trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Eg takkar for dette spørsmålet, for det kan gje meg moglegheit til å rette opp ein del feil som Aftenposten har gjort seg skuldig i i sine oppslag: Statsråden har ikkje lova 1 milliard kr til Dalsfjordsambandet. Fylkestinget i Sogn og Fjordane har ved to høve prioritert Dalsfjordsambandet på topp i dei fylkesvise prioriteringane av riksvegløyvingane som fylket har prioriteringsansvar for. Den fyrste prioriteringa vart administrativt overkøyrd av Vegdirektoratet – det var i samband med den førre Nasjonal transportplan – til frustrasjon for heile fylkestinget, inkludert meg sjølv, som var gruppeleiar for Senterpartiet, og som i lag med Høgre, SV og Arbeidarpartiet prioriterte Dalsfjordsambandet på topp. Når det gjeld riksvegløyvingar, får alle fylke ein pott til fordeling, og det er fylket sjølv som prioriterer, i motsetning til for stamvegane, der det er Stortinget som prioriterer etter tilråing frå Regjeringa. Difor er det heilt feil òg når Aftenposten set likskapsteikn mellom Dalsfjordsambandet og Lærdalstunnelen, som Opseth så viseleg fekk gjennomført. Det eg gjorde etter at eg kom inn i departementet, då Vegdirektoratet på nytt ville administrativt overstyre fylkestinget, var at eg sa at fylkestinget sitt vedtak skal stå fast. Det seier eg òg når det gjeld andre fylke. Det er ikkje spesielt for Sogn og Fjordane. Det som er skjedd her, er at fylkestinget heilt lovmessig har prioritert eit samband. Det skal løyvast innanfor dei ordinære riksvegløyvingane. Statsråden har ikkje lova ekstraordinære midlar til det. Det betyr at i Sogn og Fjordane får ein mindre pengar til andre tiltak, men det er fylkestinget si prioritering, som dei heilt rett har gjort.(Presidenten klubbar.) Statsråden, som eg no er, blandar seg ikkje inn i det, og fylkestinget får ein ny Nasjonal transportplan til å prioritere ut frå i 2008. (Presidenten klubbar.)
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Statsråden er særs takksam for at representanten tilla meg den store politiske kapasiteten som fylkestingsrepresentant! Det er nok slik at Dalsfjordsambandet vart prioritert i eit breitt forlik mellom fire parti. Det har eg respekt for. Det har eg òg respekt for når det gjeld alle andre fylke. Og dersom det er noko eg har gjenteke i mine møte med ulike fylkestingsrepresentantar, fylkesordførarar o.a., er det at eg skal ha respekt for dei vedtaka som ein gjer lokalt. Når det gjeld riksvegar, er det altså fylkeskommunen som har prioriteringsansvaret. Så dersom ein i Møre og Romsdal prioriterer nemnde veg, og i Troms og elles, skal eg følgje opp prioriteringane på sedvanleg vis og ha respekt for det ein gjer lokalt. Det kan eg love.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Eg vil gjerne svare på spørsmålet. Det er ikkje noko prosjekt eg har hatt så mange møte med lokale representantar om som Oslopakke 3. Det er ikkje noko prosjekt eg har vore så oppteken av å halde på rett kurs. At me skal ha KS1, altså kvalitetssikring i tidleg fase, som er eit system som vart innført av høgreregjeringa i førre periode, og som me no vidarefører, betyr at det tek litt lengre tid å få saka igjennom, men for eit prosjekt som Oslopakke 3, som er hundre gonger større enn grensa for KS1, ville det ha vore vanskeleg å forsvare at me ikkje skulle ha hatt ein slik gjennomgang. Me skal ha ein forenkla KS1. Eg har gitt beskjed til mine etatar om at me skal gå fram så raskt som det i det heile er mogleg. Ikkje minst fordi det ligg sterk kritikk med omsyn til Oslopakke 2 her i Stortinget for dårleg statleg styring, har me òg ei plikt til å sikre at alle sider vert belyste. Men det er eit flott prosjekt, og me skal få det igjennom på ein god måte frå Regjeringa si side.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Eg må igjen få slå klinkande klart fast ein ting: Sogn og Fjordane er ikkje annleis behandla enn andre fylke. At Venstre i Sogn og Fjordane var i mindretal i denne saka, og at ein dermed frå Venstre si side sentralt prøvde å overstyre eit fleirtal i fylkestinget, minner ikkje meg om demokrati. Det minner meg om maktmisbruk. Dette gjer ikkje eg. Eg held meg til fleirtalet i fylkestinget, anten fleirtalet i eit fylkesting ynskjer å bruke pengane på eitt stort prosjekt for å utvikle den delen av fylket der ein ser det nødvendig, eller på mange små prosjekt. Det er faktisk ein del av demokratiet når me har lagt prioriteringsansvaret til fylka. Og med den regionreforma som skal innførast i 2010, skal fylka ikkje berre ha prioriteringsansvar, dei skal òg få fullstendig økonomisk ansvar. Då har ikkje lenger statsråden noka som helst hand på det rattet. Det støttar Regjeringa, for me har tru på at vettet er likt fordelt, og at ein rundt i fylka evnar å prioritere dei tiltaka som er viktigast i det enkelte fylket. Det følgjer eg opp som statsråd.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Det kan synast som om enkelte representantar meiner at der ein sjølv ikkje er heilt einig i prioriteringa som er gjort lokalt, er ho uklok. Men det kan faktisk vere slik at ein lokalt veit best kvar skoen trykkjer. Kva ein bør prioritere i Hedmark, i Finnmark, i Sogn og Fjordane eller i Vest- eller Aust-Agder, er det faktisk dei representantane der som veit best. Det har eg tillit til, og det har òg Stortinget tillit til. Dei rammene som ein prioriterer innanfor, er gitt i Nasjonal transportplan av førre storting etter tilråding frå høgreregjeringa som sat i førre periode. Dei rammene har fylket prioritert innanfor. Eg ser ingen grunn verken for Sogn og Fjordane eller for andre fylke til å overstyre fylkestinget sine prioriteringar. Tvert om ynskjer eg både når det gjeld Sogn og Fjordane, Oslo og Akershus, Finnmark – og alle andre fylke – å samarbeide tett for å få sett dei lokale ynska ut i livet så raskt som mogleg, for det er store behov på samferdselssida i alle delar av landet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Ingen ting har gått gale i samtalane. Det er heilt rett som utanriksminister Støre seier: Denne saka har prioritet og skal òg ha prioritet i tida som kjem. Årsaka til at vi ikkje løyvde pengar no, har òg min kollega gjort greie for, så eg treng ikkje gjenta det. Saka ligg inne som eit av tiltaka i nordområdestrategien. Ho ligg òg inne som eit av dei prosjekta som Samferdselsdepartementet fokuserer på. Eg vil halde fram med å ha det arbeidet i fokus framover, i lag med mine kollegaer i Regjeringa.