trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2011-11-24:
Fremskrittspartiet er for norsk matvareproduksjon, men vi er også for lønnsomme arbeidsplasser. Derfor mener vi at det vil være en fordel for norsk økonomi og for norsk landbruk med en omstilling som fører til at man klarer seg uten subsidier, og man må være mer kreativ for å tilpasse seg norske forbrukere. I tillegg er det noe veldig hult over denne argumentasjonen. For når vi i denne sal diskuterer fattigdom i verden og bistand, skal vi slå oss på brystet og forklare hvorfor vi gir passiv bistand bilateralt til mange av de aller fattigste land i verden. Men å slippe dem inn i handelen, la norske forbrukere kjøpe deres produkter, deres matvarer, sier vi nei til. Den hulheten, den dobbeltheten, er Fremskrittspartiet uenig i. Vi mener at det beste virkemidlet også for de fattige i verden er å slippe dem inn i handelsselskapet i verden, ikke holde dem ute.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2011-11-24:
Det er nettopp derfor også Fremskrittspartiet gir bistand i sitt alternative budsjett. Det er nettopp derfor Fremskrittspartiet har støttet en del målrettede tiltak, som vaksinasjonsprogram, matprogram osv., fordi det hjelper, fordi det er målrettede tiltak som kommer frem. Vår kritikk har vært rettet mot den delen av bistandspolitikken som ikke er gjennomsiktig, som vi ikke klarer å gå etter, det som dessverre ser ut til å havne i lommene på diktatorer i stedet for å komme de fattige menneskene til gode. Der burde jo Kristelig Folkeparti slå seg sammen med Fremskrittspartiet, for å finne ut at det som ikke virker, slutter vi å fortsette med å gjøre, og så konsentrerer vi oss heller om å gjøre det som virker. Da handler det om å skape arbeidsplasser i fattige land, for en fattig afrikaner er like opptatt av å brødfø familien sin som en hvilken som helst europeer. Det er en stolthet som alle mennesker føler. Da må vi legge til rette for vekst, verdiskaping og arbeidsplasser i disse landene og ikke holde dem utenfor det gode selskap.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2011-11-24:
Representanten Skei Grande vet utmerket godt at Fremskrittspartiet har fremmet en rekke forslag i Stortinget som bidrar både til reduksjon i CO2-utslippene og til et bedre miljø. Det er vi for. Så synes jeg kanskje at det hadde vært bedre om Venstre-lederen rettet sine spørsmål om klimapolitikken til den sittende regjering. Det er i grunnen de som har ansvaret for både tiltakene og virkemidlene. Det er de som har vært høyest på banen i å skape et bilde av hvor alvorlig situasjonen er, men på toppen av det hele ikke har klart å gjøre noe med det. Hvis man mener at dette er den viktigste oppgaven verdenssamfunnet står overfor, synes jeg det er oppsiktsvekkende hvor lite regjeringen har fått til.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2011-11-24:
Lederen av finanskomiteen vet utmerket godt at det er veldig lite som skjer «over natten». Fremskrittspartiets alternative budsjett er et budsjett for hele 2012. Hvis ikke Norge med eiendommer til en verdi av mange hundretalls eller tusentalls milliarder kroner skal kunne klare å omsette eiendommer for 4 mrd. kr, har vi en utfordring. Det er heller ikke slik at Fremskrittspartiet har tenkt å bryte arbeidsmiljøloven med noe av det vi foretar oss. Når vi vil effektivisere og omstille offentlig sektor, er det fordi den er blitt for stor, den er blitt for tungrodd, den er blitt for byråkratisk, den er blitt et hinder for mange innbyggere og ikke et hjelpemiddel. Offentlig sektor skal være et hjelpemiddel for borgerne i Norge, ikke et hinder. Hvis ikke Arbeiderpartiet er enig i det, er det en ærlig sak, men Fremskrittspartiet vil ha en offentlig sektor som hjelper innbyggerne, ikke står i veien for dem.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2011-11-24:
Statsministeren sa at den dynamiske skattepolitikken har avgått ved døden. Etter min oppfatning lever den i beste velgående. Når det gjelder analysen som statsministeren gir av den økonomiske uroen i Europa, er bildet betydelig mer sammensatt enn det bildet statsministeren presenterer, som jeg synes er ganske forenklet og dels forfeilet. Men jeg har lyst til å utfordre ham på de langsiktige konsekvensene av den avstanden som nå kommer til å oppstå mellom Norge og Europa for øvrig. Det handler om at i etterkant av de tøffe grepene som våre europeiske naboer nå kommer til å ta, kommer de til å stå med en betydelig slankere offentlig sektor og derved også være mye bedre i stand til etter noen år å tilby langt bedre rammevilkår for konkurranseevnen til sine bedrifter. Det kommer til å bli en utfordring for norsk næringsliv. Det mener jeg er en utfordring vi må diskutere, og jeg vil gjerne høre statsministerens betraktninger om det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2011-11-24:
Jeg vil gjerne ha en større debatt med statsministeren om dynamisk skattepolitikk, for Norge har også vist at det er mulig å få bedre grunnlag for flere arbeidsplasser gjennom å senke skattene. Så det vil være fornuftig. Men det er en annen debatt. Jeg skal imidlertid gi statsministeren mer tid til å svare litt grundigere på det spørsmålet jeg stilte i stad, for det er langt mer alvorlig enn bare å snakke om å holde folk i jobb. Vi er alle enige om at arbeidsplasser er kjempeviktig. Men det handler også noe om hvordan vi bruker innbyggernes skattepenger. Det er dessverre sånn at offentlig sektor vokser seg stor, tung og rigid og er krevende for svært mange. Det kan komme til å bli en betydelig utfordring også for vårt næringsliv og for vår evne til å finansiere gode og viktige velferdsformål over tid. Derfor betyr det noe hvordan vår offentlige sektor ser ut. Fremskrittspartiet har i alle år vært opptatt av å ha en slank og effektiv offentlig sektor, og den debatten blir enda viktigere i årene som kommer.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
