Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Byggenæringen er en stor og viktig næring med både små og store aktører. Jeg kjenner næringen som i hovedsak kompetent og seriøs. Samtidig står næringen overfor store utfordringer. Useriøse foretak ødelegger for de seriøse. Svart arbeid og ulovlige eller uheldige lønns- og arbeidsbetingelser er problem som rammer arbeidstakerne, seriøse bedrifter og oss som samfunn. Skattemyndighetene, påtalemyndighetene og næringen selv er enige om at problemet er omfattende. Slik useriøs virksomhet skaper en rekke problemer. Ved siden av skattetapet og presset på arbeidsbetingelsene til de ansatte vil jeg også peke på at useriøse foretak presser ut foretak som driver seriøst. Når norske krav ikke følges, kan de useriøse levere anbud som er lavere, og seriøse foretak merker at de ikke når opp i konkurransen. Dette er et problem både i ROT-markedet og for underleverandører. Årsaken til at problemet er økende, er sammensatt. Et utgangspunkt er at det er flere utenlandske konkurrenter i markedet. Det er også påpekt fra produktivitetskommisjonen. Regjeringen tar på alvor de utfordringene norsk byggenæring og arbeidslivet står overfor når det gjelder konkurransen med useriøse foretak. Regjeringen la derfor i januar 2015 frem en strategi mot arbeidslivskriminalitet, med en rekke samordnede tiltak. Vi samarbeider godt med partene i arbeidslivet og med næringene. Som en del av arbeidet med strategien ba jeg i 2014 om forslag fra byggenæringen. Resultatet var rapporten Enkelt å være seriøs. Her foreslo byggenæringen en rekke tiltak. Noen av disse tiltakene er allerede fulgt opp, andre er under vurdering. Flere tiltak er tatt inn i regjeringens strategi mot arbeidslivskriminalitet. Et viktig tiltak som er gjennomført, er at det fra januar i år ble innført krav til seriøsitet for foretak som søker om såkalt sentral godkjenning. Den nye ordningen skal gjøre det enklere for foretak å vise at de er seriøse, og enklere for oss forbrukere å velge seriøst. Sentral godkjenning vil ikke lenger bare vise om foretakene er kvalifisert. Det vil også vise om de betaler skatt og avgift, hvor mange ansatte de har meldt inn i Arbeidstaker- og arbeidsgiverregisteret, og de skal levere HMS-erklæring. Det vil også bli mulig å synliggjøre om foretakene er godkjent som opplæringsbedrift, og om de er forsikret. Dette gir de 15 000 sentralt godkjente foretakene et fortrinn i konkurransen med foretak som ikke har sentral godkjenning. Parallelt har Direktoratet for byggkvalitet skjerpet inn tilsynet med sentralt godkjente foretak. Et annet viktig tiltak vi vurderer, er hva som kan gjøre det enklere for underleverandører og foretak i ROT-markedet å vise at de er seriøse. Det er viktig å stille tydelige krav til bedriftene, men det må også bli enklere for forbrukerne. Derfor har vi i samarbeid med Barne- og likestillingsdepartementet gitt Forbrukerrådet i oppdrag å opprette en håndverkerportal. Denne vil gi et enkelt verktøy for forbrukerne til å finne tryggere foretak til oppussingsarbeider. For foretak i ROT-markedet og underleverandører har byggenæringen i rapporten Enkelt å være seriøs foreslått en såkalt modul 2 i den sentrale godkjenningsordningen. Dette forslaget ba kommunal- og forvaltningskomiteen departementet om å vurdere som en alternativ løsning. Vi venter nå på en utredning fra Implement Consulting Group, som leveres noe forsinket, men som vil komme i løpet av de nærmeste dagene. Utredningen skal vurdere modul 2 og andre mulige løsninger. I tråd med kommunal- og forvaltningskomiteens ønsker i Innst. 359 L for 2014–2015 vurderer vi alle virkemidlene som ble foreslått av byggenæringen i Enkelt å være seriøs. For eksempel arbeides det med store forbedringer i ordningen med HMS-kort, som arbeids- og sosialministeren vil komme nærmere inn på. Jeg vil benytte anledningen til å peke på at alle forslagene fra byggenæringen vurderes nøye. Ikke alle kan eller bør følges, i hvert fall ikke i den formen de har i rapporten. Når det gjelder arbeidet mot useriøse foretak, er det også viktig å ha i bakhodet at løsningen ikke nødvendigvis er det samme for problemet med underleverandører og problemer i ROT-markedet. Innenfor mitt eget ansvarsområde vil jeg peke på at Statsbygg nå har begrenset antall underleverandører i sine prosjekter, slik at deres entrepriser blir mer oversiktlige.