Tor Bremer (Arbeiderpartiet), 2013-06-14:
Den gode fellesskulen vår er eit resultat av aktive politiske val og prioriteringar. Dei siste åtte åra har regjeringa styrkt og fornya fellesskulen gjennom vektlegging av tidlig innsats, tilpassa opplæring og gode læringsmiljø. Med denne stortingsmeldinga blir grunnlaget lagt for å gjera fellesskulen betre i stand til å møta mangfaldet av barn og unge sine ulike behov og føresetnader, og for å gjera grunnopplæringa betre tilpassa framtidas samfunn og arbeidsliv. Fellesskulen skal gje alle like rammer for opplæring uavhengig av bakgrunn. Det har ein stor verdi, og elevane skal difor i all hovudsak vera samla i skular der born og unge frå heile det norske samfunnet møtest og lærer i lag. Skulen si primære oppgåve er opplæring, men skulen har òg stor betydning for sosialiseringa og oppvekstvilkåra til elevane og lærlingane. Det er ein eigenverdi i at born og unge med ulik bakgrunn møtest på en slik felles arena som skulen er, for å læra seg å meistra sosiale og kulturelle skilnader. Men fleire private skular og omfattande bruk av nivådifferensiering av elevane, som Høgre og Framstegspartiet har gjentatt i salen her i dag, kan utvatna fellesskulen vår. Det er ikkje vår politikk. Retten til vidaregåande opplæring for alle har ført til at Noreg har ei av verdas best utdanna befolkning. Framskrivingar viser at behovet for ufaglært arbeidskraft vil bli kraftig redusert i framtida. Dett ein ungdom ut av skulen i framtida, dett han loddrett ut av arbeidslivet og endar opp hos Nav. Difor er det avgjerande viktig at flest mogleg fullfører ei vidaregåande opplæring. Arbeidarpartiet vil difor ha eit utdanningssystem som er fleksibelt, der ein kan byggja på kompetansen gjennom heile livet. Fleire må gjennomføra yrkesfagleg utdanning og oppnå fagbrev for å dekkja framtidig kompetansebehov. Av same grunn vil me utvida moglegheitene til å gå vidare til høgare utdanning for dei som har oppnådd relevant fagbrev. Arbeidarpartiet har i historisk perspektiv alltid kjempa for at fleire skal få tilgang til meir kunnskap. Me kjempa for at høgare utdanning skulle bli tilgjengeleg for alle. Me kjempa for at vidaregåande skule skulle bli tilgjengeleg for alle. Av same grunn innførte me realkompetansevurdering. Dei gongene gjekk òg debatten på dei argumenta som opposisjonen no brukar, nemleg at det ville senka kvaliteten. Det er ingen grunn til den kritikken. Det er faktisk all grunn til å tru at dette vil heva kvaliteten. Dei beste elevane, dei som ser bort frå ei fagutdanning, kan no faktisk satsa på ei fagutdanning og samtidig ha fleksibilitet til gå vidare til, for eksempel til ei ingeniørutdanning – om dei vil. Dette vil auka statusen til yrkesfaga. Men institusjonane må ta høgd for at studentane har mykje meir mangfaldig bakgrunn enn tidlegare, og må difor gje meir tilrettelagde opplegg i for eksempel matte og fysikk. Det er utdanningsinstitusjonane sitt ansvar å leggja utdanninga til rette slik at alle studentane avsluttar med det læringsutbyttet som vert kravd. Fokuseringa må vridast frå berre å fokusera på inntakskompetansen til å fokusera på utgangskompetansen til studenten. Det er det som betyr noko. Kvalifikasjonsrammeverket i høgare utdanning beskriv det læringsutbyttet som blir forventa at alle kandidatane som har fullført ei utdanning på eit aktuelt nivå, skal ha ved enda utdanning. Det er ein føresetnad at alle som blir tatt opp på eit studium, uavhengig av opptaksgrunnlag, får det same læringsutbyttet. Men det er viktig at ein i samanheng med desse endringane følgjer utviklinga tett for å sikra ei kvalitativt god utvikling – slik som erfaringane til ingeniørutdanninga via Y-vegen har gitt oss. Så litt om språket vårt – identiteten vår. Eg er glad for at ein samla komité understrekar viktigheita av å ha to sidestilte målformer, nynorsk og bokmål. Men det er komplett uforståeleg kvifor Framstegspartiet og Høgre vil fjerna sidemålskarakteren i grunnskulen. Det er eit historisk angrep på det språkpolitiske jamstellingsvedtaket som Stortinget gjorde den 12. mai 1885(presidenten klubbar)(presidenten klubbar igjen) vestnorske kulturen. (presidenten klubbar) (presidenten klubbar igjen)