trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Det er grunn til å minne om at heller ikke Høyre- og Fremskrittsparti-styrte kommuner har stått i kø for å statliggjøre eldreomsorgen, som er Fremskrittspartiets store prestisjeprosjekt. Jeg vil minne om at Fremskrittspartiets skattekuttpolitikk overhodet ikke fungerer. Vi har den høyeste ledigheten på 30 år, og sysselsettingsandelen faller med denne regjeringen. Jeg vil også vise til at innkrevingen av eiendomsskatt har økt med 30 pst. i denne perioden. Det var jo mens Høyre og Fremskrittspartiet fortsatt styrte Bergen, at man begynte å gjeninnføre eiendomsskatten der. I Bodø, som representanten selv nevnte, har Fremskrittspartiet saldert oppleggene sine med eiendomsskatt. Da er mitt spørsmål: Hvordan tror representanten Njåstad at eldreomsorgen i Norge ville ha blitt påvirket dersom man hadde fjernet de 12 milliardene i eiendomsskatt som både Arbeiderparti-styrte og Høyre- og Fremskrittsparti-styrte kommuner i Norge krever inn?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Jeg registrerer at Høyre virker å være mer opptatt av retorikk enn av innholdet i politikken. Man bruker kalkulatoren for å prøve å finne halmstrå som kan framstille Høyres kommuneopplegg på en mer fordelaktig måte enn det det reelt er grunn til. Det Frank J. Jenssen her peker på, er et resultat av at befolkningsveksten har gått ned i denne perioden. Når man sammenligner den rød-grønne regjeringsperioden med dagens regjering, er det ingen tvil om at både de samlede og de frie inntektene har gått ned under denne regjeringen. Det er vel også en årsak til at kommunene har økt eiendomsskatten med 30–40 pst. Flere av Høyres og Fremskrittspartiets kommuner har gått i spissen og sagt at uten eiendomsskatten ville de ikke ha greid å innfri når det gjelder eldreomsorg. Sysselsettingsveksten i kommunene har også gått kraftig ned.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Torgeir Micaelsen sa ikke at eldreomsorgen ikke ble bedre i de åtte rød-grønne årene, for det ble den. Nettopp derfor prioriterte vi å styrke kommuneøkonomien med flere titalls milliarder kroner mens vi satt i regjering. Også derfor prioriterte vi å sette kommunene i stand til å ansette over 8 000 nye mennesker hvert år – et tall som har sunket til rundt 5 000 under dagens regjering. Vi erkjenner at det fortsatt er store, uløste oppgaver i eldreomsorgen, og at Norge står overfor formidable utfordringer de neste årene når det gjelder å ansette og videreutdanne nok folk, og når det gjelder å ta i bruk velferdsteknologi som kan bidra til at flere mennesker kan bo hjemme lenger – og ikke minst ruste opp eksisterende bygningsmasse, noe dagens regjering ikke ønsker å gjøre. Derfor er det vi gjennom denne perioden hvert år har foreslått mer penger til kommunene. Det vil vi også gjøre neste år, fordi god eldreomsorg er viktigere enn skattekutt og flere titalls millioner til enkeltpersoner.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
For det første har vi – dessverre i motsetning til Kristelig Folkeparti – gått imot 20 mrd. kr i skattekutt som er gitt i denne perioden, fordi vi mener eldreomsorg er viktigst. Vi går også til valg på å øke skattene fordi vi fortsatt mener at eldreomsorg og skole er mye viktigere enn milliongaver til landets aller, aller rikeste mennesker. Vi har sett at Stray Spetalen har fått 7 mill. kr i skattekutt fra denne regjeringen, noen har fått enda mer. Tenk hva representanten Toskedals kommune og min kommune kunne gjort med bare 3–4 mill. kr mer til eldreomsorg. Veivalget for Arbeiderpartiet er klart, og jeg håper at også Kristelig Folkeparti vil velge skole og omsorg framfor skattekutt i neste periode.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Det er denne representanten helt enig i, og derfor har også Arbeiderpartiet gått inn for kommunesammenslåinger der det er behov for det, og der det er lokal tilslutning til det. Det vi har gått imot, er tvang. Jeg tror ikke de kommunene som nå ble sammenslått med tvang, vil avgjøre velferdssamfunnets bærekraft eller sammenbrudd. Riktig struktur er viktig, men vi må også finansiere innholdet i den strukturen som nå er vedtatt. Det er nok dessverre ikke sånn, selv om man nå har vedtatt en del kommunesammenslåinger, at det i en krok står en masse helsefagarbeidere og lærere som er villige til å komme og jobbe gratis for kommunene. De trenger flere kollegaer, og de skal ha sin lønn. For å gjøre kommunene i stand til å få de folkene inn i kommunesektoren, foreslår vi å styrke kommuneøkonomien.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Det er faktisk helt feil. Under den rød-grønne regjeringen fikk kommunene i Norge mer penger enn under dagens regjering. Regjeringens egne tall viser det. I tillegg har regjeringen lagt om inntektssystemet på en måte som gjør at de største kommunene i Finnmark taper på det. Det vil alltid være variasjoner fra år til år, men Arbeiderpartiet har lagt inn mer penger til kommunene hvert år. Alta ville fått betydelig mer penger hvis Arbeiderpartiet hadde fått gjennomslag for sine kommuneopplegg, og vi kommer selvfølgelig til å styrke kommuneøkonomien og kommunenes evne til å bygge ut eldreomsorgen dersom vi kommer i regjering.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Jeg la merke til at statsråden startet innlegget sitt med å si at regjeringen ville spre makt og styrke lokaldemokratiet. Samtidig har regjeringspartner Fremskrittspartiet på sitt siste landsmøte vedtatt at de vil forby kommunene å kreve inn eiendomsskatt. Er statsråden enig i dette forslaget fra Fremskrittspartiet?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Samtidig har kravene og forventningene til kommunene økt, og jeg kjenner veldig få lokalpolitikere som skriver under på statsrådens virkelighetsbeskrivelse av hvordan det står til ute i kommunene. Vi kan vise til Høyres egen ordfører i Eidsberg, som til Kommunal Rapport har forklart hvorfor hans kommune måtte innføre eiendomsskatt fra nyttår. Han sa: «Vi hadde ikke nok handlingsrom til å gjøre kommunen så attraktiv og legge slik til rette for vekst som vi ønsket. Uten eiendomsskatt ville det nærmest blitt stillstand.» Hva synes statsråden om dette? Hva synes han om at han har levert sin egen partifelle i Eidsberg et kommuneopplegg med et handlingsrom som uten eiendomsskatten – som Høyre og Fremskrittspartiet er imot – ville ført til stillstand i kommunen?