trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2005-05-24:
For Arbeidarpartiet er det veldig viktig at vi får det samrøysta vedtaket som vert fatta seinare i Odelstinget i dag, og at regjeringspartia er med på det. Det er klårt at vi har vore innforstått med at det tek tid, når noko skal utgreiast. Det viktigaste er at ein får tenestepensjonen på plass frå 1. januar neste år. Men sjølv om vi er utolmodige – og det er vi, for vi har hatt forslag om dette før og ikkje fått det igjennom – innser vi sjølvsagt at det må ta tid. Eg er difor tilfreds med at finansministeren seier at han er oppteken av at arbeidet skal skje så raskt det går an. Det vedtaket som vert gjort i dag, er viktig. Eg er i alle fall veldig glad for at alle partia går inn for dette. Sjølv om representanten frå Høgre var litt reservert, så er dei med på dette, og det er eg glad for.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-05-24:
Dette er én av flere saker på finansmarkedsområdet som harmoniserer og tilpasser det norske regelverket til utviklingen internasjonalt. For Høyre er det viktig at næringslivet har et regelverk som legger til rette for verdiskaping. På finansmarkedsområdet må regelverket bidra til et effektivt kapitalmarked der aktørene kan ha tillit til hverandre, der informasjonen er relevant og troverdig, og der forholdene er til stede for god kapitaltilgang for bedriftene. Representanten Grande Røys har på vegne av saksordføreren redegjort for innstillingen, og det er med få unntak en samlet komite bak forslagene i proposisjonen. Når det gjelder grensen for prospektplikt, legger Høyre vekt på at tilbud som går bredt ut i markedet, skal holde et godt kvalitetsnivå og være troverdig. Derfor legges grensen for prospektplikt på minstekravet i direktivet. Dette er noe høyere enn nåværende norske grense, men tilstrekkelig i forhold til behovet. Høyre er glad for at det er et flertall som slutter seg til forslaget om å gi det overordnede kontrollansvaret til Kredittilsynet, men delegere den operative kontrollen til Oslo Børs. Oslo Børs har i dag kontrollansvaret for prospekter, og en rekke markedsaktører har pekt på at dette fungerer godt. Prospektkontrollen har klare paralleller til kontrollen med informasjonsflyt generelt, som er en sentral oppgave for Oslo Børs. For markedet er det viktig at denne funksjonen fungerer effektivt og profesjonelt, slik at transaksjoner ikke møter unødvendige hindringer. Tilbakemeldinger viser at Oslo Børs har høy kompetanse og tillit og lang praksis med slikt arbeid. Da er det liten grunn til å legge om praksis – tvert imot. Det er grunn til å registrere at en rekke aktører, deriblant NHO og Finansnæringens Hovedorganisasjon, anbefaler at børsen viderefører dette arbeidet, og understreker at dette er en integrert funksjon i børsens kontrolloppgaver. For norske bedrifter er det viktig at børsen opprettholder sin tyngde som omsetningssted og gir muligheter for god kapitaltilgang.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-05-24:
Framstegspartiet er einig i dei fleste av forslaga som er fremma i denne saka. Når det gjeld prospektplikt for nasjonale prospekt på mellom 100 000 og 2,5 mill. euro, stør vi også det. Men vi har ein merknad om at vi synest det er veldig viktig og vesentleg at det må vere ein samanheng mellom kostnaden ved å utarbeide prospekta og det emisjonsbeløpet som ein trekkjer inn. Dersom det blir for store kostnader i forhold til emisjonsbeløpet, trur vi at det vil verke stimulerande til at ein prøver å komme seg unna prospektplikta. Vi meiner derfor at nasjonale prospekt ikkje må vere unødvendig omfattande, og at det vil vere tilstrekkeleg at ein i stor grad byggjer på eksisterande økonomiske tall og forventa økonomisk utvikling. I tillegg til at prospektplikta er viktig, meiner vi at det ikkje er nok. Det er òg peikt på at det er viktig at prospekta også blir kontrollerte på ein fagleg god måte. Ein må minne om at eit selskap som The 5 Percent Community hadde flotte prospekt, men det blei altså ikkje avslørt at dei lovnadene som blei gitt, ikkje heldt mål. Derfor har vi i lag med Senterpartiet fremma merknader og forslag om at ein burde vurdere eit uavhengig aksjetilsyn som ein burde byggje opp med tilstrekkeleg kompetanse og etter kvart erfaring til å vurdere både innhaldet i og kvaliteten på dei ulike prospekta. Vi meiner at eit uavhengig aksjetilsyn, som skulle vore heilt frittståande, ville vore eit godt bidrag til å byggje opp tilliten i aksjemarknaden til at investorar kunne stole på den informasjonen som blei gitt. Dessverre er det berre Senterpartiet som har stødd oss i det. Det er synd at ikkje fleire gjorde det, men det er sjølvsagt bra at vi iallfall fekk med oss Senterpartiet. Eg vil berre som avslutning ta opp forslaget frå Framstegspartiet, Senterpartiet og Kystpartiet.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2005-05-24:
President! Presidenten må notere seg at Kystpartiet stemte imot.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2005-05-24:
Nei, men presidenten unnlot å nevne at Kystpartiet ønsket å stemme imot.
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2005-04-11:
På vegne av representanten Harald T. Nesvik og meg selv legger jeg frem et forslag om endringer i bioteknologiloven som åpner for preimplantasjonsdiagnostikk og forskning på befruktede egg.
