trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siri A. Meling (Høyre), 2011-12-19:
Jeg ble litt inspirert av innlegget til representanten Serigstad Valen til å tegne meg på ny. Serigstad Valen brukte i sitt innlegg mye av tiden til å understreke hvor viktig det er å ha en restriktiv holdning til det å åpne nye områder for leteaktivitet, olje- og gassaktivitet. I mitt innlegg uttrykte jeg på min side stor glede over – og støtte til – de produksjonsmålene som regjeringen legger opp til i meldingen. Men så blir jeg litt usikker når jeg hører innlegget til representanten Serigstad Valen, for jeg går ut fra at SV også stiller seg bak meldingen. Men spørsmålet blir jo hvordan produksjonsmålene skal nås, hvis en skal legge opp til en så restriktiv linje som det Serigstad Valen gir uttrykk for. Så er det flere som har omtalt mulighetsbildet i nord, og det er stort og optimistisk, og mange er jo opptatt av ringvirkningene. Jeg synes at det beste eksemplet på ringvirkninger er det som har skjedd i Hammerfest-området, rundt Snøhvit og rundt den utbyggingen som skjer på Goliat. Dette eksemplet viser hva det å få aktivitet i sitt område betyr for folketall, for bedrifter og for tilflytting. Hver gang jeg kommer til Hammerfest, har det skjedd noe nytt. Det er en by som syder av aktivitet og optimisme. Fra Høyres side ønsker vi at større deler av den nordlige landsdelen også skal få oppleve det. Jeg har lyst til å si at bl.a. det samarbeidet om beredskap som Goliat-lisensen nå har innledet med kystfiskeflåten, er et eksempel på en positiv måte å utnytte også andre næringsgrener og deres kompetanse på, bl.a. innenfor et så viktig område som beredskap. Det skjer mange spennende ting i Tromsø. Nylig offentliggjorde Aker Solutions at de etablerer et kontor der og har som målsetting å rekruttere hele 400 ingeniører – det er jo fantastisk! Nylig har også flere kompetansesentre og universiteter gått sammen om å foreslå for regjeringen å etablere dette arktiske forskningssentret nettopp i Tromsø, og Universitetet i Tromsø tenkes å være en koordinator for dette. Så det skjer mye spennende i denne landsdelen. Mulighetsbildet er stort. Fra Høyres side ønsker vi å holde trykket oppe for virkelig å kunne utnytte de mulighetene som ligger i nord.
Siri A. Meling (Høyre), 2011-12-19:
Jeg har lyst til å si at det er viktig å planlegge på lang sikt. Men når vi diskuterer industri etter oljealderen, når vi samtidig snakker om oljealder i et generasjonsperspektiv, er det slik at når det gjelder, jeg holdt på å si, å tenke på hva vi skal leve av etter oljen, da snakker vi om mange, mange tiår fram i tid, bare så det er sagt. Men jeg ba om ordet fordi jeg har lyst til å uttrykke at jeg er glad for den samstemmigheten som er mellom opposisjonspartiene på Stortinget når det gjelder petroleumsmeldingen. Vi står sammen med de andre opposisjonspartiene i de fleste av forslagene som fremmes. Selv om vi i all hovedsak er enig i den petroleumsmeldingen som regjeringen har lagt frem, ønsker vi flere og mer konkrete tiltak for å oppnå den utviklingen vi ønsker, og jeg er glad for at opposisjonen står stort sett samlet rundt.
Siri A. Meling (Høyre), 2011-12-19:
Vår avhengighet av energitilgang er stor. Tilgang på energi er blant de mest kritiske elementene i samfunnet vårt, og spørsmål knyttet til forsyningssikkerhet fortjener å ha et sterkt fokus. Det har vært en del endringer siden energiloven ble vedtatt. Klimaendringene kan gi oss en del beredskapsmessige utfordringer siden endringene sannsynliggjør mulighetene for større miljø- og naturkatastrofer i et klima som spås å bli varmere, våtere og villere. Videre er det også viktig å ta høyde for den trusselen som kan ligge i terroranslag mot vår infrastruktur innenfor energiområdet. Jeg er derfor glad for at det er en enstemmig komité som slutter seg til regjeringens forslag om endringer i energiloven og i enkelte andre lover for å styrke det rettslige grunnlaget for effektiv håndtering av ekstraordinære hendelser i fredstid. Det er viktig å fokusere på forebyggende sikkerhet og sikringstiltak knyttet til våre energianlegg, samtidig som vi har et apparat som sørger for å kunne gjenopprette normal drift så fort som mulig dersom uhellet først skulle være ute.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-19:
Til å være et parti som visstnok ikke har noe gjennomslag i politikken, synes jeg at både Høyre og Fremskrittspartiet bruker oppsiktsvekkende mye tid på å snakke om SV. Jeg mistenker at det er fordi vi i aller høyeste grad setter vårt preg på politikken, og spesielt på de områdene som irriterer Høyre og Fremskrittspartiet, og at man f.eks. ikke åpner alle områdene som Høyre og Fremskrittspartiet måtte ønske, på tvers av faglige råd og miljøhensyn. Jeg synes representanten Ropstad kler å sitere meg. Det gir innlegget hans bra innhold. Og det er jo de sakene han tar opp, som vi diskuterer i dag, og som vi bør diskutere også inn i framtiden. At oljesektoren skal stenges over natten, er det bare stråmennene som Høyre og Fremskrittspartiet konstruerer, som mener. Men at det kommer en tid da vi må produsere andre ting, er klart, og aller viktigst: På veien dit må utslippene fra sektoren gå ned. Man kan gjerne gjøre som Fremskrittspartiet og lene seg tilbake og bare si at slik må det være, det finnes ingen måte å få til dette