trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-11:
Denne debatten synest eg har illustrert at det er passivitet som styrer næringspolitikken til Noreg for tida. På diverse spørsmål i replikkveksling osv. om kva det er som skjer, fekk vi eigentleg ganske greie svar på det. I møte med arbeidsløysa, da den verkeleg eksploderte, kom eit knippe organisasjonar – Norsk Industri, Norsk olje og gass, Tekna, Abelia – med ein pakke dei døypte «Transferit», som var bygd på forskingsrådet i England sine veldig gode erfaringar med å overføre kompetanse frå eit område til eit anna. Det er høgaktuelt i Noreg, der vi verkeleg treng å ta i bruk kompetansen som er i den høgteknologiske oljebransjen, og flytte han over i andre typar næringar. Ingenting skjedde i revidert budsjett. Så kjem det eit lite skvalp i form av ein idélab, og det er det einaste eg har klart å finne i dette budsjettet, på rundt 10 mill. kr. Dette var eit prosjekt som i utgangspunktet var langt meir omfattande og ville hatt langt større betydning. Det er nesten ubegripeleg å sjå at mange folk no mistar jobben, mange forsvinn ut av landet. Dette er eit tap for Noreg i mang ein forstand. Så klarer ein berre ikkje å stokke beina sånn at ein får til program som klarer å løfte denne kompetansen over i område der vi verkeleg treng han. Her skal det kome ei bioøkonomimelding. Dette er gamle omgrep, dette er omgrep frå tidleg 2000-talet, ting vi burde ha starta med for lenge sidan. Her er vi snart i andre halvdel av regjeringas periode, og så begynner ein med ei bioøkonomimelding som skal kome over nyttår. Industri 4.0 – det er initiativ som kom i Tyskland for fleire år sidan, dette er ei utvikling der vi verkeleg er bakpå, og der det er livsfarleg, industrielt, å liggje bakpå. Først no kjem denne typen initiativ, antakeleg, men det høyrest meir ut som ein analyse. Eg hadde verkeleg trua på at når ein fekk ein sånn gjeng i regjering, skulle mykje skje på IKT-feltet. Men kva skjer? Det skjer nesten ingenting. Det skjer nesten ingenting på utdanningsfeltet, og det går ekstremt langsamt på helsefeltet. Det går rett og slett så langsamt at vi begynner å lure på om det i det heile er mogleg å få dette til i løpet av dei fire åra regjeringa sit. Så snakkar ein om næringsnøytralitet. Kva i all verda er det for ei form for nøytralitet? Ein snakkar om det innanfor næringsfeltet, men innanfor forsking er ein da i stand til å plukke ut prosjekt ein meiner skal vere framtida. Der har ein allereie gjennom langtidsplanen for forsking plukka ut seks område ein meiner skal vere framtida. Der er ein verkeleg kompetent, men på næringsfeltet er ein ikkje det, bortsett frå på olje. Der skal ein satse særskilt, mens for alle desse andre næringane seier ein nei, der skal vi vere mest mogleg nøytrale, dei må kunne søkje på generelle pottar. Elles er regjeringas politikk prega av ei sterk lening mots privatisering av naturressursar. Det verkar nesten som at ein er meir opptatt av å få selt ut det som er framtida til Noreg, enn verkeleg å ta det ordentleg i bruk.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-11:
Dersom representanten Bakke-Jensen er så bekymra for meg at han må halde rundt meg, kan eg tilby ein klem i vandrehallen etterpå. Men det var eit litt merkeleg innlegg. Eg har også lese intervjuet med Møgster, og det var ei ganske interessant lesing av det representanten Bakke-Jensen hadde. Eg synest dette illustrerer litt av problemet her, at ein prøver å snakke seg bort frå kva som faktisk er det store problemet. Regjeringa kjem diltande etter, kjem labbande etter ei utvikling der ein burde ha lege føre. Det gjeld arbeidsløyse, og det gjeld nye moglegheiter innan teknologi, og dette er område der ein må vere fremst. Dersom ein kjem etter, er ein rett og slett for sein. Der står vi. Og i ein slik debatt sit to av statsrådane her og ikkje deltek. Eg tenkjer at ein må slutte å gape og kome opp her og delta i debatten.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-11:
Dette gjeld jo opphevinga av buplikta og kompensasjonen og overføringa som det medførte. Det er éin ting. Så kan ein tenkje seg at det kjem fleire ting framover i tid. La oss da berre ta eit spørsmål knytt til det: Pensjonsforpliktingane, når den tid kjem, vil det vere ein del av berekningsgrunnlaget eller ikkje?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
Norge opplever en krevende tid innenfor enkelte områder, og det gjør vi i en urolig verden. Mange har pekt på de utfordringene vi står overfor, med bl.a. økt arbeidsledighet. Det er selvfølgelig alvorlig for dem som mister sitt arbeid, og kanskje spesielt innenfor en bransje som opplever en betydelig nedgang. Dette rammer Vestlandet og til dels Sørlandet ganske kraftig. Det rammer også enkeltsamfunn som f.eks. Kirkenes, der Sydvaranger legges ned, og for øvrig også Svalbard. Felles for disse næringene, både innenfor olje og gass og mineralnæringen, er at det er internasjonale forhold som legger disse føringene. Oljeprisen er en råvarepris, og det merker man ganske sterkt. I det bildet er det også viktig å merke seg at det ikke er alle fylker som har økt arbeidsledighet. Det er faktisk ni fylker som har en nedgang i arbeidsledigheten. Det er noen fylker som ligger rimelig stabilt, men det er selvfølgelig noen fylker som har en betydelig økt arbeidsledighet – og det er en utfordring. Det er kanskje på sin plass å minne om at den rød-grønne regjeringen i 2013 økte oljeskatten, som oljenæringen advarte ganske sterkt mot den gangen. Det viser bl.a. hvor vanskelig det er å spå om framtiden og hva som kommer. Det man iallfall kan slå fast, er at det går bra på enkelte områder. Regjeringen legger fram en betydelig satsing i 2016-budsjettet for å møte den utfordringen man står overfor. Jeg synes det er riktig i dag å trekke fram at innenfor Nærings- og fiskeridepartementets budsjettområde er det mange flerårige tiltak på til sammen over 450 mill. kr – bare for å nevne noe. Samtidig legger regjeringen fram en god økonomisk vekstpakke for gründervirksomhet, og regjeringen la også fram en gründerplan samtidig med budsjettet, som har fått stor oppmerksomhet og betydelig støtte. Det samme gjorde regjeringen innenfor den maritime næringen, der man la fram en maritim strategi som ble veldig godt mottatt i næringen, som opplever til dels tøffe tider. Regjeringen har også fulgt opp den maritime næringen på en god måte i budsjettet. En næring som går bra, er havbruksnæringen. Der er det solide tall. Det har vært god vekst over mange år, men næringen står nå overfor en betydelig utfordring når det gjelder lakselusproblematikken – og det må næringen ta på alvor. Det er en glede å registrere at det var et samlet storting som fulgte opp Meld. St. 16 for 2014–2015, som regjeringen la fram på dette området, og både regjeringen og Stortinget har gjort et godt håndverk. Nå er det opp til næringen å levere på det området. Det går også svært bra innenfor reiselivsnæringen. Da vi hadde denne debatten i fjor, var det betydelig kritikk fra opposisjonen fordi man reduserte litt på markedsføringen av Norge som reisemål, og at det ville gi en nedgang i næringen. Det stikk motsatte har skjedd. Det har gått og går rimelig godt i næringen. Det er selvfølgelig mange forhold som påvirker reiselivsnæringen, bl.a. kronekursen, men reiselivsnæringen har gode produkt. Det er også et godt grunnlag for videre vekst innenfor den næringen.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
