Pål Farstad (Venstre), 2014-06-17:
Først vil jeg takke saksordføreren for en grundig og ordentlig gjennomgang av sakens innhold og det komiteen har kommet fram til. Landbruket er viktig for dagens Norge, og landbruket skal også ha en viktig plass i framtidens Norge. Derfor vil Venstre ha et innovativt, bærekraftig og miljøvennlig landbruk her til lands. Norsk landbruk er avgjørende for å sikre bosetting i hele landet, biologisk mangfold, kulturlandskap og matproduksjon.Landbrukspolitikken er nødt til å sikre at matproduksjonen er trygg, miljøvennlig og langsiktig, og det er et overordnet mål for Venstre å opprettholde et desentralisert landbruk – et mangfoldig landbruk med variert bruksstruktur av hensyn til miljø, av hensyn til annet næringsliv som reiseliv, av hensyn til kulturlandskap og dyrevelferd. Venstres primære ønske var at jordbrukets organisasjoner og staten skulle bli enige om en jordbruksavtale. Vi mener det var uheldig at bruddet kom på et så tidlig tidspunkt i forhandlingene, og det er sterkt beklagelig at det ikke var mulig for partene å finne sammen igjen. Innstendige oppfordringer ble fremmet. Det er lang praksis for at regjeringen ved brudd i forhandlingene fremmer statens opprinnelige tilbud som forslag for Stortinget, og at dette vedtas uten endringer. Venstre fastholder at framtidige oppgjør bør følge normal praksis og ikke være gjenstand for forhandlinger i Stortinget. Men i år var det nødvendig å foreta endringer i Stortinget. I statens tilbud hadde regjeringen lagt vekt på at de økonomiske virkemidlene skal innrettes på en slik måte at bruk som har forutsetninger til å være store heltidsbruk, skal prioriteres. Venstre er enig i at det er viktig å lage rammebetingelser som gjør at de som ønsker å utnytte produksjonskapitalen mer effektivt og på den måten styrke inntektsmulighetene, faktisk får anledning til dette. Men denne satsingen kan ikke og skal ikke gå på bekostning av lønnsomheten for de små og mellomstore brukene – ikke minst de små og mellomstore brukene i mindre produksjonseffektive strøk. I avtalen mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre er det oppnådd enighet om at det skal opprettholdes en differensiering i virkemidler som legger til rette for en variert bruksstruktur, og som tar høyde for at vilkårene for jordbruksdrift er forskjellige i ulike deler av landet. Gjennom avtalen mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre har vi sørget for å styrke inntektene til melkebruk og kornbønder, der det klimatisk ligger til rette for det. I tillegg har vi styrket inntektene til sauebønder som har besetninger på inntil 100 sauer – altså gjennomsnittsbruk – og styrket inntektene til bønder som driver med ammeku og geit. Venstre mener det skal være mulig å være siderbonde både i Lier og Hardanger, og er derfor tilfreds med at avtalen legger til rette for å øke inntektene for bærbønder, grønnsaksbønder og fruktbønder. Norsk landbruk har lange tradisjoner for bærekraftig forvaltning som tar hensyn til miljø, kulturlandskap og biologisk mangfold. Utvikling i kunnskap og virkemidler har bidratt til at aktiviteten på mange områder er mer miljøvennlig i dag enn for 20–30 år siden. Men vi er ennå ikke i mål. Jordbrukets utslipp av klimagasser var i 2012 på 4,4 millioner CO2-ekvivalenter og utgjorde ca. 8,5 pst. av de totale norske utslippene. Jordbrukets utslipp de senere årene har blitt redusert noe, og det er en utvikling Venstre er glad for. De regionale miljøprogrammene omfatter en sentral del av de miljørelaterte tiltakene og virkemidlene over jordbruksavtalen. Formålet er bevaring og skjøtsel av spesielle kulturlandskap og å redusere forurensning til vann og luft. I avtalen mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre sikret vi at dette programmet opprettholdes. Samtidig sørget vi for å reversere noe av regjeringens kutt i SMIL-midlene. Formålet med spesielle miljøtiltak i jordbruket er å ivareta natur- og kulturminneverdiene i kulturlandskapet samt redusere forurensningen fra jordbruket. I tillegg har regjeringspartiene sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre forpliktet seg til å følge opp de klimagassreduserende virkemidlene som er utredet i Klimakur 2020. De klimagassreduserende tiltakene som er beskrevet i jordbruket, kan grupperes på følgende måte: produksjon av biogass fra husdyrgjødsel, mer effektiv utnyttelse av gjødsel, karbonbinding og redusert mineralisering i