på, men jeg mener at statsråd Borten Moe var forbilledlig tydelig, både med hensyn til at målsettingen i klimaforliket om to tredjedels kutt innenlands står fast, og at et viktig tiltak framover vil være elektrifisering. Det er en fordel i disse debattene, spesielt fordi energipolitikk er vanskelig og komplisert, å forholde seg til fakta. Aller først, når det kommer til meningsmålinger: Der er representanten Skumsvoll unøyaktig. Det er slik at det er et stabilt flertall mot oljeboring i Lofoten og Vesterålen i områdene i nord. Det har også A-pressen nylig slått fast – 49 pst. av befolkningen er imot, 37 pst. er for. Men hvis representanten Skumsvoll har nyere og bedre kilder, kan han presentere dem. Når representanten Grimstad sier at det er en illusjon at det er fornybar energi som skal gi verdens fattige elektrisitet, så er ikke det en illusjon i det hele tatt. Tvert imot legger Det internasjonale energibyrået til grunn at 70 pst. av energien som vil gi alle verdens mennesker elektrisitet, vil være fornybar, og litt over en tredjedel vil være fossil. Til slutt – en faktating til før jeg tegner meg til enda et innlegg, men dette er litt viktig: Det er en merknad fra Fremskrittspartiet hvor partiet mistolker både rapporten de refererer til når det gjelder menneskeskapte klimaendringer, og FNs klimapanel. De bruker en rapport fra universitetet i Oregon som sannhetsvitne for at det er uenighet om FNs klimapanels konklusjoner. Det er feil. Denne rapporten skal være med og legge grunnlaget for FNs klimapanels neste rapport, og konklusjonen i rapporten som representanten Amundsen viser til, både i dag og i statsbudsjettdebatten, ligger godt innenfor rammene av det FNs klimapanel har sagt er mulige konsekvenser av menneskeskapte klimaendringer.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-19:
Det var en interessant tirade fra representanten Ropstad med tanke på at Kristelig Folkeparti slutter seg til den samme petroleumsmeldingen. Når det gjelder utfordringen rundt Lofoten og Vesterålen, er det vel bare å si at SV er mer opptatt av å vinne den saken, som vi jo har gjort, enn av å skrive merknader om det etterpå i seminar med Kristelig Folkeparti. Når det gjelder TFO, er det en interessant kritikk. En av de tingene jeg mener er veldig gledelig med petroleumsmeldingen, er at vi understreker behovet for åpenhet og forutsigbarhet og innfører åpen høring på TFO. Oljepolitikken er veldig mye mer gjennomsiktig og tilgjengelig nå enn da Kristelig Folkeparti hadde ansvar for sektoren. På den tiden var en av miljøbevegelsens kampsaker i det hele tatt å få vite hva som foregikk i tildelingsrundene. Først innførte SV, sammen med den rød-grønne regjeringen, åpen høring før tildeling av ordinære konsesjoner, nå gjør vi det også på modne områder. Det er bra for debatten, det er bra for miljøet, og det er noe Kristelig Folkeparti aldri prioriterte selv.
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-12-19:
Eg registrerer med glede at Framstegspartiet utmerkjer seg i denne debatten med å bruke mest tid på ordet «klima» og å snakke om klimaproblematikk. Det er også ei ny utvikling i denne salen, sjølv om vinklinga ikkje alltid er slik at vi i Senterpartiet kan stille oss bak. Når eg tok ordet no, var det for å kommentere nokre moment som eg ikkje rakk å omtale i hovudinnlegget mitt. Eg var i ferd med å gje ros til statsråden og regjeringa då varsellampa – hadde eg nær sagt – begynte å lyse fordi tida var ute. Det handlar om lokale ringverknader. Det er viktig for oss i Senterpartiet å lyfte fram at denne meldinga ber bod om tydelege krav til selskap som opererer på sokkelen, fordi dei gjennom plan for utbygging og drift skal både i forkant og i etterkant vise dei ringverknadene som den aktiviteten som går offshore, gjev til lokalsamfunna. Det er ei tydeleggjering av det målet som regjeringa har om at petroleumsaktiviteten skal gje ringverknader på land. Ei slik målsetjing stiller òg krav til næringslivet, altså næringslivet lokalt må då vise og sikre at ein har dei nødvendige kvalifikasjonane som gjeld kompetanse og kapasitet. Det har næringslivet langs kysten gjentekne gonger vist at ein har, i høgste grad, og ofte er det då anbodsutforming og prekvalifisering som er nøkkelen for at lokale verksemder kan delta i denne utviklinga. Det er viktig at både selskapa og styresmaktene legg til rette for at så kan skje, slik at lokale selskap kan vere med i konkurransen. Så må dei jo då kunne konkurrere på kommersielt grunnlag. Oljevernberedskapen har vore eit tema her, og det er noko som vi i Senterpartiet òg er opptekne av. Det handlar om tryggleiken for dei som bur og driv næring langs kysten vår. Eg skal ikkje gjenta alt som er sagt, berre understreke representanten Skumsvoll sitt poeng, om slepebåtberedskapen, som er eit svært viktig og kanskje av og til eit avgjerande moment dersom ulykka skulle vere ute. Det at vi i aukande grad får petroleumsverksemd i område med tøffare klima, gjer dette endå viktigare. Til slutt er det viktig å peike på at leverandørindustrien er ei solskinshistorie. Han er fornybar. Medan dei andre ressursane er avgrensa, er den kunnskapen som er bygd opp i denne industrien, fornybar, og han vil kunne spele ei viktig rolle i overgangen frå det fossile til det fornybare energisamfunnet og såleis bety mykje for oss òg i åra som kjem.
