snart. Så er det ingen som påstår at det ene og alene er regjeringens skyld at vi er der i dag og at alt blir dyrere, men det er regjeringens ansvar å gjøre noe med det. Når man har søkt makt og posisjoner, er det regjeringens ansvar å ta dette på alvor. En av grunnene til at det har gått greit hittil, og at ikke flere båter ligger til kai, er skyhøye torskepriser. Det er veldig uvisst hva som skjer etter april når fisket etter skreien er over. Det er også en av hovedbekymringene i næringen. Slik det er i dag, vil sannsynligvis bare de store sesongfiskeriene etter sild, makrell og torsk lønne seg. Hva vil skje når fisket etter arter med lavere priser begynner, hvor kvotene i normalår ikke blir fisket engang? Det er det ingen som vet. Hvor stor del av flåten må ligge til kai før fiskeriministeren tar dette på alvor?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Jeg oppfatter at fiskeri- og havministeren ikke tar tak i den store utfordringen som skjer akkurat nå. Det er riktig at det var god økonomi i fiskeriene i 2021, og på grunn av høye torskepriser akkurat nå er det god økonomi for de som driver med torskefiske. Hvis man spør reketrålerne på Sørlandet, er det ikke god økonomi nå. Der ligger båtene til kai, og mottakene får heller ikke inn råstoff, noe som gjør at også fiskeindustrien sliter langs store deler av kysten. Det kommer bare til å forverre seg når fisket etter skrei og torsk er over, for da går man over på kvoter som i normalår ikke blir fisket fullt ut, f.eks. hyse og sei. Det gjør noe med tilgangen på råstoff til de mange, mange hundre menneskene som er ansatt i fiskeindustrien langs hele kysten vår. Så kan man godt si at økonomien i 2021 var bra, men økonomien nå er ganske dårlig. Hva vil fiskeriministeren gjøre med det?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Landbruksministeren rykket før jul ut i VG og sa at maten i Norge er for billig – på tross av at vi har blant Europas og sannsynligvis også blant verdens høyeste matvarepriser. Siden da har matvareprisene økt voldsomt, og dette rammer de som har minst fra før, mest. Mener landbruksministeren at det er nok nå, eller må prisene ytterligere opp før regjeringen er fornøyd?
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Begge de to spørsmålene som representanten stiller, knytter seg til avgiftssystemet vårt. Jeg tror Stortinget er godt kjent med at finansministeren møter her i ordinær spørretime og vil få anledning til å svare på over et titalls spørsmål – tror jeg det er – der mange av dem knytter seg til akkurat det som handler om drivstoffavgifter. Jeg skal likevel tillate meg å si noen ord om det her. Men jeg starter med spørsmålet om havbrukstillatelser og formuesskatt. Solberg-regjeringen foreslo å oppheve en uheldig praksis som har etablert seg, der fiskeri- og oppdrettstillatelser ervervet før 1998 ikke var gjenstand for formuesskatt. Den nye regjeringen slutter seg til de vurderingene som var gjort, og Stortinget har vedtatt dette forslaget i forbindelse med budsjettet for 2022. Så situasjonen i dag er at vi har fått på plass en likebehandling. Den tidligere praksisen savnet som sagt en prinsipiell begrunnelse og innebar en vilkårlig forskjellsbehandling av skatteytere som eier eldre tillatelser. Når det gjelder spørsmålet om drivstoffkostnader, er det sånn at det er krig i Europa. Vi påvirkes av det, selv om vi selvsagt ikke påvirkes i nærheten av på samme måte som de som står midt oppe i det. Det gjør at vi ser at det er bevegelse når det gjelder råvarepriser. Det påvirker også drivstoffprisene. Nå har de svingt opp, og de har gått noe ned igjen. Denne situasjonen følger regjeringen nøye med på. Jeg har nær dialog med både de maritime organisasjonene og organisasjonene i fiskerinæringen. Så gjør vi fortløpende vurderinger av hva som kan være aktuelle tiltak i den sammenhengen. Jeg tenker at det vil være rett at finansministeren er den som går dypere inn i den problematikken.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Fiskeriministeren tar situasjonen på det største alvor. Så er det store bildet at det er god økonomi i norsk fiskerinæring. Det går godt, fjoråret var et nytt rekordår med eksportverdier til sammen for norsk sjømat på 120 mrd. kr og vel så det. Så nevnes kompensasjonsordningen for CO 2 -avgift. Da vil jeg bare understreke at det er en ordning som er en etterskuddsordning. Det betyr at de midlene som skal betales ut i 2022, er kompensasjon for kostnader knyttet til CO 2 -avgift i 2021. Men når Finansdepartementet og regjeringen skal gjøre sine vurderinger av om det er rett å innføre tiltak knyttet til høye drivstoffpriser, vil alle elementer selvsagt være en del av den vurderingen.