trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-01-08:
Jeg er som sagt veldig positiv hvis lærere har lyst til å bruke sjakk i matematikktimene. Det mener jeg vil være veldig bra. Men jeg synes det vil være feil hvis man skal komme med et dekret fra sentralt hold om at nå er det mye oppmerksomhet rundt sjakk, gjør det. Det mener jeg at det er skolene og lærerne som skal bestemme. Jeg er åpen for forslaget om at man kan se på valgfagene. Det var jo den forrige regjeringen som bestemte både antall på og innhold i de nye valgfagene. Regjeringen som sitter nå, har uansett tenkt å gjennomgå dem bl.a. for å se om det er tydelige nok læringsmål i valgfagene, og for å se om de tydelig nok bygger opp under de viktige læringsmålene i skolen. Når det gjelder kulturskoletimen, var den knyttet til den lokale kulturskolen. Jeg må innrømme at jeg ikke hadde oppfattet at det var en stor satsing på sjakk. Uansett var regjeringens prioritering nettopp at realfagsferdigheter, bl.a. gjennom etter- og videreutdanning, var viktigere enn en kulturskoletime i skolefritidsordningen.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Våre prioriteringer ligger i finansinnstillingen. Der går det klart og tydelig fram at vi ønsker en høyere prioritering på flere områder, både når det gjelder bistand og bidrag til FN-organisasjonene. Jeg mener at vi burde vært enige om 1 pst. i denne salen, simpelthen fordi det er det flertall for. Og hvis det hadde blitt enighet om det, slik det er i Storbritannia, og regjeringa hadde lagt fram forslag om dette, tror jeg vi kunne ha fått mer interessante diskusjoner om kvaliteten innen bistand enn at vi hvert år skal diskutere nivået. Vi har hvert år lagt fram en styrking av Utenriksdepartementets kulturbudsjett. Det kan vi også gjøre denne gangen, og det har vi lagt inn forslag til endringer i forhold til. Så ønsker vi en sterkere satsing i Syria. Vi har fremmet et forslag om dette og fikk det ganske klart demonstrert ved vår partileder Jonas Gahr Støre, som sa at det uansett kommer til å bli penger igjen på budsjettet i desember. Han fikk rett. Det kom penger til Syria. Det er vi lettet for, men det kunne kommet enda før.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Jeg mener at det er et stort bistandsbudsjett. Men la meg referere til en samtale fra møtet utenrikskomiteen hadde med Bill Gates den gangen det foregikk budsjettforhandlinger på Stortinget for et år siden. Da spurte jeg ham: Vil det bety noe om Norge går vekk fra målet om 1 pst. i bistand? Da svarte Bill Gates: ja. Det er simpelthen fordi Norge er et av de rikeste land i verden, så hvis vi går vekk fra våre ambisjoner, gjør det at andre land også kan slakke på sine. Så jeg mener at det er viktig for å bidra til at andre også bidrar mer i sine bistandsbudsjett. Så hvis vi kunne blitt enige om dette nivået, hadde vi etter min mening kommet lenger og kunne fått en diskusjon om kvaliteten innenfor bistanden.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Vi støtter forslaget om å øke antallet kvoteflyktninger, og at det nå kommer opp på det samme nivået som vi foreslo i budsjettet for 2014, den gangen vi satt i regjering. Det mener vi er en forbedring. Men vi stemte også sammen med de andre partiene for et vedtak i Stortinget i vår, der vi ba regjeringa komme tilbake med forslag til hvordan vi kunne ta imot flere kvoteflyktninger. Det er nå fulgt opp, og vi støtter derfor dette forslaget.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Vi har ikke snudd. Vi forholdt oss til det vedtaket vi var med på i vår, nemlig at vi ville øke antallet kvoteflyktninger, og når det kommer forslag om det, støtter vi selvsagt det. Antallet kvoteflyktninger ble jo – bare fra vi gikk av til den nye regjeringa overtok i fjor høst – redusert. Det var jo da man begynte å senke ambisjonene, så jeg regner med at den kritikken som Kristelig Folkeparti nå framfører, rammer like mye regjeringspartiene som Arbeiderpartiet. Vi ønsket et høyere nivå på antallet kvoteflyktninger enn det Solberg-regjeringa foreslo i sitt aller første budsjett, og vi er med på de økningene som foreslås nå. Jeg tar opp Arbeiderpartiets forslag i innstillinga.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Jeg vil takke for et perspektivrikt innlegg. Det er helt åpenbart at bistandsbudsjettet har blitt mye bedre etter at Kristelig Folkeparti var med på å forhandle fram en del endringer. Vi er enige om prioriteringa av utdanning. Da vi diskuterte dette for et år siden, var jeg enig i en slik prioritering, men jeg mente at man for å få til en profil på utdanning foretok en del kutt som ikke var ansvarlige. Et av de kuttene som ble foretatt, var kutt i FNs matvarefond. Vi har i løpet av året sett det som vi fra Arbeiderpartiets side advarte mot, at dette kunne ramme flyktninger i Syria. I etterpåklokskapens lys: Var det klokt av Kristelig Folkeparti å være med på kuttet i FNs matvarefond, eller skulle man gjerne ha unngått det?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Det er helt åpenbart at Venstre gjennom forhandlingene har gjort dette budsjettet bedre, spesielt det som handler om konsentrasjon. Det at arbeidet som er lagt ned av de frivillige organisasjonene gjennom mange år, nå kan videreføres, mener jeg er viktig. Jeg vil spørre om et område som representanten selv er inne på, nemlig kultur. Jeg vet at det står Trine Skei Grandes hjerte nær. Det er flere som har vært i kontakt med representanter på Stortinget etter at budsjettet ble vedtatt. Jeg har mange kontakter i kulturlivet som sier at Høyre forsto situasjonen, at de etter budsjettforhandlingene ikke var fremmede for å øke norgesfremme-posten, og at Høyre da ville ta opp dette med Venstre og Kristelig Folkeparti i komiteen. Stemmer det at Høyre har tatt opp dette etter at budsjettforhandlingene var ferdige? Er det i tilfelle da Venstre som har avvist det, eller hvordan henger dette sammen?