Vi har nok – og regjeringen har nok – samme ambisjon for mineralnæringen som representanten Omland, om ikke enda bedre. Det er riktig at vi har redusert den bevilgningen som representanten Omland viser til, men det er ikke det avgjørende om man skal satse på mineralnæring i Norge eller ikke. Det er et komplisert bilde, som representanten Omland kjenner godt til, med både tillatelser og – for å si det litt forsiktig – en rimelig byråkratisk mølle man skal gjennom. Men det som i alle fall er gledelig nå, er at Nussir er i startgropa til å kunne starte opp i Finnmark, og det skjer etter langvarige prosesser som jeg tror også de rød-grønne partiene kjenner til fra da de satt i regjering.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
Denne regjeringen er veldig opptatt av forenkling. For å si det sånn: Det lå en betydelig portefølje på bordet da denne regjeringen tiltrådte, en portefølje som den rød-grønne regjeringen har et betydelig ansvar for. Der er regjeringen godt i gang i så måte. Jeg tror man må erkjenne at alle som opplever en reduksjon eller et kutt i sine bevilgninger, ikke jubler, for å si det forsiktig. Det tror jeg alle må erkjenne. Som flere har vært inne på i sine innlegg i dag, står man altså overfor en svært krevende situasjon, kanskje den meste krevende situasjon som har vært i den senere tid, i hvert fall på de 18 årene jeg har vært på Stortinget. Det er klart at det preger budsjettet. Det betyr at det er ikke alle områder man kan satse like sterkt på. Men at det medfører at det blir et økt byråkrati og lengre saksbehandling, mener jeg bestemt er feil.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
Det er interessant at man i en budsjettdebatt i Stortinget drar opp enkeltsitater fra personer. Det har i sånne debatter tidligere vært vist til hva enkelte eksperter har uttalt. La meg si det sånn: Det finnes massevis av eksperter for enhver uttalelse, så det tror jeg ikke er en mangelvare. Men det denne regjeringen har gjort, er å sørge for å få ned byråkratiet. På enkelte områder er det naturlig kanskje å øke kontrollvirksomheten. Da vil jeg minne Pollestad på kanskje å lese litt i budsjettinnstillingen, bl.a. når det gjelder lakselusproblematikken, der man tar til orde for økt kontroll. På noen områder er det naturlig å øke kontrollen, men i sum gjør i hvert fall denne regjeringen det mye enklere for næringslivet, og det tror jeg er det viktigste.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
Vi har kommet til det punktet i debatten der man kan si at det er en interessant debatt – det sier jeg kanskje med litt ironi. Jeg synes i alle fall det var ganske merkelig og spesielt å høre replikkvekslingen mellom Knut Storberget og Monica Mæland. Det er ikke så ofte de siste dagene at Svein Aaser har fått en så varm omfavnelse som Knut Storberget i realiteten ga ham i den replikkvekslingen. Det var i alle fall interessant. Et navn som har gått igjen i denne debatten, er Helge Møgster, for han har langet ut mot regjeringen, og de rød-grønne har brukt ham som sannhetsvitne. Det er for så vidt interessant, men jeg må få lov til å lese noen sitater fra intervjuet der han langet ut mot finansministeren, og som det er referert til: «Folk kommer i fengsel fordi det gjøres feil i forhold til et eller annet regelverk. Hvilke land er vi i ferd med å skape, spurte Møgster.» Jeg må ærlig talt si at en som ønsket slakkere regelverk fordi det passet ham og hans næringsvirksomhet, er jeg ikke helt sikker på at man nødvendigvis skal støtte. Jeg er opptatt av at vi bor i en rettsstat, vi skal ha lover og regler, de skal gjelde for alle, også når det er nedgangstider i ulike bransjer. Videre sier han at man er opptatt av å beskatte norske investorer, mens utenlandske investorer og skatteflyktninger som har rømt landet, slipper unna. Hvis det er skatteflyktninger som har rømt landet, er det kanskje en grunn til det. Det er kanskje fordi skattenivået er for høyt. Det er, som andre har påpekt, formuesskatten som i realiteten er problemet. Jeg har ikke oppfattet at verken Senterpartiet, Arbeiderpartiet eller SV ønsker å redusere den skatten noe særlig. Det er litt interessant å merke seg synet man har på oljenæringen, at man er bekymret for arbeidsplassene som forsvinner. Det er jeg helt enig i. Men husk på at de rød-grønne partiene har hatt litt ulik oppfatning av oljenæringen tidligere. I 2014 sa Jonas Gahr Støre at man måtte la oljen ligge av hensyn til klimaet. Jeg skal ikke si han mente det én dag, men i alle fall mente han det til han hadde snakket med LO, da hadde han skiftet mening. Siden SV er så opptatt av arbeidsplasser som blir borte, og økt arbeidsløshet: Jeg kjenner ikke til at SV før de kom i regjering stemte for ett eneste petroleumsprosjekt i denne salen.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2015-12-11:
Representanten Korsberg var i sitt innlegg inne på mineralnæringen. Mineralnæringen er en næring Arbeiderpartiet har store ambisjoner for. Det samme har regjeringen sagt, men det synes som om ord og handling ikke er det samme. I budsjettforslaget kuttes hele bevilgningen på 25 mill. kr til NGU i Sør-Norge og Nord-Norge. Ut fra brevet som NGU sendte komiteen, fører dette til nedbygging av satsing på næringsrettet geologi, og at dette vil gå ut over NGUs kompetanse. I tillegg vil det gjøre NGU dårligere i stand til å rådgi Direktoratet for mineralforvaltning. Bekymrer ikke dette kuttet representanten Korsberg, og hvordan samsvarer dette kuttet med at regjeringen selv sier at mineralnæringen er et av dens satsingsområder?
