Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2003-11-27:
Komiteen har behandlet regler om kjønnsrepresentasjon i alle styrene i offentlig eide selskaper og privat eide allmennaksjeselskap. Kristelig Folkeparti mener vi har kommet fram til en framtidsrettet og god konklusjon. Min påstand er: Menn har blitt kvotert inn i ledelse og styrer lenge nok. Nå er det dyktige kvinners tur! Kjønnskvotering kan bety at middelmådige menn blir erstattet av velkvalifiserte kvinner. Selv om virkemidlene vi i dag vedtar, er uønsket av en del, er min påstand at både menn og kvinner har vært tålmodige lenge nok. Samfunnet trenger menn og kvinner på alle nivåer. Først da vil vi ha et optimalt likestilt samfunn. Vi har rett og slett ikke råd til å utelukke halvparten av befolkningen på arenaer der beslutningene treffes. Det er ikke slik at ukvalifiserte kvinner nå skal inn i verv de egentlig ikke fyller. Saken er at menn for lenge har blitt kvotert, men kvoteringen har ikke vært åpen. Nå vedtar vi åpenhet og forutsigbarhet omkring kvotering, og det skaper naturligvis debatt. Jeg vil også minne om at vi i fjor vedtok endringer i likestillingsloven, der vi forpliktet oss til å arbeide for likestilling på alle nivåer i samfunnet og skjerping av forbudet mot forskjellsbehandling på grunn av kjønn. Likestillingsloven er både en ikke-diskrimineringslov og en lov som skal legge til rette for likestilling mellom kjønnene. Jeg har lenge ment at vi må legge økt vekt på det siste aspektet. Det vi vedtar i dag, peker i den retningen. Det er Kristelig Folkeparti også svært fornøyd med. En del sterke røster i næringslivet har hevdet med tyngde at det finnes bedre virkemidler for å få kvinner inn i ledelse og styrearbeid enn kvotering. Da er det naturlig å spørre: Hvorfor har man ikke da allerede benyttet seg av disse andre virkemidlene i sterkere grad? For situasjonen i arbeidslivet er nedslående etter så mange år med likestillingsarbeid. Dette lovforslaget er et resultat av langsiktig arbeid. Regjeringen har siden våren 2002 arbeidet for å bedre kjønnsrepresentasjonen i selskapers styrer. Den gjennomsnittlige kvinneandelen blant de faste styrevervene i norske privat eide allmennaksjeselskaper er kun på 7,3 pst. I heleide statlige virksomheter er målet om 40 pst. nådd. Her er kvinneandelen nå på 45,7 pst. Spiller det da egentlig noen rolle om kvinnene kommer sterkere med i bedriftsstyrene? Samme type spørsmål ble også stilt da kvinnene i sin tid ble kvotert inn i politikken og regjeringen. Etter min mening handler ikke dette om kjønnskamp, det handler like mye om å sikre bredden i rekrutteringen. Hvis man etterlyser større erfaringsbredde i ledelse og styrer generelt, vil det naturlig bli plass til flere kvinner. Saken vi behandler i dag, føyer seg med andre ord inn i rekken av tiltak som skal sørge for en bedre balanse når det gjelder bakgrunn på alle nivåer i samfunnet. Dette handler også om viktige demokratiske prinsipper for vårt samfunn. Kristelig Folkeparti mener at en økt andel av kvinner i styrene vil føre til en styrking av ledelsen i næringslivet og bedriftenes konkurransekraft. Vi ønsker at næringslivet får et større register for å ta de beste beslutningene både for samfunnet og bedriften. La det være klart: Kristelig Folkeparti vil ha større mangfold i norske bedrifters styrer. Vi vil ha minst 40 pst. av begge kjønn i bedriftenes styrer. Nærings- og arbeidslivets organisasjoner er invitert til en samarbeidsavtale med sikte på en opptrapping av kvinnerepresentasjonen i de privat eide allmennaksjeselskapenes styrer. Dette har sammenheng med Regjeringens beslutning om at lovregler for disse selskapene ikke skal tre i kraft om målsettingen om kjønnsrepresentasjon oppnås frivillig. Næringslivet har nå en frist på vel to år til å få kvinner på plass i styrene. Så skal det sies: Dette gjelder privat eide allmennaksjeselskaper. Det foreslås ikke regler om kjønnsrepresentasjon for privat eide aksjeselskaper. Grunnen til dette er at de fleste aksjeselskaper i Norge er små familiebedrifter hvor eierne er fysiske personer som selv sitter personlig i styret. For slike bedrifter vil lovregler om kjønnsrepresentasjon kanskje ikke være et egnet virkemiddel. I allmennaksjeselskapene derimot er det normalt med en større spredning av aksjene og et mindre personlig preg over ledelsen av selskapet. Det har vært stor oppmerksomhet knyttet til kvinnerepresentasjon i styrer de siste årene. Og, som tidligere sagt, det er viktig med flere kvinner i bedriftsstyrer. Men la oss ikke glemme at det er minst like viktig at likestillingsloven følges opp slik at man arbeider målrettet for også å få flere kvinner i ledelse. Her har vi ennå en lang vei å gå.