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Da Arbeiderpartiet i 2013 advarte mot Høyres politikk, var det basert på Høyres egne løfter om å legge om inntektssystemet. Det har Høyre gått bort fra. Det er vi glade for. Advarslene har likevel stått seg, for til tross for rekordhøy oljepengebruk med 100 mrd. kr har veksten i både de samlede og de frie inntektene gått ned. For Nord-Norges del har man faktisk mistet inntekter på flere hundre millioner kroner, på grunn av omleggingen i det fylkeskommunale inntektssystemet og kuttet i de regionale utviklingsmidlene. Nettopp fordi situasjonen i kommunene er så ulik, er det viktig at kommunene har muligheten til å kreve inn eiendomsskatt, noe flere ordførere fra både Høyre og Fremskrittspartiet har presisert ved en rekke anledninger. Ville en regjering bestående av Høyre og Fremskrittspartiet greid å legge inn de 12 mrd. kr som bortfall av eiendomsskatt ville bety?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Debatten går mot slutten, og det gir grunnlag for å oppsummere. Høyrepartiene har vært opptatt av forutsigbarhet. De går begge til valg på at de vil ha nye skattekutt. De har ikke avklart hvor mye. Det er en ganske viktig rammebetingelse for kommunene. For hver milliard som går til nye skattekutt, blir det handlingsrommet man kan bruke til å prioritere skole og omsorg i årene som kommer, mindre. Jeg merker meg også at Høyre og Fremskrittspartiet er uenige om hvorvidt man vil forby eiendomsskatt. Og velgerne bør merke seg Høyre-statsrådens advarsel mot Fremskrittspartiets forslag. Når det gjelder skatteutjevning, er det også uklart hva politikken blir i framtiden. Høyre og Fremskrittspartiet har tidligere ment at man skulle utjevne mindre, for midt i denne stortingsperioden lanserte man den nye selskapsskatten med brask og bram. Arbeiderpartiet tok avstand fra det, fordi vi mente at dette ville være en ren konjunkturskatt som ville forsterke de naturlige konjunkturene. Det har etter hvert også regjeringen kommet fram til. De har lagt den på is, men har ikke avklart om selskapsskatten skal innføres i neste periode eller ikke. Vi advarte mot konsekvensene for Nord-Norge av Høyre og Fremskrittspartiets politikk før forrige valg. Det var en helt betimelig advarsel. Kuttene kom ikke i den innpakningen som Høyre og Fremskrittspartiet forespeilet oss, men Nord-Norge har fått flere hundre millioner kroner i kutt gjennom omlegging av kostnadsnøklene og det kraftige kuttet i regionale utviklingsmidler som de nordnorske fylkeskommunene har tapt betydelig på. Det går ikke minst ut over båt- og fergeruter. Jeg legger også merke til at mennene fra Høyre og Fremskrittspartiet bruker betydelig med sminke når de skal presentere sitt kommuneopplegg. De utelater omtale av 2017. Realiteten er at handlingsrommet for kommunene går ned med 0,4 pst. i det året vi er inne i. Det snakker man ikke noe om, men realiteten er at kommuneøkonomien i denne perioden har vært på lykke og fromme og helt avhengig av variasjonene i skatteinntektene, ikke av regjeringens prioriteringer. Jeg er glad for at regjeringen følger opp Rigmor Aasrud, tidligere fornyingsministers, satsing på digitalisering. En forutsetning for at hele landet skal digitaliseres og alle skal med, er at man bygger ut infrastruktur. Der har regjeringen dessverre kuttet i bredbåndssatsingen. Til syvende og sist handler dette om et helt grunnleggende veivalg – skole og omsorg for folk flest eller flere millioner til milliardærene.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
De største skattekuttene til Høyre og Fremskrittspartiet har gått til dem som har mest. Med Arbeiderpartiets veldig konkrete skattepolitikk, som vi går til valg på, vil folk med inntekter på 600 000 kr og lavere ha lik eller lavere skatt enn i dag, mens vi varsler skjerpinger for dem som har millioninntekter. Det tror jeg det er relativt stor forståelse for. Vi har ett regjeringsparti som bedyrer at de har tillit til kommunene, men som vil forby de samme kommunene å ta inn eiendomsskatt. Det andre regjeringspartiet er helt uenig i det. Det er ikke en nyanse, det er en grunnleggende uenighet. Men realiteten er at regjeringspartiene ser at eiendomsskatten er helt nødvendig for å unngå kutt i velferden, som følge av de 20 mrd. kr de samme to regjeringspartiene har vedtatt her på Stortinget. Hvis kommuneøkonomien hadde vært så god som regjeringen påstår, hadde det vel ikke vært behov for kommunene å øke eiendomsskatten med over en tredjedel.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Fremskrittspartiet har krevd at kommunene skal fjerne den kommunale eiendomsskatten fordi de i 2016 fikk gode resultater som følge av økte skatteinntekter. Det er klart at de 6 milliardene i ekstra skattekroner skyldes omlegging av utbytteskatten til aksjeselskap. Svært mange tok ut økt utbytte dette året for å slippe skatteskjerpelser. Dette var ikke et resultat av regjeringens økonomiske opplegg, men – som det står i proposisjonen, og som regjeringen selv sier – «tilpasninger til skattereformen blant private skatteytere», og de er «i hovedsak av engangskarakter». Regjeringen selv nedjusterte skatteinntektene for 2017 med 850 mill. kr. KS viste til at den sterke veksten i skatteinntekter avtar, og at inngangen i april 2017 var 10 pst. lavere enn året før. Mener Fremskrittspartiet på tross av disse faktaene om nedgangen i skatteinngangen at kommunene bør opptre som om skatteveksten i 2016 vil fortsette, og at inntektene de fikk i fjor, vil fortsette også til neste år? Hva er det Fremskrittspartiet vet som statsråden ikke vet?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Regjeringens advarsel i proposisjonen om at dette er «i hovedsak av engangskarakter», oppfatter jeg som en advarsel til kommunene om at dette må de sette inn i drift, for de pådrar seg framtidige kostnader som det ikke vil komme inntekter for neste år. Mener representanten Njåstad at det er en feilvurdering fra regjeringens side?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
