Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2011-05-10:
Jeg vil begynne med å takke interpellanten for at hun i sitt innlegg reiser så viktige problemstillinger knyttet til innsatsen rettet mot personer med psykiske lidelser. Det pekes i interpellasjonen på innsatsen i Nasjonal strategiplan for arbeid og psykisk helse 2007–2012. Samtidig viser forskning at psykiske lidelser er blant hovedårsakene til uføretrygding, at det å ha en psykisk lidelse fortsatt er tabubelagt, og at en del mennesker med psykiske lidelser møter store utfordringer både i arbeidslivet og dagliglivet. En viktig utfordring er å gi et godt bistandstilbud. Dette er jeg opptatt av, og jeg deler interpellantens syn om at vi må være utålmodige når det gjelder å finne fram til gode tilbud. Dette er også helt sentralt i regjeringens politikk for å hindre utstøting fra arbeidslivet og lette inkludering av personer som står utenfor. Høsten 2007 ble Nasjonal strategiplan for arbeid og psykisk helse lansert. En viktig hensikt med strategien er å sikre en helhetlig offentlig innsats og se arbeidet for personer med psykiske lidelser i sammenheng med Nav-reformens arbeidsrettede tjenester og tiltak. Gjennom Opptrappingsplanen for psykisk helse har det skjedd en utbygging av tjenester både i kommunene og i spesialisthelsetjenesten. Ambisjonen bak strategien er at mennesker med psykiske lidelser i størst mulig grad skal få bruke sine ressurser i arbeidslivet, og at tjenester og tiltak skal legge til rette for dette. Gjennom denne strategien ønsker vi å bygge en bro mellom arbeids- og velferdsforvaltningen og helsesektoren for denne gruppen. Interpellanten tar opp betydningen av den arbeidsrettede innsatsen for personer med psykiske lidelser. Jeg er enig i at arbeidet med å bistå personer med psykiske lidelser og problemer inn i arbeidslivet er viktig, men det er også krevende. Erfaringer fra Arbeids- og velferdsetaten viser at mange med psykiske lidelser faller ut underveis i attføringen. Det er behov for smidige og individtilpassede tilbud sammen med kontinuitet og oppfølging over tid. For dem som får utdanningstiltak under attføring, viser evalueringer at det er viktig med oppfølging underveis. Mange i målgruppen har også behov for behandlingstilbud parallelt. Parallell behandling, oppfølging og tilrettelegging har vist seg å være viktig for at den enkelte skal kunne gjennomføre arbeidsmarkedstiltak og komme ut i arbeid. Som et av tiltakene i strategiplanen er det opprettet egne veilednings- og oppfølgingsloser. Den sentrale arbeidsoppgaven for losen er oppfølging og veiledning av den enkelte bruker. Losene bistår også arbeidsgivere og andre som samhandler med personer med psykiske lidelser eller vansker. Interpellanten peker på at innsatsen må gi resultater. Erfaringer viser at også alvorlig psykisk syke kan jobbe hvis de får tilpasset oppfølging og tilrettelegging. Forsøk med tiltaket Jobbmestrende oppfølging skal gi personer med psykiske lidelser eller problemer bistand til å mestre symptomene, hverdagen og jobben. Ansatte og ledere i bedrifter som har hatt deltakere i forsøket, har fått økt kunnskap om psykiatri og bistand for å håndtere psykisk sykdom. De foreløpige forskningsresultatene fra SINTEF Helse indikerer at brukerne som deltar i tiltaket, opplever en sterkere reduksjon i symptomene på psykiske plager enn personer som ikke mottar dette tilbudet. Uni helse har fått i oppdrag å effektevaluere tiltaket, og resultatene vil foreligge i 2012. Det er fortsatt behov for å styrke kunnskapen og forskningen både nasjonalt og internasjonalt. Forskning på arbeid og psykisk helse må være en del av et vedlikeholdsprogram og en læringsprosess. I arbeidet med å inkludere personer med psykiske lidelser er arbeidsgivernes rolle viktig. Det trengs kunnskap om hvordan psykiske lidelser best kan forebygges i arbeidslivet ved å fokusere både på det enkelte individ og arbeidsplassen som arena. Vellykket inkludering i arbeidslivet handler bl.a. om individuell mestringsevne. Mestringsevne er også et kollektivt anliggende i arbeidsorganisasjonen. Dette er ikke minst viktig når bedrifter og offentlige virksomheter skal inkludere dem som står uten tilknytning til arbeidslivet. Interpellanten viser til tiltaket Staten viser vei i strategien. Dette virkemidlet innebærer formidlingsrettede tiltak og tjenester for å bistå personer med psykiske lidelser i statlige virksomheter. Arbeids- og velferdsetaten har igangsatt piloter ved enkelte offentlige virksomheter. Det har vist seg som vanskelig å få fram gode resultater knyttet til dette tiltaket. Utfordringen med å få åpnet offentlige og andre virksomheter innenfra er derfor et punkt som jeg har satt på dagsordenen. Jeg vil i den sammenheng minne om arbeidet med sysselsettingsstrategien for personer med nedsatt funksjonsevne, som vi nå er i gang med. Som en del av innsatsen i strategien er det utarbeidet en kompetansepakke for arbeidslivet. Navs Arbeidslivssentre tilbyr bl.a. kurset «Sees i morgen!», der arbeidsgivere kan lære mer om arbeid og psykisk helse. Kursene retter seg mot ledere, mellomledere og tillitsvalgte i alle typer virksomheter. Temaer på kursene er bl.a. arbeidets betydning for den psykiske helsen og de vanligste psykiske helseplagene. Avslutningsvis vil jeg si at både Nasjonal strategiplan for arbeid og psykisk helse og øvrig innsats er rettet mot å sikre gode og relevante arbeids- og helserettede tiltak og tjenester for den enkelte. Jeg mener satsingen har lagt et godt grunnlag for at personer med psykiske lidelser blir inkludert i arbeidsliv og samfunnsliv. Det er viktig både for den enkelte som har utfordringer knyttet til psykisk helse, for familie og nære omgivelser og for samfunnet som helhet. Vi vet at det gjenstår mye arbeid, ikke minst i form av mer kunnskap om hva som virker. Arbeidet med å forbedre oppfølging og virkemidler pågår kontinuerlig. Det er grunn til å tro at dette arbeidet gradvis gir mer positive resultater for personer med psykiske lidelser.