Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2004-06-10:
Proposisjonen inneholder tre saker. Den første gjelder samarbeidet mellom departement og partene i arbeidslivet om fag- og yrkesopplæring. På bakgrunn av forhåndshistorien fra hovedbudsjettet for 2004 er det nå blitt en god løsning. Hovedhistorien handler nemlig om en regjering som helt overraskende for partene i arbeidslivet ville legge ned Rådet for fagopplæring i arbeidslivet og opplæringsrådene. Sterke reaksjoner førte til at en samlet komite stoppet det forslaget. Arbeidsgruppen som har sett på spørsmålet, har levert sin innstilling, og det er anbefalingene derfra departementet slutter seg til. Det gjør også Fremskrittspartiet. Når det ble prosess, ble den god. Den tredje saken gjelder ansvaret for vurdering og resultatoppfølging i grunnopplæringen. Gjennom lovendring gjøres det tydeligere at skoleieier har ansvar for at skolen har et forsvarlig system for selv å følge opp at krav i lov og forskrifter blir oppfylt. Fremskrittspartiet er opptatt av at den enkelte skole skal få større handlingsrom. Med økt handlingsrom følger etter Fremskrittspartiets mening også økt ansvar. Samtidig må det også legges til rette for at tilsynet skjerpes, at tilsynet etableres som fritt og selvstendig tilsyn, og at tilsynet har klare lovregler å forholde seg til. Fremskrittspartiet har hele tiden hatt, og har fortsatt, klare oppfatninger om nettopp dette, og kan også vise til at andre land i Europa har satset på frittstående tilsyn. I andre sammenhenger har vi fremmet - og vil igjen fremme - forslag om organisering og opplegg for skoletilsyn. I denne saken konsentrerer Fremskrittspartiet seg om presisering av ansvar gjennom lovverket. Forslaget inkluderer også nasjonale kvalitetsvurderinger som departementet gjennomfører i henhold til opplæringsloven § 14-1, og Fremskrittspartiet slutter seg til forslaget. Til slutt: Det andre av de tre forslagene. Det gjelder særskilt språkopplæring for elever fra språklige minoriteter i grunnskolen. Fokus flyttes til norsk. Regjeringen foreslår å endre opplæringsloven § 2-8, slik at opplæring i norsk blir det fremste virkemidlet for at minoritetsspråklige elever skal tilegne seg tilstrekkelig dyktighet i norsk for å få optimalt utbytte av skolegangen og dermed god integrering i det norske samfunnet. Gode norskkunnskaper er viktige ikke bare for elevens utbytte av skolegangen, men for den alminnelige integreringen i det norske samfunnet. Dette har Fremskrittspartiet hevdet i alle år, og dette hevder Fremskrittspartiet fortsatt. Derfor er vi tilfreds når Regjeringen foretar et strategiskifte i språkopplæringen for de språklige minoritetene. Fremskrittspartiet er tilfreds med endringen, selv om andre partier har brukt lang tid på å komme frem til et flertallsstandpunkt om dette, og vi støtter selvfølgelig forslaget. Samtidig er det grunn til å peke på at i dette synet på omfattende bruk av statlige midler til morsmålsopplæring - et syn som nå forlates - har det ligget villighet til å bruke betydelige statlige midler til slik undervisning. I skoleåret 2003-2004 fikk 20 000 elever morsmålsopplæring og/eller tospråklig fagopplæring i totalt 112 ulike språk, bl.a. albansk, arabisk, kurdisk, somalisk, urdu og vietnamesisk, som de største. Hele 38 000 elever fikk særskilt norskopplæring. På kap. 221, post 65 ligger det hele 785 mill. kr til dette formålet. Fremskrittspartiet vil gjerne se nærmere på hvordan disse midlene nå skal brukes. Vi vil gjerne se disse midlene i sammenheng med de to strategiplanene som Regjeringen har laget. Den ene er: Gi rom for lesing - som er et tiltak for å styrke leseferdighetene for alle elever. Og den andre er: Likeverdig utdanning i praksis, som er tiltak for språklige minoriteters deltakelse i henholdsvis barnehager, skoler og utdanning. Jeg tar opp vårt forslag i innstillingen.