Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2011-12-01:
Jeg setter pris på den utålmodigheten som Olemic Thommessen legger for dagen i sitt innlegg. Det var for så vidt en felles norsk utålmodighet som gjorde seg gjeldende på forrige møte i Nordisk Råd. Det skyldes vel at det er stor interesse for dette i alle de nordiske landene, men interessen er kanskje størst i Norge. Det henger sammen med at vi har Bokhylla under Nasjonalbiblioteket, og det er tanken at vi skal kunne utnytte dette på et felles nordisk plan, hvor vi kan godkjenne hverandres avtalelisenser. Så jeg er helt enig med forslagsstillerne i at det er viktig med opphavsrettslig klarering over landegrensene for at borgerne i Norden skal få tilgang til vår felles kulturarv. Jeg har, som representanten vet, arbeidet med dette over en del år. For det første har jeg tatt det opp i Nordisk Ministerråd ved to anledninger, og det vil også, hvis vi har kommet videre i arbeidet, være gjenstand for drøfting på neste møte i Nordisk Ministerråd, som skal være her i Oslo. Da har vi også muligheten til å vise de andre nordiske landene hva vi har fått til i Norge, selv om det selvfølgelig også er et forbedringspotensial i Norge knyttet til Bokhylla. Men vi har kommet ganske langt, slik at vi kan lese bøker på nettet. Det som forslaget mitt i Nordisk Ministerråd gikk ut på, gjaldt i første rekke biblioteksektoren, basert på Bokhylla, som Nasjonalbiblioteket står bak i samarbeid med norske rettighetshavere. Men digitalisering av kulturarven finnes, som representanten var inne på, både i bibliotek, i arkiver og museer og i allmennkringkasternes arkiver. Det er også høyt prioritert i veldig mange av de nordiske landene. Det er jo nettopp dette med digitalisering som åpner våre kulturarenaer. Nå er jo det slik at Riksarkivet plutselig er en av våre mest besøkte kulturarenaer, nettopp fordi man kan lete i gamle kirkebøker og i gamle folketellinger på nettet. De har like mange besøkende som det teatrene våre har, og det var i utgangspunktet en institusjon som hadde veldig få besøkende. Digitalisering gjør jo at vi åpner kulturinstitusjonene våre. I den forbindelse reiste jeg spørsmålet om hvordan man kunne opparbeide en nordisk avtale med gjensidig godkjenning av ulike lands avtalelisenser, slik at denne kulturarven kan gjøres tilgjengelig på tvers av de nordiske grensene. Det er et viktig spørsmål som berører ikke bare landene i Norden, men også forholdet til EØS-retten. Spørsmålet berører direkte EUs forslag til et såkalt hitteverkdirektiv. Dette direktivforslaget tar sikte på å finne en løsning på hvordan man best kan klarere verk der det ikke er kjent opphavsmann, også over landegrensene. Jeg mener at den nordiske avtalemodellen passer veldig godt til slik klarering. Arbeidet med EUs hitteverkdirektiv pågår fortsatt i EUs egne organer, og i samarbeid med de øvrige EFTA-landene er vi i gang med å utarbeide vår kommentar til dette direktivforslaget. Også andre EU-forslag kan få betydning for spørsmålet, f.eks. grønnboken om distribusjon av audiovisuelle verk på Internett. Forslagsstillerne ber om en utredning av spørsmålet om klarering over landegrensene. Jeg kan glede dem med å svare at arbeidet allerede er i gang på nordisk nivå. På opphavsrettens område er det et godt samarbeid på embetsnivå mellom de ulike nordiske departementene. Denne uformelle ekspertgruppen har fått i oppdrag av Nordisk Råds embetskomité for kultur å vurdere mitt forslag i forhold til EU-retten, og skal komme tilbake med svar i løpet av 2012.