Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2001-06-08:
Det er bred enighet i dette hus om å øke innsatsen for sikkerhet på sjøen. I innstillingen til Nasjonal transportplan varslet alle partier at de ønsket økte bevilgninger til havner og farleder. Det har derfor vært knyttet stor forventning til St. meld. nr. 28 om fyrstasjonene, som vi behandler i dag. Det har vært et påtrykk både innenfor og utenfor dette huset for å få fram fyrmeldingen, og interessen fra brukerne har ikke avtatt etter at meldingen ble lagt fram. Fyrene har fortsatt en svært viktig funksjon for trygg navigering langs kysten. Bemanningen av fyrene har vært et stridsspørsmål tidligere og er det fortsatt. I komiteens innstilling er det i hovedsak tre tema som er berørt: Det gjelder avbemanning av fyrstasjoner, eventuelt videreføring av Loran C og oppretting av fyrmuseum. En samlet komite er enig i at den teknologiske utviklingen har redusert behovet for bemanning av fyrstasjonene. Av totalt 107 fyrstasjoner er kun 31 bemannet. Kristelig Folkeparti har ikke tenkt å foreslå at noen av de fyrstasjonene som allerede er avbemannet, skal bemannes på ny. Det var en viktig problemstilling ved forrige behandling av tilsvarende sak. Vi står heller ikke låst fast på dagens antall. 31 bemannede fyrstasjoner er ikke noe hellig tall. Men vi tar på alvor det Regjeringen selv skriver, nemlig at den fysiske tilstedeværelsen gir en trygghetseffekt, og at noen av fyrstasjonene utfører andre viktige oppgaver for ferdselen langs kysten. Tryggheten er knyttet til øynene som ser, og den muligheten de som trafikkerer langs kysten, har til å kontakte fyrene før en legger ut i dårlig vær. Alle bemannede fyrstasjoner er i dag automatisert hva driften angår, men fyrbetjeningen utfører i dag tilleggsoppgaver som ikke lar seg automatisere. Fyrvokterne står ofte for vedlikehold av merker i leia i området rundt. Det er en oppgave som må gjøres uansett, selve fyrstasjonene må vedlikeholdes uansett. Andre oppgaver er ikke direkte knyttet til Kystverkets behov, men værobservasjoner f.eks. har absolutt med trygghet for kystfarten å gjøre. Rett nok kan mye måles med automatisk utstyr. Noe krever imidlertid manuell observasjon. Dette dreier seg bl.a. om tåke, særlig observering av tåke på avstand, og det dreier seg videre om høyde på skydekket osv. Derfor ønsker vi i Kristelig Folkeparti en avklaring av hvordan oppgavene i forhold til værobservasjoner kan ivaretas før det blir aktuelt med avbemanning. Fra vår side er det en forutsetning at tjenester som utføres for andre, også finansieres av andre. Dersom værobservasjoner blir en viktig oppgave for fyrvokterne, må oppdragsgiverne bidra med å dekke utgiftene. Det er lagt opp til at 50 av 116 ansatte i dag vil få arbeid med vedlikehold innenfor Kystverket. Det er også beregnet en investering i størrelsesorden 75–80 mill. kr i utstyr for å kunne avbemanne de siste 31 fyrene. I forhold til investeringene er ikke innsparingen spesielt stor. Her bør etter Kristelig Folkepartis mening også trygghetsfaktoren veie med, av og til må kroner og øre vike for andre faktorer. Med de mulighetene som finnes for å utnytte fyrene som baser for vedlikehold og de andre oppgaver som bemanningen utfører, mener vi fra Kristelig Folkepartis side at det ikke er grunnlag for å konkludere med at alle fyr skal avbemannes. Vi ønsker en individuell vurdering av hvert enkelt fyr før avbemanning, og vi ber om at brukerne, som også er med og betaler for trygghet gjennom kystgebyret, blir tatt med på råd før avbemanning skjer. Meldingen har et kapittel med en generell drøfting av sikkerheten til sjøs. Her omtales det landbaserte navigasjonssystemet Loran C i vendinger som komiteen er innforstått med. Vi hadde allerede i budsjettet for inneværende år fått vite at Fiskeridepartementet ville foreta en nærmere vurdering av Loran C-systemet i forhold til framtidig engasjement med elektroniske navigasjonshjelpemidler, og at det var bestilt utredninger som grunnlagsmateriale for