Trond Helleland (Høyre), 2011-11-29:
Det ser ikke ut til at dagen i dag blir den store dagen for integreringsdebatt, basert på forslaget fra Fremskrittspartiet. Det er flere årsaker til at Høyre ikke har valgt å støtte det. Den ene årsaken er at forslaget i seg selv – der Stortingets presidentskap nærmest skal gå i forhandlinger med regjeringen om å oppnevne en kommisjon som skal få i oppdrag å utforme en ny politikk – etter vår mening er i strid med Stortingets forretningsorden, der en oppnevner granskningskommisjoner, ikke kommisjoner som utarbeider ny politikk. Det ville i så fall være en konstitusjonell nyvinning hvis det skulle bli vedtatt. Så er det det som andre har vært inne på, nemlig at vi nettopp har fått i hvert fall to, om ikke tre, NOU-er – Brochmann-utvalgets og Kaldheim-utvalgets svært fyldige NOU-er – som statsråd Lysbakken nå og hans departement har lovet at de skal komme tilbake med en stortingsmelding om. Det ser Høyre fram til med forventning, for jeg tror det er riktig å si at Fremskrittspartiet også i sitt forslag har en del problemstillinger som det vil være naturlig å drøfte da, og som Høyre absolutt er innstilt på å gå i dialog om. Det som en får et inntrykk av både når en leser forslaget, og når en hører innspillet fra Ørsal Johansen, er at mye av dette dreier seg om den snart minste gruppen av innvandrere i Norge, nemlig asylsøkerne, som har kommet til Norge og fått opphold. Høyre har ved flere anledninger uttrykt – og jeg vil også benytte muligheten nå til å slå et slag for det – at det vi virkelig trenger mer kunnskap om, er den store gruppen av arbeidsinnvandrere som nå kommer til Norge. Det var en distriktspolitisk debatt på Voss under Distriktenes utbyggingsfonds 50-årsjubileum, som Navarsete kalte 50-årsjubileum for norsk distriktspolitikk, der det kom fram at uten arbeidsinnvandrere stopper Distrikts-Norge. Det var bl.a. ordføreren fra Fremskrittspartiet i Austevoll, Njåstad, som poengterte at de gjorde alt de kunne for å legge til rette for at arbeidsinnvandrere skulle trives og bli i Austevoll kommune, fordi de var helt avhengig av deres arbeidskraft i fiskeindustrien. Det samme har jeg selv opplevd på Frøya, der det er 430 ansatte på SalMar. 400 av dem er utlendinger, de aller fleste fra Øst-Europa. I Drammen og i landet for øvrig ble befolkningsstatistikken nettopp lagt fram. I Drammen er vi veldig stolte av at vi har en høy folketallsvekst. Vi ønsker å ekspandere. Men det som er interessant å se nå, er at i siste kvartal er antallet personer med norsk statsborgerskap som har flyttet til byen, 80, og det er 600 med utenlandsk statsborgerskap. De aller fleste av disse igjen er østeuropeiske arbeidsinnvandrere. Nå har vi en finanskrise i EU som gjør at det er varslet at folk fra Sør-Europa kan tenke seg å komme til Norge for å jobbe, så min utfordring til Lysbakken er at han i forbindelse med den varslede stortingsmeldingen om integrering også begynner å se på arbeidsinnvandringen. Hvordan utnytter vi i positiv forstand den ressursen og kapasiteten disse menneskene har? Det er mange med høyere utdanning som kommer til Norge for å jobbe i yrker med langt mindre krav til fagkompetanse. Hvordan kan vi få benyttet oss av den arbeidskraften i f.eks. distrikter der det er vanskelig å få kompetent arbeidskraft? Høyre vil ikke støtte forslaget fra Fremskrittspartiet nå, men ser fram til en bred integreringsdebatt i forbindelse med stortingsmeldingen som Lysbakken har varslet.