Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-30:
Som saksordfører vil jeg takke komiteen for et godt samarbeid i arbeidet med Prop. 44 L som vi skal behandle og vedta i dag. Saken dreier seg om endringer i lov om universitet og høyskoler og lov om fagskoleutdanning. Det fremmes en rekke forslag som har til formål å styrke kvaliteten i utdanningstilbudene, sikre at institusjonene driftes profesjonelt og sikre at det blir større åpenhet og kontroll med statlige tilskudd og sikre at studentenes egenbetaling benyttes til akkreditert og godkjent utdanning. Komiteen understreker betydningen av at midler fra tilskudd og egenbetaling kommer studentene til gode. I proposisjonen foreslås det tydelige krav til organisasjonsform. Komiteen mener det er viktig med et lovverk som gir klare og tydelige retningslinjer. Hensikten med dette er å sikre at det i loven blir en enhetlig og tydelig regulering av den økonomiske og administrative driften. Komiteen støtter at Studieforbundet AOF og Studieforbundet Folkeuniversitetet ikke pålegges å skille ut fagskoledriften i aksjeselskap eller stiftelse. Det er stor tverrpolitisk enighet om forslagene i proposisjonen. Flertallet, bestående av Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, støtter alle forslagene i saken. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti fremmer to egne forslag, det ene gjelder organisasjonsform, og det andre gjelder utdelinger til private skoler uten statsstøtte. Jeg regner det som ganske sikkert at komiteens medlemmer vil kommentere saken og argumentere for sine forslag. Jeg går derfor over til å kommentere Fremskrittspartiets synspunkt i saken. Vi ser at private krefter satser på å utvikle skoler med en praksisrettet utdanning og effektive opplæringsprodukter for bedriftsmarkedet. For Fremskrittspartiet er det viktig å gi disse rom og støtte til å utvikle seg, både pedagogisk og kommersielt. Private skoler utøver et viktig samfunnsoppdrag ved å utdanne kompetanse som samfunnet og arbeidslivet vårt trenger, og bidrar dermed til verdiskapingen som skal til for å opprettholde velferdsstaten. Det er meget kapitalkrevende og risikofylt å satse på privat skoledrift innenfor utdanningssektoren. Blant annet er det krav om at fagpersonell skal ansettes før NOKUT-godkjenning er på plass ved private høyskoler. Ønsker man at private skoler skal bidra med å utvikle faglig gode og markedsrettede utdanningsinstitusjoner, må rammebetingelsene ligge til rette for dette og være mest mulig forutsigbare over tid. Mange private skoler, de som vi kaller friskoler, får offentlige tilskudd. Fremskrittspartiet mener derfor det er riktig at det stilles strenge krav. Vi mener at den nye loven som stiller krav om at organisasjonsform skal være enten aksjeselskap eller stiftelse, legger til rette for seriøse aktører som ønsker å drive skolevirksomhet av høy kvalitet. Systemet som foreslås, er slik at det gjennomføres tilsyn og kontroll som avslører når aktører beriker seg på statstilskudd, i strid med regelverket. Dette er viktig – midlene skal komme elevene til gode. Ingen skal utnytte systemet til urettmessig å tjene seg rik på skattebetalernes eller studentenes penger. Derfor er vi glade for at det i loven er kommet på plass tydelige krav til oversikt over rapportering om til hva og hvordan pengene brukes. Fremskrittspartiet har også lyst til å løfte fram de rene privatskolene. Disse utgjør et viktig supplement til det offentlig finansierte utdanningstilbudet, ikke minst i fagskolesektoren og annen høyere utdanning. Her betaler elevene hele kostnaden ved utdanningen. Da er det viktig med en balansert lovgivning, som sørger for at elevenes innbetaling kommer elevene og utdanningskvaliteten til gode, samtidig som det sikres at det skal være lovlig å ta ut utbytte. Fremskrittspartiet mener at alternativ 3, som det i høringen var bred tilslutning til, vil ivareta både studentenes og privatskolenes interesser. Fremskrittspartiet vil understreke at like viktig som regler som sikrer at studentene får et godt utdanningsprodukt, er at det ikke legges for mange byråkratiske krav og reguleringer på slike skoler. Kreative krefter som ser mulighetene og ikke minst behovene i arbeidsmarkedet, bør vi oppmuntre til å skape ulike utdanningstilbud. Det offentlige må ikke legge hindringer i veien for dette. Alle elever fortjener en best mulig utdanning som passer den enkelte. Det tror vi disse forslagene fra regjeringen vil ivareta på en god måte.