Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2004-06-18:
"Norge skal være et av verdens mest nyskapende land der bedrifter og mennesker med pågangsmot og skaperevne har gode muligheter til å utvikle lønnsom virksomhet. På viktige områder skal Norge ligge i tet internasjonalt når det gjelder kunnskap, teknologi og verdiskaping." Dette er Regjeringa sine ord, gjentekne av statsminister Bondevik så seint som under opninga av Regjeringas Innovasjonsforum den 11. juni. Men her er det tydelegvis lang avstand mellom liv og lære. I Regjeringas framlegg til revidert nasjonalbudsjett var det lagt opp til dramatiske kutt i tiltak og verkemiddel som nettopp skal stimulere til nyskaping og utvikling av næringslivet. Innovasjon Norge skulle kuttast med 165 mill. kr. I påvente av endeleg behandling i dag har Innovasjon Norge måtta stoppa store delar av kundebehandlinga. Her var kutt i forsking, i verdiskapingsprogram for jord- og skogbruk - ja på ei rekkje område for næringsutvikling, område som Arbeidarpartiet i sitt budsjettforslag for 2004 hadde styrkt, og som vi også delvis hadde fått gjennomslag for i budsjettavtala med regjeringspartia. Trass i at arbeidsløysa held seg på langt over 100 000, foreslo ikkje Regjeringa å vidareføre auken i talet på tiltaksplassar som vi fekk til for første halvår. Permitteringsperioden vart foreslått redusert frå 42 veker til 26 veker. Utanom det å styrkje helseforetaka og stoppe auken i eigenandelar var det derfor tiltak for å skape nye arbeidsplassar og ein aktiv arbeidsmarknadspolitikk som Arbeidarpartiet måtte prioritere i behandlinga av revidert nasjonalbudsjett. Dei som står utanom avtala, hevdar at det er beskjedent og smått det som Arbeidarpartiet har oppnådd i forliket. Men innafor ei ramme på 1,3 milliardar kr har vi oppnådd viktige endringar: Vi har fått 4 000 nye tiltaksplassar og vidareføring av høvet til å permittere tilsette i 42 veker. 376 mill. kr går til å reversere forslag til kutt i forsking og innovasjon og til å styrkje infrastrukturen. Det blir sett av til saman 100 mill. kr i 2004 og 2005 til å skape nye arbeidsplassar i Årdal og Høyanger. Helseforetaka får 500 mill. kr i auka løyvingar, og det blir ingen auke i eigenandelane på helse. I avtala er det vidare semje om å halde ved lag pressestøtta, støtta til norsk film og støtta til kjøp av friareal. Arbeidarpartiet meiner at det er viktig å hindre at den høge arbeidsløysa "bit seg fast". Det er derfor nødvendig å sørgje for at dei som no er ledige, ikkje blir støytte ut av arbeidslivet, men får moglegheit til å styrkje sine kvalifikasjonar og moglegheiter til aktiv arbeidsinnsats i nye jobbar. Dei arbeidslause må derfor få eit differensiert tilbod om yrkespraksis, lønstilskot, vikarordningar og ordinære opplæringstiltak. Det er verdt å merke seg kva arbeidsdirektøren konkluderte med på eit seminar om arbeidsløysa i finanskomiteen 12. mai i år: "Arbeidsmarkedstiltakene har en positiv effekt på deltakernes framtidige yrkeskarriere - særlig for personer med særskilte problemer på arbeidsmarkedet." Eg merka meg også at ho meinte erfaringane synte at målretta innsats overfor arbeidsledige og yrkeshemma er god samfunnsøkonomi. I Arbeidarpartiet sitt alternative statsbudsjett for i år foreslo vi å bruke i overkant av 2,1 milliardar kr meir enn Regjeringa til ein aktiv politikk for å skape og sikre arbeidsplassar. I budsjettavtala vart det semje om 900 mill. kr meir til dette. Arbeidarpartiet kunne derfor ikkje godta Regjeringa sine forslag til kutt på desse områda i revidert nasjonalbudsjett. I avtala med regjeringspartia har vi fått reversert mykje av dette. Dette betyr at det blir meir til nyetablerarar og verksemder i ein tidleg fase. Løyvingane til kulturbasert næringsliv, Innovasjon Møbel osv. er redda. Satsinga på kulturbasert næringsverksemd har vi kjempa igjennom her på Stortinget fordi vi veit det har store moglegheiter i seg. Vi ser da òg at det ligg føre 200 søknader for 90 mill. kr berre for første halvår i år. Investeringane i vegnettet vart auka, og vi fekk på plass tiltak for nye arbeidsplassar i Årdal og Høyanger, der Hydro byggjer ned verksemda si. Dei som verkeleg ønskjer meir aktiv innsats for nye arbeidsplassar, for dei arbeidsledige, må kunne sjå at dette betyr mykje.