trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2008-12-12:
Skolen er en av de viktigste pilarene i vårt velferdssamfunn, og debatten om hvordan skolen skal være, engasjerer heldigvis mange. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet, sammen med SV og Senterpartiet, kontinuerlig har et våkent blikk på hvordan skolen kan bli enda bedre. Istedenfor å syte og klage har vi gjort grep – og gjør grep – for å gjøre skolen enda bedre. Det gjør vi i forståelse med skoleeiere, skoleledere, lærere, andre ansatte, foreldre og elever. For å lykkes er det nødvendig å skape et eierforhold til de forandringene som gjøres. Vi registrerer at så ikke nødvendigvis var tilfellet under den forrige regjering. Vi har mye å være stolt av på det skolepolitiske området. Her kommer noen eksempler: Vi har stoppet frislippet av kommersielle og private skoler, vi har innført gratis læremidler for elever i videregående opplæring, vi har styrket rådgivningstjenesten, bl.a. gjennom oppretting av karrieresentre i hvert fylke, vi har innført nye nasjonale prøver, mer tid til fysisk aktivitet, og vi har innført fem nye timer på barnetrinnet med styrking av norsk, engelsk og matematikk. Vi vil jobbe videre med å gjøre skolen enda bedre. Derfor vil vi legge fram forslag til ny lærerutdanning til våren. Vi vil også kontinuerlig jobbe med tiltak mot frafall, bedre opplæringen i basisfagene, se på flere muligheter til å yrkesrette undervisningen og sørge for bedre mulighet for videre- og etterutdanning av lærerne. Vår skolepolitikk handler om å sette skoleeiere, skoleledere, lærere, andre ansatte, foreldre og elever i stand til å skape en enda bedre skole. Det gjør vi ved å motivere og engasjere i kombinasjon med de riktige skolefaglige virkemidlene. Vi tror ikke at opposisjonens svartmaling av norsk skole på noen som helst måte gjør skolen bedre. Vi tror heller ikke at opposisjonens svartmaling av den norske skolen får flere til å ønske å bli lærere. Skolen vår er en viktig fellesskapsarena for både faglig og sosial læring. Arbeiderpartiet vil være en garantist for det også i framtiden. Vi skal derfor hele tiden ha et våkent blikk for det som er utfordringer i skolen. Disse utfordringene skal vi løse sammen med dem som er involvert i skolen. Vi skal verdsette dem på en skikkelig måte – ikke ta fra dem motivasjonen med syting, klaging og negative karakteristikker, som lekeskole o.l.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2008-12-12:
Jeg hører ikke så mange som ønsker seg Kristin Clemet tilbake som utdanningsminister og Erna Solberg tilbake som kommunalminister, og det skjønner jeg for så vidt godt. Når representanten Eriksen Søreide snakker om snuoperasjon, så er det riktig. Den forrige regjeringen foretok en snuoperasjon, men det var en snuoperasjon til det verre. Jeg kan nevne noen saker. Nasjonale prøver var for det første faglig svært dårlige, og ikke forankret verken hos elever eller lærere, slik at det ble elevstreiker, det var læreropprør osv. Det var ett av områdene hvor det ble foretatt en snuoperasjon ved ikke å forankre utviklingen i skolen hos dem som faktisk steller med skole. Det ble foretatt en snuoperasjon når det gjaldt privatisering av skolen. Hadde vi ikke fått et rød-grønt styre høsten 2005, hadde vi hatt anslagsvis 20 000 flere private skoleplasser i videregående opplæring. Nå ser vi hvordan det har gått med en del av de skolene. Bauer-skolen er et glimrende eksempel i så måte. En kan spørre seg om det er de skolene som på nytt skal kunne få etablere seg fritt, hvis Høyre og Fremskrittspartiet får makten etter valget. Færre lærere – det var en klar utvikling mot færre lærere. Det er jo ikke så rart, på grunn av dårligere kommuneøkonomi, men nå har det flatet ut. Vi kunne ønske oss flere lærere – det må sies – men vi så en svært negativ utvikling når det gjaldt lærertettheten under den forrige regjeringen. Så stoppet den forrige regjeringen også gratis læremidler. Det var også en snuoperasjon – ikke så hyggelig for dem som opplevde at denne reformen var i ferd med å bli innført. Det er jo en snuoperasjon som er varslet også i denne debatten, for kommer opposisjonen til makten, vil de ta fra elevene gratis læremidler. Så var det en snuoperasjon til. Det ble mindre studentvelferd – det ble mindre stipend og lån til studentene, for dette ble ikke regulert. Dog har den forrige utdanningsministeren beklaget det, og det er jo for så vidt bra. Jeg vet jo ikke om de har tenkt seg en liknende snuoperasjon hvis de kommer til makten til høsten. Det er kanskje tvilsomt, de har vel kanskje lært litt av dette.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2008-12-12:
Siste ord er ikke sagt – er det ikke det som blir sagt av og til! Et par kommentarer til representanten Gundersen. Når det gjelder kommuneøkonomien, har vi bevilget 28,6 milliarder kr. Jeg kan godt si at med det etterslepet vi hadde etter den forrige regjeringen, må vi fortsette den jobben. Og det er jeg helt sikker på at vi kommer til å gjøre. Vi har signalisert overfor kommunene at de vil få kompensert en eventuell skattesvikt neste år. Det er jo noe som betyr mye. Rentekompensasjonsordningen er viktig, og vi har varslet overfor kommunene at de vil få midler til bygg for at vi skal kunne klare å holde sysselsettingen på et bra nivå også neste år, under finanskrisen. Så vi gjør mye i forhold til kommunene.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-12:
