Marit Tingelstad (Senterpartiet), 1998-12-10:
Budsjettprosessen denne høsten er et praktisk svar på at politikk er det muliges kunst. Senterpartiet tar ansvar for budsjettresultatet som ble framforhandlet av sentrumspartiene, Høyre og Fremskrittspartiet, også på dette rammeområdet. Jeg erkjenner dog at Regjeringens opprinnelige forslag hadde gitt større bevilgninger innenfor visse områder, bl.a. skolefritidsordningen. Når det er sagt, vil jeg understreke at SFO tross alt ikke er en del av opplæringsplikten, men en tilsynsordning for barna. Komitelederens antydning om at Senterpartiet har snudd i sin tenkning her, er direkte feil. Senterpartiet har aldri ment at SFO skal være noen forlengelse til å utgjøre en heldagsskole. Derimot mente vi sterkt at leken skulle stå sentralt i opplegget for 6-åringene. Budsjettet som vedtas i dag, kan karakteriseres som økt satsing for Utdannings-Norge. Høyere utdanning og forskning har fått en betydelig økning i forhold til inneværende år. «Et taktskifte for forskningen», uttalte adm. direktør Christian Hambro i Forskningsrådet til bladet Forskning da statsbudsjettet ble lagt fram. «… bedre enn fryktet», sa påtroppende rektor ved Universitetet i Bergen, Kirsti Koch Christensen. Regjeringens målsetting er fortsatt at forskningsinnsatsen i Norge skal opp på OECD-nivå. Årets forslag er en god begynnelse. Og Senterpartiet vil særlig framheve grunnforskningens betydning. Som saksordfører for kapitlene om fiskeriforskning sier jeg meg tilfreds med Regjeringens betydelige satsing på dette feltet, som representerer vår største eksportartikkel, en bærekraftig sådan. Jeg viser for øvrig til fiskeriministerens innlegg senere i dag. Senterpartiet er svært glad for at de regionale forskningsinstitusjonene har fått et løft. Det er et meget viktig incitament for kompetansebygging generelt og i regionene spesielt. Komiteflertallet har i innstillingen framhevet betydningen av samarbeidet mellom forskningsinstitusjonene og høyskolene. Likedan har stortingsflertallet framhevet betydningen av desentraliserte høyskoletilbud, slik at folk kan få mulighet til å skaffe seg kompetanse nærmere der de bor. Dette er særlig viktig for kvinnene i distriktene. I samme forbindelse vil jeg nevne de regionale næringshagene som Regjeringen har foreslått, og som Stortinget har gitt sin tilslutning til. Dette viser hvor viktig grunnlag utdanning og kompetansebygging er for initiativ, entreprenørskap og næringsutvikling, ikke minst for å få små og mellomstore bedrifter opp å stå. Jeg begynte i toppen av utdanningskjeden i mitt innlegg i dag. Men uten et grunnleggende fundament i opplæringen, får vi ikke god effekt av satsingen på det høyere utdanningsnivået. Senterpartiet tilhører flertallet som framhever enhetsskolen som det bærende prinsipp for grunnskoleopplæring, der alle elever skal få tilpasset opplæring ut fra sine egne forutsetninger. Dette er krevende, men det må ikke være til hinder for å nå målet, nemlig en skole som gir den enkelte følelse av tilhørighet og aksept i et inkluderende miljø som har evne til å utvikle toleranse og respekt. Dette krever en lærerstab som er godt skolert, og som får mulighet til etterutdanning i mer enn rene skolefag. Årets budsjett følger opp etterutdanningsplanen for L97 med ca. 72 mill. kr til kvalitetsutvikling. Samarbeid og evne til empati er kvaliteter som samfunns- og arbeidsliv etterspør, og som skolen må bestrebe seg på å lære elevene. Jeg mener disse aspektene må ligge i bunnen når nasjonalt skolevurderingssystem skal utformes. Det har lenge kommet klare signaler fra skoler og kommuner om at det ikke gis nok støtte til skolen når det gjelder spesielt tilrettelagt opplæring. Derfor har Stortinget besluttet at ressursene skal flyttes nærmere brukerne, jf. behandlingen av St.meld nr. 23 for 1997-98 i vår. Dette vil skje når kommunene får tildelt flere stillinger innen PP-tjenesten, ved at kompetansesentrene nedbemannes i løpet av kommende år. Det er imidlertid viktig at kompetansesentrene fortsatt beholder spisskompetanse, som kan gi god effekt for brukerne. Her vil jeg trekke fram ett eksempel, nemlig kompetansesenter for talevansker. Jeg er redd for at flertallets klare merknad om samlokalisering fra Søndre Land til Bredtvet kan føre til at vi mister høyt kvalifisert fagpersonell innen taleflyt/stamming, da den sterkeste kompetansen på dette feltet befinner seg i Søndre Land. Når personer må pendle ca. 25 mil pr. dag, sier det seg selv at det kan bli vanskelig å opprettholde spisskompetansen innen dette feltet. Jeg viser for øvrig til brev fra tillitsvalgte som komitemedlemmene fikk tilsendt i går. I tråd med stortingsvedtaket i vår vil et treårig praksisrettet kompetanseutviklingsprogram for skoleledere og PP-tjenesten gi skolen og den enkelte bruker mer målrettet hjelp. Dette er et meget viktig tiltak. Videre er det bra at departementet har fulgt opp Stortingets merknad om en omstillingsenhet som skal virke minst til 1. august 2000. Jeg forventer at de ansattes tarv blir ivaretatt på en forsvarlig måte, i tråd med offentlige myndigheters regelverk. Skolen skal fremme de skapende krefter hos barn og unge. Den tid da kunnskapstilegnelsen kun skulle skje ved reprodusering av fakta, er forbi. Selvsagt må basiskunnskapen være på plass, men elevenes egeninnsats og idérikdom må få bedre vekstmuligheter. Vektleggingen av prosjektorientert undervisning og læring er et godt virkemiddel i så måte. Senterpartiet vil ha skapende skoler der nye læringsmetoder tas i bruk, ikke minst vil informasjons- og kommunikasjonsteknologi stå sentralt. Etter å ha besøkt en del grunnskoler i det siste vil jeg si at dette er godt i gang, ikke minst var inntrykkene fra den nye Korta skole på Vestre Toten svært positive. Der har de bygd en skole etter L97-lesten, og resultatet er storfornøyde brukere på alle plan. Jeg synes det er verdt å framheve at det gjøres en stor innsats av lærere og personale i prosessen med innføring av ny læreplan, L97. Videregående opplæring med Reform 94 har vært gjennom en grundig evaluering gjennomført av flere forskningsinstitusjoner, og departementet er nå i gang med en stortingsmelding om temaet. Senterpartiet er opptatt av at tilbudene til 16-åringene skal være godt tilpasset samfunnets behov, men aller viktigst er det at den enkelte ungdom føler at han eller hun får en utdanning som passer til de ønsker og mål vedkommende har, samtidig som opplæringen gir mulighet til videre utdanning og kompetanseutvikling. Særlig må det også her legges vekt på å tilpasse opplæringen for å ivareta integreringstanken. For øvrig viser jeg til innstillingen om kvalitetsutvikling i videregående opplæring. Når det gjelder forslaget som har kommet fra flertallet om nye grunnkurs innenfor merkantile fag og media, vil jeg bare si at henvendelser jeg fikk fra fagmiljøer i går, gikk på om det var ny praksis Stortinget hadde begynt med, ved at dette nå kunne foreslås uten både grundig høring og gjennomgang. Evaluering av Reform 94 må ha for øye den forestående etter- og videreutdanningsreformen. Videregående opplæring må forberede seg på å bli en av de viktigste aktørene i livslang læringsaspektet. Voksenpedagogikk og vurdering av realkompetanse er viktige stikkord her. Videregående skoler må videreutvikles som ressurssentre. Jeg har merket meg at Arbeiderpartiet og SV nok en gang kritiserer Regjeringens oppfølging og ansvarlige budsjettering når det gjelder privatskolene. Senterpartiet mener de lange tradisjonene som privatskolene i landet vårt representerer, fortjener slik forutsigbarhet. Vi mener at disse skolene er et godt supplement til offentlig skole. Så litt om Kirken: Budsjettet for Kirken har fått bra økning i et ellers stramt opplegg. Senterpartiet er klar over at det likevel er betydelige økonomiske problemer, ikke minst innenfor vikarposten. Det er helt uakseptabelt og direkte krenkende for de kvinnelige prestene at det ikke settes inn vikarer ved svangerskapspermisjoner. Komiteen ber om at det legges fram en kirkeøkonomiproposisjon, slik at en får en fullstendig gjennomgang av alle områdene. Dette er i tråd med Kirkerådets og tillitsvalgtes ønsker. Etter mitt skjønn ville det være helt galt å begynne å ta av Opplysningsvesenets fond til alminnelig drift. Det er riktigere at en får en fullstendig vurdering av dette området i denne proposisjonen. For øvrig vil jeg peke på at Kirken må bestrebe seg på å få til en større deltakelse ved valg av menighetsråd. Det er altfor dårlig i dag, med 2-3 pst. valgdeltakelse. Vi får ikke en åpen, inkluderende kirke uten at medlemmene engasjerer seg. Som saksordfører for bl.a. Nidaros domkirke viser jeg til den positive merknaden en samlet komite står bak. Nidaros domkirke framheves som en enestående kirke- og kulturinstitusjon for landet vårt. I tillegg har organisasjonen Restaureringen en unik kompetanse, som også kan komme andre middelalderbygninger til nytte. Restaureringen vant for øvrig prisen «Årets kulturminne», og i tillegg ble den internasjonale Rafael-prisen tildelt Restaureringen.