Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-01-26:
Regjeringen legger i dag fram tiltak for å bekjempe økende arbeidsløshet og for å dempe virkningene av den internasjonale finanskrisen på norsk økonomi. Vi vil gjennomføre de kraftigste tiltakene mot arbeidsløshet i Norge på over 30 år. Vi bruker sterkere virkemidler mot arbeidsløshet enn noe land rundt oss. Vi foreslår nye tiltak for 20 milliarder kr. Sammen med andre endringer i statsbudsjettet øker vi bruken av oljepenger i 2009 med 27 milliarder kr. Det kommer på toppen av et allerede ekspansivt budsjett for inneværende år. Dermed bruker vi den handlefriheten vi har, til å skape arbeidsplasser og omstille oss til nye tider. Vi har Europas laveste ledighet i dag. Vårt mål er at Norge gjennom denne krisen skal være blant de landene i Europa som har den laveste ledigheten. Den viktigste ressursen vi har, er folk. Vår samlede arbeidsevne utgjør den største delen av Norges nasjonalformue. Derfor er det så viktig med tiltak for arbeid. Det er usikre tider. Alle internasjonale nyheter om virkningene av finanskrisen har vært dårlig nytt så langt. Ingen i vår generasjon har opplevd en finanskrise med så store konsekvenser verden over. Derfor har vi gjennomført mange tiltak. Derfor kommer vi med kraftfulle virkemidler i dag. Derfor er vi beredt til å ta nye grep når det trengs. Det er virkningen av den internasjonale finanskrisen for Norge som er vår utfordring. Mange bedrifter har hatt fem eventyrlige år. De har solgt alt de klarte å produsere til svært gode priser. På kort tid har alt snudd. Nå etterspørres langt færre varer til mye dårligere priser. Vi kan ikke bevilge oss ut av disse problemene over et statsbudsjett. Men vi kan gjøre mye for at arbeidsledige kan løse viktige samfunnsoppgaver, og for å omstille oss til framtidens utfordringer. Vi har bedre muligheter enn de fleste land til å slåss mot virkningene av finanskrisen. Vi har spart i gode tider, og har sterkere finansielle muskler enn de fleste. Vi har en sterk velferdsstat som beskytter folk mot markedskreftene, og en stor offentlig sektor som stabiliserer norsk økonomi. Men det viktigste er at vi har folk med pågangsmot. De siste ukene har jeg fått mange spørsmål om hvordan i all verden vi skal klare å innfri alle de forventningene som er til de tiltakene vi nå presenterer. Ja, det er helt riktig at summen av alle forslagene vi har fått, er helt urealistiske og ville brukt opp minst to oljefond i ett sveip. Jeg kjenner også igjen ganske mange gamle forslag som nå resirkuleres, og som ikke har noe med finanskrisen å gjøre, men som presenteres under ny overskrift. Vi har også fått veldig mange gode forslag fra veldig mange forskjellige hold: fra enkeltpersoner, fra organisasjoner, fra kommuner, fra næringslivet og fra opposisjonen. Det er mange som vil bidra. Det er mange som vil være med og ta ansvar for at vi skal komme oss igjennom tøffere tider. Dette fellesskapet er vår viktigste styrke framover. Tiltakene som vi nå foreslår, skal være effektive for å bekjempe arbeidsløshet, og vi har beregnet at de i seg selv vil gi oss ca. 15 000 flere arbeidsplasser ved utgangen av 2009. Tiltakene skal være midlertidige fordi motkonjunkturpolitikk betyr at vi bruker kraftigere økonomiske virkemidler i nedgangstider enn det vi kan forsvare i en normalsituasjon. Tiltakene skal løse viktige samfunnsoppgaver og styrke miljø og fordeling. Krisetider gir også nye muligheter. Vi har muligheten til å ruste opp hele landet og i samarbeid med kommunene ta igjen forsømt vedlikehold, bygge nytt og ruste opp vei og jernbane. Vi har også mulighet til å omstille oss til nye utfordringer