trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-26:
Formuesskatten er et viktig verktøy for å sørge for at alle personer i landet betaler sin rettmessige skatt til fellesskapet uansett hvor i landet de er bosatt, og ikke minst er det et viktig fordelingspolitisk redskap. Når formuesskatten kuttes, svekkes fordelingen i Norge, og det er de med de største formuene som vil trekke ifra. Erfaringene fra Bø kommunes vedtak om å redusere den kommunale formuesskattesatsen for å tiltrekke seg personer med store formuer er at dette åpner for en uheldig skattekonkurranse kommunene imellom. Erfaringene fra skattekonkurranse mellom land er at når et land setter ned skatten, følger andre etter, og det blir en negativ spiral. Etter at Bø satte ned sin formuesskatt, har flere andre kommuner fattet vedtak om å gjøre det samme. Inntektstapet og da selvfølgelig velferdskutt dersom alle kommunene skulle følge etter, er anslått til 9 mrd. kr årlig. Resultatet er at kommuner rundt om i landet vil ha dårligere råd til velferdstjenester. For å kompensere for redusert formuesskatt vil fellesskapet måtte øke andre skatter og avgifter, sånn at man får et mer regressivt skattesystem, der de rikeste i samfunnet betaler mindre enn de gjør i dag, mens andre betaler mer. I etterkant av kommunestyrets vedtak i Bø i Vesterålen i 2020 var det åpenbart at dette var en såpass uvanlig hendelse at det ikke var noen klar presedens for håndtering av saken. Det førte etter SVs syn til at saken også ble håndtert svært dårlig fra regjeringens side, der det åpenbart var behov for å beskytte en Høyre-styrt kommune etter et noe hastig vedtak. Den praksisen som ble skapt etter det vedtaket, gir svært uheldige insentiver for andre kommuner til også å redusere formuesskatten, og dermed gi grobunn nettopp for en skattekonkurranse mellom kommunene. Flere fra regjeringspartiene har i debatten tidligere argumentert med det lokale selvstyret. Da mener jeg det er grunn til å minne om at det er under denne regjeringen en systematisk har svekket kommunenes handlingsrom og selvstyre gjennom den skatten som nettopp er begrunnet ut fra lokalt selvstyre, eiendomsskatten, der kommunene har fått stadig mindre spillerom. Avslutningsvis vil jeg bare sterkt beklage den ordbruken som kommer fra representanten Morten Ørsal Johansen. Både som kvinne og som stortingsrepresentant vil jeg ha meg frabedt den type ordbruk i en debatt. Jeg tar opp forslaget SV er en del av.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-26:
Jeg har lyst til å prøve meg på et tankeeksperiment med finansministeren. I diskusjonen om formuesskattekuttet til Bø kommune havner man fort i et spor der det handler om inntektssystem og utjevningen mellom kommunene. Den andre siden av dette spørsmålet er fordelingen. Nå har flere kommuner i Norge – mange av dem er Høyre-styrte – fattet vedtak om at man skal sette ned den lokale formuesskattesatsen. Mitt spørsmål gjelder: Sett at dette blir gjort, og landets rikeste tilpasser sin bostedsadresse og hjemmeadresse til de kommunene med de laveste formuesskattesatsene – kanskje har noen av dem helt ned i null når det gjelder den kommunale delen – hvordan tror finansministeren at dette vil påvirke fordelingen i Norge, og hvordan vil forskjellsutviklingen påvirkes, dersom en som er millionær eller milliardær fritt kan velge bostedsadresse der man betaler minst skatt?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-04-26:
Fra Venstres side mener vi det er prinsipielt viktig at kommunene skal ha mulighet til å sette egne satser, at vi har et godt system, der Stortinget bestemmer maksimale formuesskattesatser, og at man har den muligheten fortsatt. Det er, som det ble påpekt tidligere, lang tradisjon for dette i Norge, og vi ser ingen grunn til å endre på det ut fra det som er forslagsstillernes ønske. Så er det riktig som er påpekt, at dette ikke har vært gjort tidligere. Bø har satt ned satsen og nå satt dette på spissen. Det har ført til noen uforutsette konsekvenser. Det er viktig at det regjeringen har gjort, ikke er en kompensasjon, men en delvis kompensasjon for dette i år og neste år. For Venstre er det viktig og avgjørende at dette bare skal gjelde Bø. Det er altså ikke noen presedens for andre kommuner, og det skal bare gjelde disse to årene. Det er viktig nå at regler og konsekvenser klargjøres, også gjennom inntektssystemutvalget, sånn at alle kommuner vet hva som skjer hvis de setter ned satsen, og hvordan det vil bli håndtert. Og så: Jeg tror ikke dette vil føre til noen konkurranse mellom kommuner om å redusere formuesskattesatsen. Det er ikke gjort tidligere, og jeg tror ikke at det vil gjøres framover heller. Det som er avgjørende, er at man vet hva som er konsekvensen av å redusere den, og så vil det fortsatt være et lokalt selvstyre. Vi stiller oss bak det som er flertallets innstilling.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-04-26:
Stortinget inviteres her til å gjøre endringer i folketrygdloven og sosialtjenesteloven som en konsekvens av tidligere vedtak i Stortinget. Komiteens innstilling er enstemmig for regjeringas forslag. Forslagene til endringer i folketrygdloven gjelder for det første nødvendige opprettinger som følge av at de særskilte bestemmelsene for flyktninger ble opphevet med virkning fra 1. januar 2021. Komiteen slutter seg til dette. Mindretallet i komiteen – Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti – har imidlertid i merknad vist til at vi var uenig i innstrammingene i flyktningers rettigheter som stortingsflertallet først sa nei til, så ja til, etter at Kristelig Folkeparti gikk i regjering. Realitetene er vedtatt av stortingsflertallet. Saken i dag inviterer ikke til omkamp. For det andre gjelder saken nødvendige oppdateringer etter Stortingets behandling av sak om minste pensjonsnivå for alderspensjonister som forsørger ektefelle over 60 år, herunder også at ektefellen er bosatt og oppholder seg i Norge, samt konsekvenser av utfasing av ektefelletillegg innen 1. januar 2025. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti viser til at vi stemte imot forsering av utfasing av ektefelletilleggene, og at vi sa nei til nye regler med krav til opphold i Norge før rettsskandalen rundt Nav var ferdig gjennomgått og regjeringa i tråd med egen redegjørelse i Stortinget hadde gjennomgått folketrygdloven med tanke på å tydeliggjøre krav til opphold i Norge, hensett til EØS-retten. Vi tar heller ikke omkamp på det, men i proposisjonen henvises det til Prop. 129 L for 2020–2021. Komiteen mistenker at det er en feil, og at det skal være Prop. 129 L for 2018–2019, om krav om bosted og opphold i Norge for rett til ektefelle- og barnetillegg. Proposisjonen regjeringa henviser til, handler om straffegjennomføring under utbrudd av en allmennfarlig smittsom sykdom, neppe relevant for vår sak i dag. Det hadde vært fint om statsråden kunne bekrefte at vi snakker om Prop. 129 L for 2018–2019, ikke 2020–2021, slik at det blir rett for ettertida. Forslaget til presisering i sosialtjenesteloven om hjemmelen til å behandle alle tjenester etter loven, ikke bare individuelle, har komiteen ingen merknader til.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-04-26:
I proposisjonen legger statsråden fram forslag til nødvendige tilleggsbevilgninger for 2021 på 731 mill. kr som følge av Stortingets vedtak om økte pensjoner. De tallene bygger bl.a. på Stortingets vedtak om å gi en kompensasjon for trygdeoppgjøret i 2020 basert på de nye reguleringsprinsippene som Stortinget har vedtatt. Statsråden sendte 16. april 2021 et brev til komiteen der han viser til det som er mindretallsforslag fra Fremskrittspartiet og SV i dagens sak, og at det å legge faktisk gjennomsnitt av lønn og pris til grunn for denne kompensasjonen, ikke de anslagene som gjaldt ved oppgjøret i 2020, vil medføre en dobbelt kompensasjon. Hva anslår statsråden at det vil kreve av tilleggsbevilgninger for 2021, utover det som ligger i regjeringas forslag nå, om det forslaget fra Fremskrittspartiet og SV skulle fått flertall?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-04-26:
Jeg takker for svaret, men det kan jo hende at vi kan få fram det tallet på annet vis. Vi får jo nå trygdeoppgjøret til behandling før Stortinget går fra hverandre. Men jeg har et spørsmål til. I saken har regjeringa lagt opp til at nye reguleringsprinsipper skal gjelde for folketrygdens alderspensjon og for offentlige tjenestepensjoner under utbetaling. Statsråden viser i brevet til komiteen til høringsuttalelser fra flere av arbeidstakerorganisasjonene om viktigheten av å ha konsistens i pensjonssystemet, med like regler for regulering i alle pensjonsordninger. Jeg regner med at statsråden også er enig i det, og at det bare handler om manglende tid og ikke manglende vilje at ikke alle ordninger er med foreløpig.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-04-26:
Bare et par ting som har blitt tatt opp i løpet av debatten. Først har jeg lyst til å gi støtte til representanten Lerbrekk. Det er jo helt riktig som hun sier, at både Fremskrittspartiet og SV var imot pensjonsreformen i utgangspunktet, men begge partiene, da de gikk i regjering, forpliktet seg faktisk til å følge opp pensjonsforliket. Såpass ærlig synes jeg også representanten Wiborg bør være. Så viser representanten Wiborg til at de hadde blitt nedstemt på å heve minstepensjonene opp til fattigdomsgrensa. Da vil jeg igjen minne om at det var altså Arbeiderpartiet som dro i gang den opptrappingen vi har hatt fra 2016 og fram til nå av minstepensjonene. Det var mot Fremskrittspartiets stemmer så lenge Fremskrittspartiet satt i regjering. Og så kan jo Fremskrittspartiet selvsagt gjøre seg høy og mørk nå, når en er ute av det en selv har oppfattet som kanskje et lite politisk fengsel. Men så lurer jeg på: Hvor lurt er det å stemme på et parti som gjør én ting når de har makt til å forandre, og en helt annen ting når de sitter i opposisjon og ikke har makt til å forandre? Så har jeg lyst til å minne om at Fremskrittspartiet selv har sagt at det de har foreslått av opptrapping for minstepensjonister, bare gjelder gammel folketrygd. De har ikke sagt ett ord om hva de mener om dem som har garantipensjon. Arbeiderpartiet har stemt for at vi skal få en vurdering av hva som er et rimelig minstenivå i trygden, hensyntatt alle andre levekårskomponenter som ikke inngår i EUs fattigdomsmål, som reduserte egenandeler, rabatt på kollektivbilletter mv. Fremskrittspartiet har heller ikke svart på Arbeiderpartiets utallige spørsmål om hvor mange nye nullpensjonister vi skal akseptere å ha i trygden. Alt dette må jo ses i en sammenheng. Fremskrittspartiet har heller ikke sagt noe om dette: 1954-kullet blir jo 67 år i år, så er hevingen av minstepensjoner sett fra Fremskrittspartiets ståsted bare, jeg holdt på å si, et lite blaff, som gradvis skal bygges ned fram mot årskullet som er født i 1963? Det vet vi heller ingenting om. Når det gjelder de rundene som har vært nå om kompensasjon for oppgjøret i 2020, synes jeg det er veldig rart hvis Fremskrittspartiet mener at den kompensasjonen skal tas to ganger, men ikke har lagt inn penger til det. For det går jo ikke innenfor rammen på 731 mill. kr. Men som jeg sa tidligere, får vi jo mulighet til å komme tilbake til det i forbindelse med trygdeoppgjøret for 2021. Da kan vi få de tallene på bordet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-04-26:
Jeg vil bare kort understreke det som saksordføreren sa, at forslaget er en oppretting av folketrygdloven som en konsekvens av Stortingets siste flertallsvedtak i saken. Det gjelder folketrygdloven kapitlene 1, 11, 12, 17 og 18, som følge av at de særskilte bestemmelsene for flyktninger i folketrygdloven ble opphevet med virkning fra 1. januar i 2021. Jeg vil bare understreke hvorfor Senterpartiet gikk imot den innstrammingen, en innstramming som hevet det generelle botidskravet i folketrygdloven fra tre til fem år, og opphevelsen av unntaket for flyktninger når det gjelder botidskrav og 40 års botid for å oppnå fulle rettigheter i folketrygden. Når vi i Senterpartiet gjorde det, var det fordi flyktninger er mennesker som er på flukt, det er mennesker som har en meget vanskelig livssituasjon, det er mennesker som kommer fra land som ikke har et utbygd velferdssystem sånn som vi har det, i motsetning til de som kommer fra mer vesteuropeiske land, og det er derfor viktig at vi har økonomiske ordninger som kan gi en grunnsikring for de menneskene. Hvis vi ikke har den grunnsikringen, er det en kraftig svekkelse av mulighetene for å få en god integrering. Integrering henger sammen med mange ting, men også med, sjølsagt, en økonomisk grunnsikring, så her snakker vi om grunnpensjon, her snakker vi om viktige økonomiske forhold for dem som er mest sårbare. Derfor stemte Senterpartiet imot, men vi aksepterer da, som saksordføreren, at flertallet er av en annen mening.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-04-26:
Jeg forutsetter at statsråden vil følge opp forslaget – hvis det får flertall i morgen – fra Senterpartiet, Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og SV om at stortingsvedtak nr. 618 gjøres gjeldende fra og med trygdeoppgjøret i 2021 når det gjelder å forhandle om andre spørsmål med betydning for pensjonistene. Men mitt spørsmål er knyttet til det med reguleringsprinsipper. Det er gamle reguleringsprinsipper, og det er nye reguleringsprinsipper. Det gamle reguleringsprinsippet som vi må holde fast ved, er at vi etterregner mellom budsjetterte tall for lønns- og prisveksten og regnskapstall for lønns- og prisveksten. Så har vi i tillegg nå fått det nye prinsippet med et gjennomsnitt av lønns- og prisvekst, som, som statsråden sier presist, gjelder bare i oppgangstider og ikke i nedgangstider, for det er et tak på lønnsveksten. Men når vi regner på den måten som jeg nå sier, blir det en sum på 1,4 pst. i etterregning og 2,7 pst. i frontfaget – 4,1 pst. – mens regjeringa sier 3,74 pst. Kan statsråden forklare forskjellen?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-04-26:
Jeg forstår ikke det statsråden sier her om at pensjonistene krever en dobbel kompensasjon. For det de gjør, er at en for 2021 bruker frontfaget, det er 2,7 pst. – det regner jeg med at statsråden er enig i – og så er det etterregningen av det som var i 2020, og det er etterregning i forhold til hva som var budsjetterte tall, kontra hva som ble regnskapstall. Det er helt korrekt at regnskapstallene kommer Teknisk beregningsutvalg med, og de har kommet med et tall på 3,1 pst. Og så var budsjettallet på 1,7 pst. Differansen blir da 1,4 pst. Og 1,4 pst. pluss frontfaget på 2,7 pst. er 4,1 pst. Det er sånn jeg har forstått Pensjonistforbundets krav, og det støtter Senterpartiet. Regjeringa opererer med 3,74 pst. på tilsvarende beregning. Jeg forstår ikke hvordan regjeringa kommer fram til det. Jeg håper statsråden har oversikt.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-04-26:
Stortinget har vel knapt en representant som kommer med så mange feilaktige påstander som representanten Wiborg. Det ser ut til at representanten Wiborg ikke har noen grenser for å opphøye egne standpunkter. Det er et faktum at feriepenger på dagpenger ble tatt vekk da Fremskrittspartiet satt i regjering med Fremskrittsparti-statsråd Robert Eriksson. Det er et faktum at det er Wiborg som er saksordfører for denne saken, og han har alle muligheter til å gjøre en god jobb, han har alle muligheter til å legge fram alle nødvendige forslag for hele komiteen og for seg sjøl, og så opplever vi at vi får seks løse forslag i salen nettopp fra representanten Wiborg. Representanten Heidi Nordby Lunde sier at feriepenger er den enkelte arbeidstakers egne penger. Det er korrekt. Og så, når man ikke har arbeid, når man ikke har arbeid fordi man har blitt arbeidsløs, man har blitt permittert? Ja, da har vi heldigvis et sikkerhetsnett som heter dagpenger. Så er spørsmålet: Hvor godt skal det sikkerhetsnettet være? Skal sikkerhetsnettet være sånn at dersom man har gått på dagpenger en lang periode og så kommer i jobb, skal man sitte i den situasjon at man ikke har feriepenger? Det er virkeligheten folk står i, og det er den virkeligheten opposisjonen, med SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet, ønsker å rette opp – slik det var før Fremskrittspartiet ødela det. Det er sjølsagt også opplagt at når vi gir feriepenger på dagpenger, vil det si at dagpengenes reelle verdi blir ca. 10 pst. høyere. Det blir altså en bedre ytelse. Ja, det er noe vi har regnet oss fram til for lenge siden. Det er noe vi ser på som riktig, noe vi ser på som nødvendig for å sikre en inntektsutjevning. Vi følger da opp de forslag som regjeringa har, og i tillegg har vi forslag som innebærer en kostnad på 750 mill. kr mer enn det regjeringa foreslår, fordi vi vil ha en bedre ordning. Vi har forslag som altså er langt bedre enn Fremskrittspartiets forslag. Det er rart å høre på representanten Wiborg som foreslår 2,1 mrd. kr, mens Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har 2,450 mrd. kr. Man skulle jo tro at Fremskrittspartiets forslag var himmelvidt dyrere, men det er altså billigere. Likevel blir det presentert som noe som er langt, langt bedre enn det Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV står for. Nei, denne saken er spesielt typisk fra Fremskrittspartiets side. Jeg blir etter hvert ganske oppgitt over at de fortsetter den måten å opplyse det norske folk på, for det er en måte å framstå på som over tid ikke vil gi tillit. Og hvis dette er den nye linja til den kommende nye partileder Listhaug, kommer det ikke til å gå bra med Fremskrittspartiet. Det er min ærbødige påstand.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