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Både nye flysamband og eventuelt togsamband til Nikel er av prosjekta som kjem til å verte vurderte. Det er slik at det alt er planar om betre flysamband frå Kirkenes og austover. Det er flyselskapa som vurderer å opprette nye ruter. Når det gjeld togsambandet, er det sjølvsagt ei stor sak. Ho krev både planlegging og gjennomføring. Så langt er me på det fyrste stadiet. Den saka er – til liks med NEW-korridoren – eit av prosjekta som skal vurderast framover, og som me vil kome tilbake til i tida som kjem.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Dersom statsråden hadde hatt mistillit til den største etaten som ho styrer, hadde det vore fjerna folk derfrå for lenge sidan. Denne statsråden har vist i andre saker at der det trengst, går me inn og gjer endringar, anten det gjeld strukturelle endringar eller endringar i bemanning. Når det gjeld dei hendingane me har hatt i vinter, trur eg det vert feil å setje alle i same bås, for hendingane har trass alt ulik bakgrunn. Det som dessverre skjedde på EI8 mellom Arendal og Kristiansand i veke 8, har eg beklaga tidlegare. Eg gjer det gjerne igjen, på vegner av både meg som ansvarleg statsråd og vegstyresmaktene, overfor alle dei som vart sitjande fast der. Slikt skal sjølvsagt ikkje skje. Det som skjedde, var at me har ei vegstrekning som er for dårleg, og som skal avløysast av ny veg. Det var mykje trafikk, det kom mykje nedbør, og ein makta rett og slett ikkje å ta unna snøen og kvitte seg med han. Allereie i tildelingsbrevet til Statens vegvesen 2007 tok eg opp spørsmålet om funksjonskontraktane – om dei er gode nok, om dei er dekkjande nok for den jobben som skal gjerast, og om ein følgjer dei opp godt nok. Det er eit oppdrag som Statens vegvesen hadde fått uavhengig av, som det vert beskrive som, kaos i vinter. Dette er eit arbeid som eg vil følgje nøye opp vidare, for det er ikkje berre det som vart nemnt av representanten her, som har vore eit problem, eg har fått altfor mange innspel frå ulike delar av landet der ein ser at vintervedlikehaldet har vorte dårlegare dei siste åra enn det ein opplevde før. Ikkje minst tungtransporten rapporterer om dette, og det tek eg på største alvor. Eg er ikkje ute etter å finne syndebukkar, eg er ute etter å finne system som gjer at me kan gjere dette betre for ettertida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Statsråden har heile tida vore tydeleg på at ho tek det ansvaret som det ligg til departementet å ta. Me har òg heile vegen hatt fokus på funksjonskontraktane. Våren 2006 var eg i møte med alle leiarane i Statens vegvesen. Då fekk eg opplyst at det var sett i gang arbeid med å gjennomgå funksjonskontraktane og gjere forbetringar. Det er altså eit år sidan. Etterpå har ein jobba med dette. Det er klart at det er eit svært arbeid. Systemet med konkurranseutsetjing er det ikkje berre statsråden som har peika på. Det har òg store entreprenørar gjort overfor meg – det skjedde raskt, det var ei stor omvelting. Eg har òg fått spørsmålet: Var det godt nok kvalitetssikra? Det er klart at dette er også spørsmål eg må ta opp. Men det viktigaste for meg no er å finne system som gjer at me ikkje opplever igjen det som skjedde på E18, og at me kan unngå ulukker som følgje av for dårleg vintervedlikehald elles i landet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Representanten Tenden har i fleire samanhengar stilt spørsmål og fremja forslag om at det på bakgrunn av raset i Hanekleiva må etablerast eit frittståande vegtilsyn, noko regjeringa Venstre sat i til 2005, gjekk imot. Ho refererer sjølv til eit oppfølgingsspørsmål ho stilte i Stortingets spørjetime for tre veker sidan, i tillegg til at ho 10. januar i år var ein av dei som la fram eit Dokument nr. 8-forslag om det same. Transport- og kommunikasjonskomiteen skal etter planen leggje fram innstillinga si om dette forslaget i morgon, og saka skal til debatt i Stortinget 20. mars. Eg har fleire gonger, bl.a. i brev til transport- og kommunikasjonskomiteen og munnleg i Stortingets spørjetime orientert om at Stortinget skal få fyldig informasjon om Hanekleiva-saka og få høve til å diskutere alle sider ved ho. Som det går klart fram av brevet mitt datert 26. januar 2007 til transport- og kommunikasjonskomiteen, vurderer eg det slik at problemstillingar knytte til kontroll og tilsyn er ein viktig del av ei slik framstilling til Stortinget. Det er derfor høveleg å drøfte oppretting av eit vegtilsyn i denne samanhengen. Som ein del av ei slik framstilling og drøfting vil erfaringar både frå andre transportgreiner og frå andre land vere heilt opplagde element. I det same brevet har eg òg vist til at Regjeringa planlegg å leggje fram ei slik sak for Stortinget i ein samleproposisjon frå Samferdselsdepartementet, som skal leggjast fram samstundes med revidert nasjonalbudsjett i mai i år.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Eg har tillit til at dei prosessane som skjer rundt bygging av tunnelar er tilfredsstillande ut frå sikkerheitsomsyn. Ikkje minst etter raset i Hanekleiva og hendingane der må eg understreke at det har vore framført i fleire rundar frå Statens vegvesen at dette skal tilleggjast vekt. Det er ingen grunn til å tru at så ikkje vert gjort. Eg har ikkje sjølv følgt bygginga av den enkelte tunnel, det er ikkje vanleg at statsrådar gjer det. Men dei opplysningane som vert lagde fram her, og som har kome gjennom media, skal eg sjølvsagt kvalitetssikre. Eg skal òg forsikre meg om at den nødvendige kvalitetssikringa ved bygging av desse tunnelane vert gjord.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Eg kalla inn både Rådgivende Ingeniørers Forening, Maskinentreprenørenes Forbund og – kva heiter det? – den organisasjonen som organiserer dei større entreprenørane, til eit møte på mitt kontor den 21. februar. På det møtet hadde me ein veldig god debatt. Eg inviterte alle som var der, til å kome med skriftlege innspel i etterkant av møtet. Maskinentreprenørenes Forbund har gjort det, dei har kome med gode innspel i etterkant. Rådgivende Ingeniørers Forening har i staden gått ut med ei pressemelding der dei skuldar statsråden for å drive med lukka prosessar. Eg finn det underleg sett i lys av at dei hadde alle moglegheiter til å uttale seg på møtet, og at dei har ein open og ståande invitasjon til ein god dialog i tida framover. I det møtet oppmoda eg òg partane til å forsterke samarbeidet med Statens vegvesen. Eg opplevde at det var tilslutnad til det, og at ein skulle forbetre samarbeidet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Eg vil fyrst på vegner av vegstyresmaktene seie meg lei for dei tilhøva som oppstod på E18 mellom Arendal og Kristiansand i veke 8 i år. Veret var rett nok særs vanskeleg med sterk vind kombinert med store snøfall, og den aktuelle strekninga på E18 er relativt smal og utan gode moglegheiter for snølagring og parkering av havarerte kjøretøy. Det gjorde sjølvsagt ikkje situasjonen betre at dårleg skodde vogntog utan kjettingar stoppa opp og skapte store problem for brøytebilane. Trass i dei vanskelege tilhøva vil eg understreke at det ikkje er akseptabelt at det oppstår slike kritiske situasjonar på riksvegane. I tildelingsbrevet til Statens vegvesen for 2007 er funksjonskontraktane tekne opp. Departementet understrekar her betydninga av å følgje opp utføringa i kontraktane, slik at ein oppnår ein ynskt kvalitet på drift og vedlikehald. Eg veit at Statens vegvesen vil gå grundig gjennom hendingane på E18 i Agder, og eg har også følgt opp med eit nytt brev til Statens vegvesen. Det som hende langs E18, vil verte vurdert nøye og gjennomgått i si fulle breidd. Dette omfattar beredskapsopplegg, gjennomføring av kontraktane og krav til standard og kvalitet i kontraktane, og dessutan Vegvesenet si handtering av både entreprenørane og trafikkaoset. Vurderingane og gjennomgangen vil verte gjorde i nært samarbeid med entreprenørane og transportbransjen. Eg stiller også spørsmål meir generelt ved systemet med og innhaldet i funksjonskontraktane som vart innførde av førre regjering for å redusere kostnader, då eg får altfor mange rapportar om glatte vintervegar og dårleg brøyting. Eg er kjend med at Statens vegvesen har under arbeid tiltak som vil verke positivt. Statens vegvesen skal innføre eit system for krisehandtering i løpet av året. Dette systemet vil bidra til å auke beredskapen, effektivisere krisehandteringa og bidra til betre styring av Vegvesenet og entreprenørane sine ressursar. Statens vegvesen tek også om kort tid i bruk eit nytt datasystem som gir betre dokumentasjon av utført arbeid, dette for å sikre at trafikantane får dei veg- og føreforholda som er avtalte i kontraktane.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Eg har pr. i dag ikkje grunnlag for å hevde – eg trur heller ikkje representanten Sortevik har grunnlag for det – at funksjonskontraktane ikkje tek høgd for at det skal snø på Sørlandet, og eg har bedt Statens vegvesen gå gjennom kontraktane. Det er trass i alt eit fagarbeid. Statsråden er verken ingeniør eller fagarbeidar. Eg skal prøve å gjere dei politiske vurderingane, men eg er nøydd til å bruke mine fagfolk til å gjere grunnarbeidet for meg. Så i dag vil eg ikkje skulde på verken Statens vegvesen eller entreprenørane. Men eg ynskjer å finne ut av om det er slik at funksjonskontraktane ikkje er gode nok, for då må me forbetre dei. Dersom dei er gode nok – dersom det er teke høgd for dette – vel, då er det i så fall entreprenørane som ikkje har lytta på vermeldinga og gjort jobben sin, og då må dei skjerpe seg i arbeidet sitt. Men eg er ikkje ute etter syndebukkar, eg er rett og slett ute etter å finne ut av om systemet som vi no eingong har innført, er godt nok, om det blir godt nok følgt opp, og om innhaldet her er tilfredsstillande eller ikkje. Det kjem meldingar inn frå ulike delar av landet, ikkje minst frå tungtransporten sine utøvarar, som kan tyde på at ting kan gjerast betre. Det er det me no skal gjere.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Dei av oss som har budd i dette landet i nokre år – og det har både representanten Sortevik og eg gjort – veit at det snør her, og at snøfallet kan kome brått, uventa og i store mengder. Dersom ein entreprenør leverer eit anbod på snørydding utan å ta høgd for at det kan kome ein meter snø på eit døgn, er det også underleg. Men – som sagt – eg skal ikkje kritisere nokon for kva som har skjedd her, for eg har ikkje godt nok grunnlag til å gjere det. Men eg vil jo tru at dersom eg var entreprenør og leverte eit anbod på snøbrøyting, ville eg også tenkje at det faktisk kan kome ekstreme mengder snø på eit døgn. Men når det er sagt, skal det sjølvsagt også liggje i kravspesifikasjonane at ein tek høgd for den type hendingar. Så her må eg få lov å kome tilbake til denne saka når me har gått gjennom kva som skjedde der nede, og også gått gjennom funksjonskontraktane generelt – om dei er gode nok.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Bergensbana vart stengd ved Hallingskeid på grunn av at eit passasjertog av typen BM73, tidlegare kalla Signaturtoget, køyrde inn i eit stort snøras og spora av. Snøraset var om lag 2,5 meter på det høgste og om lag 25 meter breitt, og det hadde losna om lag 150 meter over jernbanesporet. Innafor det området som måtte ryddast for å kunne sleppe fram andre tog, var det snakk om ei snømengd på om lag 150 m3. Det var difor snakk om store snømengder som måtte ryddast vekk før andre tog kunne passere rasstaden. Hovudårsaka til at bana måtte halde stengt i fem dagar, var at det var storm på fjellet, med stor fare for nye snøskred i rasområdet. Jernbaneverket valde difor å halde bana stengt og ikkje sleppe ryddemannskap til før vêret vart lettare i løpet av helga. Når det gjeld spørsmål om tiltak for å kunne sikre seg mot vintervêret, slik at jernbana òg kan køyre i vinterhalvåret utan for mykje stenging, kan eg opplyse om at Jernbaneverket har sett i verk ei ordning med trinnvis beredskap for nedbør og rasfare på Bergensbana. Viss fastsette terskelverdiar vert overskridne, kan det føre til stenging av bana. For å få dette til å fungere har Jernbaneverket inngått ei avtale med Norges Geotekniske Institutt, som utarbeider skredvarsel. Det er innført avgrensingar og eventuell stenging av bana ut ifrå varsling både frå NGI og vêrprognosar frå Meteorologisk Institutt og ut ifrå om det er behov for rydding på linja. Jernbaneverket har dessutan stasjonert ein person på Finse i vinterhalvåret som har ansvaret for å koordinere arbeidet med snørydding. I vinterhalvåret er det innført ei ordning med at det før framføring av tog over fjellet køyrer eit lokomotiv med plog for å sikre at bana er open. Den dagen snøraset gjekk, vart det køyrt eit diesellokomotiv med stor frontplog og sporreinsar 2 timer og 15 minutt før passasjertoget køyrde inn i snøraset. Dessutan passerte ein av Jernbaneverket sine arbeidstraktorar rasstaden 1 time og 55 minutt før passasjertoget køyrde inn i raset og spora av. Denne dagen var det ikkje meldt om stor skredfare på Bergensbana, og NGI hadde heller ikkje levert særskilt skredvarsel. Årsaka til dette var at temperaturen i løpet av svært kort tid endra seg frå å vere pluss 2 C til minus 15 C. Ut frå førebels vurderingar er det mykje som tyder på at raset gjekk etter at arbeidstraktoren hadde passert rasstaden. Eg kan elles opplyse om at det på Bergensbana vert arbeidd med å byggje rasskring i form av snørasgjerde. I 2007 er det sett av om lag 2 mill. kr til dette arbeidet, som etter planen skal stå ferdig i 2008. For 2007 er det totalt sett av om lag 19,1 mill. kr til rassikringstiltak langs det norske jernbanenettet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Det er vanskeleg for statsråden å hindre at det går skred, men statsråden har undersøkt bakgrunnen for at Signaturtoget går i forhold til at det har vore hevda at dette toget ikkje er godt nok. Det er Jernbanetilsynet som godkjende Signaturtoget, eller BM73 som det no heiter, for trafikk på Bergensbana i september 2001. Då gjennomførte ein mange testar. Ikkje i nokon av dei testane registrerte ein urovekkjande verdiar i forhold til at toget skulle vere eigna til å nyttast. Og Jernbaneverket meinte og meiner at det i den situasjonen som oppstod, ikkje var grunnlag for å seie at tog med tyngre lokomotiv ville ha klart seg betre enn motorvogntogsettet BM73. NSB har opplyst at dei disponerer andre typar togmateriell som kan setjast inn i staden for BM73 om det viser seg nødvendig. Det har ikkje så god standard over lengre strekningar, og over ein treårsperiode skal NSB skifte og oppgradere vognmateriellet på alle avgangar. Då vil det bli teke i bruk(presidenten klubber) lokomotiv og vogner med god komfort, og ein vil vurdere om BM73(presidenten klubber igjen) kan køyre på andre banestrekningar enn Bergensbana. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Etter dei opplysningane statsråden har fått, vart det frå Jernbanetilsynet, i samband med godkjenninga av BM73-toget, gjort testar som ikkje viste noko urovekkjande. Aksellasta på BM73 er på 18 tonn. Til samanlikning er vekta på El 17, altså lok og B7-vogner – den andre typen som kjører – på 20 tonn. Det var spesielt faren for avsporing og trekkraft som vart testa ut mot bruk av lokomotivet på Signaturtoget. Men – og eg kan fullføre det eg ikkje fekk sagt i førre svar – NSB vil vurdere å skifte ut Signaturtoget når dei skal setje inn nye togsett i løpet av ein treårsperiode. Det vil dei gjere av omsyn til komforten og av tryggingsmessige årsaker. Så denne saka vil verte følgd opp av NSB.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Regjeringa har følgt opp vedtaket i Stortinget under regjeringa Bondevik II om at det skal gjennomførast ekstern kvalitetssikring av konseptval, såkalla KS1, for vegprosjekt med kostnad over 500 mill. kr. Regjeringa har gjort unntak for vegprosjekt med byggjestart i perioden 2006–2009 og for ein del vegprosjekt med mogleg oppstart i perioden 2010–2013. Unntaka for perioden 2010–2013 er m.a. gjort på grunn av at fleire av prosjekta er komne langt i planlegginga etter plan- og bygningslova. Regjeringa har bestemt at KS1 skal gjennomførast på strekninga frå Grimstad til fylkesgrensa mellom Telemark og Vestfold. Det finst ingen godkjend plan for strekninga Arendal–Tvedestrand, som vil vere ein del av kvalitetssikringa for den lengre strekninga. KS1 er ein viktig fyrste del av planlegginga av E18 på heile strekninga gjennom Telemark og fram til Grimstad i Aust-Agder. For strekninga Arendal–Tvedestrand vil arbeidet med kommunedelplan og konsekvensutgreiing starte opp etter at KS1 er gjennomført. Statens vegvesen ventar å ha utarbeidd grunnlaget for ein KS1, ei konseptvalutgreiing, og å ha gjennomført høyring av dokumentet innan mars 2008. Departementet legg til grunn at KS1 vil vere gjennomført før stortingsmelding om NTP 2010–2019 vert lagd fram for behandling i Stortinget. Dette inneber at gjennomføring av KS1 ikkje vil seinke prosjektet, slik representanten Andersen hevdar i spørsmålet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
E18 frå Arendal til Tvedestrand er jo ein del av stamvegrute 3. Statens vegvesen har i stamvegutgreiinga føreslått strekninga i prioritetsgruppe 2. Kommuneplanarbeidet vart starta opp i mai 2006, men vart stansa straks lista for KS1-prosjekt vart offentleg 11. september i fjor. Arbeidet med kommunedelplan og konsekvensutgreiing vil ta tid. Uavhengig av KS1 vil kommuneplanarbeidet ta tid. Så KS1-arbeidet isolert sett, slik det er lagt opp frå departementet si side, skal ikkje forseinke prosjektet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-03-07:
Slik saka ligg, trur eg det kan verte vanskeleg å få planane ferdige. Arbeidet med kommunedelplan og konsekvensutgreiing vil truleg ta fleire år, etter det eg har fått opplyst. Av den grunn vil strekninga neppe vere aktuell før 2013. Det er i alle fall dei opplysningane eg har. Men kvalitetssikringa i seg sjølv vil ikkje vere det avgjerande, og det var det dette spørsmålet i utgangspunktet handla om.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-03-07:
Respekt for lokale vedtak og prioriteringer er viktig. Det har vi i Høyre også. Forskjellen mellom oss og statsråden er imidlertid at for oss gjelder dette også lokalpolitikere i Oslo og Akershus – med andre ord Oslopakke 3. Statsråden har sådd tvil om utbyggingen av E18, som også er betegnet som Norges lengste parkeringsplass. Ny E18 er en viktig forutsetning i det historiske kompromisset for å få løst dette store transportproblemet i hovedstadsregionen. Statsråden er heller ikke fornøyd med vanlige bompenger, hun vil ha rushtidsavgift i tillegg og sender brev om dette til de store byene. Dette er som kjent en hån mot alle som trenger bilen for å få hverdagen til å strekke til. Det er nok et forsøk på å intervenere i lokale kompromiss og planer, som hun i alle andre sammenhenger sier hun har respekt for. Kan statsråden nå garantere at hun vil følge sin egen politiske filosofi om å lytte til lokalpolitikerne og ha respekt for lokale vedtak?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-03-07:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Onsdag 21. februar sporet Signaturtoget av ved Hallingskeid og rammet gods- og passasjertrafikk på en av Norges mest trafikkerte langdistansestrekninger, Bergensbanen, helt frem til mandag kveld. Hvilke initiativ vil statsråden ta, og hvilke tiltak vil hun iverksette for å oppnå best mulig driftsregularitet også i vinterhalvåret?»