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Jeg vil takke utenriksministeren for et godt og perspektivrikt innlegg. Utenriksministeren sier at norsk utenrikspolitikk ligger fast. Mitt spørsmål er om norsk utenrikspolitikk også ligger fast når det gjelder målsettingene om en verden fri for atomvåpen. I Prop. 1 står det nemlig: «Norge skal være en aktiv bidragsyter i å bevare og styrke en forutsigbar internasjonal rettsorden, herunder være pådriver for et styrket ikke-spredningsregime, og en vellykket NPT-tilsynssyklus.» Det står nå som mål. Det er noe annet enn det den forrige regjeringen hadde som målsetting, der sto det nemlig klart og tydelig: «Oppnå en verden fri for masseødeleggelsesvåpen basert på forpliktende og verifiserbare avtaler som omfatter alle land.» Ligger det noen endringer i norsk politikk på dette området, i og med at dette er tatt ut som mål i proposisjonen?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Jeg takker for et godt svar, men jeg vil spørre helt konkret: Er utenriksministeren enig i at det er et mål for Norge at man skal oppnå en verden fri for masseødeleggelsesvåpen basert på forpliktende og verifiserbare avtaler som omfatter alle land? Mener utenriksministeren at dette er et mål for hans utenrikspolitikk?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Jeg vil takke forsvarsministeren for et meget godt samarbeid i det året som har gått. Det har vært mange vanskelige avgjørelser som hun har tatt, og vi har blitt konsultert på en god måte. Endringer tar tid, sa forsvarsministeren, etter åtte rød-grønne år. Men det tar jo ikke så lang tid å gjennomføre det Eriksen Søreide i opposisjon sa var mulig. Hver gang noen spør om forsvarsbudsjettet, gjør forsvarsministeren det hun er best til, nemlig å kritisere de rød-grønne partiene, men nå har jo forsvarsministeren ansvaret sjøl, og det er mange som har hatt store forventninger til at forsvarsministeren skal gjennomføre det hun som representant sa i opposisjon. Det er mange som sikkert sitter og hører på nå, forsvarsvenner som lurer på om forsvarsministeren er stolt over det budsjettet som nå presenteres. Er det i overensstemmelse med det som hun mener er nødvendig for Forsvaret?
Sylvi Graham (Høyre), 2014-12-09:
Komitélederen sier at vi burde vært enige om bistandsprosenten og etterlyser verdighet i denne debatten. Da spør jeg hvem som setter i gang et politisk teater, når forskjellen er på mellom 32,5 mrd. kr og 33 mrd. kr – forskjellen på verdighet er altså nettopp på mellom 32,5 mrd. kr og 33 mrd. kr. Komitélederen sier videre at vi burde ha vært enige om å styrke kultursatsingen, men 33 mill. kr ekstra finner man kun på SVs tabell. Snakk om uttrykk for høyere ambisjoner enn pengestrøm. Og så klager representanten Huitfeldt over for sen og for lite til humanitær innsats, men i Arbeiderpartiets budsjett videreføres ikke flyktningemilliarden fra i vår. Spørsmålet er: Driver Arbeiderpartiet med symbol- og tullebudsjettering?
Sylvi Graham (Høyre), 2014-12-09:
De færreste land i verden har ambisjon om mer enn 0,7 pst. av BNI i bistand. Norge er et land som gir rekordmye i bistand. Er ikke representanten Huitfeldt enig i at det å gi 32,5 mrd. kr, henholdsvis 33 mrd. kr, i alle høve er å ha et stort og godt bistandsbudsjett?
Sylvi Graham (Høyre), 2014-12-09:
Jeg sa jeg hadde mer på hjertet og ville komme tilbake. Verden står nå overfor den mest kritiske humanitære situasjonen på mange tiår. FNs samlede humanitære appell for 2014 var den største noensinne, og per desember i år er den oppjustert til behov for 16,4 mrd. dollar. Det er i dag, som vi vet, fire kriser på nivå 3 – det høyeste nivået FN har definert. I tillegg kommer en rekke andre både akutte og langvarige kriser der man også har en betydelig underfinansiering. Dessuten: FN har gjennom programmet «Transformative Agenda» greid å bedre sin respons på akutte kriser som f.eks. naturkatastrofer, men ennå ikke de langvarige konfliktkrisene, dessverre. De siste årene har finansieringen av internasjonal humanitær respons ikke holdt tritt med de økende behovene. Også i Norge har humanitær bistand som andel av bistandsbudsjettet gått noe ned de siste årene, under den forrige regjeringen. Derfor var det så pussig å høre en representant for Arbeiderpartiet i Dagsrevyen søndag den 7. desember angripe regjeringen for at Norge gir for lite for sent til humanitær bistand. I vår krevde Arbeiderpartiet en Syria-milliard ekstra i revidert. Det var ikke klart hvor disse midlene skulle tas fra, på det tidspunktet. Det ville vært uansvarlig å ta midlene fra andre områder. Nå øker Arbeiderpartiet avsetningen til humanitær bistand med bare 50 mill. kr i sitt forslag til budsjett for 2015. Her ser vi dermed at det er lite igjen av satsingen fra i vår. Samtidig har Syria-krisen bare blitt verre. Regjeringen har dessuten økt den humanitære bistanden i tre omganger siden regjeringsskiftet – i revidert med 166 mill. kr, i nysalderingen med 250 mill. kr og for 2015-budsjettet med 424 mill. kr ekstra, pluss 42 mill. kr til World Food Programme for 2015. Med budsjettforslaget fra de fire forlikte partiene har budsjettet til humanitær bistand og nødhjelp økt med 427 mill. kr til 3, 339 mrd. kr i 2015, jf. flertallets innstilling. Det tilsvarer en økning på 15 pst. Norge er blant de største bidragsyterne til Syria og regionen. Norge har totalt bidratt med om lag 846,5 mill. kr i 2014 i respons på krisen i Syria. I tillegg kommer 200 mill. kr til Irak. Det blir tung norsk innsats også i 2015. Regjeringen har dessuten gått med på å ta imot 2 000 kvoteflyktninger til neste år. Det er 500 mer enn Arbeiderpartiet hadde budsjettert med. Det var hjerteskjærende å høre World Food Programmes leder Ertharing Cousin fortelle til BBC i forrige uke at de har måttet redusere og nå avslutte matutdelingen i flyktningleirene rundt Syria. Heldigvis gikk utenriksministeren på banen med ytterligere 70 mill. kr på søndag. Nå må også resten av det internasjonale samfunnet ta tak!
