trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Den store forskjellen på retning i dette budsjettet er jo viljen til å ta på alvor den utviklingen vi nå ser i arbeidsmarkedet. Den store forskjellen på vårt alternative opplegg og det som regjeringspartiene og samarbeidspartiene har blitt enige om, er bl.a. den kraftfulle satsingen vi legger inn for å motvirke tendensen som vi ser til økende ungdomsledighet. Jeg vil gjerne gi Venstre honnør for at man klarte å forhandle på plass noen flere studieplasser, noe økt lærlingtilskudd og noen flere tiltaksplasser. Men i vårt alternative opplegg vil man finne en hel rekke tiltak som de facto ville ha bidratt til at færre unge ble stående utenfor arbeidsmarkedet og risikerte å bli der over lengre tid. Vi gjentar også en hel rekke forslag som dreier seg om målrettede tiltak for å styrke norsk næringsliv, og særlig den delen av norsk næringsliv som vi trenger å lene oss på i framtida: gründerne. Jeg er helt sikker på at Terje Breivik innerst inne skulle ønske at han kunne stemme for en rekke av de forslagene.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Ja, jeg tror representanten Syversen og jeg er helt enige om at forskning, utdanning, og bevilgninger til infrastruktur er helt grunnleggende for å sikre framtidig vekstevne i norsk økonomi. Derfor har Stortinget også gjennom de siste budsjettbehandlingene stått relativt samlet om akkurat disse prioriteringene. Men så mener jeg at dette regjeringsprosjektet skiller seg fra det forrige regjeringsprosjektet på noen vesentlige punkter når det gjelder å sikre vekstevne og omstillingsevne i norsk økonomi. Det dreier seg særlig om å sørge for at vi tar vare på noen av de mekanismene som har bidratt til den store omstillingsevnen Norge har vært preget av fram til nå. Det dreier seg om fortsatt å sikre små forskjeller mellom folk. Det dreier seg om å ta vare på mekanismene i trepartssamarbeidet, noe av det mest grunnleggende for å sørge for at vår omstillingsevne er intakt over tid. Og det dreier seg om å sikre et anstendig nivå på de grunnleggende velferdstjenestene, som også er viktig for folks opplevelse av trygghet og evne til å være produktive i et samfunn.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Vi står nå ved den sjette korsveien siden regjeringen tiltrådte, hvor regjeringen velger å øke oljepengebruken. Det virker som om finansministeren har lagt seg på et permanent høyere gir når det gjelder innfasing av oljepenger i norsk økonomi. Så ble Thøgersen-utvalget satt ned av finansministerens regjering, og det er sikkert flere av oss som husker tilbake til Fremskrittspartiets nestleder Per Sandberg, som jublet da det utvalget ble satt ned og kunne garantere at det kom til å konkludere med at vi trygt kunne bruke mer oljepenger enn det handlingsregelen tilsier. I går leverte det utvalget, og etter en lengre utredning har de funnet ut at jo fortere vi bruker penger, jo raskere og mer voldsomt må vi stramme inn. Er finansministeren like overrasket som sin nestleder over den konklusjonen?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Jeg kan forsikre finansministeren om at rapporten vil bli grundig lest. Det er vi allerede godt i gang med, og jeg deler finansministerens vurdering av at her ligger det mye godt materiale og mange gode vurderinger fra utvalget. Vi hørte i går, da utvalget la fram rapporten, han som i hvert fall fram til i dag var Fremskrittspartiets finanspolitiske talsperson, gjenta slagordet fra i høst om at det viktige ikke er hvor mye vi bruker av penger, men hva vi bruker dem på. Jeg tror vi alle er enige om at det er viktig hva vi bruker penger på, og at pengene skal brukes fornuftig. Så er det sikkert litt ulike oppfatninger av hva fornuftig innebærer – det er vel noe av bakgrunnen for at vi er ulike partier. Men en av de tingene som Thøgersen selv la vekt på da dette ble presentert i går, var at økt effektivitet ikke oppnås ved øremerking eller ved å unnta enkeltområder fra en helhetlig budsjettbehandling. Er finansministeren enig i det?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Å beskylde Arbeiderpartiet for ikke å være reformvillig faller på sin egen urimelighet. Det er nok å vise tilbake til forrige regjeringsperiode, hvor det ble gjennomført store reformer – i Forsvaret, ikke minst, som kanskje er ett av de beste eksemplene, flere titalls milliarder, uførereform, pensjonsreform. Men vi velger ikke å stemme for reformer som vi oppfatter som dårlig forberedte, og hvor vi ikke har gode nok anslag på hva dette faktisk vil føre til, ikke minst på kostnadssiden, og det har vel blitt godt illustrert gjennom tidligere replikkordskifter i dag. Men jeg fikk ikke svar på spørsmålet jeg stilte. Jeg spurte om finansministeren er enig i Thøgersens påstand om at vi ikke oppnår økt effektivitet ved å unnta enkeltområder fra en helhetlig budsjettbehandling. Dette har jo vært refrenget og mye av grunnlaget for Fremskrittspartiets økonomiske politikk og forslag om alternative handlingsregler.
