trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
I motsetning til de representantene fra Høyre som har vært oppe her i dag, oppfatter jeg dette som en debatt om statsbudsjettet for 2015 og ikke en evaluering av regjeringen Stoltenberg II, så mitt spørsmål peker framover. Flertallet i komiteen har sagt at man ønsker økt norsk matproduksjon med grunnlag i norske ressurser. Det er altså et flertall i komiteen som står bak dette, alle utenom Høyre og Fremskrittspartiet. Det forutsetter en vilje til å bruke noen virkemidler. For Senterpartiet er det et viktig virkemiddel å utjevne inntektsforskjeller mellom bønder og andre grupper. Mitt spørsmål til Arbeiderpartiet er om de er enig i at det er et mål å utjevne – redusere – inntektsforskjellene mellom bønder og andre grupper.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
Jeg ser at representanten Gundersen blomstrer når han får snakke om rød-grønn politikk, men han er ikke like offensiv når han må forsvare sitt eget partis politikk. Det forstår jeg godt, for når vi ser på Høyre og Fremskrittspartiets forslag, er det et kutt i Marint verdiskapingsprogram, et kutt i reiselivsnæringen, økte momsgrenser på netthandel som vil gå ut over butikker og norske netthandlere, et kutt i EUs romprogram, et kutt i selfangstnæringen – næringen ble faktisk bare strøket vekk – kutt i organisasjoner, kutt i landbruksforskning. Grensen for momsregistrering for bedrifter ble økt – det var sterke reaksjoner fra næringslivet på det. Når en kommer til skatt, som jo Høyre har vært høye og mørke på når det gjelder skog, står en nå her og peker på Scheel-utvalget. Det er særdeles lite relevant. Mitt spørsmål er: Når kan vi vente at Høyre faktisk kommer med grep når det gjelder å redusere beskatningen på salg av skogbrukseiendommer?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
Det var interessant å høre på svaret om Fremskrittspartiets landbrukspolitikk. Der ble det også nevnt reduksjon av byråkrati. Jeg tror jeg oppfattet Ørsal Johansen tidligere i dag si at det var hundretusenvis av forskrifter der Mattilsynet var nevnt. Det synes jeg kanskje var et litt høyt tall. Men når regjeringen skryter mye av sitt forenklingsarbeid, stiller jeg meg spørsmålet: Hva betyr dette for norske bønder? Og da spør jeg: Vil representanten Korsberg anslå, etter ett år i regjering, at norske bønder i snitt har spart mer eller mindre enn en halv time på Fremskrittspartiets forenklingstiltak? Da tenker jeg ikke per dag, jeg tenker ikke per uke, jeg tenker ikke per måned, men jeg tenker: Har de spart mer enn 30 minutter per år?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
Jeg vil også starte med å gi ros til Kristelig Folkeparti for den innsatsen de gjorde med å reversere mange kutt i statsbudsjettet – forslag som vi støtter Kristelig Folkeparti på. Men på ett punkt – et lite punkt – undret det meg noe. Vi har en selfangstnæring i Norge som har vært under sterkt internasjonalt press. Den har fått 12 mill. kr årlig. Det har sittet fire partier og forhandlet, Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti. Alle fire partiene er for at vi skal ha en selfangstnæring i Norge. Allikevel ble konklusjonen at tilskuddet kuttes ut, og sannsynligvis betyr det slutten for selfangstnæringen. Da er mitt spørsmål: Er dette kun økonomisk begrunnet, eller var det i debatten om dette oppe spørsmål om press fra Brussel og hva som ville tjene Norges posisjon i Brussel?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
Jeg registrerer at både Venstre og Kristelig Folkeparti veksler litt mellom å henvise til hva de har fått til i avtalen og hva som står i deres alternative budsjetter, etter hva som passer best. Men jeg skal gi Venstre samme ros som jeg ga Kristelig Folkeparti for det en har fått til – selvsagt skulle det vært mer. I Venstres alternative budsjett er det en post som er ganske oppsiktsvekkende, og det går på nettolønnsordningen. Vi vet at den maritime næringen er svært viktig for Norge – for arbeidsplasser og for verdiskaping – og jeg tror få tviler på at det er en sammenheng mellom at vi har hatt og har norske sjøfolk, og at vi har en sterk maritim sektor. I Venstres alternative budsjett er det dette punktet som dekker mange av satsingene, og her ligger det et kutt på 1,5 mrd. kr. Hva er Venstres begrunnelse for det, og hvordan vil et slikt kutt bidra til å styrke norsk maritim næring?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
En viktig del av det vi skal leve av i framtiden, tror jeg vi finner i skogen. Det er viktig for verdiskapingen i Norge. Det er en viktig del av miljøpolitikken. Det forutsetter en vilje til tiltak for å utnytte ressursene i skogen, bl.a. bygging av skogsbilveier. Kan representanten si litt om SVs holdning til det, som jeg oppfatter er en nødvendig betingelse for å bruke skogen? Det går på skogplanting. Ønsker SV også skogplanting, eller er SV enig med regjeringen i at vi skal plante litt skog, og at en så etter tre år skal evaluere hvorvidt skogen binder CO2 eller ikke? Eller er SVs skogpolitikk i hovedsak en vernepolitikk?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
Jeg reagerer ganske kraftig på måten statsråden beskriver ulike virkemidler på – som smale, som politikeroppfunnet – for det gjenspeiler ikke den virkeligheten som komiteen fikk høre om fra næringslivet selv i høringen, det gjenspeiler ikke det vi hører når vi er på komitéreise. Det er viktig å understreke at statsråden er representant for en mindretallsregjering. I Innovasjon Norge pågår det store prosesser med omlegging. Stortinget er ikke involvert. I dag vil flertallet vedta at en skal bevilge 43,5 mill. kr til Innovasjon Norge for at de skal kvitte seg med 40–55 årsverk. Den forrige regjeringen, som var en flertallsregjering, la fram en sak, en stortingsmelding, om Innovasjon Norge. Denne regjeringen, som er en mindretallsregjering, lar være å gjøre det og gjør store endringer i Innovasjon Norge. Burde ikke Stortinget vært involvert i prosessen med Innovasjon Norge?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
