Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2008-12-11:
Regjeringa har lagt fram eit offensivt budsjett, eit budsjett der det også dette året vert satsa på næringspolitikk. Alle dei tre næringsdepartementa sine budsjett vert styrkte. Dei måla me sette oss i Soria Moria-erklæringa, følgjer me opp. Satsing på reiseliv, maritim sektor, marin sektor, energi og miljø er ein raud tråd i Regjeringa sin næringspolitikk og i alle statsbudsjetta som Regjeringa har lagt fram. På den måten byggjer me opp under og vidareutviklar våre konkurransefortrinn. Me har no lagt bak oss tre gode år med rekordstore resultat i norsk næringsliv. Det at me har satsa på nyskaping og næringsutvikling òg i desse åra, kan me vera glade for no, for det gjer oss betre rusta til å møta meir utfordrande tider. Kampen for arbeidsplassane er det aller viktigaste for Arbeidarpartiet. Me har no ein situasjon med den mest alvorlege finanskrisa verda har sett sidan 1930-talet. Mange bedrifter har store utfordringar når det gjeld kapitaltilførsel og finansiering, og det er mange som er redde for jobbane sine. Da er det viktig at me gjer det me kan for å halda arbeidsløysa på eit lågast mogleg nivå, at me sikrar eksisterande arbeidsplassar og legg til rette for nye jobbar for dei som vert ledige. Regjeringa har kome med fleire tiltak, m.a. bankpakka, Kommunalbankens låneramme er auka, rammene for Innovasjon Norge og GIEK er auka, og seinast i går vart det sendt brev til kommunane, der dei vert bedne om å leggja til rette for at dei raskt kan starta opp nye vedlikehalds- og investeringsprosjekt. Det er avgjerande at me har ei regjering som gjer det som trengst der det trengst, og når det trengst. Det er trygt å vita at Regjeringa følgjer utviklinga dag for dag og er i ein omfattande dialog med næringslivet og arbeidstakarorganisasjonane. Tilbakemeldingane frå næringslivet er at dei er samde i dei tiltaka som har kome så langt. I årets budsjett er det mange tiltak som er viktige for bedriftene, og som stimulerer til næringsutvikling. Innovasjon er eit nøkkelord her. Eg vil òg nemna innovasjonsmeldinga, som Regjeringa la fram i førre veka. Me styrkjer næringsrelevant forsking, bruk av design og satsar på entreprenørskap og forenkling. Med budsjettet for 2009 satsar Regjeringa meir enn den førre regjeringa på nærast alt innan forskingspolitikken: forskingsløyvingar, rekrutteringsstillingar, studentbustader og vekst i Fondet for forsking og nyskaping. Me styrkjer den næringsretta forskinga og verkemidla som skal hjelpa næringslivet med å auka forskingsinnsatsen sin. I alt vert det løyvd 1,9 milliardar kr til ulike forskingsaktivitetar over Nærings- og handelsdepartementet sitt budsjett. Dette er ein auke på 40 pst. i denne regjeringsperioden. Me stimulerer til auka privat forskingsinnsats gjennom ein auke i det brukarstyrte innovasjonsprogrammet på 13 pst., og me styrkjer den næringsretta forskarutdanningsordninga, Nærings-ph.d. Den auka forskingsinnsatsen vert òg merkbar innan miljøteknologi og marin bioprospektering. Over Innovasjon Norge sitt budsjett vert løyvinga til FoU-kontraktar auka med 15 mill. kr. Dette er berre nokre av alle dei gode satsingane som kjem i budsjettet. SkatteFUNN-ordninga er eit verkemiddel som er viktig for næringslivet. Formålet med ordninga er å stimulera næringslivet sin eigen FoU-innsats. I statsbudsjettet for 2009 vil Regjeringa vidareføra SkatteFUNN-ordninga som ho er i dag. Evalueringa av SkatteFUNN syner at dette er eit godt og ubyråkratisk verkemiddel, som stimulerer til meir forsking og utvikling. Det er interessant å merka seg at SkatteFUNN fører til at fleire bedrifter startar med forskings- og utviklingsaktivitet. For Regjeringa er det viktig å gjera det enklare å driva bedrift her i landet, og