Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2012-06-14:
Det er ingen tvil om at næringskomiteen er oppteken av verkemiddelapparatet, av innovasjon og av næringslivet vårt. Eg vil innleiingsvis gje ros til opposisjonen for at vi kan stå samla om at næringslivet i Noreg går godt og har gode kår, og at verkemiddelapparatet i det store og heile fungerer godt. Noreg er eit land der det er etablert 320 000 nye arbeidsplassar sidan 2005 – over 200 000 er komne i privat sektor. Det er i merknadene nyansar med omsyn til forsterking av dagens politikk, usemje om medisinen og òg eit avvikande framlegg som går på endringar i SkatteFUNN-ordninga. Meld. St. 22 for 2011–2012, Verktøy for vekst – om Innovasjon Norge og SIVA SF, gjev ein statusrapport for Innovasjon Norge og SIVA, gjer greie for korleis regjeringa vil følgja opp forbetringspunkta frå evalueringa og høyringsinnspela, legg rammene for vidare utvikling av selskapa og syner korleis selskapa er sentrale verktøy i realiseringa av regjeringa sin næringspolitikk og distrikts- og regionalpolitikk. Evalueringa av Innovasjon Norge og SIVA i 2009 og 2010 har vore ute på opne og breie høyringsrundar, og i all hovudsak får Innovasjon Norge og SIVA gode skotsmål i evalueringane og høyringsinnspela. I tillegg til evalueringa av Innovasjon Norge og SIVA har det vore eigne oppfølgingsutgreiingar om reiselivssatsinga, om uteverksemda til Innovasjon Norge og om den økonomiske berekrafta i innovasjonsselskapa der SIVA er inne. I meldinga vert det føreslege nye mål som understrekar behovet for gode gründerar, vekstbedrifter og innovative næringsmiljø. Innovasjon, internasjonalisering og profilering er viktige verktøy for å nå desse måla. Evalueringa viste at Innovasjon Norge hadde ein krevjande portefølje å orientera seg i. Meldinga trekkjer opp behovet og ambisjonar for forenklingar. Komiteen er samla i synet på behovet for forenkling, men usamde i om forenklinga skal skje ved at Innovasjon Norge, som er dei som har skoen på, kjem med framlegg medan Nærings- og handelsdepartementet har hovudansvaret, eller om denne forenklinga skal skje via Nærings- og handelsdepartementet. Ei styrking av Innovasjon Norge som innovasjonspolitisk rådgjevar vart i evalueringa trekt fram som eit område med stort forbetringspotensial. Dette ville regjeringa ta ad notam. Komiteen er også her samd med regjeringa, men skiljet går ved om Innovasjon Norge skal ha ei rolle utover eigne eigarar. Evalueringa av utekontora viste at Innovasjon Norge sitt internasjonaliseringsarbeid burde styrkjast og endrast til først og fremst å tilby praktisk assistanse til små og mellomstore bedrifter. Men Innovasjon Norge skal byggja opp sektorkompetanse på nokre marknader og også samarbeida i større grad enn i dag med andre offentlege aktørar som har sektorkompetanse, for også å fylla den rolla. Det er eit stort uutnytta potensial der Innovasjon Norge ikkje sjølv er til stades, men berre har f.eks. ambassadepersonell. Landbruket, som vi har diskutert her før i dag, er ein viktig del av det samla næringslivet i store delar av Distrikts-Noreg. Evalueringa viste at BU-midlane i liten grad bidrog til den måloppnåinga Innovasjon Norge hadde. Samtidig tilfører Innovasjon Norge ein kompetanse som det er vanskeleg å erstatta. Ein samla komité er samd i at BU-ordninga framleis skal forvaltast av Innovasjon Norge. Ein er usamd om sjølve BU-ordninga, men den debatten høyrer etter mitt syn ikkje heime her. Det vert i meldinga teke initiativ til å evaluera låneordningar som Innovasjon Norge forvaltar. I denne samanhengen ber vi raud-grøne om at det spesielt må vurderast om risikoprofilen bør verta høgre. Her er det også nyansar i det komiteen meiner, men det går eg ut frå at opposisjonspartia sjølve gjer greie for. Det vert også sett nye mål for SIVA. SIVA har dei seinare åra opplevd at selskapet i større grad enn før vert etterspurt som aktør i fleire større og meir krevjande prosjekt. Dei nye måla framhevar nettopp at selskapet har ei rolle overfor større industrielle prosjekt. Det er bra! Det vert også sett i gang evaluering av SIVA si eigedomsverksemd, der ein ser på grunngjevinga og etterspurnaden etter SIVA sine tilbod på eigarsida, analyserer selskapet sin strategi og prioriteringar, porteføljesamansetjing og bedrifts- og samfunnsøkonomisk lønsemd, og dessutan ser på problemstillinga knytt til