Bent Høie (Høyre), 2021-03-09:
Oslo har behov for nye sykehusbygg. Store deler av byggene ved Ullevål sykehus er utdatert. Det er behov for økt kapasitet for Oslos økende innbyggertall, og ikke minst er det behov for å samle de spesialiserte tjenestene. Det var et omfattende planarbeid som lå til grunn for strukturen – det såkalte målbildet – som ble vedtatt i juni 2016. Planarbeidet som lå til grunn for vedtaket om sykehusstrukturen i Oslo, ble gjennomført i dialog med Oslo kommune. I høringsrunden til idéfasen i 2014 pekte Oslo kommune på Aker som et alternativ til Ullevål som lokalisering av lokalsykehuset. I januar 2016 var det byrådet i Oslo som anbefalte den utbyggingsmodellen som senere samme år ble vedtatt av meg i foretaksmøte. Også i 2018 støttet Oslo kommune den utbyggingsløsningen som nå foreligger, i sitt høringssvar til Regional utviklingsplan 2035 for Helse Sør-Øst. Jeg forstår at mange har ønsker og forventninger til spesialisthelsetjenesten når nye sykehusbygg planlegges. Helse Sør-Øst har ansvar for å planlegge for et godt spesialisthelsetjenestetilbud med nok kapasitet. Samtidig har det regionale helseforetaket også ansvar for å sikre at samfunnets ressurser brukes på en best mulig måte. Det er særlig arbeidskraft som kan bli en knapp ressurs, og som setter begrensninger i framtiden. Bedre bruk av helsepersonell i hovedstadsområdet lå som et bakteppe da tidligere Helse Øst og Helse Sør ble slått sammen til Helse Sør-Øst i 2007, og det var en klar føring for å sette i gang planleggingsarbeidet for Nye Oslo universitetssykehus. Jeg vil legge til at Oslo universitetssykehus, i tillegg til å være lokalsykehus for deler av Oslos befolkning, også er regionsykehus for innbyggerne i helseregion Sør-Øst. Sykehuset har også en rekke nasjonale behandlingsfunksjoner for innbyggere i hele Norge. Jeg vil understreke at Oslo som vertskommune har et ansvar for å legge til rette for tilbud også for innbyggere utover Oslo. Dette tilbudet må etableres med en struktur som ikke legger beslag på en uforholdsmessig stor andel av helsepersonellet i hovedstaden og dermed går ut over tilbudet til befolkningen i resten av Norge. Det planlegges ikke å bygge et 76 meter høyt sykehustårn i tilknytning til Nye Rikshospitalet på Gaustad. Helse Sør-Øst har opplyst at høyden på de høyeste byggene på Gaustad varierer mellom 46 og 53 meter. Samtidig er det, som representanten viser til, en norm for høyhus i Oslo. I henhold til denne normen skal det utarbeides et alternativt planforslag dersom byggehøyden overstiger 42 meter. Helse Sør-Øst har derfor også utarbeidet et planforslag med en utbyggingsløsning innenfor 42 meters høyde på Gaustad. Aker sykehus, derimot, er planlagt med høyere bygg. I reguleringsplanen er det foreslått en byggehøyde på 71,2 meter. Også for Aker sykehus er det utarbeidet et alternativt planforslag som viser en utbyggingsløsning med byggehøyde innenfor 42 meter. På begge sykehusene planlegges det med helikopterplattform som vil overstige byggehøyden med 4–6 meter. Det er avklart av plan- og bygningsetaten at dette er i tråd med normen for høyhus. Reguleringsplanene for Nye Aker og Nye Rikshospitalet er nå til vurdering i plan- og bygningsetaten i Oslo. Det er gjennomført en utvidet dialogfase med plan- og bygningsetaten for å vurdere mulige justeringer av planforslaget som ble trukket i juni 2020. Sentrale temaer i denne dialogen har vært utnyttelsen av de aktuelle tomtene, høyde, vernede bygg, grøntstruktur og samspillet mellom den nye og den eksisterende bygningsmassen. Det er få prosjekter som er utredet i samme grad som Nye Oslo universitetssykehus. Planleggingen har pågått over en lang periode og vært omfattende og kostnadskrevende. Målbildet med ny struktur ble vedtatt for snart fem år siden, og det er foretatt tilleggsutredninger som underbygger den vedtatte sykehusstrukturen. Videre er det gjennomført konseptfaser for prosjektene som skal etableres på Aker og Gaustad, og Stortinget har vedtatt lånerammen til det samlede byggeprosjektet. Det er gjort en rekke justeringer i prosjektene basert på innspill fra tillitsvalgte og fagmiljøene ved Oslo universitetssykehus. Nå er forprosjekteringsarbeidet satt i gang. Det er etablert 40 medvirkningsgrupper som en vesentlig del av forprosjekteringsarbeidet. Hver gruppe består av åtte–ti ansatte, brukere, vernetjeneste og tillitsvalgte. Over mange år har Oslo universitetssykehus brukt betydelige midler på vedlikehold og investeringer i bygg som ikke er egnet for framtidig sykehusdrift. Mange bygg drives med midlertidige tillatelser fra ulike tilsynsmyndigheter. Nå er det viktig med framdrift i prosjektplanene for å kunne gjennomføre mer målrettede investeringer i Oslo. Brukerne er helt tydelige på at de ikke kan godta en utsettelse av prosjektet.