Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2009-06-10:
Innstillingen fra Presidentskapet er enstemmig, men jeg finner likevel grunn til å si noen ord siden det er omfattende og også historiske endringer som vi skal foreta i forretningsordenen. Den følger opp grunnlovsvedtaket som Stortinget gjorde 20. februar 2007 om at Odelstinget og Lagtinget skal avvikles fra 1. oktober 2009, og at lovforslag skal behandles i samlet storting to ganger, eventuelt tre ganger. En stor del av forandringene som nå foreslås i forretningsordenen, er nødvendige følger av dette og er av rent «teknisk» art. Noen andre endringer foreslås for å bringe ordlyden i forretningsordenen i samsvar med praksis. Etter de nye grunnlovsbestemmelsene skal Stortinget velge en president og fem visepresidenter. Disse seks skal utgjøre Presidentskapet. En generell rangering av visepresidentene vil følge av at de skal velges som første visepresident, annen visepresident osv. Første visepresident skal være nestleder i Presidentskapet og skal fungere som midlertidig stortingspresident når stortingspresidenten ikke kan utøve vervet på grunn av forfall. Når det gjelder ledelsen av stortingsmøtene, foreslås fastsatt som hovedregel at Stortingets president skal være møteleder, men han eller hun kan overlate møteledelsen til en visepresident. Den detaljerte fordelingen av møteledelsen forutsettes avtalt mellom stortingspresidenten og visepresidentene. Varapresidenter blir det ikke lenger behov for, men det blir fortsatt adgang til å velge settepresident for en kortere periode. Er det stemmelikhet ved en avstemning i tinget, gjør presidentens, dvs. møtelederens, stemme nå alltid utslaget. Dette foreslås opprettholdt når stortingspresidenten er møteleder. Men når en annen president er møteleder, skal møtelederen i utgangspunktet ikke ha avgjørende stemme ved stemmelikhet når avstemningen gjelder innholdet i en sak. Stemmelikhet i slike tilfeller vil innebære at gyldig vedtak ikke er truffet, og at behandlingen av saker må fortsette i et senere møte. I det senere møtet må det holdes ny avstemning om det samme avstemningstemaet. Blir det stemmelikhet også ved den nye avstemningen, er møtelederens stemme avgjørende. Disse reglene foreslås ved avstemninger om innholdet i sakene. Gjelder avstemningen derimot hvordan en sak skal behandles i Stortinget, skal møtelederens stemme fortsatt være avgjørende, uansett hvem som leder møtet. Nå kan Stortingets president og visepresident fritas for å være medlem av noen av de faste komiteene. Presidentskapet viser til at stortingspresidenten i liten grad har mulighet for å delta aktivt i en fagkomités arbeid som følge av sine mange andre gjøremål. Denne utviklingen må antas å ville fortsette. Derfor foreslås at stortingspresidenten ikke velges til medlem av noen fagkomité. Det foreslås også at ingen av visepresidentene kan fritas for medlemskap i fagkomité. Etter de nye reglene for lovbehandlingen skal som nevnt også lovforslag behandles i Stortingets plenum. I samråd med Regjeringen har Presidentskapet kommet til at vedtak av Stortinget som ikke er lovvedtak, vil bli kalt «stortingsvedtak». Fra Regjeringen er det meddelt at den har til hensikt i enkelte tilfeller å fremme forslag om lovvedtak og stortingsvedtak i samme proposisjon når dette saklig og politisk sett er deler av samme sak. Presidentskapet legger til grunn at det også i samme representantforslag vil kunne fremmes både lovforslag og forslag om stortingsvedtak. Det er viktig å opprettholde en ryddig prosess ved behandlingen av lovsaker. Derfor går Presidentskapet inn for at det som hovedregel ikke åpnes adgang til at en komitéinnstilling kan inneholde begge typer utkast til tilråding og forslag. Ett unntak foreslås fra denne hovedregelen, nemlig at en innstilling som inneholder tilråding eller forslag om lovvedtak, også kan inneholde tilråding eller forslag om anmodning til Regjeringen. Det foreslås at anmodningsforslag som fremmes i tilknytning til en lovsak, skal føres opp på dagsordenen som egen sak til behandling etter at Stortinget har avsluttet behandlingen av lovsaken. Videre foreslås en regel om at bare når et lovforslag er grunnlag for en innstilling, kan innstillingen inneholde utkast til lovvedtak i tilråding eller forslag. Av dette følger at det ikke kan fremmes lovforslag under Stortingets behandling av en proposisjon eller et representantforslag som bare inneholder forslag om stortingsvedtak, og heller ikke under behandlingen av en stortingsmelding. Det foreslås tatt inn i § 16 noen grunnleggende regler om hvordan komiteene skal håndtere graderte dokumenter. De regler som foreslås, samsvarer med det som har vært vanlig praksis. Både lovsaker og andre saker vil kunne behandles i samme stortingsmøte. Det bør fortsatt legges vekt på at saker som angår den samme statsråds område eller den samme komités område, bør søkes samlet på dagsordenen. I tillegg bør det tas hensyn til grunnene som tilsier at første-behandlingene av lovsaker bør samles, og annen-behandlingene av lovsaker bør samles når det er flere slike saker på dagsordenen. Alle disse hensynene bør tas med i vurderingen når dagsordenene settes opp. Presidentskapet har ikke funnet det hensiktsmessig at forretningsordenen har regler om rekkefølgen av saker på dagsordenen. Når erfaring er vunnet med den nye behandlingen av lovsaker, vil det bli overveid om det bør etableres en fast praksis. Hovedregelen om at alle saker som blir behandlet i et møte tas opp til avstemning ved slutten av møtet, foreslås opprettholdt. Det vil si at det som hovedregel blir votering ved slutten av møtet også når det i møtet har vært behandlet både lovsaker og andre saker. Nå er det slik at lovproposisjoner som ikke er ferdig behandlet av Odelstinget og Lagtinget ved utløpet av valgperioden, bortfaller. Dette gjelder lovproposisjoner som er overbrakt i odelstingsmøte i valgperioden. Noe annet gjelder for stortingsproposisjoner og stortingsmeldinger som ikke er ferdig behandlet ved utløpet av valgperioden. De bortfaller ikke uten videre. Presidentskapet kan foreslå for Stortinget at de blir tatt under behandling i den nye valgperioden. I slike tilfeller blir det innhentet uttalelse fra Regjeringen om hvorvidt den ønsker fortsatt behandling av proposisjonen eller meldingen. Presidentskapet foreslår at lovproposisjoner blir undergitt den samme regelen som nå gjelder for andre proposisjoner og meldinger. Men fordi Odelstinget opphører å eksistere, foreslås det at odelstingsproposisjoner som ikke blir ferdig behandlet av Odelstinget og Lagtinget i inneværende valgperiode, bortfaller ved utgangen av denne valgperioden, uten hensyn til om proposisjonene er overbrakt i odelstingsmøte. Noe av dette var sikkert enkelt begripelig og andre ting mer komplisert, men det er likevel viktig at det blir sagt. Jeg anbefaler at innstillingen blir vedtatt.