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Jeg vil gi ros til komitélederen for en god innledning på hennes innlegg, om viktigheten av å ta på alvor den alvorlige situasjonen vi har i verden, med fire store humanitære kriser som tilhører kategori 3. Det er en utrolig vanskelig situasjon, og det er viktig at Norge stiller opp og fortsatt gir mye bistand for å kunne hjelpe de menneskene som er i en alvorlig situasjon. Det synes jeg er viktig. Men jeg mener at bistand er én ting, for Norge har også et ansvar for å ta imot kvoteflyktninger. Jeg er klar over at det hører til på kommunalbudsjettet, men det henger også sammen med det vi diskuterer i dag. Av alle opposisjonspartiene var det kun Arbeiderpartiet som ikke valgte å legge inn flere kvoteflyktninger i sitt alternative budsjett. Det hadde vært interessant å høre tankene til komitéleder Huitfeldt om bakgrunnen for at en ikke ønsker å være offensiv og peke ut en retning for å prøve å få regjeringa med på å ta imot flere flyktninger.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Det er interessant at en tenker sånn, men i min verden – når jeg ser at vi står overfor den største flyktningkatastrofen på over 70 år, med over 50 millioner mennesker på flukt, og en ser at nabolandene tar imot titusenvis av flyktninger, og Norge har budsjettert med 1 500 flyktninger på regjeringas budsjett – er det en meget defensiv holdning fra landets største parti, når en ikke ønsker å gå mer offensivt til verks for å vise at vi har plass til å ta imot flere. Jeg synes det er veldig byråkratisk bare å vise til et vedtak som er gjort. En kan sikkert kritisere regjeringa for at den burde ha kommet med mer klare mål eller ha vist hvor stort antall vi faktisk kan ta imot. Men vi mente i alle fall at det var viktig å gå foran, så Kristelig Folkeparti bevilget jo penger til 1 500 flere kvoteflyktninger i vårt alternative budsjett. Vi var veldig godt fornøyd med at vi klarte å få inn 500 ekstra, sånn at det blir et rekordstort antall på 2 000. Derfor klarer jeg ikke helt å forstå hvorfor Arbeiderpartiet i så fall plutselig har snudd, når regjeringa ikke har lagt fram noe mer, men bare på grunn av påtrykk fra bl.a. Kristelig Folkeparti og Venstre har gått med på å ta imot 2 000 for neste år.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Takk for en viktig replikk. Kristelig Folkeparti skulle gjerne hatt mer penger til FNs matvarefond. Jeg tror at i den situasjonen som jeg beskrev i mitt innlegg, vil det også være behov for det langsiktige arbeidet. Jeg vil understreke at for oss har det også vært viktig å kunne løfte utdanningssatsinga så høyt som det er blitt gjort. Det er fordi vi ser på det som selve nøkkelen til å skape utvikling. Jeg vet at representanten deler Kristelig Folkepartis syn på at utdanning vil gi barn en mulighet til å kunne få jobb senere, at det vil styrke kampen mot barneekteskap, at det vil sikre at de føder senere, kanskje gifter seg senere, osv. Derfor mener vi at satsinga på utdanning er noe av det viktigste vi kan gjøre.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Takk for skryt. Vi er godt fornøyd med budsjettet som vi har klart å forhandle fram, og som vi i dag skal vedta. Jeg må si at jeg er veldig godt fornøyd med at det skal være 1 pst. til bistand. Jeg er litt uenig med dem som sier at det at det ligger litt under 1 pst., gjør at vi ikke kan ha debatt om innholdet i bistanden. Jeg mener at det er nettopp det vi har hatt den siste tida, og som iallfall vi ønsker. Dermed tenker jeg at klarer man å nå 1 pst., vil vi være kjempegodt fornøyd med det. Kristelig Folkeparti har i sitt alternativ gått lenger, så jeg kan for så vidt følge representanten Solhjell i at det skulle vi gjerne gjort, men jeg mener det er viktig at vi i denne debatten klarer å fokusere på de andre tingene. Da vil jeg framheve økt geografisk konsentrasjon som noe av det som blir viktig. Jeg mener at det er veldig bra å konsentrere seg om stat-til-stat-bistanden, mens en unntar frivillige organisasjoner og humanitær bistand. Derfor kan en også ta med merknadene vi har om SPU – som ligger under finansministeren – at det skal brukes som et verktøy for å skape investeringer i de fattigste landene. Dette er midt i den debatten som vi har nå, selv om vi har sikret 1 pst.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Jeg er helt enig med representanten Navarsete i at både vann og mat selvfølgelig er noe av det viktigste vi kan løfte fram. Når en ser på verdens fattigste, i alle fall de som bor i Afrika, lever størsteparten av dem av landbruk. Derfor har vi vært opptatt av å løfte nettopp den biten. Det som jeg mener er bra med dette budsjettet, er at det har en tydelig profil på at utdanning er viktig, helse er viktig, og vi har også et løft for sivilt samfunn. Vi har en diskusjon om hvilke kanaler en bruker for å gi bistand, og der har vi løftet sivilsamfunnet i større grad, fordi vi mener det er veldig effektivt. Men det utelukker heller ikke at en har en tydelig satsing på f.eks. vann eller ernæring. Det er også tydelig løftet fram gjennom merknader i budsjettinnstillinga. Uansett handler det om hvilken profil vi skal ha, og vi mener at utdanning og helse er noen av de viktigste feltene Norge kan bidra på.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Takk for et viktig spørsmål fra representanten Hansson. Vi er veldig stolte av det som ligger i dette budsjettet, som er en dobling og en økning til 400 mill. kr til det grønne klimafondet. Så skulle en sikkert hatt enda mer, og Norge skulle bidratt enda mer, men jeg tror ikke at det å bruke Statens pensjonsfond utland er det riktige virkemiddelet akkurat når det gjelder det fondet. Vi har en klar og tydelig ambisjon om å vri investeringene i oljefondet til å kunne gå inn i både infrastrukturprosjekter på fornybar energi og mer framvoksende markeder i de fattigste landene. Det kommer til å komme en utredning ut fra budsjettavtalen, så forhåpentligvis kan vi gjøre det enten til våren eller etter det igjen, for jeg mener at når en får gjort slike tydelige investeringer, vil det ha et enormt utviklingsfremmende formål. Når det gjelder klimafondet, skal vi også være med og bidra til at det blir høye bevilgninger. Jeg har registrert at regjeringa har varslet 400 mill. kr de neste fire årene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Jeg vil også takke for et godt innlegg og gjenta det jeg sa, at utenriksministeren gjør en stor jobb i å representere Norge rundt om i verden. Han tar ansvar og viser et stort engasjement for de enorme lidelsene vi ser rundt om i verden. Selv om Kristelig Folkeparti nok fremdeles gjerne skulle hatt en utviklingsminister, er vi alle fall glade for det engasjementet utenriksministeren viser, og for at han bruker de anledningene han har til å løfte verdens fattigste hver gang han har mulighet til det. Derfor vil jeg spørre utenriksministeren om disse appellene som FN sendte ut, om 117 mrd. kr, som de varsler at de trenger det neste året for å kunne gjøre det humanitære arbeidet for å hjelpe nesten 60 millioner mennesker som er på flukt. Hvordan ser han for seg at Norge og utenriksministeren kan bidra til å få med andre land på å oppfylle de appellene, ikke bare med løfter og ord, men slik at det kommer penger på bordet?