Det jordbruksoppgjøret som ligger i budsjettet her, er et annet jordbruksoppgjør enn det statsråden og regjeringen ønsket. Mitt spørsmål går litt på hvilke tanker en har for vårens oppgjør og hvordan en skal håndtere det. Skal en fortsette å trosse Stortingets vilje, eller skal en følge opp Stortingets vilje? Jeg vil sitere en merknad fra innstillingen til jordbruksoppgjøret, der Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, altså flertallet, sier at «reell økt selvforsyningsgrad er avhengig av at økt matproduksjon skal være med grunnlag i norske ressurser. Dette må legges til grunn ved utformingen av landbrukspolitikken.» Vil dette skje? Og er dette en målsetting som regjeringen er enig i?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
Jeg vil gjerne høre statsrådens vurdering av at hun vil gå inn i historien, sannsynligvis, som den statsråden som avviklet den lange tradisjonen med norsk selfangst. Hva synes statsråden om det? Og hvilke begrunnelser har egentlig regjeringen for å kutte all støtten til norsk selfangst over natten, og dermed i realiteten avvikle næringen? Er det aktuelt for statsråden å gå tilbake på dette og gjenoppta støtten til selfangsten?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
Noen kommentarer til debatten – først til Innst. 96 S. Jeg gjør oppmerksom på at Arbeiderpartiet og Senterpartiet ikke står bak bevilgningen på kapittel 2421 post 70, altså forslaget om å bevilge 43,5 mill. kr for å si opp ansatte i Innovasjon Norge. Det har i debatten i dag vært litt underlig å høre hvor grenseløst opptatt representantene fra regjeringspartiene er av det som har skjedd de siste åtte årene, hvor veldig opptatt de er av å snakke om hva Kristelig Folkeparti og Venstre har fått til på Stortinget, og hvor lite interessert de er i snakke om det regjeringen faktisk la fram. For en må jo gå ut fra at Høyres og Fremskrittspartiets samlede politikk er det som regjeringen har lagt fram. Jeg har undret meg over: Hvorfor kutter regjeringen Copernicus-programmet, hvorfor kutter man i støtten til selfangstnæringen, og hvorfor kutter man i landbruksforskningen? Men jeg har jo hørt debatten i dag, og jeg synes det mest oppklarende innlegget var innlegget til næringsministeren, da hun beskrev sitt – og sikkert også regjeringens – syn på ulike smale programmer. Var det denne skjebnen Copernicus også kom inn i? For det er jo snevert og smalt med romfart i Norge, men det betyr ikke at det ikke er viktig av den grunn. Vi har diskutert og vært mye inne på bioøkonomistrategien. Jeg synes det er underlig når alle partier i denne salen tilsynelatende sier at det er en god idé at vi skal legge fram en bioøkonomistrategi, ikke samlet kan stå bak den og stemme for den i salen. Så her må det være en meningsforskjell ute og går som debatten i dag ikke har fått fram. Til landbrukspolitikken: Representanten Foss er veldig opptatt av å snakke om alt som var vondt og vanskelig under de rød-grønne. Jeg synes det er en feil virkelighetsbeskrivelse, og jeg vil minne om at den nåværende regjeringens landbrukspolitikk begynner å gjelde fra 1. januar 2015, det er jo da jordbruksoppgjøret trer inn. Mitt råd til regjeringspartiene er å vende blikket framover og se på hva man ønsker å gjøre framover. Så kan vi ha seminar om tilstanden de åtte årene under rød-grønt styre – vi skal stille spørsmål og diskutere det – men jeg tror ikke det er hensiktsmessig å bruke stortingssalen så mye til det. Så vil jeg oppfordre statsråden til å lese innstillingen, der det står «flertallet», for det er det som er Stortingets syn, det bør man merke seg. Til slutt en kommentar til innlegget fra representanten Rotevatn, som holdt et flammende innlegg for pelsdyr. Det er verdt å merke seg at det samme Venstre har sikret flertall med regjeringen for å doble konsesjonsgrensene på kylling – så konsekvent i sin politikk er ei heller partiet Venstre.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
Debatten nærmer seg vel det tidspunktet der det som skal sies, er sagt. Jeg tar ordet bare for å gi en kort forklaring når det gjelder forslag nr. 15, fra SV, som Senterpartiet kommer til å stemme imot. Det er viktig å peke på at det går på en av de tingene som vi vil ta inn når vi skal behandle representantforslaget om handlingsplan mot antibiotikaresistens i mat og dyr for å få en bredere debatt om et særdeles viktig tema, og som jeg er glad for at også statsråden brukte tid på i sitt innlegg.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
Nærings- og fiskeridepartementet la fredag fram forslag om at det bevilges et egenkapitalinnskudd i Statkraft SF på 5 mrd. kr. Samtidig varsles det i proposisjonen at departementet vil bidra til at selskapets finansieringsevne styrkes gjennom at utbyttet reduseres med ytterligere 5 mrd. kr i planperioden. Departementet legger opp til en total styrking i egenkapitalen i Statkraft på 10 mrd. kr i planperioden. Komiteen støtter forslaget fra departementet. Etter å ha brukt fem og en halv time på budsjettdebatten er det godt å vise at næringskomiteen kan være effektiv. Vi fikk saken fredag, avgjorde tirsdag og behandler den i dag. Det er liten tvil om at Statkraft er et av de viktigste og mest verdifulle selskapene staten eier. Statkraft forvalter store norske vannkraftressurser, som skal komme hele det norske samfunnet til gode. Statkraft har en offensiv vekststrategi, og innenfor fornybar energi har selskapet vokst seg sterkt også utenfor Norges grenser. Vekstpotensialet for selskapet innenfor fornybar energi er stort, og økt egenkapital og lavere framtidige utbytter sikrer forutsigbarhet og mulighet til videre vekst innen dette området. Når Stortinget i dag vedtar et egenkapitalinnskudd til Statkraft på 5 mrd. kr samtidig med redusert utbytte, rigges selskapet for ytterligere vekst, som vil bidra til framtidige verdier for både selskapet og samfunnet. Komiteen støtter derfor forslaget. Det er nødvendig å bruke Statkraft som et redskap for å få bygd ut mer fornybar energi. Jeg