Siri A. Meling (Høyre), 2015-06-19:
Jeg registrerer at representanten Marthinsen mener at regjeringen har bommet i sitt økonomiske opplegg. Men er det ikke Arbeiderpartiet som har bommet kraftig på statsbudsjettet, hvor de i fjor ville bruke mindre penger enn det regjeringen la opp til, i en situasjon hvor vi trenger å styrke innsatsen? Og er det ikke sånn at behovet for konkurransekraft og investeringer i Fastlands-Norge nå er nødvendig for å skape flere arbeidsplasser, og at i denne situasjonen foreslår Arbeiderpartiet kraftige skatteskjerpelser i forhold til det som var og er regjeringens utgangspunkt? Dette er feil medisin på feil tidspunkt. Er Arbeiderpartiet enig i at det aller, aller viktigste vi kan gjøre i denne situasjonen, er å legge forholdene til rette for å skape nye lønnsomme arbeidsplasser i landet?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Arbeiderpartiet hevder at de vil gi 3 mrd. kr mer til kommunene. Men de setter ikke av penger til dette i revidert budsjett for 2015. Isteden foreslår Arbeiderpartiet at dette gjøres i nysalderingen til høsten, og de kutter i revidert kommunenes rammetilskudd med 41,7 mill. kr sammenlignet med det som er samarbeidspartienes bevilgningsforslag. At dette gjøres rett før et kommunevalg, er til dels oppsiktsvekkende. Hva sier Arbeiderpartiet og representanten Marthinsen til dem som påpeker at det er lite seriøst å foreslå 3 mrd. kr til kommunene som de ikke kan bruke i 2015 uten at det dekkes inn, og samtidig som Arbeiderpartiet kutter kommunerammen for 2015?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Jeg bruker ikke tid på å kommentere den siste påstanden, for den faller vel egentlig på sin egen urimelighet. Det som er poenget, er at bruken av oljepenger må tilpasses situasjonen i økonomien. Det Fremskrittspartiet har vært opptatt av, og som er videreført i regjering, er å vri oljepengebruken over mot investeringer for å bygge infrastruktur, for å bygge landet. Det vil vi fortsatt hevde er riktig disponering av avkastningen fra oljefondet, fordi vi ser at det er et enormt etterslep innen all offentlig infrastruktur i Norge. Derfor må vi ta et krafttak for å løfte det og komme opp på et nivå som er forsvarlig, og som er i henhold til det også næringslivet i Norge ønsker.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Jeg går ut fra at representanten har fått med seg at Fremskrittspartiet er i regjering sammen med Høyre, som er en mindretallsregjering, og at man er avhengig av et samarbeid også med to partier i Stortinget for å oppnå flertall. Det betyr at det vi styrer på nå, er regjeringsplattformen. I regjeringsplattformen er det definert at man skal forholde seg til handlingsregelen. Derimot er det slik at for regjeringen og for Fremskrittspartiet er det en bevisst holdning å kanalisere en større grad av midlene mot investeringer og ikke forbruk – prøve å begrense offentlige utgifter, men investere i det som er viktig for å bygge fremtiden og tilrettelegge for at vi fortsatt kan ha verdiskaping og få vekst, som igjen skal sikre vår fremtidige velferd.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Det er en realitet at kommuneøkonomien styrkes i revidert. Utgangspunktet for regjeringen er en skattesvikt på 1,6 mrd. kr. Samtidig ser man at man har en kostnadsutvikling som er noe lavere enn forventet – ergo er det som nå tilføres på 1,2 mrd. kr, et nivå som også KS i den høringen vi hadde i finanskomiteen, uttrykte at det var rimelig god grunn til å være fornøyd med. Så kan man si at kommunene selvfølgelig alltid vil ønske seg mer penger, og man ser at man har en del oppgaver som det er viktig å prioritere høyt. Men i sum registrerer jeg at man har fått gode tilbakemeldinger på det forslaget som nå ligger, og som er ytterligere styrket med 100 mill. kr gjennom den avtalen som er inngått med Venstre og Kristelig Folkeparti.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Som representanten Serigstad Valen også sikkert husker, ble det understreket fra regjeringen og fra regjeringspartiene i fjorårets budsjettdebatt at det var viktig å følge utviklingen i norsk økonomi nøye. Vi registrerer at det fra bedriftene, de som er ansvarlig for verdiskapingen i Norge, er positive tilbakemeldinger på den politikken som nå føres, og man ønsker seg mer av den samme politikken. Det betyr at skattelettelser, som for øvrig omfatter flere enn den ene prosenten som representanten var innom, er viktig nettopp for å få høyere aktivitet i økonomien, for å begrense kostnadene til bedriftene og også for å bidra til at man får moderate lønnsoppgjør for å styrke konkurranseevnen. Ting henger sammen, og det blir helt feil ensidig å fokusere på noen få, som ved at de f.eks. har en høy formue, får en betydelig lettelse som følge av endringene i formuesskatten. Dette er et langt større og …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Svein Flåtten (Høyre), 2015-06-19:
Nei, Thøgersen tar sjelden feil, men Wickholm tar feil når han ikke leser alt det Thøgersen skriver. Thøgersen snakker om gradvise innfasinger, han snakker om det politiske skjønn som må ligge bak vurderingen av konjunkturene til enhver tid. Jeg leser ikke Thøgersen slik at han kritiserer regjeringen for den oljepengebruken som har vært – eller kritiserer de foregående regjeringer, som også økte oljepengebruken betydelig. Jeg tror at f.eks. det budsjettet vi er inne i nå, er svært godt tilpasset i forhold til oljepengebruken. Jeg hører heller ikke særlig kritikk her i salen. Jeg tror Wickholm bør lese Thøgersen atskillig mer nyansert. Han har løftet blikket og sett langt fremover hvordan vi skal få en bærekraft i fondet og i bruken av oljepenger, og det er ingen sånn plutselig kalddusj, eller varmdusj.
Svein Flåtten (Høyre), 2015-06-19:
Det har vært et prinsipp at man ikke har kompensert. Det har vært gjort et unntak i år for dette. Jeg kan ikke si noe om hva man vil gjøre i fremtiden. Vi må først se hva tallene egentlig ligger på. Men så hører jeg at Slagsvold Vedum er svært opptatt av at kommunene innfører eiendomsskatt for å kompensere dette. Jeg tror at det bildet er atskillig mer nyansert enn det Slagsvold Vedum forsøker å trekke opp. Det er stor forskjell i kommunene på hvordan man prioriterer de midlene man har. Man kan gå inn i relativt fattige kommuner – i anførselstegn – som greier seg bra ved en hard prioritering av de viktigste kjerneoppgavene, og omvendt vil man se kommuner som, jeg skal ikke si at de sløser, men at de kanskje har en noe mer lemfeldig omgang med prioriteringer. Det er forskjeller, og det ønsker jo både vi og sikkert også Slagsvold Vedum at det skal være. Det er det kommunale selvstyret som skal bestemme dette.
Svein Flåtten (Høyre), 2015-06-19:
Jeg har oppfattet at politikerne i Bergen ønsker å innføre eiendomsskatt fordi de føler at det er nødvendig. Den eksakte begrunnelsen har jeg ikke hørt. Jeg regner med at det er deres egen kommuneøkonomi som er begrunnelsen, men jeg har ikke hørt at begrunnelsen helt eksplisitt er at det er for små overføringer fra staten, for våre overføringer generelt har vært på linje med den rød-grønne regjeringens overføringer. Det er bare å følge kurven hele veien og sammenlikne, så kan man se at det var en topp i 2006 – som dere helt riktig hadde, og som sikkert Senterpartiet fikk gjennom i regjering, da var overføringene høye – og at dette ellers har ligget på et relativt flatt nivå, og vi har fortsatt på omtrent det samme nivået. Resultatene fra kommunene, sett også generelt, er heller ikke spesielt dårligere nå enn de var under den rød-grønne regjeringen, men det er forskjeller. Og forskjellene vil alltid være der i et land med veldig mange kommuner, kanskje for mange.