jordbruksjord samt reduserte utslipp av klimagasser fra forbrenning av fossile kilder. Disse tiltakene kommer Venstre til å følge opp. I tillegg til dette har regjeringspartiene sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre blitt enige om at det skal igangsettes en utredning om landbrukets utfordringer i møte med klimaendringene. Utredningen vil belyse utfordringer landbruket kommer til å ha i forbindelse med omstillingen til et varmere og fuktigere klima, i tillegg til spørsmålet om hvordan landbruket kan være med på å bekjempe klimaendringene. Klimakur-tiltakene og utredning om klimautfordringer er noe Venstre kommer til å sørge for at blir fulgt opp. Det skal vi passe på. For Venstre er det et mål at 17 pst. av matproduksjonen og matforbruket i 2020 skal være økologisk. For varig fruktbarhet i jorda, nok rent vann, dyrevern, naturmangfold og lokal mattrygghet er økologisk landbruk et viktig alternativ og supplement til annet landbruk. I avtalen om jordbruksoppgjøret har Venstre derfor sørget for at avsetningen til utviklingstiltak for økologisk jordbruk under Landbrukets utviklingsfond økes med 10 mill. kr i forhold til forslaget i statens tilbud. Norsk landbruk står overfor utfordringer som vi er nødt til å ta på alvor. Det er helt klart behov for å gjøre endringer i norsk landbrukspolitikk, slik at vi kan imøtekomme utfordringer med tanke på lønnsomhet og ikke minst utfordringer knyttet til rekruttering, som vi ikke kan utelukke at henger sammen. Det står dessverre ikke en ny generasjon i kø for å overta alle gårdene i landet. Dette er en velkjent problemstilling som Venstre, Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene ønsker å sette fokus på. Vi er enige om at det skal igangsettes en utredning om rekruttering som skal se på hvordan vi kan styrke rekrutteringen til norsk landbruk. Den todelte norske økonomien er en utfordring for en rekke næringer og bransjer i Norge. Venstre tar utfordringen på alvor, også for norsk landbruk. En annen utfordring i jordbruket er knyttet til jordvernet. I perioden 2005–2012 ble det omdisponert i underkant av 115 000 dekar dyrket og dyrkbar jord. Dyrket jord utgjorde størstedelen av omdisponeringen. Venstre er bekymret over den høye omdisponeringstakten og særlig over at store deler av omdisponeringen skjer i bynære områder der jorden og forutsetningene for kornproduksjon er best. Det er behov for økt oppmerksomhet om denne problemstillingen, og Venstre ser derfor fram til å motta regjeringens jordvernplan, som Stortinget ba om tidligere i vår, og som en samlet næringskomité sto bak. For Venstre er det viktig at utfordringene i norsk landbruk møtes med framtidsrettede løsninger som er basert på kunnskap og forskning. Derfor var det viktig at vi i forhandlingene fikk gjennomslag for at det skal utarbeides en stortingsmelding om framtidens jordbruk og skognæring. Denne vil danne grunnlag for en kunnskapsbasert debatt om et framtidsrettet landbruk. I den forbindelse er det viktig at vi moderniserer landbruket og legger til rette for dem som tenker nytt. Bonden er en selvstendig næringsdrivende med et spesielt forvalteransvar. Det er viktig at gründermentaliteten får en viktig plass innenfor landbruket. Ressursgrunnlaget på bygdene må i større grad utnyttes til næringsutvikling og bosetting, også for folk uten direkte tilknytning til primærnæringene. Det må bli mer mangfold i landbruket. Lokale myndigheter må få større anledning til lokal tilpasning og til å se landbrukspolitikken i sammenheng med øvrig næringspolitikk. Landbruket må få færre skjemaer og færre og enklere retningslinjer. I tillegg er det behov for ytterligere satsing på innovasjon, forskning og utvikling i landbruket, slik at næringen kan bli enda mer framoverlent, framtidsrettet og nyskapende. Det kompliserte regelverket og mange av landbrukets lover kan på mange områder være et hinder for utvikling av et mer fleksibelt landbruk, der de som har lyst til å satse på næringen, får mulighet til å gjøre det. Derfor ser Venstre fram til en utredning om forenkling i landbruket som skal ta en full gjennomgang av lov- og regelverk med sikte på en modernisering. Jeg ser fram til en fortsatt konstruktiv landbruksdebatt her i dag. Det fortjener norske bønder, og det fortjener norsk landbruk og norsk matindustri. Jeg vil takke Kristelig Folkeparti, spesielt, og regjeringspartiene for den prosessen som har ført til det som vi nå har på bordet her i dag.