Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-11-25:
Personvern er viktig. I fjor diskuterte vi det ut fra en stor og viktig sak. Jeg må si at jeg er bekymret for personvernet når regjeringen ikke sjøl innså hvilket stort og alvorlig inngrep datalagringsdirektivet ville være i personvernet, men gikk inn for at vi skulle gjennomføre det, og at det – gudskjelov – ble stoppet på formelt grunnlag i EU. Men at man sjøl ikke har mot til å se det og stoppe det, viser for meg at vi kanskje er litt ekstra naive og lettlurte – det var noen som brukte begrepet her før meg – i Norge. Teknologirådet i Norge har gjennomført en undersøkelse, en folkeundersøkelse – det har vært gjort i mange europeiske land – om hvordan folk oppfatter dette med sikkerhetsteknologi og personvern. Den undersøkelsen har mange nyttige funn, men den viser at i Norge er bekymringen for overvåkning mindre enn i mange andre europeiske land, og at man er villig til å godta mer før man ser at dette bryter med viktige prinsipper. Det er kanskje i lys av det at regjeringen valgte å si ja til datalagringsdirektivet i fjor, men slapp å implementere det fordi de ble berget av EU. Men det betyr at jeg føler at «guarden» ikke er oppe. Når jeg leser budsjettet også for neste år, og jeg leser denne årsmeldingen, fra 2013, ser jeg at budsjettet faktisk er på nettopp samme nivå for Datatilsynet nå som det var i 2013. Det tyder dessverre ikke på noen stor satsing eller at alle de bekymringene man uttrykker, får noe konkret resultat i bevilgningen og styrkingen av det apparatet som skal bistå oss med dette veldig vanskelige og teknisk vanskelige feltet. Personvernet var truet før også når dokumenter var på papir, for å si det sånn. Det er ikke sånn at dette er noe som har oppstått med ny teknologi, det er nok riktig. Men at den nye teknologien gir større utfordringer når det gjelder personvern enn det vi hadde før, er nok en realitet. Vi har nylig hatt en stor diskusjon rundt det knyttet til helsejournaler og muligheten til å gå inn på dem og hvorvidt man setter spor. Der sier man at regelverket er helt bra, men problemet er at det ikke blir kontrollert at ikke personvernet blir brutt med den teknikken man nå har lagt seg på. Det betyr jo at en del av det vi gjør, noe av det vi vedtar her, og noe av det som er regjeringens politikk, allikevel ikke fungerer i praksis hvis vi ikke har de kontrollmekanismene som gjør at hvis personvernet blir brutt f.eks. ved at noen går inn og ser på en pasientjournal som de ikke skulle se på, er det mulig å kontrollere at de faktisk har gjort det. Det betyr at det er ganske mye som skal til for at dette systemet ikke skal bryte viktige personvernhensyn. Det folkerådet som ble gitt under Teknologirådets undersøkelse fra våren 2014, går ut på at folk ønsker seg mer informasjon om hvordan overvåkning og innsamling av informasjon foregår, muligheten for innsyn i lagret informasjon og åpenhet hos dem som har denne innsamlingen om hva de gjør med det. Opprettelsen av et uavhengig kontrollorgan – det har jo vi i Norge – og internasjonalt regelverk samt mer undervisning og opplæring om temaet i skolen var også blant de hovedanbefalingene som folk gir. Folk er positive og åpne til ny teknologi, men jeg tror de aller fleste ikke har noen mulighet til å ha oversikt over hva det egentlig innebærer. Derfor tror jeg det er stort behov for å styrke Datatilsynet framfor det som regjeringen legger fram, nemlig at Datatilsynet i prinsippet er svekket.