trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-10-22:
Etter det Jernbaneverket kjenner til, vil både Oppegård og Ski kommunar gjennomføre ny kommunedelplan og nytt reguleringsplanarbeid for traseen gjennom desse kommunane, mens Oslo kommune har signalisert at det for deira del er mest aktuelt å gå direkte på reguleringsplanarbeidet. Før ein startar bygging på Ski, bør det som eit minimum liggje føre arealplanvedtak i kommunen. Slikt vedtak kan liggje føre sommaren 2011 dersom prosessen går utan vesentlege forseinkingar, og dersom Jernbaneverket får tilført tilstrekkeleg med planmidlar dei komande åra – som dei vil få dersom denne regjeringa vert sitjande. Hovudpoenget i denne saka er at vi må sjå Ski stasjon i samanheng med dobbeltsporet. For få år tilbake såg ein dobbeltsporet som eit prosjekt langt fram i tid. No har Regjeringa løyvd 50 mill. kr i neste års budsjett til planlegging av dobbeltsporet. Det er viktig for både effektiv og rasjonell utbygging og best mogleg pengebruk at ein ser prosjektet samla.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-10-22:
Regjeringa vurderer heile tida korleis me kan byggje meir effektivt og smartare og slik sett få meir igjen for dei pengane me set inn på samferdsleområdet. Det er interessante opplysingar som Jernbaneverket har kome opp med om kva ein kunne ha spart dersom Vestkorridoren hadde vore bygd som eit samanhengande prosjekt. Enno er ikkje alle korta lagde i forhold til Nasjonal transportplan, men eg er oppteken av at me når me startar på Oslo–Ski, iallfall skal ha ei effektiv utbygging, slik at ein får ei mest mogleg rasjonell utbygging av prosjektet. Dette handlar om at det i eit tungt befolka område er eit sterkt utolmod etter å få prosjektet på plass, og det handlar om at ein gjennom å unngå for mange oppsplittingar vil få meir igjen for pengane. Dette er eit spørsmål som eg har til vurdering.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-10-22:
Avinor har ansvaret for 46 statlege lufthamner og flysikringstenesta og skal leggje tilhøva til rette for at luftfarten kan drivast på ein sikker, miljøvenleg og effektiv måte i alle delar av landet. Avinor er organisert som eit aksjeselskap der staten eig alle aksjane. I eit aksjeselskap som Avinor er det styret som har ansvaret for å vedta kor mykje selskapet skal investere, og kvar det skal investerast. Samferdsledepartementet og Regjeringa har på si side ansvaret for rammevilkåra til selskapet. I strategien for norsk luftfart, som eg la fram før sommaren, sa eg at eg vil sikre at Avinor får rammevilkår som gjer at selskapet er i stand til å løyse dei oppgåvene det er sett til å vareta. Eit viktig mål er å ha ein lufthamnstruktur som sikrar eit godt tilbod i heile landet. Prinsippet om at flyplassar som har overskot, medverkar til å finansiere flyplassar som går med underskot, er viktig for å nå dette målet. Avinor står overfor store investeringar dei næraste åra, og har varsla at dei med dei rammevilkåra selskapet har i dag, har utfordringar med å skaffe finansiering til alle dei investeringane som selskapet ynskjer å gjennomføre. Eg vil vise til at Noreg som nasjon er heilt avhengig av at me heile tida har ein velfungerande infrastruktur for luftfarten i alle delar av landet. Eg tek difor utfordringane i Avinor alvorleg, og har alt teke grep for å avhjelpe situasjonen: I ekstraordinær generalforsamling i august i år endra eg vedtektene til Avinor, slik at det skal verte lettare for selskapet å ta opp lån i den private marknaden. Vidare har eg i statsbudsjettet for 2009 lagt opp til at det ikkje skal takast ut utbytte frå Avinor neste år. Eg er no i ferd med å utarbeide ei stortingsmelding om verksemda i Avinor. I meldinga vil eg gå grundig gjennom situasjonen og utfordringane i Avinor og vurdere om det er behov for fleire tiltak. Eg tek sikte på å leggje fram meldinga tidleg i 2009.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-10-22:
I stortingsmeldinga som Samferdsledepartementet skal leggje fram på vegner av Regjeringa, vil me sjølvsagt gå inn på mange område som høyrer til luftfarten i Noreg. Me vil òg drøfta utbyttekrava, som eg har varsla tidlegare. Me vil nok ikkje gå inn og drøfte i stor grad det som går på den kryssubsidieringa som finst i dag, for det er ei ordning som etter Regjeringa sitt syn fungerer svært godt. Ho er ubyråkratisk. Ho er enkel. Det er òg ei akseptabel ordning innafor EU sitt regelverk. Elles kjem mange sider av luftfarten til å verte drøfta i meldinga, og Stortinget vil sjølvsagt få høve til å gå inn i dei ulike sidene ved luftfarten.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-10-22:
Fyrst ei presisering. Når det gjeld sikkerheitsområdet, er det Luftfartstilsynet som handterer den saka på vegner av Samferdsledepartementet, og me kan sjølvsagt ikkje gå inn og instruere dei. Me hadde ein ganske lang prosess på den saka tidlegare, som førte til at sikkerheitssona vart noko redusert, men det er ei sak der me ikkje kan gå inn og overstyre Luftfartstilsynet sine vedtak. Når det gjeld den omtalte kryssubsidieringa, veit representanten like vel som eg at postar på statsbudsjettet er gjenstand for årlege dragkampar. Det å ha ei enkel, ubyråkratisk ordning innafor selskapet – i og med at Avinor er organisert som eit AS med sin eigen økonomi, der ein sjølv handterer dette – er klart ein mykje enklare måte å gjere det på enn å overføre ansvaret til årlege budsjettdrøftingar. Så det er ei ordning som Regjeringa er oppteken av at me skal vidareføre.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-10-22:
Sjølv om luftfarten står for ein relativt liten del av dei totale klimagassutsleppa, må luftfarten likevel vere med og bidra til å redusere utsleppa, på same måten som andre næringar. Noreg har som eit av få land i verda ei generell CO2-avgift på all innanriks luftfart. Årsaka til at avgifta ikkje gjeld utanlandstrafikken, er at ei slik avgift ville vere eit brot med bilaterale avtalar. Regjeringa har lenge etterlyst effektiv verkemiddelbruk for den internasjonale luftfarten. Som kjent er ikkje internasjonal luftfart regulert gjennom Kyoto-avtalen. Regjeringa arbeider for at luftfart skal vere ein del av neste internasjonale klimaavtale. Eg tykkjer det er svært positivt at EU vel å gå føre i arbeidet for å regulere utsleppa frå internasjonal luftfart. EU vil inkludere luftfart i sitt kvotesystem frå 2012. Flyselskapa sine kostnader vil avhenge av talet på kvotar som vert delte ut gratis, og av kvoteprisen. EU-kommisjonen sitt forslag om at det meste av kvotane vil verte delte ut gratis, vil følgjeleg gi mindre verknader for selskapa sine kostnader. Noreg si erfaring med CO2-avgift tilseier at konsekvensane for passasjerane ikkje vil verte særleg store. Regjeringa vil følgje EU sitt arbeid med vidareutvikling av kvotehandelsystemet nøye og vurdere eventuelle konsekvensar og behov for tilpassingar til norske forhold. Det vil vere naturleg å vurdere den norske CO2-avgifta i samanheng med ei eventuell kvoteplikt for luftfarten. Effektiv verkemiddelbruk tilseier at utsleppa vert prisa i samsvar med den samfunnsøkonomiske kostnaden som utsleppa representerer. Noreg vil saman med EU arbeide for gode globale løysingar både for klimaet og luftfarten. Noreg vil framleis delta aktivt i FN sine klimaforhandlingar og i verdas luftfartsorganisasjon, ICAO, for å få fram gode løysingar som tek omsyn til samfunnet sitt behov for effektiv transport, samtidig som me må løyse klimautfordringane.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-10-22:
Eg er heilt samd med representanten Sortevik i at luftfarten er viktigare for Noreg enn for veldig mange andre land. På grunn av våre store avstandar og fordi me har eit næringsliv som er spreitt over heile landet, er det viktig at me opprettheld gode tenester. Eg kan ikkje sjå at eit eventuelt kvotesystem skal medføre store forverringar i systemet i høve til det som ein har i dag gjennom ei CO2-avgift som er einsidig norsk. Eit kvotesystem vil gjelde heile den europeiske delen av luftfarten og vil heilt klart, dersom ein lukkast med å kome i gang med eit slikt system, òg verte eit viktig grunnlag for dei neste internasjonale klimaforhandlingane. Målet må jo vere at dette vert globale avtalar som medfører at me ikkje får konkurransevriding i ulike delar av luftfarten. Det eg har vore oppteken av i den samanhengen, er nettopp å sikre at dei belastningane som måtte kome, skal vere mest mogleg geografisk omfattande.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-10-22:
Som eg sa tidlegare, følgjer me utviklinga i EU nøye med tanke på kva konsekvensar endringa kan få for luftfarten og flyselskapa. Det må òg vurderast opp mot den generelle miljøpolitikken og utviklinga i dei generelle klimaforhandlingane. Me har jamlege møte med selskapa, der me kan diskutere direkte med dei, og det er heilt klart at dette er eit tema som vil bli diskutert. Som samferdsleminister er eg oppteken av at både SAS og andre selskap skal sikrast rammevilkår som gjer at dei har utviklingsmoglegheiter. Eg vil slik følgje dette nøye i tida framover og sjå kva som vert utfallet av dei drøftingane som no pågår.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-10-22:
Det er dessverre slik at den ledige kapasiteten i anleggsbransjen er her nå, og den øker i nærmeste fremtid. Det er også slik at rassikring er nødvendig nå, rasene går nå. Derfor er det en mager trøst – selv om det delvis er en trøst – at det kanskje kommer mer midler til rassikring i den nye nasjonale transportplanen. Men ett område som vi har pekt på, rassikring, peker seg spesielt ut. Vi har nå hatt mange alvorlige hendelser. Vi hadde et nytt ras i mitt eget hjemfylke på mandag, rv. 13 i Hardanger like ved Odda. Vil statsråden nå forskuttere midler til økt innsats for rassikring på bakgrunn av de rastilfellene som har vært? Vil det kunne være en tiltakspakke fra Regjeringen for å utnytte den ledige kapasiteten som finnes i anleggsbransjen, og som vil øke? Det var det bekreftelser på i budsjetthøringen til transportkomiteen i går.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-10-22:
Dette er et overliggende spørsmål fra forrige spørretime, men som dessverre er like aktuelt: «Situasjonen i internasjonal økonomi kan gi virkninger i Norge som gjør det nødvendig med ekstraordinære tiltak. Sammen med betydelig og økende ledig kapasitet i innenlandsk og utenlandsk anleggsnæring gir dette en særskilt mulighet til utvidet og forsterket investering med lav risiko i realkapital i eget land fremfor investering med høy risiko i utenlandske finansmarkeder. En rekke byggeklare veiprosjekter venter på finansiering. En rekke igangsatte veiprosjekter kan forseres. Hvordan forbereder statsråden slik innsats?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-10-22:
Takk for svaret. Statsråden pekte selv på at når det gjelder mindre prosjekter, er det ikke slik at det kreves ytterligere planlegging i gjerne et halvt år før man kan komme i gang. Det er ett av de områdene Fremskrittspartiet vil peke på, og jeg tror det også vil omfatte mer innsats innenfor rassikringsområdet. Som vi var inne på i spontanspørretimen, er det slik at mer uvær gir flere ras. Uansett hva man mener om klima, er det slik at vi har uvær som gir flere ras, og vi har nylig opplevd nye ras – senest denne uken på rv. 13 etter at skolebussen nettopp hadde passert. På rassikringsområdet og når det gjelder mindre prosjekter, er det mulig å bruke varslet ledig kapasitet og varslet økende ledig kapasitet til strakstiltak. Vil statsråden bruke den muligheten?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-10-22:
Spørsmålet som jeg tror mange utenfor denne bygningen stiller seg, er hvor lenge man skal følge med før man gjør noe. I Fremskrittspartiet mener vi at et viktig signal fra Regjeringen om at man faktisk vil gjøre noe, vil være at man forskutterer. Det er et lite kontroversielt finansielt verktøy, men det viser iallfall en vilje til å legge til rette for gjennomføring av mindre tiltak, og det er samtidig et finansielt signal om at nødvendig sluttplanlegging og klargjøring av større prosjekter kan settes i gang. I tillegg må jeg også vise til, som også representanten Sandberg gjorde, den informasjonen som kom under budsjetthøringen i transportkomiteen i går, der man i tillegg til å dokumentere ledig kapasitet også peker på at prisstigningen som vi har hatt i år, spiser opp mye av den gledelige økningen som er kommet i budsjettet.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-10-22:
Spørsmålet lyder: «Jeg viser til brev av 15. oktober 2008 fra konsernsjefen i SAS til bl.a. samferdselsministeren i Norge om konsekvensene for luftfarten av handel med utslippskvoter med bakgrunn i EU-direktiv. Flytransport i Norge og flytransport til og fra Norge er viktig for landet. Hva er statsrådens opplegg for å forhindre at systemer med utslippskvoter innenfor luftfarten og prisfastsettelse på slike kvoter gir kraftige prisøkninger og redusert transporttilbud?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-10-22:
Takk for svaret, som kan tyde på at man ikke helt tar inn over seg alvoret i henvendelsen fra konsernsjefen i det fortsatt store skandinaviske luftfartsselskapet SAS. Det er gledelig at luftfarten selv og selskapene, og i særdeleshet også SAS, tar inn over seg at det er et system for utslippskvoter, og forholder seg til det. Det som varsles i dette ferske brevet, er en bekymring knyttet til endring og forverring av utslippsregimet som vil kunne medføre sterk kostnadsøkning, ikke bare for avsenderen av brevet, flyselskapet SAS, men for luftfarten helt generelt. Det er bekymringsfullt med hensyn til – som Regjeringen selv sier – at luftfarten har en viktig oppgave i å holde ved lag bosetting og sysselsetting i alle deler av Norge. Luftfarten er viktig for Norge. Vi må altså ha handlingsrom og betingelser som gjør at det går an å drive luftfart uten at det blir for dyrt.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-10-22:
Jeg oppfatter at SAS' henvendelse gjelder nettopp det – altså bekymring for at det kan være både konkurransevridende og ekstra kostnadsbelastende – når det er forlydender om at man vil endre det som vel allerede er vedtatt EU-direktiv for kvotehandel, til et system med 100 pst. auksjonering for kvotene når det gjelder luftfarten, som som bransje selv har et aktivt program for å redusere utslippene sine på mange ulike måter. Jeg håper at statsråden på bakgrunn av brevet vil ha en drøftelse med både SAS og andre flyselskaper når det gjelder den bekymring som konsernsjefen i SAS bærer frem for en varslet mulig endring og kostnadsøkning som følger med det, dersom EU velger et annet regime for utslipp.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-10-22:
Når denne regjeringen blir konfrontert med at det faktisk bygges færre kilometer veg enn med forrige regjering, hevder statsråden at de har så mye å vedlikeholde og prioriterer dette. I statsbudsjettet hevdes det at NTP er oppfylt nettopp på grunn av vedlikeholdssatsing. Men faktum er at det for inneværende år asfalteres 400 km mindre veg enn i fjor. Dette skyldes bl.a. prisøkning, hevdes det. Det er altså det dårligste året på lenge, til tross for at kapasiteten i bransjen hevder at det er mulig med en økning fra 1,8 til 3 millioner tonn asfalt. Nå sendes det ut permisjonsvarsler. Mitt spørsmål blir: Har ikke Regjeringen planer for å kunne øke kapasiteten på slike oppgaver som dette, når vi får slike dårlige tider som vi nå opplever?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-10-22:
Hurtigruta er i hardt vær. Statsråden kommenterte til mediene i går, da det ble varslet at nok et skip legges i opplag, at det ikke er staten som eier selskapet, og at eierne må rydde opp. Men hun vet bedre. I et møte i begynnelsen av september i Bergen ble hun informert om en rekke tiltak som selskapet hadde på trappene, og som de nå har startet gjennomføringen av. Et annet forhold er øvrig fergetransport langs kysten, som altså har fått kompensert sine økte driftsomkostnader. Ja, faktisk er det en betydelig årsak til at vedlikeholdsposten i statsbudsjettet har økt. Dette i tillegg til NOx-avgiften bidrar altså til at gevinsten er spist opp for selskapet. Problemene har så å si tårnet seg opp, og selskapet står i fare for å gå over ende. Vil statsråden være komfortabel med å bli husket som statsråden som satt med ansvaret da en så mangeårig tradisjon gikk hen?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-10-22:
Statsråden fortjener ros for det budsjettet hun har lagt fram, men når det gjelder situasjonen innenfor samferdselssektoren og beskrivelsen av den, kan nok det oppfattes som svartmaling. Men da er det ikke vi på Stortinget som svartmaler det mest, for det er et enormt behov ute bl.a. til samferdselsprosjekter som stopper opp på grunn av manglende midler, og på grunn av at vi er avhengige av de årlige budsjettene. Kristelig Folkeparti har oppfordret Regjeringen til å komme med en tilleggsproposisjon til statsbudsjettet fordi budsjettet ble laget i god tid før denne krisen virkelig veltet inn over oss. Den situasjonen vi nå er oppe i, skulle kunne medføre at vi kunne bruke noe mer penger til neste år. Derfor er mitt spørsmål til samferdselsministeren om hun vil arbeide for at vi får en tilleggsproposisjon som kan behandles sammen med statsbudsjettet i år, og som kan være med og hjelpe til at de stansede prosjektene på samferdselssektoren videreføres.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-10-22:
Mitt spørsmål går til samferdselsministeren. Kristelig Folkeparti er sterkt bekymret for at riksvei nr. 1, Hurtigruten, bokstavelig talt er i ferd med å kjøre på grunn. Hurtigruten slik vi kjenner den i dag, kan snart være historie. Samferdselsministeren deler ansvaret for Hurtigrutens skjebne, fordi Hurtigruten i alle de 115 årene har vært villet av staten, og statens kjøp av tjenester har vært en forutsetning for driften. To skip kan nå bli tatt ut av drift, «Vesterålen» og «Nordlys», på grunn av den økonomiske situasjonen i selskapet. Dette har selskapet varslet for over ett år siden. Det har vært gjort forsøk på forhandlinger, men det har gått veldig tregt. Ifølge hurtigruteavtalen har Hurtigruten krav på reforhandlinger med staten når det kommer uforutsette utgifter som en ikke kunne forutse ved inngåelsen av avtalen. Hurtigruten er en svært viktig del av infrastrukturen langs kysten. Men sine 34 anløpssteder fra Bergen til Kirkenes betyr Hurtigruten svært mye for lokalsamfunn langs kysten og ikke minst for turistnæringen. Betydelige mengder gods går med Hurtigruten. I 2007 tilsvarte Hurtigrutens godsmengde 10 000 trailere, som holdes unna fylkesveiene langs kysten. Spesielt Finnmark er sterkt avhengig av at Hurtigruten kan ta frys-, kjølevarer og fisk med seg på turene sine. Så vet vi at Hurtigruten har fått betydelige økte utgifter som følge av NOx og høye drivstoffutgifter. Nå forventer vi fra Kristelig Folkepartis side og fra Stortingets side at forhandlingene snart må gå mot en ende. De har stått i stampe, og imens kjemper Hurtigruten for å overleve. Mitt spørsmål er: Vil statsråden raskt sørge for en kompensasjonsordning for NOx og økte drivstoffutgifter samt reforhandle avtalen som sikrer daglige seilinger med Hurtigruten fra Bergen til Kirkenes også i framtiden?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-10-22:
Det siste møtet var i Bergen, og det begynner å bli en tid siden. Det har flere ganger, også fra Stortingets side, blitt påpekt at vi går mot et punkt der Hurtigruta må ha et svar, og nå nærmer det seg betydelig. Jeg må si at det er litt underlig å høre en senterpartistatsråd som skjelver for ESA og EU, når Senterpartiet i alle andre sammenhenger har presset det systemet til det ytterste. Hvorfor setter en nå ikke farten opp og får en avtale, så en får testet det ut med ESA? Det er andre som har snakket med ESA, og man har fått opplyst at det er et betydelig rom. Det er ESA som selv har godkjent denne avtalen, der det nettopp ligger et rom for forhandlinger. Da vil jeg gjenta mitt konkrete spørsmål: Vil man kompensere for NOx- og drivstoffutgifter? I så fall unngår vi kanskje at skipene legges i opplag.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-10-22:
Ras og asfaltering er viktig, som Per Sandberg satte ord på innledningsvis. Men også på jernbanesektoren er det et stort behov for strakstiltak. I revidert i vår fikk Jernbaneverket 100 mill. kr til strakstiltak for å avhjelpe den akutte situasjonen. Likevel opplever vi kollektivreisende at forsinkelsene i Oslo-området er verre enn noen gang – og dette i en tid da vi ber folk ta miljøansvar og reise kollektivt og miljøvennlig. I statsbudsjettet for 2008 går det fram at statsråden utsatte det viktige dobbeltsporet Ski–Oslo på grunn av et stramt anleggsmarked. Hva er unnskyldningen nå for at statsråden ikke satser tungt på jernbane i det sentrale østlandsområdet?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-10-22:
Takk for svaret.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-10-22:
«I statsbudsjettet for 2007 ble det bevilget 40 mill. kr til anleggsstart på nye Ski stasjon. Prosjektet ble aldri igangsatt. I statsbudsjettet for 2008 går det frem at statsråden valgte å utsette prosjektet på grunn av et stramt anleggsmarked. I budsjettforslaget for 2009 går det frem at prosjektet på ny utsettes, fordi trasévalg ikke skal være avklart. Forstår statsråden at folk undres over at prosjektet gang på gang utsettes, og det med stadig nye begrunnelser?»
Borghild Tenden (Venstre), 2008-10-22:
Jeg takker statsråden for det.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-10-22:
Jeg takker statsråden for svaret. Da transport- og kommunikasjonskomiteen var på komitéreise i Akershus i mai, fikk vi vite av Øyvind Rørslett i Jernbaneverket at planene for Ski stasjon var klare, og at det bare var pengene som manglet, dvs. 1,5 milliarder kr. Dette ble også omtalt i Østlandets Blad den 8. oktober 2008. Nye dobbeltspor mellom Ski og Oslo haster. Det vet statsråden alt om. Ski stasjon kan bygges ut som en trinnvis planprosess. Disse opplysningene har jeg fått fra kilder som jeg stoler på. Dette er uavhengig av stopp på Kolbotn og Vevelstad, som statsråden nevnte. Jeg ser også i Aftenposten i dag at statsråden lover at flaskehalsen i Oslo-området skal være bort i 2012. Når vil statsråden bevilge pengene til Ski stasjon? Og hvordan ser framdriften ut for dette viktige dobbeltsporet?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-10-22:
Jeg takker igjen statsråden for svaret. Ubyggingen i Vestkorridoren skjedde etappevis. Vurderinger i ettertid viser at dette har kostet mye penger – mye mer enn det kunne ha kostet hvis man hadde tatt hele strekningen under ett som et stort, samlet prosjekt. Vil statsråden ta denne erfaringen fra Vestkorridoren med seg i kommende Nasjonal transportplan og bygge Oslo–Ski-strekningen smartere, dvs. at man bygger det som et stort prosjekt? I Soria Moria-erklæringen nevnes prosjektfinansiering som et alternativ. Er dette en mulig prosjektfinansieringsstrekning?
Bent Høie (Høyre), 2008-10-22:
Utgiftene til Regjeringens byråkrati har økt med 1,1 milliarder kr i løpet av den tid denne regjeringen har sittet. Moderniseringsarbeidet har stoppet opp. Svaret på enhver utfordring fra denne regjeringen er mer penger og mer byråkrati. Det har aldri blitt bevilget mer penger til sykehusene, men samtidig har ventelistene økt med 45 000 pasienter. Det er bevilget mer penger til vei, men samtidig bygges det mindre vei. Riksrevisjonen har slått fast at byråkratiet øker, men effektiviteten synker. Statsråden overtok et moderniseringsdepartement, døpte det om til Fornyingsdepartementet, men gjorde det om til et forsvinningsnummer. Det er behov for å forbedre velferdsstaten ved at færre mennesker bruker tid på å flytte papir, og flere mennesker bruker tid på å pleie eldre, bygge veier og undervise barna våre. Er det slik at denne regjeringen har forlatt den forrige regjeringens målsetting om å flytte offentlig ansatte fra byråkratiet til dit hvor tjenestene til folk blir produsert: redusert byråkrati – bedre offentlige tjenester? Er det slik at Regjeringen har forlatt den forrige regjeringens målsetting? Eller har Regjeringen rett og slett ikke lyktes i å følge opp det arbeidet den forrige regjeringen satte i gang?