Det er mykje i budsjettet til Framstegspartiet eg kunne spurt om, men i lys av innlegget til representanten Jensen vil eg ta opp noko anna. Forfattaren Jon Risdal har skrive ei bok som heiter Unnskyld!. Der beskriv han ifølgje Ukeavisen Ledelse fem fasar i ei unnskyldning: «Enighet om hendelsesforløpet, den som unnskylder seg aksepterer skyld gjennom å ta ansvar for egne handlinger, anger, den som har gjort noe galt gjør opp for seg på en raus måte og lovnad om at det aldri skal skje igjen.» Eg stiller meg spørsmålet om det vi hørte no, eigentleg var ei unnskyldning. Men eg ønskjer å gi representanten Jensen moglegheita til å bekrefte at ho gjer det på ein raus måte, med ein anger og lovnad om at det ikkje skal skje igjen. Så er det òg representantar i Framstegspartiet som har teke opp spørsmålet om Framstegspartiet andre gonger har gått for langt, f.eks. Kristian Dahlberg Hauge, toppen til Framstegspartiet i Trondheim, som seier: «Men jeg vil ikkje legge skjul på at jeg er kritisk til at noen av våre har spisset budskapet for mye, og vært for ytterliggående.» Han nemner Christian Tybring-Gjedde og Per-Willy Amundsen. Er Siv Jensen einig i det?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
Eg har merka meg at representanten Solberg alltid lèt vere å nemne at Flåthen samtidig seier at han vil ta det igjen på eigedomsskatten, noko Høgre, så vidt eg har sjekka, ikkje har gått inn for. Eg vil lese frå ein tale som Erna Solberg heldt på Zerokonferansen tidlegare denne veka. Eg siterer frå utskrifta: «Vi står fast, og det har jeg lyst til å understreke, på klimaforliket. Vi mener at det er viktig å få til tiltakene.» Og vidare: «En viktig del av det vi skal gjøre fremover, det er blant annet å bestemme hvilke sektorer som skal bære mest. I utgangspunktet mener vi at de sektorene som er i kvotesystemet, de skal fortsatt være hovedsakelig styrt gjennom kvotesystemet. Men det gir oss en betydelig større utfordring på å ta mer av tiltakene i de ikkekvotedelene av norsk økonomi. Det dreier seg blant annet om transportsektoren.» Den «betydelig større» utfordringa er formidabel. Mitt spørsmål er: Kva tiltak som er langt meir omfattande, går Høgre inn for i sitt budsjett eller i sine vidare planar for å oppfylle klimaforliket?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
Eg har spurt representanten Solberg om dette før, og ho svarar alltid, som hovudsvar, at Høgre ventar. Medan regjeringa gjennomfører omfattande klimatiltak i Noreg og internasjonalt, er Høgre sin politikk tydelegvis å vente på klimameldinga. Berre for å gi eit innblikk i alvoret og kor vanskeleg det er: Sektorar som er kvotebelagde i Noreg, altså petroleumssektoren, mykje av industrien og luftfarten, står for over halvparten av våre klimautslepp. Det er over halvparten av sektorkutta som vart anslått av fleirtalet, bl.a. Høgre og SV, under behandlinga i Stortinget av klimameldinga frå 2007. Så dersom vi ikkje i særleg grad skal bruke verkemiddel utover kvoter på over halvparten av utsleppa, er utfordringa på resten formidabel dersom Høgre står bak klimaforliket. Så eg gjentek: Går det an å få eit svar – i tillegg til at Høgre ventar – på kva konkrete tiltak Høgre ser for seg, sidan SV og andre parti jo har presentert ei rekkje tiltak vi meiner er viktige?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
SV står bak dei dokumenta regjeringa legg fram for Stortinget. Det er derfor det er svært viktig, bl.a. på grunn auka CO2-utslepp i mange land, at vi legg fram ei offensiv klimamelding og søkjer støtte for den. Skattekutta til Framstegspartiet vil over tid verte svært store beløp som vi ikkje vil ha til å finansiere velferd. Så veit jo eg òg, for eg har sett det i budsjettet til Framstegspartiet, at dei prøver å skjule det med ulike grep. Men det er grep som rett og slett ikkje fungerer i verkelegheita. Med 600 mrd. kr avsett i ulike fond vil det berre i 2013 belaste budsjettet med ca. 24 mrd. kr, noko som ein har skjult i budsjettet for 2012. Ein skal auke utbyta, ha utsal av eigedom for 4 mrd. kr, og ein reknar inn dynamiske skatteeffektar som ingen andre enn Framstegspartiet trur på. Den typen finansiering fungerer faktisk ikkje i verkelegheita. Ein kan ikkje styre eit land med eit sånt budsjett.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
Eg vil berre gjenta det: Vi står bak dokument som vert leverte til Stortinget. Eit anna viktig dokument som alle parti står bak, er klimaforliket, som gir sektorvise mål for reduksjonar, i tillegg til ei målsetjing om reduksjonar mot 2020. No arbeider vi med korleis det skal konkretiserast, korleis løpet vidare skal vere. Nettopp på grunn av auka CO2-utslepp i mange sektorar er det eit svært viktig arbeid. Så les eg Finansavisen – eg vil ikkje kalle det ei kapitalistisk avis – og mange andre norske aviser. Gjennom det veit eg at Framstegspartiet reknar ut budsjettet sitt på dei områda eg gjekk gjennom, på heilt andre måtar enn det Finansdepartementet og alle andre parti gjer på viktige område. Når dei partia kjem i regjering, vil ikkje det fungere. Dersom du f.eks. set av 600 mrd. kr i fond og får ei avkasting på 24 mrd. kr året etter, må det finansierast i det budsjettet, sjølv om det då gir ei ekstra moglegheit til å ha meir «liksompengar» i 2012.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
Det har vore gjort ei svært omfattande satsing mot fattigdom dei siste åra. Minstepensjonen er auka kraftig, sosialhjelpssatsane har gått opp, vi har innført kvalifiseringsprogrammet – der dei første resultata viser seg å vere relativt vellykka – og eit nytt system for bustønad som omfattar fleire. Eg kunne ha nemnt fleire ting enn det. Det er litt av årsaka, i tillegg til skattepolitikken og andre ting, til at forskjellane i Noreg har gått ned under den raud-grøne regjeringa, og at vi har fått mange ut av fattigdom. Det som særleg kan forklare fattigdomstala dei siste åra, er at det kjem mange innvandrarar til Noreg. Vi fyller på med menneske i fattigdomsstatistikken på grunn av det, som raskt får låg inntekt, og ho vert ståande. Derfor er det òg viktig med ein endå meir omfattande innsats for førebygging av fattigdom. Det eg sa i det intervjuet, var bl.a. at dersom fleire departement meir systematisk kunne samarbeide om ein sånn innsats, ville det kunne få ein endå større effekt framover. Det trur eg er viktig.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
Eg beklager å seie det, men det er gjort omfattande tiltak på dei områda. Minstepensjonane, som har auka kraftig, gjer at det no knapt er nokon eldre som er under fattigdomsgrensa. Det er ei vesentleg og stor endring. Vi har innført eit nytt system for bustøtte, som nok ikkje har slått inn skikkeleg, men som gjer at langt fleire er omfatta av den ordninga. Sosialhjelpssatsane har auka. Det er første gongen sidan vi fekk normer for sosialhjelp, at dei har auka. Så vil eg òg leggje vekt på at det kanskje viktigaste førebyggjande fattigdomstiltaket er ei barnehagereform som gjer at langt fleire vil vere ein del av barnehagen frå tidleg av, med den positive effekten det har på inkludering, sosial utvikling og kunnskap. Så er det behov for langt meir omfattande satsing vidare, bl.a. fordi det kjem mange innvandrarar til Noreg som begynner med låg inntekt, som vi må få inkludert på sosiale arenaer, og der vi må ha målretta tiltak. Så ja, ein langt meir omfattande innsats framover er nødvendig, fordi det å kjempe mot fattigdom er krevjande, og det trengst sterk lut.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