Jørund Leknes (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-11:
På vegne av representantene Heikki Holmås, Øystein Djupedal og meg selv vil jeg framsette et forslag om å gi opphold for irakiske flyktninger i Norge som fikk midlertidig opphold uten rett til familiegjenforening i 2000 og 2001.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2005-04-11:
Ja, vi får komme tilbake til dette i tur og orden. Vi setter i gang et arbeid for å gi en slik nasjonal strategi et relevant og solid innhold som skal kunne være anvendelig for dem som dette primært gjelder, nemlig de som har KOLS. Men ikke minst med tanke på møtet mellom KOLS-pasienter og legene er det viktig at vi bistår allmennpraktikerne med det som er nødvendig for å kunne være obs på symptomene, som det så vidt jeg har skjønt, er viktig å ta tak i tidlig for å kunne stoppe sykdomsutviklingen – ikke minst slik at pasienten selv skal få én ny grunn for å slutte å røyke. Representanten Nesvik var selv inne på røykeloven og sitt forhold til denne. Uten at jeg i detalj kan huske hva representanten Nesvik har sagt om den saken, kan jeg nesten tenke meg det. Men jeg tror at i den grad man om 10, 15 og 20 år kunne treffe alle de friske og oppegående menneskene som ikke fikk KOLS kanskje nettopp fordi vi fikk røykeloven, ville disse ha uttrykt stor begeistring. Det andre jeg registrerte da jeg leste grunnlagsmaterialet her, var de andre faktorene som i tillegg til direkte røyking medvirker til at man får KOLS. Den største faktoren i forhold til inneklima var passiv røyking. Det betyr at dette gjelder både aktiv røyking og passiv røyking, så kanskje det viktigste bidraget i denne sammenheng er det som er gjort knyttet til røykeloven. Når det gjelder de andre tingene, må vi komme tilbake til det. Men det er klart at det er ganske mye kunnskapsgrunnlag som mangler, i og med at man ikke vet bl.a. hvorfor vi har denne store forskjellen mellom menn og kvinner. Det er jo et perspektiv som er viktig i mange dimensjoner. Som sagt skal jeg komme tilbake på en relevant måte også i forhold til Stortinget og opplyse om denne nasjonale strategien. Men som svar på selve interpellasjonen vil jeg nå sette i gang arbeidet med å utarbeide en slik strategi.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2005-04-11:
Det er hyggelig at jeg får ordet, jeg hadde for så vidt ikke bedt om det. Jeg syntes representanten Nesviks avslutning for så vidt kunne stå. Men bare en liten replikk, hvis en kan kalle det det, til representanten Olsen, så det ikke blir noen misforståelse med hensyn til at det er dumt å begynne å røyke. Det må ikke forstås som at man er dum i betydningen ikke klok eller ikke ha IQ-en. Men det er jo ikke veldig klokt å begynne å røyke. De fleste av dem som røyker, har gjort det lenge, og de av oss som har gjort det noen år, har ingen problemer med å si at man skulle ønske at man ikke hadde gjort det. Men det er ikke noen fordømmelse i det, ei heller av dem av oss som har spist for mange wienerbrød eller andre ting. Det viktigste ved interpellasjonen synes jeg er den brede forankringen dette har. Vi kommer til å utarbeide en nasjonal strategi for dette som skal være bygd på så sikker viten som mulig, for å bistå pasienten og ikke minst sette allmennlegen, fastlegen, i stand til å yte god service på sikkert grunnlag til disse pasientene. Jeg vil også takke representanten Nesvik for denne interpellasjonen, og den muligheten det gir for å bistå nettopp denne pasientgruppen.
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2005-04-11:
Jeg vil også først få gi honnør til interpellanten Harald T. Nesvik for et prisverdig initiativ, slik at vi fikk lov til å diskutere denne saken. Jeg har også lyst til å gi honnør til helseministeren for de klare svar og den gode redegjørelsen han hadde. Jeg har av og til fått høre fra helseministeren at jeg er vel kritisk, og det forbeholder jeg meg retten til å være også i framtiden. Men rett skal være rett: Dette synes jeg var en bra redegjørelse, og det var en god konklusjon fra helseministeren. Det er viktig at en kan forebygge og stanse den utviklingen som har blitt påpekt av mange. Det er klart at røykeloven, kutt i røyking og det å unnlate å begynne å røyke er det aller viktigste. Det berører den private sfære i stor grad, men den offentlige sektor har et ansvar for å bevisstgjøre folk. Kanskje er det slik, som representanten Høie sa, at KOLS egentlig burde hete røykelunger, selv om jeg tror at også det ytre miljø, luftforurensing generelt kombinert med røyk, er en farlig kombinasjon for utviklingen av KOLS. Så til dette med forskning. Jeg er helt enig i det som er blitt sagt om å kunne forske på dette på en helt annen måte enn det gjøres i dag, bl.a. når det gjelder aggressiv sykdomsutvikling i forhold til KOLS og utviklingen blant kvinner. Samtidig er det viktig at det på primærhelseplanet både er forståelse og kompetanse for å handle tidlig. Allmennpraktikerne har vært trukket inn her, og jeg tror det er viktig at vi der får økt forståelse for denne sykdommen, slik at en kan få en tidlig og korrekt diagnose, slik også helseministeren var inne på. Det er da viktig at en får en oversikt over hvorvidt en stiller en konkret diagnose, og at slike undersøkelser blir tatt i bruk generelt. Tidlig intervensjon og oppfølging av pasienten er også viktig. Som representanten Kristoffersen var inne på, er spørsmålet: Med den utviklingen av denne sykdommen som vi nå ser, har vi da for framtiden kapasitet nok og god nok kompetanse til behandling og ikke minst til rehabilitering? Det er en av de utfordringene som vi må ta tak i og klarlegge snarest mulig og eventuelt følge opp. Med det klare svaret som statsråden her gav når det gjaldt det å si ja til en nasjonal strategi og få til en bedre og koordinert innsats mot KOLS, håper jeg at det også inkluderer en skikkelig klargjøring av den medisinske behandlingen og en oppfølging av det forslaget som ble fremmet i Stortinget i forbindelse med statsbudsjettet når det gjelder bruken av § 9, og ikke bruk av § 10 a i forbindelse med medisinering av KOLS-pasienter.