Endringene i folketrygdloven og sosialtjenesteloven er, som ble sagt her, ikke materielle endringer, men kun nødvendige opprettinger, lovtekniske endringer. Det er en presisering av hjemmelsgrunnlaget for behandling av personopplysninger i sosialtjenesteloven. Jeg registrerer også at komiteens merknader knytter seg – i og for seg også som talene før meg her – til tidligere behandling av sakene og ikke til selve de tekniske endringene i proposisjonen. For øvrig har representanten Christoffersen rett i sin påpekning av feil.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
På stående fot har jeg ikke det tallet. Jeg må innrømme at jeg er ikke helt sikker på om vi har meddelt det til Stortinget heller, om det har kommet noe spørsmål om det. Men det er helt riktig den forståelsen som representanten Christoffersen legger til grunn, at etter min mening vil dette innebære en dobbelkompensasjon, fordi man først foreslår å gi kompensasjon for hele avviket mellom faktisk og anslått lønnsvekst i reguleringen for 2021, i tillegg til at man skal legge faktisk lønnsvekst til grunn i kompensasjonen for 2020. Det betyr jo en dobbelt korrigering/kompensasjon for avviket mellom faktisk anslått prisvekst for 2020 og at man dermed får høyere vekst i pensjonene enn det som følger av det Stortinget har vedtatt, nemlig gjennomsnittet av lønns- og prisvekst, og da også at man skal legge til grunn at det var slik i 2020. Men dessverre har jeg ikke det beløpet for hånden nå.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
I utgangspunktet er det, som representanten Christoffersen sier, gode argumenter for å ha mest mulig likebehandling, og det har også ligget til grunn fra det opprinnelige pensjonsforlikets tid. Så kan det være enkeltspørsmål som vi må vurdere nærmere, men i hovedsak er det som vi også har lagt til grunn her, at også de offentlige tjenestepensjonene skal omfattes av samme reguleringsprinsipper.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
Dette berørte jeg jo, ikke bare berørte, dette sa jeg noe om i mitt innlegg. La meg bare først si: Det er helt riktig at det ble vedtatt at operasjonaliseringen av underreguleringen av pensjonene skulle erstatte dagens 0,75 med en ny underregulering – så pass ærlige må vi være mot pensjonister flest – med et gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst. Det er også helt riktig som representanten sier, at vi har sagt at dette skal gjelde fra 2021, og det skal også komme endringer i 2022. Vi vil rekke å legge disse endringene frem for Stortinget, og, som jeg sa i mitt innlegg, det vi da vil gjøre, er å legge frem en lovendring til ny reguleringsmodell, uten at vi har full oversikt over hvordan dette påvirker resten av pensjonssystemet med tanke på nøytralitet for uttakstidspunkt. Det er noe man eventuelt må komme tilbake til etter at pensjonskommisjonen har gjort sitt arbeid. Her synes jeg kanskje det vitnes om i merknadene at det har vært en misforståelse, for dette har regjeringen tenkt å følge opp, som vi har sagt.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
Hvis det var sånn at vi bare sendte av gårde 420 000 kr til en tilfeldig rumener i Romania, ville det vært absurd, for å si det forsiktig. Det eneste relevante i sammenligningen her er, hvis man kan tillate seg å omformulere spørsmålet: Synes statsråden det er rimelig at en dagpengemottaker, f.eks., får utbetalt 400 000 kr i dagpenger, eller 350 000, eller 405 000, mens en minstepensjonist får litt over 200 000 kr? Det er akkurat det samme spørsmålet som ligger til grunn, og det er: Ønsker vi å ha ytelser som reflekterer opptjening i arbeidslivet? Det er det sentrale spørsmålet. Hvis man ikke ønsker det, er det etter min mening det jeg i gamle dager kanskje ville kalt et mer sosialistisk system, for det ville vært kraftig, kraftig omfordelende. Det ville jo innebære – og det tror jeg ikke representanten fra Fremskrittspartiet vil, heller – at ikke lønna man hadde tjent opp gjennom et langt liv i arbeidslivet, skulle reflekteres i pensjon, eller at den skulle reflekteres i dagpenger. Jeg mener at begge deler er riktig. Vi har også vært med på å heve minstepensjonene.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
For det første er jeg ikke sikker på om jeg forstår alle premissene i spørsmålet til Lundteigen – jeg skal i hvert fall ikke begi meg inn på denne talldiskusjonen. Det vi gjør i år, er jo sånn denne nye reguleringen vil fungere. Det vil si at man tar utgangspunkt ikke i regjeringens, som jeg hørte noen sa, men i Teknisk beregningsutvalgs beregning for lønnsvekst. Det kommer i forbindelse med revidert budsjett. Så legger man det til grunn. Men pensjonistene vil aldri tape dersom lønnsveksten blir høyere eller prisveksten blir annerledes. Da vil man få kompensert det i påfølgende år. Diskusjonen i denne sammenheng handler rett og slett om at vi har gjort det på den måten. Det er et system som også kan videreføres. Vi mener at den alternative måten som bl.a. Pensjonistforbundet har skissert, ville innebåret en dobbel kompensasjon.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
Sånn som jeg forstår det, foreslår altså Pensjonistforbundet først at vi skal gi en kompensasjon for avviket ved faktisk anslått lønnsvekst i reguleringen for 2021, altså 2020-avviket, som normalt ville vært. I tillegg foreslår de at man skal legge faktisk lønnsvekst til grunn for kompensasjonen i 2020. Det er det som etter vår oppfatning blir en dobbel kompensasjon. Men så er det sånn at ved siden av det legges også i vår modell, som jo er det som får flertall nå, Stortingets vedtak i bunnen og til grunn. Det betyr at pensjonistene får kompensert i 2020 som om det var et annet reguleringsregime da.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
Representanten Lundteigen mente at regjeringen hadde hatt urimelige tidsfrister, mens representanten Lerbrekk mener at vi har trenert. Her har Stortinget gjort ganske store og omfattende vedtak, som også regjeringspartiene har sluttet seg til, som er dels kompliserte. Det er viktig å unngå uintenderte konsekvenser, som det for øvrig kan være mange av, jf. problemstillingen rundt offentlig tjenestepensjon, f.eks., som ikke er eksplisitt nevnt – så vidt jeg husker – i Stortingets vedtak, som skal gjennomføres på kort tid. Vi har hele tiden vært klare på at vi skal gjennomføre Stortingets vedtak, men Stortinget har også sagt at vi skal flytte pensjonsoppgjørene frem til våren. Vi har foreslått at reglene skal komme på plass i 2021. Det vi sier, er at vi klarer ikke det nå, på knappe to og en halv uke, med de krav som burde være til både offentlighet, høringsrunder og skikkelige prosesser, selv om dette arbeidet er blitt startet på. Men vi skal sikre at også prosessen i år blir gjennomført i tråd med det Stortinget ønsker.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
Nå er det ikke noen hemmelighet at dette ikke var regjeringspartienes opprinnelige forslag eller ønske. Vi har ønsket å stå på vårt, men vi har også vært med på dette kompromisset. Grunnen til at vi mener det er riktig, og også kan forsvares, er nettopp at det gir en håndsrekning til en del av dem som har vært ledige, samtidig som vi sikrer den ordningen vi har i dag, som for veldig mange vil være gunstigere, nemlig at man har rett til fire ukers fri med dagpenger hvis man har vært langtidsledig i over 52 uker. I den situasjonen vi er i nå, vil det, uavhengig av hvilken man velger av de ordningene som ligger her, få noen utslag. For eksempel er det ikke klart for meg om man med Arbeiderpartiets ordning vil ha mulighet til å få reelt fri. Vil man få utbetalt feriepenger i stedet for dagpenger? Vil man vil få utbetalt både dagpenger og feriepenger? I så fall har man ikke rett til å ta ferie – da er man reell arbeidssøker. Der ligger det også noen begrensninger.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
For det første er jeg ikke enig i beskrivelsen av forslaget. Vi er helt åpne og ærlige om hva som er vår politikk. Det er helt greit at Arbeiderpartiet ønsker å bruke opp mot 3 mrd. kr på å gjeninnføre en fast ordning for feriepenger. Det har man lovet – hvordan de skal få plass til det i budsjettet sitt, får være Arbeiderpartiets sak. Det er ikke regjeringens politikk. Vi ønsker dette som en midlertidig ordning. Det betyr også at som med dagpenger, forhøyet sats, mener vi det vil være rimelig å begrense det til dem som er blitt ledige knyttet konkret til koronapandemien. Når vi også sier at dette er midlertidig, mener vi det er rimelig at det er en viss balanse mellom denne ordningen og hvordan det har vært for arbeidstakere tidligere etter 2015 som ikke har hatt rett til feriepenger. Det gjør at vi ikke foreslår en ny permanent ordning. Vi foreslår dette som en midlertidig håndsrekning, og da er det også etter vår mening rimelig å ha en slik begrensning på utbetalingene.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
Det er nok, som vi har vært inne på i denne salen tidligere, noe av den samme begrunnelsen som at Arbeiderpartiet i første runde var for at vi skulle heve dagpengesatsen. Det var alle partier for, men ikke at det skulle få tilbakevirkende kraft. Det er fordi det var et svar på den konkrete ekstreme situasjonen som koronakrisen har forårsaket. Vi er fra regjeringspartienes side helt åpne på at dette ikke er et forslag om å gjeninnføre ordningen fra 2015. Dette er fra vår side en midlertidig ordning knyttet til koronakrisen permanent. Det er også verdt å vite for folk at også den andre ordningen har noen store spørsmål ved seg. Jeg har allerede nevnt spørsmålet om hvorvidt man i det hele tatt kan ta fri som dagpengemottaker. Vil man få erstattet dagpengene sine med feriepenger? I så fall vil det for mange langtidsledige innebære en lavere utbetaling enn med den ordningen som har blitt foreslått av andre.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
Det enkleste er jo hvis Stortinget enstemmig slutter opp om regjeringens forslag i alle saker. Da vil det være enkelt og greit for Nav å gi informasjon. Det var en spøk, president. Nav har en vanskelig rolle i disse sakene. Det er helt åpenbart at selv om Stortinget har fattet et anmodningsvedtak, er ikke innretningen på ordningen ferdig, for bevilgningsvedtaket har selvfølgelig veldig mye å si for hva slags innretning ordningen vil få. På den ene siden skal Nav håndtere brukere som av forståelige grunner har bedre ting å gjøre enn å følge med på detaljene i den politiske debatten. På den andre siden er det aller viktigste ikke å skape forhåpninger om eller ikke fremme politikk som kanskje etterpå viser seg å ikke være vedtatt. Jeg har ikke gått gjennom kommunikasjonen til Nav i detalj, men det er riktig som det er sagt, at selv om Stortinget har sluttet seg til intensjonen om at man ønsker en feriepengeordning i forskjellige former, er ikke det endelige vedtaket fattet, for det er et bevilgningsvedtak, og dermed er ikke detaljene i ordningen fastsatt.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
Jeg tar ordet til en liten oppklaring – ikke til noe som er sagt i denne salen, men til noe som har versert ute i den offentlige debatten. Det er spørsmålet om en såkalt teknisk feil i Nav. Jeg vil bare understreke at dette har opphav i et medieoppslag, som vi dessverre var litt for sene med å rette. Jeg vil understreke at det er ikke noe som vi har sagt, og det er egentlig to spørsmål. Innholdet i saken – bortsett fra ingressen hvor dette sto – var for øvrig helt korrekt. Det ene er spørsmålet om avskjæringstidspunkt, altså før og etter 7. juni. Det skyldes ikke noen tekniske systemer i Nav. Det er helt riktig som bl.a. representanten Aasrud har påpekt i debatten, at det er et resultat av vedtaket og forslaget fra både Fremskrittspartiet og regjeringspartiene. Jeg skal ikke gjenta argumentene våre om at det gjør at langtidsledige da vil få mer utbetalt i mange tilfeller, men det er grunnen, fordi man etter 52 uker får rett til fire uker dagpenger med fri. Det som er en teknisk begrensning – og her er det viktig at det er en begrensning på så kort tid og ikke en feil – er at det ikke er mulig å hindre at noen få kan få dobbelt opp. Det er en teknisk begrensning, men det er altså ikke en teknisk feil i Nav. Det gjør at det ikke er mulig å hindre at noen vil kunne få utbetalt feriepenger og så senere allikevel ha opptjent retten til å ha fire uker fri med dagpenger.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
