Iselin Nybø (Venstre), 2018-05-07:
Regjeringen arbeider kontinuerlig for å sikre at norske skoler har tilstrekkelig mange og gode lærere i alle fag og på alle nivåer. Det er bred enighet om at norske lærere trenger mastergrad for å håndtere den kompleksiteten som er i norsk skolehverdag. Kravet om mastergrad må også ses i sammenheng med den videre- og etterutdanningen som regjeringen har satset på de siste årene, for det handler om den kompetansen som trengs for å kunne håndtere de komplekse problemstillingene som man møter i klasserommet i dag. For regjeringen er det viktig at vi tenker langsiktig, og at vi tenker konsekvent rundt dette med rekruttering og kompetanseheving, og at vi må ta oss tid til å vente på effekten av gode og langsiktige prosesser, selv når noen av disse tiltakene har en kostnad på kort sikt. Da karakter- og poengkrav for opptak til allmennlærerutdanningen ble innført i 2005, ble det i noen år tatt opp færre studenter enn det hadde vært gjort tidligere. Det man imidlertid så, var at gjennomføringsgraden økte, og den tendensen holdt seg også etter at kullene igjen begynte å bli større. Etter at opptakskravet om karakteren 4 i matematikk til grunnskole- og lektorutdanning ble innført i 2016, har studentenes karaktergjennomsnitt fra videregående skole økt med opp mot ett poeng. Karaktersnittet for kvalifiserte søkere til disse utdanningene lå i 2016 og 2017 godt over snittet for alle elever som søkte opptak til høyere utdanning gjennom Samordna opptak. Lektorstudentenes karaktersnitt nærmer seg det de 25 pst. beste elevene som består videregående opplæring, har. I 2015 var det spesielt stor søking til disse utdanningene, noe som også må ses i sammenheng med varsel om skjerpede opptakskrav året etter. I 2016 var det således en forventet nedgang i søkertallene for grunnskolelærerutdanning, eller GLU, som vi ofte kaller det. I 2018 er søkertallene til GLU 1–7 på nivå med toppåret 2015. Søkertallene til GLU 5–10 er høyere enn i 2015. Samlet sett er årets søkertall til lærerutdanningen de høyeste vi har sett i nyere tid. Universiteter og høyskoler er ansvarlige for rekrutteringen til sine egne utdanninger. Det har ikke vært noe ønske om en nasjonal rekrutteringskampanje derfra. Det viser også at de kan disponere de midlene de har, til rekrutteringstiltak som er tilpasset lokale forhold, men de har jo selvfølgelig satt pris på det – det gjør de alltid – når de får støtte fra regjeringen. Dette er et spor som vi ønsker å følge videre, særlig med føring på å prioritere GLU 1–7, mannlige søkere og søkere med innvandrerbakgrunn. Rekruttering er en av de første sakene som Nasjonalt forum for lærerutdanning og profesjonsutvikling vil få på bordet når det snart blir etablert. Sletting av studielån stimulerer til økt og spisset rekruttering og gir gode økonomiske betingelser for lærere. Midler til kvalifisering av dem som underviser i skolen uten å ha formell lærerutdanning, kan bety flere lærere i et kortere perspektiv. Vi begynner nå å se effekten av regjeringens rekrutterings- og kvalitetsløft i lærerutdanningen. Vi har tro på at tiltak som er igangsatt både nasjonalt og lokalt, vil ha en ytterligere effekt, men tiltakene må få tid til å virke. Regjeringen er opptatt av at vi må holde stø kurs, og at vi må holde intensiteten oppe i dette viktige arbeidet.