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-12-19:
Det har vore ein engasjert debatt – noko meir konstruktiv i startfasen, synest eg, enn no i avslutninga. Det får eit nesten komisk skjer når Framstegspartiet med stor tyngd – etter sjølv å ha vist til 1970-talet, trekt det inn i debatten og fått passande tiltale av statsråden – nærast blir såra over nok ein gong å måtte unnskylde seg for dei standpunkta ein hadde på 1970-talet. Når eg tok ordet no, var det for å seie meg ueinig i oppsummeringa til representanten Meling om at debatten viser at opposisjonen i stor grad er samla om petroleumspolitikken. Faktum er at Stortinget i dag i stor grad samlar seg om meldinga og – gjennom den – petroleumspolitikken. I den grad det er usemje, er det jo meldinga som utgjer midtposisjonen, mens ytterpunkta er Høgre og Framstegspartiet på den eine sida og Kristeleg Folkeparti og Venstre på den andre. Det ser vi f.eks. gjennom dei innlegga som opposisjonen her har halde.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2011-12-19:
Utslipp av klimagasser er den største utfordringen verden står overfor. Det må få konsekvenser også for norsk petroleumssektor, sa komiteens leder, sånn cirka, i sitt innlegg. Petroleumssektoren sto i 2009 for 27 pst. av de samlede norske utslippene. I den meldingen vi i dag vedtar, legges det opp til 23 pst. økning, noe som tilsvarer 3 millioner tonn CO2 per år. Vi vet at i klimaforliket skal vi, også i denne sektoren, ned med mellom 3 og 5 millioner tonn innen 2020. Mitt spørsmål går på dette som lederen av komiteen sa: Hvilke konsekvenser vil den største utfordringen verden står overfor, få for norsk olje- og gassektor?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2011-12-19:
Kristelig Folkeparti ønsker å satse på økt utvinning av olje fra eksisterende felt. Vi ønsker å sikre god og ansvarlig forvaltning av ressursene som allerede er funnet, og vi ønsker videre å satse på leting og utvinning i nye felt, spesielt i nord, med unntak av spesielle sårbare og verdifulle områder. Kristelig Folkeparti er kritisk til regjeringens utvidelse av TFO-ordningen, og vi opplever også at regjeringen i petroleumsmeldingen prøver å snike seg unna de forpliktelser som denne sektoren har når det gjelder den klimameldingen som ble lagt fram i forrige periode. Jeg synes kanskje statsråd Ola Borten Moe slipper katta ut av sekken når han sier at Kristelig Folkeparti og salen ellers er enig om 99,5 pst. av meldingen. At klima har en 0,5 pst.-dimensjon i statsrådens argumentasjonsrekke, synes jeg er oppsiktsvekkende. For Kristelig Folkeparti er klima viktigere enn 0,5 pst. i forhold til petroleumsmeldingen, og det håper jeg å bli respektert for. Derfor er det for Kristelig Folkeparti viktig at eksisterende petroleumsinstallasjoner på norsk sokkel bør elektrifiseres med utslippsfri kraft fra land der det kostnadsmessig ligger til rette for det. Vi mener også at alle nye utbygginger i hovedsak bør baseres på elektrisitet. Det forutsetter at vi har ny fornybar energi, og med forrige mandag i minne, da vi vedtok grønne sertifikater og også fornybardirektivet i Stortinget, ligger det til rette for økt produksjon av fornybar energi i Norge. Dette ønsker Kristelig Folkeparti å bruke bl.a. på å elektrifisere sokkelen. Derfor støtter Kristelig Folkeparti Venstres forslag som ligger på bordet i dag. I denne debatten har vi snakket om at olje- og gassektoren og våre ressurser derfra skal komme hele befolkningen til gode. Dette støtter Kristelig Folkeparti fullt og helt opp om. Vi er også opptatt av at det må være lokale ringvirkninger. Derfor stemte Kristelig Folkeparti imot en svekkelse av petroleumsloven som vi hadde til behandling i våres, fordi vi er redd for at den endringen som ble foretatt i petroleumsloven, innebærer en svekkelse når det gjelder lokale ringvirkninger, som Kristelig Folkeparti er opptatt av. Vi vet også at leverandørindustrien er svært god i verdensmålestokk. Denne må vi ta vare på, vi må legge til rette for den. Vi vet at den utøver mye godt arbeid rundt omkring i hele verden. Så en liten visitt til representanten Oskar J. Grimstad, som sa noe slikt som at man ikke må la dommedagsprofetiene få lov til å feste seg. Dette er en påstand som Kristelig Folkeparti tar sterkt avstand fra, med tanke på klimadiskusjonen som da var oppe.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-12-19:
Venstre har et forslag i salen i dag, der vi ber om at regjeringen kommer med en sak som sikrer at fremtidig utbygging og ombygging som hovedregel skal baseres på utslippsfri kraft fra land. Jeg husker svært godt tidligere statsråd Åslaug Haga, som var veldig klar på dette. Komiteens leder var også tydelig i dag, og jeg hørte også at olje- og energiministeren var klar på dette i sitt svar på første spørsmål. Så mitt spørsmål blir da: Synes statsråden at det går raskt nok fram på dette området, eller kunne han ønske seg en mer offensiv holdning?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-12-19:
Det er en samlet regjering som står bak petroleumsmeldingen. Det var også en samlet regjering som sto bak framleggelsen av den forrige klimameldingen, og som sto bak klimaforliket – alle partier, med unntak av Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet er jo også det eneste partiet som i merknadene problematiserer årsakssammenhengene mellom CO2-utslipp og menneskeskapte klimaendringer. Jeg er helt trygg på at når vi legger fram klimameldingen, kommer det til å være en samlet regjering som også står bak, og som presenterer offensive klimamål for Stortinget. Der er målsettingen to tredjedeler. Det er et mål som jeg stiller meg helt bak, sånn som det er skrevet inn i klimaforliket. I forrige klimaforlik trakk man fram kraft fra land som et viktig klimatiltak for olje- og gassnæringen. Det har regjeringen fulgt opp, og det er mange felt som har fått sin kraftforsyning fra land gjennom det siste året.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-12-19:
Takk for spørsmålet. Det må være lov til å tilføye at Høyre åpenbart ikke har behov for den kunnskapsinnhentingen som regjeringen nå foretar, rett og slett for at man har trukket konklusjonene i god tid før kunnskapen er lagt på bordet. Så tror jeg at den videre prosessen rundt Lofoten og Vesterålen i aller høyeste grad kommer til å være et politisk spørsmål preget av hvilke vurderinger de ulike politiske partiene gjør i sine programprosesser og fram mot sine landsmøtevedtak våren 2013. Jeg håper og tror at det arbeidet vi nå gjør, kan være et godt og viktig bidrag til det arbeidet som partiene skal gjøre, som igjen vil danne grunnlaget for programformuleringen, og som igjen – tror jeg – vil danne grunnlaget for om vi vil få se en konsekvensutredning i disse områdene eller ikke.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-12-19:
Takk for et godt og viktig spørsmål. Jeg tror verden er nødt til å løse fattigdoms- og utviklingsproblemene sine parallelt med at man løser klimautfordringene – to av våre viktigste spørsmål. Så mener jeg at norsk olje- og gassproduksjons viktigste bidrag er gjennom den måten det skjer på – vi har den reneste og mest ressurseffektive sokkelen i verden. Hadde alle land produsert olje og gass med like lave CO2-utslipp per enhet som det vi gjør i Norge, ville man ha redusert utslippene med mange hundre – kanskje milliarder – tonn CO2 hvert eneste år. Fakling bidrar alene – globalt – til internasjonale klimagassutslipp på 400 millioner tonn i året. Det er nær åtte ganger Norges samlede klimagassutslipp. Så mener jeg at norsk olje- og gassnæring framover skal gjøre mer av det de gjør – øke effektiviteten, øke energieffektiviteten, redusere karbonavtrykket for hver produserte enhet.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-12-19:
Det går raskt framover på dette området. Gjennom de siste årene har mange nye felt fått kraft fra land. Jeg tror også at det har vist Stortinget en del av de spørsmålene som vi er nødt til å løse i den forbindelse – bl.a. er det nødt til å være tilstrekkelige mengder kraft på land for å ta den fra land. Hvis ikke får det jo svært uheldige konsekvenser. Det har vi sett eksempler på. Vi er også nødt til å holde øye med kraftbalansen, slik at man vet at den kraften som eventuelt skal brukes offshore, faktisk kommer fra fornybar energi. Importert kullkraft fra Danmark for å elektrifisere norske felt kan knapt kalles et miljøframskritt. Vi jobber nå, gjennom grønne sertifikater, med oppbyggingen av kapasitet, og vi er også nødt til å ha et blikk på kostnader. Noe av dette er lønnsomt, i alle ordets betydninger, men andre prosjekter er det ikke. Da blir det et spørsmål om hva man prioriterer –(presidenten klubber) prioriterer man dette, eller prioriterer man andre ting? Men vi beveger oss framover på en god måte. (presidenten klubber)
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-12-19:
Unnskyld!