merker meg også at regjeringen legger opp til at selskapet skal synliggjøre verdiskapingen fra den norske vannkraften. Styrkingen av Statkraft, både i denne saken og i 2010, da Statkraft ble tilført 14 mrd. kr, viser at en kan bruke statlig eierskap til å bygge opp under fornybarsatsingen både i Norge og utenfor landets grenser. Jeg vil vektlegge betydningen av at selskapet sikres god vekst og muligheten for ekspansjon, samtidig som det ivaretar en god forvaltning av de nasjonale og evigvarende vannkraftressursene selskapet rår over på vegne av oss alle. Statkraft er den største vannkraftprodusenten i Norge. Selskapet forutsettes å ivareta de samfunnsmessige forhold på en god måte. Statkraft er også en sentral aktør for utvikling av det norske kompetansemiljøet innenfor energiproduksjon generelt og innenfor miljøvennlig energiproduksjon spesielt, og jeg forutsetter at dette nasjonale kunnskapsmiljøet får en positiv utvikling som følge av dagens forslag til vedtak.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-11:
Det er en oppfølging av forrige spørsmål: Nå har vi fått svar på hvorfor det blir 10 og ikke 15, og da er mitt spørsmål: Hvorfor har en valgt en modell med 5 mrd. kr i kapitaltilførsel og 5 mrd. kr i redusert utbytte i planperioden?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Jeg er enig med komitélederen i at dette kommer til å bli den debatten som markerer at regjeringa har forlatt den aktive næringspolitikken og med stor tyngde begir seg inn i den passive næringspolitikken. Det som overrasker mange av oss, er at regjeringspartiene nå hadde en stor sjanse til å kunne løfte bl.a. skognæringa i Norge som et godt alternativ til hva vi skal leve av i framtida. Vi har sett dette bl.a. gjennom kutt i forslaget når det gjelder både forskning og utvikling og trebasert næring, men ikke minst ved at man ikke griper fatt i det som endog står i regjeringsplattformen knyttet til skatt, hvor man altså i regjeringsplattformen sier at man i hvert fall skal foreslå å redusere gevinstbeskatningen ved salg av skogeiendommer. Det kunne være interessant å høre om Senterpartiet også støtter – slik jeg forstår det – Kristelig Folkeparti, Arbeiderpartiet og snart et flertall på Stortinget, som også ønsker det som faktisk står i regjeringsplattformen, men som regjeringen ikke leverer på, nemlig å sette ned gevinstbeskatningen.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Her hadde jeg ventet meg betydelig mer kraft i representanten Gundersens innlegg. Dette var lite konkret. Vi hører om at vi skal ruste Norge for en ny framtid. Det er vi nok enig i, men man skulle ikke ha drevet valgkamp lenge med representanten Gundersen og hans kollegaer i partiet Høyre tidligere, før de rød-grønne fikk det glatte lag, særlig når det gjelder satsing på de næringene som skal ta over når oljevirksomheten må trappes ned. Skognæringen er i så måte et godt eksempel. Vi hører at representanten Gundersen er mer opptatt av å snakke om historien enn å snakke om hva man gjør framover. Dette ble foreslått fra regjeringens side når det gjelder skog: kutt på forskning og utvikling, kutt på stimuli til trebasert næring, vi ser en dårlig satsing på infrastruktur sammenliknet med alle de andre partiene i Stortinget, som ligger betydelig høyere. Så det er nærliggende for meg å spørre: Hva er det som har gått galt?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Jeg hadde forventet at representanten Gunnar Gundersen bidro til at vi nå fikk et framlegg fra regjeringa som løftet de postene som man nærmest har slaktet de rød-grønne for å ha hatt for dårlig satsing på tidligere. Forskning og utvikling når det gjelder jord og skog, er jo beviselig kuttet i regjeringas forslag. De postene som skal stimulere til mer bruk av tre, er kuttet. Noe av det aller fremste i argumentasjonen fra Høyre i opposisjon var jo at vi måtte få til mer omsetning av skogeiendommer for å få større enheter. Det står endog i regjeringsplattformen at man ønsker å sette ned kapitalgevinsten på skog ved salg. Nå er det tydeligvis et flertall i Stortinget for dette. Arbeiderpartiet går for det, Kristelig Folkeparti går for det, likevel fremmer ikke regjeringa dette. Hva er grunnen til det?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Jeg kan jo bruke noe av replikken til også å gi litt honnør. Det vil jeg gjerne gjøre overfor representanten fra Kristelig Folkeparti, særlig knyttet til bioøkonomisk tenking. Det syns jeg er veldig bra, og jeg gleder meg over at Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti særlig når det gjelder utviklingen av skogen, står sammen om mange av de viktige forslagene, særlig i en tid da vi ser at regjeringspartiene svikter. Slik sett er det gledelig at man ønsker både å satse på infrastrukturtiltak i større grad enn det regjeringen gjør, og å ta skattemessige grep. Vi har en flertallsmerknad om dette med bioøkonomistrategi, som er usedvanlig viktig. Det ligger også inne et forslag fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet om at man skal vedta å be regjeringen legge fram en slik strategi. Vil Kristelig Folkeparti i løpet av dagen vurdere å kunne stemme for dette forslaget?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Venstre har en lang og stolt historie som del av, men også som talspersoner for, frivilligheten i Norge. Frivilligheten i Norge fikk virkelig et skudd for baugen fra regjeringens side under framleggelse av dette budsjettet. Noe er forsøkt rettet opp gjennom forliket, og det er bra. Når det gjelder de organisasjonene som samarbeider inn i landbruksnæringen, blir de utsatt for kutt. De kunne ikke fortsette den samarbeidsavtalen som ble inngått med Landbruksdepartementet. Derfor fremmer medlemmene fra Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet et forslag i dag om at man skal videreføre disse samarbeidsavtalene, som er svært viktige. Jeg ble veldig glad da jeg hørte parlamentarisk leder i Venstre i spontanspørretimen beskrive regjeringens politikk på dette området som nærmest å spenne bein under frivillige organisasjoner, og helt unødvendig politikk. Det er derfor, med en viss undring, jeg ser at Venstre ikke er inne i dette forslaget. Hva er grunnen til det?