Bent Høie (Høyre), 2008-10-22:
Det var ikke en målsetting for den forrige regjeringen å redusere antall ansatte i stat og kommune. Målsettingen var å dreie ressursene dit tjenestene ble produsert. Det som har økt mest i regjeringsapparatet, er antall PR-rådgivere for Regjeringen for å skape et bedre inntrykk av løftebruddregjeringens egen politikk. Samtidig ser en f.eks. at antall ansatte i Konkurransetilsynet i løpet av disse tre årene har blitt redusert med 20 årsverk i forhold til det det var under Bondevik II-regjeringen, og at antall årsverk i Datatilsynet har stått nesten helt i ro. Det er ikke slik at alt byråkrati er unødvendig byråkrati. PR-rådgivere for en løftebruddregjering er unødvendig byråkrati, men å styrke Konkurransetilsynet og Datatilsynet ville vært en veldig fornuftig bruk av offentlige penger. Mener statsråden at dette har vært en fornuftig prioritering – øke antallet PR-rådgivere for Regjeringen og redusere antallet ansatte i viktige direktorat som skal passe på at det enkelte mennesket ikke blir overkjørt av det offentlige?
Bent Høie (Høyre), 2008-10-22:
Det brevet som statsråden har sendt til komiteen i forbindelse med lobbyregisteret, oppfatter jeg har en ryddig og grei argumentasjon for hvordan dette vil være et system som i realiteten vil være uhåndterbart for Stortinget, og som på mange måter også vil svekke demokratiet, ikke styrke det. Men det som er en stor utfordring, og som også spørreren så vidt var inne på, er at på mange måter tar jo dagens lovverk utgangspunkt i den gang posten het Posten og våre største utgifter når vi skulle kommunisere med andre, var porto. Realiteten i dag er en helt annen, da kommunikasjonen foregår på mail, via SMS-meldinger, i ulike chattekanaler, MSN osv., som jeg på mange måter oppfatter som et lovtomt område. Har Regjeringen tatt noen initiativ til å få rettet opp i dette, for å få en offentlig utredning om hvorledes offentlighetslov, arkivlov og andre lover knyttet til forhold mellom arbeidsgiver og arbeidstaker kan gå inn i en ny tid med ny teknologi?
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-22:
Det var ein litt merkeleg inngang til det spørsmålet, vil eg seie, og ein litt merkeleg bruk av tal. Det desse tala viser, er at Regjeringa gjer det som står i Soria Moria-erklæringa, nemleg å auke satsinga på prioriterte område. Vi har hatt ein stor vekst i talet på tilsette i Nav og i universitets- og høgskulesektoren. Eg veit at Høgre har vore støttespelar for å få det på plass. Vi har hatt ein stor auke i politiet, og det vert fleire politifolk òg neste år med det budsjettet som ligg på bordet. Vi har styrkt Bufetat. Det har vore heilt nødvendig, og vi må halde fram med å styrkje Bufetat. Vi har styrkt Utlendingsdirektoratet for å få ned saksbehandlingstida og ikkje minst for å få gjort noko med arbeidsinnvandringa, slik at næringslivet skulle få tak i dei folka som dei trong. Vi har altså styrkt dei områda som vi sa i Soria Moria-erklæringa at vi skulle styrkje, og som vi ynskjer skal vere i offentleg sektor, offentleg tenesteyting. Det er altså tenesteyting det har vorte meir av. Dersom ein ser på talet på tilsette i departementa, har det vorte 113 fleire dette året. Tala som representanten Høie bruker, reflekterer ikkje akkurat det. Dersom ein ser på veksten i departementet og i departementa sitt servicesenter, som er reelt samanlikningsgrunnlag dersom ein trur at byråkratiet har vakse under denne regjeringa, kan eg fortelje representanten Høie at under den førre regjeringa fekk vi ein vekst i talet på tilsette i departementet og DSS på 7,3 pst. i fireårsperioden. Hittil, på tre år, er vi på 5,4 pst. Sjølv med ei enorm satsing i offentleg sektor – vi har sagt at dei viktigaste tenestene skal liggje der – er vi førebels godt under den prosentsatsen som den førre regjeringa auka talet på tilsette med, og dei skulle kutte talet på tilsette både i stat og kommunar. Så korleis praksis og teori heng i hop for Høgre, får vel heller Bent Høie svare for.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-22:
No argumenterer, synest eg, Bent Høie mot seg sjølv. Han seier at på den eine sida skal vi få fleire tenester ut av dei folka vi har, og vri ressursane til tenesteyting, og på den andre sida skuldar han oss for at vi ikkje har fått fleire tilsette i Konkurransetilsynet og Datatilsynet. Lat meg ta dei to: Datatilsynet har under mi regjeringstid fått ein auke på vel 8 mill. kr i sitt driftsbudsjett, bl.a. til kampanjar retta mot barn og unge for å vareta deira personvern. Konkurransetilsynet fekk så seint som i revidert 4 mill. kr for å styrkje arbeidet mot konkurransekriminalitet. Om Konkurransetilsynet klarer å gjere den jobben med det talet på tilsette dei har, er det glimrande. Det er eit godt eksempel på eit effektivt tilsyn som utfører nye oppgåver innafor den driftsløyvinga dei har – ikkje berre innafor, men inkludert ei tilleggsløyving på 4 mill. kr. Det er jo nettopp den typen fornying vi vil ha meir av, at folk, tilsyn og direktorat utfører dei prioriterte oppgåvene, helst utan å tilsetje fleire folk.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-22:
Riksrevisjonen slår ikkje nødvendigvis fast at det er mangel på effektivitet, men at det er for mange regelbrot både i departement og i underliggjande etatar. Det er heilt riktig. Heldigvis har vi Riksrevisjonen som gjer den jobben dei skal gjere. Det har vi i departementa å rette oss etter og bruke som ei rettesnor for å verte betre. Men det er ikkje aleine Riksrevisjonen som skal hjelpe oss til å verte betre. Den fornyingsplattforma som vi la fram i statsbudsjettet i fjor, peiker jo på ei rekkje område der vi allereie har sett inn støyten, og vi skal fortsetje å setje inn støyten. Det viktigaste verkemidlet vi har å bruke, er IKT. Det er ikkje noko berre vi slår fast. London School of Economics sa så tidleg som i 2006 akkurat det same som vi sa då vi tok over, nemleg at «the digital area» – altså digital fornying – tek over etter New Public Management, som var førre regjeringa og Framstegspartiet sin medisin for alt mogleg – å privatisere, konkurranseutsetje, fristille offentlege verksemder framfor å foreta omstilling og fornying der tenestene skjer, og blant dei tilsette som faktisk skal utføre dei tenestene som skal utførast.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-22:
Statsråden meiner det same som Regjeringa, nemleg at vi er heilt avhengige av eit godt samarbeid og av å bruke dei frivillige, ideelle, altså dei ikkje-kommersielle, private institusjonane. Det er fyrst og fremst dei private kommersielle vi har sagt at vi skal trappe ned bruken av, og at vi skal fylle opp med fleire tenestetilbod i offentleg regi – det kan vere innanfor både rus og rehabilitering f.eks., som er to område. Det er heilt opplagt at vi er avhengige av dei ideelle ikkje-kommersielle organisasjonane, men vi har òg inngått nye avtalar med dei kommersielle, fordi vi har behov for dei til dei tenestene vi har. No føregår det mykje på barnevernsområdet, og det er det barne- og likestillingsministeren som må ta ansvar for å svare for. Blant anna veit eg at ho sende styringssignal til Buf-direktoratet tidlegare i år og bad dei forlengje avtaletida med dei ideelle organisasjonane, nettopp fordi vi såg at dei konkurransevilkåra som har vore i tidlegare utlysingar, har vore heilt urimelege i høve til dei ideelle organisasjonane. Det er noko som ein kan gjere meir av.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-22:
Det er jo ikkje det biletet som representanten Kongshaug no gir, som er det riktige biletet. Når f.eks. Nav-sektoren har auka med over 650 fleire tilsette, er ikkje dei nødvendigvis komne i Oslo-regionen. Tvert imot har Nav kontor over heile landet, og det har òg universitet, høgskular og politiet. Det er tre store etatar som har fått ein vekst i talet på tilsette det siste året. Som eg sa: Veksten i talet på tilsette i byråkratiet – altså dersom ein skal telje det som Oslo-arbeidsplassar – er faktisk lågare under denne regjeringa enn under den førre regjeringa. Så har Kongshaug heilt rett i at vi føretok ei stor utflytting i førre periode. SV støtta den førre regjeringa på det. Det var eit glimrande tiltak. Men ein må hugse at det tiltaket ikkje vart gjennomført før ut 2006. Vi gjennomfører no ei evaluering av det tiltaket, for vi er heilt nøydde til å sjå både på kostnadene ved det og ikkje minst på kva det faktisk har hatt å seie for tenesteproduksjonen ute i dei ulike tilsyna. Eg er heilt sikker på at på lang sikt er dette eit glimrande tiltak, men det er òg eit tiltak ein skal bruke med varsemd og ikkje for ofte.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-22:
Eg kan berre gi full tilslutning til historieforklåringa til Trine Skei Grande. Det er heilt riktig at SV har stått i lag med Venstre om eit forslag om lobbyregister. Fleire gonger har SV òg vore åleine om å fremje forslag, men Venstre har alltid stemt for. Men det er altså slik med SV som det var med Venstre i den førre perioden, at ein ikkje har støtte frå sine regjeringskollegaer for forslaget. Dette er eit forslag som ikkje er klarert i Soria Moria-plattforma. Difor fekk ikkje SV gjennomslag for å vurdere forslaget når det no òg er fremja for regjeringsapparatet – i førre periode var det berre fremja for Stortinget. Det betyr berre at SV ikkje er meir imot det forslaget enn ein har vore før, men det er ei sak som ikkje var avklart i Soria Moria-plattforma, og difor har ikkje vi kunna støtta forslaget no. Når det er sagt, er det ikkje slik at SV ikkje jobbar for openheit i maktkorridorane – tvert imot. Noko av det viktigaste i alle fall eg frå min statsrådsstol har gjort, er å leggje inn ein ny, offentleg elektronisk postjournal der ikkje berre utvalde mediehus får innsyn i post som går til og frå regjeringskvartalet, men alle politiske parti, kvar enkelt innbyggjar i dette landet, næringsdrivande, organisasjonar, frivillige lag og kven det skal vere, kan få innsyn i den korrespondansen som går til og frå regjeringskvartalet, når vi får dette på plass over nyttår. Det er eit kvantesprang når det gjeld offentlegheit og innsyn i det Regjeringa held på med. Vi har nettopp lagt fram ei ny offentleglov som forsterkar meiroffentlegprinsippet. Eg har sjølv sørgt for at avisene får tilsendt oversikt over leiarlønene. Ein gong i året får dei tilsendt ganske så detaljerte protokollar, nettopp for å få debatt om det, og vi har ikkje minst offentleggjort skattelistene, som den førre regjeringa hindra at media kunne ha innsyn i og gjere samanlikningar, nettopp for å fokusere på for eksempel forskjellsutvikling i dette samfunnet. Så SV jobbar absolutt for openheit òg frå maktas korridorar.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-22:
No er det slik at arkivlov og forskrift og kva som skal journalførast, ligg under kultur- og kyrkjeministeren. Men som IT-minister vil eg gjerne gi ein liten kommentar til det likevel. For 15 år sidan var det ein stor debatt i forvaltninga om ein skulle journalføre e-postar, og bl.a. fekk mitt departement brev frå underliggjande etatar som ikkje kunne skjønne at ein skulle journalføre e-postar, for ein fekk halde seg til det som kom via brev. Teknologien endrar seg heile vegen, og òg regelverket knytt til journalføring er heilt nøydd til å endre seg i lag med teknologien. Det er slik med SMS-meldingar at det er meir innhaldet i ei melding enn det er sjølve mediet SMS som er avgjerande for om innhaldet skal journalførast eller ikkje. Det må forvaltninga berre følgje med på, men det er som sagt Kultur- og kyrkjedepartementet som har ansvaret for det. Men det er eit regelverk som er heilt nøydd til å vere levande, nettopp for at vi skal kunne fange opp det som er av interesse for offentlegheita, kven som har kontakt med kven – det er heilt opplagt.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-22:
Representanten Kvassheims bruk av ord som «overkjørt» og «lobotomert» må i tilfelle då falle tilbake på den situasjonen som Venstre sjølv var i i førre periode, då dei vart stemde ned av sine regjeringskollegaer i Stortinget for det same forslaget som SV no ikkje har fått gjennomslag for i regjering, bl.a. fordi det ikkje har vore avklart politikk i Soria Moria-erklæringa, og det er ei ærleg sak. Det betyr berre at vi lyt kjempe i neste Soria Moria-erklæring for å få inn det forslaget, viss SV framleis ønskjer å prioritere det. Når det er sagt, har eg òg vist til at det på ingen måte er slik at lobbyregister aleine er det som kan føre til meir openheit og innsyn i forvaltninga. Tvert imot: Dei store, viktige sakene vi har jobba med i denne perioden, vil nettopp føre til meir innsyn, meir offentlegheit, og det skulle berre mangle. Det tener Noreg som demokrati at vi har openheit og innsyn. At vi ikkje fekk lobbyregisteret på plass denne gongen, betyr ikkje at vi skal la den saka vere tapt for all framtid.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-22:
Det brevet som eg sende Stortinget med svar på spørsmål om lobbyregister, er på vegner av Regjeringa, for det er berre Regjeringa vi vil kunne svare for. Stortinget må sjølv gjere sine vurderingar i forhold til eit lobbyregister i Stortinget. Det var ikkje for å seie at dette var uhandterleg, men det var for å peike på at det kan vere vanskeleg å trekkje opp nokre grenser for kva kontakt som skal registrerast, og kor langt ein skal gå. Skal vi gå inn for eit forslag, er det viktig å ha sett ei sak frå alle sider. Det betyr ikkje at det er uhandterleg, men at det har nokre negative sider ved seg. Når det gjeld den andre debatten, er det som eg òg sa i mitt førre svar: Dette er ein interessant debatt. I lys av ny teknologi møter lovverket og det regelverket vi har i dag, nye utfordringar. Det er ikkje alltid at regelverket og lovverket er kvikke nok til å fange opp den typen utfordringar. Dette er Kultur- og kyrkjedepartementet sitt område. Dei har ansvaret for arkivlova og forskrifter. Slik som eg ser det, er det meir innhaldet, som eg sa, i ei SMS-melding enn sjølve mediet som avgjer om ei sak skal journalførast eller ikkje.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-22:
Eg har vore inne på to saker allereie som eg personleg har ansvaret for. Det er ny elektronisk postjournal som sikrar, som eg sa, kvar enkelt innbyggjar i dette landet, alle lag og organisasjonar, dei politiske partia ikkje minst, innsyn. I dag har ikkje politiske parti innsyn i postlistene til og frå regjeringskvartalet. Det vil dei få no med den nye ordninga når vi får ho på plass over nyttår. Det er klårt det er eit kvantesprang når det gjeld innsyn i kva som går føre seg og kva post vi får – kva post vi sender til og frå regjeringskvartalet. Det andre eg har ansvaret for, er arbeidsmarknaden i staten. Å offentleggjere leiarløner meiner eg er viktig for å ha ein debatt ute i samfunnet om korleis staten løner sine leiarar. Det fekk vi i sommar, og det må vi tole når vi offentleggjer kva vi gjer, og vi må tore stå for dei vedtaka som vi har gjort når det gjeld leiarløner. Det fekk vi ein debatt om i sommar. Det var fordi denne regjeringa offentleggjer sine vedtak, i motsetjing til den førre regjeringa, der kvar enkelt journalist måtte ringje departement for departement og sjølv setje opp reknestykke og kome fram til konklusjonane.
Trond Helleland (Høyre), 2008-10-22:
Da vil jeg gjerne stille et oppfølgingsspørsmål til samferdselsminister Navarsete. Regjeringen har slått alle bremsene på i forhold til modernisering og effektivisering av offentlig sektor. På noen områder er også utviklingen reversert. I oktober 2005 slo statsråd Navarsete fast at den vedtatte konkurranseutsettingen av Jernbarneverkets drift og vedlikehold skulle avlyses. Dette var for viktig til å overlates til private. Hensynet til sikkerhet og kvalitet på jernbanen tilsa at her måtte staten ha full kontroll. Siden den gang har togreisende vært utsatt for vedvarende kaos, forsinkelser og kanselleringer. 9 721 tog er innstilt så langt i år, 247 000 tog er forsinket, ifølge dagens Aftenposten. Riksrevisjonen peker også på at produktiviteten i statlig kjøpt togproduksjon er lavere enn i 1997, og at 25 pst. av alle togforsinkelser er uavklarte ansvarsforhold. Er statsråden fornøyd med utviklingen på jernbanen? Føler hun at departementet har tatt de rette grep for å modernisere og effektivisere norsk jernbanedrift?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2008-10-22:
Mitt oppfølgingsspørsmål går til statsråd Heidi Grande Røys. Vi har hatt fleire debattar i denne salen om fornying av offentleg sektor, og Framstegspartiet har peika på at det er ein manglande vilje til å fornye offentleg sektor. Det vert hevda frå statsråden at dei vil effektivisere offentleg sektor, men vi vil vel hevde at det ser vi lite til, ikkje minst når det gjeld løyvingar til offentleg sektor, som stadig aukar utover det som er vanleg lønns- og prisstigning. Når vi då høyrer kritikken av det som vi i Framstegspartiet er heilt samde med representanten Bent Høie i, må eg få lov til å spørje statsråden: Er statsråden ueinig i Riksrevisjonens refs av manglande oppfølging og resultat i underliggjande etatar?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-10-22:
Det er ikke nødvendigvis et økt antall statlig ansatte som bekymrer Kristelig Folkeparti. Det som bekymrer oss i denne sammenhengen, er den reduserte bruken av ideelle eller frivillige organisasjoner innen forskjellige institusjoner, f.eks. innenfor omsorg for rusmiddelmisbrukere, innenfor barnevern o.l. Det bekymrer oss at det finnes gode tilbud, f.eks. for barn og unge med atferdsvansker, som blir drevet av ideelle organisasjoner, og som det dessverre er behov for i dagens samfunn. Det er lange ventelister, og barnevernet mangler institusjonsplasser. Likevel ser vi at det finnes ideelle organisasjoners institusjoner som ikke blir brukt. Kristelig Folkeparti tenker at vi må bruke det som er bra for barn og unge, og ikke bare henge oss opp i om de er private eller statlige. Hva mener statsråden om det?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-10-22:
Kristelig Folkeparti har sans for forslaget fra Venstre. Det er mange gode argumenter for et lobbyregister. Men så har Kristelig Folkeparti, i likhet med Regjeringen, sett at ulempene med forslaget er så store at vi ikke kan gå inn for det, fordi det er byråkratisk vanskelig å avgrense og vanskelig å håndtere og vil kanskje drive lobbyismen ut av storting og departementer, og en vil få møtesteder utenfor. Så vi har konkludert med at vi ikke vil støtte forslaget fra Venstre. Når jeg nå hører svaret fra statsråden, og da jeg leste svaret som ble sendt til Stortinget i sommer, ser jeg at det argumenteres med at Regjeringen vil ha åpenhet i samfunnet generelt, f.eks. med hensyn til skattelistene. Det er jo bra å mene det, men hva mener statsråden er det viktigste grepet Regjeringen kan ta for å få åpenhet i statsforvaltningen?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-10-22:
År med sterk økonomisk vekst virker i seg selv sentraliserende. Forrige regjering la opp til å desentralisere arbeidsoppgaver til regioner og til kommuner, og det medførte at det ble nye arbeidsplasser i distriktene. I denne regjeringsperioden har vi registrert at det statlige embetsverket sentralt har svulmet betydelig opp. I stedet for desentralisering og forenkling, som Venstre vil, er det blitt sentralisering og mer byråkrati. Mitt spørsmål til statsråden er: Er statsråden som SV-statsråd bekvem med denne utviklingen der det sentrale embetsverket svulmer opp, og hvilke planer har statsråden for å desentralisere arbeidsoppgaver, slik at det kan gi flere desentraliserte arbeidsoppgaver?