Sigbjørn Molvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-11:
Jeg kan i all hovedsak slutte meg til det som saksordføreren sa nå nettopp i sitt innlegg, men har behov for å trekke fram et par viktige punkter. Hovedhensikten med dette forslaget fra SV er å sørge for å få en grundig kartlegging av det reelle behovet i norske kommuner når det gjelder praktisk hjelp og bistand i hjemmet i forbindelse med en fødsel. Det er særlig pekt på det bistandsbehovet som mange kvinner med bekkenløsning har, ofte i ganske lang tid etter fødselen, men det kan sjølsagt også være andre årsaker. En slik kartlegging bør omfatte både hvor stort dette behovet reelt sett er, og i hvor stor utstrekning kommunene i dag kan tilby nødvendig bistand. I mange kommuner oppleves dette som lite tilfredsstillende og langt fra godt nok til å dekke behovet. Jeg er glad for at en samlet sosialkomite støtter at det blir foretatt en slik kartlegging, men det er altså bare Senterpartiet og SV som støtter et konkret forslag om dette i innstillinga. Og all den tid alle er enige om det, synes jo det noe merkelig. Men årsaken er vel å finne i at Helse- og omsorgsdepartementet har opplyst at de har vært i kontakt med Sosial- og helsedirektoratet når det gjelder å foreta en slik kartlegging, og at den vil komme. I denne situasjonen vil det kanskje ikke være så lurt om Stortinget i dag stemmer ned et konkret forslag om en slik kartlegging. Jeg vil derfor be om at forslag nr. 3, fra SV og Senterpartiet, gjøres om til et oversendelsesforslag. Dette har jeg klarert med Senterpartiet, og jeg regner da med at denne kartlegginga av behov og ressurser raskt blir satt i gang, hvis den ikke allerede er i gang. Så til et annet punkt i saka: Det vil ofte være slik at det mest hensiktsmessige er at far kan være den som utfører den nødvendige omsorg og de oppgaver som ligger i begrepet «praktisk bistand» i de tilfellene der mor før og etter en fødsel av helsemessige årsaker ikke kan utføre disse oppgavene. Det er sjølsagt en forutsetning at en slik ordning ikke går på bekostning av verken mors eller fars rettighetsfestede fødselspermisjon. Derfor fremmer også Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet et forslag der disse partiene ber Regjeringa sørge for ordninger som gjør dette mulig. Det er forslag nr. 2 i innstillinga.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2005-04-11:
Jeg vil først få takke statsråden for et veldig godt svar, og ikke minst et imøtekommende svar, så her kan vi ha forhåpninger om at vi nå skal komme i gang med en strategi for å få mer samordnede tiltak nettopp knyttet opp mot denne problemstillingen. Jeg stiller meg fullstendig bak alle de seks punktene som statsråden var inne på, også det som går på det forebyggingsmessige med hensyn til røyking. Det er mange som muligens blir litt overrasket over at nettopp jeg med mitt forhold til røykeloven griper fatt i denne problemstillingen, men det er en veldig viktig sak, særlig knyttet til den utviklingen som vi ser blant unge jenter. Her støtter jeg fullt opp om statsråden. Vi er nødt til å gjøre noe, nettopp for å få en bedre utvikling på sikt. Så det ser jeg virkelig fram til. Informasjonsbiten er veldig viktig å få fram her nå, ikke minst en ensrettet informasjon og anbefalinger. For det er viktig å få den informasjonen ut til folk flest. Faktisk er den enkelte av landets innbyggere avhengig av å få informasjon knyttet til dette, slik at man bl.a. vet hva man skal etterspørre når man er hos legen for å få tatt de testene som skal til. Det er viktig å få dette på plass. I tillegg er det også viktig at man får kurset fastleger både om medikamentbruk og om viktigheten av at de pusteprøvene som man må foreta, blir gjort på en skikkelig måte. Selv om statsråden viser til at det gjøres en del forskning på dette området, er det viktig at vi intensiverer forskningen nå, nettopp fordi samfunnskostnadene er enorme i denne forbindelsen, og fordi det for den enkelte som blir rammet, får slike utrolige konsekvenser. Jeg ser fram til den videre debatten og hva som kommer fra de andre partiene. Men, som sagt, jeg vil gi honnør til statsråden for at han nå vil se på dette og sørge for at det kommer en nasjonal strategi. Så håper jeg at det igjen vil medføre at vi kan få snudd den negative utviklingen som vi ser, i hvert fall på sikt.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2005-04-11:
Først vil jeg takke for tilbakemeldingene på at interpellanten har fremmet problemstillingen. Så skal jeg også innrømme følgende: Jeg var ikke så veldig overrasket over tilbakemeldingene, der nesten alle stiller spørsmål ved at det er jeg som tar opp interpellasjonen, med mitt forhold til røykeloven, som jeg var sterkt imot. Det bør ikke overraske noen i det hele tatt, for Fremskrittspartiet har faktisk alltid vært for forebygging og for å få folk til å slutte å røyke, og ikke minst la være å begynne å røyke. Det er virkemidlene vi bruker, vi har stilt spørsmål ved. Det får vi anledning til å diskutere. Jeg har lyst til å replisere til representanten Høie, som viste til at det var ingen ting i mitt innlegg som dreide seg om akkurat hovedårsaken. Da skal jeg få lese det en gang til for representanten Høie, så han får det med seg. Jeg sa nemlig følgende: «Årsaken til at man blir rammet av KOLS, er i all hovedsak knyttet til langvarig røyking, og det er derfor viktig at man slutter å røyke så raskt som overhodet mulig». Så, knyttet til oppfølging og røyking, sa jeg også – til Høies informasjon: «Jeg vil derfor ikke her og nå legge vekt på hvordan man skal kunne få fjernet risikoen knyttet til røykingen, da dette gjøres i en rekke andre sammenhenger». Det var den biten jeg viste til – dette diskuterer vi på veldig mange felt. Så er saken at det også er andre ting som påvirker KOLS og personer som utvikler KOLS, det er ikke bare røyking. Derfor sier jeg «i all hovedsak». I den forbindelse vil jeg referere til et skriv som jeg har fått, nettopp fra dem som jobber med dette til daglig. Der står det: «I mange u-land er kols svært utbredt på grunn av giftige gasser fra koking over åpen ild. I England var det tidligere vanlig blant kullgruvearbeidere. I Vesten i dag skyldes kols i hovedsak sigarettrøyking, men sannsynlig bidrar også andre miljøgifter til økningen.» Så vi må ikke se oss helt blinde på akkurat den biten. Men ja, røyking er en hovedårsak. Og nei, jeg er ikke fordømmende. Det er helt bevisst at jeg ikke er nettopp det, for vi har uansett et ansvar. Vi har også en rekke andre livsstilssykdommer som denne salen overhodet ikke vil diskutere – hvorvidt man er dum fordi man spiser fet mat, f.eks. Men at man skal tenke over sine handlinger og måten man gjør ting på, er viktig. En ting er jeg veldig glad for: Interpellasjonen har i hvert fall medført at vi får en nasjonal strategi. Jeg er veldig glad for det, og ser fram til – på vegne av pasientene som rammes av dette og deres familier – at vi får til ytterligere noe på dette området, slik at hverdagen for disse blir bedre.