Svein Flåtten (Høyre), 2015-06-19:
Ja, representanten hørte riktig, og hvis han har vært i salen under tidligere debatter, ville han hørt at jeg har sagt akkurat det samme. Det er ikke skattestatistikk som skaper forskjeller mellom folk i dette landet. Det som skaper forskjeller, er om du har en jobb – er i stand til å forsørge deg selv og din egen familie og se hva du kan gjøre fremover i livet ditt, eller om du ikke har en jobb og er utenfor. Da er spørsmålet: Hvem skal skape disse jobbene? Er det staten som skal skape dem, eller skal vi gi muligheter for den enkelte, for dem som investerer i norske arbeidsplasser? Dette gjelder ikke bare for gründere, men for eksisterende bedrifter som kan bruke den kapitalen som ligger hos eierne, for knoppskyting og nye arbeidsplasser. Da løfter vi folk ut av arbeidsledighet og en dårlig økonomisk situasjon. Ja, jeg kan bekrefte helt klart at dette skaper mindre forskjeller ved å lage nye jobber, sånn at folk kan leve av sin egen inntekt og forme sitt eget liv.
Svein Flåtten (Høyre), 2015-06-19:
Denne regjeringen har gjennom sine budsjetter satset på utbygging av vei, jernbane og infrastruktur. Den har prioritert investeringer i kunnskap og forskning, innovasjon og teknologi, og ikke minst har den prioritert reduserte skatter på å investere i norske arbeidsplasser fra norske eiere. Alt dette er noe som etterspørres, har vært etterspurt og fortsatt vil bli etterspurt av norsk næringsliv. Man ønsker mer av det samme, for dette er generelle rammebetingelser som gjør at bedriftene selv kan gjøre de nødvendige tilpasninger for å bli mer konkurransedyktige. Og jeg spør: Hva er det ved disse satsingene, som nå går over tid, som kan rettferdiggjøre utsagnet fra representanten Gahr Støre om at regjeringen ikke forstår Norge?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Dette er jo en regjering som ved alle korsveier har økt oljepengebruken, primært for å gi skattegaver til landets rikeste. Erna Solberg – og også Flåtten her nå – argumenter for at dette skal få fart på norsk økonomi. I går så vi altså at Thøgersen-utvalgets rapport kom, og Thøgersen skriver også i en kronikk i DN: «Finanspolitikken skal ta hensyn til konjunkturene, men er ikke svaret når utfordringen er å styrke konkurranseutsatt sektor.» Så skriver han videre: «Går vi langt i å øke bruken av oljeinntekter nå, kan omstillingene bli mer krevende når det om få år må strammes inn igjen i finanspolitikken samtidig som oljeaktiviteten ventes å fortsette å falle.» Spørsmålet til representanten Flåtten blir da: Tar Thøgersen feil?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Det ble påstått her, av representanten Tom E.B. Holthe, at Fremskrittspartiet er imot eiendomsskatt. Da kan det hende at man ikke helt klarer å se effekten av egen politikk, for da er det er jo dumt å innføre en type politikk som resulterer i noe man sier at man er imot, nemlig mer eiendomsskatt. Det ble altså 24 nye kommuner forrige år med eiendomsskatt i Norge. Fremskrittspartiet og Høyre i Bergen innfører eiendomsskatt fordi det rett og slett er for lite penger. Siv Jensen sier at dette velger kommunene selv og gjør det fordi de har lyst til å gjøre det. Tom E. B. Holthe mente åpenbart at det var en rød-grønn trend som var startet, og som det var vanskelig å få avsluttet før det nye kommunevalget. Jeg synes at Fremskrittspartiet skal fortsette å argumentere på den måten og prøve å bortforklare virkeligheten, for jeg tror at folk der ute, som bor i kommunene, som er med og styrer kommunene, og som får velferdstjenester fra kommunene, skjønner bedre. De skjønner at det er regjeringens dårlige kommuneopplegg som fører til dårligere velferdstjenester, og de skjønner at det er regjeringens dårlige kommuneopplegg og prioriteringen av dem med de største formuene i Norge som gjør at det må innføres eiendomsskatt i deres kommune Men for all del: Fremskrittspartiet må gjerne fortsette å bortforklare på den måten. Det tror jeg skaper en enorm tillit ute i befolkningen. Jeg ble i replikkordvekslingen beskyldt av representanten Flåtten for ikke å skjønne Øystein Thøgersen, til tross for at det jeg stort sett gjorde, var å sitere Thøgersen. Han er ifølge Flåtten ikke kritisk til det regjeringen holder på med. Det er litt rart, med tanke på at han skriver noe sånt som at jo raskere man innfaser oljepenger i økonomien nå, desto mer må man kutte i framtiden. Det er jo nettopp det som også har vært noe av Arbeiderpartiets kritikk. Når denne regjeringen ved hver eneste korsvei har valgt å bruke mer oljepenger, ser man at det blir vanskeligere å klare å holde det løpet fordi vi ser at vi ikke kan ta like mye penger ut av oljefondet som vi har gjort til nå.