Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2013-06-10:
Justiskomiteen har hatt til behandling proposisjon 101 L for 2012–2013 om jordskifteloven. I innstillingen skriver komiteen at det er viktig for et land å ha et godt regelverk for jordskifteretten, som vil gi grunneiere et systematisk regelverk å forholde seg til. Det vil derfor kunne virke konfliktdempende og løsningsorientert og vil redusere langvarige og kostnadsmessige prosesser av slike saker for de alminnelige domstolene. Jordskifteloven av 1979 har hatt behov for en betydelig revisjon, og regjeringens forslag til ny lov vil være et godt verktøy for jordskifteretten i en moderne tid. Jordskifte kan – etter en lovendring for noen år siden – også gjennomføres i byer og urbane strøk og ikke kun i tradisjonelle landbruksområder. Det er også vektlagt i den nye loven at det i jordskiftesaker er mange selvprosederende parter, slik at det er viktig med en lov- og prosessordning som er lett tilgjengelig for disse. Videre viser komiteen i innstillingen til at de grunnleggende prinsippene for jordskifte blir videreført fra den tidligere loven, at hovedformålet skal være at jordskifte skal gi en samlet netto nytte for grunneierne, og at prosessen ikke skal føre til at kostnadene eller ulempene skal bli større enn nytten for noen eiendom eller bruksrett. Komiteen har merket seg behovet for å oppdatere jordskifteloven i forhold til andre større lovrevisjoner, herunder tvisteloven, plan- og bygningsloven og matrikkelloven. I saken er det foreslått at jordskifteoverrettene skal slås sammen med lagmannsrettene, og at lagmannsrettene styrkes med jordskiftefaglig kompetanse. Dette vil tilføre lagmannsrettene kompetanse som også kan benyttes utover de tradisjonelle jordskiftesakene. Komiteen stiller seg bak dette. Videre: Ved behandling av anke over avgjørelse i jordskifteretten skal lagmannsretten settes sammen forskjellig – alt etter hva anken eller ankene gjelder. I noen tilfeller skal det være med en jordskiftelagdommer. I andre tilfeller er det opp til førstelagmannen å bestemme at jordskiftekompetansen skal trekkes inn. Førstelagmannen kan også i noen tilfeller bestemme at både jordskiftelagdommer og en lagdommer skal være sammen i retten. I noen tilfeller kan det benyttes meddommere i retten, mens det i andre sammenhenger ikke er lagt opp til slik deltakelse. I innstillingen har et mindretall – komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre – merket seg at flere grunneierorganisasjoner i høringsrunden har markert en betydelig skepsis til forslaget om å gi jordskifterettene kompetanse til å danne sameie mellom eiendommer. Disse medlemmer deler i stor grad denne skepsisen. Sameie som eierform for fast eiendom i landbruket er frarådet i andre sammenhenger. Derfor vil disse medlemmene be om at denne muligheten blir praktisert i begrenset utstrekning. Under komiteens høring kom det frem en rekke synspunkter på at regjeringen har foreslått en betydelig økning i saksbehandlingsgebyret for ankebehandling av jordskiftesaker i lagmannsretten. I dag betaler partene fem ganger rettsgebyret, mens det i lovforslaget innføres et gebyr på 24 ganger rettsgebyret uten at dette, etter mindretallets forståelse, er tilstrekkelig begrunnet. Flere høringsinstanser uttalte under komiteens høring at dette kan begrense ankemulighetene for en del parter på grunn av kostnadene. I komiteens behandling har komiteen sendt et skriftlig spørsmål til regjeringen om dette og har fått et relativt langt svar tilbake. I den sammenheng kom det også et innspill fra Domstoladministrasjonen med et forslag til lovparagraf som avvek noe fra forslaget fra regjeringen. Derfor har mindretallet valgt å følge Domstoladministrasjonens forslag til lovparagraf på dette området. Videre peker komiteen på de rekrutteringsproblemer som har vært i jordskifteretten over lang tid, og ber om at man fortsatt har et betydelig fokus på dette. Jeg tar derfor opp forslaget som fremkommer av innstillingen.