Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2007-12-14:
Lov om endring av lov om offentlige anskaffelser har bakgrunn i Regjeringens handlingsplan mot sosial dumping. Forslaget fra Regjeringen går ut på å pålegge offentlige oppdragsgivere å bruke kontraktsklausuler som skal sikre lønns- og arbeidsvilkår i offentlige kontrakter som ikke er dårligere enn det som følger av gjeldende tariffavtale, regulativ eller det som er normalt for vedkommende sted og yrke. Komiteen har avholdt høring i saken, og med bakgrunn i bl.a. de innspillene som fremkom der, fant ingen av partiene i komiteen at man kunne støtte lovendringsforslaget slik det ble fremmet av Regjeringen. Flertallet i komiteen, representert ved Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, har fremmet et nytt forslag til lovtekst, som i hovedsak går ut på at man skal legge til grunn landsomfattende tariffavtaler som sammenligningsgrunnlag for lønnsvurdering. Saksordføreren regner med at representanter fra de rød-grønne informerer nærmere om grunnlaget for dette forslaget. De øvrige partiene i komiteen finner ikke å kunne støtte det opprinnelige lovforslaget, eller det nye flertallsforslaget slik det nå foreligger i innstillingen til Odelstinget. Lovforslaget slik det nå foreligger, er et forslag om en fullmaktslov, der nærmere plikter skal fastsettes i forskrifter. Dette er forslag som Fremskrittspartiet i stor grad er svært skeptiske til, da vi mener at de fleste plikter som Stortinget pålegger andre, i størst mulig grad bør lovfestes. Dette er allikevel ikke den største innvendingen vi har mot det lovforslaget som nå foreligger. Først og fremst kan det stilles spørsmål ved om lovforslaget er nødvendig. Kommuner og fylkeskommuner har i dag muligheten til å gjennomføre ILO-konvensjon nr. 94, som i stor grad vil ivareta de formål som lovforslaget legger opp til. Samtidig er det innenfor det fagfeltet der såkalt sosial dumping oftest forekommer, nemlig i byggebransjen, en gjeldende allmenngjøringslov. Det kan derfor for Fremskrittspartiets del se ut som om man her prøver å skyte spurv med kanoner. Det er også å bemerke at lovforslaget medfører en del praktiske utfordringer som fremkommer i de høringsinnspillene komiteen har fått, samt høringssvar som departementet fikk da forslaget var ute på høring. Dette gjelder tolkninger av akseptabelt lønnsnivå, hva i tariffavtaler som skal gjelde når man henviser til arbeidsvilkår, hvem som bør ha etterlevelseskontroll av regelverket, samt en del andre ting som er uklare. Samtidig er det også stilt spørsmål ved hvilken forskrift som skal gjelde hvis forskriftene som er utarbeidet som følge av lovforslaget, kolliderer med forskrifter basert på andre lover. Fremskrittspartiet kan ikke se at Regjeringen gir klare svar på disse utfordringene, og kan på denne bakgrunn alene ikke støtte forslaget. Samtidig er det et stort ankepunkt at man kan være i tvil om dette lovforslaget er i strid med våre forpliktelser i henhold til EØS-avtalen. Det er å påpeke at Justisdepartementet i sitt høringssvar også er i tvil om hvorvidt lovforslaget er i strid med EØS-avtalen, noe som burde veie tungt for å utrede dette nærmere. På spørsmål fra saksordføreren om lovforslaget er forelagt ESA for vurdering, svarer statsråden benektende, at dette ikke har vært aktuelt. På det nåværende tidspunkt er det derfor uklart for Fremskrittspartiet hvorvidt forslaget er gjennomførbart eller ikke. En pekepinn på om lovforslaget er i strid med EØS-avtalen kan vi få i løpet av relativt kort tid, da det nå er en lignende sak i EF-domstolen, som vil bli avgjort i løpet av kort tid. Denne saken er det henvist til i odelstingsproposisjonen, og norske myndigheter har sågar holdt innlegg i saken. Hvorfor Regjeringen ikke vil avvente dommen i denne saken, som i stor grad vil være førende for muligheten til å gjennomføre lovforslaget, kan sikkert statsråden forklare nærmere i sitt innlegg. Til slutt vil jeg også bemerke at på direkte spørsmål fra saksordfører til representanter fra KS på høringen, svarte KS at de mente lovforslaget var unødvendig for å oppnå intensjonen i forslaget. Jeg fremmer herved mindretallets forslag i saken.