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Jeg tar egentlig bare ordet for å gi Siv Jensen muligheten til – i ytterligere 3 minutter, kanskje kortere – å avklare det spørsmålet som hun ble stilt av Jonas Gahr Støre: Er det sånn at vi kan forvente at den avtalen som vedtas her i Stortinget i dag, vil bli fulgt opp av finansministeren selv og av Fremskrittspartiets medlemmer i regjering, eller deler de også det standpunktet som representanten Tybring-Gjedde har gitt uttrykk for her i salen, at avtalen er brutt? Er avtalen brutt? Kan man da velge å la være å følge opp? Og ingen nedvurdering av Hans Olav Syversen, men jeg synes også det er spesielt at det er han som på vegne av regjeringen indirekte må bekrefte hva Stortinget kan anta vil være Fremskrittspartiets holdning, og hva Fremskrittspartiet kommer til å gjøre i regjering. Det er litt rart når finansministeren sitter her og har sittet her siden kl. 9.00 og fulgt debatten. Hun har vært med på det som på en måte kan kalles pliktløpet – ett innlegg, svar på replikker – men noe utover det har altså finansministeren ikke valgt å engasjere seg i i sin egen sak her, og hun har heller ikke valgt å svare på de utfordringene som har blitt stilt på dette vanskelige spørsmålet om Syria. Så jeg håper – jeg ser at Siv Jensen nå har tegnet seg – at vi kan få det svaret som jeg synes Stortinget fortjener.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Det er interessant at representanten Limi bruker så mye tid på å snakke om Arbeiderpartiets politikk, så nå skal jeg gi representanten mulighet til også å snakke om sin egen. I innstillingen til revidert nasjonalbudsjett understreker Fremskrittspartiet, sammen med Høyre, betydningen av at regjeringen fører en ansvarlig økonomisk politikk basert på handlingsregelen for bruk av oljepenger. I forrige periode foreslo Fremskrittspartiet det de kalte et nytt ankerfeste for den økonomiske politikken. I realiteten innebar det å skrote handlingsregelen og ikke lenger ha noen ramme for oljepengebruken. Fra å foreslå å kvitte seg med handlingsregelen til nå å legge den til grunn for den økonomiske politikken er en skikkelig helomvending fra Fremskrittspartiet. I går la Thøgersen-utvalget fram sin rapport, som flere har vært inne på, og utvalget anbefaler å beholde handlingsregelen, men å ha en oljepengebruk som ligger langt under. Det er en kraftfull understreking av at det er Fremskrittspartiets økonomiske politikk som bør skrotes, og ikke handlingsregelen. Er det det Fremskrittspartiet har gjort i regjering?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Representanten svarte ikke helt på det jeg spurte om. Det er en forskjell på den politikken som Fremskrittspartiet fører i regjering og den politikken som Fremskrittspartiet førte i forrige periode i opposisjon, der dere bl.a. foreslo det dere kalte et nytt ankerfeste, og å skrote dagens handlingsregel, den som dere nå legger til grunn for den økonomiske politikken. Har representanten en kommentar til Thøgersen-utvalgets innstilling, som jo er en understreking av betydningen av handlingsregelen og en lavere oljepengebruk framover?
Sigurd Hille (Høyre), 2015-06-19:
Det kunne vært fristende å kommentere litt av omsuten for bergenspolitikken som representanten hadde, men det kan jeg la ligge. I Senterpartiets merknader til denne saken, heter det bl.a. at den politikken som føres innenfor politiet, høyskolene, kommuner og fylker, helsevesen og samferdsel, er en spesiell utfordring for landet. Videre står det i merknadene at den foreslåtte modellen for å gjøre selskapsskatten kommunal i seg selv har «en kraftig sentraliserende virkning». Det siste virker mildest talt litt ulogisk og merkelig, men kanskje Slagsvold Vedum kan forklare hva som menes med dette. Er det slik, som vi ofte får inntrykk av, at Senterpartiet nærmest er imot enhver form for fornyelse i samfunnet?
Tom E. B. Holthe (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Senterpartiet foreslår å redusere taxfree-kvoten og budsjetterer med 300 mill. kr i økte inntekter som følge av dette. Samtidig vet vi at flyplasser vil forsvinne over hele Norge den dagen de store flyplassene i Avinor-systemet taper penger som følge av bortfall av taxfree-inntektene. Det er også velkjent at flyplassene Torp og Rygge, som er utenfor Avinor-systemet, er helt avhengig av taxfree-salget sitt for å få driften til å gå rundt. Spørsmålet er kort og godt: Hvor mange milliarder er Senterpartiet villig til å bruke på å subsidiere småflyplassene rundt omkring i Norge?
Tom E. B. Holthe (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Her på Østlandet er tog ofte et godt alternativ til fly, men slik er det eksempelvis ikke i Nord-Norge og på Vestlandet. Sosialistisk Venstreparti foreslår å innføre en flyseteavgift på 100 kr per billett fra 1. september i år og budsjetterer med hele 817 mill. kr i avgiftsinntekter. Billettprisen vil sannsynligvis øke vesentlig fordi færre passasjerer gjør at kostnaden per flight blir fordelt på færre hoder. Spørsmålet er kort og godt: Er målsettingen med forslaget å ramme Distrikts-Norge hardt, eller er det bare en utilsiktet konsekvens av avgiftsforslaget?
Tom E. B. Holthe (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Enkelte har i dag forsøkt å skape et inntrykk av at det har blitt mer eiendomsskatt etter at Fremskrittspartiet kom i regjering. La meg slå det fast en gang for alle: Fremskrittspartiet er imot eiendomsskatt og har på Stortinget tidligere fremmet forslag om å fjerne hele eiendomsskatteloven. Kommunal eiendomsskatt er urimelig fordi man betaler like mye eiendomsskatt uansett hvor mye gjeld man har på bolig. Ungdom og barnefamilier med eksempelvis 85 pst. belåning betaler like mye eiendomsskatt som dem som har fått nedbetalt sine huslån. En del minstepensjonister sitter på til dels store eiendommer som har steget enormt i verdi de siste 20 årene. Eiendomsskatten gir disse minstepensjonistene store utfordringer med å klare å betale mer i skatt enn hva de faktisk har råd til. Eiendomsskatten er og blir en dobbel beskatning, fordi pengene man har investert i bolig, allerede er beskattet. Det var en stor rød-grønn økning i antall kommuner med eiendomsskatt. Fra 2007 til 2013 økte antallet kommuner med eiendomsskatt fra 272 til 330, en økning på 58 kommuner. Over en lengre periode har det vært en økning på omtrent ti kommuner i året. Det har ikke vært kommunevalg siden Fremskrittspartiet kom i regjering. Det er derfor helt naturlig at økningen i antallet kommuner med eiendomsskatt har fortsatt inn i 2014 og 2015. Det ville vært merkelig hvis trenden plutselig skulle endret seg med ny regjering, med tanke på at det er de samme kommunepolitikerne som sitter i dag. På torsdag sendte regjeringen et forslag på høring om å unnta arbeidsmaskiner i eiendomsskattegrunnlaget for kommunene. Dette er en del av Sundvolden-erklæringen, og vi har ventet på at det skal gjennomføres. At dette nå sendes ut på høring, er vi svært glad for. Dette er endringer som kan gi skattelettelser for bedrifter som må ses som et håndslag til bedriftene i en utfordrende økonomisk tid.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Representanten kalte det i sitt innlegg «svært dramatisk» for dem som mister jobben. Det som bekymrer meg kanskje spesielt, er den økende ungdomsledigheten en ser. Tallenes tale er klar: 10 000 flere unge uten arbeid bare første kvartal av 2015, ungdomsledighet på 9,4 pst. Situasjonen er spesielt alvorlig på Vestlandet, varsellampene blinker. Samtidig ser en at denne regjeringa har en vente-og-se-strategi. Hovedsatsinga er skattekutt til landets rikeste. De dynamiske effektene uteblir. Så det jeg vil utfordre Venstre på, er om de mener regjeringa gjør nok for å motvirke ungdomsledigheten. Er ikke Venstre enig i at en trenger konkrete, målrettede tiltak for omstilling og ikke ytterligere skattekutt uten dynamisk effekt? Det hadde jo vært interessant å vite hva Venstre vil prioritere i høstens budsjetter. Kan representanten her og nå sette nye skattekutt på vent, til arbeidsledigheten er på vei nedover igjen?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Det virker som om statsråden har lyst på sommerferie. Jeg er enig med representanten Serigstad Valen i at det var et godt retorisk innlegg, men det var jo uten innhold. Tross en ungdomsledighet på nærmere 10 pst. har ikke denne regjeringa annet å komme med enn skattekutt. Arbeiderpartiet legger i dag fram ti konkrete punkter og forslag. Høyre stemmer dem ned. Det er verdt å minne statsråden på, som lurer på dette med næringsnøytralitet, at han bør ta en prat med egen næringsminister, som har kuttet i Innovasjon Norges bransjerettede programmer på maritim sektor og på reiseliv, og ikke minst vil jeg minne utdanningsministeren på at det var nullvekst i hans budsjett under statsbudsjettet. Venstre og Kristelig Folkeparti fikk heldigvis rettet det litt opp, men som Serigstad Valen påpekte, er det bare 24 flere studieplasser. Er det ikke da statsråden som unnlater å fortelle den faktiske virkeligheten? Når han snakker om synd, bør ikke heller Høyre være med på våre ti konkrete forslag enn å spille høy og mørk?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Denne debatten synes jeg er og blir et litt merkelig skue. Vi har en situasjon i landet med over 100 000 arbeidsledige og alarmerende høy ungdomsledighet. Samtidig har vi en situasjon i denne salen der regjeringa ikke leverer noen konkrete tiltak, og representantene for regjeringa og regjeringspartiene sitter stille og ikke svarer på ganske så konkrete utfordringer fra representant etter representant. En holder innlegg der en sier en er enige om den alvorlige situasjonen, en synes det er alvorlig for folk som mister jobben, men hittil er det ingen representanter fra regjeringspartiene som har klart å vise til noen konkrete tiltak om hvordan en følger opp. Representanten Nordby Lunde har tydeligvis ikke lest Arbeiderpartiets forslag til revidert nasjonalbudsjett. Der ligger det konkrete nye tiltak, som hun etterlyser, og sånn sett kan stemme for, men som Høyre ender opp med å stemme mot. En snakker om våre åtte glansår i regjering. Jeg skal være enig med Nordby Lunde i at det var fine år, men en glemmer – tross alt – at det var finanskrise i denne perioden, og tross dette klarte vår regjering å skape over 350 000 nye arbeidsplasser, to tredjedeler i privat sektor. Sammen med representanten Heggelund snakker Nordby Lunde om vekst av arbeidsplasser, hvor viktig det er, og glemmer at nå, på egen vakt, så er veksten i arbeidsplasser oppspist og nesten vekk, etter kun to år med blå-blå regjering. Om det er en idétørke som er grunnen til at det ikke kommer nye tiltak fra regjeringa i deres budsjett, skal jeg gladelig låne vekk et skrivebord på Youngstorget til Heggelund og Nordby Lunde sånn at de kan komme til oss og lære noen nye ideer om noen konkrete forslag. For jeg gjentar at det er et alvorlig svar til de over 100 000 arbeidsledige i Norge at landets regjering nå sitter helt stille og ikke møter dem med noen konkrete tiltak.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2015-06-19:
På veggen til Kaffebrenneriet kan vi lese om kjedens beskjedne begynnelse. Gründer Thomas jobbet i butikken hver dag fra sju til sju, og på kveldene bakte han morgendagens mat. Gründer Steinar jobbet kvelder og helger, men var avhengig av å beholde jobben sin i et IT-firma for å få det til å gå rundt. Nye arbeidsplasser skapes av den typen engasjement og arbeidsinnsats. Når SV da øker formuesskatten og innfører ny toppskatt, straffes sånne som Thomas og Steinar. Ikke får de bygget opp kapital nok til å få lån til å investere i lokaler og maskiner, og de ekstra arbeidstimene vil aldri lønne seg. Så etter å ha kvalt norske gründere med så høye skatter at det ikke lønner seg å gjøre noe ekstra, skattet ut rikingene som investerte i norske arbeidsplasser, og stoppet oljeutbygging à la Johan Sverdrup: Hvordan har SV tenkt å finansiere den norske velferdsstaten og eldrebølgen i framtiden – uten grenser for politikk?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-06-19:
Dette kan vel beskrives som akkurat så trygt og varig som et hvilket som helst politisk vedtak i Norge. Vi får det ikke bedre enn at partier sier at de er enige om noe over tid. SV har usedvanlig lang erfaring i å inngå politiske kompromisser og vedtak som de for det første ikke synes er gode nok, og for det andre godt vet at kan forvitre i politikkens vær og vind over tid. Men det er altså så langt man kommer, og det er det virkemidlet man har, og alternativet er, så vidt jeg forstår, at alle står på sitt og lite skjer. Miljøpartiet De Grønne er for så vidt helt enig i Karin Andersens beskrivelse, at dette ikke nødvendigvis vil holde til evig tid. Men vår tilnærming til det er selvfølgelig at vi skal forbedre det, ikke at det skal gå i oppløsning, og vi ser fram til å jobbe sammen med f.eks. SV for å få høynet antallet syriske flyktninger som skal tas imot i Norge, og å øke midlene som skal brukes i Syria ytterligere i forhold til det vi har fått til nå. Så dette er for oss et stoppested i et lengre politisk prosjekt.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-06-19:
Representanten Karin Andersen beskriver det dilemmaet som man har i denne saken. Det eneste som undrer meg litt, er at SV også satt i disse forhandlingene nesten helt til siste slutt, hvor det ikke kan være noen særlig tvil om at forutsetningene var nettopp det som er blitt resultatet, nemlig at man skulle forsøke å få med seg regjeringspartiene på en avtale. Man kan mene at det var en dum strategi, jeg mener at det var fornuftig og vellykket. Så får SV selv finne ut hva som var årsaken til at de satt i en forhandling som hadde dette som formål, og etterpå mener at det ikke var lurt.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
La meg først si at vi bruker oljepenger, og vi bruker mer oljepenger over budsjettet i år enn vi gjorde i fjor. Men det er en pengebruk som er godt tilpasset det norsk økonomi har behov for, ikke minst fordi regjeringen har dreid pengebruken i retning av mer vekstfremmende tiltak, som uten tvil er noe av det viktigste vi kan gjøre nå. Så er jeg veldig glad for å ha mottatt Thøgersen-utvalgets rapport. Det er et utvalg jeg tok initiativ til å sette ned basert på de store endringene som har skjedd siden handlingsregelen ble innført i 2001. Dette er en tykk rapport, som jeg vil anbefale også representanten Marthinsen å sette seg grundig inn i. Det er gode analyser, og de vesentlige konklusjonene peker langt frem i tid. Utvalget understreker i tillegg at finanspolitikken handler om mer. Den handler også om at en regjering må ha tilstrekkelige virkemidler til å tilpasse finanspolitikken til de konjunkturelle forholdene, og det har denne regjeringen tenkt å gjøre.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Jeg er veldig glad for at stadig flere deltar i debatten om behovet for produktivitetsvekst i norsk økonomi. Det var også derfor denne regjeringen satte ned en produktivitetskommisjon – både for å få gjennomgått svakhetene som allerede eksisterer, og for å få noen svar på hva vi kan gjøre for å styrke produktivitetsveksten. Det er viktig. Vi ser også at det er mulig å bruke pengene våre både innenfor samferdselssektoren, utdanningssektoren og i store deler av offentlig sektor på en langt bedre måte. Men da må vi også være villig til å sette oss resultatmål. Jeg vil utfordre Arbeiderpartiet tilbake på dette, for det jeg konstaterer, er en gjennomgående motvilje fra Arbeiderpartiet mot å være med på effektivisering av reformer. Det mener jeg er en veldig dårlig tilnærming til den situasjonen vi er i nå. Den fremste jobben vi har, er å sørge for at vi bruker skattebetalernes penger på en fornuftig måte, og at skattebetalerne får mest mulig igjen for de pengene vi investerer, enten det er i helse, eldreomsorg, samferdsel eller skole.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Jeg mener jeg svarer på det. Vi må klare å gjøre flere ting samtidig. Vi må legge til rette for at de pengene vi bruker over statsbudsjettet, er vel anvendte penger. Derfor må vi stille resultatmål, vi må sørge for at vi får mest mulig ut av hver krone vi bruker til de ulike formålene, og vi må jobbe systematisk med sikte på å oppnå både effektiviseringer og reformer som gjør at vi får til det. Jeg mener at det ikke er noen motsetning her. Det jeg derimot merker meg, er at når Arbeiderpartiet blir møtt med angrep for manglende vilje til å være med på effektiviseringsreformer, sier de at nei, det er bare fordi det er noen reformer som er litt dårlig forberedt. Det er feil. Det er en ærlig sak å være imot å effektivisere byråkratiet, det er en ærlig sak å være imot å bruke skattebetalernes penger på en mer effektiv måte, men å dekke seg bak en påstand om at det er fordi ting er dårlig forberedt, holder ikke. Jeg mener at Arbeiderpartiet får forholde seg til sak og være med på å gjøre norsk økonomi mer effektiv fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Det er helt riktig som Hans Olav Syversen sier om uførereformen, at den ble vedtatt og gjennomført av den forrige regjeringen, og det var denne regjeringen sammen med samarbeidspartiene som avdekket at det var behov for betydelige overgangsordninger for å gjøre reformen bedre. Jeg er veldig glad for at de fire partiene har samarbeidet godt for å få det til. Så er det slik at regjeringen har lagt frem revidert budsjett med en styrking av midler til innsats i nærområdene knyttet til Syria. Regjeringen har i utgangspunktet lagt frem det regjeringen mener er riktig. Så konstaterer jeg at det i de siste ukene har pågått en debatt i Stortinget og mellom stortingspartiene om dette, som kulminerer i vedtak her i dag. Det er selvsagt vedtak regjeringen vil forholde seg til. Spørsmålet knyttet til samarbeidsavtalen tror jeg at jeg skal besvare på følgende måte: Hvis det er behov for å diskutere den mellom de fire partiene, får vi gjøre det i de egnede fora hvor den bør diskuteres.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
