Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2017-12-19:
Dette er den første debatten til utdannings- og forskningskomiteen i denne stortingsperioden, og jeg vil benytte anledningen til å gratulere representantene som medlemmer i en særdeles viktig komité, som har som ansvarsområde barnehager, skole, høyere utdanning og forskning. En av våre viktigste oppgaver er å sikre at det samfunnet vi overleverer til våre barn, er i en bedre forfatning enn det vi selv overtok. Vi må bl.a. sørge for at det finnes jobber i framtiden til dem som starter skolegangen de neste årene. Skal vi klare å opprettholde og videreutvikle dagens velferdssamfunn, er vi avhengige av at flere står lenger i jobb, og flere må være i arbeid. Vår jobb som utdanningspolitikere er å få flest mulig gjennom skolegangen og sørge for at så få som mulig faller fra. Pengene vi forvalter i dette budsjettet, f.eks. for tidlig innsats, er penger spart – om 20 år – på sosialhjelp, arbeidsmarkedstiltak og arbeidsledighetstrygd. Barnehage-feltet er nå flyttet over i vår komité, hvor det hører naturlig hjemme. Kampen mot frafall i videregående skole starter allerede med tidlig innsats i barnehagen. De viktigste satsingene på barnehagefeltet i denne regjeringsperioden er økt kvalitet i barnehagen, flere barnehagelærere, et mer fleksibelt opptak, utvidet rett til plass og en fullt ut likeverdig behandling av kommunale og private barnehager. Nesten 300 000 går i barnehage, men for mange er det svært kostbart. Derfor har vi innført to ordninger som sørger for at de med de sterkeste skuldrene økonomisk bærer den tyngste børen, slik at det blir billigere barnehager for dem som har minst. Det betyr tusenvis av kroner i sparte barnehageutgifter for mange familier, og det er noe av det jeg er mest stolt over at regjeringen og samarbeidspartiene har gjort. I går hadde jeg gleden av å åpne en konferanse om framtidens utdanning. Innovasjoner og teknologi er viktig på alle samfunnsområder, og det er ingen tvil om at dagens unge trenger digital kompetanse for å fungere godt i framtidens samfunn. Men vi må huske på hva som ligger til grunn for alle innovasjoner, alle teknologiske framskritt: Det er lesing, skriving og regning. Basisfagene er det som må fungere optimalt. Det gjelder i dag, og det vil gjelde i framtidens utdanning. Hvis barn ikke lærer å lese, skrive og regne godt, er sjansen stor for at de faller fra senere i skoleløpet. Derfor er jeg glad for at vi har satset betydelig på flere lærere og på å øke kompetansen hos lærerne. Lærerne har verdens viktigste jobb. Det er de som pirrer nysgjerrigheten til ungene, kan gi ungene en følelse av mestring, både i klasserommet og i skolegården, og de kan bidra til at ungene våre lykkes, og at de senere i livet er rustet for å ta tøffe valg og velge utdanninger som vi trenger i framtiden. Selv om vi ikke vet alt om framtidens arbeidsliv, vet vi at vi i mange år framover vil ha behov for godt håndverk. Teknologien er ikke klar til å overta jobben til snekkeren, til helsefagarbeideren eller til bilmekanikeren. Derfor skal et mesterbrev være like respektert som en mastergrad. Fremskrittspartiet er opptatt av å styrke og praksisrette yrkesfagene og å legge til rette for at flere yrkesgrupper kan undervise i skolen. Vi trenger folk som har hatt en hammer i hånden i tusenvis av arbeidstimer, eller som har mekket bil i år etter år, for å gi elevene enda bedre undervisning i de fagene de har valgt. Vi fortsetter satsingen på yrkesfag. 2018 blir yrkesfagenes år. Målet er langt flere lærebedrifter, slik at flere får læreplass. SSB anslår at vi vil trenge nesten 100 000 fagarbeidere om 20 år. Samtidig vet vi at ca. 9 000 søkere ikke fikk læreplass i fjor. Dette er arbeidskraft som Norge trenger. Heldigvis viser de siste tallene en positiv utvikling. De viser at vi er på rett vei. Fylkene gjør en god jobb, og arbeidslivet tar inn flere lærlinger. Avslutningsvis vil jeg si at Fremskrittspartiet har tro på at oljesektoren vil gi oss mange gode år og store inntekter framover. Senest i dag kunne vi lese at nye oljeprosjekter i 2017 skaper 100 000 nye årsverk. Likevel er framtiden usikker. Det kommer til å bli mindre penger å fordele for oss politikere. Vi må øke verdiskapingen, og da må vi bedre rammevilkårene for dem som er verdiskaperne. Vi må senke skatter og avgifter enda mer, vi må fortsette med en historisk satsing på samferdsel, og vi må gi incentiver for å få verdiskapende investeringer innen forskning og næringsliv. Det var mye mer jeg gjerne skulle brukt tiden min på, men fem minutter går fort. Kort oppsummert kan jeg vel si at etter fire år med borgerlig styre er norsk skole på vei i rett retning. Elevene lærer mer, de er mer til stede og flere fullfører videregående skole. Det er et godt utgangspunkt for de neste fire årene.