Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2014-06-17:
Jeg lover at jeg ikke skal ta noen flere regnestykker, og hvis stemmen holder, så klarer jeg også å ta hele innlegget! Digitaliseringen av samfunnet går stadig raskere, og den økende digitaliseringen har gitt oss mange nye utfordringer og problemstillinger når det gjelder personvern og overvåking, som også saksordføreren sa. Samtidig kan også digitale spor utgjøre viktig bevismateriale i alvorlige straffesaker og kan forebygge at kriminalitet og terror gjennomføres. Eksempler på straffesaker her i Norge der trafikkdata har vært viktige – eller faktisk avgjørende – bevis, er NOKAS-saken, Orderud-drapene og ranet av maleriet «Skrik». Det var også med bakgrunn i bekjempelse av alvorlig kriminalitet og terror at EUs datalagringsdirektiv ble i innført. Nå er ikke dette direktivet lenger gjeldende, som saksordfører sa. EU-domstolen fastslo i en dom at direktivet er ugyldig fordi det bryter med grunnleggende rettigheter knyttet til privatliv og beskyttelse av personopplysninger. Da er det viktig å føye til at vi i det norske vedtaket la opp til en mye strengere regulering av personvernet rundt direktivet enn det regelverket som har blitt vurdert i dommen fra EU-domstolen. Vi valgte en minimumsløsning for lagringstid på seks måneder og innførte sletteplikt etter seks måneder. I tillegg ble det vedtatt strenge krav til teletilbyderne når det gjelder lagringssikkerhet og rutiner for sletting. I Stortingets vedtak ligger det også strenge regler for tilgang til teledata. Politiet kan ikke få tilgang uten en kjennelse fra domstolen, og det må være begrunnet mistanke om kriminalitet med en strafferamme på mer enn fire års fengsel, f.eks. grove narkotikaforbrytelser, grove ran, menneskehandel, terrorhandlinger og drapssaker. I representantforslaget vi behandler nå, fremmes det et forslag om at regjeringen stanser norsk implementering av datalagringsdirektivet. Forslaget er, som saksordføreren sa, egentlig overflødig, all den tid vi ikke skal implementere det. Men regjeringen har varslet at den vil gå grundig gjennom EU-domstolens dom, for å se om det er behov for å gjøre endringer i det norske regelverket for datalagring fra 2011. Det er også varslet at regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte med saken, og Arbeiderpartiet ser fram til regjeringens konklusjoner på dette området. For det er utvilsomt at det trengs en lovregulering for datalagring. Her står vi overfor viktige prinsipielle avveininger mellom personvernhensyn og vernet av den allmenne samfunnssikkerheten. Teleselskapene lagrer trafikkdata i dag for å kunne fakturere sine kunder. Vi trenger et klart regelverk for sikker oppbevaring av datatrafikk og sikre rutiner for sletting av dette. I hvilken grad har noen oversikt over at dette faktisk fungerer forsvarlig per i dag? Vi kan ikke ha det slik at det er tilfeldig hvordan denne typen sensitiv informasjon blir oppbevart og hvilken grad av sikkerhet det er rundt det. Dagens lovgivning i Norge om lagring, oppbevaring og sletting i den såkalte ekomloven er langt fra betryggende, ikke minst ut ifra personvernhensyn. Det er behov for et bedre regelverk for hvordan disse dataene skal oppbevares, slik at de ikke kommer på avveier. Det trengs regulering av hvem som skal få tilgang til dem, og på hvilke betingelser – ikke minst når de skal slettes. Den jobben gjenstår, selv om datalagringsdirektivet nå er borte. Utgangspunktet for datalagringsdirektivet var som nevnt bekjempelse og oppklaring av alvorlig kriminalitet og terror. Arbeiderpartiet mener det er viktig at PST og politiet har alle nødvendige verktøy i dette arbeidet, for det at politiet har tilgang til teledata under domstolskontroll, har betydning for vern av den allmenne samfunnssikkerheten. Ingen skal kunne ha tilgang til dine og mine digitale spor uten en mistanke om alvorlig kriminalitet og en kjennelse fra domstolen. Personvernet må ivaretas gjennom strenge krav til tilgang, og samtidig må vår felles trygghet og beredskap ivaretas. Jeg synes det er ansvarlig at regjeringen nå går grundig igjennom dommen fra EU-domstolen og ser på behovet for å gjøre endringer i det norske regelverket for datalagring. Vi ser fram til konklusjonen og takker saksordføreren, representanten Orten, for en veldig god måte å jobbe saken fram på i komiteen.