For det første har regjeringen fortsatt å styrke kommuneøkonomien hvert eneste år siden vi tiltrådte, og det vil vi også fortsette med i tiden fremover i erkjennelsen av at kommunene har ansvaret for mange viktige velferdsoppgaver. Så er det sånn at eiendomsskatt er en kommunal skatt som det er opp til hver enkelt kommune om de vil innføre eller ikke. Fremskrittspartiet er imot eiendomsskatt og jobber systematisk for å unngå at den blir innført i landets kommuner, og har bevist i mange av de kommunene vi sitter i posisjon, at det er mulig å husholdere annerledes. Jeg er uenig i at det er behov for å øke eiendomsskatten. Jeg mener snarere tvert imot at det er fullt mulig, basert på den gode kommuneøkonomien som foreligger, å kunne prioritere annerledes, men det får være opp til hver enkelt kommune hvilke valg de tar.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Jeg tror jeg nesten må gjenta det jeg sa i det forrige svaret: Det å innføre eiendomsskatt i kommunene er opp til hver enkelt kommune. Vi er nå i Oslo, en kommune som avviklet eiendomsskatten for lenge siden, og som systematisk har klart å unngå å innføre den igjen. Så konstaterer jeg at rød-grønne partier med Arbeiderpartiet i spissen nå skal drive valgkamp i Oslo på å gjeninnføre en forhatt eiendomsskatt uten at det er behov for det. Oslo er det beste beviset på at det går an å husholdere godt med kommuneøkonomien og prioritere viktige velferdsoppgaver uten å innføre eiendomsskatt, og det er jeg glad for.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Det er helt riktig at jeg har sittet og fulgt denne debatten gjennom hele dagen, ikke minst fordi mesteparten av debatten har handlet om den økonomiske situasjonen for Norge og de utfordringene vi står overfor gjennom den omstillingsutfordringen vi nå har. Jeg understreket tydelig i mitt innlegg at for å møte det er det viktig å ha en økonomisk politikk som svarer på de forventningene, og det har jeg sagt på vegne av regjeringen at vi gjør. Så til de spørsmålene som har vært stilt på tampen av debatten. Jeg svarte i grunnen på dem under replikkordskiftet tidligere i dag. Jeg svarte punkt 1, at regjeringen følger opp de vedtak Stortinget fatter, og jeg svarte punkt 2, at er det eventuelle spørsmål knyttet til en samarbeidsavtale inngått mellom ulike partier, hører ikke det hjemme i Stortinget, det hører hjemme mellom de fire partiene. Er det uenigheter, og oppstår det uklarheter, tar vi det mellom de fire partiene og ikke i stortingssalen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
La meg først si at når det gjelder satsingen på infrastruktur, veier, jernbane, forskning og skole, står vi med budsjetter der vi bevilger det samme. Vi har noe ulikt syn på innretningen av struktur. Vi mener at denne jernbanereformen ikke kommer til å styrke norsk jernbane. Derfor har vi en annen innretning av den. Det som er et hovedtema her, er en regjering som fører en politikk hvor den bruker som sin største satsing kutt, der 50 pst. av lettelsene går til de 50 pst. rikeste. Representanten Flåtten mener det reduserer forskjellene i Norge og stimulerer økonomien. Begge deler er svært tvilsomt. Det er å ikke forstå Norge. Det er å gi kommunene en så svak økonomi at rådmennene over hele landet nå kutter. Det å stå i Stortinget og ønske flere lærere, men oppleve at skoleledere sier opp lærere der ute, er å ikke skjønne Norge på en god måte. Det å vedta skattelettelser her i Stortinget og så se på at vi har 40–50 kommuner som siden valget øker eiendomsskatten der ute, er å ikke forstå Norge. Vi vil alle det beste for Norge, det er det overhodet ingen tvil om, men i retningen og bruken av handlefriheten er det valg som ikke utløser det potensialet, den kreativiteten og de mulighetene Norge har – med det opplegget regjeringen velger.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
På vei inn i Stortinget i dag fikk jeg utdelt øreplugger fra Fremskrittspartiet som skulle brukes mot å høre på meg. Da er jeg glad for at representanten ikke bruker dem, og at han har hørt på mine ord. Og jeg takker for komplimenten, at han mener de er velvalgte. Norge kan ta internasjonalt ansvar. Vi har gjennom hele vår historie tatt imot mennesker på flukt. Nordmenn på flukt er blitt tatt imot av andre land. Det var gudskjelov ikke noen i Sverige som da nordmenn kom over grensen dit, spurte hvor mye det ville bli i livsløpskostnader, og som satt med kalkulatoren og regnet det ut. Vi har en streng, rettferdig og human asylpolitikk. Vi har en flyktningpolitikk hvor vi stiller opp for FN, tar imot noen flyktninger i nød, noen familier per kommune. Noen idrettslag, noen kirker, noen frivillige organisasjoner vil stille opp og gjøre den dugnaden mulig. Dette er mennesker som kan komme i arbeid, dette er mennesker som kan bruke sine evner når de kommer til et land hvor det ikke er krig og forfølgelse. Jeg opererer ikke ut fra hva som er riktig, hva det livsløpsregnskapet er. Norge kan klare den dugnaden. Hvis vi ikke gjør det, får vi en utrygg verden, en farlig verden, og Norge er nå med på å ta et medansvar, med et bredt flertall i Stortinget, som jeg er glad for. Og jeg beklager at Fremskrittspartiet stiller seg på utsiden.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
I mitt innlegg sa jeg at det ikke finnes noen norm eller noe oppslagsverk som gir det tallet. 5 000 over ett år er én per 1 000 nordmenn. Det er en norm som FNs høykommissær fra tid til annen bruker, det er én tilnærming. Det var det Arbeiderpartiet også la an til at Norge burde kunne klare. Politikk skal gjennomføres. Arbeiderpartiet har aldri i min levetid trodd at et landsmøtevedtak i Arbeiderpartiet blir gjennomført i Stortinget, i alle fall ikke når vi ikke er i regjering, og i alle fall ikke når vi ikke har flertall. Da går vi til Stortinget og spør: Hva kan vi få til? Det er avgjørende å få til noe bredt. Det er avgjørende å få til noe sammen. Det er avgjørende å få med regjeringen. Hvis man er flyktning på flukt fra sin regjering, flykter man ikke til et land der regjeringen er imot å ta imot flyktninger. Derfor engasjerte vi regjeringen til forhandlinger. Statsministeren fulgte opp på en god måte og sa: La oss gjennomføre forhandlinger. Fremskrittspartiet var med til siste dag, og de tallene som er fremkommet, tyder ikke på at de var veldig langt unna. Vi har fått en avtale om 8 000 over tre år, som er ansvarlig, som er mulig å gjennomføre, og som tjener Norge veldig godt.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