Trond Helleland (Høyre), 2014-12-09:
Det står vel egentlig ganske bra til med enigheten om norsk utenriks- og sikkerhetspolitikk når hovedangrepet fra det største opposisjonspartiet går på posteringene i departementets budsjett. Jeg må si at det viktigste er vel kanskje innholdet i politikken og de diskusjonene vi har her i Stortinget knyttet til redegjørelser, knyttet til denne debatten, og de påpekninger som blir gjort. Jeg vil nok si at både Venstre og Kristelig Folkeparti har vært fullt på høyde i diskusjonene om budsjettets innretning og hvordan det skal prioriteres, og jeg føler ikke at dette er noe stort problem. Men jeg skjønner at Arbeiderpartiet vil ha en hånd ned i detaljene, jeg trodde det var viktigere å løfte seg opp og diskutere de store utenrikspolitiske temaene. Vi har i 2014 sett at det har vært en enorm endring, det har skjedd mye i løpet av året som gjør at bistandsbudsjettet og utenriksministerens handlekraft må preges av at det er en fleksibilitet, for å møte de endrede situasjonene i verden.
Trond Helleland (Høyre), 2014-12-09:
Nei, det er klart at det er ikke detaljer i bistandsdebatten hva pengene går til, men det som jeg opplever er kritikken fra Arbeiderpartiet, går på hvordan dette posteres, og hvordan den enkelte budsjettpost blir satt opp. Jeg mener at hoveddiskusjonen må være innholdet og realitetene i bistandspolitikken. Det er sikkert mulig å få svar på hvor mye støtte den enkelte multilaterale organisasjonen får fra Norge osv., men jeg mener at det viktigste må være å ha en debatt om innretningen på bistandspolitikken, og der har regjeringen gjort et historisk løft når det gjelder jenters utdanning – en post som ble kuttet kraftig under den rød-grønne regjeringen, er nå kraftig styrket. Det er én hovedprioritering. Det er også andre hovedprioriteringer, som f.eks. en forsiktig geografisk konsentrasjon. Jeg mener at vi bør ligge på det nivået, og så vil det være opp til opposisjonen og våre samarbeidspartnere i hvilken grad man skal kreve detaljinnsyn i hver enkelt budsjettpost.
Trond Helleland (Høyre), 2014-12-09:
Først og fremst vil jeg si at det aller viktigste er at vi har en god og forutsigbar utvikling i forsvarsbudsjettet, der vi ivaretar den operative evnen, der vi sørger for at de nye kampflyene blir faset inn i budsjettet, og der vi har en mulighet til å være operative både hjemme og ute. Når det er sagt, er de frivillige organisasjonene viktige støttespillere for Forsvaret. De gjør en kjempeinnsats for å spre kunnskap om og øke forståelsen for Forsvaret og Forsvarets rolle i samfunnet. Man opprettholder eller øker støtten til de aller fleste organisasjonene, men det er riktig, som representanten Navarsete peker på, at det var et lite kutt i tilskuddet, på 1,3 mill. kr, i budsjettet for 2015. Dette var noe som våre samarbeidspartnere, Venstre og Kristelig Folkeparti, reagerte på, og støtten er nå økt med 1,6 mill. kr utover regjeringens forslag. Det er sånn at i et budsjett der man skal få på plass mange ting, må man gjøre noen prioriteringer, og vi har valgt å prioritere operativ evne og satsing på nyinvesteringer.
Trond Helleland (Høyre), 2014-12-09:
Først til dumhetsgraden til representanten Helleland. Jeg har selv sittet i kulturkomiteen, og jeg vet at det gir stor glede å kunne bistå med noen hundretusen til frivillig godt arbeid i mange deler av landet. Når det er sagt, mener jeg at det å diskutere på detaljnivå – og da kan det være store summer, for det er enorme summer over bistandsbudsjettet – er best å gjøre i ulike debatter her i stortingssalen, i stedet for å gå konkret inn i hver enkelt budsjettpost og drive med en detaljregulering av det. Når det gjelder den konferansen som nå pågår i Wien, er det viktig at Norge deltar der. Det er viktig at vi følger den utviklingen. Jeg vil ikke nå gi noe pålegg om eller si hva slags posisjoner Norge skal ha der nede når det gjelder forbud mot atomvåpen, men det er ingen tvil om at det å ha et kraftig fokus på atomvåpen og sørge for at de – jeg holdt på å si – fantastisk uhyggelige våpnene de er, blir holdt under kontroll, og at man sørger for en nedrusting, er viktig. Men Norges posisjoner i Wien vil sikkert utenriksministeren og andre komme tilbake til.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Regjeringen og stortingsflertallet – eller i hvert fall Høyre og Fremskrittspartiet – har dette året vært veldig opptatt av at det har vært en maktforskyvning fra regjeringskontorene og til Stortinget, men ser vi på budsjettproposisjonen fra Utenriksdepartementet, får i hvert fall ikke jeg det til å rime. Det har over noen år skjedd betydelige sammenslåinger av budsjettposter i proposisjonen, men i år er det virkelig verre enn noensinne. Det er helt umulig å finne ut hva som står hvor. Jeg vil spørre representanten Helleland, Høyres parlamentariske leder: Hvordan i all verden kan da Stortinget få en reell innflytelse på innholdet – og jeg snakker om innholdet – av det vi bruker til bistand, det er til dels betydelige beløp? Synes representanten Helleland at proposisjonen styrker Stortingets makt, og hva har Høyre egentlig gjort i dette budsjettet for å gi Stortinget mer makt?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Jeg vil nok mene at verken million- eller milliardbeløp kan kalles for detaljer i budsjettproposisjonen. Det dreier seg til dels om store sekkeposter. Det betyr at det er helt umulig for oss i Stortinget å finne ut hvilken organisasjon som får de pengene, det beløpet og det prosjektet. Er det ikke slik at også innen bistand – og nå snakker vi om bistand, altså 33 mrd. kr – bør Stortinget ha en reell mulighet til å kunne ha den innflytelsen som er nødvendig? Det er tross alt vi som er ansvarlig for de milliardbeløpene som går til bistand. Jeg snakker ikke nødvendigvis om humanitær bistand eller nødhjelp, det må nødvendigvis være slik, men jeg snakker om hva som går til de enkelte FN-organisasjonene, hva som går til det sivile samfunn, bilateral budsjettstøtte, osv. Mener fortsatt representanten Helleland at dette dreier seg om detaljer i bistandsdebatten?