Først vil eg seie at mitt inntrykk er at statsråd Borten Moe klarer å tenkje nye tankar, òg før han har lese ei ny bok. Det er veldig positivt, det er viktig å gjere det. Når eg prøver å tenkje nye tankar, gjer eg det oftast ikkje frå Stortingets talarstol, men i andre fora. Derfor vil eg seie om det at eg har lagt merke til at Kristeleg Folkeparti har fremja det forslaget. Det er eit interessant forslag som vi ikkje skal utelukke vil kome i seinare budsjett. Samtidig vil eg seie at ikkje minst på formuesskatten er det gjort ei omfattande omfordeling. Det er kanskje den viktigaste skattepolitiske omfordelinga dei siste åra, der mange hundre tusen som før betalte formuesskatt, ikkje gjer det, mens folk på toppen faktisk betaler formuesskatt. Viss ein ser på statistikk over korleis ulike inntektsgrupper i samfunnet betaler skatt, ville ein før sjå at dei aller rikaste i Noreg betalte mindre i skatt enn mange med middels eller ganske høge inntekter. No bidreg dei faktisk i samsvar med det dei tener. Det er veldig viktig, og eg vil gi ros til Kristeleg Folkeparti for at dei leiter etter nye måtar for å få til dette. Det er fornuftig.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
Det er veldig bra at private bidreg til forsking. Problemet var at vi kunne ikkje dokumentere klart etter nokre år med den ordninga at ho i seg sjølv bidrog til større bidrag frå private til forsking. Det er land som òg har hatt store private bidrag til forsking. Det er kanskje med på å dreie bidraga i ei viss retning, i staden for at vi sjølve kan styre utviklinga på forskingssektoren. Det er bra og positivt med private bidrag til forsking. Når vi no skal bruke offentlege midlar for å stimulere det, må vi vite at det har ein betydeleg, dokumentert effekt på bidraga. Det kan vi ikkje seie at vi har klar dokumentasjon på.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-11-24:
Jeg vil komme med en replikk til første delen av innlegget – så står beklagelsen for seg selv. Representanten Jensen snakket mye om trygghet og ansvarlighet og hadde et fokus på arbeidsplasser i sitt innlegg – helt naturlig i den situasjonen vi nå er i. Men når man leser budsjettet til Fremskrittspartiet, synes jeg de der spiller hasard med arbeidsplasser. Én av Norges største næringer er matindustrien. Den gir 100 000 arbeidsplasser, hvis man summerer næringsmiddelindustrien og landbruket. Den har en omsetning på 120 mrd. kr – en betydelig og tung næring for landet, og i visse områder helt avgjørende. Så foreslår Fremskrittspartiet i sitt alternative budsjett å kutte 6,3 mrd. kr fra 1. januar. Hvordan kan representanten forsvare det når man har fokus på arbeidsplasser, og når man ser at et slikt kutt vil undergrave en hel næring?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-11-24:
Mener representanten Solberg at avtaler inngått mellom staten og en næring bør holdes?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-11-24:
Det var interessant å merke seg at representanten Solberg mener at avtaler bør holdes, og at representanten selv løfter fram én næring der de ikke bør holdes – landbruket. Det overrasker meg at det som pleier å være et ansvarlig og anstendig parti, går bort fra en framforhandlet avtale og ønsker å kutte 1,7 mrd. kr – med virkning fra 1. januar. En ser at de ønsker å kutte i sitt 2012-budsjett og i andre innstillinger her på Stortinget. Det kommer til å ramme en vesentlig og tung næring med ca. 100 000 sysselsatte og en omsetning på 120 mrd. kr. Er det klokt i en tid med så mye uro å endre spillereglene for en så stor og tung næring over natten?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-11-24:
Det ligger mange premisser i det spørsmålet. Jeg går ikke inn på alle premissene, men jeg vil si det jeg mener. For det første tror jeg energiministeren klarer å høre gratulasjonen og kan takke med én gang. For det andre er vi svært fornøyd med den nye energiministeren, som vi har fått på plass. Det den nye energiministeren har gjort, er å være offensiv overfor alle deler av norsk energipolitikk, alt fra olje og gass til fornybar energi til vannkraft. Det er bra. Det skulle bare mangle at vi ikke har en energiminister som løfter fram en så betydningsfull og tung næring som olje- og gassektoren er for Norge, og som har en så stor sysselsettingseffekt for hele landet vårt. Det er stortingsgruppen veldig godt fornøyd med. Denne energiministeren har fått på plass en avtale med Sverige om grønne sertifikater, som faktisk kommer i havn og blir en realitet fra 1. januar. Det kommer til å ha stor betydning for å få økt fornybar energiproduksjon rundt omkring i hele Norge. Det kommer til å ha stor sysselsettingseffekt og stor langsiktig klimaeffekt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-11-24:
Heldigvis har vi i Norge stilt oss slik at vi har stor handlefrihet. Jeg f.eks. er glad for at vi har egen valuta som gir oss handlefrihet i pengepolitikken i Norge. Vi har også stor handlefrihet i og med at vi har en finansiell situasjon som gjør at hvis det er nødvendig med nye ekstraordinære tiltak, som vi viste i 2008, evner regjeringen å gjøre det. Hvis det igjen skulle vise seg å være nødvendig, må man vurdere det og eventuelt iverksette tiltak. Vi mener at vi nå har et godt budsjett, som tar den situasjonen vi ser i dag, på alvor. Men verden rundt oss er enormt omskiftelig. Hva som er virkeligheten i europeisk politikk og europeisk økonomi om tre–fire uker, er vanskelig å si nå med de mørke skyene som er over en del land.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-11-24:
Jeg må bare begynne med å si at jeg er glad for at ikke Høyre fikk gjennomslag for sine tanker i 2007 om å innføre euroen i Norge, og det kommer heller ikke til å skje! Men hovedretningen i budsjettet – og det som Senterpartiet har prioritert for å øke norsk konkurransekraft – er samferdsel. Helt siden vi kom inn i regjeringskontorene i 2005, har vi hatt en målrettet, tydelig satsing på samferdsel, for Norge er et langt land med store avstandsulemper. Det å bygge ut samferdsel, bedre vedlikeholdet av veiene, bygge ut jernbanenettet øker vår konkurransekraft. Vi har vært opptatt av en stabil økonomisk styring som skaper forutsigbarhet for næringsaktører, også i forhold til rente og kronekurs. Og vi mener at summen av budsjettet skaper en slik forutsigbarhet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-11-24:
