Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2016-06-07:
Det er et viktig tema som tas opp i representantforslaget, og jeg deler komiteens vurdering av at det er alvorlig at unge mennesker opplever kroppspress. Som mor til en 19-åring ser jeg hver eneste dag hvilket kroppspress spesielt jentene opplever. Det er åpenbart også en sammenheng mellom kroppspress og dårlig psykisk helse, og regjeringen har et stort trykk på arbeidet med psykisk helse. I folkehelsemeldingen slår regjeringen fast at psykisk helse skal få en større plass i folkehelsearbeidet, og regjeringen vil, som det også framkommer av primærhelsemeldingen, bedre det forebyggende og helsefremmende tilbudet til barn og unge i kommunene. Den historiske satsingen som har vært på helsestasjoner, skolehelsetjeneste og psykologer ute i kommunene, er viktig i den forbindelse. Komiteen mener det er behov for mer forskning om hva som påvirker barn og unges helse og selvbilde, og om årsaker til at barn og unge opplever kroppspress. Videre pekes det på behovet for mer kunnskap om hva som beskytter barn, og hva som gir dem styrke til å takle press, krav og forventninger. Folkehelseinstituttet kan vise til en økning i psykiske plager blant barn og unge og mener også at det trengs mer kunnskap om årsaker. Derfor er jeg glad for at Helsedirektoratet har bestilt forskning fra ulike miljøer om stress, press, psykisk helse, ensomhet og mobbing. Det vil også være viktige kilder til den kunnskap komiteen etterlyser. Jeg ser også på muligheten for å benytte forskningsressurser fra mitt departement på dette feltet. Skolen er en viktig arena for å bidra til at barn og unge opparbeider seg styrke og strategier for å stå imot presset. Komiteen mener skolen og helsetjenesten må samarbeide for å sikre elevenes trivsel og helse, noe jeg støtter fullt ut. Som varslet i kommuneproposisjonen for 2016 vil regjeringen ytterligere styrke helsestasjoner og skolehelsetjenesten. Kommunene står i en unik posisjon til også å jobbe med forebygging, helsefremmende arbeid og tidlig diagnostikk og intervensjon. Psykiske helseplager blant barn og unge er en utfordring. Helse- og omsorgsdepartementet vil om kort tid legge fram en ungdomshelsestrategi. Det er et uttalt mål at færre unge skal oppleve kroppspress. Det overordnede målet er at unge skal ha de beste forutsetninger for å leve et godt liv og oppleve mestring fysisk, psykisk og sosialt. Disse forutsetningene påvirkes og skapes primært på andre arenaer enn i helsetjenesten. Det skjer på skolen, på universitetet eller høgskolen, i hjemmet, på fritidsarenaer og på arbeidsplassen. Strategien vil bl.a. belyse hvordan man kan sikre tilgjengelighet, kapasitet og godt koordinerte tjenester til ungdommen. Problemstillinger knyttet til psykisk helse og samfunnets press er to av flere sentrale områder i strategiarbeidet. Det er kommet forslag fra komiteens medlem fra Kristelig Folkeparti om endringer av markedsføringsloven. Regjeringen ser at det er utfordringer knyttet til markedsføring og kroppspress. Jeg er likevel skeptisk til forslaget om å forby reklame som kan skape kroppspress. Hva slags markedsføring er det som skaper kroppspress? Er det retusjerte bilder? Er det bilder av modeller som bruker brunkrem eller fjerner hår? Det vil være vanskelig å sette de grensene mellom hva som kan, eller ikke kan, skape problemer. Det er dessverre slik at vi ikke alltid kan forby alt vi ikke liker. Reklame som skaper kroppspress, kan allerede i dag være forbudt etter markedsføringsloven § 2, forutsatt at tiltaket også innebærer en krenkelse av grunnleggende moraloppfatning eller likestilling mellom kjønnene. Jeg stiller spørsmål ved om en ytterligere regulering av denne typen markedsføring vil være formålstjenlig. Jeg merker meg også at Landsgruppen av helsesøstre i høringen uttalte at merking av retusjert reklame vil ha begrenset effekt og vil være vanskelig å regulere. Jeg har også lyst til å påpeke at et forbud må vurderes nøye opp mot Norges EØS-rettslige forpliktelser. Jeg tenker da særlig på direktivet om urimelig handelspraksis, som setter grenser for hvordan vi regulerer reklame. Dersom et lovforbud ikke strider mot EØS-forpliktelsene, blir neste spørsmål om det er hensiktsmessig å regulere dette i markedsføringsloven. I den forbindelse vil jeg nevne at dagens markedsføringslov først og fremst skal ivareta forbrukernes økonomiske interesser, ikke folkehelsen. Derfor mener jeg det viktigste vi nå kan gjøre for barn og unge, er å satse på et godt helsetilbud og å styrke de unges egen evne til å motstå press.