I en fellesmerknad fra komiteen i innstillingen sier vi: «Komiteen mener det skal være likeverdige levekår i hele landet, og at det må legges til rette for bosetting over hele landet.» Regjeringen har vedtatt endringer i inntektssystemet som er begrunnet med at det skal bygge opp under kommunereformen. Resultatet er at av kommuner med mellom 2 000 og 25 000 innbyggere tapte 239 kommuner, mens 51 kom ut i pluss. Alle kommuner med over 25 000 innbyggere vant på omleggingen. Vi vet også at i 2017 kom 92 kommuner inn under den såkalte INGAR, inntektsgarantien, og de taper samlet sett 500 mill. kr. Dette skjermer jo ordningen, men bare i en liten periode, ikke over tid. Resultatet er at to kliss like kommuner får forskjellig inntektsgrunnlag og forskjellig nivå på tjenesteproduksjonen sin. Mener Høyre at disse store, dramatiske endringene i inntektssystemet er med på å sikre likeverdige levekår i hele landet?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
La oss ta et eksempel og si at det er to kommuner som har 5 000 innbyggere, kliss lik geografi, akkurat samme demografi og akkurat samme utfordringer. Den ene ble på 5 000 innbyggere etter at den slo seg sammen med noen, den andre har 5 000 fra før. De får helt forskjellige rammer for å levere tjenester til sine innbyggere og helt forskjellig mulighet til tjenestenivå på sine tjenester. Dette vil fortsette over tid – ut fra om de tilfeldigvis var en sånn kommune, eller om de tilfeldigvis ble en sånn kommune fordi de slo seg sammen akkurat i 2017, da vedtaket ble fattet. Kan representanten forklare meg hvordan innbyggerne i de to kommunene skal klare å få likeverdige tjenester når inntektsgrunnlaget for de to kommunene er så totalt forskjellig?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Kristelig Folkeparti er forsiktig med egne merknader og forslag i behandlingen av kommuneproposisjonen. Partiet stiller seg bak regjeringen stort sett i ett og alt, og det får vi ta til etterretning og som uttrykk for partiets vilje og prioriteringer. Fylkeskommunen gis en beskjeden økning i rammene, 300 mill., der 100 mill. av disse er satt av til å styrke båt og ferje. 200 mill. kr skal altså dekke vekst i videregående, kollektivtrafikk, samferdsel osv. Dette vil ikke strekke til. Fylkesveier slites, og KS sier det er behov for 1,5 mrd. til 2 mrd. kr for å tette vedlikeholdsetterslepet. Senterpartiet foreslår et tiårig vedlikeholdsprogram og bevilgninger over statsbudsjettet innenfor intervallet 1 mrd.–1,5 mrd. kr for 2018. Hva er Kristelig Folkepartis vurderinger av KS’ beskrivelse av situasjonen for fylkesveiene? Og hva tenker Kristelig Folkeparti om Senterpartiets forslag om et vedlikeholdsprogram for fylkesveiene som vil tette gapet over en tiårsperiode?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Framstillingen er temmelig skjev. Hvis en ser på de tabellene som ligger der, viser de at den årlige veksten er redusert i perioden fra 2013 til 2017. Da var veksten på 1,8 pst. I den nåværende perioden er veksten på 1,6 pst. Så skal jeg innrømme én ting: Det ble ikke så dramatisk som jeg fryktet, etter at vi hadde Jern-Erna som kommunalminister. Jeg tror kanskje ikke at vi får dette ordføreroppropet fra Høyre som vi så i 2005. Jeg tror kanskje heller ikke vi ser trønderordførere fra Høyre som står fram og sier at de er kjempehappy for at vi nå får en Arbeiderparti–Senterparti-basert regjering til høsten, slik det skjedde i 2005, da tidligere representant Myraune var fremme og sa at heldigvis ble det regjeringsskifte, og at det var helt nødvendig for at de i de mindre kommunene skal klare å få dette til å gå rundt. Men samtidig vil jeg sterkt advare mot å tro at det vil bli noen dans på roser, og vi ser jo hva som har skjedd med enkelte kommuner etter omleggingen av inntektssystemet.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Hvis representanten Njåstad hadde fulgt med litt da jeg holdt innlegget mitt, presiserte jeg nettopp at vi vil reversere inntektssystemet. Vi vil tilbake til det basistilskuddet vi hadde tidligere. Derfor legger vi inn mellom 2 mrd. og 2,5 mrd. kr ekstra utover regjeringens satsing, og jeg presiserte i innlegget mitt at det er ingen kommuner som vil tape på omleggingen av inntektssystemet – alle kommuner vil vinne på det. Oslo vil vinne litt mindre enn de mindre kommunene. Så de som egentlig bør ha to forskjellige budsjetter, er de kommunene som vil vinne mest med Senterpartiets opplegg, for de vil få en betraktelig romsligere økonomi med vårt opplegg enn med det regjeringen legger fram i dag.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Senterpartiet vil opprettholde det belønningssystemet som har vært, og det var ikke tidsbegrenset. Det var dagens regjering med støtte fra Kristelig Folkeparti som tidsbegrenset og satte en dato ved at man garanterte at man får dette hvis man bare fatter vedtak innen 1. juli. Denne ordningen med 15+5 år på inndelingstilskuddet, reformstøtte osv., er noe vi selvsagt vil videreføre. Vi er for frivillige kommuneslåinger, for da tenker vi at da har lokalpolitikerne tenkt at sentraliseringen som ligger i kommunesammenslåing, de ulempene som ligger der, med mindre nærhet til tjenestene osv. i kommunen, vil sterkere fagmiljø og mer forutsigbar økonomi osv. veie opp for. Vi har alltid stemt for frivillige kommunesammenslåinger. Jeg tror alle kommunesammenslåinger som har skjedd før reformen, var initiert av senterpartiordførere. Selvsagt vil vi fortsatt støtte frivillige kommunesammenslåinger, og vi vil selvsagt reversere tvangssammenslåinger.