Inger S. Enger (Senterpartiet), 2009-06-17:
Norge er et rikt land. Og det er først og fremst de menneskelige ressursene – altså humankapitalen – som utgjør hovedandelen av formuen vår. Beregninger av nasjonalformuen viser at olje- og gassreservene utgjorde 12 pst. av nasjonalformuen i 2004, mens humankapitalen utgjorde hele 77 pst. Dagens tekst, for å bruke det uttrykket – forskningsmeldinga – gir svar på hvilke prioriteringer som skal ligge til grunn i den offentlige forskningspolitikken. Kompetanseutvikling og forskning er en nøkkel til innovasjon og kvalitetsutvikling. Forskning handler grunnleggende sett om å utvide den menneskelige erkjennelse og til å stimulere nysgjerrighet. Basert på anslag for utvikling av BNP og pris- og lønnsnivå som er tilgjengelig i dag, samt NIFU STEPs statsbudsjettanalyse innebærer dette at den offentlige støtten til FoU vil utgjøre om lag 1 pst. av BNP allerede tidlig i neste stortingsperiode. Samfunnet står overfor en rekke utfordringer som ikke kan løses uten forskning. Ikke minst gjelder dette hovedsatsingsområder – helse, miljø og energibruk. En offensiv satsing på forskning er derfor grunnleggende for å sikre framtidig velferd og verdiskaping. Tilgang på kompetent arbeidskraft er her sentralt og en viktig premiss for utvikling i hele landet. Samfunnet trenger flere arbeidstakere med høg kompetanse, og en høgt utdanna befolkning er med på å skape flere arbeidsplasser. Lik rett til utdanning henger også nøye sammen med lik tilgang til utdanning. Her spiller høgskolene våre en viktig rolle. Høgskolene skal tilby relevant utdanning av høg kvalitet for å kunne betjene arbeidslivets behov i hele landet. Samtidig er det nødvendig med en viss arbeidsdeling mellom institusjonene for å hindre uheldig konkurranse om de samme studentene. Et effektivt samspill mellom utdanningsinstitusjoner og lokalt og regionalt næringsliv samt offentlige myndigheter er viktig for å styrke kunnskapsbasert virksomhet i hele landet. Regjeringa har i budsjettet for inneværende år initiert en betydelig satsing på forskning regionalt. Dette gjelder bl.a. opprettelse av regionale forskningsfond på 6 milliarder kr. De regionale fonda skal styrke forskningsevnen gjennom regional forskning og innovasjon. Den årlige avkastninga vil sannsynligvis bli om lag 285 mill. kr fra 2010. Fonda skal være et supplement til nasjonale FoU-virkemiddel og skal styrke regional forskning og samspillet mellom næringsliv, høgskoler og regionene. Dette vil bidra positivt til å realisere gode prosjekter i alle deler av landet. De regionale forskningsfonda skal bidra til langsiktig, grunnleggende kompetanseoppbygging i relevante forskningsmiljøer og dermed bidra til økt forskningskvalitet. Fonda skal møte fylkenes FoU-behov ved å støtte FoU-prosjekter som er foreslått av private eller offentlige virksomheter, lokalisert i eller utenfor de geografiske nedslagsfeltene til fonda. Samtidig må det settes av midler til utvikling av gode og konkurransedyktige forskningsmiljøer i alle fylker. Altså: Dette er et nytt tiltak som vil kunne gi et løft både for forskning og for regional utvikling. Forskningsfonda er et viktig virkemiddel i forvaltningsreformen, og den rød-grønne regjeringa har ambisjon om å styrke forskninga over hele landet. For egen regning må jeg si at Senterpartiet mener at regionale prosjekter, som er drevet fram av et lokalt behov og med utspring i regionale kompetansemiljøer, vil være en viktig pådriver når det gjelder innovasjon både innen næringsliv og utvikling av velferdstjenester. Regionale forskningsfond vil her spille en viktig nøkkelrolle. Jeg registrerer også, sjøl om det er ulike meninger i debatten i dag, at meldinga i hovedsak er godt mottatt i offentligheten og i mange miljøer. Opposisjonen har sjølsagt behov for å si at de er misfornøyde, men mitt inntrykk er at forskningsmeldinga står seg i denne sammenhengen.