I dette opplegget, som nå seks partier står bak, er det friske penger til økt nødhjelp, og det er gjort visse omprioriteringer i et budsjett på over 30 mrd. kr. 250 mill. kr er flyttet på på en måte som jeg mener er fullt ut forsvarlig. Det å sammenligne tidlig 1990-tall og 2015 er selvfølgelig ikke mulig. Det at Norge skal ta medansvar, gjelder begge ganger. Denne avtalen om 8 000 over tre år er – jeg gjentar – ansvarlig, og den er veldig god fordi den er eid av partier på tvers av grensene i norsk politikk. At regjeringspartiet Høyre er med, at de har vært med på å utvikle og støtter denne avtalen, gjør at vi kan gjennomføre den. Det er en avtale som vil bli godt gjennomført av regjeringen og støttet av Stortinget. Det var vi villige til å være med på for å få avtalen til. Så registrerer jeg at SV har valgt å stå utenfor avtalen. Jeg opplever ikke at det bidro til å endre resultatet, og jeg er lei meg for at SV ikke nå skal være med på de diskusjonene som skal komme om hvordan vi skal sikre et godt integreringsopplegg i kommunene, som også er en del av avtalen, men som SV altså ikke er med på.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Det er enighet bredt i Stortinget om det forslaget som blir lagt fram av seks parlamentariske ledere her i dag, og det er egentlig ikke avgjørende for meg eller de andre, tror jeg, om dette blir tolket som et brudd på avtalen mellom regjeringen og de to samarbeidspartiene, formelt sett. Det er bare interessant egentlig hvis den tvilen kan reise spørsmål om regjeringen vil gjennomføre det som er vedtatt i Stortinget, eller ikke. Jeg må si at vi skal vise integritet for de forhandlingene som er ført, men jeg har lyst til å si – og det er egentlig ikke min oppgave å oppklare om det er brudd på den avtalen, altså mellom de fire, for den har ikke jeg inngått – at da Fremskrittspartiets parlamentariske leder orienterte oss andre om at han ville fratre forhandlingene, gjorde han det på en meget ryddig måte. Det ble forstått som at dette ikke var en avtale som Fremskrittspartiet kunne gå med på. Det var greit nok. Han sa da ingen ting om at det var et brudd på avtalen at de seks andre fortsatte å forhandle, og han ga et inntrykk av at Fremskrittspartiet ville forholde seg til den avtalen. Så det vi egentlig da må begynne å forholde oss til, er ikke bare en spalting av Fremskrittspartiet, men det er en trespalting. Og da begynner det å bli komplisert i fysikken. Er det Fremskrittspartiet i regjering som snakker? Er det Fremskrittspartiets stortingsgruppe ved en parlamentarisk leder som er fraværende fra denne debatten, som snakker? Eller er det de som har tatt ordet for Fremskrittspartiet her i dag, og som fremmer forslag om folkeavstemning, mot regjeringen? De ørepluggene jeg fikk av Fremskrittspartiet på veien inn, slik at folk skulle putte dem i øret så de slapp å høre på meg, ga jeg videre til finansministeren. Hun hadde ikke fått dem. Jeg vet ikke om hun har brukt dem, eller om hun har fulgt debatten. Men regjeringens medlemmer har talerett her i denne debatten. Derfor stiller jeg følgende spørsmål til finansministeren: Hvis dette vedtaket går gjennom i Stortinget, fremmet av de seks parlamentariske lederne, vil Fremskrittspartiets regjeringsmedlemmer forholde seg til dem, basert på flertallet i Stortinget? Eller er det grunn til å stille spørsmål ved det, i lys av den veldige uklarheten vi har om hva Fremskrittspartiet som parti og stortingsgruppe mener?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Ingen er vel flinkere med fine ord enn representanten Gahr Støre. Vi hører om verdier, ansvar, solidaritet – svært fine ord, det skal han ha. Men samtidig gjør han regnestykker for å fortelle folk at det antall tusen flyktninger som Arbeiderpartiet ønsker å ta imot, egentlig ikke er så mange, og det synes jeg er litt underlig. Uansett: 8 000 flyktninger blir til 13 600 flyktninger med familiegjenforening, og SSB har estimert at det betyr 7 mill. kr gjennomsnittlig i kostnader i et livstidsperspektiv. Totalt er det 95,2 mrd. kr. I Norge, hvor oljeprisen er halvert, ledigheten er på vei opp og gjeldsgraden øker: Hvorfra har representanten Gahr Støre tenkt å hente, konkret, 95,2 mrd. kr? Er det ved økte skatter og avgifter, er det ved redusert velferd, eller vil ikke representanten Gahr Støre svare konkret på dette spørsmålet?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Mange er skuffet over Høyre i denne saken. Det er jeg også. Mange Høyre-velgere er skuffet over Høyre i denne saken. Det forstår jeg godt. Ikke minst er jeg skuffet over representanten Helleland, som inviterer regjeringens hovedmotstander på vaffel og kaffe for å diskutere hvordan man kan undergrave regjeringens egen politikk. Så mitt spørsmål til representanten Helleland er om han kan garantere at Høyre i fremtiden ikke vil igangsette nye samtaler med regjeringens hovedmotstander, slik at man kan sikre at man forholder seg til de inngåtte avtalene, som regjeringen forhandlet frem under sterkt press fra alle de fire partiene involvert.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Jeg hører representanten snakke om appeller fra statsministeren. Det er slik at vi på Stortinget forholder oss til inngåtte avtaler, og det er ikke noen tvil om at det ble inngått en avtale. I hvert fall i Fremskrittspartiets stortingsgruppe var det en stor debatt knyttet til asylavtalen mellom de fire partiene, og det gikk en kule varmt, og jeg antar at også i de andre partiene gikk det en kule varmt. Og så opplever man, fordi man får et tall i eufori på noen landsmøter, at man skal ta imot flere asylsøkere til Norge – ikke at man skal hjelpe dem i nød, men til Norge. Da er det en appell fra statsministeren, samtidig som vi har en avtale. Så du forholder deg altså ikke til avtalen, men til statsministeren.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Det var interessant å høre representanten Hareide bruke VG, Dagbladet og Aftenposten som sannhetsvitner for hvorvidt man fører en god politikk eller ei. Det er vel ikke særlig overraskende hvor disse norske mediene står. De konkluderer omtrent alltid likt. Når det gjelder kommentaren fra Dagbladet om at det står respekt av å velge den dyreste måten å hjelpe flyktninger på, er det en litt underlig konklusjon, når man kan hjelpe millioner for det samme beløpet. Men uansett er kostnadene for det som Kristelig Folkeparti gikk inn på, 95,2 mrd. kr i et livstidsperspektiv – uansett hvordan man snur og vender på det. Og da er det interessant å få vite hvor representanten Hareide har tenkt å hente disse pengene – jeg antar at man ikke kan be Vårherre om hjelp.