Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-05-06:
Stortinget har til behandling et representantforslag om 3 000 nye stillinger til politiet, fremmet av representantene Odd Einar Dørum, Vera Lysklætt, Anne Margrethe Larsen og André N. Skjelstad fra Venstre. Forslaget anbefales vedlagt protokollen. I komiteen er det fra alle partier uttrykt vilje til å bygge et sterkere politi. Regjeringspartiene og opposisjonen har likevel skilt lag i saken. Den rød-grønne alliansen viser til tiltak Regjeringen arbeider med, mens komiteens mindretall bestående av Fremskrittspartiet og Høyre langt på vei følger opp de konkrete forslagene fra Venstre. Mindretallet har imidlertid vært tilbakeholdne med tallfesting på det nåværende tidspunkt og mener bl.a. at dette bør utredes nærmere gjennom en egen politistudie etter mønster av forsvarsstudien, slik Høyre har foreslått. Studien bør ha et tidsperspektiv fram mot 2030, analysere kriminalitetsutviklingen, definere fremtidige politioppgaver og dimensjonere politietaten ut fra dette. Norsk politi kjennetegnes av kvalitet og profesjonalitet i alle ledd og er en viktig bestanddel i ryggmargen på rettsstaten. Her finnes nok også kilden til den tillit politiet nyter i befolkningen. Venstres forslag tar utgangspunkt i at politiet stadig oftere opplever å havne i skvis mellom samfunnets og ikke minst Stortingets forventninger og faktiske evne til å utføre hele spennet av pålagte oppgaver, fra forebyggende arbeid, kriminalitetsbekjempelse, utlendingsforvaltning, redningstjeneste og annen krisehåndtering, passutstedelse og ulike oppgaver innenfor sivil rettspleie. Forslagsstillerne vil styrke politiet for å motvirke en utvikling der vekterne på en uønsket måte spiser seg inn på politiets områder der politiet kommer til kort. Jeg vil dessuten nevne tidlig pensjonering og nye arbeidstidsbestemmelser - for øvrig rettigheter ingen bestrider - som andre forklaringsfaktorer på økt press på politiets mannskaper og tid. Søkningen til Politihøgskolen har jevnt over vært god, og betydelig oversøkning har gjort at bare de beste har sluppet gjennom opptaksnåløyet. Det betyr at politiet består av et utvalg av våre beste kvinner og menn, som i daglig tjeneste og i møte med innbyggerne stadig viser seg oppgaven verdig. Det er imidlertid bekymringsfullt at søkertallet de siste årene viser nedgang samtidig som opptaket er økt. Faren er at dette på sikt vil svekke kvaliteten på studentene og det fremtidige politiet. Det er enighet i komiteen om behovet for økt opptak på Politihøgskolen. Mindretallet mener Regjeringen bør sørge for å utvide kapasiteten innenfor politiutdanningen i Oslo og Bodø eller ved etablering av en tredje politihøgskole i Norge. Flertallet - Arbeiderpartiet og SV - viser her til utvidelse av Politihøgskolen neste år med en ny midlertidig avdeling ved Sæter gård med 100 studieplasser. Forslagsstillerne er også opptatt av hvilken rolle politireserven skal spille i fremtiden. Mindretallet i komiteen, Høyre og Fremskrittspartiet, er enig i at det er behov for avklaring på dette punkt. Forslagsstillerne er videre opptatt av at innholdet i politiutdanningen stimulerer til flere ulike karriereveier. Et sterkt, kompetent og synlig politi er den beste trygghetsforsikring et lokalsamfunn kan ha. Utviklingen etter Politireform 2000 tyder imidlertid på at reformen har sviktet på ett vesentlig punkt: Målet om et mer synlig og tilgjengelig politi er ikke nådd. Lensmannen oppleves ikke som nær. Vaktsamarbeid i store distrikter øker utrykningstiden og reduserer lokalkunnskapen. Det forebyggende arbeidet og kampen mot kriminalitet får ikke lenger den nødvendige oppmerksomhet alle steder. Utspekulerte kriminelle får lett match når de kan skaffe seg flere timers forsprang på politiet. Fra Finnmark til Agder hører vi at det ikke lenger er en selvfølge at politiet rykker ut, og saker med kjent gjerningsmann henlegges. Slikt tærer på tilliten til politiet og skaper utrygghet. Denne utviklingen er heller ikke i pakt med målsettingene i politirollemeldingen, som et samlet storting sluttet seg til våren 2006. Dette er den politivirkeligheten forslagsstillerne griper fatt i, og jeg oppfatter at det er tverrpolitisk enighet om behovet for å styrke politiet bemanningsmessig. Mindretallet i komiteen, bestående av Høyre og Fremskrittspartiet, har fremmet fem forslag der Regjeringen bes følge opp, slik at politiet bedre skal kunne løse sine oppgaver. Utfordringen til justisministeren er å iverksette tiltak som kan frigjøre polititid til oppgaver som reelt sett krever politiutdanning. Det bør f.eks. snarest ryddes opp i at ledende politietterforskere okkuperes av vaktoppdrag i retten, mens etterforskningen av voldtekter og drapssaker må stilles i bero. Slikt skaper stor frustrasjon i befolkningen, men også hos ansvarsbevisste politifolk som mener tiden deres brukes helt galt. Sammenlignet med våre naboland har Norge den minste politistyrken uten at oppgaveporteføljen er redusert - snarere tvert imot. Stortinget imøteser derfor med stor interesse resultatet av det mye omtalte bemanningsprosjektet og hvordan Regjeringen vil følge opp dette. Jeg tar med dette opp mindretallsforslagene fra Høyre og Fremskrittspartiet.