Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-02-24:
Jeg kom lite grann i seneste laget. Statsråden kom før meg, men jeg takker for at jeg får ordet nå. Hurtigruta er en viktig livsnerve for mange kystsamfunn, og den har sentral betydning for markedsføringen av Norge. Ja, den er kanskje det eneste markedsføringselementet Norge har, og som er statlig finansiert. Vi hadde tidligere Norges Eksportråd, men det driver ikke særlig mye med markedsføring av Norge. Hurtigruta er et veldig godt markedsføringselement, og jeg mener at den fortsatt kan være det. Hurtigruta hører også med når det gjelder arbeidet for å få mer transport fra veg til sjø der det ligger til rette for det. Når vi snakker om transport fra veg til sjø: Sjøen er jo vedlikeholdsfri. Der ligger det «asfalt» hele året. Den eneste som kan bryte sjøen, er båren. Statistikken sier at vi har det mer stille enn vi har bårer, så det er et kjempetilbud. Beredskapsmessige hensyn tilsier også at vi burde satse på hurtigruta. Det er fornuftig. Båtene har etter hvert blitt svært store og kan ikke sammenliknes med de gamle hurtigrutene. With var i sin tid den første som seilte langs kysten, og det er ikke de samme hurtigrutene nå som den tid. Tiden går nå en gang videre. Vi har fått store hurtigrutebåter. De har nesten blitt å betegne som cruiseskip. Men det er et godt tilbud til lokalbefolkningen. Jeg er glad for at komiteen har gått inn for at vi skal beholde seilingsmønsteret, og at det fortsatt skal være et tilbud til lokalbefolkningen. Det er jo det som er det viktigste, at vi har et tilbud til lokalbefolkningen, og at staten er med på å finansiere det. For å videreutvikle hurtigruta er det viktig å sikre tilstrekkelige midler til driften. At samferdselskomiteen har gått inn for seilingsmønsteret, er kjempebra, og jeg går inn for å støtte den. Det er et tankekors at det bare er lønnsomhet, som jeg var inne på i forrige innlegg, som skal være grunnlaget for hurtigrutas fortsatte eksistens. Jeg sier det slik, for vi opplever i dag at det går båter fra havn til havn med utenlandsk mannskap som ikke har arbeids- og oppholdstillatelse. Det er ulovlig, men vi godtar det. Vi har virkemidler for å sette i verk kontroller, men vi gjør det ikke. Vi har både politiet og Kystvakten som kan kontrollere det. Men de gjør det ikke, for de får beskjed om ikke å gjøre det. Kan vi godta det? Det er jo et tidsspørsmål før det blir billig arbeidskraft om bord i hurtigruta også. Hvis ikke vi sier noe om det, hvis ikke vi gjør noe med at det er lønnsomheten alene som skal bestemme hvorvidt vi skal drive det ene eller andre, blir det også et tidsspørsmål når det blir billig arbeidskraft på hurtigruta. Vi kan ikke godta det. Vi er med i EØS, og vi kan sette krav. Vi kan sette direktiver og si at det skal være norsk standard og norske lønninger som skal gjelde, også for det som er statlig finansiert. Jeg må samtidig spørre om vi virkelig vil det slik, at det er utlendingene som skal overta all kysttrafikken, og hurtigruta også. Vi er med i EØS-avtalen, og det er jo en debatt som pågår om vi skal være med i EU. Er det utenlandske rederier som skal gå på kysten? Er det utenlandske cruiseskip som skal overta hurtigrutas rolle? Dere må være klar over hva dere gjør, hvis det blir sagt ja. Jeg har ingen problemer med å støtte den innstillingen som foreligger, og jeg kommer til å gjøre det også i denne saken.