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-12-19:
I denne meldingen og i denne innstillingen slår jo en samlet regjering – og et samlet storting – fast at i åpnede områder ønsker vi å få fram alle de utbyggingene som er lønnsomme, for å få en bedre ressursutnyttelse og selvsagt for å få en bedre samfunnsøkonomisk forvaltning av ressursene. Så den siden av spørsmålet mener jeg er godt besvart, både gjennom regjeringens behandling og Stortingets behandling. Det er ingen grunn til usikkerhet rundt det. Så er det, slik representanten påpeker, ulike oppfatninger rundt hva som skal skje framover på deler av norsk sokkel. Det er ikke en ny problemstilling. Slik opplever jeg at det har vært nær sagt bestandig, og det er mange hensyn som skal tas. Gjennom forvaltningsplanen slår regjeringen fast at Lofoten og Vesterålen ikke kommer til å bli åpnet for konsekvensutredning i denne stortingsperioden. Det er sammenfallende med Senterpartiets program. Hva som blir fasit i neste periode – vel, det får et nytt landsmøte, og et nytt valg, ta stilling til.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-12-19:
Det nærmer seg vel slutten på debatten. Jeg har lyst til å takke Stortinget for det jeg opplever er en god debatt, der det har vært stor samling rundt viktige spørsmål. Det gjør at jeg synes siste innlegg kommer i et litt merkelig lys. Det er jo ikke sånn at Kristelig Folkeparti har en fundamentalt annen tilnærming til norsk olje- og gasspolitikk enn det regjeringen har, selv om man veldig fort kan få inntrykk av det da man hørte siste taler. Man er enig i 99,5 pst., og så får man diskutere det lille garnityret på toppen, men at det fortjener så store ord som det her ble til ære, er jeg ikke enig i. Så kan jeg heller ikke dy meg for å komme med noen bemerkninger til representanten Solvik-Olsen, som kom innom salen her i sted. Det første han sa, var at vi alle sammen skulle være glad for at det ikke var de rød-grønne som styrte på 1970-tallet. Faktum er jo at det var vi som styrte på 1970-tallet. Hvis ikke Arbeiderpartiet satt i regjering, så satt Senterpartiet i regjering. Det eneste partiet som ikke satt i regjering, var Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet og Hagen kjempet på 1970-tallet en stor kamp for å selge unna norske petroleumsforekomster. Faktum er at hadde Hagen og Fremskrittspartiet lyktes med sin politikk på 1970-tallet, ville fundamentet for den norske velferdsstaten og for norsk industri vært helt annerledes i dag enn det det framstår som. Det kunne vært hyggelig om Solvik-Olsen hadde tatt en grad av selvkritikk på det. Så er det også sånn at ressurssparing alltid har vært en del av norsk olje- og gassdebatt. Det tror jeg det også kommer til å være framover. Vi har hatt egne tempoutvalg som har vurdert dette i historisk tid. Det har bestandig vært sånn at man har gått skrittvis fram, i tråd med både det som har vært kapasiteten i økonomien, i det som har vært funnene, og det som har vært tilgjengelig teknologi for å utnytte ressursene. Det er en tradisjon jeg veldig sterkt mener må fortsette, og med det håper jeg veldig at uenigheten ikke er større enn det Solvik-Olsen prøver å framstille det som. Det var altså en helt annen situasjon på slutten av 1990-tallet og på begynnelsen av 2000-tallet. Vi nærmer oss en «peak» i oljeproduksjonen – den har gått ned fra drøye 3 millioner fat i 2002–2003 til under 2 millioner fat i dag. Det er klart at det stiller politikken overfor helt andre utfordringer. Oljeprisen er som kjent helt annerledes i dag enn den var den gangen. Det betyr at det som var riktig i 2000, ikke nødvendigvis trenger å være riktig i dag. Senterpartiet har lang tradisjon for å prege norsk olje- og gasspolitikk. Det har vi gjort i denne regjeringen, det har Marit Arnstad gjort, det har Eivind Reiten gjort, det har Reidar Due gjort, og det har regjeringen Borten gjort. Det kommer Senterpartiet til å fortsette med også i framtiden.
Nikolai Astrup (Høyre), 2011-12-19:
2011 har vist at man ikke trenger å dra på safari for å finne elefanter. Spørsmålet nå er jo om det finnes noen elefanter lenger nord også. Regjeringen har varslet at den vil igangsette kunnskapsinnhenting utenfor Lofoten og Vesterålen. Dersom den kunnskapsinnhentingen gir tilfredsstillende svar – eller hever regjeringens kunnskapsnivå, om du vil, til et tilfredsstillende nivå – hva slags tempo og tidsplan er det statsråden ser for seg når det gjelder konsekvensutredning og åpning av Nordland VI, VII og Troms II?