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2005-04-11:
Ja, det er svært stor enighet i salen, så slik sett kunne vi gjerne stanset debatten her. Men jeg tror det er viktig at dette spørsmålet debatteres såpass bredt som det gjøres her, for alle parter er nødt til å ha stor oppmerksomhet på det. Det er veldig viktig at Stortinget også har det. Statsråden har jo svart meget godt og lagt fram sine planer for det arbeidet som han akter å fortsette med, og det er vi meget godt tilfreds med. Vi har tidligere tatt opp dette problemet i forskjellige sammenhenger. Vi er også enige om, og det gikk også fram av svaret, at vi ennå i lang, lang tid framover vil ha en økende forekomst av KOLS. Det innebærer at vi vil få enda flere dødsfall enn det vi har i dag, og mange vil få dårligere helse og stadig dårligere livskvalitet. Det vil påkalle oppmerksomheten til helsemyndighetene i lang tid framover, uavhengig av de kortsiktige tiltak som må settes i verk. Vi vet jo at KOLS influerer på antall sykedager, på antall legebesøk og på antall sykehusinnleggelser. Det er dyrt for samfunnet, og det er dyrt for den enkelte. Det viktigste er jo det som ministeren var inne på og begrunnet så godt, nemlig behovet for forebygging. Så er det svært viktig at en kommer til behandling for å redusere risikoen for rask sykdomsutvikling. Jeg vil sette et lite spørsmålstegn ved om vårt helsevesen egentlig er forberedt på å gi disse pasientene det nødvendige tilbud. Jeg mener det kan være grunn til å spørre om vi har nok kapasitet med hensyn til spesialister, altså lungeleger, om vi enkelt sagt har nok lungeavdelinger ved våre sykehus, og ikke minst om vi har et rehabiliteringstilbud der pasienten får lov til å bruke tid på rehabilitering, og om vi som politiske myndigheter er villige til å finansiere det. Så vil jeg bare understreke det som er mitt hovedpoeng– det er allerede nevnt, så jeg skal ikke utdype det nærmere: Det er veldig viktig at primærlegens kunnskapsnivå blir opprustet slik at pasienten kan få en tidlig diagnostisering og dermed mulighet for en tidlig behandling. Det vet vi fra forskningen vil være en betydelig hjelp for mange pasienter.
Bent Høie (Høyre), 2005-04-11:
Det er et prisverdig initiativ som representanten Nesvik her har tatt for å få en diskusjon om de utfordringene som vi står overfor når det gjelder KOLS. Vi ser nå i stadig stigende grad resultatet av at vi for ganske kort tid siden hadde et samfunn der en ikke var bevisst nok på de negative konsekvensene av røyking. Det er ganske sjelden en innenfor helseområdet ser en så klar sammenheng mellom et livsstilsproblem og en sykdom. I så måte burde kanskje det folkelige navnet på KOLS ha vært røykelunger, slik at en raskt fikk sagt at det her er en klar sammenheng mellom egen atferd og sykdomssituasjon. Men det betyr ikke at ikke samfunnet skal stille opp og sette i gang et arbeid når det gjelder både forebygging og behandling av denne sykdommen. Selv om representanten Nesvik i sine innlegg kom inn på forebygging, er jeg ganske overrasket over at det i utgangspunktet ikke var et tema i interpellasjonen, siden dette er et område der det må være en klar sammenheng mellom det å drive forebygging og de konkrete resultatene. Men det har vel kanskje, som Nesvik selv var inne på, med Fremskrittspartiets historie knyttet til bl.a. røykeloven å gjøre. Jeg er glad for at helseministeren stiller seg positiv til forslaget om å ha en samlet nasjonal strategi, og jeg er også glad for at den samlede nasjonale strategien, som helseministeren var inne på, skal inneholde forebygging som et sentralt element. Men hoveddelen av det som representanten Nesvik tar opp i sin interpellasjon, nemlig tidlig diagnose, er også utrolig viktig. Dette er en pasientgruppe som hvis de, punkt én, ikke får en tidlig diagnose, eller, punkt to, får en diagnose, men ikke god nok oppfølging, raskt kan komme i en situasjon der sykdommen i seg selv og konsekvensene av den kan føre til at en går inn i en negativ spiral. KOLS vil, som sagt, føre til både redusert lungekapasitet og ofte at en har store problemer med hoste. Det i seg selv kan føre til at en gjør det stikk motsatte av det en burde ha gjort, en isolerer seg kanskje, driver lite med fysisk aktivitet og holder seg i ro for å dempe de negative sidene av sykdommen. På den måten forsterker en egentlig sykdommens virkning. Kanskje en del også sitter i ro, røyker videre og ikke griper fatt i det grunnleggende problemet. Derfor er det viktig at en slik nasjonal strategi fokuserer både på forebygging og på tidlig diagnose. Men det er også viktig at vi klarer å få til en konkret oppfølging av retningslinjene for medisinering, fordi en etterfølgelse av dem både vil forbedre helsen til brukerne og ikke minst redusere kostnadene for samfunnet, slik at midlene i neste omgang kan brukes til forebyggende arbeid.
Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-11:
Flere har sagt det, men jeg gjentar det gjerne: Det var et prisverdig initiativ fra interpellanten og veldig klare, gode svar fra statsråden. Kronisk obstruktiv lungesykdom er noe som svært mange plages av, og det er en tett sammenheng mellom røyking og utvikling av sykdommen. Derfor ser man at forebyggende tiltak er ekstremt viktig. Det er sjelden å se en så klar sammenheng mellom forebyggende tiltak og effekten for å hindre at sykdommen utvikler seg. Derfor var nok jeg også overrasket over at ikke interpellanten selv trakk inn at enighet om forebyggende tiltak er nødvendig, fordi det betyr jo at man må se på tiltak som har effekt. Når det gjelder røyking, kan det ikke i dag herske noen som helst tvil om at innføringen av tobakkskadeloven i Norge under daværende sosialminister Tove Strand Gerhardsen på slutten av 1980-tallet har hatt klare positive effekter når det gjelder røykemønsteret i den norske befolkning. Mange, mange tusen har dermed som en konsekvens av det ikke utviklet denne sykdommen. Så har man altså forsterket tiltakene ved å skjerme mot røyking på utesteder, noe som i seg selv vil være et gunstig tiltak for å hindre en utvikling av sykdommen. I tillegg ser vi hvordan prismekanismer virker inn. Vi ser at man i land som har veldig rimelige priser på tobakk, har mye mer uttalte problemer i befolkningen enn det vi har i Norge. Vi ser også at forskjellen mellom kjønnene er blitt utvisket når det gjelder røyking; kvinner har begynt å røyke mer og menn mindre. Derfor er det naturligvis viktig med alle disse tiltakene som i sum kan medvirke til at færre utvikler sykdommen. Et moment som man heller ikke skal glemme, er at det på mange arbeidssteder er en kombinasjon av røyking og det å ha spesielle yrker, f.eks. der man har en sveiseflamme, der man har røykutvikling, og der man gjennom inhalasjon av stoffer på arbeidsstedet har utviklet sykdommen. Derfor er ikke dette et fenomen som bare kan isoleres til fritidsaktiviteter. Det er viktig å se på arbeidsstedet, se på arbeidsmiljøloven og se på den typen tiltak som gjør at folk har rett til og krav på å kunne oppholde seg i røykfrie miljøer også når de utfører arbeid. Som statsråden var inne på, er det naturligvis særdeles viktig at personer som ikke selv røyker, har krav på og rett til å være i røykfrie miljøer, uansett hvor man ferdes i samfunnet, uansett om det er på fritiden eller om man søker til et yrke der andre i det yrket røyker. Det arbeidsstedet man har, skal være røykfritt, slik at man ikke på det grunnlaget utvikler sykdommen.
Per Steinar Osmundnes (Kristelig Folkeparti), 2005-04-11:
Eg vil òg starte med å gi honnør til representanten Nesvik for at han i denne interpellasjonen har teke opp den betydelege utfordringa som KOLS er, både for pasienten som blir ramma, og også for samfunnet som heilskap. Det blir hevda frå Verdens Helseorganisasjon at det på verdsbasis er ca. 600 millionar menneske som lid av denne sjukdommen, og at det er nærmare 3 millionar som døyr av han kvart år. KOLS er ein av dei raskast veksande sjukdommane i verda. Interpellanten sa at det er om lag 300 000 menneske over 18 år i Noreg som har denne sjukdommen, og dessverre veit vi at dette talet vil auke dei første åra. Denne utfordringa krev ei sterk fokusering og gjerne ein heilskapleg og meir intensiv strategi utover dagens rettleiingar og faglege retningslinjer, noko som også statsråden understreka på ein god måte. KOLS-pasientane er i all hovudsak personar som har røykt lenge. Det viktigaste vi kan gjere for å demme opp mot den auken vi har sett av KOLS, er derfor å setje eit sterkt søkjelys på førebygging, slik at færre byrjar å røykje, og at ein får dei som alt har byrja å røykje, til å slutte. Heldigvis er vi inne i ein god trend på dette området. Det er særs viktig at ein fokuserer på førebygging, då det ikkje finst lækjande behandling. Kristeleg Folkeparti er derfor veldig nøgd med at denne regjeringa har teke eit langt og viktig steg gjennom den nye røykjelova. Røykjelova har ført til at færre blir utsette for passiv røyking, og at færre personar i dag røykjer. Sjølv om effekten av røykjelova først kjem om 15–20 år, trur eg dette er noko av det viktigaste vi har gjort i denne salen. Ein kan kanskje undre seg over at det partiet som i dag prisverdig nok ber om at det skal lagast ein nasjonal strategi mot KOLS, er det same partiet som gjekk mot røykjelova. Førebygging er som sagt det viktigaste vi kan gjere i denne saka. Kristeleg Folkeparti er derfor glad for at statsråden var så offensiv i sitt svar til interpellanten. Kristeleg Folkeparti er oppteke av at ein så tidleg som mogleg finn rett diagnose for å prøve å bremse eller unngå vidare utvikling av sjukdommen. Alle langtidsrøykjarar bør ha ein samtale med fastlegen om typiske indikatorar på sjukdommen. Etter at diagnosen har vorte stadfesta, er det også avgjerande at pasienten blir følgd opp på ein god og tilfredsstillande måte. Kristeleg Folkeparti trur også at det trengst ein nasjonal strategi mot KOLS, slik at ein kan få ein meir intensivert og målretta innsats. Eg er glad for at statsråden svarte interpellanten offensivt og godt på dette. Eg stiller meg bak, eg er på same linje.
Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 2005-04-11:
Representanten Nesvik har fått mye ros nå, og jeg vil gjerne slutte meg til rekken av dem som gir ham ros for å ha rettet søkelyset mot KOLS. Som det har framkommet i debatten, er dette et stort problem for kvinner – det er det, og det kommer det helt sikkert til å bli også i framtida. Representanten Nesvik peker på årsaken, som er åpenbar, nemlig røyking. Men jeg synes det er prisverdig at interpellanten gjør det uten fordømmelse og peker på at det faktisk også er mange andre livsstilssykdommer som utfordrer norsk helsevesen. Jeg forstår godt at Regjeringen er stolt av røykeloven, men jeg synes statsråden går langt når han i det første av de seks punktene han presenterer, sier at det viktigste er å få folk til å slutte å røyke når de har vært så dumme at de har begynt å røyke. Det reagerer jeg på.
Anne Helen Rui (Arbeiderpartiet), 2005-04-11:
Justiskomiteen er enstemmig i saken vi nå har oppe til debatt. Jan Simonsen sitter ikke i komiteen, og vi har dermed blitt enige om at vi henviser debatten videre til Odelstingets behandling senere i dag av Ot.prp. nr. 90 for 2003-2004.
