Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-03-05:
Det er tradisjon tilbake til 1800-tallet for offentliggjøring av skattelister i Norge. Årsaken er selvfølgelig at det er en tett forbindelse mellom penger og makt, og en slik forbindelse bør det være offentlighet om. Opprinnelig var det sånn at samfunnets støtter ønsket offentlighet omkring at de hadde penger, og stolte bidro med skatt til staten. Nå er det altså snarere motsatt – man ønsker ikke innsyn i at man har mye penger, og eventuelt hvor mye skatt man bidrar med. Representanten Tybring-Gjedde etterlyste en debatt basert på skattelistene. I valgkampen i år foreslo Høyre og Fremskrittspartiet å fjerne formuesskatten. Sosialistisk Venstreparti viste da til at det ville bety at 27 av landets 34 milliardærer ville bli nullskattytere. Det var materiale de kunne legge fram, nettopp fordi skattelistene var offentlige. En slik diskusjon kunne ikke vært mulig hvis vi ikke hadde hatt innsyn i skattelistene. Det var etter min mening en viktig debatt om maktforholdet i Norge. For Sosialistisk Venstreparti er det viktig at skattelistene er offentlige, og at de er offentlige hele året – ikke bare en kort periode, slik regjeringen Bondevik innførte – og at det er mulig å søke på både navngitte enkeltpersoner og på grupper, som f.eks. de 100 rikeste. Vi har ikke behov for å kombinere det med yrkestittel, noe som gjør at Tybring-Gjedde ikke får greie på hvor mye de 100 best betalte journalistene har. Et begrep som «nullskattyter» hadde trolig ikke eksistert hvis vi ikke hadde hatt offentlige skattelister og debatten som følge av det. Offentlighet er viktig for å gi legitimitet til skattesystemet. Hvis jeg synes at jeg betaler for mye skatt, må jeg kunne sjekke hva andre betaler, og eventuelt bli opprørt hvis jeg synes at andre som tjener mer enn meg, betaler for lite – eller, som Gundersen, bli opprørt fordi de rike betaler for mye skatt. Derfor er det viktig med fortsatt offentlighet om skattelistene – for kritiske journalister og for en opplyst allmennhet. Innvendingene er at offentliggjøring bidrar til mobbing. Det har jeg vanskelig for å ta helt alvorlig. For det første er det lite dokumentasjon på dette. Men uansett tror jeg at løsningen da ikke ligger i skattelistene. Vi hadde for en tid tilbake en sånn kampanje om «spark en rødhåra», som det var en del mobbing i tilknytning til på noen skoler. Det var Facebook-gruppe om «spark en rødhåra». Løsningen var jo ikke at rødhårede skulle farge håret, men løsningen var å ta en mobbekultur alvorlig. Og sånn må det også være hvis det er sånn at det foregår mobbing basert på skattelistene. Vi har også forholdsvis lite dokumentasjon på at skattelistene brukes til kriminalitet. Jeg tror at en like effektiv metode da er å ta seg en tur til vestkantens villastrøk. Men jeg avviser det ikke og mener derfor at det er viktig at Finansdepartementet ser nærmere på dette. Det er jo gjort endringer, slik at fødselsdato og adresse ikke lenger framgår av skattelistene. Men representanten Thomas Breen redegjorde jo også for kobling til Kartverket osv., som jeg ser at man godt kan begrense. En side ved offentliggjøring er selvfølgelig at det også stimulerer til kikkermentalitet. For meg er det likevel viktig å forsvare allmennhetens gratis tilgang, men vi har altså ikke etter min mening noe behov for alskens kommersielle produkter knyttet til skattelistene. Derfor ber flertallet også om at Finansdepartementet ser nærmere på dette. Personvern er viktig for SV, men her må det altså veies opp mot mulighetene til innsyn på et viktig område, nemlig det området som handler om makt og rettferdighet i samfunnet.