Nikolai Astrup (Høyre), 2011-12-19:
Når man lytter til denne debatten, kan man få inntrykk av at det er stor uenighet i denne salen om norsk petroleumspolitikk. Det er det ikke. Det er bred enighet om norsk petroleumspolitikk. Det var det før denne meldingen ble lagt frem, og det er det etter at denne meldingen er lagt frem og vedtatt. Så er det en viss runde rundt semantikken. Det er selvfølgelig fristende for alle å pirke litt borti SV, som åpenbart primært mener noe annet enn det som står i meldingen. Også Senterpartiet har hatt ulike oppfatninger, men der er jo partiet splittet i mange fraksjoner, og statsråden representerer en av de fraksjonene. I løpet av debatten har vi da sett at det har utviklet seg et ordskifte mellom Fremskrittspartiet på den ene siden og Kristelig Folkeparti og SV på den andre siden. Bendiks H. Arnesen meldte seg også på i det ordskiftet og sa at Fremskrittspartiet ville «avhende alt» – som jeg tror var sitatet – av petroleumsvirksomheten. Men SV har jo også stort sett vært mot alle nye felt – for å gjøre en like bred generalisering – så da har vi ytterpunktene representert, og ingen av dem representerer vel virkeligheten. Men det er likevel et viktig poeng, og det er at det arbeidet som skal gjøres i forbindelse med klimameldingen, kommer til å bli krevende for oss alle. Det er bred enighet om oljepolitikken, petroleumspolitikken, og det er også relativt bred enighet om at vi skal nå våre klimamål. Det kommer til å bli krevende, og denne petroleumsmeldingen har ikke gjort det noe enklere – det tror jeg vi skal være ærlige på. Men vi skal likevel klare å komme i mål hvis bare regjeringen kommer i gang og leverer en klimamelding – i den situasjonen vi er i nå, blir det dyrere og vanskeligere å nå de målene vi har satt oss for hver eneste dag som går. Hvis ikke regjeringen snart legger det frem, vil det jo til slutt ikke være mulig å nå målene innenfor tidsfristen i 2020. La meg også si til slutt at det har vært mye snakk om Statfjord på 1970-tallet. Men denne regjeringen har jo brukt 20 mrd. kr på å kjøpe seg opp fra 63 til 67 pst. i Statoil uten at det har gitt dem noen reell innflytelse. Det er ren symbolpolitikk. Det viser jo også at det er mange måter å bruke pengene på, og det er ikke helt sikkert at vi skal putte alle i samme kurv, hvis det ikke gir noe igjen. Det kjøpet er et eksempel på en bruk av offentlige ressurser som kanskje ikke var så heldig. Jeg har for øvrig også muligheten til å ta ordet én gang til, så dette kan holde oss gående.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2011-12-19:
Det er en kjensgjerning at det innad i regjeringen er stor motstand, og splittelse, når det gjelder oljeboring på forskjellige steder i Norge. Både representanten Serigstad Valen og representanten Sande gir klart uttrykk for at oljeboring i Lofoten og Vesterålen ikke er ønskelig. Miljøvernminister Erik Solheim har også sagt at man ikke skal stikke strå ned i alle oljefelt, selv om de kan være økonomisk drivverdige. Så mitt spørsmål til statsråden er egentlig om han er enig i at det skal være store områder på norsk sokkel som skal ligge brakk, at man ikke skal foreta oljeleting der. Videre: Er statsråden enig i at det er riktig å la felt som er økonomisk drivverdige, bare bli liggende uten å utvinne oljen eller gassen der?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2011-12-19:
Jeg vil også rette oppmerksomheten mot SVs politikk på dette feltet. Det er innlysende at SV må snakke med to stemmer, én i den rød-grønne regjeringen, og én i denne sal. Hvorvidt TV 2s undersøkelse i Lofoten er mindre eller mer troverdig enn A-pressens undersøkelse, vites ikke; det vil vi heller ikke få greie på. Når representanten Serigstad Valen sier at Fremskrittspartiet ønsker tut og kjør i olje- og gassutvinningen, hadde det jo vært interessant å høre mer om det, men nå har representanten brukt opp sin taletid. At det stilles spørsmål ved SVs olje- og gasspolitikk, er ikke rart. Daværende finansminister Kristin Halvorsen sa i forrige stortingsperiode at først hadde vi vannkraft i Norge, så fikk vi olje og gass, og nå var vi klare til å gå inn i vind- og solenergitiden. Det er nok dette som egentlig er SVs reelle politikk i dag også: å redusere olje- og gassutvinning. Men det er jo ingen tanke fra SV om hvordan dette skal gjøres. I dag er fornybardelen fra vindkraft og sol ubetydelig, og vi er, som meldingen sier, nødt til å ha stor produksjon av olje og gass i lang tid fremover. SVs holdning på dette punktet er stikk i strid med IEAs ønske om at Norge skal produsere så mye olje og gass som mulig fram til minst 2030. Til representanten Holmelid vil jeg si at vi ikke ønsker å erstatte vannkraft med gasskraft, men vi ønsker at vi i Norge skal få anledning til å bruke gasskraft for å utvikle industrien vår – som resten av verden kan gjøre. Vi er jo i Norge veldig stolte av at vi selger gass til mange land, og at de bruker det til industrireising osv. Men i dette landet, hvor vi har en veldig stor andel fornybar vannkraft, skal vi ikke gjøre det. Fremskrittspartiet ønsker å bygge ut mer vannkraft. Det vil ikke SV gjøre. De er redd for konsekvensene av det. Fremskrittspartiet ønsker faktisk å gå inn i alle vernede vassdrag og se om en ikke kan utnytte en stor del av energien der, i hvert fall betydelig energi, til mer fornybar vannkraft. Det virker som om SV ikke tror at vannkraft er fornybar, men at det må være vind eller sol.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2011-12-19:
Jeg merket meg at representanten Solvik-Olsen reagerte veldig sterkt på mitt tidligere innlegg. Han reagerte faktisk så sterkt at han ble nødt til å ta i bruk uparlamentariske uttrykk for å uttrykke seg. Det skal ikke jeg gjøre. Men jeg forstår at det kan være ekkelt å bli minnet om sitt partis historie. I 1975 måtte det framsynte politikere til for å se hva oljen kunne gi nasjonen vår av sysselsetting og velferd. Her var det ikke alle som var like framsynte. Det synes jeg vi skal vise forståelse for. Men vi kan ikke bare glemme historien og bagatellisere at et parti som senere har vokst seg stort, ville avhende petroleumsressursene for et titalls milliarder kroner. Dette var et feilgrep som partiet i dag ikke skal bagatellisere, men heller erkjenne. Ellers synes jeg at dette har vært en meget god og framtidsrettet debatt. Jeg synes også statsråden og regjeringen skal være godt fornøyd med at det i dag er sånn bred enighet om petroleumsnæringen og den muligheten denne kan gi landet vårt. Vi forventer fortsatt mye av denne næringen, og vi er heldige – privilegerte – i dette landet som har denne fantastiske ressursen i enda mange år framover.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2011-12-19:
Senterpartiets representant var i sitt innlegg inne på at Framstegspartiet brukte betydeleg taletid på klimaspørsmålet. Eg må seie at eg kjenner meg ikkje heilt igjen i den beskrivinga. Eg forstår godt at Senterpartiet ikkje er like oppteke av å snakke om det. Er det ikkje slik at allereie i 1989 hadde Senterpartiet ei målsetjing om å halvere utsleppa? Med ei slik målsetjing forstår eg godt at Senterpartiet ikkje vil snakke om klimaspørsmålet. Så til statsråd Borten Moe, som seier at Framstegspartiet på 1970-talet ville selje store delar av petroleumsførekomstane. Med ei skattlegging på 78 pst. av det som blei selt, er det differansen her ein eventuelt hadde tapt. Det er ikkje slik ein får inntrykk av, at ein hadde selt vekk heile oljeformua. Så til Sosialistisk Venstreparti, som i dag har fått nemninga «seminarparti». Ein kan godt få det inntrykket så lenge ein registrerer at SV i kronikkar i Dagbladet og andre plassar kjem med innlegg der dei forfektar ein heilt annan politikk enn den regjeringa, som dei er del av, står for. Når representanten Alf Egil Holmelid beskriv eit todelt næringsliv, beskriv han eit næringsliv som gjer det veldig godt, og eit næringsliv som ikkje gjer det fullt så godt, og så er han faktisk oppteken av å leggje ned det mest profitable. Det er så ein nesten ikkje skulle kunne tru det! Men eg er glad for at eg kan fortelje solskinshistorier frå vestlandskysten og eit lite samfunn som Herøy kommune i Fosnavågen, der ein i ein liten kommune med 4 000–5 000 innbyggjarar i sentrum faktisk har åtte skipsreiarlag som gir arbeidsplassar til folk over heile landet – mange tusen arbeidsplassar i desse åtte reiarlaga. Det hadde ikkje vi fått til med SVs politikk. Så heilt til slutt: Representanten Serigstad Valen seier at statsråd Borten Moe er mønsterverdig tydeleg i sin retorikk for regjeringa. Er det SVs støtte til oljesandutvikling han tenkjer på?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2011-12-19:
SVs representant Alf Egil Holmelid skulda meg for sitatfusk. Det skal eg ikkje ha på meg. Grunnen er at eg ikkje nemnde utstyrs- og leverandørindustrien, for der er biletet betydeleg meir nyansert, med store, varierande resultat. Men eg er einig: Det er ei svært viktig næring, med høg kompetanse, med kompetanse som kanskje også kan bidra til å løyse klimautfordringa. Men når det gjeld det todelte næringslivet som representanten Holmelid var oppteken av, snakka han om petroleumsnæringa og den tradisjonelle industrien. Det er eit heilt anna bilete, og det er den biten av desse to som gir dei beste resultata – nemleg petroleumssektoren – det veit vi begge to. Det var den eg oppfatta, og det var den eg var tydeleg på at SV og Holmelid utetter argumenterte for var i ferd med å gå inn i solnedgangen – det er berre eit spørsmål om tid før den burde avsluttast.
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2011-12-19:
Norge har en lang og ærerik petroleumshistorie. Helt siden vi fant den første oljen lille julaften i 1969, for ganske nøyaktig 42 år siden, har vi utvist klokskap og langsiktighet i forvaltningen av våre enorme olje- og gassressurser. Vi har ikke forvaltet ressursene etter innfallsmetoden. Vi har gjort valg basert på kunnskap og avveiinger mellom ulike interesser. Det skal vi fortsette med. Det er viktig at vi sikrer en bærekraftig og miljømessig forsvarlig forvaltning og utnyttelse av ressursene for framtiden. Det største potensialet for nye funn er i havområdene utenfor Nord-Norge. Gjennom en utvidet aktivitet i åpent areal og gjennom kartlegging av åpent og nytt areal skal det legges til rette for ny aktivitet og ringvirkninger i nord. Folk i nord må kunne bygge en tilværelse i levedyktige lokalsamfunn med framtidsrettede arbeidsplasser. Nordnorsk næringsliv skal ha muligheter til å delta som konkurransedyktige leverandører til petroleumsaktiviteten i regionen. Nye funn må skape størst mulig verdier for samfunnet, og det må legges til rette for positive lokale og regionale ringvirkninger. Dette stiller myndigheter og næringsliv på alle nivå overfor utfordringer. Næringslivet må bygge seg opp og gjøre seg i stand til å gripe de mulighetene som ligger i økt petroleumsvirksomhet i landsdelen. En av de store utfordringene for Nord-Norge er befolkningsutviklingen. Landsdelens relative andel av befolkningen går ned, og det skjer en betydelig endring i alderssammensetningen i befolkningen. De unge flytter ut, enten for å ta utdanning eller for å få jobb etter endt utdanning. Et mål i regjeringens petroleumspolitikk er å legge til rette for lønnsom produksjon av olje og gass som også kan gi grunnlag for lønnsomme og attraktive arbeidsplasser på fastlandet. Vi må kunne tilby attraktive arbeidsplasser for personer med høy kompetanse. Utdanningsinstitusjoner og forskningsmiljøer i Nord-Norge må styrkes, og innsatsen må rettes inn på i større grad å dekke petroleumsvirksomhetens behov. Petroleumsvirksomheten er en kunnskapsnæring, og Norge i dag har et høyt nivå på forskning og utvikling. Derfor må petroleumsforskningen sikres fortsatt gode vilkår. Forskningen innenfor økt utvinning fra eksisterende felt på norsk sokkel er viktig for å ta ut mest mulig av feltene. Derfor er det bra at det vurderes å opprette et forskningssenter innenfor økt utvinning. Norsk olje- og gassvirksomhet er den sikreste i verden. Oljevernberedskapen har vært kraftig oppbygd de siste årene. For å styrke beredskapen mot akutt forurensning og for å møte framtidens beredskapsutfordringer, bl.a. i nordområdene, er det viktig med teknologi- og produktutvikling. Norge har allerede flere bedrifter som satser på produktutvikling innen oljevern, og som lykkes internasjonalt, bl.a. Nordlense i Lofoten. Dette må vi fortsette å bygge opp.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2011-12-19:
I dag handsamar Stortinget endeleg ei ny petroleumsmelding. Det er no sju år sidan dette sist blei handsama. Det er nesten ufatteleg at regjeringa har klart å somle så lenge med å handsame rammevilkåra til Noregs viktigaste næring. Olje- og gassindustrien sysselset meir enn 200 000 personar, og inntektene frå norsk sokkel er på 265 mrd. kr. Noreg er ei energistormakt innan olje og gass, og det har vore med på å gjere oss til eit av verdas rikaste land. I Noreg har det takk vere petroleumsinntektene vore rom for stadig nye velferdsreformer der andre land har måtta stramme inn. Petroleumsinntektene har gjeve norske politikarar eit heilt unikt handlingsrom. Det har òg vore fleire gode nyheiter det siste året som gjev grunn til optimisme. Det er i 2011 gjort viktige nye funn både i umodne område i Barentshavet, som Skrugard, og i modne område i Nordsjøen, som Aldous/Avaldsnes. Desse funna har gjeve ny optimisme i norsk petroleumsnæring og har vist at det er mogleg å gjere betydelege funn på norsk kontinentalsokkel. Det har òg vist at norsk petroleumsnæring har mange gode tiår framfor seg. I tillegg er det framleis store område som Stortinget ikkje har opna for petroleumsverksemd. Det gjeld heile Barentshavet nord, Barentshavet øst, Troms II, Nordland VII og delar av Nordland VI, i tillegg til kystnære område utanfor nordlandskysten og Skagerrak. Erfaringane frå utviklinga av norsk sokkel og frå petroleumsnæringa i andre land viser at det er ved tildeling av nytt areal at nye store funn blir gjorde, og at det hovudsakeleg er gjennom nye store prosjekt at banebrytande teknologi blir utvikla. Dette gjeld både i oljeselskapa og i leverandørindustrien. Ei opning av områda utanfor Lofoten og Vesterålen vil setje store krav både til utvinning og til beredskap. Høgre meiner at norsk petroleumsnæring og leverandørindustri vil vise seg tilliten verdig, og at det vil starte ei ny teknologiutvikling som vil vere viktig både nasjonalt og internasjonalt. Petroleumsnæringa har skapt arbeidsplassar langs heile kysten, og det er berre få kommunar som ikkje har tilsette i denne næringa. Dersom det skal vere drivkraft og tilslutning til olje- og gassutvinning, er det viktig at ein tek heile kysten i bruk. Utanfor kysten av Sogn og Fjordane er det gjort store funn av olje og gass, utan at det har ført til stor aktivitet på land. Basen i Florø er eit unntak frå det. Dette er svært uheldig, og det er viktig at ein gjer noko med dette i framtida. Det vil også vere avgjerande for å få tilslutning til å starte utvinning av olje og gass utanfor Lofoten og Vesterålen.
Tove-Lise Torve (Arbeiderpartiet), 2011-12-19:
Olje- og gassnæringen er vår største eksportnæring, og Norge er den tredje største eksportør av olje og gass til verdensmarkedet. Det er et fantastisk utgangspunkt når vi i dag debatterer regjeringens petroleumsmelding. Meldingen er blitt svært godt mottatt. Mange har betegnende kalt den for velferdsmeldingen, fordi olje- og gassvirksomheten gir enorme inntekter til felleskassen, som igjen omsettes til velferd og trygghet for folk flest. I følge Statistisk sentralbyrå skapte virksomheten på sokkelen til sammen 206 000 arbeidsplasser i 2009 – fantastiske tall det også. Leverandørindustrien til olje- og gassvirksomheten er Norges nest største eksportnæring. Denne industrien sysselsetter rundt 100 000 mennesker. Olje- og gassnæringen er også svært viktig for skipsverftene våre. Det viser seg at hele 84 pst. av massen skip som er produsert i Norge, er nettopp til petroleumsindustrien. Mitt hjemfylke, Møre og Romsdal, ligger på andreplass i landet når en ser på antallet arbeidsplasser i næringen per innbygger. Selv kommer jeg fra Nordmøre, og nordmørsbyen Kristiansund er i dag en betydelig base for leverandørindustrien og tjenesteproduksjonen til olje- og gassvirksomheten. Det de har fått til i Kristiansund, er intet mindre enn en suksesshistorie. Teknologiutvikling har vært nødvendig for å gjøre utvinning av petroleumsressurser lønnsomme og i det hele tatt teknologisk mulig. Norsk sokkel har fungert som et laboratorium for utvikling av morgendagens teknologiske løsninger. Norske selskaper er verdensledende innen seismikk, undervannsproduksjonssystemer, boreutstyr og servicefartøy, for å nevne noe. Kompetansen utviklet i olje- og gassnæringen viser seg også å være av stor betydning for teknologiutvikling innenfor ny fornybar energi-produksjon. Regjeringens ambisjon om å styrke petroleumsforskningen er svært viktig. En fortsatt vektlegging av teknologiutviklingen er av spesielt stor betydning. Evalueringen av Forskningsrådets petroleumsprogram vil gi oss viktige innspill til den videre innretningen av FoU-innsatsen. En av de andre store utfordringene er å greie å utdanne og rekruttere nok fagfolk. Kampen om ungdommen vil bli knallhard, og vi vil være avhengig av å rekruttere fagfolk fra utlandet. I tillegg til arbeidskraft fra EØS-området har regjeringen gjort tilpasninger i regelverket som gjør det enklere å rekruttere fagfolk utenfor EØS. Hurtigprosedyren for rekruttering, som kalles «tidlig arbeidsstart», er et godt eksempel og innebærer at fagfolk kan komme til Norge og begynne sitt engasjement mens søknaden behandles. Til slutt: Olje- og gassvirksomheten betyr mye for Norge. Jeg er veldig glad for at Fremskrittspartiet ikke fikk flertall for å selge ut rettigheter i Statfjordfeltet på vegne av Norge.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2011-12-19:
Ny statsråd i departementet har åpenbart gitt et taktskifte i norsk petroleumspolitikk. Det er bra, for det trengs. Det trengs norske hender til teknologiutvikling i en bransje som skal bidra til å bygge bro mellom det fornybare og det fossile samfunn i en situasjon hvor verdens befolkning passerte 7 milliarder mennesker bare for et par–tre uker siden. Vi vet at økt etterspørsel etter energi, sammen med matetterspørsel, vil være denne forsamlings og de andre demokratiske forsamlingers største utfordring i tiden som kommer. I en tid da vi ser at atomkraft fases mer og mer ut som følge av Fukushima-ulykken, i en tid da Midtøsten mer eller mindre står i brann og skaper usikkerhet, og med en tilleggseffekt av finanskrise, må også nasjonen Norge i disse spørsmålene kjenne sin ansvarlighetstid og ta den inn over seg. Vi har ressurser som nesten ingen andre. Vi har hatt en vellykket utvikling av norsk oljehistorie, som er et mønster for alle andre. Og som flere har vært inne på, har det blitt gitt karakter til denne meldingen, som på alle måter har karakteren «bestått» og vel så det. Det er selvfølgelig uenighet i det politiske landskap. Det er sånn når man har debatten gående i dag, at selvfølgelig vil noen partier, og andre ikke, ha utviklingen skrittvis nordover, noe som også inkluderer regionen Lofoten og Vesterålen. Bare så det er sagt; jeg vil bare, med henvisning til SVs anmerkninger i dag, vise til at også befolkningen i de nye store, prospektive regionene er opptatt av hva slags jobber de skal kunne tilby morgendagens gutter og jenter. Det er kanskje derfor Høyre har hatt en så enorm fremgang og dominerer ordførerkontorene i de regionene vi snakker om, Sør-Troms og nordre Nordland. Det er positivt. Også myndighetene har et ansvar for å bidra til knoppskyting, og at denne næringen kan ha tilstedeværelse, som flere andre, bl.a. representanten Bendiks H. Arnesen, har vært inne på. Myndighetsfunksjoner må også flyttes nordover. Det må ikke bli sånn at dagens struktur, dagens institusjoner, vegrer seg for å knoppskyte etter hvert som aktiviteten flytter nordover. Det gjelder Statoil, det gjelder andre selskaper, og det gjelder Petroleumstilsynet – bare for å gi noen få eksempler. Man kan ikke forvente at velgerne – befolkningen – skal slutte helt og fullt opp om den nødvendige utviklingen som må finne sted, hvis det er sånn at eksisterende regioner og selskaper bare skal trekke stigen opp etter seg.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2011-12-19:
Vi har ofte hørt at oljenæringen er på tur ned, i solnedgangen. Denne meldingen tar sats og viser en annen retning. Her blir det fokusert på hva som skal til for at det skal være en næring for framtiden. De ressursene vi tar opp fra havet, er det norske folks eiendom og skal komme hele samfunnet til gode. Det er derfor viktig med tydelig styring og kontroll for å sikre at forvaltningen av ressursene når disse målene. Så langt må vi kunne si at forvaltningen har vært en suksess. Målet om et kvalitativt bedre samfunn beskriver godt noe av resultatet av petroleumsvirksomheten. Dette er vår største næring målt i verdiskaping, statlige inntekter og eksportverdi. Inntektene har bidratt sterkt til å bygge dagens velferdssamfunn. Skal næringen ha en framtid, må vi legge til rette for en lønnsom produksjon av olje og gass i et langsiktig perspektiv. Derfor har man et tydelig generasjonsperspektiv i denne meldingen når man viser til hele 30 år fram i tid. Kostnadsnivået er vesentlig høyere, og man har flere modne områder, slik situasjonen er. Dette utfordrer teknologien og en stadig utvikling på området. Det øker behovet for at lisensforlenging må bli lettere, noe meldingen tar opp i seg. Det er viktig når man skal utnytte eksisterende felt og skal inn i nye farvann, at man har mulighet til å bygge opp piloter, som kan trygge og muliggjøre krevende utbygginger, noe som også ivaretas i meldingen. Det vises til at det vurderes å opprette et forskningssenter innenfor økt utvinning basert på åpen konkurranse. Oljeproduksjonen er redusert, mens gassproduksjonen har økt den siste tiden. Det jobbes nå offensivt for at infrastrukturen til nye og gamle felt skal sikres lik tilgang for sine gasstransportbehov. I Møre og Romsdal videreutvikles nå Norges største industriprosjekt – langt over 100 mrd. kr vil det koste ferdigstilt. Nyhamna på Aukra ser nå ut til å bli et gassknutepunkt for Norskehavet, noe som jeg er veldig glad for. Her skal gassen fra nord tas inn uten å stoppe allerede etablert infrastruktur. Samtidig tester Shell piloten som kan bli en framtidig undervannskompresjon på Ormen Lange. Når noe så svært skal bygges ut, spør vi alltid: Hva får man igjen lokalt for dette? Svaret er at norske aktører står sterkt i konkurransen, fordi de er effektive og hver eneste dag tvunget til å tenke teknologi, og presse den. Shell er tydelige på at de stiller krav til kontrakter som går mer i lokal favør. Ett eksempel er Reinertsen fra Trondheim, som har fått en kontrakt i størrelsesorden 1 mrd. kr. Men det er også tegnet flere mindre kontrakter med lokale aktører, noe som er viktig for oss. Nærmere 800 nye arbeidsplasser vil dette bidra til. Meldingen gir et godt grunnlag for framtiden, men om næringen skal ha goodwill blant folket, må også fokusering på miljø, helse, miljø og sikkerhet, lokale kontrakter og sysselsetting være en viktig del av kaken framover.