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Europaministeren sa i sin redegjørelse tidligere i høst at regjeringen ønsker å bruke det nordiske samarbeidet mer aktivt i europapolitikken, og at nordisk samarbeid i økende grad også er en del av den europeiske integrasjon. I tillegg er det slik at stadig flere land ser til Norden, ser på vår evne til å sikre nettopp det som statsråden nå nevnte i sitt innlegg, nemlig arbeid, vekst, velferd og innovasjon. Da er mitt spørsmål: Hvordan vil statsråden bruke det nordiske samarbeidet til innovasjon og vekst i Europa? Er det kanskje slik at en del av høyrepartiene i Europas sparepolitikk er kontraproduktivt, og at man i stedet må stimulere til vekst, utvikling og innovasjon i europeiske land?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Høgre har hatt ei offensiv haldning til forsvar og Det frivillige Skyttervesen, til liks med Senterpartiet. Det finst mange sitat og mange merknader frå Høgre om nødvendigheita av å styrke Det frivillige Skyttervesen, med sine nær 800 skyttarlag og 140 000 medlemmer. DFS gjer ei viktig samfunnsoppgåve, dei bidreg til heimevern og forsvar med baner, bistand til instruksjon og trening, og dei lærer ungdom opp i forsvarleg våpenbruk. Men i årets budsjett låg det kutt frå Høgre, no når Høgre har kome i regjering og verkeleg kunne følgje opp alle dei offensive uttalene som har vore, med ein skikkeleg vekst i budsjettet til DFS. Så ein kan undre seg over kva som har vorte sagt, og kva som er realitetane. Kvifor aukar ikkje Høgre budsjettet for DFS i år? Og korleis vil Høgre bidra til at ein får ei føreseieleg og god utvikling i Det frivillige Skyttervesen?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Senterpartiet ynskjer som kjent å erstatte EØS-avtalen med ein normal handelsavtale med EU. I Senterpartiet sitt alternative budsjett har me føreslått å redusere Noregs løyvingar til EØS-midlar, noko Framstegspartiet sin regjeringspartnar Høgre har kritisert i sterke ordelag. Eg vart jo glad, men noko overraska, då Framstegspartiet varsla at dei støtta Senterpartiet sine merknader som påpeiker at EØS-midla er nytta til mange til dels kuriøse føremål. Døme på bruk av midlane strekkjer seg frå oppussing av landemerke på torget i Krakow, maritimt museum i Gdansk og oppussing av kyrkjeklokke i Budapest til finansiering av eit underjordisk søppelinnhentingssystem i Sevilla. Regjeringa er no i forhandlingar med EU om ein ny runde med løyvingar gjennom EØS-midlar. Vil Framstegspartiet, som erkjenner at midlane ikkje vert nytta på ein effektiv måte, nemleg til å bidra til sosial utjamning, i regjering syte for at Noreg ikkje gir bort stadig større løyvingar i EØS-midlar?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Kristeleg Folkeparti og Senterpartiet har ofte samanfallande syn, òg når det gjeld nødvendigheita av bistand, og eg sluttar meg til dei som har rosa Kristeleg Folkeparti og Venstre sin innsats for å få opp løyvingane til bistand. Senterpartiet er òg veldig positiv til at me skal satse på utdanning, som andre i denne sal. Men eg vil stille spørsmål til Kristeleg Folkeparti om dette: Er det riktig at me ikkje skal finne rom for å satse sterkare på å finne moglegheit til at fleire skal få ete seg mette og få tak i vatn og det mest nødvendige, det mest basale til dei aller fattigaste, som ikkje, viss me les innstillinga, er det store satsingsområdet i dette budsjettet? For Senterpartiet står ganske aleine om ein strategi for å utvikle matproduksjonen for dei aller fattigaste.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Eg takkar for spørsmålet. Det er ingen tvil om at Noreg kan og bør vurdere korleis EØS-midlane vert brukte, og om det me betaler, står i stil med det ein ønskjer å oppnå. Det har regjeringa sjølv understreka, ein har sagt at norske støtteordningar burde konsentrerast der pengane gir størst nytte. Det bør vel òg gjelde EØS-midlane. Vidare har regjeringa gått til det skritt å nekte å betale midlar til Ungarn fordi ein meiner midlane ikkje vert brukte på rett måte. Ikkje utbetaling av restmidlar for perioden 2009–2014 utgjer vel noko sånt som 1,2 mrd. kr til Ungarn. Det viser jo at Noreg faktisk kan gjere sjølvstendige vurderingar, og det er det Senterpartiet har gjort i sitt budsjett. Me har gjort ei vurdering av at av alle dei 650 sidene med prosjekt er det veldig mange prosjekt som ikkje står i stil med det som er føremålet med midlane, nemleg å oppnå reduksjon av fattigdom og utjamning i levekår.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Senterpartiet står fullt og heilt saman med resten av Stortinget for ein politikk der me skal kjempe mot terrorisme og terroristar. Men me har erfaringar frå tidlegare operasjonar som ikkje er spesielt gode. Me har i etterkant sett at ein ikkje hadde nok langsiktige vurderingar og ein god nok exit-strategi for det ein gjorde når ein gjekk inn. Ein kan vel òg seie at for nokre av dei operasjonane så har vel situasjonen etter at ein har vore med på dei, ikkje vorte betre, men kanskje verre, at dei kreftene ein då fekk teke ut, vart erstatta med krefter som var endå verre. Me hadde knapt moglegheit til å førestille oss kva som kom i staden, etter at me saman med våre allierte har vore inne i ulike operasjonar. Det er det som gjer at Senterpartiet meiner at me no burde ta oss tid til å vere sikre på at me har ein langsiktig strategi for korleis me verkeleg skal oppnå det me ønskjer.