Guri Melby (Venstre), 2018-10-03:
Da Venstre gikk inn i regjering, ble tyngdepunktet flyttet mot sentrum av politikken. Vi gikk inn i regjeringsforhandlingene med et tydelig løfte om å gjøre Norge grønnere, rausere og mer sosialliberalt, og vi kom ut med Jeløya-erklæringen, som innfrir dette til gagns. Det viktigste gjennomslaget var at arbeidet med å kutte klimagassutslipp ble løftet fram som en av hovedutfordringene. Det innebærer at Norge skal være en pådriver for klimaarbeid internasjonalt, men også at vi skal gjøre vår del av jobben her hjemme for å kutte utslipp og for å utvikle ny teknologi som verden trenger. Trontalen løftet opp de seks hovedutfordringene denne regjeringen har pekt ut for Norge. Jeg skal ikke gjenta dem her nå, da mange har vært innom dem før meg. Felles for dem alle er at det er komplekse utfordringer som krever et bredt spekter av tiltak. Likevel er det én ting som kreves for å løse dem alle – og det er økt kunnskap, både hos hver enkelt og hos oss som samfunn. Klimautfordringen løses bare dersom folk har kunnskap til å ta gode, miljøvennlige valg, dersom politikere har kunnskap til å velge de beste klimaløsningene, og dersom vi har bedrifter, forskere og andre som kan utvikle ny teknologi. For å skape nye arbeidsplasser trenger vi også kunnskap. Ny kunnskap styrker evnen til vekst. For å skape et mer inkluderende arbeidsliv og for å lykkes med et integreringsløft må alle gis mulighet til å delta og til å oppdatere sin kompetanse. I et kunnskapsintensivt arbeidsliv som Norge har i dag, stiller man bakerst i køen hvis man ikke har noen formell kompetanse. Derfor må vi gjøre all form for utdanning tilgjengelig for enda flere. Dette er også den beste måten å redusere fattigdom og forskjeller på. Det betyr at vi må styrke den tidlige innsatsen, vi må gjøre det lettere å lære hele livet, og vi må lage flere veier til formell kompetanse. Dette arbeidet er regjeringen veldig godt i gang med. Vi har gjort barnehage gratis for familier med lav inntekt. Denne ordningen utvides også nå til å gjelde toåringene i 2019, og i løpet av perioden vil det også gjelde for SFO. Før sommeren fikk vi lovfestet retten til intensivopplæring for de elevene som ikke behersker grunnleggende ferdigheter. Vi har økt lærertettheten, særlig på de laveste trinnene. Og vi har nå kommet svært langt i en satsing som er helt avgjørende for å få en enda bedre skole for alle – nemlig en bred satsing på lærernes kompetanse. Mange av tiltakene vi har gjennomført de siste årene, har vært kontroversielle, slik som kompetansekrav for å undervise i enkelte fag, karakterkrav for å komme inn på lærerutdanningen og ikke minst omdanningen av lærerutdanningen til en mastergradsutdanning. Men nå ser vi at lærerutdanningen er mer populær enn noensinne, med rekordhøye søkertall for inneværende studieår. Dette viser at politikken Venstre har kjempet for over mange år, virker. I høst startet jeg på en besøksturné til skoler og barnehager. Denne turneen er langt fra avsluttet, men det viktigste jeg kan trekke ut fra besøkene mine foreløpig, er dette: Det første er at norsk skole står foran store omstillinger som krever mye av lærerne – digitalisering er ett eksempel. Dette understreker hvor viktig det er at vi gir lærerne den kompetansen de trenger. Det andre er at fornyelse av læreplanene er helt nødvendig, slik at alle fag får et relevant innhold, slik at vi får tydeligere prioriteringer som legger til rette for dybdelæring. Det tredje er at mangfold er viktig, i både skole og barnehage. Vi må slippe alle gode krefter til for å sikre valgfrihet og for å utvikle bedre tilbud. Jeg har møtt mange velferdsinnovatører allerede som har skapt gode og unike tilbud innenfor både skole og barnehage, og det er viktig at vi fortsetter å slippe alle gode krefter til. Det siste poenget er at barn og unge i stadig større grad sliter med komplekse utfordringer, og at det trengs en satsing på psykisk helse, helt fra barnehage, skole og til og med studentene våre. De siste statsbudsjettene har bidratt til flere psykologer og andre som jobber med psykisk helse i kommunene, og til flere helsesøstre på skolene – disse satsingene er vi nødt til å fortsette med. Det er noe av det Venstre prioriterer i regjering. Norges framtid starter i skolen. Det er ikke enkelt å lage en skole som er god for absolutt alle. Men for Venstre er det helt utenkelig å ha et mål som er noe lavere enn det, for alle skal med – på ordentlig. Mange har i denne debatten til nå vektlagt verdier, og at det er et hovedskille mellom partiene. Noen ganger kan det høres ut som om enkelte partier nærmest ikke har verdier, mens andre har verdier. Men skillet går jo på hvilke verdier vi vektlegger, og ikke minst hva vi tror er de rette virkemidlene for å komme til det samfunnet vi ønsker oss. Venstres visjon er et sosialt og liberalt kunnskapssamfunn der folk har frihet og mulighet til å skape sin egen vei til det gode liv, og der vi tar ansvar for hverandre og for miljøet. Vi er stolte over å være en del av en regjering som har som hovedmål at folk skal få lov til å leve et fritt og selvstendig liv, som vil slippe fri og støtte opp om skaperkraften i det enkelte menneske og i fellesskapene som dannes på arbeidsplasser, i familier og i frivillige organisasjoner. Et godt samfunn bygges nedenfra. Slik bygger vi også gode fellesskap.