Børge Brende (Høyre), 2007-03-19:
Deng Xiaoping sa en gang at det viktigste er ikke om katten er svart eller hvit, men at den fanger mus. Det som er det viktige i dag, er å få et system som utløser fornybar energi i Norge, og vi har mange gryteklare prosjekter. Hvorfor er det viktig med fornybar energi i Norge? Det er viktig for at Norge skal nå sin målsetting knyttet til Kyoto-protokollen. Ny fornybar energi slipper ikke ut CO2, og vi trenger mer av en slik energi. Norge er også i en utsatt situasjon når det gjelder strøm. Det er selvsagt helt utrolig at et land som eksporterer tolv ganger så mye energi som det selv forbruker, står i fare for å havne i en strømkrise. Det skyldes jo at 99 pst. av elektrisiteten vår kommer fra vannkraft. Hvis det regner mye et år, er vi i den situasjonen at vi eksporterer, og hvis det regner lite, mangler vi 30 TWh. Da produserer vi 90 TWh, men så bruker vi 120 TWh. Utfordringen er derfor å skaffe 30 TWh, som gjør oss robuste også i et år det regner lite. Dette har det vært bred enighet om på Stortinget gjennom mange år. Det var også bred enighet om at grønne sertifikater skulle være den ordningen som skulle utløse de gryteklare prosjektene for fornybar energi. I forhandlingene med Sverige ble ikke den norske og den svenske regjeringen enige. Forhandlingene brøt sammen. Regjeringen skulle da, som også statsråden sa ved flere anledninger, komme opp med et system som var minst like bra som de grønne sertifikatene. I høringen i komiteen fikk vi dokumentert at det systemet som nå hadde kommet ikke var minst like bra. Veldig mange prosjekter for fornybar energi droppes. Det er den første lakmustesten. Nivået i støtteordningene for de ulike energibærerne er objektivt sett – det tror jeg ikke det kan være noe uenighet om – lavere enn hva som ville ha vært ved et grønt sertifikat-marked, i alle fall hvis man sammenlikner med Sverige. I Sverige har man støtteordninger for bioenergi, småkraftverk o.l., på 15–20 øre. Den støtten vi snakker om her, er på 4–10 øre, knyttet til de ulike energibærerne. Hvordan man da kan hevde at støtteordningen for et småkraftverk som ønskes utbygd, og som får 6 øre i Norge, er en like bra støtteordning som man ville fått ved et grønt sertifikat-marked med 15–20 øre, forstår jeg bare ikke. Det er interessant når Arbeiderpartiet nå bruker så mye tid og krefter på å slakte ordningen med grønne sertifikater, at forbrukerne må betale for den selv. Målet fra et samlet storting var jo faktisk at man ønsket å etablere disse grønne sertifikat-ordningene. Det er litt forunderlig at man bruker så mye krefter på å argumentere mot det systemet. Det hadde blitt et lite påslag for forbrukerne, men jeg tror at det påslaget raskt ville ha jevnet seg ut gjennom at det også hadde blitt økt energiproduksjon. Slik sett ville vi fått mer stabile priser. Men nå lar jeg det ligge og går tilbake til det jeg sa innledningsvis om Deng Xiaoping. Det spiller i og for seg ingen rolle hvilken farge det er på katten, bare den fanger mus. Hele poenget er at dette systemet her fanger ikke musa heller. Det fanger rett og slett ikke opp det vi nå trenger, mer fornybar energi, for støtteordningene er for dårlige til at vi får utløst det. Det er dårlig energipolitikk sett i forhold til fremtidige strømkriser som kan virke i positiv retning for at man får økt energiproduksjonen, og det er dårlig klimapolitikk. Hvis man først skulle hatt det systemet som Regjeringen nå har lagt opp til, måtte det også vært innrettet i større grad slik at det hadde utløst de gryteklare prosjektene. En annen ulempe og svakhet med det systemet som nå er utformet gjennom Enova i Trondheim – det er selvsagt en formildende faktor at Enova ligger i Trondheim – er at det nå må notifiseres til og godkjennes av ESA. Vi kan da kanskje først få en godkjenning av dette sommeren 2008. Mye vann vil renne i havet før dette systemet er oppe og går, og Norge får ikke utløst så mye fornybar energi som vi trenger. Derfor tror jeg ikke at vi har sagt siste ord i denne saken. Vi skal i løpet av våren også ha forhandlinger i Stortinget, forhåpentligvis, om et klimaforlik. En forutsetning for å nå Norges målsettinger er at vi får et bedre støtteregime enn det som ligger på bordet i dag.