Anneliese Dørum (Arbeiderpartiet), 1999-11-26:
De fleste partiene i Stortinget har innsett at skolen trenger mer penger. Vi ser det kanskje best på det fysiske miljøet ved mange av skolene våre, hvor det er overfylte klasserom, dårlig inneklima og nedslitte lokaler. Arbeidsmiljøet for elever og lærere er dårlig, særlig ved mange av ungdomsskolene våre. Forholdene er kanskje verst ved mange av skolene i Oslo, hvor Arbeidstilsynet nylig helt eller delvis har stengt flere skoler på grunn av at forholdene var direkte helsefarlige for elevene. Det er kommunene og fylkeskommunen som har ansvaret for grunnskolen og den videregående skolen. De statlige midlene til finansiering av grunnskolen overføres i hovedsak i rammetilskuddet til kommunene. Det samme gjelder den videregående opplæringen, hvor det statlige tilskuddet er lagt inn i rammetilskuddet til fylkeskommunen. Når mange kommuner har redusert driftsmidlene til grunnskolen, går det ut over kvaliteten i skolen og rammer både elever og lærere. Så kan man spørre seg om kommunepolitikerne ikke bryr seg om skolen, og at det er derfor den blir salderingsposten under de årlige budsjettbehandlingene. Jeg tror ikke det, men kanskje har elever, lærere og foreldre vært for tålmodige. Arbeiderpartiet mener at det viktigste vi på kort sikt kan gjøre, er å øke kommunesektorens frie inntekter. I denne omgang økes de med 650 mill. kr. Det vil gi over 800 kr mer pr. elev i grunnskolen. Så gjenstår det å se hvordan kommunepolitikerne vil bruke midlene. Lærerorganisasjonene hadde foretrukket at midlene til grunnskolen var øremerket; de har dårlige erfaringer med dagens rammeoverføringer. Ett er klart, vi må sette inn ressurser og tiltak på mange områder for at elever og lærere skal få en bedre skolehverdag. Høyre har enkelte bra forslag til styrking av utdanningssektoren, men det er lite som går til styrking av grunnskolen, og det er der behovene etter mitt skjønn er størst nå, særlig gjelder det ungdomsskolen. Svakheten er også at ingen av midlene går til kommunene. Tvert imot svekker Høyre kommunebudsjettet ved å redusere statens tilskudd til skolefritidsordninger. De foreslår å øke midlene som går til etterutdanning av lærere, noe som er viktig, men her kreves det også en kommunal egenandel. Høyres forslag setter ikke kommunene i stand til å bidra med det. De vil øke timetallet i småskolen og på mellomtrinnet med én uketime og mener derved at behovet for skolefritidsordninger blir mindre. Det er jo en ren ønsketenkning og tilsvarer ikke på noen måte en reduksjon i statstilskuddet på ca. en tredjedel. Denne reduksjonen er en rasering av skolefritidstilbudet. Barna bruker skolefritidsordningen både før og etter skoletid, mange er der helt til foreldrenes arbeidsdag er slutt. Det betyr så godt som ingenting at de i løpet av en uke har én time mer undervisning. Dette er en usedvanlig dårlig begrunnelse for å overlate mesteparten av finansieringen av denne ordningen til kommunen og foreldrene. Jeg er glad for budsjettforliket med regjeringspartiene. Vi har stått sammen om de fleste reformene i undervisningssektoren, og vi har et felles mål om at enhetsskolen skal bygges ut og forbedres. Vi vet også at Høyre og Fremskrittspartiet har andre mål for skolepolitikken sin. Derfor er det godt at de i hvert fall ikke har innflytelse på denne budsjettbehandlingen, og jeg håper at vi også i fortsettelsen skal kunne unngå det.