større prosjekt som involverer internasjonale selskap. Ein samla komité ser det som viktig at næringshageprogrammet vert vidareført. Eit anna viktig område er inkubasjonsprogramma. Ein samla komité vil peika på at inkubasjonsprogramma har vore særs vellukka, og det er viktig å sikra midlar for å satsa på inkubasjonsprogram òg i framtida. Det er semje i komiteen om å sikra god utnytting av staten sine ressursar. Då er det viktig å ha klarare rolledeling og godt samarbeid mellom dei ulike aktørane – Innovasjon Norge, SIVA, Noregs forskingsråd, utanrikstenesta og private aktørar. Målet om tydelegare koplingar mellom dei forskjellige aktørane sine nettsider, til beste for kundane, vil gjera det lettare for gründerane og bedriftene å orientera seg blant verkemidla sine ulike tenester og program. Ein samla komité støttar at det vert lagt til rette for større grad av målstyring framfor detaljstyring av selskapa Innovasjon Norge og SIVA. God og treffsikker verkemiddelbruk er viktig, og bedriftsretta verkemiddel skal bidra til å utløysa bedrifts- og samfunnsøkonomisk lønsame prosjekt som ein elles ikkje ville sett i verk. Det er derfor viktig for gründerane og næringslivet at det vert laga ei kartlegging av tilgjengelege offentlege bedriftsretta verkemiddel for næringsutvikling. Det å få ei samla oversikt over dagens verkemiddel, kartleggja kva midlar som er tilgjengelege for ulike bedrifter i dei ulike fasane, storleiken og sektorane der dei høyrer heime, er ei forenkling som heile komiteen støttar. Også det å utvikla dagens tilbod til pilot- og demonstrasjonsprosjekt og tilgang på kapital i tidleg fase er komiteen oppteken av. Det er ein samla komité som ser positivt på at regjeringa vil støtta oppretting og vidareutvikling av nasjonale nettverk for forretningsenglar, og at Innovasjon Norge får ansvar for støtte til etablering og oppbygging av slike nettverk. Dette stimulerer private til å gå inn med kapital i tidleg fase. Komiteen ser det som positivt at slike nettverk kan verta knytte opp mot nye såkornfond eller liknande miljø. Komiteen støttar dei grepa som vert tekne med å overføra eigarskapen til Investinor frå eit dotterselskap under Innovasjon Norge til NHD, og støttar den foreslåtte endringa i Investinor sitt mandat. Vi er også samde i framhevinga av at hovudområda, miljø, energi, marin, maritim og reiseliv, vert utvida til også å omfatta IKT, bio- og helseteknologi. Komiteen er samla i synet på den viktige rolla Designrådet har med å skapa auka merksemd kring betydinga av design som verkemiddel for utvikling og vekst, og å bruka god design som eit verkemiddel for å oppnå auka lønsemd og betra konkurranseevna til norsk næringsliv. Vi raud-grøne helsar også velkommen eit strategisk arbeid med ny plan for norsk design. Ein samla komité støttar intensjonane knytte til å få etablert ein profesjonell og robust funksjon i det offentlege verkemiddelapparatet – Invest in Norway – for heilskapleg handtering av førespurnad frå utanlandske selskap som vurderer lokalisering i Noreg. Ein samla komité er glad for at tilbodet av offentleg støtte til pilot- og demonstrasjonsanlegg skal utviklast vidare. Det same gjeld auka tilgang på kapital i tidleg fase, noko det er eit stort behov for. Meldinga varslar inntil seks nye såkornfond, som skal vera landsdekkjande og skal plasserast i alle regionar. Derfor er det svært tilfredsstillande for oss raud-grøne at det i revidert kom på plass midlar til to nye såkornfond. Eg må berre tilstå at eg ikkje forstår framlegget til Framstegspartiet og Kristeleg Folkeparti om å gjera eit av såkornfonda om til presåkornfond, eller pollenkapital, men akkurat dette reknar eg med at partia sjølv gjer greie for i sine innlegg. Det er også usemje i komiteen om at såkornfonda skal plasserast i alle landsdelar, slik vi raud-grøne ønskjer. Noreg er eit godt land å bu i, og det er ikkje tvil om at regjeringa sin politikk verkar. Bedriftene tener pengar. Det er fleire sysselsette enn nokon gong. Tal frå SSB viser at jobbveksten har firedobla seg berre det siste året. Noreg betrar posisjonen sin på fleire internasjonale kåringar, bl.a. når det gjeld konkurransekrafta og «Doing Business». Til slutt vil eg dra fram at i april fekk NCE NODE den internasjonale prisen «Gold Label». Denne utmerkinga viser at regjeringa sin politikk verkar og vert lagd merke til utover landegrensene.