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Som vi tidligere har vært inne på i replikkordskifter, er frivilligheten en viktig del i hele Norge, også på næringsfeltet, men nå opplever man en betydelig nedprioritering fra regjeringas side til tross for at man har andre formuleringer i sine plattformer og programmer. Det ligger et forslag på bordet i Stortinget i dag om å videreføre samarbeidsavtaler med organisasjonene under Landbruksdepartementet. Det er støttet av Kristelig Folkeparti, Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Paradoksalt nok er det Venstre som er på vippen når det gjelder det forslaget, om SV støtter det og vil ha en mulighet til å kunne berge samarbeidsavtalene – Venstre som vel har gått høyest på banen for å forsvare frivilligheten og disse samarbeidsavtalene. Så mitt spørsmål er: Vil SV støtte dette forslaget?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Debatten og replikkordskiftene i dag har vist at det er et flertall i næringskomiteen, og et underliggende flertall også i Stortinget, som mener at regjeringen nå har forlatt den aktive næringspolitikken. Det er også flere andre spennende flertallsmerknader som vi kan komme tilbake til, men en av de aller viktigste – etter mitt skjønn også som en del av en aktiv næringspolitikk – er den hvor komitéflertallet på side 71 sier at det er behov for en bioøkonomistrategi. Dette flertallet sier også at en slik strategi må sikres finansiering i budsjettet for 2016. Vil statsråden følge opp dette?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Jeg la godt merke til at representanten Gunnar Gundersen ba oss om å løfte blikket og beskyldte de rød-grønne for ikke å ha gjort det i denne debatten. Jeg føler egentlig at det er motsatt. I debatten i løpet av dagen har vi, særlig fra representanten Gundersen, stort sett fått høre argumenter om hvor forferdelige de åtte rød-grønne årene var, og hvor dårlig den politikken var. Etter mine begreper er det det motsatte av å løfte blikket. Skal vi løfte blikket, må det være for å se framover. Vi er uenige om beskrivelsen av de åtte rød-grønne årene, det er vi, men skal man løfte blikket, bør man kanskje gjøre det på de feltene som bl.a. ble beskrevet i trontalen fra regjeringen – at vi trenger andre ben å stå på når vi ser at veksten i oljeøkonomien avtar. Og det er det de rød-grønne har gjort, gjennom både forslag og merknader. I løpet av denne debatten har man gått såpass langt at et flertall av partiene i Stortinget har gitt uttrykk for at et av de viktigste virkemidlene man kan ha for å løfte blikket, er å etablere en bioøkonomistrategi. Jeg registrerer med glede – jeg syns det er positivt – at statsråd Listhaug sier at det skal hun følge opp. Men da er det forunderlig at de som markerer tydeligst at man skal heve blikket og løfte det, representanten Gundersen og hans kolleger i Høyre og også i Fremskrittspartiet her i huset, faktisk både i merknad og i det forslaget som ligger på bordet, velger å være ute av det. Er det sånn at det bare er noen som skal løfte blikket mot framtida, eller er dere interessert i å være med på dette? Det samme må jeg få lov til å si når det gjelder alle de andre tiltakene, særlig de som er knyttet til det å kunne ta i bruk skog som en ny ressurs. Det er mye av de samme virkemidlene som representanten Gunnar Gundersen og mange andre beskyldte de rød-grønne for å levere for lite av og for sent når det kom. Nå foreslår statsråden at man skal ha en betydelig større satsing på infrastrukturen i skogbruket, forskning og utvikling og ikke minst det skattemessige grepet som flere av oss som har vært på talerstolen i dag, har vært inne på. Det er virkemidler som representanten Gundersen var veldig opptatt av da han var i opposisjon, og som jeg syns vi har fått veldig lite forklaring på hvorfor man nå ikke er med på. Hvorfor er ikke det å løfte blikket lenger? Hva er det som har skjedd med den typen tiltak? Hva er det som har skjedd med den typen innsats? Jeg hadde ønsket meg, når statsråden har vært tydelig på at man skal følge opp den bioøkonomiske strategien, at et samlet storting, også Høyre og Fremskrittspartiet, stemte for de forslagene, særlig knyttet til bioøkonomi og bioøkonomisk strategi, som man i salen og ved statsråden har sagt at man skal følge opp. Alt annet er etter mitt skjønn det motsatte av å løfte blikket.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Denne debatten bekrefter at flertallet har rett, at regjeringen har forlatt en aktiv næringspolitikk slik det står i merknadene fra flertallet. Når representanten Gunnar Gundersen tar opp den skogpakka som regjeringa Stoltenberg presenterte for en tid tilbake, var jo ikke den på 500 mill. kr, men på 750 mill. kr. Den representerer nettopp en slik type tenking som vi etterlyser hos regjeringa, at man skal kunne gå inn og bruke næringspolitikken som et aktivt virkemiddel der hvor det er behov for å løfte. Det er det som man fratas muligheten til nå, når de store pengene går i det store sluket, bl.a. til å redusere formuesskatten, som er et veldig lite treffsikkert virkemiddel, særlig for å nå gründere, det må jeg bare si. Mange gründere er gründere nettopp fordi de ikke har formue – og ønsker seg formue, antakelig, ønsker å skape verdier. Til distriktsprofilen i formuesskatten må jeg si at det er en skattelette i tre bydeler i Oslo som blir ti ganger større enn det den blir i Hedmark og Oppland. Det skulle være uomtvistet.
Ingunn Foss (Høyre), 2014-12-11:
Under den forrige regjeringen ble jordbruksarealene redusert, andelen leiejord økte, selvforsyningsgraden gikk ned, bøndenes gjennomsnittsalder økte, og 180 årsverk gikk ut av næringen. Hva er Senterpartiets svar på at alle piler pekte gal retning, selv med statsråd fra Senterpartiet?
Ingunn Foss (Høyre), 2014-12-11:
Hva er grunnen til at alle pilene pekte i gal retning?