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Til liks med Framstegspartiet – og i minst like stor grad, vil eg tru – har Senterpartiet ein sunn skepsis til kva Noreg skal vere med på og ikkje av internasjonal aktivitet, konvensjonar og avtalar. Me er sterkt imot sterkare integrering i EU, men me er veldig for at Noreg skal vere ein sterk og aktiv medspelar i FN, som me meiner burde styrkjast utover det FN er i dag. Me er slik sett skuffa over at regjeringa ikkje har eit sterkare fokus på FN og vil styrkje deira organisasjonar på ulikt hald, slik at dei vil vere enda betre i stand til å gå inn raskt og effektivt der det trengst.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Eg er heilt samd med representanten frå Miljøpartiet Dei Grøne når det gjeld føremålet. Og dersom me skal greie å dekkje den globale etterspørselen etter både vatn – som kanskje vert vel så kritisk som mat, men det heng jo saman – og mat, så er klimautfordringane den største trusselen mot det. Senterpartiet jobbar gjerne saman med Miljøpartiet Dei Grøne for å løfte både landbruket og matproduksjonen, men òg for at Noreg skal vere ein endå større bidragsytar for å sikre grunnføresetnaden til dette, noko som m.a. Klimafondet og andre element er viktige bidragsytarar til.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Venstre har i sitt program ei ganske offensiv formulering om Heimevernet. Ein skriv at hovudutfordringa for Heimevernet er mangel på tilstrekkeleg trening – noko me kan vere samde i – og Venstre vil auke treningsintensiteten i Heimevernet. Då vert spørsmålet: Kvifor vil Venstre kutte 6 mill. kr i løyvingar til Heimevernet i sitt alternative budsjett dersom intensjonen er at ein vil auke treningsintensiteten, noko som kostar pengar?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Eg kan gjerne stille meg bak at det var eit både godt og vidtrekkjande perspektiv ved innlegget til utanriksministeren. I innstillinga er det ein samla komité som understrekar at Afrika sør for Sahara framleis har høgaste prioritet i norsk bistand. Ein har merka seg at rundt ein fjerdedel av befolkninga i Afrika sør for Sahara er utsette for svolt, og ein påpeikar at det må gjerast meir for å sikre denne regionen tilgang på vatn og ernæring. Kva konkret vil statsråden gjere for å bidra til at Noreg er med og sikrar tilgang på vatn og mat som det mest grunnleggjande for dei aller fattigaste i denne verdsdelen og i andre delar av verda der ein har liknande tilstandar?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Då Høgre satt i opposisjon, skreiv partiet følgjande merknad til den førre regjeringa sitt forsvarsbudsjett for 2013: «Til tross for positive utviklingstrekk vil disse medlemmer derfor uttrykke sin fortsatte bekymring for situasjonen i Forsvaret, og mener at regjeringen ikke viser tilstrekkelig evne og vilje til å anerkjenne og gripe fatt i underliggende ubalanser og problemer som både på kort og lang sikt kan få store konsekvenser for operativ evne og økonomisk bærekraft over tid.» Dagens forsvarsminister var ein meget ivrig kritikar av at budsjetta ikkje auka tilstrekkeleg i den raud-grøne regjeringa si tid. Forsvarsdepartementet vurderer at Forsvaret si operative evne til å bidra til kollektivt forsvar av Noreg og NATO har falle. Og med tanke på at Høgre var så bekymra for situasjonen i Forsvaret tidlegare, er det jo overraskande at budsjettet ikkje har større påplussingar enn det har. Korleis vurderer forsvarsministeren det beskjedne forsvarsbudsjettet med tanke på dei åtvaringane om låge forsvarsbudsjett som dei kom med tidlegare?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Eg vil fyrst takke statsråden for oversendinga av 650 siders oversyn over bruken av EØS-midla. Det var jo ein solid koloss og mykje nyttig lesestoff – ei mengd prosjekt, der nokre er bra, nokre er mindre bra, men som mange av dei har lite eller ingenting med utjamning og tiltak mot fattigdom å gjere, med den solidariteten som statsråden understreka i innlegget sitt. Europameldinga og Riksrevisjonen stiller begge spørsmål ved om midlane bidreg til nettopp økonomisk og sosial utjamning på ein god måte, i det som vart omtala som eit heilt frivilleg solidaritetsbidrag – men som eg skjønar ein skal inn i harde forhandlingar om likevel, trass i frivillegheita. Eg har òg sjølv brote mange av føresetnadene i EØS-avtalen – kan hende når det gjeld distriktspolitikk, alkoholpolitikk, råderett over naturressursar – så det er vel ikkje så ille om me endrar nokre av føresetnadene frå norsk side. Men kan statsråden garantere at alle prosjekta i denne 650-siders kolossen faktisk bidreg til utjamning og fattigdomstiltak, og faktisk er solidaritet i praksis?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Eg hadde ikkje tenkt å ta ordet, men ettersom eg har fått fleire visittar i debatten, synest eg det er rett å seie litt. Ein kan berre slå fast at dagens Høgre-regjering, med Kristeleg Folkeparti og Venstre med på lasset, har fått fleirtal for eit budsjett som gir grunnlag for kutt og nedskjeringar i mange kommunar og fylke. Når representanten Bjørn Lødemel frå Høgre tidlegare i debatten hevdar at fylkespolitikarane med budsjettforliket har fått eit godt grunnlag for å lage 2015-budsjettet, er han langt, langt frå røyndommen ein opplever på fylkestinget sitt møte i Sogn og Fjordane i dag, der er tema kutt og nedskjeringar. Eg såg på NRK si heimeside at ein skulle kutte – og bokbåten Epos har gått 50 år i fylket. Det er berre ein god million, men pengane finst ikkje. Det er kutt. Ein får ikkje gjort dei vegsatsingane ein skulle ha gjort, for pengane finst ikkje. Det er kutt. Ein får ikkje den satsinga på vidaregåande skular som ein skulle ha gjort, for det er kutt. Det er det som er røyndommen for fylkestinget i Sogn og Fjordane, men det synst visst representanten Lødemel er veldig fint. Det er dårleg handverk å leggje fram ei sak som er så dårleg gjennomarbeidd frå regjeringa som det kostnadsnøklane til fylkeskommunane er. Den same representanten hevdar òg at eg i mi tid som kommunalminister trenerte forslaget om å endre kostnadsnøklane for fylkeskommunane. Det er sjølvsagt feil. Men eg nekta å leggje fram ei sak som ikkje hadde objektive kriterium