Som en av dem som leverer trevirke til norsk treforedlingsindustri, så vet jeg veldig godt og har selv erfart hvordan det var under Bondevik II-regjeringen fra 2001 til 2005. Noe av den største utfordringen for norsk skogbruksnæring i den perioden var uforutsigbarheten i skattepolitikken. Man fjernet gjennomsnittsligningen i statsbudsjettet, gjeninnførte den i revidert budsjett – og hadde nye krangler hver gang. Man gjorde altså endringer i skattepolitikken i løpet av året, og hvis man tilpasset seg dem, kunne man tape store penger i løpet av kort tid, på grunn av at man inngikk budsjettforlik med Arbeiderpartiet én gang og med Fremskrittspartiet neste gang. De som tapte på det, var de som tenkte langsiktig innenfor skogbruket. Det viktigste vi gjorde i forhold til skogbruket da vi overtok makten i 2005, var å forbedre skogfondsordningen, slik at det ble lettere å gjøre langsiktige og gode investeringer i skog, og vi har gjeninnført plantetilskudd, som gjør at det er større mulighet for å ta ut mer virke på lang sikt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-11-24:
Hvis man går inn og ser på skatte- og avgiftsopplegget i dette budsjettet og ser på det i forhold til jordbruket, er det et særdeles godt opplegg når man ser matproduksjonsavgiften, når man ser avskrivningssatsen og når man ser økningen i jordbruksfradraget i sammenheng. Så det er et godt budsjettopplegg som ligger der, og som vi står fullt inne for. En annen viktig endring som vi har gjort i forhold til selvstendig næringsdrivende, er å bedre rettighetene deres over tid. Vi har f.eks. innført fødselsrettigheter for selvstendig næringsdrivende. Så vi mener at summen av de tiltakene som ligger i budsjettet på skatter og avgifter, er god, og vi mener de økte overføringene som ligger der, er bra. Det ligger en forutsigbarhet i at vi ikke ønsker å endre tollregimet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-11-24:
Senterpartiet er veldig godt fornøyd med det samarbeidet vi er en del av. Når det gjelder frivillighet og kultur, har vi gjort store grep etter at vi kom inn i regjeringskontorene. Vi har gjennomført Kulturløftet – en gradvis og tydelig opptrapping på kultur hvert eneste år. Det har vært en viktig satsing for Senterpartiet over tid. Når det gjelder momskompensasjon, har vi vært tydelige på at vi skal ha en milliard innen 2014. Det står fortsatt som en målsetting. Man har innført en momskompensasjonsordning som ikke var der fra før, man har bevilget 431 mill. kr til den, og man har også økt den videre i år. Men selvfølgelig er ambisjonen at en skal komme videre, men vi er på rett vei. Man har satt seg en tydelig målsetting, og man har vært villig til å bruke penger på det over tid. Målsettingen står fortsatt, og det er godt at vi står sammen om den.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-11-24:
Vi i Senterpartiet har forventninger til Kristelig Folkeparti og til at de som et godt sentrumsparti også har fokus på innholdet i politikken. Da vil jeg referere litt fra innholdet i dagens innstilling. Først bistand: Høyre foreslår å kutte 929 mill. kr, Fremskrittspartiet foreslår å kutte 7,1 mrd. kr. Så landbruk: Høyre foreslår å kutte 1,7 mrd. kr, Fremskrittspartiet 6,5 mrd. kr. Så kultur: Fremskrittspartiet foreslår å kutte 1,3 mrd. kr. Så alkohol: Alkoholavgiften skal ned med 5 pst. Hvordan ville lederen i Kristelig Folkeparti karakterisert et sånt budsjett hvis regjeringen hadde lagt det fram?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-11-24:
Dette budsjettforslaget går inn i et mønster der Venstre har vandret fra den sosialliberale tradisjonen til den økonomisk-liberalistiske tradisjonen: Fri flyt, fritt fram. Men det er ikke det som er mitt spørsmål. Mitt spørsmål gjelder synet på karbon og binding av karbon. Venstre er for å bruke skogtiltak internasjonalt for å binde CO2 fra luften. Det som da undrer meg, er at Venstre i sitt budsjettforslag ikke ser at binding av karbon har samme effekt i Norge som det har internasjonalt, og man fjerner bl.a. tilskudd til skogplanting. Hvorfor er det bedre å binde karbon i andre land enn det er å binde karbon i Norge?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-11-24:
Jeg opplever vel kanskje at Fremskrittspartiet er like dårlig på beklagelse som de er på bistandspolitikk. Men jeg vil fortsette på bistandspolitikken. På det første møtet jeg var på i KrFU i politikken, fortalte KrFU-lederen at det var nesten 40 000 barn under fem år som døde hver eneste dag. Det gjorde et stort inntrykk på den lille gutten som var på møtet. Men på den siste dagen da jeg avsluttet som KrFU-leder i fjor, kunne jeg fortelle KrFU-erne at det er 25 000 barn som dør hver eneste dag før de fyller fem år – en fantastisk utvikling, mye takket være at Norge har gått i spissen for å gi helsehjelp, gi utdanning, satse på næringsliv. Så kan vi være enige om at vi må satse mer på handel, men bistanden er grunnleggende. Tidligere i år hadde Klassekampen et oppslag om at sju av ti fremskrittspartivelgere er positive til bistand. Det synes jeg er kjempebra. Men hvorfor er Fremskrittspartiet så i utakt med egne velgere?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-11-24:
Det var flere ting jeg kunne ta tak i i innlegget til representanten Solhjell. Jeg synes, ikke bare i dag, men generelt, at mye av det representanten er opptatt av, er veldig bra. Jeg tviler ikke på innsatsen mot fattigdom eller kampen mot økte forskjeller, selv om vi påpeker mangel på resultater. Jeg har bladd litt i boken, og jeg syntes jeg så ham gi den til statsråd Borten Moe i stad. Jeg er kanskje litt bekymret for det, for det er mye vidttenkende i den, og det å tenke nye tanker er ikke alltid like lurt. Men det som jeg ser i boken, og hos representanten Solhjell, er at han i hvert fall er villig til å si at det er ikke alt som er fasit fra regjeringens side, og han tenker spennende tanker. Derfor vil jeg vise til et av forslagene som Kristelig Folkeparti har i budsjettet, som går på å redusere forskjellene, som representanten Solhjell var inne på, nemlig å innføre et nytt trinn i toppskatten, trinn 3, på 1,5 mill. kr. Jeg vil gi ham mulighet til å tenke litt videre på hva han kunne gjort med det forslaget.
