Guri Ingebrigtsen (Arbeiderpartiet), 2001-06-05:
Norske barn får i all hovedsak dekket grunnleggende materielle behov. Det er manglende muligheter til et fullverdig sosialt og deltakende liv i skolesammenheng og fritid som rammer våre fattigste barn. Denne problembeskrivelsen deler jeg med forslagsstillerne. Jeg er også enig i at situasjonen til en del av disse barna er uakseptabel. Det er Regjeringens mål å sikre at alle barn skal ha en trygg og god barndom, herunder også tilfredsstillende materielle og økonomiske oppvekstvilkår. Spørsmålet om fattige barn er drøftet i denne salen tidligere, bl.a. i forbindelse med interpellasjon fra representanten Karin Andersen i februar i år. Siden den gang har Regjeringen lagt fram Handlingsplan for sosial og økonomisk trygghet. Handlingsplanen omfatter strategier og tiltak for å bedre inntekt og levekår for vanskeligstilte personer. Barnefamilier med langvarig lav inntekt er en særlig prioritert målgruppe for tiltakene i planen. Vi vet at barn som vokser opp i familier der ingen av foreldrene er i arbeid, eller hos mor eller far som er enslig og uten arbeidstilknytning, er mest utsatt for en oppvekst i dårlige økonomiske kår. Regjeringen vil derfor prioritere tiltak som skal bedre arbeidstilknytningen. Et sentralt mål med handlingsplanen er å støtte opp under arbeidslinja i sysselsettings- og trygdepolitikken. Det er en gyllen anledning, slik som arbeidsmarkedet er nå. Regjeringen vil legge til rette for et inkluderende arbeidsliv med plass til alle. Det er spesielt viktig for personer med forsørgeransvar for barn å ha mulighet til å delta i arbeidslivet for å kunne sørge for best mulige oppvekstvilkår for barna. Regjeringen vil føre en politikk som motiverer til arbeid framfor trygd, og som legger til rette for et arbeidsliv som også har plass til personer som ikke har full arbeidsevne. Det er allerede satt i gang forsøk med lønnstilskudd av lengre varighet til arbeidsgivere som ansetter personer med varierende yteevne på grunn av kroniske lidelser. Regjeringen vil vurdere en opptrapping av dette tiltaket i lys av erfaringene vi gjør oss. Videre ønsker vi mer fleksible løsninger for kombinasjon av arbeid og uførepensjon. Regjeringen vil prøve ut forsøk med lavere uføregrad enn det som gjelder i dag, slik at flere kan utnytte mer av sin restarbeidsevne. Videre har vi i revidert nasjonalbudsjett foreslått å styrke innsatsen for at flere uførepensjonister skal vende tilbake til arbeidslivet, på hel- eller deltid, bl.a. ved å etablere nettverksprosjekter for reaktivisering av uførepensjonister. Som et ledd i Regjeringens satsing på å gjøre utdanning og arbeid mer tilgjengelig for funksjonshemmede har Regjeringen i revidert nasjonalbudsjett varslet at vi fra høsten vil etablere en landsdekkende forsøksordning for arbeids- og studiereiser. Jeg viser også til forsøkene med et helhetlig kommunalt ansvar for arbeids- og aktiviseringstiltak for langtidsmottakere av sosialhjelp, som er satt i gang. En annen sentral strategi i handlingsplanen er å gjennomføre en solidarisk boligpolitikk. Regjeringen vil først og fremst rette boligtiltakene inn mot økonomisk vanskelig stilte husholdninger. Barnefamilier og ungdom i etableringsfasen er viktige målgrupper. Boligstandard og boutgifter har stor betydning for den enkeltes livssituasjon. Trygge boforhold er ofte en nødvendig forutsetning for deltakelse i arbeidslivet og andre sosiale arenaer, for voksne og barn. Jeg kan nevne ytterligere økning av boligtilskuddet i Husbanken, ytterligere forbedringer i bostøtteordningen, økt innsats for bostedsløse og redusert bruk av hospits. Handlingsplanen inneholder også tiltak som skal bedre de offentlige sosial- og helsetjenester for å gi bedre økonomisk trygghet til personer som i dag faller utenfor ordningene. Viktige tiltak for å forbedre og målrette inntektssikringsordningene er: økning i folketrygdens barnetillegg bedre mulighet til deltakelse i utdanning og arbeid for enslige forsørgere, herunder bedre finansiering av yrkesrettet utdanning for enslige forsørgere bedre stønad til barnetilsyn for enslige forsørgere med funksjonshemmede barn økonomisk trygghet til unge syke uten rett til sykepenger kvalifiseringsstønad til nyankomne innvandrere Når det gjelder tendensen til økende foreldrebetaling i skolen, har utdanningsministeren ved flere anledninger uttrykt sin bekymring for at elever blir utestengt fra aktiviteter på grunn av foreldrenes økonomi. Han har derfor tatt initiativ til en undersøkelse for å se nærmere på forholdene, som grunnlag for å foreslå tiltak som gjør at ingen barn blir utestengt fra aktiviteter. Det er Regjeringens absolutte mening at grunnskolen skal være gratis.