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-03-07:
Jeg vil gjerne stille et tilleggsspørsmål. Denne saken handler jo ikke bare om at det er vanskeligheter i vinterhalvåret. Den handler også om at vi hadde veldig flaks ved at dette ikke medførte personskade eller dødsfall – heldigvis. Statsråden har flere ganger i dag blitt konfrontert med brøyting av veger og har hatt tilbøyelighet til å skylde på at dette har vært konkurranseutsatt, og at avtalene har ikke vært gode nok. Her er det i alle fall ingen tvil om at dette er et statlig ansvar gjennom Jernbaneverket. Jeg registrerer at også statseide Cargonett er svært bekymret for regulariteten, stabiliteten og påliteligheten i sin konkurranseutsatte virksomhet. Det er klart at stans i fem døgn, med normalt seks tog hver veg hver dag, betyr at veldig mye gods forsinkes. Så jeg må få lov til å gjenta spørsmålet mitt: Hvilke konkrete tiltak vil statsråden sette i verk for å sikre oss at vi ikke får denne type ulykker?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-03-07:
Jeg må få stille et tilleggsspørsmål til statsråden. Jeg har en rapport her fra Det Norske Veritas som ble oversendt Jernbaneverket for syv–åtte år siden, som omhandler disse togenes beskaffenhet og evne til å takle store snømengder. Statsråden refererer til noen forsøk som ble gjort på Finse, som også er beskrevet som ikke tilfredsstillende med hensyn til å møte de utfordringene som foreligger. Det er mange detaljer i denne rapporten, og jeg skal ikke gå inn på dem alle. Men det må være mulig enten å tilpasse Signaturtoget til norske forhold eller å endre brøyterutinene, slik at vi kan bruke moderne togsett. Er statsråden kjent med rapporten, og kan hun forsikre oss om at vi slipper å oppleve at Norges nest største by er avskåret fra jernbaneforbindelse med hovedstaden i nesten en uke?
Borghild Tenden (Venstre), 2007-03-07:
Ja, det er lov å bruke makt når man er statsråd. Venstre har også stor respekt for lokaldemokratiet, og akkurat denne saken kjenner jeg veldig, veldig godt. Dersom dette prestisjeprosjektet, slik som jeg ser det, blir realisert, vil det sluke veimidler for lang tid framover, noe som vil gå ut over veiutbedringer andre steder i fylket. Dessuten ønsker vi en likebehandling av andre fylker, slik at de også får samme muligheten som Sogn og Fjordane får her nå. Er statsråden enig i det?
Borghild Tenden (Venstre), 2007-03-07:
Jeg vil stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «I etterkant av raset i Hanekleivtunnelen ble det nedsatt en undersøkelsesgruppe som nå har avlevert sin rapport. I Stortingets spørretime den 14. februar sa samferdselsministeren at hun ville avvente rapporten før hun tok stilling til om det bør opprettes et frittstående veitilsyn. Venstre mener at rapporten avdekker behovet for et frittstående veitilsyn. Er statsråden enig i dette?»
Borghild Tenden (Venstre), 2007-03-07:
Jeg takker statsråden for svaret. Ifølge Jarlsberg Avis fortsetter tunnelarbeidet sør for Kopstad og på E18 mellom Kopstad og Gulli akkurat som i Hanekleivtunnelen. Under samme prosjektleder tilkalles geologer bare når tunnelfolkene mener det er behov. Dette var noe av kritikken i etterkant av raset i Hanekleivtunnelen. Kjenner statsråden til dette? Og i så fall: Synes hun det er greit?
Borghild Tenden (Venstre), 2007-03-07:
Jeg takker statsråden for det. Samferdselsministeren har fått kritikk for manglende åpenhet bl.a. av Rådgivende Ingeniørers Forening. De ønsker å stille sin ekspertise til disposisjon, men forutsetningen for det er større åpenhet fra Statens vegvesens side. På hvilken måte vil samferdselsministeren bidra til bedre samspill mellom Vegvesenet og bransjen?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-03-07:
Vettet er nok rimelig likt fordelt, men spørsmålet er jo snarere om pengene blir fordelt på en rimelig god måte. Jeg skal tilbake til hovedspørsmålet, som altså dreier seg om monumentbygging av en bro i Sogn og Fjordane, hvor det er en årsdøgntrafikk på 45 – kun 45! Riktignok mener Vegvesenet at det skal komme 700 nye trafikanter på døgnbasis hvis man bygger broen. Det er grunnlaget for å være spørrende til at man skyver et flertall, riktignok et flertall i fylkestinget, foran seg, og ikke som statsråd har tydelige syn på hvordan staten bruker sine midler, på hvordan staten eventuelt skal bruke 1 milliard kr på å bygge en broforbindelse på Vestlandet for 45 daglige trafikanter, når det er køer av prosjekter i andre fylker, hvor vi daglig blir minnet om at vi mangler penger til sikre veier. Gode veier redder liv. Det er vi nettopp minnet om gjennom en svensk undersøkelse. Er dette en klok prioritering som statsråden gir signal om?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-03-07:
Dette er også et spørsmål til samferdselsministeren: «Denne vinteren har norske veitrafikanter opplevd flere situasjoner der snø og is har skapt kaotiske kjøreforhold på norske veier, ikke bare på fjelloverganger, men også på stamveinettet i lavlandet. Siste eksempel er den kaotiske situasjonen på E18 mellom Kristiansand og Grimstad i uke 8. Dette har lite å gjøre med hvem som brøyter, men først og fremst med rammer, retningslinjer, kontroll og beredskap knyttet til vinterdrift på veiene. Hva vil statsråden gjøre for å bedre vinterdriften på norske veier?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-03-07:
Det er bra med datautstyr, men det er faktisk viktig å følge med på værmeldingene og ta til seg varsler som er gitt på forhånd. Det er faktisk slik at det har snødd på Sørlandet før. Det snødde faktisk i fjor, og da var også veien – E18 – stengt. Nå snakker vi ikke om snøen som falt i fjor, men vi snakker om den som falt i år, med ganske dramatiske konsekvenser. Jeg er litt spørrende til om Statens vegvesen kanskje igjen skal evaluere seg selv, og litt undrende til at det synes som om Statens vegvesen er opptatt av å legge skylden på entreprenørene som har funksjonskontrakter. Det er vel slik at det er Statens vegvesen som utformer kontraktene, og som bør sørge for at de tar høyde for at det kan inntreffe ekstraordinære og spesielle værforhold vinterstid. Altså: Det man legger inn i kontrakten, får man i hovedsak – og i mitt utgangspunkt – også levert. Men hvis man ikke tar med seg forhold knyttet til ekstraordinære og spesielle værforhold, kan man selvfølgelig få en overraskelse. Det er litt leit hvis man skylder på andre og man selv sitter med en del av skylden.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-03-07:
En grundig gjennomgang er bra. Det som er viktig å presisere, er at det er to forhold her. Det ene er at det er normale væravvik innenfor normale kontrakter som operatørene og funksjonskontraktinnehaver selvfølgelig skal overholde og levere i henhold til. Men så inntreffer det spesielle værforhold som man vanskelig kan legge inn i forutavtalte kontrakter. Da må det altså være fullmakter hos Statens vegvesen, slik at man i en vanskelig situasjon – kanskje en litt krisepreget situasjon som den vi hadde på E18 – kan håndtere dette, at man kan rekvirere ekstra innsats fra dem som har kapasitet, og at man også påtar seg regningen, slik at ikke regningen for helt ekstraordinære og urimelige værforhold automatisk blir lagt på dem som har funksjonskontraktene – at de blir sittende igjen og må betale for litt vanskelige værforhold som man ikke har regnet inn når man har inngått kontrakt.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-03-07:
Mitt spørsmål går til kunnskapsministeren. Norsk skole endres. Prosessen, som startet med PISA og kartlegging av kompetanse, har endt opp med at Arbeiderpartiets skolepolitiske talsperson, som en av de siste, innrømmer enhetsskolens fallitt. Det må anerkjennes at SV og kunnskapsministeren også har kommet seg på kunnskapssporet. Etter en innledning med et hvileskjær på forskning, får kunnskapsministeren sitt eget og SVs program for skole til å se ut som mange feilskjær. Det synes vi i Høyre er bra, men vi er fortsatt bekymret. Vi ser mange tegn til at kunnskapsministeren ikke helt forstår virkemidlene som må tas i bruk for at Norge skal komme bort fra en skole som bare har topplassering i bråk, uro, manglende disiplin og respekt. I Høyre har vi et mål om å skape en skole som er internasjonalt ledende på kunnskap. Derfor er vi bekymret for kunnskapsministerens gjennomsnittsbetraktninger og utvalgsmetoder som verktøy mot skolens utfordringer. Når norske elever viste seg å skåre gjennomsnittlig og middels i PISA-undersøkelsen, dekket det nettopp over store variasjoner. Vi er bekymret for bruk av en tippekupong som kartleggingsverktøy for ferdighetsnivåer til elevene og for vegring mot åpenhet om resultatene. Dette avdekker en manglende forståelse for hva som skal til for å skape sterkt lokalt engasjement og eierskap til utvikling i skolen. Det er naturlig å spørre kunnskapsministeren om den prosessen han er inne i, vil føre til at han aksepterer at tiltak og kunnskap i skolen forutsetter kunnskap om skolen, og om han aksepterer Kunnskapsløftets krav til måling av og åpenhet om resultatene i skolen.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-03-07:
Jeg noterer meg at kunnskapsministeren bruker mye av svaret til ikke å svare på spørsmålet. Jeg sa ingenting om lærere og skoleledere. Vi har veldig mange dyktige lærere og skoleledere. Det som det dreier seg om, er å gi dem redskaper som gjør at de kan forbedre seg ytterligere, og også gi resultater i skolen som alle er stolte av. Hvis kunnskapsministeren også nærmer seg at det skal være full åpenhet om resultatene, og at vi skal bort fra gjennomsnittsbetraktninger, er vi skjønt enige om hvordan resultatene skal brukes. Det er et kjent tegn dette med mannen som lå med beina i fryseren og med hodet i stekeovnen. Han sa også at han gjennomsnittlig hadde det bra. Det har norsk skole blitt målt etter altfor lenge. Kunnskapsministeren har ikke kommet med klare signaler om at resultatene i skolen skal være tilgjengelige for alle grupper som resultatene er interessante for. Jeg vil derfor be om at han bekrefter at alle grupper som berøres av skolen, og som har interesse av skolen, vil få tilgang til resultatene på en enkel og grei måte.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-03-07:
Midlene kommer dit de skal, sa statsråden. Det lurer jeg på om han egentlig vet. Jeg tror det er veldig fornuftig, særlig hvis det er resultat av et veldig aktivt lokalt eierskap, at man satser på skoleledelsen og oppgradering av skoleledelsen. Er det noe som mange rapporter tyder på, er det at norske skoler trenger en oppgradering av skoleledelsen. Det som imidlertid er dramatisk, er at vi ikke har noen systematisk oppfølging av om etter- og videreutdanningsmidlene kommer fram til de personene som skal nyte godt av dem. Jeg har tidligere spurt kunnskapsministeren om det vil bli satt i verk tiltak som systematisk innhenter informasjon om hvordan midlene blir brukt. Vi har lokalt skoleeierskap i Norge. Det skal vi hegne om, og det skal vi utvikle. Men det forhindrer ikke, som Dørum sa, at et samarbeid mellom staten og kommunene tilsier at staten skal hente inn informasjon. Har kunnskapsministeren nå satt i gang systematisk informasjonshenting, slik at man får vite hvordan midlene faktisk brukes ute i kommunene?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-03-07:
Jeg vil stille miljøvernministeren følgende spørsmål: «Statsråden var i en interpellasjonsdebatt 30. mars 2006 svært positiv til utvidet jakttid. Dette er ikke fulgt opp. De nye jakttidene er de samme som før, men det åpnes for utvidede jakttider etter søknad. Jakttidene diskriminerer også enkelte områder mht. senere jaktstart enn andre. Dette kompenseres ikke med jaktdager i etterkant. Hvorfor har statsråden akseptert et fortsatt stramt regime, forskjellsbehandling, og at ikke de som tilrettelegger for samjakt, er sikret å få innvilget søknader om utvidet jakt?»
