Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2001-02-27:
Bakgrunnen for at jeg har fremme dette forslaget, var at vi i finanskomiteen i to vendinger fikk på bordet forslag om å slette til sammen 10 milliarder kr i forbindelse med Gardermobanens gjeld for at driften skulle bli lønnsom. Og det skulle gjøres utenom budsjett, det skulle ikke på statsbudsjettet engang, det var liksom noe man skulle gjøre ved siden av – et sånt under bordet-opplegg. Det skulle liksom gå upåaktet hen, det skulle ikke være debatt om det, og det skulle skje stille og rolig, slik man gjør når ingen skal vite om det. Jeg ble litt irritert først den ene gangen og så den andre gangen, og så bestemte jeg meg for at dette skulle jeg prøve å lage litt blest om for å synliggjøre hvor stor forskjell det er på folk, hvor stor forskjell det er på tenkingen når det gjelder pengebruk i sentrale strøk og pengebruk ute i distriktene. I mitt forrige innlegg nevnte jeg verdens lengste tunnel, som var billigere enn overskridelsene ved selve Romeriksporten, for tunnelen er ikke med i de 10 milliardene. Begrunnelsen for å bruke 10 mil-liarder kr utenom budsjettet var at det ikke var inflasjonsdrivende, for investeringene var allerede foretatt og hadde ingen betydning for inflasjonen i dette landet. Og den begrunnelsen er jeg helt enig i. Da var det veldig naturlig å fremme et lignende forslag om å slette gjeld videre rundt om i Distrikts-Norge. Av innstillingen går det fram at departementet til det har svart at totalgjelden for alle bompengeselskapene er på 9 milliarder kr, altså mindre enn 10 milliarder kr, og totale kostnader for riksvegferjedriften er på 1,9 milliarder kr. Komiteen har visst ikke funnet ut at det er like viktig å få rimelig transport og rimelige vegpasseringer ute i distriktene, men mellom Gardermoen og Oslo skal det subsidieres i stor stil. Lenger nede i innstillingen, på side 2, ser man at dersom reisende skal slippe å betale ferjebillett, vil det i tillegg til sletting av gjeld være nødvendig å øke statstilskuddet med 400-500 mill. kr årlig. Det er da ikke tatt hensyn til at gratis ferje kan føre til endring i etterspørselen etter ferjetjenester som kan påvirke kostnadene. Det var altså et stort tankekors for departementet at folk kunne begynne å reise, at folk kunne begynne å flytte seg fra sted til sted og ha det samme tilbudet som man har i Oslo-regionen, at man kan sette seg i en bil og kjøre hvor som helst. Men når man bor på ei øy, så skal man bo på ei omflødd øy, og der skal det være de statlige bevilgningene og fylkets prioriteringer som skal bestemme om man skal være på den omflødde øya eller ikke. Jeg håper at folk som er igjen i denne salen, forstår begrunnelsen for at jeg tok opp dette forslaget. Det er for meg komplett uforståelig at sosialøkonomene som sitter sentralt her i Oslo, ikke forstår nødvendigheten av å ha en vegforbindelse som inkluderer ferje. Jeg ser på ferje som en naturlig forlengelse av den vegen som er riksveg. Og det skulle bare mangle at ikke folk skal få lov å komme seg fram med sine varer og på en fornuftig måte få bringe ut i verden det som er produsert, og få bringe forsyninger inn så de kan fortsette å produsere til fordel for storsamfunnet. I den forbindelse har jeg lyst til å gripe fatt i en sak, nemlig ferje til Lovund, der man har planer om å produsere 450 000 tonn laks. De har ikke ferje til å få laksen derfra, men den ferja er nå under bygging. Det er ikke samsvar mellom kart og terreng. Det mangler forståelse for at også distriktene har krav på god kommunikasjon. Vi behandlet nettopp Nasjonal transportplan. I forhold til den tykke planen var det sagt veldig lite om kysten, havner og transport med båt. Derfor ble forslaget fremmet. Jeg synes Fremskrittspartiets forslag er bra, og vil stemme for det, pluss at jeg vil stemme mot innstillingen.