Jan Simonsen (Fremskrittspartiet), 2005-04-11:
Med tre minutter til å forklare tre forslag kan jeg ikke gå i dybden. Så bare, til forslag nr. 1 om å fjerne kvantumsrabatt: Det er åpenbart urimelig at en kriminell ikke straffes fullt ut for samtlige av de kriminelle handlingene han begår. Til forslag nr. 2: Begrunnelsen gir seg selv, men forslaget har selvfølgelig relevans kun dersom forslag nr. 1 blir vedtatt. Når det gjelder forslag nr. 3, om en automatisk dobling av straffeutmåling ved annen gangs domfellelse, tredobling ved tredje gangs domfellelse osv., skiller det seg vesentlig ut fra det amerikanske forslaget om «Three Strikes and You’re Out» – altså hvor man etter tredje gangs domfellelse får livsvarig fengsel – ved at det i mitt forslag er sammenheng mellom handling og straff. Begår man et ran og får normalt tre måneders fengsel, vil man hvis det er tredje gang man domfelles, få 3x3, altså 9 måneders fengsel, mens man får vesentlig mindre straff hvis det er biltyveri. Det som er oppsiktsvekkende og som jeg gjerne vil påpeke, er at en enstemmig komite avviser forslagene. En enstemmig komite viser til departementets brev hvor det bl.a. står at man med disse forslagene «forlater prinsippet om human strafferettspleie», og hvor det også argumenteres med at det vil koste penger, i form av å bygge flere fengselsplasser. Nå er ikke jeg så helt sikker på det, hvis forslagene mine forebygger og forhindrer at folk begår kriminalitet. Det oppsiktsvekkende er Fremskrittspartiets standpunkt, for det er da vitterlig slik at både forslag nr. 1 og forslag nr. 3 tidligere er framsatt i Stortinget av Fremskrittspartiet. Det er faktisk slik at jeg har sittet på pressekonferanse ved siden av Fremskrittspartiets leder, Carl I. Hagen, og presentert forslag nr. 3 for media. I dag går Fremskrittspartiet imot disse forslagene og viser til departementets begrunnelse, at man med disse forslagene – som Fremskrittspartiet tidligere har støttet og også brukt i valgkampen for å vise den slappe kriminalpolitikken til andre partier – forlater en human strafferettspleie. Dermed har Fremskrittspartiet gjort en gedigen snuoperasjon i kriminalpolitikken og er ikke lenger et parti som er tøft mot de kriminelle, og det får man da også håpe at Fremskrittspartiet heller ikke framstiller seg som i valgkampen. Jeg tar med dette opp forslagene.
Jan Simonsen (Fremskrittspartiet), 2005-04-11:
Selvfølgelig vil jeg stemme for alle de forslag som betyr en innstramming av dagens lovgivning, og selvfølgelig støtte de forslagene som Fremskrittspartiet kommer til å framsette under Odelstingets møte senere i dag. Men ingen av disse forslagene går i nærheten så langt som de forslagene som Fremskrittspartiet i dag stemmer ned, og som Fremskrittspartiet altså tidligere har støttet. Det står i Innst. S. nr. 140: «Komiteen viser også til departementets vurdering av forslaget i brev til komiteen av 9. mars 2005.» Og der blir altså disse forslagene totalt slaktet – forslag som Fremskrittspartiet tidligere har støttet. Så uansett om Fremskrittspartiet framsetter forslag senere i dag som er bedre enn flertallets forslag på enkelte punkt, har Fremskrittspartiet åpenbart snudd i kriminalpolitikken og går inn for svake tiltak mot kriminelle.
Jan Simonsen (Fremskrittspartiet), 2005-04-11:
Det er altså slik at det ikke er hva man sier og skriver, som betyr noe i politikken, det er hva man gjør, og hvordan man stemmer i denne salen.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-04-11:
Man skal sannelig lytte til tidligere partikollegaer når de snakker og har gode ambisjoner på vegne av seg selv og resten. Samtidig tror jeg at hvis representanten Simonsen er bekymret for kriminalitetsutviklingen og straffenivået her i landet, har han full mulighet til å støtte forslagene fra Fremskrittspartiet under behandlingen av straffeloven senere i dag.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-04-11:
Nei. Man skal selvfølgelig ta med seg de fornuftige tilbakemeldingene man får, men jeg vil utfordre representanten Simonsen til kanskje å lese innstillingen som skal behandles senere i dag i Odelstinget, hvor Fremskrittspartiet i all hovedsak tar innover seg nettopp de forslag som representanten Simonsen her har. Men jeg tror at hvis representanten Simonsen ønsker å være med og farge og tydeliggjøre ting politisk, burde han kanskje ta dette som en del av straffeloven. Når man har en gjennomgang av den, er det måten å gjøre det på, etter mitt skjønn.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
På vegne av representantene Audun Bjørlo Lysbakken, May Hansen, Siri Hall Arnøy og meg selv vil jeg få lov å legge fram forslag om å beskytte husstander mot telefonsalg hvis det ikke er gitt aktivt samtykke til dette.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
På vegne av representantene May Hansen, Heikki Holmås og meg sjøl vil jeg fremme forslag om å gi hjemmeværende forelder midlertidig status som aleneforsørger når den andre forelderen fengsles i tre måneder eller mer.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
Jeg mener det er verdt å merke seg at spørsmålet som ble reist, kom fra en representant for et parti som for kort tid siden tok til orde for å hindre innbrudd i eget hjem ved hjelp av skytevåpen og balltre, at det skulle være greit å skyte innbruddstyver. Vi har en helt annen tilnærming til problemet. Vi veit at ca. 60 pst. av dem som sitter i fengsel i dag, har omfattende rusmiddelavhengighet. Veldig mange nås ikke av et tilbud om behandling, og vi kunne gjort veldig mye for å bekjempe vinningskriminalitet, innbrudd, annen type voldskriminalitet og narkotikakriminalitet hvis vi hadde gitt disse menneskene skikkelig behandling. Der har justisministeren sviktet. Vårt spørsmål er: Når skal det bli sånn at en større andel, ikke bare 5–10 pst., av dem som i dag har omfattende rusmiddelavhengighet, og som sitter inne, skal nås av et behandlingstilbud?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
Det er tydeligvis mange som burde lytte til denne debatten i dag, for her hagler det med gode råd. Det henger egentlig ikke på greip at en 16-åring fritt kan kjøre en båt med flere hundre hestekrefter i 50-70 knop, mens den samme 16-åringen må ha sertifikat for å føre en moped med fem hestekrefter og maks 50 km i timen. På bakgrunn av de erfaringene som er gjort med hensyn til antall ulykker, at båtene blir større og raskere, og at det er mye uvettig kjøring, går flere og flere nå inn for obligatorisk båtføreropplæring. Dette gjelder bl.a. Kongelig Norsk Båtforbund, Redningsselskapet og Sjøvettutvalgene. Dette inkluderer også politiets sjøtjeneste. I Sverige er dette nå til utredning, og alt tyder på at svenskene kommer til å gå inn for dette. Stadig flere EU-land stiller også krav om båtførerbevis. Dette kan føre til at nordmenn uten båtførerbevis kan bli utestengt fra internasjonale farvann. Spørsmålet er da om statsråden vil gå inn for et slikt krav dersom andre land gjør dette.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
På vegne av representanten Inga Marte Thorkildsen og meg selv vil jeg legge fram forslag om å lage en levekårsundersøkelse for kvinner i Norge. På vegne av representanten Inga Marte Thorkildsen og meg selv vil jeg legge fram forslag om en nasjonal handlingsplan for fosterhjem.