i framtiden. Vi skal ut av krisen med mer kunnskap og kompetanse, nye prosjekter og nye produkter for en ny tid. Vi vet ikke i dag hvor lenge finanskrisen vil vare. Men historien viser oss at økonomiske tilbakeslag etter få år snur til ny oppgang. Det vi kan være helt sikre på, er at vår tids største utfordring, nemlig klimakrisen, ikke vil være over da – tvert imot. Klimautfordringene vil prege oss i mange tiår framover. Nødvendige omstillinger for å hindre global oppvarming tar tid, og virkningene av dagens politikk ser vi først langt inn i framtiden. Det er en kraftig grønn tråd gjennom alle tiltakene for arbeid. Svært mye av kommunenes vedlikeholdsoppgaver vil bedre miljøet og spare energi for framtiden. Nye statlige bygg vil følge strengere krav til energibruk. Samferdselstiltakene har en klar grønn profil. De tiltakene vi i dag presenterer, følger opp det brede klimaforliket i Stortinget på en lang rekke områder. Kommunene er viktige samarbeidspartnere for å skape samfunnsnyttige arbeidsplasser. Derfor øker vi bevilgningene til kommunene med 6,4 milliarder kr utover kompensasjon for summen av tapte skatteinntekter, pris- og lønnsvekst. Vi foreslår et nytt, midlertidig vedlikeholdstilskudd til kommunene på 4 milliarder kr, som skal gi full dekning for vedlikehold, rehabilitering og mindre investeringsprosjekter som kan ferdigstilles i 2009. Vi gjør dette så ubyråkratisk som mulig og overfører pengene til kommunene som i ettertid rapporterer om hvilke prosjekter pengene har gått til. Da kommer vi raskt i gang med å ruste opp skoler og svømmebasseng, sykehjem og utemiljø, inneklima og energiøkonomisering. Vi foreslår å øke de frie midlene til kommunene som sammen med momskompensasjon gir ytterligere 2 milliarder kr til kommunesektoren. Vi øker investeringsrammen for skolebygg og svømmebasseng fra 2 milliarder kr til 3 milliarder kr. Vi øker investeringsrammen for kirkebygg med 400 mill. kr, og vi øker tilskuddet til bygging av omsorgsboliger og sykehjemsplasser, slik at vi kan få 1 500 flere enn de 1 000 som allerede er planlagt for 2009. Vi foreslår 250 mill. kr i en ekstraordinær støtte til mindre idrettsanlegg som kan påbegynnes og stå ferdig i 2009. Det betyr ballbinger og kunstgressanlegg over hele landet. Vi bevilger ytterligere 250 mill. kr til Husbanken, slik at kommunene kan bygge, pusse opp eller kjøpe flere utleieboliger til vanskeligstilte. På toppen av en allerede kraftig økning i bevilgningene til samferdsel for 2009 foreslår vi nye tiltak på til sammen 3,8 milliarder kr. Dette betyr at vi kan framskynde veiprosjekter, vedlikeholde veier, styrke innsatsen for rassikring, bygge gang- og sykkelstier, bedre trafikksikkerheten, utbedre havner og moloer, vedlikeholde jernbanen og framskynde enkelte jernbaneinvesteringer. Tiltakene har svært god miljø- og distriktsprofil og vil gi oppdrag til små og store entreprenører rundt omkring i hele landet. Vi foreslår offensive tiltak for arbeidsmarkedet, for arbeidsløse og permitterte, for kunnskap og omstilling i næringslivet. Vi øker arbeidsmarkedstiltakene med 6 000 plasser og oppretter 320 nye stillinger i Nav. Vi forbedrer permitteringsreglene ved å utvide maksimalperiode med dagpenger under permittering fra 30 til 42 uker og reduserer arbeidsgivernes lønnsplikt fra ti til fem dager. Vi øker lærlingtilskuddet. Vi innfører en ny, landsdekkende etablererstipendordning. Vi tredobler rammen for landsdekkende innovasjonslån under Innovasjon Norge. Vi øker tilskuddet til brukerstyrt innovasjonsarena under Forskningsrådet. Vi øker egenkapitalen og krever ikke utbytte fra Argentum. Vi øker GIEKs u-landsordning. Vi oppretter flere