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Nei, de minste kommunene har kommet godt ut med dagens inntektssystem. Men de kommunene som regjeringen, støttepartiene og ekspertutvalget har sagt har den ideelle kommunestørrelsen i Norge, de som har under 25 000 innbyggere, har kommet enormt dårlig ut av dette inntektssystemet. Som jeg sa i innlegget mitt, og som jeg presiserte i replikkordvekslingen med Njåstad: Ingen kommuner i Norge kommer til å tape på Senterpartiets opplegg. Vi legger inn mellom 2 mrd. og 2,5 mrd. kr ekstra. Det betyr at alle kommuner vil tjene på den omleggingen som vi vil ha av inntektssystemet. Det er merkelig at disse tvangskameratene mener at kommuner som har helt like utfordringer og akkurat de samme oppgavene, skal ha helt forskjellig finansiering ut fra om de var en kommune som så slik ut før 2017, eller om de blir en kommune gjennom frivillig eller tvungen kommunesammenslåing i 2017.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Senterpartiet ønsker bedre tjenester til alle innbyggere, vi ønsker ikke at innbyggere skal straffes verken for at kommunen er en gammelungkarskommune – var det vel representanten Jenssen kalte det, altså de som har fått avslag på grått papir og ikke kan slå seg sammen med andre – eller på grunn av at de ikke ønsker kommunesammenslåing og derfor taper på dette. Vi vil at alle innbyggerne skal ha likeverdige tjenester uansett hvor i landet de bor, og uansett om de tilfeldigvis bor i en kommune som er sammenslått, med tvang eller frivillig, i 2017. Derfor vil vi tilbake til et inntektssystem som ivaretar likeverdige tjenester til alle innbyggere i landet.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Regjeringen legger bort forslaget om å innføre en andel av selskapsskatten til kommunene fra 2018. Forslaget ble varslet i kommuneproposisjonen for 2016 og skulle innføres fra 2017. Det ville ha ført til at rammeoverføringene hadde blitt redusert til fordel for inntekten fra selskapsskatten. Dette ville gitt en omfordeling mellom kommuner, som Senterpartiet er sterkt imot. Venstre sier i sine merknader i innstillingen at kommunal andel av selskapsskatten er et viktig prinsipp for kommunene for at de skal være ja-kommuner som skal legge til rette for nærings- og verdiskaping. Nå ber regjeringen om en utsettelse og viser til at med et konjunkturutsatt næringsliv vil det å tilbakeføre selskapsskatten kunne medføre økt usikkerhet. Nå er det grunn til å spørre: Når er det næringslivet ikke er konjunkturutsatt? Gründervirksomhet og nye virksomheter trenger jo støtte og betaler lite skatt i starten. Det er etablerte bedrifter som bidrar med selskapsskatt. Er Venstre enig(presidenten klubber) med Senterpartiet i at(presidenten klubber igjen) forslaget bør legges bort nå? (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Takk for svaret som ikke var om selskapsskatt, men jeg kan spørre om noe helt annet. Representanten var i innlegget sitt veldig opptatt av de nye oppgavene til fylkeskommunen. Da representanter for regjeringen uttalte seg på torsdag, sa de at nå blir det mye enklere å legge ned fylkeskommunen, vi er faktisk halvveis i mål. Det er lett å forstå når de nå har ordnet så store regioner at lokalkunnskapen forsvinner. I tillegg er viktige oppgaver fjernet fra fylkeskommunen. Viktige oppgaver som kollektivtrafikk kan nå legges til kommunene, og det skal gjøres forsøk med tannhelsetjenesten, med frykt om at det også kan bli lagt til kommunene på et senere tidspunkt. Hva tenker representanten om uttalelsene bl.a. fra representanten Schou om at nå er man halvveis i mål med å legge ned regionalt nivå?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
I forrige uke vedtok vi en rekke kommunesammenslåinger, og lokalpolitikerne skal nå gå i gang med prosessen med å bygge nye kommuner, en prosess de har tenkt å ta på største alvor og gjøre grundig. I helgen har jeg fått henvendelse fra flere småsjokkerte ordførere som har fått et brev fra departementet der de har fått beskjed om at møtet i fellesnemnda bør holdes innen 1. juli. Der bør antall representanter i det nye kommunestyret, kriterier for sammenslåing og funksjonsfordeling, fullmakter til fellesnemnda osv. være på plass. Greier de ikke det innen 1. juli, er seneste frist 25. august. De fleste kommunestyrene har hatt eller har sendt ut lista si for junimøtet, og mange har heller ikke tenkt å ha møte i august. Det er som sagt midt i ferietiden. Hva er tanken bak at dette haster så voldsomt når de skal sammenslås fra 2020? Vil dette være en forsvarlig prosess? Hvorfor skal ikke kommunestyrene få ha en god prosess i denne sammenslåingen?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Kommuneproposisjonen har også en grundig omtale av kommunereformen. I utgangspunktet ga regjeringen tydelige frister for de lokale prosessene i kommunereformen. 1. juli 2016 var kommunenes frist, og 1. desember 2016 var fylkeskommunenes frist. Jeg og mange rundt om i landet opplever det som kritikkverdig at regjeringen satte sine egne frister til side da de registrerte at reformen ikke fikk ønsket tilslutning. Ikke engang da regjeringen la fram sine proposisjoner om endret kommunestruktur og endret fylkesinndeling, var alle sammenslåingssaker ferdigbehandlet. Derfor inneholder også årets kommuneproposisjon omtale av slike saker. Jeg mener regjeringens omtale av prosessene i kommunereformen vitner om manglende respekt for de lokale vedtakene som er fattet innenfor frister og med basis i folkeavstemninger og grundige prosesser. Fylkesmennenes rolle i denne sammenheng er mildt sagt spesiell. La meg få omtale noen av sakene. Regjeringen sier i kommuneproposisjonen at den er kjent med at kommunestyret i Steigen på ny skal behandle spørsmålet om kommunesammenslåing med Bodø. Det har de gjort og med knappest mulig flertall vedtatt ønske om sammenslåing, mens Bodø har takket nei. De har takket tydelig nei. Det tjener verken Steigen eller Bodø at det blir gått nye runder i denne saken nå. Med bakgrunn i tilrådingen fra Fylkesmannen i Sør-Trøndelag og en utredning fra NIVI Analyse åpner departementet for en ny vurdering av kommunesammenslåinger på Fosen. Jeg er forundret over at departementet i det hele tatt åpner for at dette skal tas opp igjen. Saken er rotet kraftig til gjennom ulike og motstridende vedtak hos kommunene lokalt etter innblanding og press fra fylkesmannen på et tidspunkt da vedtakene var gjort i de fleste kommunene. Fem av sju har sagt klart ifra at det ikke er aktuelt med én