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2005-04-27:
På vegne av representantene Ågot Valle, Sigbjørn Molvik, Jan Olav Olsen og meg selv har jeg den glede å fremme forslag om å gjøre FN-dagen, 24. oktober, til offisiell flaggdag i Norge.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
På vegne av representantene Bjørn Jacobsen, Siri Hall Arnøy, Hallgeir H. Langeland og meg selv vil jeg fremme forslag om innføring av midlertidig forbud av import av tropisk tømmer og trevirke.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
Jeg er glad for at en er tydelig på at kravene står fast, for de søknadene som nå kommer, er i strid med det Stortinget vedtok da et flertall åpnet for leteboring og helårig petroleumsvirksomhet i Barentshavet Syd. Så hører jeg at statsråden sier at vi ikke kan garantere at vi ikke får uhell. Det er ikke mange boringer som har skjedd i vinter, men vi har altså hatt tre hendelser – én til dels alvorlig – hvor utslippsmengden var 1 600 ganger det tillatelsen var i utgangspunktet. Hvis det er slik at vi må leve med den type hendelser, med overskridelser på 1 600 ganger utslippstillatelsen, fordi vi ikke kan garantere noe, betyr det at Regjeringen vil akseptere å gå fra nullutslipp til litt utslipp i Barentshavet?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
Det er jo siste frist i dag. Jeg vil fremme et forslag på vegne av representanten Karin Andersen og meg selv om å endre reglene for spesialistkvoten, slik at det blir lettere for kvalifisert arbeidskraft å arbeidsinnvandre fra land utenfor EØS-området. Så vil jeg fremme et forslag på vegne av representantene Bjørn Jacobsen, Ågot Valle og meg selv om å utvide flyktningkvoten og øremerke en del for FN-flyktninger med familie i Norge.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-04-27:
Jeg ønsker å stille et spørsmål til justisministeren. For noen dager siden var det et oppslag i et av de store riksdekkende mediene som viste problemene rundt hverdagskriminalitet og de såkalte verstingene. Det mest grelle eksempelet var en person som på tre år var anmeldt for over 300 enkeltstående tilfeller. Det betyr ca. 100 pr. år og ett hver tredje dag. Dette er en person som til de grader viser at han ikke er villig til å spille på lag med samfunnets lover og regler. Vi har en ganske snillistisk politikk i Norge når det gjelder å reagere overfor denne typen kriminalitet, og det er vel sånn at vi i større grad tar hensyn til de kriminelle enn til folk flest. Det betyr at folk flest utsettes for hverdagskriminalitet, og at næringslivet rammes tungt av dette. Dette kan bekjempes på mange måter, og min utfordring til justisministeren er: Kan justisministeren tenke seg en ordning for dem som overhodet ikke respekterer denne ordningen, at vi går ut med navn og bilde av hensyn til ofre og næringslivsdrivende som mottrekk til denne type kriminalitet?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-04-27:
Jeg takker for svaret så langt. Jeg registrerer på nytt at justisministeren er mer opptatt av å skjerme de kriminelle enn av å ta hensyn til dem som utsettes for denne type kriminalitet. En person som gang på gang har vist at han ikke respekterer reglene, skal skjermes – i motsetning til dem som ønsker å beskytte seg mot dette. Det synes jeg er et dårlig signal fra statsråden. En annen ting som det hadde vært interessant å høre statsrådens syn på, er prøveløslatelse. Når personer som gang på gang, som sagt her opptil flere hundre ganger, har vært anmeldt for ulike forhold, skal ha samme rettigheter til prøveløslatelse som andre, er det etter mitt skjønn veldig bekymringsfullt. Stortinget har påpekt at det man ønsker som verktøy i denne sammenheng, er en utvidet adgang til bruk av DNA. Her venter Stortinget på en tilbakemelding fra statsråden. Da blir spørsmålet mitt: Vil statsråden vurdere endringer i forhold til prøveløslatelsesregimet? Når kan vi forvente en oppfølgning av Stortingets forespørsel om utvidet bruk av DNA?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-04-27:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til justisministeren: «I forbindelse med redningsaksjoner av ulik karakter er samband et av de viktigste kriteriene. Dagens Sea King redningshelikopter benyttet mobilsystemet NMT 450 som kommunikasjonsmiddel til hovedredningssentralene. Siden dette nettet er avviklet, trenger man et alternativ. Planen har vært å få satellittelefon i stedet for det gamle systemet. Det nærmer seg høysesong på sjøen, med de utfordringer det medfører. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at redningshelikoptrene får satellittelefoner snarest mulig?»
