Siri A. Meling (Høyre), 2011-10-04:
I trontalen ble det opplyst at Norge skal være et foregangsland innenfor global klimapolitikk. Det er bra. Høyre har lenge etterlyst regjeringens engasjement for klimapolitikken nasjonalt. Men dessverre opplever vi at regjeringens ord og handling ikke alltid stemmer så godt overens. Regjeringens varslede stortingsmelding om nasjonal klimapolitikk der de store ordene skal følges opp med konkrete tiltak, er igjen blitt utsatt. Vi kan nå ha forventninger om at regjeringen først fremmer denne i løpet av våren 2012. Det blir unektelig et gap mellom erkjennelsen av at klima er vår tids største globale utfordring og det faktum at regjeringen inntar en passiv rolle nasjonalt. Høyre er en del av klimaforliket sammen med regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre. Vi inngikk i januar 2008 en avtale om forpliktende nasjonale kutt innen 2020, og vi forventer at regjeringspartiene også forholder seg til denne avtalen. Det vil, når klimameldingen med den siste tidsplanen fra regjeringen blir lagt frem, ha gått mer enn fire år siden klimaforliket ble inngått, og det vil ha gått mer enn to år siden regjeringens egen faggruppe gjennom rapporten Klimakur 2020 kom med konkrete forslag til en rekke utslippskutt og presenterte ulike menyer for en nasjonal klimapolitikk. Klimakur-rapporten gjennomgikk tiltak med ulike kostnader. Alt fra samfunnsøkonomisk lønnsomme tiltak til tiltak med kostnader til flere tusen kroner per tonn redusert CO2. Vi i Høyre er utålmodige. Vi har, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, foreslått at vi, siden regjeringens klimamelding er så forsinket, i alle fall kan begynne å iverksette de tiltak som er samfunnsøkonomisk lønnsomme. Heldigvis er det slik at vi kan nå om lag halvparten av utslippsmålet i klimaforliket gjennom å iverksette tiltak som enten er samfunnsøkonomisk lønnsomme, eller som har en kostnad som ligger under forventet kvotepris i EUs klimakvotesystem. Dette er tiltak vi uansett må gjennomføre dersom vi skal nå utslippsmålet fra klimaforliket. Til og med dette har regjeringspartiene stemt ned her i Stortinget. Hvordan skal vi få støtte i befolkningen til bekjempelse av klimaproblematikken – for vi vet at de nasjonale tiltakene vil komme til å koste – når en flertallsregjering som hver eneste dag kunne lagt frem en nasjonal klimaplan og tiltakspakke, til og med utsetter å legge frem tiltak som ville vært samfunnsøkonomisk lønnsomme? Høyre oppfordrer regjeringen til å være mer aktiv og resultatorientert i sin klimapolitikk fremover. Klimaspørsmålet er ikke bare en utfordring, det gir også muligheter. Høyre har foreslått å etablere et stort miljøteknologifond for å bidra til å finne løsninger, utvikle kunnskap og teknologi og gi arbeidsplasser og verdiskaping i Norge. Til representanten Inga Marte Thorkildsen, som i replikk til representanten Bent Høie hevdet at Høyre har stemt imot denne regjeringens forslag om CO2-rensing: Jeg vil be Thorkildsen om å dokumentere dette, for det er ikke riktig. Høyre har i løpet av denne regjeringens tid stemt for regjeringens forslag om bevilgninger til CO2-håndtering. Klimautfordringene må ses i sammenheng med energispørsmål. Det aller meste av verdens klimagassutslipp henger sammen med produksjon og bruk av energi. Norge som en betydelig energileverandør vil derfor ha et ekstra ansvar for å arbeide med disse spørsmålene samlet. Statsministeren var i sitt innlegg innom internasjonal fattigdomsbekjempelse. Dersom vi skal lykkes i fattigdomsbekjempelsen, må vi også lykkes både i energi- og klimapolitikken. Om lag 1,4 milliarder mennesker, mer enn 20 pst. av verdens befolkning, har fortsatt ikke tilgang til elektrisitet. 2,7 milliarder mennesker, om lag 40 pst. av verdens befolkning, er avhengig av tradisjonell forbrenning av ved og annen biomasse for matlaging. Tall fra Verdens helseorganisasjon viser at 1,6 millioner mennesker dør hvert år som følge av lunge- og pustebesvær på grunn av dårlig inneklima forårsaket av innendørs matlaging over åpen ild. Antallet for tidlige dødsfall som følge av bruk av tradisjonell biomasse i husholdningene er høyere enn dødsfall av både malaria, tuberkulose og hiv/aids. FNs milleniummål om å fjerne ekstrem fattigdom og sult innen 2015 kan ikke bli nådd dersom man ikke gjør merkbar fremgang når det gjelder tilgang på energi. Energirealitetene er slik at vi må erkjenne at fossile energikilder vil utgjøre en vesentlig andel av energikildene fremover, selv om det rettes sterkt fokus mot å stimulere frem fornybare alternativer – rett og slett fordi energibehovet fremover er så stort. Tross store satsinger på fornybar energi vil verden være avhengig av fossil energi i mange tiår fremover. Olje og gass dekker i dag mer enn halvparten av verdens energibehov. I dette bildet er det viktig at Norge, som produserer mest miljøvennlig i hele verden, opprettholder og forsterker sin produksjon på norsk sokkel.