storkommune på Fosen. Nå må de få ro til å gjennomføre vedtatte sammenslåinger som statsråden tidligere har rost i sterke ordelag. Senterpartiet er kritisk til regjeringens forslag om å endre finansieringsordningen for sammenslåtte kommuner. Den omfatter engangskostnader, reformstøtte og inndelingstilskudd. Dessuten har regjeringen innført stadig nye ordninger for å smøre reformen. Fra 2018 foreslår regjeringen at støtten til kommunereformen som tidligere har vært bevilget på egen post, eller over skjønnsmidler, skal dekkes over innbyggertilskuddet. Det betyr nok en gang at store bevilgninger til kommunene blir omfordelt fra kommuner som fortsetter som selvstendige kommuner, til sammenslåtte kommuner. Det kan ikke Senterpartiet være med på og har derfor fremmet forslag om at støtteordninger til sammenslåtte kommuner fortsatt skal bevilges over egen post. Vi foreslår også at ordningene som skal videreføres, skal være engangsstøtte, reformstøtte og inndelingstilskudd, og det etter de forutsetningene som opprinnelig ble lagt til grunn.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Vi får opplyst at 16 pst. av de ansatte i staten i dag er midlertidig ansatt. I arbeidslivet for øvrig er tallet 8 pst. Ved universitetene er så mange som en fjerdedel uten fast stilling, og mange går i årevis i midlertidige stillinger. Fra Senterpartiets side deler vi organisasjonenes bekymring når de sier at lovforslaget gir for sterk åpning for midlertidige ansettelser i staten. Behovet for dette er begrunnet med at lovens «meningsinnhold» må være «tilpasset statens særpreg». Mener statsråden at det også i framtiden vil være naturlig at staten har dobbelt så stor andel midlertidig ansatte som næringslivet for øvrig? Hvis jeg oppfattet statsråden rett, mente han at andelen midlertidige ansatte i staten må ned. Hvilke virkemidler mener statsråden vi må bruke for å få ned andelen? Og hvilket nivå mener statsråden andelen midlertidig ansatte i staten bør ligge på i framtiden?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Har statsråden da noen forklaring på hvorfor samtlige organisasjoner mener at dette lovforslaget gir for sterk åpning for midlertidige ansettelser i staten, og har en helt annen tolkning av de lovendringene som er foreslått?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Noe av verdigrunnlaget som partiene står for, viser seg i hvordan de bruker penger. SV har alltid brukt mye mer penger på kommuneøkonomien enn det Fremskrittspartiet har gjort, og det er fordi vi bl.a. er opptatt av eldreomsorg, mens Fremskrittspartiet bruker sine penger på skattelette, som ikke har gitt noen arbeidsplasser. Det ble skapt flere private arbeidsplasser da de rød-grønne satt, enn nå. En av de tingene som Fremskrittspartiet er de ivrigste forkjemperne for, er anbudsutsetting av velferdstjenester og eldreomsorg. En av de såkalte effektiviseringsgevinstene man oppnår da, er at hjelpepleiere, renholdere og andre av heltene i eldreomsorgen går ned i pensjon, mens inntektene gis til private selskap, som også ofte plasserer seg sjøl i skatteparadis. Mener virkelig representanten Njåstad fra Fremskrittspartiet at hjelpepleiere og renholdere har for god lønn og for god pensjon?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
SV og Høyre har vel alltid prioritert forskjellig mellom fellesskap og private skatteletter, noe Høyre har vært talspersoner for. Høyre snakker veldig mye om kvalitet i skole og om kvalitet i omsorg. Vi i SV vet at kvalitet koster. Da må man sørge for at det er ansatte med riktig kompetanse og med nok tid. Det gjelder skole, det gjelder barnehage, og det gjelder skolehelsetjenesten, f.eks., der Høyre og regjeringen nå fjerner øremerkingen. Det samme gjør man når det gjelder tilskudd til flere barnehagelærere i barnehagene. Man sier at kommunene skal kunne bruke disse pengene til hva de vil. Da er mitt spørsmål: Hva sier representanten Jenssen til bl.a. ungdom i Drammen, der det er 2 300 ungdommer som skal dele på én helsesøster? Hadde det ikke vært riktig å øremerke disse pengene, slik at vi var sikre på at ungdommene kunne få tilgang på en skolehelsetjeneste?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Til det siste: Dette forslaget fra Senterpartiet og SV står jo i innstillingen her i dag, så det er litt pussig at representanten ikke har oppdaget det. Men det jeg kunne tenke meg å spørre om, er: SV og Kristelig Folkeparti har vært veldig enige om at det har vært et stort behov for å styrke barnevernet og for å styrke skolehelsetjenesten, altså hjelpetiltak for barn og unge som sliter på ulike måter, eller som til og med trenger hjelp til å få et nytt hjem. Det som skjer i dette budsjettet, er at man innlemmer slike tilskudd. Ja, på skolehelsetjenesten har man hatt en opptrapping. Nå stoppes det, og det gjøres det også på barnevern – som om man var i mål med det – og man innlemmer disse tilskuddene i rammetilskuddet. Hva er grunnen til at Kristelig Folkeparti nå har snudd og mener at vi ikke, fra Stortingets side, må sikre de ungdommene og de barna som trenger dette, at vi ikke, fra Stortingets side, når vi sier at de skal få et styrket tilbud, sikrer at det faktisk blir en realitet?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Det gjelder altså fylkesveiene, det var det som var Grenis spørsmål, og ikke ferjene. Men nok om det. Jeg synes ikke representanten svarer særlig godt på spørsmålet om hvorfor man nå mener at man ikke lenger trenger å øremerke disse pengene – til barnevern og til skolehelsetjenesten – for erfaringen fra før har jo vist at når man har trappet opp uten den type øremerking, har det dessverre ikke blitt stillinger. For det er jo også mange andre gode ting å bruke penger på i kommunesektoren. Så det er ikke det, det er ikke vond vilje, men hvis vi fra Stortingets side, partiene der, står og lover at dette skal bli en satsing, så er dette en måte å sikre det på. En annen ting jeg er forundret over: SV foreslår i dag at vi skal bedre ordningen med særlig ressurskrevende tjenester. Det trodde jeg Kristelig Folkeparti faktisk var enig med SV om, at det treffer veldig godt på kommuner, særlig kommuner som har ekstra store utgifter, og det kunne være med på å balansere det som ikke kan fanges opp i inntektssystemet.