stipendiatstillinger i UH-sektoren og i næringslivet. Alle disse tiltakene og flere til har som mål å styrke kompetanse og omstillingsevne hos den enkelte arbeidsløse, i de enkelte bedrifter og i næringslivet i sin helhet. Vi foreslår en omfattende satsing på statlige bygg både når det gjelder vedlikehold og nybygg. Vi framskynder byggeprosjekter. Vi oppgraderer statens bygninger, enten det gjelder sykehus, høyskoler og universiteter eller fengsler. Tiltakene vil spare energi, gi bedre innemiljø og gir arbeidsplasser innenfor en bransje som rammes særlig hardt av nedgangstidene, nemlig bygg og anlegg. Denne kraftige opprustningen vil synes over hele landet. Stillaser vil reise seg, heisekraner kommer på plass, og arbeidsfolk vil få jobb. Den betydelige opprustningen av gamle og nedslitte fengsler toppes av en ekstra innsats for politiet. Vi foreslår å opprette 460 nye sivile stillinger i politiet. Det betyr at polititjenestemenn kan frigjøres til operativt politiarbeid. Dette, sammen med satsingen på DNA-registre, nytt nødnett og kraftig økning av opptak til politihøyskolene, gir en kraftfull styrking av arbeidet mot kriminalitet. Tiltak for arbeid følger opp svært mange av målsettingene fra klimaforliket. Vi styrker Enova med 1,2 milliarder kr. Det er en økning på 80 pst. Det betyr en kraftig økning i innsatsen for fornybare oppvarmingsløsninger, energieffektive løsninger i industri, bygg og anlegg. Det gis også mulighet for økt utbygging av gode vindkraftprosjekter og gode biokraftprosjekter. Vi gjennomfører et program for inntil 5 000 ladestasjoner for elbiler og plug-in hybridbiler. Det vil bidra til raskere elektrifisering av transportsektoren, og markedet for miljøvennlig industri vil bedre seg. Vi styrker bevilgningene til bioenergi fra skogråstoff med 50 mill. kr. Vi styrker klimaforskning og forskning på havvindmøller. Vi øker bevilgningen til testanlegget for karbonfangst på Mongstad med nesten 1 milliard kr. I tillegg øker vi andre viktige miljøtiltak, tiltak for kulturminner og for å skjøtte strandsoner og nasjonalparker med til sammen 350 mill. kr. Disse direkte bevilgningene til ulike miljøtiltak kommer i tillegg til den klare miljøprofilen i vedlikehold og bygg og på samferdselssektoren. På denne måten løser vi viktige klimaoppgaver gjennom tiltak for arbeid. Av de nye tiltakene på 20 milliarder kr foreslås 3 1/4 milliard kr til skattelette for næringslivet. Fra flere hold har det kommet innspill om målrettede tiltak for midlertidig å redusere skatten for bedrifter som er utsatt i en lavkonjunktur. Regjeringen foreslår en ordning med konjunkturavhengig skattelette som vil tilføre minst 7 milliarder kr til de mest utsatte bedriftene over to år. Forslaget innebærer at bedriftene får anledning til å tilbakeføre underskudd for årene 2008 og 2009 mot overskudd i de to foregående år. Allerede i dag er det et grunnprinsipp i skattesystemet at underskudd skal kunne framføres mot overskudd i framtiden, slik at skatten da blir tilsvarende redusert. Staten tar sin del når bedriftene går godt, og staten dekker tilsvarende del når selskapene går dårlig. Det er foreslått at det settes et tak på 5 mill. kr i underskudd som kan tilbakeføres pr. år. På bakgrunn av usikre anslag antas det at de aller fleste bedriftene vil ha underskudd som ligger under dette taket. I 2006 hadde over 95 pst. av bedriftene som gikk med underskudd, et underskudd på under 5 mill. kr. Også bedrifter med større underskudd får nytte av ordningen, men altså opp til 5 mill. kr. Skatteverdien for en bedrift med 5 mill. kr i underskudd vil være på 1,4 mill. kr ett år og dermed maksimalt 2,8 mill. kr for to