Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-06-17:
En samlet komite støtter § 1-1 i lov om bioteknologi der det heter: «Formålet med denne loven er å sikre at medisinsk bruk av bioteknologi utnyttes til beste for mennesker i et samfunn der det er plass til alle. Dette skal skje i samsvar med prinsipper om respekt for menneskeverd, menneskelige rettigheter og personlig integritet og uten diskriminering på grunnlag av arveanlegg basert på de etiske normer nedfelt i vår vestlige kulturarv.» Denne formålsparagrafen er og skal være en overordnet rettesnor også ved evalueringen av gjeldende lov. Komiteen peker på at utviklingen innenfor bioteknologi stadig stiller oss overfor nye etiske utfordringer. Tekniske framskritt og nye oppdagelser knyttet til den menneskelige arvemassen bidrar til å skape forventninger om framtidig helbred for tilstander og sykdommer som i dag kan være sterkt funksjonsinnskrenkende, eller som direkte kan påvirke leveutsiktene for den enkelte. Ulik lovgivning i sammenlignbare land kan ikke og skal ikke være et argument for liberalisering eller innstramming i den norske lovgivningen. Det må være egne gjennomdrøftede verdivalg som er grunnlaget for våre lover. Senterpartiet er klar på at føre var-prinsippet er viktig innenfor det gen- og bioteknologiske området. Konsekvensene må være tilfredsstillende utredet og klargjort før teknikker og behandlingsformer gjøres allment tilgjengelig. Når det gjelder stamcelleforskning, er flertallet imot forskning på befruktede egg. Men kilden til stamcelleforskning kan også være celler fra fødte individer, såkalte adulte stamceller. Senterpartiet og flertallet viser til de lovende resultater forskningen har vist innenfor dette området, og at norske forskere i den senere tid har høstet internasjonal anerkjennelse for forskning på adulte stamceller. Vi ønsker at denne forskningen skal prioriteres, og at vi her kan bidra sterkt i et internasjonalt perspektiv ved å ligge i front når det gjelder dette området. Kunstig befruktning bør benevnes som assistert befruktning, slik også sakens ordfører påpekte. Dette området har vært lovregulert siden 1987 i Norge. Bruk av mikroinjeksjon, den såkalte ICSI-metoden, eventuelt kombinert med uthenting av spermier fra testikler og bitestikler, gir en viss usikkerhet hvorvidt metoden kan gi økt frekvens av misdannelser sammenholdt med tradisjonell in vitro fertilisering. Flertallet er derfor enig med Regjeringen i at godkjenning av ICSI-metoden fortsatt gjøres midlertidig inntil det foreligger mer omfattende studier og forskningsresultater om metodens medisinske konsekvenser. Men det er å håpe at forskningen raskt kan vise at denne metoden er forsvarlig, slik at det kan gi større generelle muligheter for barnløse. Senterpartiet og flertallet går inn for et fortsatt forbud mot forskning på befruktede egg, men finner det urimelig at det skal være et tilsvarende forbud når det gjelder ubefruktede egg. En samlet komite slår fast at det skal være ulovlig å hente ut egg kun i den hensikt å befrukte dem for forskningsformål. Senterpartiet støtter at dagens lovgivning endres når det gjelder lagringstiden for befruktede egg. Vi mener at denne tiden kan utvides fra tre til fem år, da dette i dag er fullt ut medisinsk-teknologisk forsvarlig. Dette vil gi barnløse flere muligheter til assistert befruktning over et lengre tidsrom uten at det er nødvendig å ta ut nye egg og befrukte disse. Et flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet, mener imidlertid at vilkårene for assistert befruktning må være tilfredsstilt før hvert enkelt befruktningsforsøk gjennomføres. Senterpartiet mener det bør være ethvert menneskes rett å kunne få kjennskap til sitt biologiske opphav. Derfor er vi glade for at det nå er et bredt flertall, der alle unntatt Arbeiderpartiet, støtter en oppheving av anonymiteten for sædgivere. Dette kan bety at færre sæddonorer vil være tilgjengelige. Det er derfor viktig at Regjeringen legger til rette for etablering av sædbanker, og et samarbeid med land som har lovgivning på linje med oss når det gjelder sæddonasjon. Senterpartiet støtter at det skal være mulig med autotransplantasjon av organ som produserer kjønnsceller, slik at tilbakeføring av eggstokkvev skal være mulig for kvinner som må sikre dette i forhold til alvorlig sykdom og sykdomsbehandling, slik at framtidig mulighet for svangerskap kan sikres. Vi støtter derimot ikke at det skal være tillatt å transplantere eggstokker og vev fra en kvinne til en annen for å avhjelpe barnløshet. Flertallet mener at en åpning for preimplantasjonsdiagnostikk vil kunne innebære vektlegging av spesielle egenskaper hos fosteret, slik at man kan få en uakseptabel sorteringspraktisering. Det er også viktig å merke seg at bl.a. Norges Handikapforbund går imot preimplantasjonsdiagnostikk ut fra samme argumentasjon. Flertallets og Senterpartiets syn når det gjelder fosterdiagnostikk, er stort sett i tråd med Regjeringens syn og forslag.(Presidenten klubber.) Det er grunn til å understreke at disse forslag ikke betyr et hinder for ultralydundersøkelser, diagnostikk eller behandling, men er en styrking av de kvalitative forhold rundt slike undersøkelser. (Presidenten klubber.) Jeg får heller komme tilbake senere med noen flere momenter.