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-04-27:
Jeg takker for svaret så langt. Jeg synes det er godt og betryggende å høre at justisministeren fortsatt har ambisjoner om at vi skal bli enda bedre på et område der vi faktisk er ganske gode, både på europeisk basis og kanskje på verdensbasis. Det er klart at kommunikasjon er et av nøkkelbegrepene for å kunne lykkes innenfor redningsaksjoner. Jeg synes at valget av satellittelefon er et fornuftig og godt tiltak. Redningstjenesten her er jo god. Vi har mange gode medarbeidere, og vi har ulike apparater, men som sagt, vi er også sårbare i forhold til kvaliteten på enkeltelementene. At vi nå skal få installert ny satellittbasert kommunikasjon, synes jeg er bra. I forlengelsen av det ønsker jeg å utfordre justisministeren på om han mener at det vi har tilgjengelig nå, og i sommermånedene, vil være godt nok. Vil justisministeren være komfortabel med det utstyret som skal være tilgjengelig nå i sommer, med hensyn til de oppgavene som redningstjenesten skal utføre, og de utfordringene det norske folk gir redningstjenesten?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-04-27:
Jeg takker på nytt for svaret, som jeg synes er positivt. Jeg går ut fra at jeg kan forstå justisministeren dit hen at det tidvis kan være en utfordring når verktøyet ligger i et annet departement enn ens eget, selv om en har et overordnet faglig og politisk ansvar. Derfor synes jeg det er betryggende å høre at man har et trykk på sin «underleverandør», hvis jeg kan bruke det begrepet uten å være stygg mot noen her – jeg synes det høres bra ut. Det er klart at Stortinget har forventninger til tjenesten. Man har forventninger til de ulike departementene som skal gjøre jobben på vegne av våre felles ambisjoner. Da er det kvaliteten i det enkelte ledd som er avgjørende for suksess eller mangel på suksess, mens ansvaret tydelig ligger hos justisministeren på dette området. Det ville være fristende å spørre: Er justisministeren komfortabel med systemet slik som det er nå, hvor man faktisk blir avhengig av andre selv om man selv har et klart politisk ansvar?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
Først vil jeg si at hverdagskriminaliteten selvfølgelig er like lite akseptabel som den organiserte. Politiet har vist gjennom verktøy som de har blitt tilført, at de kan takle store deler av den organiserte kriminaliteten. Vi har sett at i trange år med trange budsjetter, i 2003 og 2004, kunne politiet stoppe tyveri fra bil på parkeringsplasser og i samarbeid med næringslivet stoppe lommetyverier i Oslo sentrum. Kombinasjonen av erfaringene i trange år og bedre budsjetter for inneværende år, både på grunn av Regjeringens innsats og et samarbeid med bl.a. Ellingsens parti, vil kunne føre til at vi har et bedre utgangspunkt for å skjerpe kampen mot hverdagskriminaliteten. Når det så gjelder det konkrete spørsmålet som er tatt opp, skal jeg kommentere det slik: For det første tror jeg det er svært viktig at politiet gjør det man gjør mange steder, og har gjengangerprosjekter. Disse gjengangerprosjektene på politiets hånd må også følges opp av prosjekter i etterkant, for det skal ikke være et mål at man vender tilbake til fengsel. Det er jeg sikker på at vi er enige om. Til spørsmålet om vi bør ha en gapestokk, for å bruke det ordet, er svaret mitt nei.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
For det første tar jeg ikke lett på kriminaliteten. Den innsatsen som politiet gjør – og politiet har oversikt – og det å kunne slå til mot gjengangere med konkrete gjengangerprosjekter, vet vi gir resultater. Når det gjelder ordningen med prøveløslatelse, er den for lengst endret. Det er ingen automatikk i det. Det skal være slik at man skal vurderes individuelt ut fra det man har å fare med. Det vil jeg påse også vil skje. Jeg har tidligere, med støtte bl.a. fra Ellingsens parti, fått til en skjerping av straffeutmålingen for gjengangerkriminalitet. Så den er skjerpet. Jeg vedstår meg alle disse tiltakene. Jeg tror på det samarbeidet som politiet nå utvikler med næringsliv lokalt og med publikum for å slå ned på hverdagskriminaliteten. Her trenger vi økt fokus og skjerpet innsats, og jeg legger vekt på det. Når det gjelder DNA, har jeg nettopp tatt initiativ til at vi skal se på en utvidet bruk av det. Jeg har satt ned et eget utvalg, og jeg avventer utvalgets innstilling. Selvfølgelig er DNA svært viktig i kriminalitetsbekjempelse. Det har vi sett i mange saker, og jeg er opptatt av at vi skal bruke det aktivt.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
Det forslaget som representanten Hagen presenterer, ble tatt opp i forbindelse med generell del av straffeloven og fikk ikke støtte i Stortinget for øvrig. Det var den linjen jeg stod for, som fikk støtte. Det er en linje som består i at vi har skjerpet gjengangerstraffen. Politiet skal drive gjengangerprosjekter. Vi vet at gjengangerprosjektene vil holde disse kriminelle borte fra å plage folk. Men jeg tilføyer, og jeg gjør det med viten og vilje, at vi har plikt til å tenke på at når noen kommer ut av fengsel, er det ikke et mål i seg selv at de skal vende tilbake. Det forvaltningssamarbeidet som handler om å sørge for at folk får en sjanse i hverdagslivet, skal vi også ha med som en tanke. Jeg vedstår meg politikken min, på samme måte som Carl I. Hagen representerer sin egen politikk. Så får det være ulikt syn på det. Men jeg vil ikke inn på en norsk straffepraksis som kan føre til at man blir sittende svært lenge, lenger enn for drap, fordi man begår vinningskriminalitet. Jeg vil ikke ha amerikanske tilstander, som kan oversettes med «tre raske og vekk me’n». Nå har ikke representanten Hagen presentert det, men jeg vil markere at jeg tenker ikke slik strafferettslig.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
Nå er det slik at politireformen styres av et politidirektorat og politimestre etter de føringer som trekkes opp av Stortinget og en statsråd. Jeg har ikke tenkt å gå inn og overta som operativ uteleder. Men politiet vil ha skjerpet fokus mot hverdagskriminaliteten, og her er det forskjellige virkemidler. Det kan både være det å være synlig, og det kan være å gå etter gjengangere, som ble tatt opp i representanten Hagens spørsmål. Men jeg må si at i det budsjettforliket som ble inngått mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, er det en økonomisk ramme for at politiet kan satse. Med det budsjettet som Arbeiderpartiet la fram, måtte man nærmest lage et moderne brødunder hvis man skulle få til alt det som representanten Storberget vil ha meg til å gjøre i hver eneste spørretime. Vi deler hensiktene, men det må være noen penger med på veien. De ble heldigvis med i det budsjettalternativ som ble vedtatt. Det var annerledes og større når det gjelder polititinnsats i Norge, enn det som Arbeiderpartiet la fram. Basert på det mener jeg det er grunnlag for at politiet kan ha fokus lokalt. Så er representanten og jeg enige om én ting, nemlig at politiet skal være lokalt basert. Derfor har vi i fellesskap også stått sammen om sivil rettspleie på grunnplanet som en del av et lokalt basert politi som er nær den lokale befolkning.