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-03-07:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg synes på mange måter denne revideringen av jakttidsrammene og jakttidene er et eksempel på hvordan en sentral tenkning legger en klam hånd over lokalsamfunnets mulighet til å utvikle sitt ressursgrunnlag. Hvorfor kunne man ikke ha snudd problemstillingen på hodet, og sagt at vi vet at erfaringene fra prøveprosjektene er gode, og for dem som da tilrettelegger for samjakt og tilrettelegger for andre interessebrukere, skal man ha en generell utvidet jakt? Så får man heller legge restriksjoner på de områdene hvor det er konflikter – for det finnes i noen mer tettbebygde strøk. Men i godt over 90 pst. av landet er det nesten ikke konflikter. Da bruker man altså det prinsippet at man pålegger hele landet begrensninger ut fra at det er konflikter i visse småområder. Jeg synes det er underlig at statsråden ikke har tatt tak i og rett og slett snudd det prinsippet.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-03-07:
Det er greit nok at man har fått mulighet til å søke om utvidet jakttid. Men vi vet samtidig at det også er ganske mye tradisjonell tenkning rundt dette. Det er egentlig ikke mange som har kommet i gang med det som Landbruksdepartementet har prøvd gjennom 10–15 år nå, å få i gang næringsutvikling med basis i jakt. Også i lokalsamfunnene har man disse små konfliktene mellom dem som vil verne ressursene og dem som vil bruke dem til aktiv næringsutvikling og skape arbeidsplasser ute i Distrikts-Norge. Så jeg vil egentlig bare gjenta dette: Jeg hadde håpet at statsråden kanskje hadde benyttet muligheten til å ta tak i dette, snu litt på prinsippene og si at utvidet jakt skal være tilgjengelig – unntakene er når vi må legge begrensninger ut fra andre brukerinteresser. Så jeg vil egentlig bare oppfordre statsråden til å se på dette nok en gang, og se om man ikke kan snu på prinsippene.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-03-07:
La meg først si at denne beskrivelsen av norsk skole, som representanten Gundersen gjør seg til talsmann for, tror jeg det er ingen som har sitt virke i norsk skole, som kjenner seg igjen i. Norsk skole har veldig mange kvaliteter. Vi har mange dyktige lærere, vi har mange engasjerte elever og mange dyktige skoleledere. Men skolen er i en evig prosess for å bli bedre, der vi har kombinasjoner av kunnskap, selvfølgelig, som det aller viktigste i skolen. Mange av disse tingene må vi gjøre sammen. Den dialogen jeg har med Skole-Norge, gjør at vi nå går sammen. Jeg oppfattet spørsmålet dit hen at dette dreier seg om nasjonale prøver. De forrige nasjonale prøvene, som den forrige regjeringen hadde ansvar for, ble evaluert sønder og sammen. Dem måtte vi fjerne. De holdt ikke mål kvalitetsmessig, og det var egentlig mer et politisk prestisjeprosjekt for den forrige regjering, et prosjekt som altså ble evaluert sønder og sammen. Det har også den tidligere undervisningsminister Clemet innrømmet. Det vi da gjorde, var at vi dispenserte fra de nasjonale prøvene og startet en omfattende prosess sammen med de fremste fagmiljøene. De ble pilotert i skolen nå i høst, uten offentlig kritikk overhodet, og de skal fullskala gjennomføres i norsk skole fra høsten av, på femte og åttende klassetrinn i fagene lesing norsk, lesing engelsk og matematikk. De prøver som framkommer, vil i stor grad være den samme typen prøver som man bruker i PISA-undersøkelsen. Det er interessant å høre at representanten Gundersen mener at de nasjonale prøvene vi nå skal gjennomføre i skolen, er som å bruke en tippekupong, når det evalueringsverktøyet som måler norsk skole internasjonalt – altså PISA – bruker akkurat det samme grunnlaget. Det betyr at hvis dette med de nye nasjonale prøvene som vi skal gjennomføre, er som å bruke en tippekupong, er også hele PISA-undersøkelsen som en tippekupong. Denne lettvinte måten å bedømme det på, det som er de fremste skoleforskernes tilnærming til hvordan man måler kunnskap, synes jeg Høyre egentlig skal holde seg litt for god til. Vi ønsker at de resultatene som framkommer gjennom dette, skal være offentlige for dem de angår, for at det skal gjøre skolen bedre. Det skal ikke være noe rangeringsverktøy i offentligheten. Det betyr at lærerne, foreldrene, eleven – selvfølgelig – og skoleeier skal få tilgang på resultatene, for å gjøre skolen bedre. Hele poenget med de nasjonale prøvene er akkurat dette: Mål grunnleggende ferdighet og gjør skolen bedre!