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Jeg skjønner det er veldig ubehagelig for Venstre å ta inn over seg hva samarbeidspartiene egentlig mener om forslaget til ny regionreform, at man faktisk har åpnet for å fjerne disse viktige oppgavene, og at man synes man er halvveis i å få lagt ned det som Venstre nå påstår at de har reddet. Det jeg skal spørre Venstre om, er konkurranseutsetting og anbud i eldreomsorgen. For der fikk vi nå svar fra både Høyre og Fremskrittspartiet, og de sier helt klart og rett ut at de synes det er helt greit at hjelpepleiere og renholdere taper pensjon, tusenvis av kroner, på at de blir konkurranseutsatt. Da vil jeg spørre om det også er Venstres beskjed til disse heltene i omsorgen, at de ikke er viktige, at de tjener for mye og har for god pensjon.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Jeg registrerer at Høyre synes det er etisk fullverdig at de skattepengene vi betaler, og som bevilges til f.eks. barnevern eller barnehager, skal gå til millionutbytte til private eiere som til og med plasserer selskapene sine i skatteparadis, og ikke er med og betaler på dugnaden vi har. SV er ikke imot private, men vi er imot at det tas ut profitt – stor profitt – av disse selskapene. Hvis representanten hadde gått gjennom volumet på barnehager, ville han ha sett at det er ikke noen små entreprenører som bare tar et utbytte som dekker deres egne kostnader. Det er store internasjonale selskaper som stort sett er investeringsfond, som eier disse selskapene som i dag driver barnehagene. Og ja, SV ønsker at de pengene skal gå til flere barnehager, og de kommunale, frivillige organisasjoner og private som ikke vil ta ut utbytte, er hjertelig velkomne til den dugnaden.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Jeg tror representanten må høre på svaret. Dette handler om hva skattepengene våre skal brukes til. Jeg konstaterer at Høyre synes det er helt greit at noen selskaper gjør seg steinrike på folks skattepenger, som folk tror skal gå til bedre barnehager – eller på eldreomsorgsområdet, eller på barnevernsområdet. Vi har nå sett en utvikling der det tas ut store utbytter, og regjeringen har nektet å svare Stortinget på hvor mye som tas ut av disse selskapene. Jeg er en glad skattebetaler, men jeg blir ganske sinna når jeg skjønner at skattepengene mine går til dette, og det tror jeg faktisk folk blir. Så registrerer jeg at Høyre synes at kutt i pensjon i hundretusenkronersklassen til folk som jobber i barnehage, eldreomsorg eller renhold, er småpenger og et fikenblad. For SV er det viktig. Dette er mennesker som fortjener hver eneste krone.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Det er to grunner til at det ble sånn den gangen. Den ene var at dette var et ufravikelig krav som Fremskrittspartiet framsatte under forhandlingene. Det var Fremskrittspartiet og SV som tok initiativet til dette, og det var Fremskrittspartiet som krevde det. Det var aldri SVs sak. Vi har alltid ment at det offentlige eller de ideelle burde ha bygget ut barnehagene. Den andre grunnen er også at på den tida så vi ikke konturen av hva dette kom til å bli. Nå ser vi hvordan de store selskapene posisjonerer seg og kjøper opp de små, private, foreldredrevne barnehagene, de som ikke driver med profitt, men som driver private barnehager veldig godt. Dette handler ikke om kvaliteten på arbeidet til de ansatte i barnehagene. Dette handler rett og slett om skattepengene våre skal brukes til privat profitt eller om de skal brukes til kvalitet i barnehagene.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Hvis representanten hadde trodd på det han sjøl sier nå, måtte han ha lagt ned alt som er kommunalt, og privatisert alt sammen. Dette er med skam å melde helt useriøst. Det er en del av de private som drives godt kvalitetsmessig – det er helt riktig. Men det som tas ut i profitt, er altså penger til overs som man kunne ha gitt som skattelette til vanlige folk. Da hadde man ikke trengt å ta inn de pengene og gi dem til noen av de rikeste i landet, de som eier disse selskapene. Eller man kunne brukt dem til enten å øke kapasiteten – det er det behov for, for det er behov for flere barnehageopptak i landet nå – eller man kunne brukt dem til å øke kvaliteten i barnehagene, altså ansatt flere barnehagelærere og flere fagarbeidere i barnehagen. Fremskrittspartiet foreslår nå at de pengene skal inn i rammen for kommuneøkonomien, og da vet vi ikke om det blir mer kvalitet av det der heller.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
I likhet med Arbeiderpartiet og Senterpartiet er SV for frivillige kommunesammenslåinger, og vi er villig til å bidra med reformstøtte til det. Det er det ingen tvil om. Det vi har vært kritisk til, er at man legger om hele kommuneøkonomien og vrir den for på økonomisk vis å tvinge fram kommunesammenslåinger. Det har SV vært kritisk til hele veien. Vi ser at utslaget av de ordningene som Kristelig Folkeparti har vært med på å bidra til, rammer noen av de kommunene som er mellomstore. De får nå problemer, så vi er nødt til å se på dette. Men hvis kommuner eller fylker slår seg sammen, står SV selvfølgelig bak at man trenger å få dekt utgiftene til det. De er store. I sum kunne man kanskje sett på om noen av de pengene som er brukt til denne prosessen som ikke førte til så mye, kunne vært brukt på en bedre måte.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