stillingtagen. Norge er i føringen når det gjelder Loran C, og norske standpunkt vil være avgjørende for andre nasjoners interesse for å utvikle Loran C. Det er derfor oppsiktsvekkende at Regjeringen uten videre drøfting med samferdselskomiteen konkluderer i et kort avsnitt i St.prp. nr. 84. Og dette er ikke en drøfting fra Regjeringens side, det er en informasjon om at Regjeringen har trukket en konklusjon – Loran C skal nedlegges etter periodens utløp i 2005, dersom det ikke skjer noe i den teknologiske utvikling som aktualiserer videreføring. Det er ikke mindre oppsiktsvekkende at Arbeiderpartiets fraksjon i samferdselskomiteen sier seg fornøyd med Regjeringens beslutning i St.prp. nr. 84, som overhodet ikke inneholder vurderinger, noe komiteen har bedt om å få seg forelagt. Et flertall i komiteen, alle unntatt Arbeiderpartiet, mener konsekvensene i altfor liten grad er drøftet i St.prp. nr. 84. Den korte omtalen gir et altfor lite beslutningsgrunnlag. Derfor ber et flertall om at Regjeringen foretar en grundigere vurdering og legger den fram for Stortinget i statsbudsjettet for 2002. I Kristelig Folkeparti er vi svært lite fornøyd med at Regjeringen allerede har varslet utfasing av Loran C i NELS-komiteen, fordi det vil påvirke de andre lands stillingtagen og minske muligheten for utvikling av utstyr til det nye Loran C-systemet. Fra Kristelig Folkepartis side mener vi tidspunktet for å konkludere er senere, ikke nå. Regjeringen har rett i at annen teknologi kan føre til at Loran C en gang i framtiden vil bli lagt ned. Fra Kristelig Folkepartis side vil vi vurdere dette når avtaleperioden nærmer seg slutten. Hvorvidt det da finnes teknologi som gjør Loran C-systemet mer populært, eller om den teknologiske utviklingen har gått i en annen retning, kan vi ikke si noe om nå. En nesten samlet komite er enig i prioriteringen med hensyn til når fyrstasjoner skal avhendes. Offentlige institusjoner, kommuner og foreninger med allmennyttige formål skal prioriteres først. I Kristelig Folkeparti er vi opptatt av den store betydning frivillige lag, foreninger og organisasjoner spiller i det norske samfunn. Vi ønsker derfor at denne type organisasjoner må tilgodeses. Jeg er glad for at det også er flertall for en presisering utover det Regjeringen har omtalt i meldingen. Her er alle – unntatt Fremskrittspartiet – enige om at det må vurderes å avhende fyrstasjoner til offentlige institusjoner eller frivillige lag og foreninger med allmennyttige formål under takst, framfor å selge til private til markedspris. I noen tilfeller kan dette være en nødvendig forutsetning for at de grupper vi har prioritert, i det hele tatt skal ha mulighet til å overta en fyrstasjon. Det pågår et arbeid for å etablere en nasjonal museumsorganisasjon for norske fyr. Det er viktig at dette snart finner sin løsning. Det er et sektoransvar å ta vare på viktige kulturminner, og fyrstasjonene er absolutt viktige i så måte. Fyrstasjonene har ofte en spesiell beliggenhet og ruvende konstruksjoner som gjør dem til betydningsfulle kulturminner. 85 fyrstasjoner og 5 tåkeklokker foreslås derfor fredet. Fyrstasjonene har videre røtter i norsk kystkultur, og en samlet komite har derfor pekt på at det er et ansvar for de enkelte statlige etater å dokumentere sin egen kulturhistorie, både i form av bevaring av kulturminner og drift av museer. Komiteen viser til at det foreligger et forslag fra en arbeidsgruppe til etablering av et etatsmuseum etter en nettverksmodell. I Kristelig Folkeparti er vi glad for at det nå kan bli fortgang i denne nettverksmodellen, hvor Lindesnes, Tungenes, Dalsfjord og Lofoten skal få fyrmuseum. Det kan bli rimeligere enn etablering av en stor enhet, og er for øvrig i tråd med intensjonene i St.meld. nr. 22 for 1999-2000 og Innst. S. nr. 46 for 2000-2001 fra familie-, kultur- og administrasjonskomiteen. En samlet komite forutsetter at Regjeringen legger fram en orientering om framdriften når det gjelder fyrmuseum i forbindelse med statsbudsjettet for 2002.