I forbindelse med denne saken vil jeg selvfølgelig svare på alt komiteen måtte lure på og spørre om. Og jo da, det representanten Nordby Lunde tar opp, har vært det altoverskyggende prinsippet i systemene våre frem til nå. Det er i og for seg gode grunner til det. Bare merk at tidligere har det vært full anledning til å ta opp lån i Lånekassen samtidig som man er på dagpenger – det har bare vært nesten umulig å få tatt noen utdanning. Så det har vært måten man har begrenset det på. Men grunnen til at jeg mener dette burde endres, er også at gruppen som står i fare for å falle ut, endrer seg litt. Vi har en annen type arbeidsmarked, bl.a. på grunn av disse store endringene som jeg beskrev, med utgangspunkt i eksempelet fra industribyen Porsgrunn. Jeg mener at det at man har folk som sliter med å komme seg tilbake på skolebenken etter at de har falt ut, i dag er et større tap enn faren for at man skal få folk som dropper ut av videregående skole som 18-åringer og spekulerer i å vente til de blir 25 år, for så å gå på dagpenger og gå inn i skolesystemet for å få seg et fagbrev. Jeg tror at den faren er mindre. Så jeg mener også at dette er rammet inn på en god måte. Jeg mener nok egentlig at dette er måten vi må tenke på, og det handler også om min grunnleggende overbevisning om at hvis man skal gjøre noe med utenforskap og forskjeller i samfunnet, må man ta tak i årsakene til utenforskap og årsakene til forskjeller. Årsakene til utenforskap får man ikke ved å se på et øyeblikksbilde basert på SSBs inntektsstatistikk. Årsakene handler nettopp om minoritetsbakgrunn, om nabolag, om barnehage, om skole og systematiske forskjeller i skoleresultater basert på hjemmebakgrunnen din – hvis jeg hadde vært på venstresiden, hadde jeg kalt det systematiske klasseforskjeller; jeg sier ikke det, siden jeg er Høyre-mann, men det er nå engang det det er – og det handler om at systemet vårt har gjort det for vanskelig å bygge utdanning når man først har falt utenfor. Det er noe av det vi forsøker å bøte på. Så bare to ord om det geografiske utgangspunktet til representanten Nordby Lunde, nemlig Oslo: Oslo er den kommunen som er truffet hardest, hvis vi skal se på arbeidsledigheten. Det er fordi Oslo i stor grad er en servicekommune som veldig direkte berøres. Da er det viktig å si at de som har trodd at vi kan ha slakkere smittevernregler og få økonomien raskere tilbake, har tatt feil. Jeg synes også det er viktig at vi har gitt ordninger som gir kommunene anledning til ekstra støtte til f.eks. barer og restauranter som nå holdes stengt og tvinges til å holde stengt. Så får det være opp til kommunene selv om de også ønsker å gjøre noe på toppen av det regjeringen gjør. Det skal ikke jeg blande meg inn i.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-26:
Jeg vil si tusen takk for diskusjonen. Representanten Aasrud sa at antallet uføre hadde doblet seg under denne regjeringen. Det tror jeg var en forsnakkelse. Hun snakker kanskje om unge uføre. De unge uføre er i og for seg en god illustrasjon på kompleksiteten i disse utfordringene. For det er ikke noen tvil om at hvis man er ung og ufør, så har de fleste først gått på arbeidsavklaringspenger og så over på uføretrygd etterpå. En av problemstillingene er jo hvorfor vi i Norge har flere på helserelaterte ytelser enn de fleste andre land i Europa, ja, vel egentlig noe annet land i Europa. Dette er delvis et resultat av politikk. Andre land har jo også sosiale ytelser – riktignok er det ikke så mange som er så rause som oss på mange områder, bl.a. fordi vi er et rikt land – men de har ikke helserelaterte ytelser på den måten vi har det. Det er det ene som er klart. Det andre er at det også illustrerer det store dilemmaet: På den ene siden vil uføretrygd for mange oppleves som en slags trygg havn. Det er mange som opplever at de må slåss med systemet for å få en anerkjennelse av sin sykdom, som gjør at de ikke kan jobbe. På den andre siden er det åpenbare paradokset at hvis man blir ufør i en alder av 25–26 eller yngre enn det, kan livet 10–15 år senere kanskje være litt annerledes. Selv om Nav formelt sett skal følge deg opp og noen f.eks. kan få en VTA-plass eller noe slikt, vet vi at den tetteste oppfølgingen skjer før man går over på uføretrygd. Det betyr at vi ikke har klart å rigge systemet vårt slik at vi klarer å følge opp folk som f.eks. har gått over på en uføretrygd. Da vil jeg si at noe av det klokeste vi kan gjøre, er å se på nye, gode forslag som kommer. Sysselsettingsutvalget har en rekke forslag knyttet til dette, og flere av forslagene er det også stort flertall for, der enten alle partene i arbeidslivet eller et flertall av organisasjonene i arbeidslivet er med. Der er det mye vi kan hente for å følge opp dette, bl.a. knyttet til uføretrygd, unge AAP-mottakere, etc. Så bare et par kommentarer til debatten: Det er helt riktig at den pakken med kompetansereform som Arbeiderpartiet har foreslått, ikke er blitt vedtatt. Men det er fordi regjeringens kompetansereform har en litt annen innfallsvinkel. Det gjennomføres jo nå en kompetansereform, og utdanning og dagpenger er en del av det. Det er bare at det ikke kom i én plan, i ett dokument, med fem tiltak. Det ble gjennomført som en serie tiltak som skulle gjennomføres over tid. Så til slutt: Jeg er veldig for en aktiv næringspolitikk, men jeg tror at for å skape arbeidsplasser kan det ikke bare være slik at staten er aktiv i å kjøpe opp private bedrifter og så styre dem. Det må også være noen private bedrifter som er aktive i å skape arbeidsplasser.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-04-26:
Saksordføreren la frem saken på en god måte. Det ble også nevnt at det ikke er et ønske nå fra Arbeiderpartiet eller Senterpartiet om å ta omkamp på noen av de seierne som Fremskrittspartiet fikk, som også er foranledningen til deler av denne saken, bl.a. da Fremskrittspartiet fikk gjennomslag for å avskaffe særfordelene flyktningene hadde i folketrygden. Det som kunne vært interessant, er om både Arbeiderpartiet og Senterpartiet redegjør for om de har intensjon om å søke å reversere det og gjeninnføre særfordeler for flyktninger i folketrygden. Er det noe Arbeiderpartiet og Senterpartiet nå går til valg på? Det synes jeg det kan være fornuftig og bra å opplyse om fra Stortingets talerstol.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-04-26:
Det gjelder stortingsvedtak 622. Allerede i fjor ba Fremskrittspartiet og SV om lovteknisk bistand fra regjeringen til hvordan man kunne endre loven slik at en kunne avskaffe underreguleringen på 0,75 pst. og erstatte det med et snitt av lønns- og prisveksten. Det var vanskelig for regjeringen. Men igjen: Stortingets vedtak var veldig tydelig på at dette skal få virkning fra 2022, og at regjeringen skal legge frem et lovforslag for Stortinget så det kan ha virkning fra 2022. Når pensjonskommisjonen har frist 1. mars, hvis jeg ikke husker helt feil, vil da statsråden rekke å legge frem en sak som Stortinget rekker å behandle før trygdeoppgjøret i 2022?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-04-26:
Det var ikke en misforståelse. Det gikk på at man følte at regjeringen ikke hadde noen intensjon om følge opp Stortingets vedtak og intensjon slik Stortinget faktisk vedtok det. Både statsråden og hans partifelle Nordby Lunde var i innleggene sine ganske tydelige på sin i utgangspunktet motstand eller skepsis til mange av de forbedringene man nå har fått til for landets pensjonister. Politikk handler om å prioritere, det er hevet over enhver tvil, men det kunne vært interessant om statsråden kunne svare på følgende: En gjennomsnittlig minstepensjonist i dag har vel ca. 205 000 kr, mens regjeringen har lagt opp til at om man er EØS-borger, vil man kunne bli kompensert med 420 000 kr årlig. Synes statsråden det rimer godt at norske minstepensjonister skal klare seg med 205 000 kr, mens f.eks. en rumener bosatt i Romania skal få 420 000 kr?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-04-26:
I slutten av svaret til statsråden tok han med deler av spørsmålet mitt – det å bekrefte at Arbeiderpartiets forslag vil gi mange langtidsledige og faktisk være dårligere rent økonomisk enn det regjeringspartiene og Fremskrittspartiet er enige om. Jeg har forståelse for at mange synes dette kan være litt uoversiktlig, og det er akkurat det som er litt av spørsmålet til statsråden. For etter at Fremskrittspartiet fikk flertall for vårt anmodningsforslag i februar, er det mange som har kontaktet Nav og spurt hvordan reglene er, om de nå vil få feriepenger, osv. Svarene folk da har fått fra Nav, er veldig varierende. For selv om Stortinget selvfølgelig har fattet vedtaket sitt, har ikke detaljene vært klare og blir ikke det før i morgen. Det er selvfølgelig en utfordring. Men noe av utfordringen da er når Nav gir beskjed om at dette ikke er vedtatt, og i enkelte tilfeller har Nav sagt at dette ble nedstemt, osv. Hvordan kan statsråden sikre at Nav i lignende saker fremover faktisk gir best mulig informasjon ut fra det de har mulighet til, før Stortinget fatter endelig vedtak?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-04-26:
Representanten Lundteigen lurte på hvorfor Fremskrittspartiet har fremmet flere løse forslag. Hadde representanten Lundteigen lest innstilingen fra komiteen, hadde han sett at Fremskrittspartiets syn har vært konsistent hele veien. Men rett og slett ut fra debatten etter at innstillingen ble avgitt, prøvde visse representanter å skape tvil om hva som lå bak Fremskrittspartiets forslag til innstilling i komiteen. Da tenkte vi det var greit, for å fjerne enhver tvil, at Stortinget faktisk har en særskilt votering konkret over disse punktene. Jeg registrerer også at flere er mer opptatt av å ta mannen i stedet for ballen, for å bruke fotballterminologi, i stedet for faktisk å diskutere det som er realitetene. Jeg tror veldig mange folk som nå har hatt det veldig tøft økonomisk i en lengre periode, hadde blitt relativt provosert hvis de hadde hørt denne debatten. For det denne debatten handler om, er hvilken økonomi mange skal ha nå i sommer. Det handler om hvorvidt folk skal ha råd til å betale husleien sin, boliglånet, maten osv. Noen prøver å fremstille dette som om noen skal kunne farte rundt omkring og ha luksuriøse ferier osv. Det er ikke det. Dette er inntekten til folk. Og så prøver enkelte å heller la det gå politisk polemikk i det i stedet for å ta stilling til de konkrete forslagene her. Det ene forslaget Fremskrittspartiet har fremmet, gjelder hvorfor personer som har vært permittert i underkant av to måneder, ikke skal få rett til å opptjene feriepenger. Selvfølgelig bør de det. Alle arbeidstakere som har jobbet i f.eks. syv uker, får jo feriepengeopptjening av det. Da burde også dagpengemottakere få det. Hvorfor legger Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV i dag opp til at man nå skal redusere satsen fra 10,2 pst til 9,5 pst.? Det er ikke de største summene, men jeg synes det er smålig. Dette er folk som har slitt økonomisk. Og Stortinget har allerede vedtatt at det skal være 10,2 pst., det samme som for lønnsmottakere, men så velger man å fremme et konkret forslag om å redusere satsen. Heldigvis vil dette tydeliggjøres ved morgendagens votering. Da er det slutt på tiden med politisk polemikk. Da er det de harde fakta som vil vise seg. Hvem er det som stemmer for et makstak på 25 000? Hvem er det som stemmer for at visse grupper som har vært permittert eller ledige i kortere perioder, ikke skal få? Det er ikke Fremskrittspartiet, for vi mener at folk nå skal få den håndsrekningen de trenger.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-04-26:
Takk for svaret så langt. Siden statsråden valgte å bruke eksempler fra sin egen hjemby, skal jeg gjøre det selv også, for jeg har til min skrekk oppdaget at her i Oslo er det hele 40 000 mennesker som er sysselsatt innenfor en av de bransjene som virkelig har vært utsatt for pandemien, nemlig reiseliv, hotell, restaurant og event. Hele byen har nesten vært i lockdown nå siden oktober. Dette er en bransje som sysselsetter svært mange som ofte har sin første inngangsport til arbeidslivet gjennom kanskje midlertidig arbeid eller sesongarbeid innenfor hotell, restaurant og event. Noe av det som slår meg, og som jeg brukte som eksempel, er at vi får ikke 400 000 kinesiske turister tilbake til Norge i 2021 – og neppe i 2022 heller, jeg er nesten der at jeg ikke håper det. Det betyr at arbeidsmarkedet må kompensere for bortfall av arbeidsplasser som er helt avhengig av faktorer som ligger utenfor oss selv å klare å påvirke. Statsråden kom inn på det, nemlig kompetanse og utdanning som en mulighet, og at man skal sette inn et ekstra gir i å lukke disse løpene. Det vi har sett under denne regjeringens virkeperiode, fra 2013 og utover, er at det har vært lagt mye inn på tidlig innsats i barnehage, i skole, man har innført fraværsgrensen, og man har hatt en satsing på utdanning, hvilket vi ser også øker gjennomføringen, men ikke for alle. Vi ser også at dette er en svakhet for mange av dem som står i fare for å falle ut av arbeidslivet, eller som har problemer med å komme inn i arbeidslivet. Det som har overrasket meg mest med arbeidet i denne komiteen, er bl.a. at de som er nærmest til utdanningsløpet, altså de fra videregående skole, også mangler grunnleggende ferdigheter. Nå har vi i komiteen merket oss at det har kommet et forslag fra regjeringen om bl.a. kompetanse og utdanning og det å kunne kombinere utdanning med dagpenger. Jeg må innrømme at i utgangspunktet var jeg litt skeptisk til det, fordi vi ser at det å ha målrettede løp for de enkelte for at de faktisk skal avslutte skolegangen sin, motiverer flere til å få gjennomført med en gang. Det å gi et økonomisk insentiv til – istedenfor å ta studielån, som alle andre – å kunne fullføre et skoleløp eller fullføre noen fag på dagpenger kan også slå uheldig ut. Jeg ser jo at det er en balansert framstilling av det regjeringen har lagt fram, men jeg vil gjerne også høre statsrådens refleksjoner rundt akkurat dette, om det å kunne kombinere dagpenger med utdanning kan gi oss noen uheldige effekter, nå som komiteen skal i gang med å jobbe med akkurat det forslaget.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-04-26:
Jeg vil takke alle som har deltatt i debatten. Jeg kan forsikre representanten Aasrud om at det ikke er på grunn av dårlig kommunikasjon mellom Høyres stortingsgruppe og regjeringsapparatet, men fordi det av og til kan være behagelig å høre representantene snakke litt friere i denne sal, og ikke bare ha de partimessige slagordene, slik jeg egentlig oppfattet forrige taler å ha. Jeg har lyst til å minne om at Norge har håndtert koronapandemien bedre enn land det er naturlig å sammenligne seg med, til tross for at vi har identifisert mange feil og mangler. Vi har færre døde og færre sykehusinnleggelser, og vi ser ut til å ha et mindre økonomisk tilbakeslag enn mange andre. Det gir selvsagt også håp. Vi visste også før pandemien at vi sto foran store omstillinger. Perspektivmeldingen fra 2009, og sikkert før den tid også, slo allerede da fast at i løpet av de neste ti årene ville inntektene fra oljen flate ut og gå ned, samtidig som det ville være færre i arbeidsfør alder og flere pensjonister. Vi skal ikke tilbake til dit vi var, men inn i en ny normal. Pandemien kan faktisk kanskje da ha gitt oss noe drahjelp gjennom å fungere nettopp som et forstørrelsesglass på utfordringer som vi må løse. Noe er nok denne salen ganske enige om – at fellesskapet skal stille krav, men også stille opp, at pensjonssystemet må følge utviklingen og sørge for at det lønner seg å stå i jobb, og at rettigheter skal følge på. Unge skal ha rask og tett oppfølging og stilles krav til, for det å stille krav er også å bry seg. For meg er det i hvert fall ikke omsorg i å la folk gå lenge på midlertidige ytelser eller fullt ut på uføretrygd. Alle skal med, slik et herværende parti hadde som slagord for noen år siden, men da må man også innrette systemene slik at det løfter folk opp og inn og ikke skyver folk ut og vekk. Men vi har nok et litt ulikt utgangspunkt for statlig styring av mål og virkemidler, slik jeg oppfattet representanten Lundteigen. Timoteien blomstrer ikke av vedtak i denne sal, og det gjør heller ikke arbeidsplasser. Vi vil trenge bærekraftige norske bedrifter for å skape de arbeidsplassene folk skal inkluderes i, og jeg er enig med representanten Lundteigen når han sier at det ikke skal skje på dugnad, men fordi den enkelte er verdifull og er verdt det, både for arbeidsgiveren og for samfunnet for øvrig. Vi har gjort endringer i introduksjonsprogrammet, vi har innført fagbrev på jobb, vi har innført flere virkemidler nettopp for å løfte folk inn i arbeidslivet. For i Høyre ser vi hele mennesket hele livet – fra tidlig innsats i barnehage og skole til velferd og fellesskap, som skapes best når private entreprenører får lov til å blomstre. Vi så også at arbeidsmarkedet kom raskt i bedring i årene etter oljekrisen, og at man fikk opp arbeidsmarkedet ganske fort under denne regjeringen, og jeg er sikker på at etter valget vil denne regjeringen kunne gjøre det samme igjen.