To store hovedforskjeller på Høyre og SV er for det første hvor mye penger vi mener at vi skal bruke på fellesskapet, på god skole og eldreomsorg. Her mener SV at vi skal bruke mer, mens Høyre bruker pengene på skattelette. Det andre er å bruke private kommersielle aktører i f.eks. eldreomsorg og barnehager. Mens Høyre tydeligvis er enig med SV i at man ikke vil ha profitt i skole – merkelig nok mener de det – mener de at det er helt greit ellers. Da barnehageforliket ble inngått, var ikke Høyre med, men da var jo de fleste private barnehagene foreldredrevne, som ikke tok ut profitt. Det vi har sett på undersøkelsene, er at det nå er færre barn i private barnehager som trenger oppfølging. De har færre kvalifiserte ansatte, og de ansatte har dårligere vilkår. Mener Høyre det er god bruk av offentlige midler å sikre det?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Jeg må få rette på en åpenbar misforståelse.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Det jeg ville rette opp i stad, var at statsråden fikk lov til å stå i Stortinget og si at SV har brukt mer oljepenger enn regjeringen har gjort. Det er helt, totalt feil. Vi har brukt mindre oljepenger i hvert eneste budsjett enn det regjeringen har gjort i denne perioden. Og det mener jeg jeg burde ha fått lov til å rette opp utenom min taletid. SV prioriterer kommunesektoren nettopp fordi det er viktig. Det regjeringen bruker penger på, skaper ikke arbeidsplasser. Det skaper vonde forskjeller når det ikke er nok lærere i skolen, når det ikke er nok ansatte i eldreomsorgen, og når det fremdeles er slik at mange unger ikke har skolehelsetjeneste tilgjengelig den dagen livet er svart og vanskelig. Det er vanskelig å skulle vente kanskje i flere uker når livet er tungt å bære og man er ung. SV mener det er viktig at vi nå gjennomfører en reell opptrappingsplan når det gjelder rehabilitering i kommunene. Veldig mange mennesker er syke, men mange av dem kan bli friske og funksjonsfriske igjen. Noen kan få rehabilitering så de kan leve et godt liv, men det er ikke penger til det i kommunene. SV mener også at vi skal prioritere å øremerke og øke satsingen på rusomsorg. Det er kjempeviktig, men vi må sikre at det faktisk skjer. Vi mener også at kommunene må få penger til å ta klimaansvar og ikke minst foreta klimatilpasninger. Jeg skal peke på ett punkt som jeg mener det nå er overmodent at Stortinget er med på å vedta, og det er å fjerne kommunenes mulighet til å avkorte sosialhjelp for barnetrygd. Vi har spurt regjeringen: Hvor mye taper de fattigste familiene i landet på at kommunene får lov til å gjøre dette? Svaret er at et sted mellom 350 mill. og 400 mill. kr taper de fattigste barnefamiliene på at dette fremdeles er mulig. SV fremmer forslaget om å tette dette hullet fordi de fattigste barnefamiliene faktisk er de eneste som ikke får barnetrygden i tillegg til sine inntekter uansett. En kan da lure på hvorfor de blir fattige. Dette hadde det vært utrolig viktig å gjøre nå, for forskjellene i Norge øker, og forskjellene øker med regjeringens prioriteringer, der de også har kuttet andre tilskudd til de aller fattigste familiene. SV ønsker å gjøre noe med det, og vi ønsker å bruke vår skattelette, som gir alle med en inntekt under 600 000 kr flere tusen i skattelette. Det hadde vært et mye bedre opplegg.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Representanten Jenssen fra Høyre sier at hvis vi får flere helsesøstre, blir det bedre helse. Ja, det gjør det. Derfor prioriterer SV det. Hvis vi får flere læreren i skolen, blir det flere elever som blir sett og kommer til å klare seg bra. Derfor prioriterer vi det. Hvis vi ikke får flere ansatte i eldreomsorgen framover, kommer det til å gå riktig galt. Derfor prioriterer SV det framfor skattelette til de rikeste. Det er et valg vi i SV tar, men Høyre har brukt opp pengene sine til andre ting og har ikke råd til dette, og skyver ansvaret ned på kommunene. Så til bredbånd. Ja, det første regjeringen gjorde da de kom til makten, var å kutte fra 160 mill. til 50 mill. kr. Så har riktignok Venstre og Kristelig Folkeparti hjulpet dem med å sparke dem litt i gang. Graveforskriften hjelper nok bra i Bergen og i Drammen, men utover bygdene må det tilskudd til, ellers blir det ikke utbygging.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Det er ingen organisasjoner som har henvendt seg til Stortinget under behandlingen som sier at dette faktisk vil bedre situasjonen, og det er det som er problemet. Når det gjelder midlertidighet, er problemet størst på universitetene, og da kan jeg referere hva Forskerforbundet mener om dette. De viser til at det i dag er en fireårsregel i staten og en treårsregel i arbeidsmiljøloven, og at man nå i hovedsak skal harmonisere dette. Problemet er at det i tjenestemannsloven i dag gis fradrag for tjenestetid, mens det gjør det ikke etter arbeidsmiljøloven. Det utvalget sa, var at man skulle følge arbeidsmiljøloven, mens forskriftene som regjeringen har sendt ut på høring, gjør at kun ett år av tiden man f.eks. er stipendiat, skal regnes med i dette. Det betyr at folk skal kunne gå i årevis som stipendiat – og noen gjør det også – og da er konklusjonen fra Forskerforbundet at dette medfører flere midlertidige tilsettinger av lengre varighet enn i dag.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Det er nok slik at opposisjonspartiene hadde stemt for dette hvis lovforslaget som ble lagt fram, hadde vært i tråd med det enstemmige utvalget, men det er det ikke. Hvis man ser på f.eks. dette med midlertidighet, som er et stort problem, kan jeg vise til proposisjonen, side 114, hvor det uttales at en direkte overføring av arbeidsmiljølovens begrep til statlig sektor «ikke er mulig». Man begrunner dette med «statens særpreg» – hva nå det skulle være, bortsett fra at man trenger uavhengige tjenestemenn. Man begrunner det med at man får bevilgninger fra Stortinget. Ja, det gjør ansatte i kommunene også. Statsråden sier det er hvis man f.eks. skal gå i vikariat for en rektor. Ja, det gjør man i kommunene også. Til og med barnehagene gjør det, jeg har vært med på det sjøl. I denne proposisjonen legger man nå opp til en annen fortolkning av begrepet enn det man har i arbeidsmiljøloven. Det man legger opp til, er å fortolke begrepet i samsvar med gjeldende hovedbestemmelse i tjenestemannsloven, slik den er i dag, hvor man kan tilsettes midlertidig når tjenestemannen «bare trengs for et begrenset tidsrom eller for å utføre et bestemt oppdrag». Ordlyden endres, men ikke innholdet. Arbeidsmiljøloven gir adgang til å bruke midlertidig tilsetting ved usikkerhet knyttet til budsjett og økonomiske hensyn. Slik kunne det være også i staten. Det er