Modulf Aukan (Kristelig Folkeparti), 2008-10-22:
Det rår usikkerheit på kysten om ein 115-årig tradisjon som Hurtigruta representerer, skal få fortsetje. To, kanskje tre, båtar blir lagde i opplag i Åndalsnes, og det talar sitt eige språk. Vi som bur på kysten, stiller oss spørsmålet: Kan vi forvente at Hurtigruta vil gå både nordover og sørover kvar dag i åra som kjem?
André N. Skjelstad (Venstre), 2008-10-22:
Vi er alle bekymret over Hurtigrutas framtid. Det kommer også tydelig fram her i salen i dag at det er en stor tverrpolitisk enighet om å hegne om Hurtigruta. Spesielt er det mange langs kysten som er bekymret. I dag morges hørte jeg på nyhetene. Da stod Nordlys' redaktør fram og prediket at hvis ingenting ble gjort, så ville Hurtigruta kunne gå konkurs. Er statsråden enig i redaktøren i Nordlys' analyse av situasjonen for Hurtigruta?
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-10-22:
Først vil jeg takke presidenten for bemerkningen til statsråd Navarsete. Opptredenen i dag vakte ganske stor oppsikt i salen. Den viser manglende respekt for parlamentet. Men det er lov også for statsråder å ha en dårlig dag. Derfor har jeg valgt å stille spørsmål til statsråd Grande Røys i stedet. SV og Venstre har stått sammen i mange viktige saker når det gjelder å få fram åpenhet i demokratiet, å utvikle demokratiet, åpne høringer her i huset, komiteer, åpne komitemøter lokalt og fylkesutvalgsmøter. Det å utvikle demokratiet tar hele tida vår. Det å synliggjøre maktstrukturer, det å vise fram maktstrukturer, det å utvikle demokratiet får stadig større utfordringer, fordi vi ser at vi får et stadig mer profesjonelt påvirkningsapparat og ny problematikk knyttet til åpenhet i demokratiet. Derfor har Venstre og SV stått sammen i saken om å få til et lobbyregister. I 2004 behandlet vi denne saken her i salen. Statsråden satt sjøl i salen og stemte for et lobbyregister. Så har statsråden fått uttalerett om et forslag som igjen er kommet, om et lobbyregister her i salen. Der viser statsråden til svenske maktutredninger, og ikke til den norske maktutredningen, som Ågot Valle viste til, og som Øyvind Østerud uttalte seg om på dagsnytt i dag med hensyn til hvor viktig det var med synliggjøring av maktstrukturene. Hun viser til noen uheldige konsekvenser, sjøl om det ikke kommer fram i brevet hvilke uheldige konsekvenser det kan føre til, og avviser i dag forslaget fra Venstre. Så mitt spørsmål til statsråden er: Er det viktigere å synliggjøre makt når man ikke har den? Er det slik at SV er for åpenhet når de sjøl ikke sitter i regjering? Er det slik at SV ikke syns det er viktig å utfordre åpenhet i maktstrukturer når de sjøl sitter og styrer i disse maktstrukturene?
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-10-22:
Det er en ærlig sak å tape, men det betyr at man ikke syns at dette er viktig. Jeg mener at det er en mye viktigere sak enn noen av dem som statsråden ramset opp her, fordi det er sjølve basisen i demokratiet vårt å ha åpenhet rundt lobbyisme. Det er ikke bare at statsråden avviser forslaget med en litt underlig argumentasjon, hun harselerer jo også over forslaget i brevet. Hun harselerer bl.a. over noe som vi ikke har foreslått, men som det kunne være interessant å høre statsrådens mening om, nemlig om det også vil føre til at man skal ta stilling til om man skal ta vare på SMS-meldinger. Ut fra den siste ukes hendelse kunne det være interessant å få en vurdering fra statsråden om hvorvidt hun anser SMS-meldinger fra f.eks. en statsminister til en leder i en finansinstitusjon som interessante for offentligheten, og at det er viktig å ha rutiner, slik at offentligheten i gitte situasjoner skal kunne få tilgang til den type kommunikasjon. Eller mener SV at ettersom SV sitter med finansministeren, er slike ting ikke så viktige?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2008-10-22:
Spørsmålet kan kanskje virke litt malplassert med tanke på at det også har ligget en stund til besvarelse. Jeg velger likevel å stille det: «30. august d.å. kunne vi lese i Trønder-Avisas nettutgave at nødvendig utbygging ved Trondheim Lufthavn Værnes må vente. Dette skyldes i hovedsak at Avinor årlig må betale omkring 400 mill. kr i utbytte til staten og i tillegg overføre 1 mrd. kr til de små flyplassene i landet. Vil statsråden endre rammebetingelsene til Avinor, samt endre utbyttepolitikken, slik at Avinor kan investere mer på norske flyplasser?»
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2008-10-22:
Jeg takker for svaret. Jeg er også svært glad for at Regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet endret utbyttekravet til lufthavnene. Konsekvensene av at utbyggingen og sikkerhetstiltakene på Værnes ikke blir gjennomført, vil være mangel på flyoppstillingsplasser. Dessuten vil manglende kapasitet og dårlig teknisk standard på bagasjeanlegg påvirke driftsstabilitet og punktlighet. Man vil også få færre flyavganger, noe som vil gå ut over rutenettet, spesielt på utenlandsrutene. Dette blir opplyst fra Avinor på Værnes. Jeg er også glad for at statsråden ønsker å legge fram en stortingsmelding. Vil statsråden i forbindelse med den stortingsmeldingen se nærmere på de særnorske sikkerhetskravene, som gir ekstrakostnader for kortbanenettet, finansiert med statlige kroner – altså problematikken knyttet til kryssubsidiering?