Ingunn Foss (Høyre), 2014-12-11:
Det er hyggelig å registrere at dagens landbrukspolitikk ser ut til å ha positive effekter for næringen. Færre bønder har gått ut av næringen i løpet av det siste året, det er større etterspørsel etter investeringsmidler via Innovasjon Norge, og det er en økning i antall studenter som søker seg til landbruksrelaterte utdanninger. Under forrige regjering ble jordbruksarealene redusert, andelen leiejord økte, selvforsyningsgraden gikk ned, gjennomsnittsalderen på bønder økte, og 180 000 årsverk gikk ut av næringen. Regjeringen og samarbeidspartiene er enige om at det trengs reformer som kan gi økt lønnsomhet. Vi vil ha et miljøvennlig, bærekraftig og framtidsrettet norsk landbruk med både små og store bruk over hele landet. Vi mener at årets jordbruksoppgjør svarer på de utfordringene norsk landbruk står overfor. Det sikrer bønder en inntektsutvikling på linje med andre yrkesgrupper. Sluttresultatene av jordbruksforhandlingene under forrige regjering har også stort sett gitt prosentvis inntektsvekst som for andre grupper. Det ser ut til å være ganske enkelt for Arbeiderpartiet og Senterpartiet å love store økninger i jordbruksavtalen når de er i opposisjon, uten at de innfridde da de selv var i posisjon. Regjeringen har blitt kritisert for å satse for lite på forskning, på Mattilsynet og på støtte til organisasjoner, osv. Et forslag til budsjett fra en mindretallsregjering er ikke endelig før forhandlingene med samarbeidspartiene er sluttført. Det satses mye på forskning. I forslaget til budsjett er det foreslått å bruke 419 mill. kr på Landbruks- og matdepartementets budsjett, og vi prioriterer forskning som bidrar til økt matsikkerhet, mattrygghet og klima. Regjeringen er også opptatt av å styrke den private forskningskapitalen, og har derfor styrket SkatteFUNN-ordningen og prioritert lavere formuesskatt. I budsjettforliket ble forskning ytterligere styrket med 32 mill. kr. Vi kutter ikke i Mattilsynets budsjett: Vi styrker tilsynet med 15 mill. kr i 2015, i tillegg til full kompensasjon for lønns- og prisvekst. Innenfor tilsynet er fokuseringen økt på lakselus, sjømatattester, forsøksdyr og plantevernmidler og ikke minst på overvåkning av og tiltak mot antibiotikaresistens. Budsjettet for støtte til organisasjoner var i utgangspunktet på nesten 21 mill. kr og ble ytterligerligere styrket i forliket, med 5,5 mill. kr. At noen organisasjoner har gratis kontorplass hos fylkesmennene, oppfattes som urettferdig, og dette foreslås avviklet på sikt. Dette er et budsjett som løser viktige oppgaver i dag og i framtida, både for landbruket og for næringsmiddelindustrien.
Ingunn Foss (Høyre), 2014-12-11:
Industrien på Sørlandet har lenge påpekt at de savner et ledd i innovasjonssystemet. Det investeres mye i forskning og utvikling, men de mangler fasiliteter til testing av bedriftenes forskningsresultater. Denne testingen er avgjørende viktig for å få verdiskaping og kommersialisering ut av forskningen. Marked og myndigheter krever dokumentasjon på at utstyr og nye løsninger virker og kan opereres trygt. I dag må bedrifter ut av landet for å teste sine nyvinninger. Dette svekker kompetansebasen, og det er fare for at utviklingskompetansen flytter ut. En samlet næringskomité har merket seg at næringsklyngene på Sørlandet samarbeider om etablering av Mechatronic Innovation Lab, et senter for utvikling, testing, pilotering og markedskvalifisering av nye og innovative teknologiske løsninger. En samlet komité er enig i at etablering av test- og demonstrasjonsanlegg er et viktig virkemiddel for å stimulere til økt vekst. Initiativ er viktig for å styrke verdiskapingen, gi økt omstillingsevne samt å gi små og mellomstore bedrifter tilgang til pilottestfasiliteter for å videreutvikle nye forretningsmuligheter, bl.a. innen fornybar energi, med basis i mechatronic-kompetansen, hvor Universitetet i Agder har en ledende posisjon. Komiteen viser til at dette laboratoriet skal være en felles arena for forskning, innovasjon, utvikling og utdanning, og er et høyt prioritert tiltak i regionen. Mechatronic Innovation Lab vil bidra til å møte industriens behov for avanserte laboratoriefasiliteter og vil styrke samarbeidet med ledende forskningsmiljøer både i Agder og ved andre universiteter i Norge, så vel som internasjonalt. Det er gledelig at en samlet komité ser viktigheten av dette prosjektet og vil fortsette arbeidet med å realisere Mechatronic Innovation Lab.