Sylvi Graham (Høyre), 2011-11-24:
Regjeringen og regjeringspartiene er i nesten alle sammenhenger svært selvtilfredse, det har vi også sett fra talerstolen i dag – men kanskje med unntak av Bård Vegar Solhjell. Som representanten Solhjell har påpekt også i Aftenposten for en tid siden, later regjeringen som om hver krone blir brukt perfekt, men mener vel underforstått at det egentlig ikke er slik. Jeg mener at regjeringen særlig på fattigdomsfeltet har veldig liten grunn til å være skikkelig fornøyd. Det er nå flere bostedsløse og flere fattige barn. Representanten Solhjell sier videre at han mener at det burde vært gjort en større satsing mot fattigdom. Jeg mener at det har han helt rett i, og vil spørre representanten om han vil sørge for at regjeringen kommer med tiltak rettet mot fattige barn og fattige familier, og spør ham: Når kommer regjeringens satsing og fremlegg på dette området?
Svein Flåtten (Høyre), 2011-11-24:
Etter sterkt å ha beskrevet det som representanten Slagsvold Vedum nå kaller «de mørke skyene» over Europa, gikk han over til å beskrive regjeringens eget budsjett som traust og forutsigbart, altså med små endringer. Det betyr at man ikke tar særlig inn over seg hva som egentlig skjer. Jeg vil gjerne spørre representanten Slagsvold Vedum: Hvilke endringer i det budsjettet som er lagt frem, er best for norsk næringsliv? Hva kan gi de impulsene vi trenger i norsk næringsliv, når vi ser bort fra de endringene som er gjort til fordel for jordbruk og matvareindustri? Hvis han kunne trekke frem et par elementer i regjeringens budsjett som er bra for næringslivet ellers, så ville det vært fint, for det har det vært vanskelig for meg å få øye på når jeg har lest det.
Svein Flåtten (Høyre), 2011-11-24:
Jeg skjønner at representanten ikke vil diskutere dette med meg. For øvrig er jeg helt enig i at dette med bedre veier skaper bedre konkurransekraft. Derfor har også Høyre bevilget mer enn regjeringen til dette. Representanten Lundteigen var tidligere i dag inne på at vi burde diskutere de store spørsmålene, og med stor patos snakket han om: «Hva er Norge uten treforedling?» I jordbruksoppgjøret i vår ble landbruket pålagt en betydelig trygdeavgift, som økte utgiftene, men det ble dekket inn for jordbruket i selve oppgjøret. Men de som skal levere til norsk treforedling, de som produserer trevirket, sitter fortsatt igjen med denne utgiften. Er det på denne måten Senterpartiet ønsker å stimulere den type næringsvirksomhet som Lundteigen var inne på?
Svein Flåtten (Høyre), 2011-11-24:
En måtte forvente betydelige doser selvros fra de rød-grønne i denne debatten, og man kan vel si at de har overoppfylt på det området. Den som oppfylte mest, synes jeg var næringskomiteens leder, som ga seg til å rose regjeringens innsats i den utrolig klønete håndteringen av Eksportfinans-saken. Det samme gjør statsministeren i et tidligere innlegg. Han snakker om høy beredskap og å være beredt til å handle raskt, og han brukte Eksportfinans-saken som eksempel. Sannheten er jo at man dro bena etter seg i denne saken. Man lot det drive, lot Eksportfinans bli nedgradert, og skapte usikkerhet om milliardkontrakter og om tusenvis av arbeidsplasser langs hele kysten. Jeg har sjelden opplevd maken til trykk fra organisasjoner og fra enkeltbedrifter i noen enkelt sak. Det var meget alvorlig, og så gir man seg til å skjelle ut opposisjonen som ville ha såkalte varige unntak. Ja, det ville vi gjerne hatt, og det skulle regjeringen satt i gang med helt fra man kjente saken høsten 2010. Men man gjorde ingenting før man ble presset til det. Det viser seg jo at man både i Finanstilsynet og i et par uavhengige juristmiljøer sier at det kunne ha vært mulig. Nå får man, som næringskomiteens leder sier, verdens beste ordning. Ja, det har ikke vi noe imot. Men jeg tror vi må gjøre oppmerksom på at man ikke får verdens beste ordning, fordi dette skal notifiseres og godkjennes. Man får det på ordinære markedsvilkår. Og så er det én viktig sak ved dette som ikke har blitt berørt. Eksportfinans besitter en mangeårig kompetanse. De har ansatte som kan dette, og som har et betydelig nettverk. Meg bekjent har det ikke kommet noen avklaringer rundt selskapet. Selve saken om Eksportfinans ligger i næringskomiteen, men regjeringen, som nå skal inn, kunne avklare dette med Eksportfinans, slik at ikke kompetansen forsvinner. Jeg må si det slik at selv om man får en statlig institusjon, kommer ikke den til å virke bare fordi den er statlig. Det skal være mennesker der også, og jeg har forstått det slik at de rød-grønne er veldig for å ta vare på dem. Ta også vare på dem som finnes i Eksportfinans, og den kunnskapen de har.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2011-11-24:
Representanten snakket varmt om regjeringens skatte- og avgiftspolitikk, og en av disse avgiftene er trygdeavgiften, som tidligere nevnt økte fra 7,3 til 11,1 pst. for næringsdrivende innen landbruket. Dette blir kompensert ved økning i jordbruksfradraget. Dette medfører at mindre bruk som allerede balanserer på kanten av det som er økonomisk forsvarlig, får en skatteøkning fordi de ikke får utnyttet jordbruksfradraget fullt ut. Dette kan i ytterste konsekvens være kroken på døren for enkelte. Mener Slagsvold Vedum at dette er veien å gå for å sikre landbruk i hele landet?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-11-24:
Fordelingspolitikk er viktig for Kristeleg Folkeparti, og derfor har me laga eit skatteopplegg der me vel å auke minstefrådraget. Det bruker me 2,5 mrd. kr på, nettopp fordi me er opptekne av å ha ein fordelingsprofil i vårt budsjettforslag som me meiner er riktig. Det er heilt riktig, som representanten Helga Pedersen seier, at me vel òg, fordi me meiner det er klokt å gjere ei justering i forhold til skattereforma, å innføre ein ny klasse for dei som tener meir enn 1,5 mill. kr. Det er fordi me synest det er riktig å gjere det. Så vil eg òg seie at eg avslutta mitt innlegg m.a. med å ta til orde for å sjå på ei fornying av samferdselssektoren. Der står dei ikkje-sosialistiske partia no saman, og det er ei glede å sjå at Senterpartiet ser det same behovet. Det er eit typisk eksempel der dei ikkje-sosialistiske partia står saman, og der Senterpartiet er med på at det er eit behov som me treng å sjå på.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-11-24:
Eg er trygg på at Høgre står fast ved det klimaforliket dei inngjekk, men paradokset for både Høgre, Venstre og Kristeleg Folkeparti er at me inngjekk det klimaforliket 16. januar 2008. Da var ikkje eg eingong i politikken. Det er no snart fire år sidan det klimaforliket blei inngått. Enno veit ikkje eg kva tid klimameldinga om korleis me skal oppfylle dette, kjem til Stortinget. Det er eit paradoks for meg. Me har altså sett oss mål som me skal nå i 2020. Da me inngjekk klimaforliket, hadde me tolv år på oss, no har me berre åtte. Me som er vande med å jobbe, veit at jo kortare tid me har til å gjere ein jobb, jo vanskelegare blir det. Det er mi bekymring.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-11-24:
Eg sa i det førre innlegget mitt at eg forventa at Høgre stod på det som er klimaforliket. Men me har jo òg hatt ein frittalande statssekretær i Olje- og energidepartementet som har sagt at det ikkje skal takast noko innanfor olje- og energisektoren i Noreg. Da må me alle sykle, og da kan me ikkje ha nokon som køyrer bil i dette landet – viss me skal oppfylle klimaforliket. Og det er det som blir paradokset her. Eg er til dels einig i det Snorre Valen seier i innlegget sitt her, at me er nøydde til å ta vår forplikting, me er nøydde til å følgje opp klimaforliket. Men det er jo det som hastar no. Paradokset er at det no er snart fireårsbursdag for klimaforliket, og ingenting er blitt vedteke her i denne sal i etterkant.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-11-24:
Den typen budsjett ville eg teke sterkt avstand frå, for det meiner eg er å sende Noreg i ei galen retning. Men Kristeleg Folkeparti har veldig positive erfaringar med nettopp å samarbeide eksempelvis med partiet Høgre. Der greidde me jo, da me sat saman i regjering, å få helsekøane til å gå nedover, medan me i dag opplever at helsekøane går oppover. Bistand blei nemnd av parlamentarisk leiar Slagsvold Vedum. Ja, me greidde å få til ein formidabel auke i bistandsbudsjettet, nettopp i samarbeid med partiet Høgre. Budsjett er ikkje det einaste som avgjer kva Kristeleg Folkeparti tenkjer på når me ser på samarbeidsspørsmålet, det er òg mange ideologisk viktige saker for oss. Kristeleg Folkeparti har ikkje teke stilling til det, men eg registrerer at i mange saker, òg i dette budsjettet, står dei ikkje-sosialistiske partia saman. Blant anna er fornying eit viktig område for Kristeleg Folkeparti.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-11-24:
Statsministeren treng ikkje vere bekymra om han ikkje vinn neste val. Då trur eg det kan bli ei endring. Da vil det òg bli ei fornying av samferdselssektoren. Når me har teke opp dette temaet, har statsministeren svart: Me treng ikkje å kjøpe vegar på avbetaling, me kan løyve til dei – kontant. Men tala viser jo at regjeringa gjer det motsette. Dei aukar låneopptaket for å byggje nye vegar. Derfor er det litt vanskeleg å forstå at statsministeren står i stortingssalen og seier éin ting – at dei ikkje ønskjer å kjøpe vegar på avbetaling – og regjeringa gjer det motsette når dei sit og styrer. Dei aukar låneopptaket til bl.a. bompengeselskapa. Då er mitt spørsmål – eg ser at statsministeren har fått nye Clark Kent-briller: Ser han på dette med nye augo no?(Munterheit i salen) (Munterheit i salen)
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
Kristelig Folkeparti er opptatt av klima og har vært tydelige i forventningene sine til regjeringens kommende klimamelding. Kristelig Folkeparti deler jo også SVs syn på klimapolitikk, som et spørsmål om internasjonal solidaritet, og det er veldig bra. Jo bredere oppslutning det er på Stortinget om en ambisiøs og konkret klimapolitikk, jo bedre er det. Men det hersker for tiden litt usikkerhet rundt Høyres innstilling til den kommende klimameldingen og oppfølgingen av klimaforliket. Høyre legger til grunn at klimatiltak i kvotepliktig sektor er å betrakte som en byrde og lidelse, først og fremst, framfor en måte å sikre konkurransekraft og utvikling i norsk industri på framover. Høyre argumenterer på en måte som legger til grunn at kvotemarkedet i EU alene er nok til å oppfylle klimaforpliktelsene våre. Det mener ikke regjeringen, og derfor er jeg spent på Hareides og Kristelig Folkepartis refleksjoner rundt dette. Deler Kristelig Folkeparti Høyres oppfatning av hvordan klimaforliket skal oppfylles? Og hvordan vil Kristelig Folkeparti forholde seg til å sitte i en opposisjon der et flertall vil redusere ambisjonsnivået i norsk klimapolitikk?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
