Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-12:
Først vil jeg takke saksordføreren for å ha redegjort for saken. De fleste lovendringsforslagene er det bred enighet om, men jeg vil kommentere noen av de endringene som foreslås. For Fremskrittspartiet er skolegang for alle viktig, og i saken foreslås det å innføre en rett til grunnskoleopplæring og videregående opplæring for ungdom mellom 16 og 18 år som søker om opphold i landet. Det er i forslaget lagt vekt på å finne en balanse mellom hensynet til den enkeltes behov for opplæring og andre viktige samfunnshensyn, slik som innvandringsregulerende hensyn. Jeg vil understreke at forslaget kun omfatter dem som oppholder seg lovlig i landet, og at retten til skolegang avsluttes umiddelbart ved eventuelt endelig vedtak om avslag på søknaden om oppholdstillatelse. Frafallet i den videregående skolen er høyt. Mange elever går ut av yrkesfagsskoler etter halvgått løp for å ta studiekompetanse, og ca. halvparten av disse består ikke eksamen. I dag skal vi endelig vedta å lovfeste rett til påbygging til generell studiekompetanse for elever som har fullført og bestått fag- og yrkesopplæring. Retten er uten tidsbegrensning. Vi mener dette er et viktig incentiv, som vil gjøre at langt flere fullfører yrkesutdanningen. Oppheving av plikten til gratis frukt og grønnsaker for dem som går i ungdomsskolen, er det mange og delte meninger om. Noen holder fram hvor viktig tilbudet er, mens andre igjen påpeker at dette har gitt skolene utfordringer knyttet til logistikk og bemanning. Flere påpeker også at det synes noe merkelig at tilbudet kun gjelder på ungdomstrinnet. Fremskrittspartiet er opptatt av at kvaliteten i skolen må bli bedre, og vi ønsker å prioritere læringsfremmende tiltak i grunnopplæringen. Vi vil påpeke at utfordringene som norsk skole står overfor, ikke løses ved å pålegge kommunene å betale for frukt på skolen, men ved å legge vekt på kvalitet, oppfølging og gode lærere. Derfor satser flertallet på å øke ressursene til videre- og etterutdanning av lærere. En ting det er viktig å minne om, er at skolen skal legge vekt på å fremme elevers fysiske og psykiske helse, og i dette ligger det også å legge til rette for tid og samling rundt måltider og å styrke elevenes bevissthet omkring kosthold og helse. Jeg vil understreke at Fremskrittspartiet er for et sunt kosthold, som innbefatter frukt og grønt i skolen, og derfor vil jeg også peke på muligheten som skolene har til å opprette abonnementsordning på frukt og grønt etter samme modell som skolemelk. Endelig reverseres ordningen med leksehjelp, som det i lang tid har vært reist sterk kritikk mot. Her vil jeg særlig henvise til NOVA og NIFUs sluttrapport i evalueringen av leksehjelp, der det kommer fram at leksehjelpen i liten eller ingen grad innfridde målene om å gi elevene støtte til læringsarbeidet, følelsen av mestring og gode rammer for selvstendig arbeid. Reformen innfridde heller ikke den langsiktige politiske målsettingen om å medvirke til utjevning av sosiale forskjeller i opplæringen. Et annet hovedfunn i rapporten er at leksehjelpen i liten grad bidro til å endre de systematiske forskjellene i elevers skoleresultater som knytter seg til kjønn, sosioøkonomisk familiebakgrunn og innvandringsbakgrunn. Fremskrittspartiet har hele tiden vært imot tvungen leksehjelp til elever i 1.–4. klasse, som de rød-grønne innførte. Vi er derfor, sammen med de aller fleste skoleeierne, fornøyd med at det lokale selvstyret skal avgjøre hvor leksehjelpen settes inn. For meg er det viktig å understreke at både leksehjelp og tidlig innsats er viktig, uansett hvilket skoletrinn elevene er på, men for å få utbytte av leksehjelp er det avgjørende at skoleeier selv kan fordele ressursene knyttet til dette slik det er mest hensiktsmessig på den enkelte skole. Vi støtter departementets vurderinger om at skolene selv skal ha frihet til å rette leksehjelpen inn mot enkelte elever, eller på tvers av trinn. På denne måten vil skoleeier kunne målrette innsatsen der det er størst behov.