Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-12-13:
Antisemittismen lever i beste velgående i dagens demokratiske Norge. Jødene har gjennom historien vært utsatt for forfølgelse og trakassering av meget alvorlig grad. Det er knapt en folkegruppe som har blitt utsatt for det samme som jødene. Man skulle tro at det som historien har fortalt, skulle ha bidratt til at det som har blitt begått, skulle ta slutt. Men dessverre er det slik at på tross av alt det jødene har vært igjennom, er det fortsatt slik at jødehatet ikke har avtatt blant enkelte – snarere tvert imot. Fremskrittspartiet mener at ingen skal diskrimineres på grunn av verken etnisitet eller religion. Alle mennesker er like mye verdt, og jødene har heller ikke som folkeslag eller religion gjort noe som på noen måter kan forsvare den urett som er gjort, og den trakassering og forfølgelse som de har vært utsatt for, og til dels er utsatt for. Det er skremmende å lese rapporten Kartlegging av kunnskaper og holdninger på området rasisme og antisemittisme. Der kommer det fram at jødiske skoleelever i langt større grad enn andre utsettes for det som kalles ubehagelige hendelser. Dette er alvorlig og må tas på det største alvor. At stortingspartiene under debatten av Innst. 406 S for 2010–2011 ikke tok alvoret til denne rapporten innover seg og ikke ville tillegge den vekt, burde egentlig være et varsko. Grunnene til funnene i rapporten kan være mange og sammensatte. Historieløshet er selvsagt en grunn, generell mangel på medmenneskelighet kan være en annen grunn. Men det virker som enkelte kan ha den holdning at noen grupper kan utsettes for litt mer enn andre. Dette er holdninger som må nedkjempes og endres. Dette er holdninger som er farlige om de får utvikle seg. Det er derfor viktig at vi i denne sal gir klart uttrykk for at alle er like mye verdt, og at hvis noen utsettes for forfølgelse og trakassering pga. etnisitet eller religion, skal ikke dette aksepteres. Jo tidligere og tydeligere man får holdninger, jo lettere blir de grunnleggende for den enkelte. At skolen må ta sin rolle, er det ingen tvil om. At skoleelever lærer om hvordan forfølgelsen av jøder utviklet seg, og hva som kan gjøres for å forhindre dette, er god kunnskap som bør vektlegges i mye større grad enn i dag. De holdninger man får med seg som unge, vil ofte være rettesnorer videre i livet. Det samme gjelder holdninger som man ikke får. Våre holdninger påvirker oss selvsagt gjennom hele livet. En av de store påvirkningsfaktorene i dagens samfunn er media. Det er derfor lov til å bli noe betenkt når man ser enkelte mediers framstilling av konflikten i Midtøsten, der det for det meste framstilles som om jøder er de offensive, som på mange måter er skyld i at man har en konflikt. Dette påvirker mennesker, både unge og voksne. Det er derfor viktig at også media har balanserte, saklige og faktabaserte framstillinger om det som skjer i slike konflikter. En skjev framstilling kan føre til skjeve holdninger. I forslag nr. 2 i saken står det: «Stortinget ber regjeringen sikre at lærerundervisningen får en sterkere vektlegging av kunnskap om antisemittisme og holocaust.» Når en i svarbrevet fra statsråden til komiteen om dette forslaget kan lese at høyere utdanningsinstitusjoner etter universitets- og høgskoleloven har frihet til selv å bestemme læreinnholdet i undervisningen innenfor fastsatte rammer, og derfor ikke kan gis pålegg eller instrukser utover dette, kan man også blir noe betenkt. Holdninger kan endres, og påvirkning kan endre dem. Som nasjonalforsamling og lovmakere kan vi bidra til dette. Å bruke loven som en form for unnskyldning for ikke å bidra, kan virke noe defensivt. Man skal være forsiktig med for mye detaljstyring av læreinstitusjoner, men man skal heller ikke la være å gjøre noe fordi det kan krenke noens selvfølelse. Til slutt vil jeg ta opp de forslagene som Fremskrittspartiet, enten alene eller sammen med andre, har fremmet i saken.