Erik Skutle (Høyre), 2016-04-05:
Først vil jeg takke saksordføreren for hans arbeid. Jeg slutter meg til det aller, aller meste som han redegjorde for her, og jeg kan også si at jeg slutter meg til mye av det representanten Kolberg tok opp. Dette er en sak som ikke er helt enstemmig, men som er omforent til en viss grad om det jeg vil kalle hovedproblembeskrivelsen og hoveddelen av løsningsforslagene. Derfor skal jeg ikke bruke mye tid på akkurat de tingene, for det kan man lese i innstillingen, og det er også redegjort for tidligere. Men jeg skal adressere det punktet der det er en uenighet, nemlig punktet om avgiftsomleggingen som ga betydelige incentiver til å anskaffe dieselbil. Det blir for meg helt umulig å ha denne debatten uten å drøfte det punktet, selv om årsakene til dårlig luft i byene er mange og sammensatte, og dessverre – eller heldigvis – også er fenomener som vi ikke kan styre politisk, som f.eks. været. Som det står i innstillingen, ble det gjort en endring av daværende finansminister Kristin Halvorsen i 2007 som gjorde at markedsandelen for dieselbiler gikk fra litt over 40 pst. til nesten 80 pst. fra et år til et annet. Vi vet også at den største utslippskilden med hensyn til NOx i byene er dieseldrevne kjøretøy, så at andelen dieselbiler øker generelt, er et problem i seg selv hvis man ser på NOx. Men de dieselbilene som har kommet på det norske markedet fra 2007, er jo også en annen type enn de gamle bilene, for avgiftsomleggingen var ikke en omlegging der dieselbilene fikk avgiftslette fordi de var dieseldrevne, de fikk avgiftslette fordi CO2 ble beskattet høyere og NOx ikke ble beskattet i det hele tatt, og det skapte da et incentiv for bilprodusentene. Hvis de havnet i en situasjon der de ble tvunget til å gjøre en avveining mellom NOx og CO2, kunne de ignorere NOx fullstendig dersom det ga en marginal reduksjon i CO2-utslippene – og det gjorde de også. Teknologien fungerer slik at hvis man øker forbrenningstemperaturen i motoren, reduserer man CO2-utslippene med noen prosent, men mangedobler NOx-utslippene. Så på kort tid gikk man fra en situasjon der NOx-gjerrige dieselbiler hadde en markedsandel på rett over 40 pst., til en situasjon der NOx-verstinger av dieselbiler fikk en markedsandel på nesten 80 pst. Hvis man tenker at en bils levetid gjerne er 15–20 år, skjønner alle at uansett hvilke gode ordninger vi har på hybrider og elbiler og andre gunstige biler, tar det tid før de dieselbilene som nå er faset inn på veinettet, forsvinner igjen. Det er for alle praktiske formål irreversibelt. Det går selvfølgelig an å fjerne dem, men slik som jeg leser den politiske debatten nå, er det ingen som tar til orde for det. Så kan en si at det er lett å være etterpåklok, men det er jo det denne komiteen til en viss grad kanskje skal prøve å være. Men her er det ikke bare i etterpåklokskapens lys man kan si at man burde gjort ting annerledes. Også med den kunnskapen man hadde på det tidspunktet, kan man si at man burde agert annerledes. Folkehelseinstituttet advarte kraftig mot konsekvensene, men det ble avfeid av Finansdepartementet med uttalelsen: «Det blir ingen vesentlige helsemessige konsekvenser i forbindelse med denne omleggingen.» Det var statssekretær Axelsen. Det vi vet i dag, er at det kunne vært unngått dersom man hadde utredet dette skikkelig, og det er noe vi må ta lærdom av. Så vil jeg avslutningsvis kort kommentere Senterpartiets merknad om dette, som forsvarer endringen, eller iallfall er det mulig å lese merknaden slik. Det er helt riktig, som Senterpartiet antyder, at dersom man erstatter bensinbiler med dieselbiler utenfor byområdene, har det positive effekter, fordi man reduserer CO2-utslippene, som er et globalt problem, og man øker NOx-utslippene, som ikke er et problem utenfor byene. Men det er dessverre slik at det ikke lå noen virkemidler inne i denne endringen som gjorde at det var først og fremst utenfor byene man kjøpte dieselbiler. Dieselbiler ble markedsledende over alt, og den daværende regjeringen brukte årevis på å svare på om en kunne innføre en miljødifferensiering av bompengene bl.a. i Bergen. Det er nå heldigvis under utredning, og vi får håpe på at den utredningen ender med oppløftende konklusjoner.