Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-12-14:
Kjernen i Senterpartiets barne- og familiepolitikk er å bidra til å jamna ut forskjellar og sikra alle barn rett til ein god oppvekst. Ein god kommuneøkonomi er avgjerande for å nå målet. Ein god kommuneøkonomi er viktig for å sikra gode barnehagar, skular, helsestasjonstilbod, barnevernstenester osv. Senterpartiet vil fullfinansiera barnevernstiltak for einslege mindreårige asylsøkjarar, slik at kommunane får dekt utgiftene sine til dette. Vi er skuffa over at fleirtalet ikkje gjer noko med denne endringa. Eg har fått innspel frå Voss kommune i Hordaland. Voss kommune gjer ein flott jobb med å ta imot og integrera einslege mindreårige asylsøkjarar. Voss kommune vil neste år mista 4 mill. kr på grunn av regjeringa si omlegging til stykkpris og at tilskotet ikkje er fullfinansiert. 4 mill. kr er mange pengar for ein kommune som Voss. Det vert feil – etter vårt syn – å straffa kommunar som har gjort det vi har bedt kommunane om å gjera, å ta imot einslege mindreårige asylsøkjarar og gjera ein god jobb med å integrera dei i lokalsamfunnet. Det viktigaste for å redusera barnefattigdom er å sikra at foreldra er i jobb og har inntekt å leva av. I tillegg må vi ha generelle og befolkningsretta ordningar som er retta inn mot barnefamiliane. Både eingongsstønaden og barnetrygda er slike viktige universelle ordningar. Dersom vi gjer alle tiltak mot barnefattigdom behovsprøvde, og fjernar eller svekkjer dei universelle ordningane, vil mange barnefamiliar falla utanfor og stå igjen med lite. Å målretta ordninga inn mot dei aller fattigaste kan bidra til enda fleire fattige barnefamiliar. Eit system for dei fattige kan fort verta eit fattigsystem. Barnetrygda er ein reiskap for å fordela mellom barnefamiliar som har omsorgsansvar, og dei som ikkje har det. Skal ein fordela mellom fattige og rike barnefamiliar, må det skje gjennom skattesetelen, ikkje ved å behovsprøva eller skattleggja barnetrygda. Senterpartiet aukar barnetrygda og eingongsstønaden i forhold til Prop. 1. Vi legg òg inn ekstra stønad til fleirlingforeldre, som har større omsorgsbyrde, ved å utvida permisjonstida til ti veker. Vi aukar foreldrefrådraget til 25 000 kr, og vi ønskjer at far skal få sjølvstendig rett til foreldrepermisjon. Vi legg òg inn midlar i kommuneramma til 600 fleire barnehageplassar neste år. Mange barn og unge slit med psykiske problem. Det er ein av grunnane til at Senterpartiet i statsbudsjettet for neste år føreslår ein femårig kommunal opptrappingsplan for psykisk helse retta inn mot barn og unge, der vi legg inn øyremerkte midlar i ein opptrappingsfase. Vi legg òg inn auka tilskot til å oppdaga og følgja opp barn av psykisk sjuke og rusavhengige, og vi har inne midlar til medisinsk undersøking ved barnehusa. Vi ønskjer å retta merksemda mot arbeidet til Barnevakten. Barnevakten arbeider for at barn og unge skal kunna bruka media på ein trygg og bevisst måte. Vi vil gi Barnevakten 0,5 mill. kr i auka stønad. Sidan vi ikkje sit i komiteen, har vi levert inn åtte lause forslag i saka, som eg hermed vil ta opp og omtala kort: «Stortinget ber regjeringen på egnet måte fremme sak til Stortinget om å utvide permisjonstiden etter flerlingfødsler.» «Stortinget ber regjeringen på egnet måte fremme sak til Stortinget om bedre støtteordninger for familier med store omsorgsutfordringer.» «Stortinget ber regjeringen legge til rette for at organisasjonen Barnevakten kan utvide sitt arbeid for å skape gode medievaner hos barn.» «Stortinget ber regjeringen sikre at offentlige og private barnehager underlegges likeverdige krav, herunder til tilbud, kvalitet, bemanning, kompetanse, innhold, åpningstider, antall åpne uker i året og felles brukerundersøkelser.» «Stortinget ber regjeringen på egnet måte fremme sak til Stortinget om å avslutte muligheten for at private konsulenter/firma kan drive saksbehandling i det offentlige barnevernet.» «Stortinget ber regjeringen på egnet vis komme tilbake til Stortinget med en plan for å avklare rolledeling mellom offentlige og private kommersielle tjenesteytere i barnevernet.» «Stortinget ber regjeringen treffe tiltak mot den sterke kostnadsøkningen på fosterhjemsområdet og sikre at ressursene går til barnas tilbud.» Til slutt har vi eit forslag om forbrukarpolitikk, som òg er under ansvarsområdet til denne komiteen. Vi tar opp igjen eit forslag som nesten har fått fleirtal i Stortinget før, men regjeringspartia ville greia det ut. Det gjeld kravet om at det må vera innhaldsdeklarasjon på alkoholhaldig drikke. Forslaget lyder: «Stortinget ber regjeringen som en del av forbrukerpolitikken arbeide for at det innføres krav til innholdsdeklarasjon av alkoholholdig drikke.» Vi støttar mindretalsforslaga nr. 1–4, frå Arbeidarpartiet.