Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-05-07:
Det lovforslaget vi i dag behandler, innebærer en adgang for norske kommuner til å bestemme om det i deres kommune skal kunne etableres løyper for fritidskjøring med snøscooter. Denne saken gjelder ikke råkjøring over hvite vidder. Det gjelder ikke frislipp av snøscooter i norsk natur. Det gjelder ikke åpning for snøscooter i verneområder, nasjonalparker eller sårbare naturområder. Det gjelder ikke adgang til snøscooter i bymarka eller i attraktive friluftsområder. Denne lovsaken gjelder en styrking av det lokale demokratiet, det lokale sjølstyret i arealsaker, en god balanse mellom lokaldemokrati og nasjonale rammer og en erkjennelse av at Norge er et mangfoldig land, med ulike muligheter til denne type opplevelser. Forslaget til lov gir de viktigste rammene for løypene og for kommunenes behandlingsprosess. Løypene kan bare fastsettes av kommunestyre eller annet folkevalgt organ. Traseene skal fastsettes i eget kart og vises i kartet til kommunens arealplan, og kommunene skal sørge for merking av og informasjon om løypene. Løypene skal ikke legges i verneområder, ikke i foreslåtte verneområder, ikke i nasjonalparker. Løypene skal ikke være til vesentlig skade eller ulempe for reindrifta eller kreve terrenginngrep. Ved fastsetting av løypene skal kommunene ta særlig hensyn til støy og andre ulemper for friluftslivet, og kommunene skal også ta hensyn til naturmangfold, bolig- og hytteområder, kulturminner og kulturmiljø. Kommunene kan heller ikke treffe vedtak om snøscooterløype over en eiendom før grunneier har samtykket, og kommunens vedtak om snøscooterløyper kan påklages til Fylkesmannen av en rekke berørte interessenter. Jeg har merket meg at enkelte mener at dette er et frislipp. Det er det sjølsagt ikke, men det er en overføring av myndighet fra stat og direktorat til lokaldemokratiet. Enkelte har også påpekt at vi har mange ulykker med scooter i Norge. Det er dessverre riktig. I 2013 hadde Norge, med forbud mot kjøring, ni dødsulykker, mens Sverige, som lenge har hatt adgang til fritidskjøring, hadde seks ulykker. Typiske ulykker i Norge er snøskred og kjøring utfor skrent eller stup, og det er ulykker som en som oftest ikke vil oppleve i en fastlagt løype. Blant annet fordi det er viktig å få ned ulykkestallene, legger også lovforslaget opp til en vesentlig styrking av kontrollen med scooterkjøring. Statens naturoppsyn skal drive kontroll av om det kjøres utenfor løypene, og får også anledning til å ilegge gebyr. I innstillingen understreker bl.a. Høyre, Fremskrittspartiet og Senterpartiet at det er påkrevd at politiet også har en sentral rolle i tilsynsarbeidet, at SNO og politiet må utfylle hverandre, og at en unngår at det bygges opp parallelle organisasjoner for det tilsynet som bør og må gjennomføres. I forbindelse med komiteens behandling er det også flertall for å gi kommunene anledning til å gi tillatelse til snøscooterkjøring på vinterføre i forbindelse med utmarksnæring. Det kan f.eks. gjelde drift av utleiehytter og turist- og reiselivsnæring, og kommunene gis også mulighet til å tillate bruk av snøscooter på vinterføre for tilsyn med jervebåser. Senterpartiet synes det er positivt at en på denne måten også utvider muligheten til næringskjøring med scooter. Senterpartiet mener at lokaldemokratiet er godt egnet til å ivareta forvaltning av lokale ressurser og å foreta avveininger mellom arealbruk og naturforvaltning. Norge er et land med store variasjoner. Det sier seg sjøl at forvaltning som kan ivareta ulike behov, og der lokal kunnskap og tilpasning blir tatt hensyn til, er viktig. Senterpartiet har full tillit til at kommunene vil forvalte et slikt regelverk på en god måte. La meg i den sammenheng også få vise til erfaringene fra Vinje kommune, som har vært en del av forsøksprosjektet med lokal forvaltning av snøscooter i mange år. SV-ordfører Arne Vinje uttaler: «Denne ordninga har vori svært vellykka, fordi det reduserte eller nærast fjerna ein veksande og svært vanskeleg konflikt mellom skiløyparar på den eine sida og stadig fleire snøskuterbrukarar på den andre.» Og: «Den kommunale motorferdselplanen har i dag solid oppslutning i alle krinsar, frå turlaget(…)(…) (…) (…) Slik Vinjes SV-ordfører opplever det, tror jeg også mange kommuner kommer til å oppleve det i åra framover. Enkelte mener at forslaget strider mot Grunnloven § 112, fordi det ikke er konsekvensutredet. Det er vanskelig å se at det skulle være relevant. Dagens lovforslag er en myndighetsoverføring fra stat til kommune. Kommunene gis adgang til å etablere faste traseer for bruk av snøscooter til fritidsformål – verken mer eller mindre. Hvordan kommunene vil utøve denne myndigheten, vet vi ikke i dag. Det er vanskelig, for ikke å si umulig, å konsekvensutrede en myndighetsoverføring før myndigheten er overført eller utprøvd.