Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-03-19:
Dette er en viktig dag fordi vi nå i et samlet storting diskuterer en helhetlig melding om e-helse. Det er bra. Riktig bruk av IKT kan gjøre en god helse- og omsorgstjeneste enda bedre. Jeg opplever at det er enighet om hovedlinjene, og det er gledelig. Innbyggernes stemme skal bli mer tydelig, i tråd med annet arbeid vi gjør i denne sektoren. Pasienter og brukere skal ha innsyn i egen helseinformasjon og gis mulighet til å bestemme utforming av eget tjenestetilbud i langt større grad. Helsepersonell skal ha tilgang til oppdatert pasientinformasjon, slik som henvisninger, epikriser, legemiddelbruk, prøvesvar og røntgenbilder. Hvis jeg blir syk eller utsatt for en ulykke, skal viktig informasjon være tilgjengelig, uavhengig av hvor i landet jeg trenger hjelp. I stortingsmeldingen klargjør regjeringen målene og viser retningen på IKT-utviklingen i helsetjenesten. Tittelen «Én innbygger – én journal» peker på regjeringens mål, nemlig at helsepersonell raskt og effektivt skal ha tilgang til alle nødvendige pasientopplysninger – jeg understreker «nødvendige», som svar på Tendens innlegg før meg. Til dette trenger vi en moderne IKT-plattform – en felles nasjonal løsning som inkluderer hele helse- og omsorgssektoren. Det er et omfattende arbeid, hvor vi spiller på bredden og erfaringer fra hele sektoren. Vi er i full gang med å vurdere løsningsalternativer, men jeg undervurderer ikke kompleksiteten i denne oppgaven. Derfor tror jeg vi skal sette oss realistiske mål og gå skrittvis fram. Tidligere foregikk mesteparten av helsehjelpen i én og samme virksomhet. Lovverket vårt er innrettet deretter. Økt spesialisering og samhandling på tvers gjør at en rekke virksomheter i dag er løpende involvert i behandling og oppfølging av én og samme pasient. Informasjonsdeling på tvers, som ivaretar denne virkeligheten, er ikke tilstrekkelig ivaretatt i dagens lovverk. Derfor foreslår regjeringen – og vi har allerede startet – en helhetlig gjennomgang av regelverket, slik at journalopplysninger kan følge pasienten og brukeren gjennom hele behandlingsforløpet. Samtidig skal vi sikre et godt personvern – la det ikke være noen tvil om det. La oss i alle fall ikke konstruere uenigheter. Opplysninger som er knyttet til din og min helse, skal behandles med største sikkerhet og konfidensialitet. Helse- og omsorgssektoren har lang tradisjon for nettopp dette. Helsepersonell er i sitt virke underlagt en streng taushetsplikt og har en høy grad av bevissthet rundt disse spørsmålene. Likevel vil jeg understreke at personvern er mer enn hensynet til konfidensialitet. Vi må også sikre at personopplysninger blir brukt på rett måte. Korrekte og oppdaterte opplysninger skal være tilgjengelige for rett person til rett tid. Godt personvern krever at vi balanserer disse hensynene på en god måte. Jeg ser at det vil ta tid å nå målet om en felles nasjonal pasientjournal. Dagens aktiviteter må ikke stoppe opp. Vi må tenke langsiktig og kortsiktig på samme tid. Det gode arbeidet som pågår for bedre elektronisk samhandling, skal fortsette. Helsenettet er den sikre infrastruktur for elektronisk samhandling i helse- og omsorgssektoren. Nettet har hatt en betydelig økning i både brukere og trafikk de siste årene. Antallet elektroniske meldinger har økt fra 130 000 per dag i 2011 ti1 580 000 per dag i 2013. Det er en kraftig utvikling. Alle sykehus, alle fastleger og mange andre behandlergrupper er allerede tilkoblet nettet. Nesten alle kommuner er i gang. Målet vårt er at alle kommuner innen 2014 skal være i gang med elektronisk utveksling av helseinformasjon med sykehus og fastleger. Så her er det både datoer og ambisiøse målsettinger. Nasjonal kjernejournal skal testes ut i Trondheim høsten 2013, så følger Stavanger. Løsningen gir rask tilgang til kritiske pasientopplysninger, er viktig for helsehjelpen til den enkelte pasient og vil forenkle hverdagen til helsepersonell. Elektroniske resepter er tatt i bruk av fastleger og apotek i alle kommuner i landet, og sykehusene skal innen 2015 komme med – et nytt mål. Gjennom en endring i helseregisterloven kan vi nå stille krav om bruk av standarder for utveksling av helseinformasjon. Dette er meget viktig. Det skal ikke lenger være frivillig å bruke en standard. Det arbeides med en forskrift om standardisering, som skal sendes på høring nå i vår. Dette er et av våre viktigste virkemidler for å få et enhetlig tilbud landet over. Jeg er godt fornøyd med at vi har oppnådd en politisk enighet om et felles målbilde. Det er viktig for oppfølgingen, og det er et godt utgangspunkt for videre arbeid. Jeg registrerer at Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Høyre mener at regjeringen vegrer seg for å sette ambisiøse mål av frykt for ikke å nå målene. Dette er jeg ikke enig i. «Én innbygger – én journal» er kanskje en av de mest ambisiøse stortingsmeldingene innenfor offentlig IKT noensinne. Men jeg mener at erfaringer på andre områder tilsier at vi her er realistiske, at vi setter oss mål vi kan strekke oss etter, og at vi gjør det på en måte som balanserer behov for lovgivning, standarder, bevilgninger og utstyr. Skal vi lykkes, må vi gjøre et grundig forarbeid, lære av andre store IKT-prosjekter og – som stortingsmeldingen foreslår – gå trinnvis fram gjennom en regional utvikling. Vi har et godt utgangspunkt – nordmenn er på nett, og vi befinner oss i toppsjiktet i bruk av elektroniske pasientjournaler. Men vi skal altså videre, og da trenger vi tydelige mål, bedre samordning, oppdatert lovgivning og en ny teknologisk satsing. Her mener jeg at stortingsmeldingen viser vei.