år. Forslaget har mange gode egenskaper: Det treffer de bedriftene som har gått med overskudd de to siste årene med oppgangskonjunktur, og som har underskudd nå som vi er inne i en nedgangskonjunktur. Dermed vil forslaget være målrettet til fordel for de mest konjunkturutsatte bedriftene. Hvis nedgangen blir dypere og mer langvarig, vil skatteletten automatisk bli større. Dersom nedgangen blir svakere og mer kortvarig, vil skatteletten bli mindre. Vi forsterker altså skattesystemets evne til å dempe nedgangskonjunkturen. Når bedriftene senere får overskudd, blir det mindre underskudd å framføre og dermed mer skatt å betale – men altså ikke mer enn 28 pst., som er skattesatsen. Statens skatteinntekter vil dermed øke igjen – automatisk – når nedgangen er overvunnet. Forslaget innebærer en verdifull likviditetstilførsel til bedriftene i en situasjon hvor de opplever utfordringer på lånemarkedet. For mange småbedrifter vil også forslaget kunne gi økt egenkapital. Regjeringen foreslår i tillegg å øke fradragsgrunnlaget i SkatteFUNN. SkatteFUNN er en regelstyrt ordning hvor foretakene selv velger ut støtteberettigede prosjekter. Formålet med ordningen er å stimulere næringslivets egen innsats på forskning og utvikling. Regjeringen foreslår at beløpsgrensen for fradragsgrunnlaget for egenutført FoU heves fra 4 mill. kr til 5,5 mill. kr og for innkjøpt forskning og utvikling fra 8 mill. kr til 11 mill. kr. Høyere beløpsgrenser kan bidra til at noen flere prosjekter blir gjennomført, og at noen FoU-prosjekter blir gjennomført raskere enn ellers planlagt. Provenyvirkningen av forslaget om å øke takene anslås på usikkert grunnlag til å være om lag 180 mill. kr påløpt i 2009 og bokført i 2010. Det er mange, små feilbeslutninger som har ført til finanskrisen, skriver Joseph Stiglitz i januarutgaven av Vanity Fair. Men han fortsetter: Sannheten er at flesteparten av enkeltfeilene koker ned til bare én: troen på at markedene er selvregulerende, og at myndighetenes rolle må minimaliseres. Derfor er krisen som rammer oss, også en krise for markedsfundamentalismen. Det er tid for politisk styring, for effektive reguleringer og for aktiv økonomisk politikk. Vi legger i dag fram nye anslag for den økonomiske utviklingen framover under stor usikkerhet – jeg må understreke at det er under stor usikkerhet! Mens vi i nasjonalbudsjettet ventet en vekst i fastlandsøkonomien på i underkant av 2 pst. i år, tror vi nå at 2009 blir et år med nullvekst. Det er et kraftig omslag i norsk økonomi. I 2007 var veksten i BNP for Fastlands-Norge på over 6 pst. Hos våre handelspartnere forventes det nå en nedgang i BNP på 1 1/2 pst. – altså minus 1 1/2 pst. – mens vi da vi lagde nasjonalbudsjettet, trodde på pluss 1 1/2 pst. Arbeidsløsheten vil øke. I nasjonalbudsjettet ventet vi en arbeidsløshet på 2 3/4 pst. i år. Nå anslår vi en gjennomsnittlig ledighet for 2009 på 3 1/2 pst. Men det er et gjennomsnittstall; vi må forvente at den vil bli opp mot 4 pst. mot slutten av året. Til sammenligning var arbeidsløsheten i 2003 og 2004 – altså forrige gang vi slet i norsk økonomi – på 4 1/2 pst. I 1990–1993, som også var en vanskelig periode, var arbeidsløsheten på over 6 pst. Alle land rundt oss forventer en betydelig høyere ledighet enn Norge. I USA og euroområdet forventes det en arbeidsløshet på 8–9 pst. i 2009. Vi legger nå fram tiltak som er sterkere og mer ekspansive enn tiltak i andre land i Europa, med unntak av Storbritannia og Irland. De er imidlertid langt hardere rammet av finanskrisen enn det vi er, og venter mer enn dobbelt så høy ledighet som i Norge. Når vi vurderer tiltakene opp mot landenes økonomiske situasjon, er