for alle dei store sektorane. Dagens regjering har derimot lagt fram kostnadsnøklar som er ei saleg blanding av politikk og fag. Det har fått svært uheldige konsekvensar, ikkje minst for Sogn og Fjordane. Det er ikkje til å tru at ein folkevald frå same fylket kan forsvare noko slikt. Det er òg hevda i debatten at systemet som trekkjer innbyggjartilskottet til enkeltkommunar som får redusert arbeidsgivaravgift, er ei ordning frå dei raud-grøne si tid. Det er heller ikkje til å kjenne att. Men skjønnsramma vart naturleg nok redusert. Og ikkje nok med desse påstandane: I retningslinene til fylkesmennene om skjønnsmidlar var den delen av retningslinene som gjaldt differensiert arbeidsgivaravgift, ikkje oppdatert. Det førte til at nokre kommunar har fått dobbelttrekk. Ein har både fått trekk i skjønnsramma, og ein har fått trekk i innbyggjartilskotet til den enkelte kommune. Eller var det meininga til regjeringa at desse kommunane både skulle få trekk i innbyggjartilskotet og trekk i skjønnsramma? I så fall er det vel grunn til å spørje om det ikkje var like greitt for dei kommunane som sa nei takk til redusert arbeidsgivaravgift. Det vart vel eigentleg slik at ein kom ille ut. Når ein høyrer Høgre sine representantar frå denne talarstolen, skulle ein tru at det berre er vekstkommunane som har behov for midlar til fornying og til utvikling. Men heile landet har behov for desse midlane. Det som er synd i dag, er at me har fått ei regjering som berre ser dei største kommunane, dei største byane, og aller helst dei rikaste innbyggjarane i dei største husa.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Når ting som ikkje er sant, vert gjenteke, må ein ut og korrigere – igjen. Fleire her har sagt at ein har god erfaring med å leggje kommunebudsjett. Vel, det har eg òg. Eg begynte i kommunestyret i 1991. Eg trur kanskje ikkje det har den store betydninga for kva arbeid som vert gjort her, men det hadde nok betydning den gongen eg sat i eit anna system i åtte år og skulle styre. Då var det godt å ha med seg det at ein hadde lagt kommunebudsjett i nokre år. Det har vore sagt av fleire frå Høgre at i arbeidet med inntektssystemet hadde ein gode nok opplysningar, tilstrekkeleg med opplysningar, og at me dreiv med ansvarsfråskriving. Nei, me hadde ikkje tilstrekkeleg godt underlag, og det hadde heller ikkje denne regjeringa. Difor skulle det aldri ha vore lagt fram. Det er lagt fram ein miks av fag og politikk i salig blanding og ikkje objektive kriterium på alle område – og det gjeld spesielt innanfor samferdsle og ferje. Det er ikkje objektive kriterium regjeringa har lagt fram. Det synest eg er ille, og det får leie konsekvensar for nokon. Det har òg vore sagt her om kommuneøkonomien – og spesielt for Sogn og Fjordane fylkeskommune – at ein har så god råd at ein kan setje av pengar i bufferfond, 22,5 mill. kr, så det er då ikkje farleg. Det er eit omstillingsfond som me skal bruke for å greie å omstille og kutte i budsjetta, og det er leiaren av kommunalkomiteen som ifølgje politikarar i Sogn og Fjordane fylkeskommune har sagt at me ikkje må bruke midlane til drift; me må bruke dei til omstilling. Sjølvsagt må ein det, når ein skal kutte så mykje som Sogn og Fjordane fylke må. Kva har ein gjort no? Eg nemnde bokbåten, som har gått i 51 år – han vert kutta. Talet på medlemmar i fylkestinget er kutta. 900 000 kr til lag og organisasjonar er kutta. Olden–Innvik, som representanten Bjørn Lødemel skulle vere særdeles oppteken av, er teken ut, 400 mill. kr. Det er ingen bruk av rentekompensasjonsmidlar i økonomiplanen for Sogn og Fjordane fylkeskommune i nokon av dei åra ein har lagt plan for, for ein har ikkje råd til å betale avdrag. Og så står Høgre sin representant frå det same fylket og skryter av kor flott rentekompensasjonsordninga er. Det hjelper vel lite å få ei pakke når ein ikkje har råd til å betale for å løyse ut pakka på Posten. Det har altså ikkje Sogn og Fjordane fylke per i dag. Den pakka må dei sende i retur til Høgre i regjering og seie takk, det var hyggeleg, men vi har ikkje råd til å ta ho imot, for me har ikkje råd til å betale avdrag med det håplause budsjettet de har lagt for oss. Eg ynskjer meg litt lågare sigarføring og litt meir audmjukskap for den jobben som må gjerast lokalt av dei som faktisk sit lokalt og må gjere jobben med å kutte i sine budsjett. Eg trur dei opplever det som vert sagt her, som ganske provoserande, ifølgje telefonar eg har fått i ettermiddag.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-09:
Statsråden var oppe og heldt ei utgreiing om skjønnsrammer og endring av dei. Det er ingen som har nekta for det. Det som har vore halde fram både frå meg og frå andre representantar frå denne talarstolen, er jo at me ikkje har drive med dobbelttrekk, som denne regjeringa gjer. Her trekkjer ein innbyggjartilskottet til den enkelte kommune, og i tillegg er det i varierande grad trekk i skjønnsrammer frå fylkesmennene. Det er ein ny praksis, og det er veldig rart at etter såpass mange veker som no er gått etter at ein la fram budsjettet, så står Høgre-representantar og statsråden fast på eit standpunkt som ikkje er riktig. Det synest eg faktisk ein bør rette opp. Og så bør ein gi ein garanti til dei kommunane som har fått dobbelttrekk, om at det vert retta opp. Det er det minste ein bør kunne gjere før ein forlèt denne salen i kveld.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Eg synest kanskje at representanten Helleland gjorde seg litt dummare enn det han eigentleg er i spørsmålet til representanten Nybakk. I morgon – på kulturbudsjettet – vedtek vi satsingar i hundretusenkronerklassen, men på utanriksbudsjettet er det milliardar som vi ikkje veit kva skal brukast til. Det er ein tendens som har gått i den retninga over fleire år. Men eg skal spørje om noko heilt anna, nemleg atomvåpen, og om noko av det viktigaste som skjer i internasjonal politikk denne veka. I Wien er det no ein stor konferanse, den tredje internasjonale konferansen om det såkalla humanitære sporet. Noreg løyver pengar til nedrustingsarbeid over budsjettet. Det eg ønskjer å vite, er om representanten Helleland og Høgre er einig med meg i at vi bør ha eit forbod mot atomvåpen i verda – akkurat som vi har eit forbod mot kjemiske og biologiske våpen. Bør vi ha eit forbod mot atomvåpen, og vil Noreg arbeide for eit sånt forbod på den konferansen – og vidare?