Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-05-08:
Jeg vil takke Senterpartiet for et viktig grunnlovsforslag om endring av Grunnloven § 25, om bruk av rikets forsvarsmakt på fremmed jord. Rødt vil støtte forslaget, og det gjør vi av flere grunner. For det første innebærer forslaget at regjeringene ikke lenger kan sende norske tropper ut i krig i utlandet uten samtykke fra Stortinget gjennom formelt vedtak. Unntaket vil være når NATOs artikkel 5 utløses av et angrep på et NATO-land. Å få et formalisert forhold mellom regjering og storting i forbindelse med norsk krigføring i utlandet er et viktig framskritt, fordi det å gå til krig er en alvorlig beslutning. Norge er et land med en begrenset forsvarskapasitet. Vi må bruke den kapasiteten først og fremst på forsvar av landet. Dessuten er vi et ganske lite land. Det er av vital interesse for Norge som selvstendig stat at vi er med på å sikre et internasjonalt system der terskelen for at militært overlegne stater forgriper seg på de små, er så høy som overhodet mulig. Og dagen i dag, 8. mai, er en god dag for å minne om at folkeretten er Norges førstelinjeforsvar, og at all militær maktbruk som strider mot folkeretten, også undergraver forsvaret av Norge. En lettvint omgang med militærmakt går i dag først og fremst ut over de landene som angripes, og nærområdene som destabiliseres. Samtidig vil en politikk som normaliserer stormakters overgrep mot småstater, fort ramme oss i neste omgang, slik vi så i 1940. Derfor er frigjøringsdagen en god anledning til å støtte opp om grunnlovsforslaget, som gir en grundigere beslutningsprosess og bedre mulighet til å sikre at norske militære oppdrag i utlandet ikke bidrar til å undergrave Norges førstelinjeforsvar, nemlig folkeretten. Det er også en annen viktig grunn til at dette grunnlovsforslaget er mer nødvendig nå enn tidligere. De første 50 etterkrigsårene deltok Norge knapt i en eneste angrepskrig. Vi var kjent i verden som en fredsnasjon. De siste 20 årene har det skjedd en dramatisk endring av norsk utenriks- og forsvarspolitikk, som har skjedd uten forankring i befolkningens meninger, og ofte også har skjedd basert på feilinformasjon fra våre allierte. Lite illustrerer behovet for bedre beslutninger om bruk av militærmakt bedre enn tilfellene hvor USA har dratt Norge inn i kriger i utlandet, slik vi har sett de siste 10–15 årene, i flere land. De fleste her husker løgnene om Iraks masseødeleggelsesvåpen, som ble påskuddet for den ekstremt destruktive, ødeleggende og ulovlige krigen mot Irak. Opptakten til Libya-krigen ble også preget av lignende krigspropaganda, som i ettertid er blitt tilbakevist både av USAs militære og av det britiske parlamentets Libya-undersøkelse. Da Norge ble trukket inn i Libya-krigen, lovte USA høyt og hellig at intervensjonen mot Libya overhodet ikke skulle innebære å ta side i konflikten, og absolutt ikke bidra til noe regimeskifte. Dessverre var det motsatte tilfellet. Trolig ble Norges regjering og Norges storting aldri fortalt at opprørsstyrken som NATO samarbeidet med for å erobre den libyske hovedstaden, ble ledet av en islamistisk terrorleder med bakgrunn fra Al Qaida. Dokumenter fra USAs ambassade i Oslo, frigitt av WikiLeaks, viser også at USA førte norske politikere bak lyset da de prøvde å lokke Norge til å øke sin krigsdeltakelse i Afghanistan med påstander om militær og politisk framgang som amerikanerne visste ikke stemte overens med virkeligheten. De siste ukene er det også avdekket at regjeringen ikke har gitt Stortinget og befolkningen riktig informasjon om premissene for Norges risikable innblanding i den uoversiktlige og farlige Syria-krigen. Rødt ønsker en ansvarlig norsk sikkerhetspolitikk som setter Norges sikkerhetsinteresser, folkeretten og solidaritet foran militære intervensjonseventyr og USAs geopolitiske interesser. Det ønsket deler vi med et flertall av befolkningen i Norge, om det så er ulike meninger om hvordan vi best når det målet. Etter vårt syn er den beste måten å sikre en ansvarlig bruk av Norges forsvarsmakt på, i tråd med våre interesser og internasjonal lov, krav om åpen stortingsbehandling når beslutningene om dette skal tas. Så garanterer ikke Senterpartiets grunnlovsforslag at befolkningen gis fullt innsyn. Men forslaget sikrer likevel at krigsdeltakelse må forankres i Stortinget og gi mulighet til en debatt der argumenter for krig kan testes mot andre fakta og vurderinger. Det gir en bedre beslutningsprosess, slik at avgjørelser om krig og fred tas på et best mulig grunnlag og i tråd med Norges interesser og internasjonal lov, og det bør alle som tar Norges sikkerhet alvorlig, derfor være for.