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-03-07:
Da må jeg nok en gang si at representanten Gundersen ikke har fulgt godt nok med i timen. Dette er kommunisert fra dag én, fra det øyeblikk oppdraget med de nasjonale prøvene ble gitt til Utdanningsdirektoratet. Hele tiden har forutsetningen vært at disse resultatene skal være kjent for dem det angår: eleven, læreren, foreldre og skoleeier. Hele poenget med de nasjonale prøvene er at man skal gjøre skolen bedre, at eleven skal få muligheten til å utvikle seg, ikke at han skal henges ut og rangeres, som ved de forrige nasjonale prøvene. De ble i stor grad skandalisert, ikke bare fordi prøvene var for dårlig faglig, men også fordi den forrige regjeringen ønsket å bruke dem som et offentlig rangeringsverktøy, noe som viste seg å være veldig uheldig for skolen. Vi har aldri snakket om en gjennomsnittsbetraktning. Hvor representanten Gundersen har det fra, vet ikke jeg. Utgangspunktet vårt for hele tilnærmingen til de nasjonale prøver, er at vi skal ha et verktøy i skolen som ikke er omstridt, men som gjør skolen bedre. Derfor har vi også fått mye honnør, ikke minst fra Utdanningsforbundet, fra elevorganisasjonene og også fra foreldrenes egne organisasjoner, for den tilnærming vi nå har. Det er altså bred aksept i Utdannings-Norge for det vi gjorde, i motsetning til hva det var for det den forrige regjeringen gjorde.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-03-07:
Etter at regjeringen Stoltenberg overtok, har vi overført ca. 18 milliarder nye kroner til kommunesektoren. Det som viser seg, er at det har vært mange hull å dytte disse pengene inn i. Den forrige regjeringen hadde jo sultefôret norske kommuner, noe som gjorde det nødvendig med disse store overføringene. Det vi ser, er at ca. en tredjedel av de pengene vi bruker, går til skolesektoren. Når det gjelder de nye pengene, ser man omtrent det samme tallet, nemlig at en tredjedel har gått til skolesektoren. Men det er riktig, som representanten Anundsen sier, at vi ikke så langt kan måle at det har gått til flere lærerårsverk. Vår regjerings politikk er at vi ønsker flere lærere i skolen. Læreren er garantisten for kvalitet. Læreren er garantisten for at hver enkelt elev blir sett. Det betyr at jeg nøye vil følge utviklingen når det gjelder lærertetthet. Jeg forutsetter at kommunene vil gjøre den jobben vi har bedt dem om å gjøre, og som Stortinget har bedt dem om, nemlig å få flere pedagoger inn i skolen. Vi nå har gitt kommunene en fast grunn under føttene. De har – skal vi si – fått igjen pusten etter fire år med Høyre. Nå gir vi dem anledning til å bygge kommunen og skolen videre ut, og da skal vi også ha flere lærere i skolen.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-03-07:
Jeg er hjertens enig med representanten Eriksen i at hjemmet har en veldig viktig rolle å spille i barns læring og i utviklingen av skolen. Da vi var barn, var det jo sånn at – skal vi si – foreldrenes engasjement stoppet ved skoleporten, og der overtok læreren. Heldigvis er det ikke sånn lenger. Foreldrene har en mye mer dominerende plass i skolen. Det applauderer jeg, og det ønsker jeg en utvikling av. Vi ser tydelig at der foreldre har engasjert seg, er barnas skoleprestasjoner bedre. Det betyr at vi på mange ulike vis har styrket familiens rolle i forhold til skolen. I St.meld. nr. 16 tar vi også til orde for at foreldreutvalget for grunnskolen skal få et utvidet mandatområde, nemlig mot videregående skole. Vi ser at mange ungdommer sliter i overgangen fra ungdomsskole til videregående skole, at de faller fra og har vanskeligheter med å tilpasse seg. Her ønsker vi at foreldreutvalget skal ha en mer aktiv rolle, at de skal kunne gi råd og hjelpe ungdom og familiene deres, slik at de kan få en trygg start på den videregående skolen. Men utgangspunktet mitt er ja, jeg mener at samarbeidet mellom foreldre og skole er viktig, og vi vil styrke det på ulike vis.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-03-07:
Fire år med Bondevik påførte norske kommuner og norsk skole et økonomisk etterslep som gjør at de fremdeles sliter. Etter at vi har tilført 18 milliarder kr, er kommunene ennå ikke kommet seg helt opp. Det betyr at de fremdeles har pustebesvær, og det er i kommunene den viktigste velferdsproduksjonen er. Kunnskapsløftet, som jeg oppfatter at representantens spørsmål gjelder, er et felles politisk tankegods fra Stortinget. Det var et enstemmig storting som sluttet seg til Kunnskapsløftet, og det var en lang prosess også før forrige regjering. Både tidligere statsråd Lilletun og statsråd Giske var inne i dette før jeg fikk den store gleden av å gjennomføre Kunnskapsløftet. Det har vært gjennomført med kraft og styrke, og det har vært en stor suksess for skolen. Det er jeg veldig glad for av hensyn til skolen. Utgangspunktet er at vi har et felles politisk tankegods i dette huset. Det gjør også at dette kunnskapsløftet heller ikke er politisk omstridt. Når det gjelder nasjonale prøver, er det riktig, som jeg har sagt, at vi har gitt et mandat til Utdanningsdirektoratet. Det har vært prioritert i den norske skole. Vi skal fullskala gjennomføre dette til høsten, i to uker i september–oktober. Da vil vi se om det virkelig blir uomstridd. Resultatene skal være offentlige for dem det angår, men jeg skal ikke legge til rette for noen rangering. Det betyr at jeg ikke ønsker at dette skal offentliggjøres i aviser, der skoler skal henges ut. Det er ikke det som skaper god læring.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-03-07:
Representanten viser til programkomiteen. Jeg har bestandig vært for karakterer. Karakterer var også utgangspunktet i det arbeidsprogrammet jeg la fram, men et knapt flertall på vårt landsmøte ønsket å fjerne karakterene i ungdomsskolen. Jeg har hele tiden ment at karakterer er et godt måleverktøy hvis det suppleres med annen evaluering. Det er det vi nå gjør. Vi har gitt et omfattende oppdrag til Utdanningsdirektoratet om å sørge for en skriftig og muntlig evaluering av eleven som er motiverende, altså i tillegg til karakterene på ungdomstrinnet og på videregående trinn, og som et nytt evalueringsverktøy i trinnene under ungdomsskolen. Noe av det aller vanskeligste i skolen er å gi motiverende tilbakemelding til eleven. Det oppdraget som jeg nå har gitt til Utdanningsdirektoratet, har vært et forsømt område i skolen under mange statsråder. Det at man ensidig har fokusert på karakterer, har gitt – skal vi si – en veldig smal bedømmelse av elevens prestasjoner. Jeg har god tro på at de nye verktøyene vi nå vil innføre i skolen, vil gi læreren styrke og trygghet i det å gi motiverende tilbakemelding. Vi gjør skolen bedre, og for noen trinn vil karakterer være en del av dette.