Ei av dei store utfordingane i norsk skule er å jamne ut sosiale forskjellar når det gjeld læring. Det er derfor fleirtalet har prioritert dei tiltaka som ligg i budsjettet. Vi tar lange skritt i retning av å kunne gjere noko med den jobben. Då undrast eg over at Framstegspartiet skriv at «det kan være en viss sammenheng mellom for dårlig skoleprestasjon og bevisstheten rundt at en alltid vil ha det offentlige å falle tilbake på dersom en ikke lykkes i skole eller arbeidsliv». Derfor vil Framstegspartiet at ein skal forske, slik at ein kan finne fram til «helhetlige systemskifter som stimulerer den enkeltes motivasjon for å gjøre det best mulig i skolesituasjonen». Då er spørsmålet mitt: Kva slags type velferdsordning er det Framstegspartiet vil fjerne fordi dei meiner at det vil fremje elevane si læring? Er det uføretrygda, eller er det arbeidsløysetrygda?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-12:
Det beste, etter mi meining, med det budsjettet som vi skal vedta i dag, er at det tek på alvor samanhengar i samband med læring. Det blir satsa på skulebygg, det blir satsa på kompetansen til lærarane, det blir satsa på sosiale utjamningstiltak som gratis skolebøker, frukt og grønt. I år har vi fått fem timar meir for dei minste elevane til matematikk, norsk og engelsk, og til neste år skal dei få to timar meir til fysisk aktivitet. I Aftenposten på måndag las eg ein interessant artikkel som hadde overskrifta «Sunt = smart». Der står det: «Karakterene blir bedre med godt og riktig kosthold. Og fysisk aktivitet kan med fordel erstatte teoritimer.» Og: «En hel time kan tas fra teorifagene hver dag og brukes til fysisk aktivitet uten at prestasjonene svekkes.» Lat meg berre seie at det har korkje Regjeringa eller fleirtalet tenkt å gjere. Vi gjer faktisk begge delar – vi styrkjer teorifaga, og vi styrkjer fysisk aktivitet. Då skuffar det meg at Kristeleg Folkeparti ikkje vil vere med på denne timetalsutvidinga. Korfor vil ikkje Kristeleg Folkeparti ta på alvor at ungane er heile menneske som lærer best når vi legg til rette for at dei er heile menneske?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-12:
Spesielt Høgre sine representantar har i debatten i dag prøvd å gjere det til eit poeng at sidan økonomien veks, får ein meir og meir pengar, og då skal ein jo ikkje ha nokon grunn til å skryte av at ein faktisk kan bruke dei pengane. Det synest eg er ein litt enkel argumentasjon frå Høgre si side.Vi er heldigvis i den situasjonen at i dette rike landet har vi ein del rom for å gjere prioriteringar og gjere satsingar. Dette fleirtalet har klart å oppfylle Nasjonal transportplan, vi har gjennomført ein barnehagerevolusjon, og vi har brukt 1 milliard kr ekstra til nordområdesatsing. Eg registrerer at Høgre meiner at nordområdesatsing er det same som eit studiesenter i Nord-Troms. Det står for deira rekning. Eg synest det er trist at dei ikkje vil støtte forslaget om regionale fond. Dette fleirtalet har klart å bruke 2 milliardar kr meir på kultur, nesten 30 milliardar kr meir på kommunane, og berre til neste år brukar vi altså 2 milliardar kr meir på skoleutviklingstiltak. Samtidig har denne regjeringa, dette fleirtalet, klart å styrkje forskinga sin del av BNP frå 0,66 pst. då vi overtok, til 0,75 pst. neste år. Det er delen av BNP som blir styrkt. Det tyder at vi gjer ei prioritering i forhold til forsking. Der Høgre også hadde ein sekk med ekstra pengar, prioriterte ein altså å bruke hovuddelen av den sekken på skattelette. Det er heilt typisk borgarleg politikk. I opposisjon snakkar ein om velferd, i posisjon prioriterer ein alltid skattelette fordi skattelette alltid er det rette svaret på alle spørsmål. «Tallenes tale er klar,» sa Ine Marie Eriksen Søreide og refererte til ein annan talar frå regjeringspartia tidlegare i debatten. – Ja, tala sin tale er klar. Når Høgre spør, og får til svar at det trengst 6,5 milliardar kr for å sørgje for at ein når forskingsmålet innan 2010, svarer Høgre med å kome med om lag 5 pst. av den løyvinga i deira forslag til budsjett. Så kan ein leggje på bordet eit forslag om å bruke 10 mill. kr til oppstart for Høgskolen i Bergen. Det er ikkje i nærleiken av det som trengst for å setje i gang. Ein er stor i retorikk, stor i ord – men den politikken som ein faktisk legg på bordet, står ikkje i forhold til det. Retorikk er viktig i politikk. Eg vil rå alle som er opptekne av dette feltet, til å gå bak retorikken og sjå på realitetane. Vi har altså klart å styrkje forskinga sin del av BNP frå 0,66 pst. til 0,75 pst. Eg synest faktisk det er noko å vere stolt av, sjølv om vi ikkje er nøgde – fordi forskinga er det gode svaret på utfordringane i framtida. Det betyr at vi skal halde fram med å auke dei løyvingane. I desse tre åra har vi vist at vi gjer det. Høgre snakkar om at dei kunne ha gjort det.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-12-12:
I Fremskrittspartiets alternative budsjett foreslår man å øke, så vidt jeg har oppfatta, bruken av oljepenger med rundt 30 milliarder kr. Da blir det sjølsagt greit – en har mer å bruke, og det blir lett å anklage andre for å bruke for lite. Så det er fristende å stille et ja- eller nei-spørsmål: Vil tilsvarende skje om Fremskrittspartiet kom i posisjon? For øvrig har jeg et annet spørsmål. Til tross for at Fremskrittspartiet har alle disse pengene å bruke, kutter man ulike steder – og jeg vil spesielt nevne Utdanningsdirektoratet. De har fått nye oppgaver med tanke på kvalitet i skolen, som jo alle er opptatt av. De skal utvide tilsynsvirksomheten på skolene, og de skal utvikle flere kartleggingsprøver for flere trinn. De har også fått en ny oppgave i samarbeid med FUG, som sjølsagt representanten godt kjenner til, nemlig å informere foreldre slik at overgangen mellom grunnskole og videregående skole blir lettere. Alt dette er viktige oppgaver. Fremskrittspartiet vil kutte. Det skal bli interessant å høre begrunnelsen.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-12-12:
Kristelig Folkeparti er et sentrumsparti som jeg svært ofte trives å være sammen med. Bindingene er litt annerledes for tida. Senterpartiet er i regjering, og Kristelig Folkeparti er – hva skal jeg si – fri og frank. Jeg ser allikevel at Kristelig Folkeparti skriver seg sammen med de andre opposisjonspartiene i veldig mange saker i vår komité. Nå er det blitt nevnt fra talerstolen at det var 22 forslag – tror jeg det var – og 80 merknader, hvor alle de fire partiene var sammen. For å si det sånn: Kristelig Folkeparti drar mot høyre. Så vet jeg at Kristelig Folkeparti kan si det samme om meg og Senterpartiet – eller kanskje det motsatte: Senterpartiet går mot venstre. Svaret er da at vi er i en forpliktende koalisjon hvor det er snakk om å gi og å ta, og jeg føler at vi også får mye. Mitt spørsmål dreier seg om at det ville være interessant å høre begrunnelsen for at et sentrumsparti etter hvert nå glir mer og mer mot høyre.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-12-12:
Jeg har ikke fullstendig oversikt over de detaljene på det nivået som det snakkes om nå. Men som representanten sier, jeg har vært ordfører og veit egentlig godt forskjellen på investeringer og drift. Jeg ser at det her er flere enn regjeringspartiene som har slutta seg til denne merknaden. Når det gjelder driftsansvaret, er det for å gi fylkeskommunen flere oppgaver at man har gjort det på denne måten, for å knytte ansvaret litt nærmere der hvor fagskolene ligger. Jeg tror det er begrunnelsen for at det er gjort på denne måten, og det følger jo selvfølgelig penger med dette opplegget.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-12-12:
Jeg tror dette er litt ut fra øyet som ser, eller – hva skal vi si – hodet som leser. Jeg veit ikke riktig hvordan jeg skal uttrykke dette. Jeg føler iallfall at vi har både hode og hale med oss i denne prosessen. Vi har vært veldig opptatt av at det skulle skje fort, slik at miljøene har visst hva de skulle forholde seg til. Jeg kan ikke skjønne at Veterinærhøgskolen, som ble nevnt, kommer spesielt dårlig ut i denne sammenhengen. At det har vært ulike synspunkter, at noen vil flytte og noen ikke vil, er en annen sak. Det er det som er vår politiske oppgave å overprøve. Det har vi gjort, og representanten ser her hvordan vi har tenkt dette framover.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-12-12:
Dette er jo hyggelig tale fra Venstre. Jeg tror at alle gode ideer vil bli brakt videre. Det er lettest i slike krisetider, som det faktisk er nå, å si: Bygg, bygg. Det er lett å komme med den typen tiltak. Men vi må her ha flere tanker i hodet samtidig, og jeg tenker at forskning er veldig viktig, og det er veldig framtidsretta. Så langt det står i min makt, skal jeg sørge for at Senterpartiet er aktivt på dette området og sørger for at det også blir midler til forskning. Jeg syns jo ikke at det som gjelder forskningsfonda er noen krisepakke, men det er å tenke i riktig retning, slik at vi også får med hele landet i denne tenkninga vår.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-12-12:
Fagskolene har vært nevnt flere ganger her i dag. Bakgrunnen er at ansvaret for disse skal overføres til fylkeskommunen fra 2010. Det er et stort flertall i komiteen som går inn for dette – det er bare Fremskrittspartiet og Høyre som ikke støtter opp om det. Jeg tror det er viktig at ansvaret blir overført til fylkeskommunen. Det er de som har ansvaret for videregående skole i dag, og det er rett å se videregående skole og fagskolene i sammenheng. De tekniske fagskolene har for øvrig fylkeskommunen ansvaret for allerede. Nå kommer først og fremst helsefagene i tillegg. Og det er viktig, med tanke på at det er stor mangel på helsefagarbeidere rundt om i hele landet. Da kan det være greit at det er fylkene som får oversikt over dette. Jeg tenker både på psykiatri, på geriatri, osv. Statsråd Aasland nevnte i sitt innlegg at på dette området trengs det et ryddearbeid – også når det gjelder en del av fagskolene. Det hun tenkte på her, var nok de private, f.eks. ulike naturbruksskoler. Vi er mange som er opptatt av disse skolene, og vi må se på – og få til – gode ordninger for dem. Jeg kan forsikre om at vi er mange partier som vil stå på for denne typen skoler. Så til representanten Gundersen, som var innom meg når det gjaldt «universitetet for mjølk og brød» – som noen av oss kaller det – og Veterinærhøgskolen. Jeg oppfattet det slik at Gundersen mente at NVH ikke var nok ivaretatt – det er mulig jeg misoppfattet det. Men jeg vil gjerne si bare lite grann om det. For det første må jeg si at da denne sammenslåingen ble bestemt, ble det nedsatt et interimsstyre med en gang, som altså fungerer. Der er alle parter med. Så har flertallet i forbindelse med den samlokaliseringen foreslått å bevilge 3 mill. kr som en engangsbevilgning til administrasjon og faglig integrasjonsprosess. Det er viktig for meg å understreke at disse midlene vil gå til begge parter, altså både til NVH og til UMB. For å styrke dette arbeidet videre bevilges det 534 000 kr ekstra som en engangsbevilgning. Det skal være til frikjøp for personalet ved NVH i forbindelse med denne fusjonsprosessen. Det har vi gjort nettopp på bakgrunn av at vi vet at denne prosessen er veldig tung og vanskelig. Da skal det i hvert fall ikke stå på penger for at denne prosessen skal bli vellykket.
Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2008-12-12:
Da skal representanten få anledning til å si litt mer om Kirken, om kirkelig virksomhet i kommunene. I merknadene ramser Kristelig Folkeparti opp hvilke kutt som er gjort der siden 2005. Det er litt pussig at de skriver i merknadene at i 2005 var tilskuddet så og så mye, men det de ikke skriver, er at de selv foreslo et kutt i 2005 på budsjettet for 2006. Vi argumenterer med at det er kommunene som har utgiftsansvaret for lokalkirken, og derfor er vi veldig glad for å kunne øke kommuneøkonomien. Men Kristelig Folkeparti sier at det kuttet som er foreslått, går ut over demokratiet i Kirken. Hvorfor gikk ikke kuttene som Bondevik II-regjeringen foretok på samme post, ut over demokratiet i Kirken?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-12-12:
Representanten sa at Regjeringen hadde både hode og panne i sin kunnskapspolitikk. Jeg synes det virker som om man har mistet begge deler i visse tilfeller, bortsett fra at pannen kanskje tåler ganske mange trykker. Et sted hvor man tydeligvis har mistet hodet, er jo i fusjonen mellom Norges veterinærhøgskole og UMB og VI, for der bevilger man 11 mill. kr som går både til Statsbygg, til UMB og til Veterinærinstituttet. Man har glemt Veterinærhøyskolen, som faktisk er den institusjonen som antakeligvis får den tøffeste oppgaven i fusjonen, for det er de som må legge til rette for romplaner og alt mulig. Flertallet fikk det travelt under komitébehandlingen, da det begynte å brenne, men klarte å inndrive kollekt, slik at man fikk inn 534 000 kr. Mener representanten Enger at dette skaper et godt grunnlag for en god fusjonsprosess mellom de institusjonene?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-12-12:
Jeg må si meg veldig enig med kunnskapsministeren i at fysisk aktivitet i skolen er viktig, jeg tror det er uhyre viktig for læring. Men SV er jo på hjemmebane når de skaper de forventningene som de gjør til denne ordningen. 48 mill. kr holder ikke til den kvaliteten man ønsket inn i en slik ordning. Med statsrådens åpning av sitt innlegg om hvilke utfordringer vi står overfor i et kunnskapssamfunn, der han begynte med helse, synes jeg det er riktig å fokusere på BKA-ordningen. Vi står nå ved starten på en finanskrise. BKA er en ordning som er omfavnet av næringslivet. Den har betydelig økning i søkermassen, og søkermassen er omtrent fire ganger så stor som det Regjeringen har bevilget penger til. Hvorfor følger ikke kunnskapsministeren opp sitt budskap og bevilger atskillig mer penger den ordningen?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-12-12:
Det er med en viss undring jeg har hørt på debatten. Jeg hører at de rød-grønne politikerne nå forsøker å ta æren for det retningsskiftet som Høyre og Kristin Clemet stod for i forrige periode. Det er åpenbart at det å bryte en trend krever tøffe tak, og det vil også skape motbør. Men vi ser jo alle i dag hvor viktig det var. Nå er skolen på vei tilbake til at den skal formidle kunnskap og kompetanse, og det skal stilles krav. Her tror tydeligvis de fleste av regjeringspartienes representanter at det egentlig bare er å flyte videre på den bølgen som allerede er skapt. Det viser vel kanskje hvorfor det mangler et trykk i mange prosesser i skolen, og hvorfor vi vegrer oss mot å ta de ytterligere nødvendige grep som man må ta for virkelig å få Kunnskapsløftet på plass. Det framtidige kunnskapssamfunnet er avhengig av at man får mer trykk. Så litt tilbake til det med fysisk aktivitet i skolen. Jeg er enig med Regjeringen i at her trenger man mer trykk. Vi må over fra ord til handling også på dette området. I vårt alternative budsjett har vi fokusert på at kvaliteten på fysisk aktivitet i skolen må mye mer i fokus. Det dreier seg faktisk om å nå de inaktive, og det gjør man ikke uten også å ha masse kunnskap om hvordan man skal nå fram. Vi ser at det er et mye større spenn i ungdomsgruppen i dag enn det noen gang har vært med hensyn til aktivitet. Vi vet at mellom 15 og 20 pst. av ungdommen lever det livet en forsker ville kalle inaktivt, og det kommer til å skape store utfordringer for helsebudsjettene framover. Det er også en lederutfordring i skolen, vil jeg si. Det er et spørsmål om hvordan man i det hele tatt best skal få innpasset den fysiske aktiviteten inn i en skoledag, slik at man gjør det praktikabelt ute i skolene. Det er en kjempeutfordring, som krever ganske mye forsøk – og forsøk med nye modeller. Til slutt vil jeg komme med noen kommentarer om Wang og NTG og toppidrettstilbudet. Behandlingen i komiteen har egentlig avdekket at det er en ganske stor usikkerhet om hvordan man praktiserer en del løsninger i forbindelse med idrettssatsing og landslinjer for skiidrett. Det kan skape ganske store konkurransevridninger, avhengig av om fylkeskommunene gir tilskudd uavhengig av landslinjene – slik at det kommer på toppen – eller om de fylkeskommunale tilskuddene kommer etter at landslinjetilskuddet kommer. Vi har framsatt et par forslag om at man ved den gjennomgangen som departementet har varslet, tar hensyn til konkurransevilkårene i forhold til de private tilbudene, og at man også ser på dette med en egen idrettssats og særskilt tilskudd med hensyn til hvor mange plasser man har. Jeg ber om at departementet tar med seg det i den vurderingen.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-12-12:
Når Freddy de Ruiter nærmer seg talerstolen, frykter vi alle resultatet, og her var det mye å svare på. Jeg rekker ikke alt på ett minutt. Om studiestøtten kan jeg si: Vi prioriterte å fullfinansiere Kvalitetsreformen. Denne regjeringen har gjort det motsatte – og det får jo være en prioritering. Når det gjelder lærebøker, synes jeg nå at man også burde begynne å se på hvordan man kan få til ordninger som er treffsikre i forhold til sosial utjevning. Det er i hvert fall ikke den metoden man nå bruker. Nå blir det vel fortsatt debatt – kanskje! Så litt tilbake til Clemet og Solberg. Jeg tror mange ønsker seg Kristin Clemet tilbake i utdanningspolitikken. Og etter det året vi nå går inn i – hvis ikke krisepakken er enormt stor – tror jeg mange kommer til å ønske seg Erna Solberg tilbake i Kommunaldepartementet. For makan! For makan til den måten den rød-grønne regjeringen nå flyr rundt og sprer forventninger på, uten å finansiere dem, skal man lete lenge etter.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-12-12:
Venstre og Senterpartiet har til felles at vi liker små og mellomstore bedrifter. I den finanskrisen vi nå ser, får vi stadig meldinger om at også disse bedriftene får trøbbel med å kunne dra nytte av gode, offentlige ordninger for å drive næringsrettet forsknings- og utviklingsarbeid og for å drive det som ligger i alle budsjettene våre. Vil Senterpartiet nå bli en aktiv pådriver i de samtalene som Regjeringen har invitert opposisjonspartiene til, slik at vi i denne krisepakketenkningen kan få med praktiske tiltak som gjør at denne forskningsinnsatsen ikke blir lidende, men at den tvert imot får ekstra hjelp, slik at den også kan fungere når det er tøffe tider i landet? Kan vi regne med at Senterpartiet vil bli en pådriver i det, i et klima hvor statsministeren har invitert til gode ideer? Det er ikke sensur på tanken ennå, og koalisjonsmakten har ennå ikke senket seg over representanten Engers sinn.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-12-12:
Presidenten er som vanlig klok og presis, og jeg slutter meg til dette utmerkede forslaget av presidenten. Jeg tar opp forslaget fra Venstre.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-12-12:
Man må ikke blande sammen den dannede dialog mellom borgeren Anders Anundsen og meg og tunge politiske realiteter. Det er slik: Det å samarbeide på sak er ikke det samme som å inngå en forpliktende samboerkontrakt. En samboerkontrakt mellom Venstre og Fremskrittspartiet ville ha startet med ekteskapsmegling fra sekund null. Slike samboerkontrakter inngår vi ikke, av respekt for alle dannede mennesker som vi ellers omgår. Det er jo ikke tatt opp her at det er en klar uenighet mellom Venstre og Fremskrittspartiet. Vi er imot å ta ut overskudd fra og å tjene på private skoler, vi er imot en statlig stykkprisordning osv. Det er en helt grunnleggende forskjell på hvordan vi organiserer samfunnet gjennom kommuner. Men Venstre har den linje at vi er for det vi er for, og vi er mot det vi er mot. Vi står også sammen med f.eks. regjeringspartiene på viktige punkter, uten at jeg tror at representanten av den grunn skulle tro at jeg var blitt en nyomvendt sosialdemokrat. Dette er rett og slett Venstre på det beste. Vi står i sentrum og er for det vi er for, og mot det vi er mot. Og når vi kommer bort i godt selskap, enten det er rødt eller blått eller hvordan det er, vedkjenner vi oss det.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-12-12:
Det er neppe noen prinsipiell forskjell på at den rød-grønne regjeringen prisjusterte barnehagesatsene i budsjettet for 2007, og at Venstre gjør det i budsjettet for 2009. I så fall har vi hatt like dårlig hensikt, men det er selvfølgelig ikke slik. Vi har brukt penger der de rød-grønne ikke gjør det de skal, på å styrke kompetanse, fagutvikling og rekruttering i barnehagene. Vi har brukt penger for å fjerne forskjellsbehandlingen mellom private og offentlige barnehager. Og så er det helt riktig at vi har konsentrert pengene i skolen om å sikre nok lærere og å sikre videreutdanning for lærerne, fordi vi i denne stortingssalen og i denne perioden har sagt at vi alltid setter det viktigste først. Det er gode lærere, og det er nok lærere. Når det så gjelder frukt og grønt, er vi selvfølgelig ikke imot det. Vi har lagt fram et forslag om å sette laveste momssats på frukt og grønt og kjøre sukker til topps. Men når det gjelder å prioritere penger i skolen, prioriterer vi å bruke pengene til nok lærere og gode lærere. Vi vet at er det noe som gir sosialt gode resultater og gode skoleresultater, så er det gode lærere og nok lærere. Det har vi overveldende dokumentasjon på, og der prioriterer Venstre annerledes enn regjeringspartiene.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-12-12:
Når det gjelder læremidler, har vi vært for i denne perioden, fordi vi ikke kan garantere en god ordning med et skolebokstipend til hver elev. Vi vil ha behovsprøvd stipend, slik at de som av økonomiske grunner trenger læremidlene, får dem, og vi har hele tiden vært imot den utlånsordningen som vi nå har. Vi synes at det er en dårlig ordning. Det mener alle som har et forhold til den, inkludert elevorganisasjonen. Hvis jeg skulle holde meg til representanten Gorm Kjernlis retorikk, får jeg vel si det slik, at vi ville ikke være med på de rød-grønnes løp, hvor man ikke besetter stillinger på universiteter og høyskoler. Vi vil ikke være med på de rød-grønnes løp, hvor man risikerer å ta det som vi har skrevet i denne innstillingen, og kutte utdanningstilbud, kvalitet på utdanningstilbud og sørge for bortimot å reversere viktige deler av Kvalitetsreformen i høyere utdanning. Vi vil rett og slett ikke være med på det. Siden politikk handler om at man setter det viktigste først, tror vi at det å forsvare Kvalitetsreformen, det å satse på forskningen, det å skaffe flere lærere og det å ha en behovsprøvd ordning ikke gjør Norge dårligere, men det gjør forskningen bedre, og det gjør gjennom gode lærere skolen bedre. Det er rett og slett å velge å prioritere. Der er vi uenige.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-12-12:
I den store tid da det var strid om privatskoler og friskoler, var det én ting det ikke var strid om i denne salen. Det var ingen strid om at skoler som eksisterte ut fra et trosmessig, religiøst, grunnlag, Steiner-pedagogikk eller Montessori-pedagogikk, for så vidt heller ikke de skolene som vi kaller for 6A, altså de som er opprettet gjennom historien på et samfunnsmessig godt grunnlag, skulle ha en plass i det systemet som hele Stortinget var enig i. Det var en del av dette at når striden var over, skulle man komme tilbake med en forutsigelig og god, oversiktlig tilskuddsordning for disse private skolene, og det skulle man gjøre etter at man hadde ha sett på alle de økonomiske modellene man hadde til rådighet. Det er lenge siden dette nå er vedtatt i stortingssammenheng, i den forstand at det som skulle komme raskt, ikke har kommet raskt. Så mitt spørsmål til statsråden er: Hvor raskt kan vi nå regne med at vi får en slik sak til Stortinget, som hele Stortinget var enig i, og som er med på å sikre trygge vilkår for disse skolene, religiøse skoler, Steinerskoler og Montessori-skoler?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-12-12:
Det går an å se på stat/kirke-forliket i forhold til noen viktige pilarer. Det ene er trosopplæringsreformen, som er kommentert. Den skal jeg ikke gå inn på. Det andre er demokratireformen som ligger i forliket, der jeg velger å ta statsråden på ordet, nemlig at han har den aktive interessen som han sa, for å få det til. Men når vi fra opposisjonen legger trykk på dette, er det fordi vi vil at dette skal lykkes, på samme måte som statsråden. Det tredje punktet for at vi skal ha den alminnelige folkekirken, er at vi har nok prester, og at de som utdannes til prester, rett og slett begynner i yrket. Uten det vil også den folkekirken som ligger som et felles ideal i forliket, kunne bli undergravd av de av oss som ønsker et totalt skille mellom kirke og stat, og de som ikke vil gå så langt. Mitt spørsmål til statsråden er: Hva tenker han nå å gjøre for å sikre en bedre rekruttering av prester? Statsråden vet jo at det er forskjellige budsjettalternativ, men jeg er bekymret over det og velger å stille spørsmålet på denne måten.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-12-12:
I Stortinget har vi hørt statsrådens virkelighetsbeskrivelse av nåsituasjonen ved universiteter og høyskoler. Jeg skal bidra med en annen virkelighetsbeskrivelse fra et brev fra Universitets- og høgskolerådet som utdanningskomiteen fikk i går: «Budsjettsituasjonen i sektoren er fortsatt vanskelig.» Og så slutter en med at på grunn av forskjellige «øremerkede tiltak» har handlingsrommet «blitt betydelig redusert». Og så konklusjonen: «Og institusjonene» – det gjelder budsjettet for 2009 – «har måttet kutte i studietilbudet, redusere gruppeundervisning og unnlate tilsetting i ledige stillinger pga manglende finansiering på 405 mill kr.» Det er altså universitets- og høyskolesektorens oppsummering av sitt budsjett for 2009. De velger klokelig nok ikke å gå inn på teknisk norsk. De går inn i realsituasjonen, og realsituasjonen beskrives. Mitt spørsmål er da: Kan statsråden garantere at man skal få slippe å få gjennomført det som her beskrives av Universitets- og høgskolerådet, slik at pengene kommer på plass så raskt som mulig i 2009? Kan vi regne med det?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-12-12:
Til representanten Gerd Janne Kristoffersen: Venstre har omprioritert 1,6 milliarder kr til forskning. Det står i budsjettet vårt. Det er mye. Vi har gjort det i hele denne stortingsperioden. Regjeringen er så vidt i ferd med å ta igjen den satsingen vi hadde på Forskningsfondet ved inngangen til perioden. Når det så gjelder skolen, har jo statsråd Solhjell skissert det helt klart: Venstre vil ha mer penger for å få flere lærere. Det prioriterer ikke Regjeringen. Venstre vil ha systematisk videreutdanning for flere lærere. Det prioriterer ikke Regjeringen, for den prioriterer seg bredt over hele feltet. Statsråden vet jo hvordan man får resultater – bl.a. ved å vise til Oslo-skolen, som jeg har sagt. Jeg blir selvfølgelig ikke forundret over at en SV-er ikke har den ringeste forståelse for å sikre jobber, eller for at det trengs aktive eiere og folk som synes det er en ære å skape en jobb og skape en jobb for andre. Så at en SV-er da ikke skjønner hvorfor arveavgiften er et poeng – dette er jo hele den grunnleggende politiske forskjellen! Selv i en krisetid hvor vi skal sikre jobber, må vi ta vare på dem som også skaper jobbene. Jeg vil i hvert fall håpe at Regjeringens flertall ikke deler SV-synet når det gjelder aktive eiere. Da går det dårlig med sysselsettingen framover.
Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2008-12-12:
Representanten Dørum bad om livlige replikker. Han slipper nok ikke unna at Venstre har et forklaringsproblem. For hvis vi leser Venstres merknader og alternative budsjett, ser vi hvordan representanten Dørum og Venstre finansierer de tiltakene han refererte til i sitt innlegg. En av Venstres inndekninger er å ta skolebøkene fra elevene på videregående. Venstre sier én ting og gjør noe annet, og det er for så vidt ikke noe nytt. De er mot det de er for. De sier de er for gratis læremidler, men fjerner ordningen i sitt alternative budsjett. Jeg stoler mer på hva et parti gjør, enn på hva de sier. Betyr dette at Venstre ønsker å ta bøkene fra elevene igjen, slik som de var med på i 2001, dersom de skulle få regjeringsmakt igjen?
Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2008-12-12:
Jeg har også behov for å kommentere et par ting. Ikke i det siste innlegget nå, men i et innlegg tidligere, gikk representanten Gundersen så langt som til å si at Høyre hadde æren av mye bra som har skjedd i norsk skole, og i debatten prøver de så å skyve skylden for dårlige resultater over på den sittende regjeringen. Det er godt å se at representantene fra Høyre har god selvtillit. Det er jo noe av det samme som gjenspeiles i de internasjonale undersøkelsene. Norske elever har høy selvtillit, men de kunne scoret bedre på faglige resultater. Det gjelder vel også til dels for partiet Høyre. Tidligere fikk jeg en kommentar angående opposisjonen som spriker eller ikke spriker, alt ettersom. Jeg synes synet på timetallsutvidelse er et godt eksempel på at opposisjonen spriker. Og lytter man til representanten Dørum, så har han et litt annet syn enn representanten Anundsen på likheten mellom partiene. Det helt greit for meg at opposisjonen spriker, det er helt i orden. Jeg bare påpekte det, og det sier vel sitt når representanten Anundsen hadde et behov for å kommentere det. Representanten Eriksen Søreide bad oss snakke pent og ærlig om hva Bondevik II-regjeringen faktisk gjorde. Det var nettopp det jeg gjorde da jeg i mitt innlegg påpekte manglende økning av studiestøtten, færre nye studentboliger og at man fjernet gratis læremidler. De fakta kommer ikke representanten Eriksen Søreide unna.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-12:
Nei, det er eit eksempel på at vi må ta skritt for skritt, og vi har teke det første skrittet, nemleg frukt og grønt på ungdomstrinnet. Vi har førebels ikkje teke det neste skrittet, nemleg frukt og grønt for elevane på barnetrinnet. Det er lett å argumentere for at det var riktig å ta det første skrittet, ungdomstrinnet, først. Vi veit faktisk at utfordringane når det gjeld kosthald, er aller størst der, og at talet på elevar som ikkje har eit kosthald på skulen som er godt, og som ikkje har med matpakke, er større der. Eg er heilt einig i det som står i Soria Moria-erklæringa, og som Framstegspartiet støttar, nemleg at vi bør innføre ei frukt- og grøntordning for alle elevar, og så må vi ta eitt skritt av gangen.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-12:
Lat meg først berre kort kommentere fysisk aktivitet. Det er ingen tvil om at skal vi nå målet om fysisk aktivitet dagleg, må vi gjere det gjennom ei blanding av den tradisjonelle kroppsøvingsundervisninga, som er ein del av læreplanens timetal, og anna tid til fysisk aktivitet. Frå undersøkingar veit vi at skulen sjølv seier at tid til fysisk aktivitet er den største hindringa for å gjere det betre. Derfor har vi lagt det inn, og vi har samtidig sett i gang eit kvalitetsarbeid leia av Marit Breivik for å utvikle kvaliteten. Så er eg einig med representanten i at nå når vi gradvis går inn i ein situasjon meg høgare arbeidsløyse, i alle fall seier prognosane det, og betydelege utfordringar, er kompetanse- og kunnskapsoppbygging heilt sentralt for å gjere noko med det, i høgare læringsinstitusjonar, i vidaregåande skule, men ikkje minst i bedriftene. Veldig ofte vil bedriftsrelaterte tiltak ha stor suksess. Derfor vil det vere blant dei tinga vi skal vurdere i ei krisepakke mot finanskrisa og i vidare budsjett, for det er veldig fornuftig å sjå på m.a. basiskompetanse i arbeidslivet.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-12:
Eg vil vurdere alle typar tiltak i tida framover som tek sikte på å halde oppe det høge talet på lærlingar som vi har klart å etablere i løpet av dei siste åra. Vi har hatt ein kraftig oppgang. Det har vore ekstremt viktig, for vi veit f.eks. at fråfallet er langt mindre blant dei som får lærlingkontrakt, enn andre. Det er òg ekstremt viktig for kvaliteten på fagarbeidarane som kjem ut i arbeidslivet. Vi bør vere bekymra no. Eg har derfor òg hatt dialog med NHO om det som er viktig, nemleg at næringslivet ikkje lèt lærlingar verte ein salderingspost når dei ser at det kjem trongare tider. Det er svært viktig for næringslivet å tenkje langsiktig og halde oppe satsinga på å utvikle arbeidskraft. Det kan vere mangel på kompetent arbeidskraft om få år igjen. Vi må òg sjå på tiltak frå det offentlege og vurdere eit breitt spekter av ulike tiltak for å halde fram med satsinga på mange lærlingar og kvalitet i lærlingordningane.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-12:
Det som verkeleg er trist når det gjeld situasjonen for private skular i den perioden her, er at Venstre valde å stå utanfor det forliket som regjeringspartia inngjekk med Kristeleg Folkeparti saman med Høgre og Framstegspartiet, eit forlik som har sikra veldig gode og føreseielege rammer for ei gruppe privatskular som eit alternativ på religiøst eller pedagogisk grunnlag. Det har skapt ein tryggleik for at dei vil kunne fortsetje varig, og det har skapt ei heilt anna ro rundt det spørsmålet enn det har vore tidlegare. Derfor meiner eg det er veldig beklageleg. Så har vi no ei finansiering som gjer at vi klarer å halde oppe mange gode privatskular i Noreg, og det er òg omtalt i budsjettet. Frå Regjeringa si side kjem vi sjølvsagt òg til å fortsetje med å kikke på dei behova som er for det, saman med dei parti og aktørar som er opptekne av å sikre ei god finansiering vidare. Det kjem vi framleis til å ha eit auge på.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-12:
Det var representanten Dørum sitt innlegg om prioriteringar som fekk meg til å teikne meg, spesielt at han viste til den systematisk forskjellige prioriteringa mellom Venstre og dei raud-grøne partia. Det er riktig. Eg har merka meg at det riktignok er einigheit om mykje, om det meste av det Regjeringa føreslår – men eg har òg merka meg at Venstre faktisk utmerkjer seg med å vere det av opposisjonspartia som går imot flest av Regjeringas tiltak for barnehage og grunnopplæring. Det er litt overraskande. Eg vil nytte sjansen til å skryte av eit par av dei tinga dei føreslår. Dei føreslår ein kraftig auke til etter- og vidareutdanning blant lærarar som ein introduksjon til eit kompetanseår. Riktignok var det slik at i dei sju åra Venstre sjølv sat i regjering, vart det ikkje noko kompetanseår, ikkje eingong ein kompetansedag. Men det er trass alt betre at dei føreslår det når dei er i opposisjon enn ikkje i det heile. Det er òg ei veldig god satsing på forsking. Riktignok er det slik at då Venstre sjølv sat i regjering, var opptrappinga på forsking langt mindre enn under denne regjeringa. Men likevel – det er langt betre at dei føreslår det i opposisjon enn ikkje i det heile. Det er inndekninga som overraskar både meg og mange andre, trur eg – for ein kuttar til saman, grovt sett, 1,7 milliardar kr i barnehage, grunnskule og vidaregåande. Norske foreldre til barnehagebarn og foreldre som har barn i vidaregåande skule, skal betale meir pengar om Venstre får det slik dei vil – 1 500 kr grovt sett i auke for barnehagar i løpet av eit år, og det kan vere tusenvis av kroner i lærebøker for dei i vidaregåande skule. Eg trur at mange familiar i Noreg no i finanskrisa ikkje synest det er ein god politikk at ein skal ha auka utgifter om ein har ungar. Så skal ein kutte timetalet i grunnskulen, kutte fysisk aktivitet i grunnskulen og kutte frukt og grønt i grunnskulen. Eg må igjen seie at Venstre sitt syn på frukt og grønt er kjent. Venstre sitt syn på timetalet er òg kjent. Eg er ueinig i begge delar. Men at Venstre òg var imot fysisk aktivitet og meiner at det skal vere mindre fysisk aktivitet, overraskar meg veldig sterkt. Eg trur nesten ikkje eg har høyrt om nokon som ikkje meiner at norske elevar bør vere meir fysisk aktive i skulen. Vi veit at skulane seier at tid er det som er det viktigaste. Ein seier at ein treng pengar for å prioritere andre ting. Då er det interessant å sjå på om ein i hovudbudsjettet kunne gjort andre grep. Ja, ein kunne t.d. valt å halde oppe dei endringane på skatt, på arveavgifta og formuesskatten, som Regjeringa foreslo, i staden for å foreslå lettar i formuesskatten og arveavgifta til dei rikaste i Noreg. Venstre har altså prioritert dei lettane i sitt alternative budsjett, framfor innhaldet i skulen, og framfor norske familiar sine utgifter. Venstre seier at for Venstre er det eit spørsmål om prioriteringar. For å vere meir nøyaktig er det eit spørsmål om nedprioriteringar – ei nedprioritering av skulen, som eg for min del meiner er overraskande.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-12-12:
Jeg tror vi har en felles interesse av at denne demokratireformen blir vellykket. Vi har allerede lagt inn 5 mill. kr i budsjettet for at Kirkerådet og bispedømmerådene skal kunne styrke sine forberedelser med rundt sju–åtte årsverk, som kan starte opp allerede fra 1. januar. Vi kommer forhåpentligvis så raskt som mulig på nyåret med både lovendringer og omtale av økonomien som skal til for å gjennomføre demokratireformen. Da vil de ulike nivåene i Kirken, som skal gjennomføre dette i samarbeid med kommuner og lokale myndigheter, få lagt til rette for at demokratireformen og valgene i september vil bli gjennomført på en meget god måte. Representanten er jo kjent med at en vellykket demokratireform var nøkkelen til hele forliket, kanskje særlig for mitt parti. Det skal ikke stå på vår vilje for å få dette til på en god måte.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-12-12:
For det første er det viktig å si at anslaget på 80–110 mill. kr som representanten viste til, er bygd på Bakkevig-utvalgets anslag og ikke departementets. Vi går nå gjennom dette og kommer til å ha en meget grundig og god beskrivelse av det når vi kommer på nyåret. Vi mener at det behovet som Kirken har allerede nå for å komme i gang med kompetansebygging og informasjon, er dekket gjennom de sju–åtte årsverkene som allerede ligger i budsjettet. Vi har god dialog med Kirkerådet om gjennomføringen av demokratireformen. Jeg er helt sikker på at vi skal få til den informasjonen, den opplæringen og den gjennomføringen som demokratireformen krever, på en god måte.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-12-12:
Det ble jo lagt et løp for hvordan denne reformen skulle bygges ut. Den skulle nå 250 mill. kr i løpet av ti år. Det tilsier en jevn opptrapping på 25 mill. kr i året. Representantens parti skal ha ære for å ha tatt initiativet til at dette ble vedtatt i Stortinget. Men ofte er det jo slik at den største regningen blir overlatt til andre, mer eller mindre frivillig antakelig – som ved valget i 2005. Vi har i hvert fall nå sørget for 100 mill. kr av de 150 mill. kr som trosopplæringsreformen hittil er trappet opp med. Jeg mener at vi har kommet til en terskel der vi må gå over fra forsøksfase i enkeltmenigheter og enkeltbispedømmer til at dette skal nå alle. Utbredelse til alle menigheter bør komme inn i 2009. Det blir også en utfordring etter hvert å få dette til å bli en ordinær virksomhet i Kirken, ikke bare et prosjekt, men noe som er fullt ut integrert i Kirkens vanlige aktivitet. Det må være ambisjonen med trosopplæringsreformen.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-12-12:
Realiteten i Norge er at vi har prester nok. Problemet – eller det fine – er at prester er så attraktive som arbeidskraft at det er mange andre enn Kirken som gjør bruk av dem – alt fra privat næringsliv til undervisningsformål og mange andre ting. Med det presset som har vært på arbeidsmarkedet nå, hvor mange bransjer og virksomheter har manglet arbeidskraft, har også prester blitt lokket over fra kirkelig arbeid til andre virksomheter. Nå ser vi formodentlig en helt annen situasjon på arbeidsmarkedet i tiden framover. Det er bekymringsfullt på mange måter, men akkurat når det gjelder tilgangen på prester, kanskje særlig til menigheter ute i distriktene, vil det antakelig føre til en noe bedret situasjon. Vi skal i hvert fall sørge for å legge til rette for en så attraktiv prestegjerning, tror jeg, at det blir interessant for folk med presteutdanning å ta arbeid i Den norske kirke.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-12-12:
Jeg deler ikke den virkelighetsbeskrivelsen. Tvert imot har Sjømannskirken – om jeg ikke tar feil – hatt en realvekst i hvert eneste kirkebudsjett som vi har lagt fram. Det har faktisk vært et av de områdene som innenfor de økonomiske rammene Kirken har hatt, har fått en styrking. Jeg har selv brukt tid på å besøke Sjømannskirken flere steder. Når jeg er ute og reiser, prøver jeg å sette av tid til å ta en tur innom Sjømannskirken, hvor man gjør et formidabelt arbeid. Man har omstilt seg til en annen virkelighet – nordmenn i utlandet tilhører andre yrker og andre grupper enn den tradisjonelle sjømannen, selv om sjømannen fortsatt finnes der. Også i budsjettet for 2009 styrker vi budsjettet til Sjømannskirken. Så jeg mener tvert imot at Sjømannskirken blir sett av Regjeringen og fulgt opp og støttet opp også i faktiske vedtak og i budsjett og bevilgninger.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-12:
Vi er veldig opptatt av at de enkelte universitetene og høyskolene er våre viktigste operatører til å utføre de utdanningstilbudene vi trenger, og når det gjelder både flygerutdanning og flygelederutdanning – alle sidene ved det som har med luftfarten å gjøre – ser vi selvfølgelig med stor interesse på de kreftene som beveger seg både i Agder og i Tromsø. Vi prøver gjennom høyskolene å stimulere til at de også vil være interessert i å prioritere dette. Enkeltutdanningstilbud er det aldri lett for Regjeringen bare å sette inn uten at man også har en god dialog med helheten i systemet. Så vi vurderer helheten i behovet og ser på hvordan vi kan hjelpe til å stimulere de enkelte utdanningsstedene til eventuelt å prioritere på en annen måte enn de gjør i dag.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-12:
Jeg sa det hadde vært en styrking ved hver eneste korsvei det siste året, og jeg vet at det har vært kutt tidligere. Men det jeg sa, og som er veldig viktig i forhold til helhetstenkningen, er at fra 2004 til 2008 har det faktisk vært en økning av basisbevilgningen – altså før den forrige regjeringen gikk av og til nå – på over 1 milliard kr. Men det har vært økning til sektoren på 1 milliard kr., og halvparten av dette er basis. Vi har ment å styrke basis. Vi ser hvor viktig det er, og det er derfor jeg heldigvis har fått til en styrking av basisbevilgningen nå ved tre korsveier det siste året. Jeg har som mål at denne utviklingen skal fortsette.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-12:
Det har vært en fantastisk innsats fra de to nye universitetene som representanten nevner, for å komme gjennom nåløyet og klare å bli et universitet. Der er det tøffe krav. Det er, som representanten selv sier, de faglige prestasjonene som ligger til grunn for svært mye av de bevilgningene som universitetene får. Jeg er veldig opptatt av akkurat denne problemstillingen, og det er også en viktig grunn til at vi nå gjennomgår finansieringssystemet for universiteter og høyskoler, nettopp for både å forsøke å finne gode muligheter for at samarbeid skal lønne seg, og for å finne muligheter for eventuelle strategiske virkemidler som kan hjelpe dem over en kneik der hvor det er nødvendig. Men vi er nødt til å behandle hele systemet på en åpen og rettferdig måte, og jeg kan forsikre representanten om at dette er viktig for meg i vår vurdering av finansieringssystem og i den videre oppfølgingen av hele sektoren.