det ingen andre land som bruker så sterke virkemidler som oss for å bekjempe virkningene av finanskrisen. Det er de sterkeste virkemidlene over et statsbudsjett på over 30 år. Vi foreslår nye tiltak over statsbudsjettet på 20 milliarder kr. Sammen med anslagsendringer øker bruken av oljepenger over statsbudsjettet med 27 milliarder kr. Fordi vi allerede har vedtatt et ekspansivt budsjett for 2009, vil den samlede virkningen over statsbudsjettet fra 2008 til 2009 gi en etterspørselsimpuls på 43 milliarder kr, eller 2,3 pst. av bruttonasjonalproduktet. Til sammenligning har EU satt seg som mål å gjennomføre finanspolitiske tiltak med en samlet virkning på 1,5 pst., men så langt har de verken vedtatt eller varslet vedtak på mer enn 1,1 pst. Dette er altså meget kraftig medisin i et land som er forholdsvis mindre rammet av finanskrisen enn de fleste andre. Fordi vi har forvaltet inntektene fra olje og gass med tanke på kommende generasjoner, og slik at store svingninger ikke slår rett inn i norsk økonomi, har vi nå mulighet til å fremme tiltak i det omfanget vi mener er riktig for vår situasjon. I mange andre land må man også ta hensyn til at statens gjeld ikke skal bli for stor. Det gir dem mindre handlefrihet til å bekjempe økende arbeidsløshet offensivt. Handlingsregelen for bruk av oljeinntekter er fleksibel og betyr at vi over tid skal sikte mot en årlig bruk av oljeinntekter som tilsvarer en forventet realavkastning i Statens pensjonsfond – Utland på 4 pst. til statsbudsjettet. Det betyr at vi må ligge under 4 pst. i gode tider for å kunne ligge over i dårlige tider. I nasjonalbudsjettet for 2009 foreslo vi en oljepengebruk tilsvarende 4 pst. av fondets verdi. Nå foreslår vi for Stortinget en økning til 5,2 pst. Til sammenligning brukte vi i vekståret 2007 3,3 pst. av fondets verdi. De viktigste tiltakene Regjeringen har gjennomført for å motvirke virkningene av finanskrisen, er dermed: Den 7. oktober la vi fram et ekspansivt statsbudsjett for 2009, som virker allerede fra 1. januar i år. Den 12. oktober fremmet vi tiltak for å sikre bankenes likviditet. Det er nå gjennomført fem auksjoner og så langt tilført bankene 57 milliarder kr i den bytteordningen som Stortinget vedtok. Vi har fullmakt fra Stortinget til å kunne gå til 350 milliarder kr. Den 12. oktober utvidet Norges Bank låneadgangen og lengden på fastrentelån. Gjennom høsten har Norges Bank satt ned renten med til sammen 2,75 pst. Det tilsvarer 20 milliarder kr i økt kjøpekraft for husholdningene. Den 21. november økte vi egenkapitalen i Kommunalbanken med 300 mill. kr. Det gir mulighet til ytterligere utlån på 15–20 milliarder kr. Den 23. november økte vi rammene for GIEK med 63 milliarder kr – 60 milliarder kr på alminnelig ordning og 3 milliarder kr i byggelånsgaranti for skip. Samme dag økte vi utlånsrammene for Innovasjon Norge med 1 milliard kr. Den 27. november sikret vi statlige lån til eksportfinansiering på rundt 50 milliarder kr over årene 2009 og 2010. Den 26. januar – altså i dag – legger vi fram nye tiltak for arbeid, til sammen 27 milliarder kr i økt oljepengebruk. I tillegg har jeg varslet at vi den 9. februar kommer med nye tiltak for å styrke finansieringen av norsk næringsliv og øke bankenes utlånsmuligheter. Dette blir et krevende år. De fleste i Norge vil ha trygg jobb, økt reallønn og nyte godt av rentenedgang. Men mange vil oppleve utrygghet, og noen vil miste jobben. 2009 krever fellesskap og solidaritet. Regjeringen har beredskap for nye tiltak ved behov, og vi vil uansett legge fram en ny vurdering av situasjonen i norsk økonomi i mai i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett.