trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-10-03:
Det er et viktig spørsmål, for hvis det skal bygges nye flertall, må det være flertall for reell forandring som kommer vanlige folk til gode. Jeg mener det er avgjørende å rigge om skattesystemet fordi det de siste årene er blitt innrettet sånn at det systematisk tjener dem på toppen foran vanlige folk. Det betyr at det bør gis skatteletter på vanlige arbeidsinntekter, mens skatten på de store inntektene og formuene, og også på stor arv, må økes eller gjeninnføres. Jeg mener det er viktig at vi sørger for å gi de fattigste familiene i Norge mer å leve av. Den mest effektive måten å gjøre det på er å øke barnetrygden vesentlig. Og jeg mener det er avgjørende at vi sikrer eierskap til våre felles ressurser for framtiden, sånn at de kan komme hele folket til gode og ikke bare noen få. Det er en av grunnene til at SV i dag legger fram forslag om å sikre hjemfall knyttet til fiskeriressurser. Det er et kolossalt viktig fordelingsspørsmål for framtiden at ikke noen få redere og kvotebaroner blir sittende på de store fiskeriressursene, men at mer av dem kommer tilbake til kysten, sånn at inntektene kan spres og arbeidsplasser kan skapes i kystsamfunnene våre. Det er alle områder der jeg tror og håper at det kan være mulig for venstresiden og sentrum å finne sammen. Så vil jeg oppfordre Arbeiderpartiet til å tenke seg om en gang til på det med skatt på arv, for det er faktisk et viktig spørsmål.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-10-03:
Det er et av de aller viktigste spørsmålene hvis vi skal få ned ulikhetene i makt og rikdom i Norge, og jeg håper og tror, selv om SVs primærstandpunkt i vår var – og fortsatt er – at vi ønsker bemanningsbyråene helt ut av norsk arbeidsliv, at de vedtakene vi fikk flertall for, kan bidra til en nødvendig opprydding, ikke minst på landets byggeplasser, der tillitsvalgte nå har fått et nytt maktmiddel i hendene. Vi må gjøre mer for å sikre et mer regulert, mer rettferdig arbeidsliv. Vi fremmer et forslag i dag som vi håper Arbeiderpartiet og andre vil se nøye på, om å lovfeste retten til heltid, fordi ufrivillig deltid er en stor urettferdighet og en stor utfordring i arbeidslivet vårt. Vi står sammen om å be Stortinget si nei til EUs jernbanepakke som vil lovfeste konkurranseutsetting av jernbanen for all framtid. Vi står sammen om det viktige forslaget om pensjon fra første krone. Så håper jeg at Arbeiderpartiet også vil stå sammen med oss når det gjelder å si nei til profitt i velferden, som også er et viktig arbeidslivsspørsmål.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-10-03:
Jo, det burde man. Og de som har det aller fremste ansvaret for å fremme forslag for å nå 2020-målene, er Stefan Heggelund og hans kollegaer som styrer Norge. I fravær av en offensiv regjering på klimaområdet, og dessverre også, må jeg si, fram til nå i fravær av et offensivt Arbeiderparti på klimaområdet – det ser nå ut til å være i ferd med å endre seg, fordi vi står sammen om disse 40 forslagene vi fremmer i dag – har SV måttet ta ansvar. Vi har vist at vi har primære standpunkt for veldig raske, tydelige og sterke klimagassutslippskutt, men også at vi har hatt forslag som fortsatt er mye bedre enn Høyres og Arbeiderpartiets, men som er noe mer moderate i forhold til det vi selv har ønsket oss. Derfor la vi fram to planer før valget sist. Vi viste en plan for hvordan vi helst ville gjøre det, og så viste vi en annen plan som et absolutt krav for regjeringen og Arbeiderpartiet, fordi vi ønsket å få dem i gang på klimapolitikken. Det står jeg jammen inne for.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-10-03:
Hvis Fremskrittspartiet var bekymret for økte forskjeller, ville de ikke ført en politikk for å la de rikeste dra fra, sånn som Fremskrittspartiet helt konsekvent gjør ved alltid å lytte til den økonomiske eliten og dem som har mest. De ville ikke ført en politikk for å rigge skattesystemet for dem som har mest i stedet for vanlige arbeidsfolk. De ville ikke ført en politikk for å la være å gjøre noe med fattigdommen ved f.eks. å holde barnetrygden nede. Jeg kunne fortsatt. Fremskrittspartiet prøver å gjøre hele debatten om forskjeller til en innvandringsdebatt. Realiteten er at fattigdommen øker også blant etnisk norske barn, og den viktigste løsningen på fattigdoms- og forskjellsproblemer er, som det alltid har vært, utjevning av levekår og en mer rettferdig økonomi. Det er svaret uavhengig av hva slags bakgrunn de som lever i fattigdom, har. Jeg vil også oppfordre Fremskrittspartiet, hvis de er opptatt av innvandringens konsekvenser ved forfordeling, til ikke å gjøre det til et kulturspørsmål, men f.eks. også begynne å se på konsekvensene av måten arbeidsinnvandring reguleres på med Fremskrittspartiet i regjering.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-10-03:
Jeg minnes også at det en gang fantes et Fremskrittsparti som var for et mer rettferdig skattesystem – i hvert fall skattelette for folk flest. I stedet har vi fått skattelettelser for dem på toppen og en umerkelig skattelettepolitikk, og avgiftsøkning, for vanlige arbeidsfolk. Det er som jeg har sagt før, at «for folk flest» er falsk markedsføring. Nå er det «for rikfolk flest» som gjelder for Fremskrittspartiet. Når det gjelder SVs skattepolitikk, er SV det partiet på Stortinget som foreslår de største skattelettelsene for folk med en inntekt under 600 000 kr. Det er fordi vi vil ha en kraftig omfordeling. Så er jeg enig med Trygve Slagsvold Vedum i at vi må passe oss for å få et skattesystem hvor for lite går på skattlegging av høye inntekter og for mye på avgifter som treffer uavhengig av inntekt. Det er også sånn at SV er for at det å ødelegge miljøet skal koste. Det må settes en pris på forurensing. Derfor går vi lenger enn Senterpartiet med en del miljøavgifter. Det står vi for. Men det må kombineres med et rødere skattesystem, som gir lavere skatt på vanlige folks arbeid.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-10-03:
SV har nå for to timer siden, sammen med Arbeiderpartiet, levert 40 forslag som viser at det nå er bevegelse og større rød enighet om grønn politikk. Det må jo være til sterk ettertanke for Venstre, som har valgt å gifte seg med Fremskrittspartiet – et regjeringssamarbeid som gjør det klin umulig å få til en effektiv klimapolitikk, som er tydelig demonstrert gjennom at den biodrivstoffpolitikken som representanten Kjenseth her snakker om, kutter regnskog i Indonesia i stedet for å kutte klimagassutslipp. Så er utfordringen, mener jeg, og som jeg har lyst til å gi tilbake til Venstre, følgende: De grønneste miljøpartiene er i mindretall på Stortinget. Det betyr at vi trenger å forhandle med hverandre. Da vi var i regjering, fikk vi gjennomslag for at det skulle forhandles om brede klimaforlik, for vi visste at det ville bli mer gjennomslag for oss og for Venstre på den måten. Det gjør ikke Venstre. Dermed sørger Venstre for at de blir sittende alene og forhandle med høyresiden i stedet for å forhandle bredt i Stortinget. Det må Venstre …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2018-10-03:
Det er stor stas å kunne legge fram et representantforslag om en arbeidstidsreform for mennesker og miljø. Jeg vil også framsette forslag om dumping av lusemiddel fra oppdrettsanlegg. Og til sist vil jeg legge fram et representantforslag på vegne av representanten Audun Lysbakken og meg selv om et CO2-fond for utslippsfri oljeproduksjon.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2018-10-03:
Vi ser store utfordringer i arbeidslivet framover. Én av dem er at et arbeidsliv man har opplevd som forutsigbart i ganske mange år, har blitt mer uforutsigbart for mange. Som jeg nevnte i talen min i stad, mener vi at man i en arbeidstidsreform – som vi håper kan løse mange utfordringer samtidig – bør både lovfeste retten til deltid og styrke retten til fast ansettelse også for dem som er ansatt i vikarbyråer. En del av det bildet er at man ønsker mer fleksibilitet for bedriftene. Jeg tror det bedriftene trenger aller mest, er arbeidstakere som er trygge og lojale. Det er noe av styrken i norsk arbeidsliv. Ja, jeg er absolutt klar for å være med i dialogen om hvordan vi forbedrer norsk arbeidsliv, gjør det enda tryggere og gir mer rom for utvikling for den enkelte. Så må vi snakke nærmere om hva det innebærer.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2018-10-03:
Nå sitter jeg i finanskomiteen, så jeg får gleden av å jobbe ganske tett med det forslaget og høringen som har vært om forslaget. Jeg vil se nærmere på det før jeg uttaler meg helhetlig om hva vi mener om alle detaljene i det. Når det gjelder pensjon, ser jeg jo at det er urettferdig, også fordi det er en ulikhet i hvem som opparbeider seg rettigheter over mange år, og det er også en kjønnsulikhet der. Der hvor vi ellers har vært flinke til å tenke likestilling, har vi ikke klart det når det gjelder rettigheten til heltid. Pensjon er bare én del av dette. Det er mange ytelser man ikke opptjener rettigheter til når man jobber ufrivillig deltid. Der er kvinnedominerte yrker høyt på statistikken, og det er vi nødt til å gjøre noe med.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2018-10-03:
Jeg håper for all del ikke at det er sånn at jeg slett ikke er med og bidrar til et grønnere samfunn ved å være 1 av 169 representanter på Stortinget. Tvert imot – og derfor vil jeg bruke bitte lite tid på å svare på det også – synes jeg vi gjennom den siste perioden i Stortinget ved å være ytterpunkt på den grønn-grå aksen har bidratt til å flytte de store massene av politisk debatt over på klima. Det er en veldig viktig måte å bidra på for et lite parti. Så venter selvfølgelig også jeg på at vi skal bli enda større og få mer innflytelse. Når det kommer til regjeringssamarbeid, er faktumet i dag at vi har en regjering som ikke tar de utfordringene som vi er valgt inn på Stortinget for å gjøre aller mest med. Det handler om klima, og det handler også om global fattigdom, som Hareide veldig fint knyttet sammen i sin tale. De to tingene henger veldig nært sammen, dessverre. Dette handler ikke om en ideologisk dreining fra Miljøpartiet De Grønnes side, det handler om hva som er den politiske realiteten i Norge akkurat nå. Og der har Høyre giftet seg med Fremskrittspartiet. Venstre har valgt å bli med inn i den koalisjonen, og for oss er den uaktuell å bli med inn i.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-10-03:
Eg skal fremja eit forslag frå representanten Liv Signe Navarsete og meg sjølv om å be regjeringa evaluera samhandlingsreforma og fremja sak til Stortinget om nødvendige tiltak for at intensjonane i samhandlingsreforma kan verta nådde. Vidare vil eg fremja eit forslag på vegner av meg sjølv om å sikra full openheit om legemiddelprisar i den offentlege helsetenesta.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-10-03:
For å sikra rettferdig prioritering av helsekronene er vi avhengige av at vi veit kostnadene. Norske helseføretak har med helseministeren si godkjenning innført hemmeleghald av medisinprisar. No kan det verta slutt på denne praksisen på grunn av nye signal frå både Arbeidarpartiet og Kristeleg Folkeparti om krav om openheit. Spørsmålet mitt er om helseministeren òg no meiner at det er nødvendig å gjera noko med dette. Viss ikkje vil eg spørja som Jan Fridthjof Bernt har gjort i dag: Kva er grunnlaget som helseministeren bruker for at ein ikkje skal følgja offentlegheitslova på dette punktet? Kan statsråden dokumentera at hemmeleghald vil føra til billigare medisin?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-10-03:
Statsråden har jo i tallause debattar, som no i dag, hevda at vi må ha hemmeleghald av legemiddelprisar for å få tak i den medisinen som norske pasientar har behov for. No viser det seg at i både Danmark og Sverige praktiserer dei iallfall meir openheit enn vi gjer. Det er det same innkjøpsreglementet vi må halda oss til. Her verkar det som at vi legg oss på ei veldig streng linje, altså at vi legg oss bak den i staden for å prioritera openheit. Ut frå alt det som har kome fram om denne saka, bl.a. i reportasje i Bergens Tidende i løpet av sommaren, der vi har fått vita mykje meir om konsekvensane – det er mange høyringsinstansar som går imot dette – vil ikkje statsråden ta eit skritt tilbake og vera med oss i Stortinget på å sikra meir openheit?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-10-03:
Dette er gjenkjennelig Arbeiderparti-politikk: trygge omsorgstjenester og velferdstjenester for folk. Med hensyn til kjøkken: I Nittedal gikk ordføreren fra Arbeiderpartiet til valg på å ta kjøkkenet tilbake til sykehjemmet, det skulle være et felles ansvar. Det var dårlig mat, og hun skulle sørge for at kjøkkenet leverte gode varer. Det gjorde hun – slik at statsråd Sylvi Listhaug reiste opp og erklærte at kjøkkenet i Nittedal var det beste kjøkkenet for eldre i Norge. Jeg synes dette er et eksempel på en ordfører som tar ansvar, hvor hun ser at utviklingen som TV 2 nå har dokumentert, at det kjøres frossen mat over fjellet fra Vestlandet for å bli servert ved gamlehjem på Østlandet, er en dårlig løsning. De kommunale politikerne har ansvar for å treffe gode vedtak som sikrer trygghet for ungene våre og for de eldre, og da har fellesskapet et sterkt ansvar. De ideelle står sterkt, de private bidrar på mange områder, men en kommersialisering som svekker rettighetene for folk på jobb, og også tjenestene, er Arbeiderpartiet imot. Det er gjenkjennelig Arbeiderparti-politikk, og det har faktisk ikke så mye med Stortingets sammensetning å gjøre.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-10-03:
Vi står veldig godt på det forliket vi inngikk for noen år siden om friskoler, eller skoler som er utenfor det offentlige. I Norge har vi lang tradisjon for at skoler med ulike livssyn, ulike pedagogiske metoder, opprettes. Det lever Arbeiderpartiet godt med, det er et fint mangfold i Norge. En utvikling der man får oppblomstring av skoler som svekker fellesskapets skoletilbud – som er for alle – er Arbeiderpartiet skeptisk til. Det må kommunale politikere få anledning til å følge med på – og for videregående skoler også fylkeskommunene. Det handler om å se helheten i det tilbudet som elevene får. Hvis det er slik at videregående skoler tappes for elever fordi det noen steder blir opprettet friskoler, er det et kommunalt ansvar å følge med på det. Det følger av det ansvaret vi har når vi blir valgt til viktige verv som skal ivareta rettighetene til ungene våre når det gjelder skole, og det er helt betimelig å påpeke det for Arbeiderpartiet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-10-03:
Jeg har ikke sett noen ta til orde for kommunalt kameraderi. Men la oss ta Oslo: Da et Arbeiderparti-ledet byråd overtok ansvaret i 2015, var seks av ti sykehjem private og seks av ti barnehager private. Da var det nedlagt forbud mot nye kommunale sykehjem. Kommunen påla seg selv et forbud mot å utvikle sykehjem og barnehager. Det er ideologisk politikk. Siden vi overtok ansvaret i Oslo, har vi fjernet forbudet mot kommunale barnehager, og det har kommet 2 000 nye plasser. Samtidig har det kommet 1 000 nye private plasser, og det er flere enn det gjorde på fire år med byrådet hvor Fremskrittspartiet bidro. Dette må kommunene avgjøre, de må ta gode beslutninger. Det er viktig å lære av hverandre. Forskningen viser at de vi virkelig kan lære av, ut over det kommunale, det er de ideelle, og dem slår Arbeiderpartiet ring rundt. Private barnehager er vi for. Men vi er imot at det tas ut store utbytter eller på annen måte tas ut penger som skattebetalerne betaler, og som foreldrene betaler. Det overrasker meg at Fremskrittspartiet ser med åpne øyne på det, for det er dårlig bruk av fellesskapets midler.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-10-03:
Arbeiderpartiet vil ikke støtte Senterpartiets politikk for å oppheve EØS-avtalen. Vi er for den avtalen. Den er bra for det norske samfunnet, og den er bra for norske arbeidsfolk. Men vi vil ha en sterkere innsats for orden og opprydning i norsk arbeidsliv, som sikrer at norske lønns- og arbeidsvilkår blir respektert. Vi vil bidra europeisk og sørge for at de reglene også blir respektert på et europeisk nivå, i samarbeid med andre land som også er opptatt av dette. Vi vil styrke de organene i Norge som skal følge med på at arbeidslivet er godt organisert. Vi vil sørge for høy organisasjonsgrad, slik at de som kommer til Norge, blir organisert, blir informert om sine rettigheter og kan ta dem i bruk når de kommer på arbeidsplassen. På den måten ser vi eksempler på at sterkere nasjonal innsats kan sørge for et ryddig arbeidsliv, både for dem som kommer utenifra, og for dem som er født og bor i landet vårt.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-10-03:
Når det gjelder arveskatten, mente vi at den traff ganske dårlig og ikke nådde de målene den var ment å nå, så etter at den ble avskaffet, har ikke vi foreslått å gjeninnføre den. Endringer i skattesystemet må skje på bakgrunn av veldig grundige gjennomganger av helheten i skattesystemet. Nå har vi hatt en skattereform, som Arbeiderpartiet var med på. Den står vi ved, og Arbeiderpartiet mener at de med mest skal betale mer. Vi foreslo det før valget. Det var ikke alle som syntes det var like populært. Jeg mener det var et riktig grep. Vi mener at folk med store formuer skal betale skatt av dem. Det gjør vi hvert år. En arveavgift vil gjelde ett år, så Arbeiderpartiet mener inntil videre at det er formuesskatten som gir den beste muligheten til å beskatte dette. Man kan også se på inntektsskattesystemet for å sørge for at de med høyest inntekt betaler sin andel, verne om folk med vanlige inntekter og verne om pensjonistene. Men store strukturelle endringer i skattesystemet vårt, også for å følge formuesutviklingen, mener vi ikke gjøres med et representantforslag. Det må vi gjøre etter å ha hatt en helhetlig gjennomgang av hvordan skattesystemet vårt fungerer.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-10-03:
Dette var et totalt udokumentert innlegg, som framsatte påstander som hang i løse lufta. Men la meg svare på følgende måte: Hvis representanten Breivik ønsker å vise til hvordan Arbeiderpartiet prioriterer, anbefaler jeg Arbeiderpartiets alternative budsjett. Det viser våre prioriteringer for neste år, og det skal komme et godt alternativt budsjett for 2019. Hvis han ønsker å se hvordan Arbeiderpartiet ønsker å ta samfunnet framover over tid, anbefaler jeg våre programmer og våre arbeidsutvalg som legger fram forslag til ny politikk, som ikke skal gjennomføres i neste kvartal eller neste budsjettår, men over noe lengre tid. Arbeiderpartiet står ved en politikk som går opp økonomisk, som lar seg gjennomføre politisk, og som skal gjennomføres med flertall i denne sal. Så får Venstre, som det statsbærende partiet det ynder å kalle seg, ta ansvar for de valgene de tar i de fellesskapene de inngår politisk.
Trond Helleland (Høyre), 2018-10-03:
Jonas Gahr Støre snakker om Høyre-regjeringen. Det er en trepartiregjering, og vi har en utstrakt hånd også til Kristelig Folkeparti – om de skulle ønske å lande på et annet standpunkt enn det partileder Hareide har tatt til orde for. Man kan kanskje ta som en kompliment at det snakkes om en Høyre-regjering, men det er faktisk en trepartiregjering. Den ble utvidet i januar, med Venstre. Jeg har latt meg overraske over adferden til det gamle styringspartiet Arbeiderpartiet det siste året. Jeg tror det har noe å gjøre med at Rødt kom inn i Stortinget. Plutselig var Arbeiderpartiet ute med en retorikk som minnet mistenkelig om Rødt: velferdsprofitører, sette strek for privat virksomhet, f.eks. nå å si nei til privat renhold, privat kjøkkendrift i kommunen – ting som har vært innarbeidet lenge. Er det sånn at Arbeiderpartiet nå har tatt et langt steg mot venstre, samtidig som de ønsker å samarbeide mot sentrum? Det blir jo en vanskelig kombinasjon.
Trond Helleland (Høyre), 2018-10-03:
Dersom Gahr Støre med dette mente å fastslå at offentlig mat smaker bedre enn privat mat, har vel det noe med hvordan man organiserer tjenestene i den enkelte kommune å gjøre. En annen ting som kanskje vil være av interesse, er at Arbeiderpartiet har lagt an en ny tone når det gjelder friskoler. Det har vært enighet om at en del friskoler skal være tilgjengelige, men Arbeiderpartiet ønsker å innføre en kommunal vetorett for etablering av friskoler. Er det et standpunkt Arbeiderpartiet fortsatt vil stå hardt på?
Trond Helleland (Høyre), 2018-10-03:
Jeg takker for invitten til å diskutere den sosiale bærekraften i samfunnet. Det var vel egentlig det jeg brukte mesteparten av innlegget mitt på, så jeg tror Høyre har lagt ganske stor vekt på integreringsløftet, det å få folk inkludert i arbeidslivet, det å ta tak i de utfordringene som forskjellene byr på. Men når det gjelder pensjonsforliket som vi inngikk her i Stortinget, er det et ganske nøye sammensatt forlik. Da det ble inngått, var det også en kompensasjon i folketrygden for dem som tjente mindre i forhold til dem som tjente mye. Så er det nå krav om pensjon fra første krone, som jeg går ut fra at Marianne Marthinsen har tatt utgangspunkt i. Der konkluderte LO og NHO i lønnsoppgjøret med at dette spørsmålet lot de ligge og ble ikke enige om nå. Så, umiddelbart, fremmer Arbeiderpartiet dette forslaget i Stortinget. Det er et nytt Arbeiderparti, det er et Arbeiderparti som ikke respekterer de forlikene som inngås i lønnsforhandlingene. Jeg mener dette hører hjemme mellom partene.
Trond Helleland (Høyre), 2018-10-03:
Det er jo sånn at pensjonssystemet er en helhet. Jeg prøvde i mitt første svar å si at når vi inngikk et pensjonsforlik, var det for å få et bærekraftig pensjonssystem. Hvis en skal endre på forutsetningene i det pensjonssystemet, mener jeg at det er noe som bør forhandles om mellom partene, naturligvis eventuelt med bistand fra regjeringen, dersom det skulle bli nødvendig. Men dette ble ikke endelig avklart i vårens lønnsoppgjør. Jeg mener at partene i arbeidslivet bør ta tak i dette. Det at vi har et rettferdig pensjonssystem, er viktig, men det må være et pensjonssystem som er bærekraftig, og som sikrer at Velferds-Norge kan gå videre på en god måte.
Trond Helleland (Høyre), 2018-10-03:
Vi er i hvert fall enige om én ting – at Bård Hoksrud snakker bedre nynorsk enn vi hadde trodd(latter i salen) (latter i salen)
Trond Helleland (Høyre), 2018-10-03:
2 300 nye politistillinger har kommet på plass, som jeg sa i mitt innlegg. Vi har hatt en ganske stor politireform. Reformen er på plass, men det er ikke slik at alt er helt «ship shape» slik det skal være, for det er fortsatt ting som skal på plass når det gjelder organiseringen. Det som har vært hele hensikten med politireformen, er å gi politiet muligheten til å kunne etterforske den type kriminalitet som vi dessverre ser vokser fram, nettkriminalitet, etterforskning av barnepornografi osv. Det krever større ressurser, det krever mer samhandling – og det legger den nye politireformen opp til. Jeg vet at i mange distrikter sier folk at polititjenesten fungerer godt. Vi har fått et mer mobilt politi, og det er viktig.
Trond Helleland (Høyre), 2018-10-03:
Høyre har sett og ser at det er nødvendig med en sterk politiinnsats over hele landet. Derfor er det ansatt 2 300 nye politifolk i vår periode. Hvis en har 2 300 flere ansatte og en ikke får utført tjenestene, betyr det at en må se på hvordan dette organiseres. Jeg mener at det viktige nå er at vi har fått sterkere enheter som kan etterforske den tunge kriminaliteten. Så må vi sørge for at det kommer folk til Frøya, at det kommer folk ut til distriktene når de skal ha hjelp. Det er litt av hensikten med å få mer mobile politistyrker, der bilen i større grad er kontoret, enn at lensmannskontoret er det viktige. For Senterpartiet har det å bevare lensmannskontorstrukturen vært viktigere enn å modernisere politiet og gi politiet de verktøy de trenger for å kunne etterforske den grove kriminaliteten, enten det er på nettet, eller det er organisert kriminalitet.
Trond Helleland (Høyre), 2018-10-03:
Denne regjeringen, i likhet med tidligere regjeringer, har en stor satsing på å bevare regnskogen, og bruker store summer på det. Samtidig har denne regjeringen et ønske om å gå over til et mer miljøvennlig drivstoff, biodrivstoff, og der vet vi at utviklingen av andregenerasjons biodrivstoff ikke har kommet så langt som vi hadde håpet. Jeg tror det viktige nå er å ha full styrke på kompetanseheving og utvikling av nye miljøvennlige produkter i Norge, og så må vi gå videre med den klimapolitikken som et flertall på Stortinget nettopp står bak. Klimameldingen er vedtatt. Den ligger fast. Jeg ser nå at de partiene som ikke var med på alle vedtakene der, stadig finner nye felt å angripe regjeringen på. Min påstand er – og det tror jeg kan dokumenteres – at denne regjeringen har gjort mer i klimapolitikken enn noen annen.
Trond Helleland (Høyre), 2018-10-03:
Jeg står ved det jeg sa om Rødt i mitt innlegg. Jeg synes det er all mulig grunn til å gi representanten Moxnes honnør for at han har klart å flytte Arbeiderpartiet så langt til venstre, dvs. han og partiet Rødt fortjener honnør fordi de klarer å lure Arbeiderpartiet ut på galeien. Det som har skjedd, er at Arbeiderpartiet har lagt seg opp til den retorikken som representanten Moxnes tok med seg i stortingssalen, og han må jo være ganske godt fornøyd med at han etter ett år på Stortinget har kunnet flytte landets største parti så mange skritt mot venstre. Høyre ønsker et mangfold av private tilbud, vi ønsker ideelle tilbud, og vi ønsker offentlige tilbud. Vi går igjennom og ser på de modellene vi har i dag for offentlig styring av innkjøp og tjenester, men det viktige er at vi ikke nå sier at fordi man tjener en krone eller tre i en barnehage, så er det et dårlig tilbud. Det viktige er jo at barna får gode tjenester, og at de eldre får gode tjenester, og at kommunene har ansvar for å kjøpe inn disse tjenestene.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-10-03:
Arbeiderpartiets leder, Jonas Gahr Støre, har vært tydelig ute og tatt til orde for en betydelig rekommunalisering av tjenester som i dag driftes av private aktører. Nå var ikke representanten Gahr Støre like tydelig på det i sitt innlegg i dag, men jeg går ut fra at det fortsatt gjelder. Det som brukes som en begrunnelse, er forvaltning av offentlige ressurser og pengebruk. Noe av det som er styrken i den modellen vi har i Norge i dag, er nettopp samspillet mellom offentlig og privat og at man får en benchmark for kommunale tjenester ved at man konkurrerer med private, og brukerne av disse tjenestene er gjennomgående godt fornøyd. Da er mitt spørsmål til representanten Gahr Støre: Hvorfor skal private tjenester med høy kvalitet være forbeholdt noen få som har råd, og ikke folk flest? Og hvorfor tror representanten Gahr Støre at kommunale monopol er best egnet til å unngå kameraderi og til effektiv ressursbruk?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-10-03:
Nå har vi nok en litt forskjellig oppfatning av hvilke forlik som følges opp, og på hvilken måte. Det er ingenting som tyder på at ikke forliket om nærpolitireformen blir fulgt opp av regjeringen og regjeringspartiene, snarere tvert om: Det er jo bevilget utrolig mange millioner ekstra til nettopp justissektoren de siste årene. Men jeg er helt enig i det justisminister Tor Mikkel Wara sa på nyhetene i dag tidlig, at den situasjonen man har i Øst politidistrikt, kan vi ikke leve med. Der må det settes inn tiltak. Og det er i første omgang den enkelte politimester som har ansvaret for å iverksette tiltak innenfor sitt ansvarsområde, så vi må forutsette at politimesteren tar tak i dette. Vi kan ikke leve med en situasjon hvor saker hoper seg opp, og hvor alt går i stå, så det må vi korrigere. Men selve reformen er nå i en innføringsfase, og ting faller på plass. Jeg registrerer også at det er noen som er negative, men det er også en del positive erfaringer med reformen så langt.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-10-03:
Gjennomgående skal jo nærpolitireformen gjøre det, og så kan helt sikkert representanten fra Arbeiderpartiet trekke frem negative situasjoner. Men så finnes det også noen positive. Så vet vi at det tar litt tid å gjennomføre alle sidene ved en så stor reform – nødvendigvis. Og det var ikke mitt poeng å si at dette er bare politimestrenes ansvar, det er ingen andres, snarere tvert om. Men det er først og fremst der en må gripe fatt i det, for det er et lederansvar å få ting til å fungere innenfor sitt ansvarsområde og sitt politidistrikt. Men jeg registrerte at justisministeren i dag tidlig på direkte spørsmål om den situasjonen også var veldig tydelig på at her må det iverksettes tiltak.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-10-03:
Jeg er ikke enig i den situasjonsbeskrivelsen. Det som er de faktiske forhold, er at denne regjeringen har satset enormt på å øke ressursene til justissektoren. Nærpolitireformen er en del av satsingen, men vi har nå også en situasjon der det er bestilt og leveres nye politihelikoptre, der det bygges et nasjonalt beredskaps- og øvingssenter på Taraldrud, og der alle de som utdannes fra Politihøgskolen, får tilbud om jobb, og i årets kull er det allerede en veldig høy andel som har fått det tilbudet – nesten 2 500 nye stillinger, hvorav ca. 1 500 rene politistillinger. Det satses veldig mye på justissektoren, og det må vi fortsette med. Så jeg deler ikke den beskrivelse av hvordan tilstanden er, snarere tvert om. Når en ser på satsingene og det som legges inn av ressurser, er jeg overbevist om at de kommer til å levere gode resultater, og det vil synliggjøres ganske snart.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-10-03:
Det er jo ikke noen automatikk, som representanten Slagsvold Vedum prøver å påstå her. Vi er en del av et stort europeisk strømmarked, og det har vi vært lenge. Det er klart at vi utveksler strøm på ulike måter. Det vi ser er situasjonen nå, er at fra å ha veldig høye strømpriser har prisene falt igjen. Det er jo noen som har tapt stort på det, faktisk – ganske dramatisk. Så strømprisene endrer seg. Jeg hadde nær sagt at de påvirkes av vær og vind, men de påvirkes også av andre forhold. Så jeg ser ikke noen grunn til at vi skal stoppe denne utvekslingen, og at vi på en måte skal stenge oss ute fra et europeisk elmarked. Snarere tvert om: Vi er tjent med at vi har muligheten til også å kunne kjøpe rimelig strøm fra Europa når vi har behov og det er tilgjengelig.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-10-03:
Nå har vi jo fortsatt makspris på barnehagebetaling, eller foreldrebetaling. Det er litt interessant at det ble referert til barnehageforliket, for en viktig forutsetning for å gjennomføre det og sikre tilnærmet 100 pst. dekning var nettopp å ta i bruk private barnehager. Vi hadde ikke fått til realisering av den målsettingen hvis vi ikke hadde sluppet inn de private, som har levert høy kvalitet på tjenestene. Det er gjennomgående fornøyde foreldre i alle brukerundersøkelser. Så kvaliteten på barnehagetilbudet i Norge nå er bra nettopp fordi vi har både offentlige og private aktører, og vi har fortsatt veldig lave satser.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-10-03:
Det er slik at maksprisen på barnehagebetaling fortsatt er lav. Vi har høy dekning på barnehageplasser. Selv om dette er et kommunalt ansvar, er det også betydelige bidrag fra regjeringens side gjennom budsjettene til hvordan man får utviklet barnehagepersonalet. Så jeg mener at i sum leverer vi på alt som har med barnehager å gjøre. Om det skulle være slik at ordningen med tak på foreldrebetalingen er byråkratisk eller ikke fungerer, får man jo gå inn og se på hvordan den kan forbedres. Jeg kjenner ikke detaljene i den, og jeg kan da heller ikke gå god for de tallene og den situasjonen som beskrives. Men hvis det nå skal være riktig, er det mye som tyder på at da får man iverksette noen tiltak for å forbedre ordningen, uten at man dermed skal reversere den.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-10-03:
Et velorganisert arbeidsliv er en forutsetning for et trygt familieliv. Hoveddrivkraften i svekkelsen av et velorganisert arbeidsliv er fri arbeidsinnvandring fra østeuropeiske land hvor det er elendige lønns- og arbeidsvilkår samt stor arbeidsledighet. Flertallet av disse arbeidsomme menneskene som kommer til Norge for å bedre livssituasjonen sin, må ta til takke med de dårligst betalte jobbene, i yrker med svak fagorganisering. Svært mange får ikke ordinær fast ansettelse, men er tvert imot ansatt på prosjekt, midlertidig ansatt eller kjører lastebil til luselønn. Senterpartiet arbeider for å erstatte fri arbeidsinnvandring fra EØS-området utenfor Norden med regulert arbeidsinnvandring, hvor det bl.a. stilles krav om fast ansettelse med norske lønns- og arbeidsvilkår. Vil Arbeiderpartiet støtte Senterpartiet i dette arbeidet?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-10-03:
Stortingsflertallet strammet opp arbeidsmiljøloven 4. juni, slik at bl.a. innholdet i faste ansettelser defineres i loven. Ansettelseskontrakter i bemanningsbyråer, som ble anbefalt av NHO Service og Handel, altså fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag, ble ulovlig, og bruk av vikarbyrå for å erstatte fast ansatte, blir strammet opp ved at det nå vil bli krevd avtale med fagforening som har innstillingsrett til arbeidsretten. Men det ble ikke flertall for å gi Arbeidstilsynet myndighet til å påse at arbeidsmiljøloven etterleves gjennom ny § 18-6, dog var et oversendelsesvedtak enstemmig. Kampen mot arbeidslivskriminalitet må jo bety at offentlige etater med loven i hånd kan slå ned på lovbrudd. Mitt spørsmål er: Vil regjeringa komme til Stortinget med en slik lovendring, altså arbeidsmiljøloven § 18-6, slik at Arbeidstilsynet kan følge opp den nye loven etter 1. januar 2019?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-10-03:
Dette er overraskende. Det var et enstemmig oversendelsesvedtak med en presis ordlyd som ble oversendt til regjeringa. Regjeringa har etter Stortingets behandling avklart at loven skal settes ut i livet 1. januar 2019. Regjeringa snakker om kampen mot arbeidslivskriminalitet. Det må jo bety at en har nødvendige offentlige etater som påser om loven følges eller ikke. Så jeg gjentar spørsmålet mitt: Vil regjeringa komme tilbake til endring av arbeidsmiljøloven § 18-6 i høst, så vi kan gjøre nødvendige vedtak, slik at Arbeidstilsynet får det verktøyet de trenger for å følge opp lovendringene som ble vedtatt av et stortingsflertall 4. juni i år?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-10-03:
Jeg lyttet til representanten Gahr Støres innlegg og hører mye som vi i SV kan kjenne oss igjen i, som beskrivelsen av at forskjellene i Norge øker. Det er en sånn type verdifellesskap som vi har på venstresiden, der vi er opptatt av å ivareta og sikre små forskjeller, at man skal skatte etter evne, og at alle skal kunne bidra til fellesskapet. Men for å lykkes med å bryte den trenden med økende forskjeller som vi ser nå, og som vi har sett forsterke seg siden 1980-tallet, må vi ta på alvor at de på toppen drar fra. Vi ser at formuesforskjellene i Norge har økt mer enn i mange andre land, og at formuene til de aller rikeste har mer enn fordoblet seg siden finanskrisen. Så mitt spørsmål er: Hvordan vil Arbeiderpartiet være med og sørge for at de aller rikeste i Norge også bidrar til fellesskapet og skatter etter evne, når man så langt har avvist en arveskatt og bare vil tilbakeføre formuesskatten til 2013-nivå?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-10-03:
Jeg syntes det var fint å høre på representanten Pollestads innlegg om fisk og næringsmiddelindustri, som i realiteten er produksjon av mat, og som skaper arbeidsplasser i hele landet. Jeg skal innom et litt annet felt, som kanskje ikke alltid betegnes som mat, nemlig ulike former for produkter som inneholder sukker. Inne på kontoret mitt har jeg nå en stabel av sjokolade og pastillesker etter at ulike representanter fra Brynild, Freia og Norsk Nærings- og Nytelsesmiddelarbeiderforbund var utenfor Stortinget i dag og protesterte mot sukkeravgiften som denne regjeringen har innført, og som går direkte ut over arbeidsplasser rundt omkring i hele landet. Det jeg lurer på, fordi Senterpartiet har vært opptatt av at vi må fjerne denne sukkeravgiften, er: Hvordan kan man følge dette opp i forbindelse med budsjettet som kommer nå i høst? Hvilke andre grep vil Senterpartiet foreslå framover for å sikre denne industrien og arbeidsplassene i Norge?
Terje Breivik (Venstre), 2018-10-03:
Talen til Gahr Støre føyer seg inn i eit mønster. Arbeidarpartiet står meir og meir fram som eit parti som rimeleg uhemma og – eg beklagar å seia det – lite ansvarleg, strør om seg med til dels svært dyre løfte, i helsepolitikken, i kommuneøkonomien, på samferdselsområdet, på forsvar, på klimaområdet og i flyktningpolitikken, for å ta nokre døme. Eg trur den politiske debatten med Gahr Støre som partileiar og Arbeidarpartiet som partiet som yndar å kalla seg statsberande, hadde stått seg på å forklara og visa korleis dei vil finansiera dei dyre løfta. Spørsmålet mitt er kort og godt: Korleis finansierer Arbeidarpartiet dei ulike løfta og forventningane dei skapar der ute, og kva oppgåver, satsingar, vil Arbeidarpartiet prioritera ned?
Terje Breivik (Venstre), 2018-10-03:
Eg helsar det verkeleg velkomen dersom det som skjer i salen i dag frå Arbeidarpartiets side, er ein reell ny kurs og ein reell vilje til òg i praktisk handling å visa at dei er villige til å prioritera klimasatsing opp imot alle dei andre, etter mitt skjønn, svært dyre lovnadene Arbeidarpartiet har kome med i den siste tida. For Venstre handlar klimapolitikk om at me har ei grunnleggjande tru på at me er fullt i stand til å få dempa dei verste konsekvensane av klimaendringane. Ein ser at den satsinga som Venstre i lag med Kristeleg Folkeparti og dei to andre regjeringspartia dei siste åra har lagt på bordet i reelle pengar, har ført til ein heilt annan driv innan teknologiutvikling og innovasjon – grøn vekst. Forslaga Arbeidarpartiet og SV har lagt på bordet, skal eg sjølvsagt lesa med omhug før eg dreg endelege konklusjonar på vegner av mitt parti i morgon kveld.
Terje Breivik (Venstre), 2018-10-03:
Eg trur det viktegaste for klimaet sin del ikkje er kven som administrer ulike ordningar, men at me faktisk i fellesskap med næringslivet – og det er veldig bra at næringslivet er ein pådrivar – får på plass eit CO 2 -fond, etter modell av det såkalla NO X -fondet, og at det faktisk verkar. Alle som har sett seg litt inn i «technicalities» i samband med NO X -fondet, veit at å få til eit CO 2 -fond som fungerer tilnærma like godt, er noko meir komplekst. Så eg trur me i fellesskap hadde gjort klimaet ei større beine om me hadde stukke hovuda saman og tenkt fram kloke løysingar saman med næringslivet i så måte.
Terje Breivik (Venstre), 2018-10-03:
Eg er så heldig at eg sjølv bur i ein typisk distriktskommune – verdas vakraste bygd, Ulvik, med 1 100 innbyggjarar – og folk der er jo ikkje dumme på nokon som helst måte. Det er ikkje tvil om at sentraliseringa har gått føre seg over lang, lang tid. Eg trur me har ei felles oppgåve med å prøva å få gjort noko med dei sterke kreftene som dreg både makt, ressursar og arbeidsplassar spesielt til den sentrale austlandsregionen. Alle som har prøvd å få flytta ut makt, oppgåver og arbeidsplassar frå staten til distrikta, veit at det er ganske sterke motkrefter. Eit av dei verkeleg tunge argumenta mot dette, har nettopp vore at dagens fylkeskommunar har vore for små. Så når me no endeleg har klart å få på plass større fylkeskommunar, hadde eg òg håpt at Senterpartiet var med på å gjera den reforma så god som i det heile mogleg, og fylla ho med mest mogleg innhald.
Terje Breivik (Venstre), 2018-10-03:
Venstre har sjølvsagt dei same standpunkta i forsvarspolitikken i dag som me hadde i førre periode, då me òg deltok i forhandlingane om det såkalla forsvarsforliket. Representanten Navarsete veit sjølvsagt at Venstre stod på sidelinja av det endelege vedtaket. Eg reknar òg med at representanten Navarsete, med god røynsle frå sjølv å sitja i regjering, veit at i regjeringsforhandlingar vinn ein nokre slag og tapar andre slag. Det som er veldig bra på vegner av Forsvaret, er at dagens regjering så til dei grader er villig til å prioritera opp satsinga på forsvar.
Terje Breivik (Venstre), 2018-10-03:
Eg har eigentleg lyst til å starta med å gje honnør til representanten Eide for debatten som var om punktvæpning rett før Stortinget tok ferie, då representanten heldt eit svært godt prinsipielt grunngjeve innlegg, og som Venstre langt på veg var samd i, i alle dei prinsipielle syna. Eg kan lova både representanten Eide, Stortinget og dei som følgjer debatten, at væpning av politi vil vera ei sak som Venstre prioriterer høgt både internt i regjering og her på huset framover.
Terje Breivik (Venstre), 2018-10-03:
Eg kan lova representanten Eide at væpning av politiet er eit politikkområde der Venstre er tungt på banen med sine primærstandpunkt både i Stortinget, i samarbeidet storting og regjering og i regjering. Så får me sjå kva regjeringa endar opp med når ho i si tid kjem til Stortinget.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2018-10-03:
Regjeringen har varslet en stortingsmelding om sosial bærekraft. Jeg kunne ha brukt tiden her på å harselere over denne nyvunne interessen for økende forskjeller samtidig som regjeringen fører en bevisst politikk for å forsterke de forskjellene, men jeg skal la det ligge akkurat nå. For jeg synes det er bra at den meldingen kommer, og at vi kan få en ordentlig diskusjon i Stortinget om hva vi må gjøre for å hindre at de sosiale båndene i Norge svekkes. Derfor vil jeg invitere representanten Helleland og Høyre til å bli med og ta tak i en av de store urettferdighetene som ligger i pensjonssystemet, nemlig alle de lavtlønte og deltidsarbeidende i privat sektor som mister pensjonsopptjening fordi de ikke har opptjening fra første krone. Vårt forslag ligger nå til behandling. Det innebærer at Høyre må ta stilling til det. Derfor spør jeg rett og slett: Vil Høyre være med på å sikre rettferdig pensjon for folk som jobber på butikken der Helleland handler, som vasker på hotellene der Helleland bor, og som serverer på restaurantene der Helleland av og til spiser? For det er disse det handler om.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2018-10-03:
Takk for svaret. Nå var det vel NHO som påpekte at dette mener de er et politisk spørsmål. Derfor har vi tatt det på alvor og brakt det inn for landets nasjonalforsamling til behandling her. Bare for å gi ett eksempel på hvordan dagens system slår ut: La oss ta utgangspunkt i Arne, som jobber i forsikringsbransjen og har en månedslønn på 64 000 kr – det er en ganske normal lønn i den bransjen. Han har 7 pst. pensjonsopptjening, får opptjening fra første krone. 4 500 kr blir satt av i måneden til hans tjenestepensjon. Anne tjener rundt 30 000 kr. Hun har ikke pensjon fra første krone. Hun har 2 pst. pensjonssparing – helt standard opplegg i hotellbransjen. Hennes arbeidsgiver setter av litt over 5 000 kr – i året. Arne tjener dobbelt så mye som Anne gjør, og det er ikke urimelig at hans pensjonsopptjening er høyere, men han får altså ti ganger så høy pensjonsopptjening. Synes Helleland at dette er rettferdig?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-10-03:
Sommerens temperatur- og tørkerekorder viser oss hvor alvorlig klimatrusselen er, og hvor mye det haster med å få ned utslippene. Men hva gjør regjeringen? Jo, deres viktigste tiltak i kampen mot klimatrusselen er en rekordstor import av palmeolje. Produksjonen av palmeolje er i dag den største trusselen mot regnskogen i Indonesia og Malaysia, og det øker utslippene av klimagasser kraftig. Dette er velkjent kunnskap, men jeg er fristet til å sitere en tidligere nobelprisvinner i litteratur som spurte: «How many times can a man turn his head and pretend that he just doesn’t see?» Mitt spørsmål til representanten Helleland er: Hvorfor mener Høyre det er god klimapolitikk å ødelegge regnskogen i Indonesia og Malaysia?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-10-03:
I fjor importerte Norge rekordmye palmeolje for å fylle på diesel- og bensintankene våre. Regjeringens klimapolitikk bader i palmeolje. I fjor vedtok også Stortinget, med Venstres stemmer, følgende: «Stortinget ber regjeringen gjennom forskrift til lov om offentlige anskaffelser stille krav om at det ikke skal benyttes biodrivstoff basert på palmeolje eller biprodukter av palmeolje. Forskriftsendringen skal tre i kraft så snart som mulig.» Over ett år etter har regjeringen fortsatt ikke kommet med de endringene som skal til for å kaste palmeoljen ut av de offentlige anbudene. Om kort tid skal representanten Raja forhandle om statsbudsjettet. Mitt spørsmål er om han vil sørge for at det endelig kommer på plass tiltak for å kaste palmeoljen ut av det norske drivstoffmarkedet.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-10-03:
Vi har i dag hørt en rekke representanter fra regjeringspartiene skryte av at klimagassutslippene gikk ned i fjor. Men regjeringen kutter ikke utslippene; de kutter regnskogen. Regjeringens klimapolitikk bader i palmeolje og regnskogødeleggelse. Hvorfor det er et godt klimatiltak å ødelegge regnskogen, har vi ikke fått noe svar på. Utslipp fra avskoging i utviklingsland utgjør om lag en sjettedel av verdens totale klimagassutslipp, ifølge FNs klimapanel. Når norske utslipp gikk ned i 2016 og 2017, under dagens regjering, skyldtes det at vi fyrte opp under denne avskogingen. Mens norske forbrukere har klart å kaste palmeoljen ut av matvarene, har den sittende regjeringen sørget for at vi fyller mange ganger mer palmeolje på bensin- og dieseltankene våre i stedet. Halvparten av all biodrivstoffbruken i Norge i 2017 var palmeolje. Men biodrivstoffsatsingen i Norge trenger ikke å basere seg på palmeolje. Bruken av avansert biodrivstoff, f.eks. fra avfall, har også økt i 2017 – men regjeringspartiene hindret i vår flertall for et forslag om å kaste palmeolje ut av biltrafikken. Selv om regjeringspartiene i vår stoppet vårt forslag om å få på plass virkemidler som effektivt ekskluderer palmeolje, har Stortingets flertall tidligere fattet vedtak for å begrense palmeoljebruken, f.eks. gjennom regelverket for offentlige innkjøp. Det skjedde for litt over et år siden. Alt som har skjedd siden den gang, er en kraftig økning i bruken av palmeolje i norsk drivstoff. Hvis regjeringen virkelig er bekymret over regnskogødeleggelsene, kommer de til Stortinget med en forskrift til loven om offentlige anskaffelser som sikrer at ingen offentlige innkjøp benytter biodrivstoff basert på palmeolje eller biprodukter av palmeolje. Etter den alvorlige tørken og varmerekordene i sommer har SV sammen med Arbeiderpartiet i dag lagt fram 37 forslag til nye utslippskutt i Norge – utslippskutt som ikke øker utslippene andre steder eller ødelegger regnskogen. Vi venter spent på regjeringens svar. Klimaforliket fra 2012 styrer regjeringen bevisst mot å bryte. Regjeringen har ikke laget en konkret plan for hvordan Norge skal nå Stortingets mål om utslippskutt innen 2020. Det har SV gjort. Gjennom de to klimaforlikene Stortinget har vedtatt, har vi klart å skjerpe klimapolitikken. Forbudet mot oljefyring i private boliger er ett eksempel på det. Norsk klimapolitikk bør ikke bli husket for å ha satt fyr på regnskogen, men for å ha gjennomført nødvendige og reelle utslippskutt. Vi burde kutte utslippene, ikke regnskogen.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2018-10-03:
Stortingspresidenten la i går i talen sin vekt på tilliten mellom folk, tilliten mellom folk og stortingsrepresentantar og den viktige styrken det er for det norske demokratiet. Det er tankar og verdiar eg er heilt sikker på at me begge deler. Representanten var i innlegget sitt så vidt innom tryggleik for innbyggjarane. I 2015 inngjekk regjeringa, Venstre, Kristeleg Folkeparti og Arbeidarpartiet eit forlik om nærpolitireforma. Dette forliket har bit for bit blitt brote av regjeringa dei siste tre åra. Spørsmålet mitt til representanten Limi er: Kva trur Limi det gjer med folks tillit til politikken at inngåtte avtaler – eller forlik, som ein kallar det her i huset – ikkje blir følgde opp av regjeringa?