Morten Lund (Senterpartiet), 2000-12-12:
Dyrevernloven § 5 a er ifølge proposisjonen foreslått endret primært for å presisere at lovens bestemmelser om tilsyn og stell også omfatter tamrein på beite. En enstemmig komite støtter Regjeringens forslag. Regjeringens forslag om tillegg til samme paragraf for å presisere hva godt tilsyn og stell av beitedyr skal være, er foreslått fjernet av Arbeiderpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet. Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre er fornøyd med det. Deler av det foreslåtte tillegget er oppfattet som et forsterket hjemmelsgrunnlag for den praktiseringen av loven som departementet i dag fører, og som det er stor uenighet om. Senterpartiet mener at dyrevernnemndene verken har eller bør ha den myndighet som departementet påstår, i rovdyrsaker. Der er vedtaket fra Lierne, referert i innstillingen, det klareste eksempel. Komiteen har mottatt henvendelser fra grunneierorganisasjoner, fra Utmarkskommunenes Sammenslutning, og fra mange dyrevernnemnder. Disse forlanger en ny lovbehandling som tar utgangspunkt i at rovdyrforvaltningen skal skje med utgangspunkt i rovdyrloven, at tap av beitedyr skal holdes på et akseptabelt nivå med tiltak etter den loven, at dyrevernnemndene ikke skal ha kompetanse som forvaltningsorgan etter rovdyrloven, og at det offentlige har avklart det økonomiske ansvaret for tap og for tapsreduserende tiltak i rovdyrutsatte områder. Jeg antar at en konsekvens av at Regjeringens forslag til tillegg til § 5 a er barbert bort, vil være at Regjeringen kommer tilbake med et lovforslag som rydder opp i forvaltningsansvaret og det økonomiske ansvaret knyttet til rovdyrforvaltningen, og der konsekvensene er utredet for næringsutøvere og for det offentlige. Den oppryddingen omfatter langt mer enn denne loven. Et sånt lovforslag må baseres på en politisk løsning på det dilemmaet i forhold til rovdyr, beitedyr, dyreeiere og utmarksutnytting som den nye rovdyrforvaltningen har medført. Arbeidet må starte med den evaluering av forebyggende tiltak mot rovdyrskader som en enstemmig næringskomite bad om i mai i år. Den skulle endog framlegges inneværende år. Heller ikke når det gjelder spørsmålet om kastrering av smågris, får Regjeringen støtte fra Arbeiderpartiet, men fra Senterpartiet og Kristelig Folkeparti. Sammen med Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre lagde Arbeiderpartiet en instruksjon til Regjeringen om snarest mulig å fremme et nytt lovforslag som forbyr dyreeiere å kastrere gris endog i en kort overgangsperiode før et totalforbud kan tre i kraft. Bare folk med universitetsutdannelse skal få lov til å kastrere smågris, og bare etter bedøvelse. Hvordan flertallet kan vite at den fremgangsmåten er så mye bedre for smågrisen, er vanskelig å vite. Et faktum er ifølge departementet at ingen land i Europa i dag har totalforbud mot kastrering, ei heller påbud om universitetsutdanning for den som kastrerer, eller bruk av bedøvelse når grisen som kastreres, er yngre enn en måned. Og spørsmålet er da: Hvorfor skal Norge være et foregangsland på det området? Det er ingen tvil om at svinekjøttprodusentene i Norge gjerne vil slutte å kastrere, ut fra dyrehensyn og fordi den jobben er utrivelig på alle vis. Det kan imidlertid trengs en tidsfrist for å få fortgang i avlsarbeidet og i arbeidet med utvikling av testmetoder slik at slakt med rånelukt blir en overkommelig mengde som det kan finnes anvendelse for. Jeg håper departementet i det videre arbeidet med denne saken vil ta praktiske og økonomiske hensyn i tillegg til dyrevernhensyn, sånn som det også er lagt opp til i denne proposisjonen. Jeg håper at også Arbeiderpartiet i Stortinget vil bry seg om sånne forhold. Senterpartiet vil ut fra dette stemme mot innstillingens B.