Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2010-03-23:
Det er nesten med litt fornøyelse jeg sitter og hører Per Olaf Lundteigen stå her og snakke, som selv sitter i en regjeringskonstellasjon, men gir Fremskrittspartiet skylden for høye strømpriser under denne regjeringen. Hvis Senterpartiet mente at deres løsninger faktisk var løsningen, hvorfor har ikke da Regjeringen allerede gjennomført de endringene som måtte til? Man har sittet i fire og et halvt år, og man har hatt alle rettigheter til å kunne gjøre endringer i tråd med det Lundteigen selv ønsker. Det har ikke blitt gjort. Evalueringen som Regjeringen gjennomførte og forela Stortinget i forrige periode, tilsa at systemet er ganske bra. Så skulle det ha vært gjort noen endringer – jeg skal ikke skissere dem – men Regjeringen foreslo altså ingen vesentlige endringer i systemet. Da synes jeg det er ganske merkelig at regjeringspartiene står her og sier at systemet er feil. Jeg utfordrer Lundteigen til å være konkret på hva hans regjering vil gjøre de neste fire årene for å endre på dette. Jeg har i dag sendt brev til statsråd Terje Riis-Johansen og bedt ham om å framlegge NVEs gransking av kraftmarkedet for Stortinget. Jeg håper og vil anta at Lundteigens ord her betyr at det vil skje, og at vi ikke nok en gang får en masse løfter fra de rød-grønne partiene om at det skal komme tiltaksplaner i øst, vest, nord og sør, uten at noe blir forelagt Stortinget. Det har altså ikke blitt framlagt nesten en eneste sak av betydning på kraftsektoren som Stortinget har måttet forholde seg til. Så viser jeg nok en gang til at statsminister Stoltenberg – regjeringssjefen til Lundteigen – i denne sal har sagt at kraftmarkedet er gjennomregulert. Når markedet ikke fungerer og man får skyhøye strømpriser, er det da kapitalismen eller politikernes reguleringsevne som slår feil? Den største utfordringen på kraftsektoren i dag er at det er store hindringer for å kunne etablere nye kraftverk. Ja, det blir bygd nye kraftverk, men potensialet som realiseres, må være mye større om vi skal få den balansen vi skal ha. Vi skal huske på at alle som søker om å få bygge ut kraftverk, må ha konsesjon. Men det vi har sett, er at når det gjelder vårt beste potensial for fornybar energi, vannkraft, har dagens regjeringssjef sagt at tiden for nye, store vannkraftutbygginger er forbi – en betydelig regulering av sektoren. På vindkraftsiden har manglende rammebetingelser gjort at mange av de prosjektene som har blitt framlagt, ikke har blitt realisert, noe kraftbransjen også kan bekrefte. På gasskraftsiden i Midt-Norge, som blir hardest berørt, har det ligget framme fire gasskraftverkprosjekter under denne regjeringen. Tre av dem har fått avslag, og det fjerde har fått godkjennelse, men med rammebetingelser som gjør det teknologisk umulig å bygge, fordi man krever CO2-rensing ved oppstart. Da kan en ikke komme og si at det er kraftmarkedet som sådant som feiler, når det er politiske vedtak som gjør det umulig å bedre tilbudssiden i dette kraftmarkedet. Og nettopp derfor, nettopp fordi det er en politisk skapt krise vi nå opplever – som strømkundene så langt har betalt 10 milliarder kr i ekstra avgifter for – bør vi sørge for at vi gir litt av de pengene tilbake til kraftkundene, slik at vi viser en viss sympati for at de har lidd under dårlig politisk energipolitikk i fire og et halvt år.