Jeg kan forsikre representanten Hareide om at også undertegnede er opptatt av å jobbe og glad i det. Det var for så vidt et forutsigbart svar fra representanten Hareide, så jeg prøver igjen. Istedenfor at han kjører den sedvanlige «regjeringa har somla», vil jeg gjerne ha svar på spørsmålet. Erna Solberg var denne mandagen vitterlig ganske så tydelig på at hun ikke ønsker ytterligere tiltak i kvotepliktig sektor. Det må i så fall bety at alle norske klimakutt skal tas i transportsektoren. Det kan komitéleder Hareide umulig være særlig happy med. Det betyr at vi må legge ned transportsektoren. Hvordan forholder Kristelig Folkeparti seg til at Høyre som mulig framtidig regjeringspartner ikke ønsker å følge opp de løftene som Norge har meldt inn til FNs klimasekretariat, noe som er viktig for tilliten også internasjonalt, men først og fremst for at Norge skal fortsette å være et framtidsrettet samfunn? Jeg mistenker at Hareide ikke er veldig komfortabel med det Erna Solberg har sagt.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Det er jo tradisjon for i europeisk parlamentarisme at de liberale partiene er solid plassert i sentrum. Det kan vi også si historisk har vært tilfellet for Venstre, men med den budsjettinnstillingen vi har til behandling i dag, må vi dessverre si at Venstre under Skei Grandes ledelse på mange måter, etter vår mening, har forlatt den posisjonen. Høyreprofilen blir tydeligere og tydeligere. Det mest tydelige eksemplet på dette er det som nå Skei Grande også berørte i sitt innlegg, og som knytter seg til Venstre skatteprofil. Det har vært berørt tidligere i debatten også. Det er uomtvistelig, når vi ser på omfordelingen, at lønnstakerne får ingenting, mens de med mye penger får veldig mye med Venstres skatteprofil. Da er problemstillingen til representanten Skei Grande: Hvorfor gjør Venstre dette? Hvor er det blitt av det sosialliberale i Venstres økonomiske politikk?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Det var jo egentlig ikke noe svar på problemstillingen. Det er helt åpenbart at jeg har rett i min analyse av fordelingen når det gjelder Venstres skatteprofil i denne innstillingen. Det kan vi bare slå fast at er et faktum. Jeg skal sitere fra Venstres alternative budsjett hva de sier om regjeringens politikk. Det står at det prioriteres « å gi skattelettelse til de fagorganiserte og bønder, mens regningen sendes til enslige forsørgere i Oslo og selvstendig næringsdrivende med ansatte». Da ser vi hele fordelingseffekten: På inntektssiden kuttes det i dagpenger, arbeidsmarkedstiltak og i fagforeningskontingenten. Det siste er kanskje ikke så overraskende, tatt i betraktning Venstres profil når det gjelder de fagorganiserte, særlig når Skei Grande uttaler seg. Hvorfor gjør Venstre dette?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Først en kommentar til det vi nå har hørt. Representanten Skei Grande sier at hun ikke fører noen annen politikk enn det Bondevik-regjeringen gjorde når det gjelder forholdet til fagorganiserte og arbeidslivet. Nei, men det holder i lange baner, det! Det viste seg at hvis det ikke hadde blitt et linjeskifte etter 2005, hadde vi hatt et helt annet arbeidsliv i dag enn vi har. Det hadde gått ut over norske arbeidstakere. Det er bare det å si om denne saken som knytter seg til fagforeningskontingenten, som i for seg er en stor og prinsipiell sak, at vi noterer oss at Venstre vil, sammen med høyrepartiene, gjerne gi skattelettelser, men når det gjelder de fagorganiserte, gir de skatteskjerpelser, til tross for at arbeidskraften er den viktigste ressurs vi har i det norske arbeidsmarkedet. Så til slutt til grønne skatter: Når det gjelder det Venstre foreslår, er det i stor grad et spørsmål om Venstre har en realistisk tanke om hvordan man skal få dette igjennom sammen med høyrepartiene, som ligger helt på den andre enden av skalaen.
Gina Barstad (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
Jeg skal plukke opp tråden fra representanten Kolberg. Venstre er et parti som liker å profilere seg med en sosial profil. I den sammenheng synes jeg det er verdt å merke seg at Venstre har gått imot alle de viktige tiltakene mot sosial dumping i Norge: gått imot solidaransvaret, gått imot innsynsretten og gått imot retten til regionalt verneombud. Begrunnelsen Venstre benytter seg av, er interessant: Venstre sier at disse tiltakene hindrer fri konkurranse på lønn. Så pakken Venstre leverer til norske arbeidstakere, er et mer usikkert arbeidsmarked, lavere lønn og flere midlertidige stillinger. Hvordan kan Venstre forsvare det?
Gina Barstad (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
Senest i forrige uke kunne vi lese i Klassekampen at Venstre står for en radikal liberalisering av arbeidsmiljøloven. De legger seg til høyre for Fremskrittspartiet i disse spørsmålene og har også fått kritikk for det fra LO. Undertegnede har erfaring med å jobbe midlertidig i Norge. Jeg skal si at det er en tilværelse i ufrihet, det er en tilværelse der du selv ikke er i stand til å bestemme når du skal jobbe, fordi du er nødt til å ta telefonen, være tilgjengelig og ta de vaktene du blir tilbudt – noe annet har du ikke råd til. Venstre som er et parti som i så stor grad profilerer seg på individuell frihet – hvordan kan dere forsvare at mindre lønn og mer fleksibel arbeidstid er et tiltak for det?