Ingunn Foss (Høyre), 2014-12-11:
Bare en kort kommentar til representanten Odd Omlands innlegg. Vi var veldig mange som var veldig skuffet over daværende næringsminister Trond Giske, som presenterte Sørlandsutvalgets innstilling og behovet for testfasiliteter uten at det fulgte en eneste krone med. Hvis Arbeiderpartiet virkelig ville satse på dette, er vel kanskje 5 mill. kr i minste laget.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Mattilsynet gjør en viktig jobb, og det er riktig at Mattilsynet bl.a. bruker ressurser på god dyrevelferd og antibiotikaresistens. I budsjettinnstillingen registrerer jeg at bl.a. Senterpartiet ønsker en navneendring av Mattilsynet. Det er jo sagt at en sånn navneendring vil medføre enorme kostnader, bl.a. gjennom lovendringer og endringer i flere hundre, kanskje tusen, forskrifter. Er navn så viktig for Senterpartiet at de er villige til å prioritere å bruke titalls millioner kroner på en navneendring i stedet for at Mattilsynet skal jobbe med dyrevelferd og antibiotikaresistens?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Jeg vil først få si takk til Venstre for et konstruktivt og godt samarbeid i budsjettarbeidet. Det kom mye bra fra Venstre som vi i regjeringspartiene satte stor pris på. Men det er en ting som forundrer meg litt, og det er en merknad i innstillingen: «Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet og Venstre ber om at regjeringen foretar en ny gjennomgang av støttefordelingen og påser at organisasjoner som for eksempel NOAH kan gis støtte.» Spørsmålet mitt blir: Venstre – og jeg tror samtlige andre partier – er for at vi skal ha et godt og sterkt landbruk i Norge, at vi skal utvikle landbruket, så hvordan rimer det med å støtte NOAH, som faktisk er en organisasjon som vil legge ned norsk landbruk?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Sosialistisk Venstreparti sier at treforedling er en viktig næring for Norge, og at de vil satse på den. I den forbindelse er vei og veibruk viktig. SV vil gi tilpasninger for vogntog opp til 60 tonn, bl.a. for tømmertransporten, og det skal de faktisk ha ros for. Disse vogntogene må ha en vei å kjøre på. Jeg går derfor ut fra at SV òg vil satse stort på veiutbygging i tida framover. Men SV vil også øke drivstoffavgiften betydelig, og dette svekker skognæringens konkurransekraft. Hvordan kan en svekkelse av konkurransekraften være en satsing på næringen?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Representanten Pollestad sa i sitt innlegg at Senterpartiet vil «ta hele landet i bruk», og at Senterpartiet har satset på en kraftig skogpakke der hele spekteret er med. Det er mye gjenkjennbart i denne skogpakken fra Senterpartiet i forhold til det som Kristelig Folkeparti har presentert. Mitt spørsmål til representanten Pollestad går på dette med å legge til rette for å skape et marked for biodrivstoff. Jeg ser at i den helhetlige pakken der man har hele spekteret, har Senterpartiet valgt ikke å omtale dette med innblanding, å øke kravet til innblanding. Det er nettopp det å legge til rette for å få et marked ved å ta bort veibruksavgiften for biodiesel som oppfyller EUs bærekraftkriterier, men de øker ikke kravet til innblanding. Mitt spørsmål til Pollestad er: Hvorfor velger Senterpartiet ikke å gjøre det – og ligge frampå her?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
I budsjettinnstillingen fremmer Arbeiderpartiet en endret modell for nettolønnsordningen. Jeg antar at de 30 mill. kr som Arbeiderpartiet legger på bordet, er det som skal dekke statens andel med hensyn til Color Line eller med hensyn til NOR – Norsk Ordinært Skipsregister. Men jeg ønsker å se litt lenger fram enn bare til 2015, fordi nettolønnsordningen er veldig viktig for denne næringen. Derfor er jeg interessert i å vite hva de økonomiske konsekvensene for 2016 vil være for staten, rederier og organisasjoner, for at denne ordningen skal være både konkurransedyktig og bærekraftig.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Jeg har lyst til å fortsette der representanten Gundersen nå slapp når det gjelder gevinstbeskatning på skogeiendommer. Nei, det er ingenting som tilsier at hele regjeringsplattformen skulle vært gjennomført på ett år. Det skjønner de fleste av oss. Men når det er en så klar formulering i regjeringsplattformen om en skattesak, gjør det at noen setter seg på gjerdet som kanskje kunne ha solgt. Jeg er glad for at representanten er trygg på at regjeringen vil levere på dette, men jeg har likevel lyst til å utfordre representanten Gundersen når det gjelder forventningene – om når representanten Gundersen, representanten Hjemdal og representanten Storberget og andre representanter kan få lov til å stemme for en endring av gevinstbeskatningen på skogeiendom.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Norge er en viktig sjøfartsnasjon, og representanten Korsberg har, og har lenge hatt, et stort engasjement når det gjelder nettolønnsordningen. Det har vi merket. Så viser representanten Korsberg i sitt innlegg til den prisjustering av nettolønnsordningen som skjer, som er meget bra. Han viste til at det til våren også kommer en strategi fra regjeringen på det maritime området. Med utgangspunkt i representanten Korsbergs engasjement har jeg en utfordring med hensyn til det å være med og løfte nettolønnsordningen videre, og om representanten ser behovet for å lønnsjustere nettolønnsordningen, ikke bare prisjustere den, slik vi gjør i dag.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Takk for spørsmålet. Som vi sier i vår merknad når det gjelder Fiskeridepartementet: Vi «ønsker å styrke lønnsomheten i fiskerinæringen, og sikre en fiskerinæring med forankring i distriktene». Dette viste vi konkret ved at vi i vårt alternative budsjett lønnsjusterte fiskerfradraget og styrket føringstilskuddet. Når det gjelder deltakerloven, har vi programfestet at den skal videreføres. Men så er det slik at Tveterås-utvalget kommer med sin innstilling neste uke. Jeg tror det vil være naturlig å ta hensyn til de innspillene som kommer der. Jeg har også en forventning om at et av de partiene som satte ned dette utvalget, vil ta hensyn til de anbefalingene som kommer, og ikke bare trekke bastante slutninger før vi tirsdag vet konklusjonene.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Takk for spørsmålet og takk for gode ord. Det er alltid godt å høre at man opplever at det arbeidet man gjør, blir satt pris på. Når det gjelder det konkrete forslaget, er det altså en merknad – som jeg viste til i mitt innlegg – om at et flertall ønsker en bioøkonomistrategi, som regjeringen skal utarbeide i samarbeid med næringslivet og organisasjoner. Som representanten Storberget vet, har vi en mindretallsregjering. Jeg tror at en mindretallsregjering lytter til et flertall i Stortinget, og da holder det med en merknad for å få denne strategien utarbeidet av regjeringen, i samarbeid med organisasjoner og næringslivet.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Tusen takk for spørsmålet. Ja, Kristelig Folkeparti er opptatt av at vi øker konkurransekraften. Kristelig Folkeparti er opptatt av at det i en bioøkonomistrategi må bli lagt vekt på både grønn og blå biomasse. Derfor er denne merknaden også satt innenfor både Landbruksdepartements og Nærings- og fiskeridepartementets budsjettområde for nettopp å markedsføre det. Jeg tror at 2015 blir et veldig viktig år når det gjelder blå biomasse. Fra tirsdag av, når vi får Tveterås-utvalget, så skal denne komiteen, regjeringen og hele denne næringen jobbe mye innenfor blå sektor. Jeg er sikker på at når vi nå får gått gjennom den sektoren, finnes det også midler der. Forskning og utvikling er viktig for regjeringen, så nye midler finner vi til å få til en god bioøkonomistrategi.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Takk for spørsmålet. Som representanten Pollestad vet, har vi i vårt alternative budsjett, som Senterpartiet, at vi ønsker å opprettholde tilskuddet til selfangst på 12 mill. kr, fordi vi mener det er viktig å sikre en balanse i økosystemet og en bærekraftig forvaltning av våre marine ressurser. Det er vårt utgangspunkt, og derfor sloss vi også for dette i forhandlingene med regjeringen. Men vi lyktes ikke. Jeg tror jeg med hånden på hjertet kan si at jeg i alle fall ikke har hørt at trusler fra Brussel var argumenter for hvorfor vi ikke lyktes, men at det rett og slett var økonomi. Ja, det er 12 mill. kr. – det er lite penger i det store bildet, men det er 12 mill. kr – og dem fikk vi ikke på plass. Men dette er viktig i en helhetlig økologisk utnyttelse av havressursene, så vi får se om vi må komme tilbake til dette på et senere tidspunkt.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Til spørsmålet: Ja, jeg tror nok representanten kanskje har mer erfaring de siste åtte årene med hva som er tungarbeid, enn undertegnede har. Erfaringen undertegnede har fra de åtte årene, er at alle tanker og forslag som representanten kom med, ikke engang ble vurdert, for de var så lette at de ikke fikk noen tilslutning. Når det gjelder antibiotika og matproduksjon, er det et viktig område. Så er spørsmålet om vi gjør rett ved å vedta en tidsfrist nå når det gjelder å vite hva vi skal ha på plass. Det er ikke alltid at en tidsfrist er det viktigste, det er å få handling, slik at vi får trygghet for oss forbrukere, at vi ikke blir syke eller smittet, og at vi heller ikke har dyr som lider.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Jeg synes at representanten Rasmus Hansson hadde god overbygging og mange spennende tanker i sitt innlegg, og det er også det som er spennende med å få Miljøpartiet De Grønne inn på Stortinget – at man kan la seg utfordre hvis man har lyst. Både Kristelig Folkeparti og Miljøpartiet De Grønne mener at man må ha flere ben å stå på, men Miljøpartiet De Grønne er nok litt mer utålmodig enn resten av Stortinget. Det er bra, men spørsmålet er om man går litt for fort fram. Jeg tror at markedet selv vil gjøre oss mindre oljeavhengig. Likeså tror jeg at klimaavtrykket til oljen vil gjøre at oljen selv faser seg ut. Mitt spørsmål til representanten Hansson er: Når man nå skal gå fra sorte til grønne karboner, vil man – slik representanten ser det – i en slik overgangsfase også kunne få en økning i arbeidsledigheten?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Jeg vil også si takk til statsråden for gode ord til Venstre og Kristelig Folkeparti og også for et godt innlegg. I budsjettet, under kapitlet «statlig eierskap», er ikke samfunnsansvar nevnt med ett ord, men i eierskapsmeldingen derimot strammes styringsprinsippene inn på dette området. I kjølvannet av de siste ukers saker har statlig eierskap og samfunnsansvar blitt høyaktuelt. Mitt spørsmål til statsråden går nettopp på hvordan hun vil sikre at statlig eide selskaper opptrer i samsvar med godt samfunnsansvar og ikke benytter seg av barnearbeid, korrupsjon eller slaveri.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
I Prop. 108 S for 2013–2014, som er reindriftsavtalen – da vet vi hva det dreier seg – som vi fikk i Stortinget i våres, står det: «Å få tilpasset et beitetrykk til beitegrunnlaget er den mest krevende utfordringen reindriften står overfor. Etter departementets vurdering ligger det nå imidlertid bedre til rette for å lykkes med reintallstilpasningen enn tidligere.» Dette var gledelige ting i våres, men utfordringen er at det nå er høst og snart vinter og situasjonen er annerledes: Vi får beskjed om at det er avmagrede dyr som slaktes. Mitt spørsmål til statsråden er: Hva er det som har skjedd siden den optimismen, vil jeg si, som lå i reindriftsavtalen som Stortinget behandlet nå i våres?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Denne høsten har det vært en debatt om sjødeponi, for på et eller annet tidspunkt skal vi fatte et endelig vedtak her, og det har særlig vært snakk om Førdefjorden. Det er mange som har vært på banen. Én av dem er min medrepresentant i næringskomiteen, Ove Bernt Trellevik. Han sier til Bergens Tidende 20. november i år at han ønsker at deponiet blir godkjent i Førdefjorden. Det er for så vidt et greit standpunkt, men det er noe fra begrunnelsen jeg har lyst til å sitere: «Jeg mener vi må kunne ofre de identifiserte gyte- og oppvekstområdene i Førdefjorden. Det er ikke slik at fiskene dør ut av den grunn.» Og videre: «Om du tar en fjord, er det ikke slik at bestanden er avhengig av den alene. Vi har mye kyst igjen». Det sier stortingsrepresentant Ove Bernt Trellevik. Mitt spørsmål til statsråden er om dette er en tilnærming til sjødeponi som statsråden støtter.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Jeg har nå en viktig beskjed til mine gode rød-grønne venner Storberget, Omland, Pollestad og andre, når det gjelder den merknaden som dere har vist til i innleggene deres når det gjelder næringsnøytralitet kontra aktiv næringspolitikk. Det legges for mye inn i den i forhold til det Kristelig Folkeparti står inne for. Det er slik at denne merknaden står under Innovasjon Norge, og det var viktig for om Kristelig Folkeparti skulle gå inn i den merknaden. Kristelig Folkeparti sier ikke at regjeringen ikke har en aktiv næringspolitikk på generell basis, for det mener vi ikke. Denne merknaden står i sammenheng med at det er kutt i bransjespesifikke programmer under Innovasjon Norge. At et slikt kutt kan være et steg på veien mot mer næringsnøytralitet, er heller ikke så veldig kontroversielt. Men det er altså det som omtales her og ikke regjeringens politikk på generell basis. Det er en flertallsmerknad i innstillingen som jeg også synes det er verdt å vie litt oppmerksomhet, og det går på at flertallet ber om at det utarbeides en økostrategi. Denne salen har satt et mål om at 20 pst. av matproduksjonen skal være fra økologisk landbruk. Så vet vi at skal vi komme dit og nå dette målet, må vi kanskje ha en strategi på plass. Det er et viktig tiltak som man i innstillingen ber regjeringen utarbeide. Jeg er også veldig fornøyd med det svaret statsråd Listhaug gir på replikken hun fikk fra Storberget om bioøkonomi, hvor hun sier at ja, en merknad skal følges opp av regjering. Det er godt, det er godt på denne merknaden, og det er godt at flertallsmerknader skal følges opp. Det er slik vi kan ha et politisk samspill mellom en mindretallsregjering og et politisk flertall i denne sal.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Et kort innlegg når det gjelder Innst. 68 S for 2014–2015, ut fra Prop. 129 S. Det er altså en avtale om å sikre gjensidig adgang til fiske i Skagerrak for fartøyer som fører dansk, norsk eller svensk flagg. Tidligere var denne adgangen regulert i Skagerrak-avtalen mellom Sverige, Norge og Danmark av 1966. Denne avtalen ble sagt opp av Norge 6. august i 2012 fordi den ikke harmoniserte med moderne havrett. Den viste seg å være uklar med hensyn til jurisdiksjoner på områder som berører kontroll og håndheving av fiske. For å få på plass en ny og mer moderne avtale startet det daværende Fiskeri- og kystdepartementet forhandlinger med EU. Disse forhandlingene ble avsluttet 24. oktober 2013. I påvente av at den nye avtalen skulle tre i kraft, har det blitt inngått avtaler på departementsnivå om midlertidige ordninger for ikke å måtte avbryte fisket. Avtaleforslaget er i all hovedsak en videreføring av gjensidig adgang til fiske i Skagerrak for fartøyer med norsk, dansk eller svensk flagg, men i motsetning til den tidligere Skagerrak-avtalen harmoniserer denne med jurisdiksjonsregimet i moderne havrett. Avtalen regulerer havrettslige jurisdiksjonsforhold og ressursutnyttelse og antas å være av særlig viktighet, slik at Stortingets samtykke til inngåelse er nødvendig i medhold av Grunnloven § 26 andre ledd. Jeg anbefaler med dette innstillingen, som en samlet komité stiller seg bak.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Den næringspolitikken vi førte som har sammenheng med økonomien, var utrolig bra da vi styrte. Det viste vi veldig godt da finanskrisen slo inn. Det å komme med konkrete tiltakspakker innenfor finanssektoren og det som var rettet inn mot næringen, var utrolig viktig. Og jeg mener at når vi fikk 350 000 nye arbeidsplasser i løpet av den perioden vi styrte, viser det at vi i hvert fall ikke styrte i feil retning og hadde feil kurs. Jeg mener at det er et bevis på at både den næringspolitikken og den økonomiske politikken vi førte, var viktig og rimelig ansvarlig.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Jeg er veldig glad for at representanten tar opp det som handler om skognæringen, for jeg har hørt representanten Gundersen veldig mange ganger i denne salen være ganske tydelig på at han er opptatt av skognæringen. Da mener jeg at dette budsjettet er en glimrende mulighet til å vise at han faktisk står for det. Jeg mener at det vi har gjort når det gjelder å satse på bl.a. tømmerhavner, handler om infrastruktur og er et veldig viktig grep. Vi legger også inn en stor satsing på veier, for man må jo flytte tømmeret fra skogen og dit det skal. Men det som også er viktig i vår skogpakke, er det som handler om forskning og utvikling, som vi har lagt til rette for. Gevinstbeskatningen, som regjeringen i sin plattform har lovet ikke å levere på, viser jo at man ikke står for det man sier – i hvert fall ikke i regjering.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Det er jo morsomt å høre dette fra regjeringen, som ikke satset noe på det, før de fikk trykk fra Venstre og Kristelig Folkeparti for å få dette inn. Svaret på det er rett og slett at i nysalderingen, som nå foreligger og skal vedtas før jul, er alle partier med på den satsingen. Det er fordi vi må være med for å bygge opp vår romfartsindustri. Vi er en viktig nasjon her – vi er ledende. Jeg vil også si at det å ha hånden på rattet med hensyn til det som går på miljø og klima, og å kunne hente inn den informasjonen som vi er opptatt av knyttet til dette, er veldig viktig. Det hjelper lite hvis satellitten er på over Frankrike, men ikke over nordområdene, som er viktig for oss. Vi er faktisk veldig stolt over at vi fortsetter og har fått ro med hensyn til Copernicus-satsingen. Det var utrolig viktig.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Det er et veldig godt spørsmål. Jeg må begynne med å si at det er viktig for konkurransedyktigheten og konkurransekraften for sjøfolkene å ha nettolønnsordningen, og det at den er styrket, tror jeg er avgjørende viktig for å holde trykket oppe. Men vi er ikke ferdig der. Dette er en diskusjon som kommer til å foregå i vår, og som er ganske spennende med hensyn til innretning for nettolønnsordningen i framtiden. Det er også sånn at sjømannsorganisasjonene nå har en utredning som handler om å finne handlingsrommet når det gjelder norsk sokkel og lønnsvilkårene framover der – som også kan være med på å bidra til å gi et større rom for det å løfte dem som framover skal være under ordningen. Når det gjelder akkurat det som handler om Color Line, så har det at dette er viktig å få løftet, vært oppe mange ganger. Hvis man skal gjøre tiltak for å hindre utflagging der, må det skje nå. Det er for seint å behandle det i neste budsjettrunde – for de er på tur ut.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Jeg blir likevel litt fristet til å gå tilbake i tid og si noe om hva vi – Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV – gjorde sammen da vi satt i regjering. Jeg mener at den fokuseringen vi hadde på bøndenes inntekter da, kom veldig tydelig fram i oppgjøret i 2013. Jeg tror helt sikkert at vi blir enige om å finne gode måter å utjevne forskjeller på, og å satse på at gode inntekter skal være viktig for bøndene også framover.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Jeg ønsker å høre om representantens innretning på den offensive gründersatsingen. Det ble nevnt det jeg tror representanten kalte inkubatorkatapult, og jeg synes det hadde vært fint å få en forklaring på hva slags innretning det er. Gjelder det generelt, eller gjelder det kun for noen næringer? Er man da veldig offensiv når det gjelder bioøkonomi, primærnæringer og satsinger innenfor dem, eller gjelder det også andre næringer som man i dag er i stort inne i?