ikke det som er problemet. Problemet er at begrepene i proposisjonen tolkes, og da blir adgangen til midlertidige tilsettinger like vid som før, og videre enn i arbeidsmiljøloven. Enten har ikke regjeringen og Venstre forstått det, eller de forsøker å underslå det, og det er alvorlig, for alle ønsker å stramme inn. Frykten er nå at det blir ganske mange rettssaker og prosedyrer om dette fordi det ikke er i tråd med utvalget. Det legges inn premisser som ikke lå i utvalget. Jeg kan f.eks. nevne at i forskriften som er sendt ut nå, før loven er vedtatt – i § 9 – foreslås det i treårsregelen at det skal gjøres fradrag for fravær, og det er ikke i samsvar med utvalgets innstilling. Det reduserer betydningen av endringen av treårsregelen. Dessverre gjør det det. Det er det som er problemet, ikke at vi ikke ønsker å stramme inn. Vi ønsker å gjøre det på en måte som gjør at det får effekt, og derfor er vi imot denne, men for det som utvalget foreslo i utgangspunktet.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Det er ikke SV som har skapt usikkerhet i denne saken, det er regjeringens håndtering av saken som har skapt usikkerhet. Man har sendt forskrifter på høring før loven er vedtatt, og proposisjonen til Stortinget inneholder andre tolkninger som regjeringen har fulgt opp i de forskriftene som nå er ute på høring, og som gir et annet resultat enn det statsråden står her og sier. Det er det som er problemet. Betyr det at statsråden nå trekker de forskriftene han har sendt på høring, og starter på nytt? Det må statsråden i så fall svare på. For det kunne være det eneste som betydde at man hadde fått på plass en tolkning av disse bestemmelsene som samsvarer med det posisjonen i dag sier, og som opposisjonen hadde vært enig i. Det viser hvor kritikkverdig denne behandlingen har vært. Vi har ikke engang hatt tid til å ha høring i Stortinget, langt mindre til å trekke i nødbremsene i dag, for å se om statsråden og regjeringen hadde tenkt å følge opp det de i dag sier, men ikke har skrevet, til Stortinget.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
Jeg har i ganske mange år vært kjent med ønsket om å lage en samlet lov. Det er noen argumenter for det, men det er veldig gode og sterke argumenter mot å gjøre det. Jeg skal ta opp noe som jeg har hørt få snakke om her i dag. Jeg tar forbehold om at jeg har klart å følge med på alt. Det gjelder lov mot diskriminering av mennesker med funksjonsnedsettelser og tilgjengelighetsloven. Den ble vedtatt for noen år siden. Det er et veldig forsømt område i samfunnet. SV har også fremmet et dokumentforslag om universell utforming og tilrettelegging, som dessverre ikke fikk flertall på de fleste punktene, som er helt nødvendig. Én av grunnene til at vi også mener at man ikke bør slå dette sammen, er at dette er et lovgrunnlag som er ganske nytt. Det har ikke satt seg, og det er annerledes enn de voldsomt strukturelle diskrimineringsgrunnlagene som gjelder særlig for kjønnslikestilling, og også en del andre grunnlag. Her handler det om tilgjengelighet, og det handler om at man skyver en likestillings- og diskrimineringssak over i sosial- og velferdspolitikken. Det har SV vært en sterk talsperson mot, for det har vært nødvendig å anerkjenne dette som reell diskriminering og mangel på likestilling. Derfor mener vi at denne loven burde vært beholdt lenger, slik at dette setter seg, også med kompetanse på området, i hele forvaltningen og i apparatet som skal håndtere likestillings- og diskrimineringssaker. Jeg føler meg veldig ubekvem med at man nå legger dette inn i et felles lovverk. Jeg frykter ikke så mye at likestillingsarbeidet når det gjelder på kjønnsdiskriminering forsvinner, for der har vi sterke organisasjoner og skal nok vite å stå på for det, men jeg frykter for den jobben som er gjort for å ha likestilling for mennesker med funksjonsnedsettelser i samfunnet, og ikke-diskrimineringsbestemmelser som faktisk virker. Denne gruppen utsettes for alt fra manglende tilgjengelighet til ganske alvorlig hatkriminalitet, og manglende tilgjengelighet i samfunnet som ingen av oss som sitter her, ett sekund ville funnet oss i. Det er en av hovedgrunnene til at jeg og SV stemmer imot denne loven i dag.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
SV er for at vi skal utvide retten til barnehageplass også for dem som er født i november og desember. Problemet med regjeringens opplegg er også at det ikke er finansiert. Vi har lagt inn dette i vår kommuneøkonomi med de beregninger som vi har fått fra Finansdepartementet når det gjaldt budsjett for 2017, som viser at et slikt tiltak, opptrapping mot to opptak, koster 385 mill. kr. Det er litt vanskelig å se at noen av de andre partiene i Stortinget har lagt inn dette i sin kommuneøkonomi. Det har SV gjort. Regjeringen mener at dette er finansiert innenfor det kommunene har fått, men det er det umulig å slutte seg til. Dette skjer altså samtidig som man innlemmer tilskuddet til barnehagelærere i rammen, før loven er endret slik at man sikrer kvaliteten og kompetansen til de ansatte. Dette er ikke bra. Hele mitt voksne liv har jeg sloss for barnehager. Vi må passe på at barnehagene har en høy kvalitet, for de passer jo på det viktigste vi har her i verden. Dess yngre barna er, dess viktigere er det at det er nok riktig kompetanse til stede, og at de har tid til den omsorgen som trengs til disse barna, og også til å hjelpe dem inn i leken når de er små. Det er mulig. Jeg har jobbet i barnehage i 17 år og vet at det er mulig, men på den tida var vi faktisk flere ansatte per barn enn man er i dag. Så SV mener at disse to tingene er nødvendig, både at man faktisk finansierer dette til kommunene, og at man ikke innlemmer tilskuddet før man har fått på plass loven som sikrer at kommunene har den kompetansen som skal til. SV vil støtte Arbeiderpartiets reviderte forslag i dag, og det gjør vi med god samvittighet, fordi vi har et kommuneopplegg og et opplegg for barnehagene som både finansierer dette og sikrer at kompetansen er på plass.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-12:
SV skal også stemme for dette forslaget.