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
For det første noen ord om dynamisk skattepolitikk. Det handler om at det er mange land som har trodd det Fremskrittspartiet fortsatt tror, nemlig at ved å redusere skattesatsene kan man få økte inntekter. USA er kanskje den fremste eksponenten for det. Da Bush tok over etter Clinton, hadde USA overskudd. De reduserte skattene. De fikk ikke økt vekst, men de fikk økt gjeld. Berlusconi har argumentert på samme måte, argumenterte for skattelettelse for å fremme vekst. Han ga skattelettelser, og det ble stor statsgjeld. Nå øker man skattene i Italia, men da går ikke inntektene til å betale velferd, ikke til å investere i framtid, men til å betale renter på høy statsgjeld. Den dynamiske skattepolitikken er i hvert fall død i Italia, og jeg håper ikke at Fremskrittspartiet prøver å gjenopplive den i Norge. Når det gjelder norsk næringsliv, mener jeg at den viktigste investeringen for å gjøre næringslivet konkurransedyktig i årene som kommer, er å holde folk i jobb. Da opprettholder vi kompetansen i arbeidsstokken, og det er det viktigste vi kan gjøre for også å være konkurransedyktige i framtiden.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Jeg er enig i at det er viktig å være opptatt av en veldreven offentlig sektor. Det er grunnen til at denne regjeringen har vært opptatt av fornyelse av offentlig sektor og offentlige ordninger. Den største fornyelsesreform av en offentlig ordning i Norge som sannsynligvis noen gang er gjennomført, er pensjonsreformen. Det er en reform denne regjeringen har gjennomført, og som vi har jobbet med i mange år, i samarbeid med Stortinget. Det er en reform som bidrar til å fremme vekst, og som bidrar til å gjøre det mer lønnsomt å være i jobb, og dermed også styrker næringslivet i framtiden. I tillegg har denne regjeringen sørget for rekordhøye investeringer i forskning og også i samferdsel. Dette har vært mulig for oss å gjøre med en forsvarlig pengebruk, fordi vi har avvist å bruke de store pengene på skattelette. Derfor har vi hatt mange milliarder ekstra å bruke på vei, på skole og på forskning, i tillegg til fornyelse av offentlig sektor.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Et vedvarende problem med høyrepartier er at de blander sammen dynamisk skattepolitikk og ekspansiv finanspolitikk. Dynamisk skattepolitikk handler om en teori om at hvis du reduserer skattesatsene, så øker du skatteinntektene. Den teorien holder ikke, den er motbevist mange ganger. Noe helt annet er det at hvis du bruker mer penger – nær sagt på hva som helst – så øker etterspørselen i økonomien, og hvis det da er ledig kapasitet i økonomien, blir det vekst. Men da kan du bruke pengene på kontantstøtte, på økte trygdesatser, på lavere skatt eller på å bygge barnehager. Det øker etterspørselen, men det er noe helt annet enn dynamisk skattepolitikk. Det er en fullstendig og fundamental sammenblanding som høyresiden gjør gang på gang, også i regnestykker i de alternative budsjettene i dag. Dynamisk skattepolitikk har avgått ved døden. Man må være villig til å si at det koster penger å gi skattelette. Så kan man være for det likevel, men da blir det altså mindre penger til andre gode formål. For øvrig har vi også erfaring med hvordan dette fungerte under den forrige regjeringen. Da ga de store skattelettelser, og det var lav vekst i Norge i den perioden.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Jeg har lagt merke til at Høyre nå har begynt å innrømme at det går bra i Norge. Men forklaringen på at det går bra i Norge i 2011, er at Høyre styrte i 2001–2005. Vel, hvis det er forklaringen, så er det rart at Høyre brukte store deler av 2005 på å forklare at hvis jeg ble statsminister, ville det gå dårlig i Norge. Børge Brende sa at hvis vi fikk en Stoltenberg-regjering, ville vi tape tusenvis av arbeidsplasser. Hvis det var så åpenbart at nærmest uansett hva jeg gjorde, ville det gå bra – for dere hadde lagt et så bra grunnlag – er det rart at han truet med at jeg kunne bli statsminister. Dette var punkt 1. Punkt 2: Vi har skapt 300 000 arbeidsplasser – ti ganger så mange som under den forrige regjeringen. Det meste er privat sysselsetting. Bare i løpet av det siste året har det blitt 28 000 flere ansatte i private norske bedrifter. Det er mer enn det ble i løpet av fire år under den forrige regjeringen. Så hvor mange valg skal vi vinne for at vi skal få ansvaret for det som skjer her i landet?(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Jeg ser – hva skal jeg si – klarere med briller, men dette spørsmålet er så enkelt at jeg kan svare uten briller.(Munterhet i salen) For å bygge veier trenger man penger, og denne regjeringen har bevilget mer penger til veier. Derfor bygger vi mer veier. Enten man nå finansierer veier på den ene eller på den andre måten, skal pengene før eller siden bevilges. Det som begrenser muligheten til å bygge veier i Norge, er ikke statens tilgang på penger, men det er hva norsk økonomi tåler. Vi har ryddet plass i norsk økonomi til å øke veibevilgningene betydelig for å bygge mange flere veier enn den forrige regjeringen gjorde, fordi vi har vært villig til å velge det framfor andre ting – f.eks. mer penger til lavere skatt. (Munterhet i salen) Det å låne penger er ikke nødvendig for den norske stat. Når vi har overskudd, er det unødvendig å låne penger.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Først en liten refleksjon over det at Norge er heldig. Ja, vi er heldige, i den forstand at vi har verdifulle naturressurser. Men det er veldig farlig å tro at hell i seg selv kan sørge for at det alltid går godt i Norge. For det første skal de naturressursene utvikles. Det krever en olje- og gasspolitikk som gjør at vi faktisk får de inntektene. For det andre skal de inntektene forvaltes på en forsvarlig måte. Det er fullt mulig å oppnå dårlige økonomiske resultater med oljepenger. Det har Norge bevist før. På 1990-tallet hadde vi bankkrise, finanskrise og høy ledighet – med oljepenger. Så ja, vi skal være glad for at vi har oljepengene, men nei, det er ingen garanti for at det går bra. Det trengs i tillegg en god og stødig hånd med forvaltningen av de pengene. For det tredje: Dette budsjettet, som tidligere budsjetter, inneholder store løft. Det er tidenes satsing på samferdsel – nesten en dobling av jernbaneinvesteringene og mye mer til vei. Det er gjennomført betydelige løft innenfor helse – Samhandlingsreformen og mange andre store tiltak.