Bent Høie (Høyre), 2015-02-17:
Takk til representantene for at en tar opp viktige spørsmål knyttet til organiseringen av og tilgjengeligheten til de kommunale helsetjenestene til barn og unge. Grunnlaget for god helse hele livet legges i barne- og ungdomsårene. En god barndom varer livet ut. Derfor er det viktig å forebygge, avdekke tidlig, jobbe helsefremmende og følge opp hvert enkelt barn og hver enkelt ungdom. Det er her helsestasjons- og skolehelsetjenesten har en helt avgjørende rolle, sammen med barnehage, skole og barnevernstjenesten. Denne regjeringen er opptatt av å styrke de kommunale helse- og omsorgstjenestene – også til barn og unge og deres familier. Barn og unge vil være tema i meldingen om framtidens primærhelsetjeneste som legges fram for Stortinget denne våren. Det er også varslet at det skal legges fram en egen ungdomshelsestrategi i løpet av 2016 som tar for seg et bredt spekter av utfordringer knyttet til ungdoms helse. Målet med satsingen er flere årsverk, mer tverrfaglighet i tjenesten og mer og riktigere kompetanse i tjenesten. Vi vet at helsestasjons- og skolehelsetjenesten er ulikt dimensjonert i forskjellige kommuner. Men å fastsette en minimumsnorm for denne tjenesten vil kunne føre til at antallet årsverk blir et mål i seg selv, ikke kvaliteten på tjenesten til barn og unge. Men det skal selvfølgelig ikke være slik at hjelpen man får, avhenger av hvilken kommune man bor i. Når barn og unge har erkjent at de trenger hjelp og endelig tatt mot til seg og oppsøkt hjelp, ja, da er det viktig at de ikke møter en stengt dør hos helsesøster med en lapp om at hun er til stede onsdager mellom 9 og 13. Helsesøster skal være tilgjengelig når barn og unge trenger det. Det skal regjeringen også være med og bidra til. Derfor styrker vi helsestasjons- og skolehelsetjenesten med til sammen 455 mill. kr gjennom vekst i kommunenes frie inntekter. Disse midlene er en god start på et langsiktig utviklingsarbeid. Vi vil selvfølgelig følge nøye med på hvordan midlene blir brukt. Dersom det skulle vise seg at kommunene ikke har benyttet midlene til formålet, har vi varslet at vi vil vurdere hvordan vi skal styrke denne tjenesten på en annen måte enn i dag. Kvalitet er langt mer enn antall årsverk. Kvalitet handler også om tverrfaglighet og styrket kompetanse. Å styrke kompetansen i de kommunale helse- og omsorgstjenestene er blant de viktigste tiltakene for å bedre tjenestene. Helsesøster har en betydelig rolle, men også andre personellgrupper er viktige for å kunne tilby barn og unge helhetlige tjenestetilbud i kommunene. Blant annet vil regjeringen gjøre psykisk helsehjelp lettere tilgjengelig for barn og unge. Planen for videre rekruttering kommer i primærhelsemeldingen. Det fins flere eksempler på godt samarbeid mellom ulike tjenesteytere, som skoleprosjektet i bydelene Ullern og Frogner. Der har BUP Vest ved Diakonhjemmet og bydel Ullern gått sammen om å styrke helsetilbudet på skolene i bydelen med en psykolog i spesialisthelsetjenesten én dag i uken. En slik organisering styrker samarbeidet mellom alle nivåer og mellom helsetjenesten og skolen. Det er tilsvarende eksempler i Nord-Trøndelag. Men viktigst av alt: Organiseringen gjør at helsetjenesten når barn og unge med betydelige hjelpebehov som ellers ikke ville ha oppsøkt hjelp. Helsetjenester til barn og unge er et viktig satsingsområde for regjeringen. Forrige regjering styrket denne tjenesten med rundt 180 mill. kr gjennom en økning i kommunenes frie midler. Vi har styrket tjenestene med ytterligere 270 mill. kr. En god helsestasjons- og skolehelsetjeneste er tjenester som tar opp i seg flere yrkesgrupper. Bedre samhandling med andre sektorer, særlig kunnskapssektoren, er grunnleggende for å gi barn og unge sammenhengende og gode tjenester. Mye gjenstår før dette er helt på plass, men vi er veldig godt i gang med dette viktige utviklingsarbeidet. Jeg er glad for at også komiteen i denne saken viser tverrpolitisk engasjement for å styrke nettopp denne tjenesten, som er så viktig for barn og unge.