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Jeg mener at jeg har svart det ut. Regjeringen følger dette fortløpende, og de tiltakene som vi vurderer på avgiftsområdet, vurderes selvsagt samlet. Det er finansministeren som har det konstitusjonelle ansvaret og vil kunne gå dypere inn i spørsmål knyttet til det.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Rapporten fra bearbeidingsutvalget utgjør et nytt, oppdatert kunnskapsgrunnlag, og jeg har merket meg de ordene som ble sagt fra flere da jeg mottok rapporten. De ba innstendig om at vi ikke behandler den på samme måte som tidligere regjeringer har gjort med tilsvarende rapporter, at denne rapporten ikke måtte havne i en skuff. Det er et budskap som jeg har tatt imot og møtt offensivt. Jeg bestemte meg umiddelbart for at denne rapporten ikke skulle ligge i noen skuff, men at den skulle behandles så raskt som mulig. Jeg sendte den umiddelbart ut på høring, slik at alle organisasjonene, alle stakeholderne i næringen, kan få bidra med sine innspill til vi skal ta tak i den. Økt bearbeiding av sjømat i Norge er et viktig mål for regjeringen, og det er tydelig forankret i Hurdalsplattformen. Tiden er moden for å fylle fiskeripolitikken med et industrielt innhold, og jeg vil komme tilbake til hvordan jeg som fiskeri- og havminister vil levere på det. Så er det slik: Ja, rapporten og de innspillene vi får på høringen(presidenten klubber)(presidenten klubber igjen) for å håndtere dette videre. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Det som representanten tar opp her, er et av de viktige spørsmålene vi kommer tilbake til Stortinget med i forbindelse med kvotemeldingen – ikke kun der, men mange av spørsmålene vil omtales i kvotemeldingen. Hovedtemaet for den nye meldingen vil handle om å avklare fordelingen av strukturgevinst når strukturkvotene utløper fra 2026 og utover. Jeg tror dette blir en viktig del av det vi skal gjøre i forbindelse med kvotemeldingen. Det klarte ikke den forrige regjeringen å få avklart. Vi skal også avklare ny inndeling av gruppe i kystflåten. Den tredje føringen som vi legger, og som er viktig i denne sammenhengen, handler om at vi skal sikre gode rammevilkår for flåten under elleve meter. I tillegg til fokuset vi må ha på det som skjer ute på havet, altså ressursfordeling, kvotefordeling og slikt, må vi greie å ha et industrielt fokus i det arbeidet vi gjør. Jeg har tidligere i dag svart på spørsmål knyttet til bearbeidingsutvalget. Det er et helt sentralt kunnskapsgrunnlag, som jeg har sendt ut på høring. Jeg vil ta tak i det når høringen er avsluttet og vi har fått innspill fra alle i næringen som har interesser i dette arbeidet. Når det gjelder kvotemeldingen, er vi kommet så langt at vi har startet arbeidet. Det er nedsatt en referansegruppe som ledes at statssekretær Vidar Ulriksen, med ti medlemmer fra næringsorganisasjoner og Sametinget samt fire observatører fra forskning og forvaltning. Så arbeidet er godt i gang, og jeg ser fram til etter hvert å kunne legge fram en melding for Stortinget.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Jeg har allerede sagt at det å avklare fordeling av strukturkvoter når de utløper i 2026, blir en viktig del av dette arbeidet, og der tror jeg kanskje svaret på det som representanten spør om, ligger.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
For regjeringen er det viktig at vi beholder en variert flåte. Jeg tror vi skal være veldig forsiktige med å stå på Stortingets talerstol og snakke ned betydningen som arbeidsplasser om bord på enkelte fartøystørrelser har. En fisker er en fisker, enten man er alene på en liten båt eller jobber på et større fartøy, og vi trenger hele spekteret, ikke minst hvis vi skal klare å levere på de målene vi har satt oss for bearbeiding. Det å ha tilgang på råstoff på land er helt grunnleggende. Regjeringen har også vært veldig klar på at de betingelsene som ligger for de leveringspliktige trålerne, skal vi håndtere og hegne om. Og det er viktig at det er en samfunnskontrakt som faktisk utøves i praksis.