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2015-12-11:
Representanten var inne på dette med langvarige prosesser. Regjeringen har jo fokusert på forenkling og hurtig behandling og prosessene knyttet til mineralnæringen. I den sammenheng er det viktig, også etter regjeringens mening, å styrke Direktoratet for mineralforvaltning for å bidra også fra kommunene. Nå kuttes det altså i midlene til NGU, og NGU sier at den kompetansen de har, mister de, og at det også vil gå ut over å rådgi direktoratet. Kan representanten Korsberg si noe om hvorvidt han mener dette vil føre til økt behandlingstid med tanke på disse prosessene som en er opptatt av å forenkle?
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2015-12-11:
Situasjonen på Sør-Vestlandet hva gjelder arbeidsledighet, er urovekkende, og vi mener at regjeringen ikke tar dette på alvor. Skuffelsen på Sørlandet var ekstra stor da regjeringen valgte ikke å videreføre midler til Mechatronics Innovation Lab, et prosjekt som mange har tro på for å skape nye arbeidsplasser. Jeg har registrert at Kristelig Folkeparti har stått på og fikk på plass 20 mill. kr til dette i budsjettforliket. Det er bra. Jeg har også registrert at Kristelig Folkeparti tilkjennegir at de må følge opp dette videre framover med hensyn til søknad. Men mitt spørsmål blir da: Hvorfor støttet ikke Kristelig Folkeparti merknaden fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet, der vi «forutsetter at delbevilgningen i revidert nasjonalbudsjett 2015 følges opp, slik at framdriftsplan kan overholdes»?
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2015-12-11:
I en tid da vi trenger omstilling, er det viktig at vi legger til rette for at fylkeskommunene settes i stand til å være den viktige regionale utviklingsaktør som de er tiltenkt. Derfor virker det underlig at regjeringen nå for tredje år på rad kutter i de regionale utviklingsmidlene. I år har regjeringen også kommet opp med et beløp på 20 mill. kr til en såkalt sørvestlandssatsing, som skal gå til fylkeskommunene langs kysten fra Møre og Romsdal til og med Aust-Agder, administrert av Hordaland. Jeg stiller spørsmålet: Hva slags betydning vil disse 20 mill. kr ha i denne sammenheng, når de samtidig på årets budsjett kutter 7,8 mill. kr i de regionale utviklingsmidlene bare i Agder? En kan i alle fall si at det ikke er noen satsing. Derfor foreslår Arbeiderpartiet i sitt alternative budsjett at vi øker de regionale utviklingsmidlene med 200 mill. kr. Samtidig med dette foreslår regjeringen også å legge ned de regionale styrene i Innovasjon Norge, som er en viktig brikke i samspillet med fylkeskommunene, som den regionale utviklingsaktør de er tenkt å være. Arbeiderpartiet har merket seg innspillene under høringen fra LO om at det er behov for en statlig lånegarantiordning for fastlandsindustrien for å bedre tilgangen på kapital og styrke konkurransekraften. Derfor foreslår vi sammen med Senterpartiet at regjeringen utreder muligheten for en statlig lånegaranti etter mal fra GIEK. Vi ønsker også i vårt alternative budsjett at grunnfondet i GIEKs u-landsordning økes med 150 mill. kr, som gir en økt garantikapasitet på 1,05 mrd. kr. Videre er Arbeiderpartiet glad for støtten fra en samlet komité om å be regjeringen utarbeide en bredt forankret nasjonal romindustristrategi. Det samme gjelder for en annen industri, ferdigvareindustrien, hvor en ber regjeringen se på hvordan det er mulig å innrette virkemiddelapparatet slik at ferdigvareindustrien kan styrkes. Mechatronics Innovation Lab ble et prioritert tiltak av det såkalte Sørlandsutvalget, som regjeringen Stoltenberg nedsatte. Arbeiderpartiet har etter framleggelsen fra utvalget prioritert midler til den laben. Skuffelsen var desto større på hele Sørlandet da regjeringen ikke fulgte opp med midler i årets forslag til budsjett. Heldigvis kom det på plass 20 mill. kr i budsjettforliket. Jeg vil i dag understreke at for å ferdigstille prosjektet er det viktig med ytterligere bevilgninger framover.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2015-12-11:
Representanten Ingunn Foss kommenterte mitt innlegg og sa at næringslivet på Sørlandet er godt fornøyd med regjeringen. At det har roet seg noe, kan vi vel takke samarbeidspartiene for, men jeg opplevde heller et ramaskrik fra næringslivet på Sørlandet da regjeringen i sitt budsjett ikke prioriterte Mechatronics Innovation Lab og et nytt såkornfond, som vi har prioritert, jf. de store oppslagene som da var i Fædrelandsvennen. Når det gjelder regionale utviklingsmidler, forholder jeg meg til både fylkespolitikere og næringspolitikere på Sørlandet som sier at det har betydning. Det er klart det har betydning når en har kuttet 500 mill. kr på regionale utviklingsmidler de siste årene. Så nevnte representanten Foss dette med veimidler. Meg bekjent er det neste år nesten ikke en krone som ligger inne for Vest-Agder til ny veiutbygging.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-12-11:
Takk for spørsmålet, og også takk for at representanten Omland har sett den innsatsen som Kristelig Folkeparti har gjort gjennom næringskomiteen, i finanskomiteen – men også gjennom våre to dyktige sørlandsrepresentanter, både Ropstad og Grøvan. Ja, vi fikk disse midlene på plass i forbindelse med revidert. Vi hadde det i vårt alternative budsjett, 20 millioner ekstra kroner. Det har vi fått regjeringen med på, og vi skal satse videre – det kan jeg love representanten Omland. I tillegg har vi gjennom vårt såkornfond til den regionen som Omland representerer, styrket regionen enda mer. Det regner jeg også med at representanten tar med seg, og så skal vi være utålmodige også når det gjelder mer midler til den konkrete saken.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-12-11:
Jeg må takke for rosen fra komitélederen, nå i replikk, men også i hovedinnlegget, der komitélederen ser at den innsatsen som Venstre og Kristelig Folkeparti gjør, er viktig. Så er det jo slik at frivillige organisasjoner står både Kristelig Folkepartis og Senterpartiets hjerte nær – det er sentrumspolitikk. Så det er ikke oss imot å klare å styrke disse organisasjonene, men vi la altså på plass de 5 mill. kr som regjeringen kuttet i tilleggsnummeret, og så har vi også økt med 2,4 mill. kr og fått inn nye organisasjoner. Så ja, vi har gjennom dette styrket årets budsjett, og det vil vi fortsette med.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-12-11:
Jeg kan nevne at vi gjennom budsjettavtalen klarte å opprettholde tilskuddet til fiskerihavner på 40 mill. kr. Vi har en økning av føringstilskuddet på 10 mill. kr. Vi har styrket arbeidet mot rømming. Vi har styrket arbeidet som går på lakselusproblematikken, og vi har styrket dette som går på bestandsforskning. Jeg tror representanten Fylkesnes ser at nettopp ved at Venstre og Kristelig Folkeparti har vært aktive på dette området, som representanten er opptatt av, så har det gitt resultater. Det viser at vi trekker dagens regjering i riktig retning når det gjelder fiskeri- og havbrukspolitikken.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-12-11:
110 000 personer er sysselsatt i maritim næring. Vi vet at norsk maritim kompetanse er avgjørende for å sikre verdiskaping og utvikling av våre maritime klynger. Den maritime næringen vår er i sterk internasjonal konkurranse, og vi ser nå at det globale markedsbildet endrer seg brått, og at norsk maritim næring er inne i en svært krevende tid. Skip legges i opplag – ansatte permitteres. I en krevende tid er det viktig at vi styrker de maritime rammebetingelsene, og da er en rask oppfølging av maritim strategi viktig. Det er veldig bra at regjeringen i dag har varslet at det vil bli endringer på fartsbegrensningsområdet fra 1. januar 2016, men det er usikkerhet om nettolønnsordningen. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil statsråden sikre seg at forskuddsendringene på nettolønnsordningen vil kunne tre i kraft i første termin 2016?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-12-11:
Grøntsektoren er en spennende sektor, som også jeg har brukt litt tid på denne høsten, og en av de tingene som jeg iallfall har fått helt klarhet i, er at de lever i konkurranse. Men tollvernet er viktig. Jeg har lyst til å bruke denne replikken på antibiotikaresistens, som er en alvorlig trussel mot folkehelsen, og det er godt å høre at statsråden ikke hviler på sine laurbær, som det ble sagt i innlegget. Hvis jeg ikke husker helt feil, er det vel slik at Verdens helseorganisasjon har sagt at antibiotikaresistensutfordringen er en av de største vi har i framtiden. Mister vi kontrollen på MRSA, har vi en stor utfordring, og svinebøndene er i førstelinjen vår. Jeg har merket meg at statsråden sier at den ordningen vi har i dag med kompensasjon, er en raus ordning. Representanten Hjemdal er uenig med statsråden her, men nå skal vi ha en gjennomgang av ordningen, og hun hørte i vårt innlegg hva vi ønsker med denne gjennomgangen. Men mitt spørsmål er: Hvilken dialog vil hun ha med Norsvin i denne gjennomgangen?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-12-11:
Det å ha et godt utbygd nett av mottaksstasjoner, sammen med føringstilskuddet, er viktig for å opprettholde en differensiert flåtestruktur som er tilpasset kysten vår og også havområdet vårt. Selv om fiskerihavnene ikke ligger inn under det departementet og det budsjettet som vi diskuterer i dag, er også de midlene som vi har fått tilbake til fiskerihavnene, viktig for Kristelig Folkeparti. For Kristelig Folkeparti henger disse tilskuddene sammen med vår inngang til fiskeripolitikken, som vi skal diskutere senere denne vinteren. Da er mitt spørsmål til statsråden hvordan statsråden ser på den politikken som nå flertallet på Stortinget legger til rette for gjennom budsjettforliket, sammen med den stortingsmeldingen som statsråden har lagt fram om en konkurransekraftig sjømatindustri.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-12-11:
Vi trenger rekruttering både til næringslivet generelt, til fiskerisektoren vår og til landbruket. Når det gjelder landbruket, skal det ikke bare produsere mat, men vi mener også at vi trenger en plan for matsikkerhet i krisetider. Forsvarssjefens fagmilitære råd slår fast at det ikke lenger er realistisk å legge til grunn en lang varslingstid for kriser i nærområdene. Erfaringene fra nær historie forteller oss også det samme. Jeg tenker på Russlands annektering av Krim-halvøya. Det er et eksempel på kriser og konflikter som kom raskt, og som ikke følger det vi tenker på som klassisk krigføring. Ekspertgruppen for Forsvaret i Norge sier videre at den sivile beredskapen må styrkes for å understøtte Forsvaret og ivareta borgernes behov i en krisesituasjon. Derfor var det bra at vi fikk med oss et flertall i komiteen, som ber regjeringen utarbeide en grundig risiko- og sårbarhetsanalyse hvor matproduksjon, matforsyning og beredskap inngår som en del av samfunnssikkerhetsperspektivet. Jeg er også glad for den presiseringen som statsråd Listhaug hadde i replikkordskiftet med representanten Storberget – at regjeringen selvfølgelig skal følge opp dette, men også at man vil se på dette sammen med næringsministeren, som også sitter med et ansvar her. For undertegnede, som har vært pådriver bak disse merknadene, dreier ikke dette seg først og fremst om kornlager, det har vi sett og fått en del på, men dette er et bredere perspektiv. Hele landet opplever nå ringvirkningene av lav oljepris. Det har vi diskutert og vært inne på mange ganger, men for Kristelig Folkeparti er det viktig å satse på regional utvikling og nyskaping i distriktene nettopp i den tiden vi er inne i nå. Derfor var det viktig for oss å få tilbake noen av de regionale utviklingsmidlene som regjeringen hadde foreslått å kutte i forslaget til budsjett. 125 mill. kr har vi lagt på plass i budsjettenigheten med Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre. Bioøkonomisk strategi jobbes det med, sier statsråd Listhaug. Det er bra. Det er også bra at det er stor interesse. At den kommer litt forsinket, det skal vi klare å leve med, for bioøkonomi har et stort potensial i seg. Jeg er glad for å høre at regjeringen sier at det er stor interesse for dette, og forventer da også at det vil få konsekvenser for den politikken som skal føres videre, for vi i denne salen er opptatt av bioøkonomi. Det viste vi i fjorårets innstilling. Nå følger regjeringen opp våre flertallsmerknader, og til neste år bør vi være i gang.
Pål Farstad (Venstre), 2015-12-11:
Jeg mener når det gjelder de frivillige organisasjonene, at Venstre har stått opp for dem og fokusert meget sterkt på det i budsjettforhandlingene. Til den spesielle saken som representanten Storberget nevner, har Venstre det syn at vi ønsker at alle skal komme til orde, at vi skal ha mangfold, men i en situasjon med knappe midler på området var det en begrunnelse for oss.
Pål Farstad (Venstre), 2015-12-11:
Jeg må bare vise til det første svaret mitt. Vi har innenfor knappe ressurser gjort et valg for hvordan vi vil innrette dette. Det er det vi svarer for her. De ulike stemmene fra de frivillige organisasjonene føler vi vil komme godt fram i både landbruksspørsmål og andre spørsmål gjennom det budsjettet som vi nå har vært med på å legge fram her.
Pål Farstad (Venstre), 2015-12-11:
Først vil jeg si at når vi har vært med på å heve taket, betyr ikke det nødvendigvis at aktørene må følge etter og gå nærmest mulig taket, selv om vi vet at drivkreftene gjerne er sånn hos en som driver næring. Vi var med på dette ut fra en totalvurdering, der vi også hadde dialog med de organisasjonene som er opptatt av dyrevelferd, og vi kom den gang til den løsning at vi ville være med på den hevingen. Det er det svaret jeg kan gi nå i dag.
Pål Farstad (Venstre), 2015-12-11:
Jeg går ut fra at statsråden er fornøyd med at Venstre, i godt samarbeid med Kristelig Folkeparti, har bidratt til mer penger til marin forskning, både bestandsforskning og forskning på lakselus. Statsråden var for så vidt litt inne på det i sin innledning. Dette er særdeles viktig for miljøet, og det er særdeles viktig for næringsaktører både innenfor havbruk og villfisk. Mitt spørsmål til statsråden er da: Hvordan vil statsråden bidra til at disse ekstra pengene brukes for å øke verdiskapingen basert på bærekraft, både i villfisk- og i havbrukssektoren?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2015-12-11:
En langsiktig omstillingspolitikk som gradvis skal hjelpe oss, og det må skje nå – leser jeg av innlegget til Knag Fylkesnes. Forskningsrådet sier at ved at man har dropp i antallet arbeidsplasser i oljesektoren, har vi nå det vi kaller for en kompetanseforflytning fra oljesektoren over til annen næring – til sjømat, til reiseliv – så ledig kunnskap finner alltids noe å gjøre. I Forskningsrådet sier man også at i en åpen forskningsarena – med kanskje ikke tilsiktet forskningsprogram, men utilsiktet – treffer tanker og ideer fra én næring tanker og ideer fra en annen næring, og man skaper på denne måten nye prosjekter, nye muligheter, nye ideer og nye arbeidsplasser. Dette er en forholdsvis nøytral arena, ikke rammet inn av noe stort program – det bare skjer med forskningsmidler. Jeg lurer på: I SVs budsjett, hva slags tiltak har man for å stoppe en sånn utvikling?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2015-12-11:
Jeg var kanskje litt uklar. Men det er jo sånn at vi angripes på at det kuttes i marin forskning i vårt budsjett – det vil vi hevde ikke er riktig. Der er det tatt ned en hel del spesifikke marine program, men så kan vi også helt poengtert se at marin næring deltar i forskning på andre arenaer, så andelen marin forskning vi kan vise til fra våre budsjetter, er tre ganger høyere enn det som man kan vise til når det spesifikt gjelder program direkte rettet mot marin forskning. Vi mener det er et gode at vi har den typen arena. Derfor mener vi at vi ikke har en nøytral forskningsarena, vi har heller ikke en nøytral forskningspolitikk. For oss er et skatteincentiv for å få næringslivet til å forske mer, faktisk aktiv næringspolitikk og aktiv forskningspolitikk. Jeg finner det litt merkelig at vi angripes på at vi har kutt i marin forskning – vi kan ikke se helt hvor det skal være – samtidig som vi kan peke på at marin forskning øker betydelig, den dobler seg, og den vil øke enda mer i framtida, fordi vi nå får kunnskap fra oljesektoren over til sjømatnæringa. Spørsmålet mitt er: Hva mener representanten er galt med dette?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2015-12-11:
Da var vi heldig, for mitt innlegg er mye bedre enn Dag Terje Andersens.(Munterhet i salen) Jeg skal være litt forsiktig med å kommentere representanten Knag Fylkesnes for mye. Han var så bedrøvet nå at vi nesten må pakke litt om ham. Jeg har sjelden hørt et så depressivt innlegg fra denne talerstolen. (Munterhet i salen) Jeg vil kommentere noen av de tallene som har kommet. Representanten Geir Pollestad er oppom talerstolen og gir regjeringen skylden for rutekuttene i Widerøe. Det blir en litt merkelig debatt. Vi har i dag i stor grad diskutert markedssvikt og næringssvikt på Vestlandet. At den markedssvikten flyttes over til Widerøe, må være krystallklart for alle som er interessert i næringspolitikk. Widerøe kutter sine ruter primært fra Stavanger. Det kommer av at det er mindre aktivitet. Det er færre som reiser med fly der nede. Det kan vi gjøre lite med her oppe. Jeg ser Widerøe begrunner det med økt arbeidsgiveravgift. Det er helt riktig. Det har de fått. Det fikk de etter at EU endret regionalstøtteregelverket sitt og tok transport ut av den delen. Det har ført til økt arbeidsgiveravgift for Widerøe. La meg få minne om at tidligere leder i Senterpartiet, Liv Signe Navarsete, i denne salen har sagt at jo, vi hørte om det og vi reiste ned, men vi så ikke noen grunn til å engasjere oss i akkurat den saken. Så ansvaret får plasseres der ansvaret skal plasseres. Så registrerer jeg til min forbauselse at Helge Møgster er trygt inne i det varmeste av Arbeiderpartiet. Jeg må få lov til å minne om at Helge Møgster er en av de fremste industribyggerne man har hatt på Vestlandet. Da han hadde sin tirade på et møte med finansministeren på Vestlandet, var det primært formuesskatten som plaget ham. Helge Møgster har nå fått dårligere tider. Formuesskatten plaget ham, for den belaster skjevt når verdiene i konsernene synker. Jeg ser ikke noen rop fra Arbeiderpartiet og ikke noe spor i budsjettet deres om at de skal ta bort formuesskatten. Jeg tenker at vi må være så redelige at vi behandler Helge Møgster som det han er – en samfunnsbygger og en industribygger, som ikke ville bli belastet med en urettferdig skatt, iallfall ikke nå når det strammer seg litt til. Avslutningsvis må jeg få si til representanten Trond Giske, som sa at næringsministeren hadde forledet journalister og stortingsrepresentanter: På ett vis kan jeg være litt enig med ham. Han har iallfall klart å forlede lederen i næringskomiteen, Geir Pollestad, til å tro at det er statsråden som utnevner styreleder i Telenor. Det er veldig greit å få oppklart her at det er det en valgkomité og bedriftsforsamling som gjør. Representanten Pollestads rop i media om at næringsministeren nå må få inn en ny styreleder så fort som mulig, er rop ut i tomrommet. Det skjer altså i ordnede former. Det tenker jeg det er viktig at vi har klart for oss når vi omtaler en så viktig sak og et så viktig selskap som Telenor er.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2015-12-11:
Nå høres det ut som jeg skal opp og gratulere Arbeiderpartiet med vervingen av Helge Møgster. Det er ikke slik ment. Men jeg mener at partiet i alle fall må ta på alvor en del av uttalelsene til industribyggeren. Han har altså en offshoredel i konsernet sitt. Den har stupt i verdi de siste månedene. Det som er hans store problem, er at han likevel må betale formuesskatt for verdier som ikke kreerer verdier nå. Uttalelsene hans på det feltet er veldig gode, og jeg håper at Arbeiderpartiet tar på alvor tankene til det nye medlemmet. Jeg har hatt to diskusjoner med Helge Møgster og konsernet hans de siste årene. Den andre diskusjonen jeg hadde, der han var kritisk til at vi skulle begynne å styre, gjaldt bærekraftindikatorene og det regimet vi legger for havbruket. Der skal vi være helt sikker på at det skal være bærekraftig produksjon, slik at vi ikke opplever de problemene vi ser bl.a. i media i dag om omdømmetrøbbelet som næringen har. Her opplever jeg heller ikke at noen andre parti går imot det som ble vedtatt i meldingen, så det er kanskje slik at den kan brukes.
Monica Mæland (Høyre), 2015-12-11:
Det er fascinerende hva Arbeiderpartiet bruker en viktig budsjettdebatt til. Jeg har hele tiden fortalt det som er sant, nemlig at jeg var orientert om Telenors rekrutteringsprosess. Jeg var fram til 4. mai i den tro at kvinner var del av den prosessen. At jeg dagen før ansettelse skulle skje, fikk vite at innstillingen som var klargjort av et enstemmig ansettelsesutvalg, var tre menn, ble jeg overrasket over. Det meddelte jeg. Men det er ikke slik at jeg griper inn i en slik prosess. Det ville være helt uhørt og i strid med våre eierprinsipper. Hva som skjedde i sluttfasen, er selvfølgelig en interessant debatt. Jeg oppfatter at jeg helt fram til ansettelse, den 5. mai, trodde at kvinner var med. Det var de ikke, og det fikk jeg vite den 4. mai.
Monica Mæland (Høyre), 2015-12-11:
Vi er helt uenig i den beskrivelsen som jeg forstår at Aaser har ønsket å gi Dagens Næringsliv for å flytte fokuseringen fra det som er et spørsmål, nemlig om det var kvinner intervjuet – om det var kvinner med. Den informasjonen har jeg fått, den har jeg meddelt både mediene og nå Stortinget. Det var altså ikke kvinner med den dagen man skulle ansette. Det er ikke det vesentlige i denne saken, men det er hvilken prosess. Dette er altså gjentatt i sak etter sak og intervju etter intervju. Vi peker ikke på kjønn, vi peker ikke på person, men vi peker på prosess, og det er det jeg har gjort i denne saken.
Monica Mæland (Høyre), 2015-12-11:
Jeg kan bare gjenta – jeg oppfatter at både Aaser og jeg har oppfattet sluttrunden å være fram mot den 4. mai. Jeg ble orientert den 4. mai om hva som skulle skje den 5. mai. Igjen – det viktige er hvilken prosess som har vært. Min overraskelse var stor da jeg oppdaget at ingen kvinner ble innstilt, men det var altså en beslutning som var tatt, og som jeg måtte forholde meg til. Så problematiserte jeg det. Debatten har vært om det i det hele tatt har vært kvinner med i prosessen – om det i det hele tatt har vært kvinner med i sluttrunden slik både Aaser og jeg altså har definert den – fram til 4. mai.
Monica Mæland (Høyre), 2015-12-11:
Det er jo slik at Telenor har et styre og en fungerende styreleder, men jeg er svært opptatt av å få på plass en ny styreleder. Så er det slik som representanten sikkert vet, at det ikke er jeg som plukker styreleder, det er det en nominasjonskomité som gjør – de innstiller til en bedriftsforsamling. De har også jobbet på spreng siden dette ble en situasjon, og jeg håper vi får avklart dette veldig snart.
Monica Mæland (Høyre), 2015-12-11:
Vi er helt enige i utfordringene for maritim sektor, derfor har det vært viktig for regjeringen å legge fram en maritim strategi – som også er fulgt opp i Stortinget. Jeg er glad for spørsmålet fordi det åpenbart har festet seg en idé om at det er langsomhet i departementet som gjør at vi ikke kan få innført de nye reglene fra 1. januar – det er det selvsagt ikke. Vi har hatt klart forskriftsendringer, men de må godkjennes i ESA. Jeg hadde et møte med ESAs presidentskap i november, og jeg var veldig tydelig på at fra norsk side er dette den aller viktigste saken. Det haster med å få dette på plass, men vi vet samtidig at vi må ha godkjenning for det vi nå innfører. Det har jeg håp om at vi skal få til – jeg har ingen grunn til å tro noe annet – men det må gjøres formelt riktig. Dette er en næring som er konkurranseutsatt. Alle land vil følge med på hvilke betingelser nasjonale myndigheter legger, og vi vet også at andre land er i ferd med å skifte sitt regime nå. Jeg håper at dette skjer så raskt som mulig, og har i hvert fall bedt ESA om det.
Monica Mæland (Høyre), 2015-12-11:
Jeg er helt uenig i beskrivelsen. Det skjer fantastiske ting i Norge, og jeg vil anbefale representanten å reise rundt, møte norsk industri og se på de kvantesprangene de faktisk gjennomfører. Fra regjeringens side har vi fulgt dette opp gjennom massiv satsing på forskning, kunnskap og innovasjon gjennom de to årene vi har sittet i regjering. Så vil det også komme en stortingsmelding om industri som ser på trender, rammebetingelser – der vi også tar lærdom fra andre land, og der vi prøver å legge rammebetingelsene videre.
Monica Mæland (Høyre), 2015-12-11:
Jeg kan berolige alle med at jeg definitivt hadde tenkt å ta ordet, men jeg var faktisk litt opptatt av å lytte, og det har i sannhet vært en interessant debatt. Når det gjelder Hagebakkens spørsmål til klyngeprosjektene, kan jeg meddele at de er finansiert også neste år. Det var daværende kommunalminister Erna Solberg som først innførte dem. Vi har ført dem opp på et nytt nivå – med Global Centres of Expertise – og vi har også finansiert de nye klyngeprosjektene. Pollestad gjorde en visitt til Statkraft og hvilke forbehold regjeringen ikke tok. Representanten Pollestad er sikkert klar over at det ikke var regjeringens forslag å gjøre endringer i forhold til Stortingets vedtak fra i fjor. Men det er jo slik at Statkraft opererer i et dynamisk marked, det har vi sett gjennom våren. Vi har sett det med Fosen/Snillfjord, som gikk fra ikke å være et lønnsomt prosjekt til igjen å bli vurdert å være det, og det avstedkom jo da at Senterpartiet ønsket å trekke tilbake deler av kapitalen. Når det gjelder hvilken innflytelse vi har på valg av styreleder, så er det slik at departementet er representert i valgkomiteen. Det er også helt vanlig å avklare valg av styre med største eier, så det har vi selvsagt innflytelse på. Men jeg har prøvd å forklare at det er en valgkomité som utfører arbeidet og en bedriftsforsamling som skal velge. Så virker Pollestad overrasket over at departementet orienteres om saker vi ikke avgjør. Vel, da må jeg nok si at det gjør vi hele tiden. Vi mottar informasjon fra våre selskaper gjennom året, og vi har faste dialoger om faste temaer. Det er viktig for oss. Den mest spesielle visitten kom vel fra tidligere næringsminister Giske, for var det et område som skapte overskrifter og uro i hans tid i regjering, så var det vel nettopp eierskapspolitikken. Giske mener han er i god stand til å gi gode råd om likestillingspolitikk i næringslivet. Det er interessant – etter åtte år med handlingslammelse på området. Det skjedde altså ingenting. Sist det skjedde noe på området, satt Ansgar Gabrielsen i den statsrådstolen. Vi har gjort noe med det. Og så må jeg kommentere det faktum at tidligere statsråd Giske mener at jeg ikke burde levert dokumenter til kontrollkomiteen. Det må jeg si jeg er helt enig i. Det var heller ikke mitt ønske, og derfor tok jeg kontakt med kontrollkomiteen og kontrollkomiteens leder for å forhindre at det skjedde, og om mulig at det skjedde på en annen måte. Det har ikke blitt lyttet til. Jeg fikk brev fra en samlet komité, og det valgte jeg å forholde meg til.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
I en urolig verden skjønner jeg at mange er urolige for mange ulike spørsmål. Denne regjeringen har gjennomført to ulike utredninger for å se på behovet for bl.a. kornlager – det var den første utredningen, og i den andre hadde vi en sårbarhetsanalyse for matkornforsyning. Begge disse undersøkelsene viste at man ikke så at det ville bli noe problem å få tak i nok matkorn og mat framover. Så tar jeg selvfølgelig til etterretning at et flertall ønsker at vi skal gå inn og gjennomføre en risiko- og sårbarhetsanalyse der matproduksjon også inngår. Jeg vil sammen med næringsministeren, som har koordineringsansvaret for matforsyningsberedskapen, komme tilbake til Stortinget på egnet måte og tidspunkt og følge opp det.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
Jeg vil bare kommentere til det forrige at selvfølgelig følger denne regjeringen opp et flertall på Stortinget. Når det gjelder inntektsutvikling og framtidige jordbruksoppgjør, er det noe jeg selvfølgelig ikke kan kommentere nå. Det kommer vi tilbake til. Men i de årene vi nå har styrt, medregnet neste år, har vi økt bevilgningene til jordbruket med 40 mill. kr. Det er svært lite i sammenheng med det som ble gjort de siste åtte årene. Det som da er fasiten, er at til tross for at vi har brukt svært beskjedent med midler over jordbruksavtalen, ingenting hvis en ser på dette året, har produksjonen økt. Da handler ikke det om hvor mye penger en bruker, men det handler om hvordan en bruker dem. Det handler om at vi har stimulert til økt produksjon, og det gir seg nå nettopp utslag i økt produksjon. Derfor er jeg også veldig glad for at i årets jordbruksoppgjør stiller både Arbeiderpartiet, Senterpartiet og de fleste partier seg bak de endringene som ble gjort i 2004, og som man den gang var imot. Nå er det et samlet storting som ser at de grepene var riktige, og det er jeg veldig glad for.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
Når det gjelder den kompesasjonsordningen som svinebøndene har, kan jeg helt tydelig si at det er ingen andre produksjoner som har så gode erstatnings- eller kompensasjonsordninger som det man har innenfor den produksjonen. Det var også viktig å få på plass, nettopp fordi vi så at dette er et problem som har bredt seg, og som vi må få kontroll over. Derfor har vi også satset knallhardt på å øke forskningen og øke det engasjementet som Mattilsynet og for så vidt også Veterinærinstituttet har hatt der. De har gjort en fenomenal jobb, jeg vil virkelig skryte av dem. Så skal vi selvfølgelig gjennomgå denne ordningen nå. Der er vi for så vidt allerede i gang med å se på disse standardsatsene for erstatning på dyreverdi etter nedslakting. Der ser vi at det kan være behov for å gjøre noe, for det er på en måte en treleddet erstatningsordning, en får for dyr som må avlives, for kostnader til sanering av bygning og for produksjonstap. Her er det flere ting, så vi skal komme tilbake til det.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
Når det gjelder fortjeneste, er det sånn i denne saken at jeg i hvert fall må dele den med Vårherre, som var veldig mild i fjoråret. Når det gjelder å skape usikkerhet, tror jeg en del av usikkerheten som skapes, er på grunn av at det blir malt et bilde av at denne regjeringen ønsker jordbruket ille. Det er altså det tvert motsatte vi ønsker. Vi ønsker å skape et jordbruk for framtiden som er levedyktig, og som gjør at ungdommen ønsker å gå inn i det. Det er det det handler om. Da må vi gjøre forandringer. Jeg er enig med representanten Pollestad i at å redusere produksjonen i Norge og importere mer kjøtt, tvert imot vil føre til økte globale utslipp. Når vi ser på hvor mye utslipp en norsk ku har, så har en del av kuene vi importerer biff av, langt høyere utslipp. Så i et globalt klimaperspektiv er norsk produksjon best.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
Representanten Pollestad er utrolig opptatt av å skape et bilde av at jeg til stadighet blir overkjørt. Det begynner nesten å bli litt dagligdags. Det viktigste for meg er å sikre at vi har en god konkurransesituasjon på dagligvaremarkedet, og jeg vil rose dagligvarekjedene. Det som skjer nå, er at norske forbrukere kan kjøpe julemat til en billig penge. Det er utrolig bra for alle dem som sliter i samfunnet. Så er det sånn at det finnes flere veier til Rom. Å lage en egen lov er ikke nødvendigvis den beste veien. Mange vil si at vi i Norge har rikelig nok med lover og regler, så det er kanskje bedre å gjøre endringer i loven vi allerede har, nemlig konkurranseloven. Det er det vi skal legge opp til. Da er det naturlig at det er næringsministeren som nå leder arbeidet, det er hun som er ansvarlig for konkurranseloven, men vi kommer selvfølgelig til å engasjere oss og interessere oss for det, for vi er veldig opptatt av å sikre god konkurranse på dagligvaremarkedet.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
Jeg kjenner meg overhodet ikke igjen i denne beskrivelsen. Etter at denne regjeringen overtok, har vi eksempelvis økt bevilgningene til skogsbilveier med 75 pst. på to år. Det betyr at vi kan hente ut skog fra norske skoger, benytte råstoffet og bidra til at man kan plante ny skog som binder mer CO2. Vi har økt bevilgningene til tømmerkaier, og jeg vil berømme Kristelig Folkeparti og Venstre for å øke den potten og bidra til at den blir økt ytterligere i budsjettet for neste år, for det bidrar også til å skape flere arbeidsplasser og mer aktivitet i skogen. Så ligger det også 33 mill. kr til gjødsling, tettere planting og til skogforedling i budsjettet som vedtas i dag. Så det er mye å glede seg over på skogsiden. Jeg ser fram til at denne næringen kommer til å vokse framover og bidra til flere arbeidsplasser ute i Distrikts-Norge.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
Det er jo fantastisk å høre at Arbeiderpartiet er så opptatt av skognæringen etter å ha sittet og styrt den i åtte år, der det skjedde svært lite bortsett fra at man gikk fra å være en netto importør til å bli en netto eksportør. Så opplever i hvert fall jeg når jeg reiser rundt nå og møter skognæringen, at tilbakemeldingene er at de er glad for endelig å ha en statsråd som er opptatt av skognæringen, og som har satset på den. Denne regjeringen har altså styrket infrastrukturen i skogbruket kraftig, og vi har også gjort en del endringer som har bedret næringens konkurransekraft, f.eks. å tillate større vogntog. Så har jeg lyst til å kommentere det med Mattilsynet. Arbeiderpartiet sier at de skal sørge for flere tilsyn ved å bevilge 20 mill. kr ekstra. Samtidig har Arbeiderpartiet en merknad om at de ønsker å endre Mattilsynet til Mat- og dyretilsynet. La meg si med en gang at jeg synes i utgangspunktet at det er en god idé, det er bare det at den ideen koster 20 mill. kr å gjennomføre. Da synes jeg at de pengene heller burde vært brukt på tilsyn, og det er derfor jeg ikke ønsker å endre navn, fordi det koster 20 mill. kr. Dermed blir det ikke flere tilsyn med Arbeiderpartiet. Det er flere som har vært inne på forskning. Det er 440 mill. kr, nesten, tilgjengelig for landbruksforskning. Jeg vil si at det er ganske så mye penger. I tillegg til det er det veldig gledelig å se at mat- og landbruksindustrien er en av de næringene som har hatt størst økning når det gjelder å søke på SkatteFUNN-ordningen, som denne regjeringen har styrket. Det har vært en økning på over 50 pst. på ett år. Så til slutt når det gjelder kylling: Det blir ganske søkt å si at konsesjonsgrensene og økningen av dem har skylda for at Nortura nå må redusere antall kyllingbønder. Så langt er det tre–fire stykker i Rogaland som skal bygge til konsesjonsgrense. Det som er faktum, er at Nortura har mistet avtalen med ICA, som gjør at de har en mindre del av markedet. Det som er faktum, er at det har vært et stort dropp i markedet på grunn av diskusjonen rundt antibiotikaresistens, som har vært krevende for alle. Det som er bra oppi det hele, er at Nortura nå ønsker å legge opp til en omstillingsprosess, der vi skal få noen av disse til kanskje å gå over til å produsere storfe – fantastisk, vi trenger mer storfekjøtt, få ned importen, opp produksjonen – og det er også rom for at noen kan gå over til svineproduksjon. Så dette ser ut til å finne sin løsning, og en veldig god løsning.