Børge Brende (Høyre), 2005-03-01:
Statkraft forvalter i dag en vesentlig del av landets samlede vannkraftressurser, over 40 TWh. Norge er verdens sjette største produsent av vannkraft. Av den samlede produksjonen på over 120 TWh av fornybar energi utgjør Statkraft en stor andel. Slik sett har Statkraft en spesiell rolle, og den rollen som en viktig kommersiell aktør blir enda mer tydeliggjort i forbindelse med den utfasingen av industrikraftkontraktene som Stortinget har vedtatt, og som selvsagt også i de nærmeste årene vil styrke gjeldsbetjeningsmuligheten for selskapet. Etter min og Regjeringens mening bør Statkrafts store overskudd fortsatt vurderes i forbindelse med at Stortinget gjennom budsjettbehandlingen hvert år foretar en samlet prioritering av fellesskapets ressurser. Det er også slik at Regjeringen i forbindelse med behandlingen av inneværende års budsjett i fjor høst foreslo to romertallsvedtak, som ble vedtatt i denne salen av Stortinget, som fortsatt gir Regjeringen og Stortinget anledning til å fastsette utbyttet. Så hvis noen mener at Regjeringen ikke har forholdt seg til Stortingets vedtak, er ikke det riktig. Det var to stortingsvedtak som vi tok på alvor. Vi foreslo dem opphevet av Stortinget. Stortinget voterte, og det var tilstrekkelig mange representanter i denne sal som stemte for at vedtakene skulle oppheves. Et flertall, bestående av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, stemte for å oppheve disse to vedtakene. Bare så det er sagt. Vi har iallfall dekning for det i Stortinget. Så er det slik at når det gjelder utbytte i Statkraft, inngikk vi en budsjettavtale med Arbeiderpartiet for 2004. Der gikk man inn for 95 pst. utbytte. For inneværende år stemte Fremskrittspartiet subsidiært for en løsning med det vi den gang trodde var 78 pst. utbytteandel. Nå har overskuddet blitt noe større, hvis man forholder seg til det foreløpige resultatet, slik at Statkraft vil beholde 1,1 milliard kr av sitt overskudd inneværende år. Det er derfor ikke slik at dette selskapet årelates. Et selskap som beholder 1,1 milliarder kr av overskuddet og i tillegg er tilført mange milliarder bare de seneste årene, er selvsagt fortsatt et meget robust selskap. Men det er slik at selskapet, hvis det skal foreta svært store operasjoner nå, f.eks. i europeisk sammenheng, må vurdere om det skal skaffe seg den kapitalen gjennom fremmedkapital, dvs. ved å låne, eller om det må gå til eier og be om en tilførsel av kapital. Det vil eier måtte fremlegge for Stortinget, dvs. at Regjeringen må gå til Stortinget, og så må Stortinget ta stilling til om dette er et prosjekt som Stortinget synes er fornuftig. Jeg synes det er en grei måte å innrette seg på, spesielt tatt i betraktning at selskapet disponerer over 40 TWh med fornybar vannkraft, som er meget spesielt også i europeisk sammenheng. Hvordan dette selskapet som disponerer denne vannkraften, også fremover skal innrette seg i forhold til strategiske allianser o.l., er et viktig spørsmål. Men nå er det jo slik at selskapet, med den utbyttepolitikken som Stortinget har fastlagt, ikke har bundet selskapets handlefrihet mer enn at selskapet har gjennomført en rekke oppkjøp og investeringer de senere år. Ikke minst næringskomiteen er kjent med at selskapet har gjort betydelige investeringer. Som jeg nevnte, innebærer høye utbyttekrav overfor Statkraft at man bidrar til at selskapet utøver kapitaldisiplin. Det gir også en styrket eierkontroll ved at større investeringsprosjekter må bringes frem for eier eller alternativt finansieres med fremmedkapital på markedsvilkår. Jeg er fornøyd med at et flertall avviser dette forslaget i dag, og at Stortinget også i fortsettelsen kan fastsette det endelige utbytte.