Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2003-10-06:
Arbeidet for å redusere samfunnets sårbarhet og styrke samfunnets sivile kriseberedskap vil fortsette», står det i trontalen. Vi utvikler et åpnere verdenssamfunn med mer komplekse teknologiske systemer, avhengighet av elektroniske informasjons- og kommunikasjonssystemer, tett sammenkoblede produksjons- og leveransesystemer for mat, samferdselssystemer med økt trafikktetthet og høyere hastigheter og et næringsliv i stadig raskere omstilling. Alt dette skaper stadig nye og raskere skiftende sårbarhetsforhold. Den åpnere verdensøkonomien og endringer i det politiske landskapet har dessuten ført til at også trusselbildet når det gjelder kriminelle handlinger, er vesentlig endret. Samfunnssikkerhetsarbeidet skal sikre en systematisk identifisering av truslene mot og sårbarheten i samfunnet. Forebyggende tiltak er viktig for å hindre uønskede hendelser og avhjelpe den sårbarhet som er uakseptabel. For snart ett år siden behandlet Stortinget meldingen «Samfunnssikkerhet. Veien til et mindre sårbart samfunn». Den viste hvor omfattende dette arbeidet er, og hvor mange som må involveres. Arbeidet med samfunnssikkerhet er gjennomgripende og skal styrkes på sentralt, regionalt og lokalt nivå. Samfunnets ledelsesapparat må til enhver tid være forberedt på å kunne håndtere kriser. 1. september i år ble det nye Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, DSB, etablert. Direktoratet arbeider for at samfunnssikkerhet og beredskap integreres i ordinære plan- og styringssystemer i departementer og kommuner. I tråd med dette utvikler direktoratet arbeidsmetoder og veiledningsmateriell for å sikre en helhetlig beredskapsprosess, slik at kvalitet og utvikling innen samfunnssikkerhet sikres på sentralt, regionalt og lokalt nivå. Justisdepartementet har samordningsansvar for beredskap på sivil side. Ut fra ansvarsprinsippet – at den som har et ansvar i en normalsituasjon, også har et ansvar i tilfelle ekstraordinære hendelser – er det viktig at samfunnssikkerhetsarbeidet har en klar prioritering innenfor en spesifikk og strukturert ramme. Kristelig Folkeparti mener det trengs en bevisstgjøring, og skal prosessen fungere som en helhet, er det i tillegg viktig med klare kommandolinjer og klar ansvarsfordeling. I tillegg er felles bruk av begreper og felles innhold i begrepene en forutsetning for god samhandling. Det er like viktig at politikere synliggjør samfunnssikkerhetsarbeidet i departementene, i komiteene her på Stortinget og rundt om i fylkesting og kommuner. Det handler om å gjenkjenne og synliggjøre. Å avdekke sårbarhet, sette i gang de forebyggende tiltakene og ha planer klare og tenke gjennom alt det utenkelige som kan skje, samt gjennomføre øvelser gir trygghet og bedre resultat når noe skjer. Vi blir stadig minnet om samfunnets sårbarhet. Terroranslagene mot USA den 11. september 2001 viste hvor sårbart det åpne moderne samfunn er, og at samfunnet må være i stand til å kunne møte et bredt spekter av trusler i tillegg til de rent militære. Mangfoldet og uforutsigbarheten knyttet til dagens trusselbilde stiller en rekke samfunnssektorer overfor betydelige sikkerhetsmessige utfordringer. Dette gjelder særlig kritisk infrastruktur som telekommunikasjon og kraftforsyning, men det gjelder også transportsektoren og petroleumssektoren samt helsesektoren og matforsyning. Det har f.eks. vært fire store strømbrudd i løpet av august og september i år: svikt i leveringssystemet i USA og Canadatimelangt strømbrudd i rushtiden i London og Kentuvær og systemsvikt i Sverige og Danmark og senere i Sveits og Frankrike, som førte til strømbrudd i Italia Disse strømbruddene understreker at et høyteknologisk samfunn hele tiden må forberede seg på at viktige samfunnstjenester av og til kan og vil svikte. For å møte denne sårbarheten er det viktig at alle virksomheter og husholdninger tenker gjennom egen beredskap og hva som kan gjøres i forkant for å redusere skadeomfanget. Kristelig Folkeparti mener det er viktig å hente ut og innarbeide lærdom fra inntrufne hendelser, selv om det er vesentlige forskjeller i struktur i disse landene. I strømbruddsituasjoner viser erfaringen at varsling, prognoser, samordning, informasjon til publikum er de viktigste ledelsesfunksjonene å ivareta for det offentlige. Kristelig Folkeparti mener det er viktig å se nye muligheter for samarbeid mellom det militære og sivile innenfor rammen av et totalskonsept for samfunnssikkerhet og sårbarhet – både for å løse felles oppgaver, avdekke muligheter for samhandling ved felles eller like utfordringer og synliggjøre viktige berøringspunkter. Fokus må være på kompetanse, kvalitet og god ressursutnyttelse.