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Ein kan for så vidt seie at på nokre felt er Framstegspartiet sin utanrikspolitikk synleg i dei budsjettforslaga som har vorte lagde fram, f.eks. ved at det ikkje vert opna for å ta imot fleire flyktningar, og at ein legg seg under 1 pst. i bistand. Men dette har då vorte utjamna av Kristeleg Folkeparti og Venstre i forhandlingar. Det eg kunne tenkje meg å spørje om, i lys av det innlegget representanten Norheim heldt, er: Vil Framstegspartiet fortsetje sitt arbeid for, som det står i programmet deira, ein betydeleg reduksjon i Noregs samla utviklingshjelp og – når dei no sit i regjering – for å få ho så låg som mogleg?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Eg synest det er grunn til å skryte av Kristeleg Folkepartis og Venstres innsats i forhandlingane om utviklingsbudsjettet. Mange av honnørorda som representanten Helleland og andre kan glede seg over her, er jo til Kristeleg Folkeparti og Venstre. Det hadde ikkje vore mogleg å leggje det fram for salen utan forliket. Eg har to spørsmål i samband det – eit lite og eit stort. Det vesle er: Når det var såpass mykje pengar, kvifor prioriterte ikkje Kristeleg Folkeparti ein liten auke i kultursatsinga, via Utanriksdepartementet, som ville vore effektfullt? Eit veldig lite beløp kunne gjort ein stor forskjell. No får vi kutt. Det andre er: No ser det ut som om vi er på veg inn i eit mønster, der regjeringa legg sine forslag til statsbudsjett eit stykke under 1 pst.-en, og så skal Kristeleg Folkeparti og Venstre slåst det opp. Taket for bistanden vert då 1 pst. – etter mykje kamp. Er Kristeleg Folkeparti fornøgd med det mønsteret vi no ser teikne seg etter to budsjett?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Til «representanten for Det frivillige Skyttervesen», eller Venstre, som eg ofte kallar dei i daglegtale, vil eg òg seie at dei saman med Kristeleg Folkeparti fekk til mykje bra i budsjettforhandlingane. Det store bildet i utviklingspolitikken viser at det er ganske brei einigheit – både på nivå og når det gjeld innhald – mellom sentrum/venstre og Høgre/Framstegspartiet, som står ein litt annan stad, men veit kvar fleirtalet i Stortinget ligg. Men på eitt punkt vart eg litt skuffa, og kanskje litt overraska, over at representanten Skei Grande er så nøgd. Ein kutta jo kvotekjøp med 300 mill. kr, altså kvoter som ville gått til klimaprosjekt i sør, og så auka ein med 200 mill. kr til Det grøne klimafondet. I sum var det ei svakare prioritering av støtte til klima i sør. I tillegg seier representanten at ho er fornøgd med at regjeringa no har varsla at dette nivået skal haldast i fire år. Eg trur det er veldig langt unna det løftet som trengst frå Noregs side. Er representanten Skei Grande verkeleg fornøgd med det?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Eg er òg einig i å kutte kvotekjøp, men det vi gjer i vårt alternative budsjett, er at vi aukar kraftig i den samla summen frå Noregs side i satsing på klimatiltak i sør. Kva er grunnen til det? Det er at det ikkje er tenkjeleg å få til ein avtale i Paris i 2015 utan at vestlege land med stort ansvar og store ressursar bidreg tungt økonomisk. To nye rapportar, frå Kirkens Nødhjelp i sommar og frå nokre av Noregs fremste klimaekspertar, som vart lagde fram for SV nyleg, peika på at nesten same korleis ein rekna, ville eit massivt økonomisk løft frå Noreg og enkelte andre land vere nødvendig. Og ein ting vi verkeleg kunne gjere for å få fart på forhandlingane, var å varsle ein opptrappingsplan som er på eit heilt anna nivå enn det som er no. Så har vi varsla at no skal vi liggje der vi ligg, på eit ganske lågt nivå, med tanke på det landet vi er. Eg skulle gjerne høyrt om Trine Skei Grande og Venstre er nokolunde fornøgde med det og synest det er eit godt utfall.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Det er forsvarleg, men det er òg heilt riktig. Vi kuttar JSM-programmet. Det er eit program der vi ikkje har klart å gjere det vi uttrykkjeleg sa som føresetnad frå Stortinget, nemleg å bringe inn fleire nasjonale partnarar. Då er det heller ikkje riktig å fortsetje med det, og det er viktig at vedtak vert følgde opp. Vi kuttar òg i Afghanistan-deltakinga. Vi meiner det er feil prioritering – etter 13 år – å fortsetje med eit betydeleg bidrag der. Vi bør heller delta internasjonalt andre stader og styrkje nordområdesatsinga. Så meiner vi at Forsvaret har rom for ei ekstra effektivisering utover det regjeringa sjølv la inn, og som det er brei einigheit om her i salen. Det gjer vi bl.a. for å kunne finansiere humanitær hjelp globalt i det året i nyare tid då det er fleire flyktningar og menneske enn nokon gong som treng den humanitære hjelpa.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Eg tøtsja jo inn på det. For det første: Vi trur Noreg heller burde prioritere å vere ein endå tyngre sivil og humanitær bidragsytar òg i Afghanistan. For det andre: Det er eit svært langvarig militært bidrag, og vi trur at det ville vere ei riktig prioritering av Noreg no å søkje å bidra i nokre FN-operasjonar f.eks. i Afrika. Då komiteen var i FN, som representanten òg var med på, vart det lagt fram for oss kor lita deltakinga frå vestlege land og NATO-land var i dei FN-leidde operasjonane f.eks. i Afrika, og kor viktig det kunne vere. Vi trur ei omprioritering no av det norske bidraget etter svært mange år med tung Afghanistan-deltaking vil vere riktig.