sjølv om me nyleg kom på tiandeplass i ei internasjonal kåring gjort av Verdsbanken, må me alltid streva for å verta betre. Difor er Regjeringa sitt arbeid med å redusera det offentlege skjemaveldet for bedriftene eit viktig arbeid – dette fordi det skal frigjerast tid til innovasjon og auka verdiskaping. Forenklingsarbeidet er spesielt viktig for små og mellomstore verksemder. Eitt av dei viktigaste tiltaka er satsinga på Altinn, slik at både offentlege tenester og informasjon til næringslivet vert betre. Over 200 mill. kr er sett av til Altinn neste år. Det er gledeleg at det er tverrpolitisk semje om at det må satsast på reiseliv. Eg har merka meg at sjølv om me brukar mykje meir enn den førre regjeringa på reiselivsnæringa, er partia som sat med ansvaret i den førre perioden, ikkje nøgde og meiner at me no brukar for lite. Men det at dei vil ha meir av vår politikk og våre verkemiddel, er jo bra. Eg vil òg framheva satsinga me gjer på design. Design kan faktisk vera eit avgjerande konkurransefortrinn for framtidsretta bedrifter, ikkje berre når det gjeld det estetiske, men også brukargrensesnittet – og ikkje minst med tanke på universell utforming. Her er industridesign avgjerande. Fleirtalet i komiteen, alle utanom Framstegspartiet, støttar Regjeringa sitt forslag om å løyva 10 mill. kr til å oppretta eit nytt program som skal styrkja bruken av design, og som set eit brukarstyrt fokus på innovasjonsarbeidet i bedriftene. Det me ønskjer å oppnå med desse 10 millionane, er å spreia kunnskap til fleire bedrifter om nytten av å verta strategiske designbrukarar. Dette er viktig med tanke på målet vårt om meir innovasjon og nyskaping i næringslivet. Dei maritime næringane er eit satsingsområde for Regjeringa. Den maritime strategien «Stø kurs», som vart lagt fram i fjor, inneheld ei rekkje tiltak som skal føra til vidare vekst og utvikling i næringa. I dette budsjettet følgjer me opp satsinga på dei maritime næringane med 100 mill. kr, m.a. for å styrkja forsking, innovasjon og kompetansetiltak i næringa. Dette skal bidra til at næringa skal kunna levera dei mest innovative og miljøvenlege løysingane i framtida, noko som er viktig for at me framleis skal kunna vera ein verdsleiande maritim nasjon. Me vidarefører òg nettolønsordninga, og om lag 11 000 sjøfolk vil vera omfatta av ordninga neste år. Denne ordninga er ei viktig årsak til at talet på norske sjøfolk har auka dei siste åra. Det er heller ingen tvil om at ordninga har betydd mykje for å sikra kompetansen og rekrutteringa til dei maritime yrka. Alle kan kjenna seg trygge på at Regjeringa vil sørgja for stabile rammevilkår for dei maritime næringane òg i framtida. Det at Framstegspartiet vil lovfesta nettolønsordninga, seier nok meir om kor usikre dei er på om dette vil verta eit satsingsområde under ei eventuell framtidig borgarleg regjering. Eg vil nemna litt om landbruk også. Framstegspartiet vil kutta totalt 6,3 milliardar kr over landbruksdepartementets budsjett, noko som sjølvsagt er heilt uansvarleg. Men òg Høgre går langt når dei kuttar 2 milliardar kr i overføringane til landbruket, og dette er pengar dei tek frå den inngåtte jordbruksavtalen. Eg meiner at dette er manglande respekt for ein avtale som er inngått mellom staten og jordbruket, og faktisk ein avtale som fekk stor oppslutning frå organisasjonane under uravstemminga. Det å kutta i denne avtalen er uansvarleg – det synest eg Høgre burde vita. Det er gledeleg at inntektene i landbruket no går i riktig retning, og at det er ein aukande tendens til investeringslyst og optimisme blant bøndene rundt i landet. I vanskelege tider er det viktig å ha et fungerande verkemiddelapparat og ei regjering som satsar på ein aktiv næringspolitikk, slik næringsbudsjetta også i år syner.