Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2009-04-02:
Først vil jeg takke saksordføreren for en godt gjennomført jobb. I dag behandler vi utdanningen til et av landets viktigste yrker. Lærerutdanningen er i en særstilling, fordi den alltid har blitt behandlet grundig og detaljert i denne sal. Også i løpet av mine snart fire år i dette huset har læreren og lærernes utdannelse og stilling i samfunnet vært gjenstand for debatt og representantforslag. Og det er med stor glede vi i dag behandler St.meld. nr. 11, Læreren – rollen og utdanningen, som legger opp til en ny og mer spesialisert lærerutdanning for grunnskolen, der fagligheten styrkes ved at man etablerer to ulike studieløp, et nytt og utvidet pedagogikkfag med et års omfang og tydeligere krav til kvalitet både underveis i løpet og spesielt i praksisopplæringen. I et barns liv er læreren en av dem barnet tilbringer mest tid sammen med. Vi trenger faglig dyktige pedagoger, men også lærere som evner å gi omsorg. Hva slags lærer du får, former deg som menneske, både faglig og personlig. Skolen skal gi elevene gode muligheter til å utvikle seg ut fra egne forutsetninger og interesser. Når en tenker tilbake på skolegangen, er det alltid én lærer som peker seg ut, enten fordi hun var faglig dyktig innenfor et felt, brukte utradisjonelle læremetoder, eller fordi hun var en god omsorgsperson, eller rett og slett fordi han var kul. Slik er det også med meg. Jeg var så heldig å ha samme «frøken» fra 1. til 6. klasse – det het faktisk «frøken» også da jeg gikk på skolen, så sent som på 1990-tallet. Hun var litt streng, og hun satte klare grenser for hva slags oppførsel hun godtok i klasserommet sitt. Men samtidig klarte hun å følge oss opp faglig i nesten alle fagene i hele det løpet. Et mantra som har gått igjen de siste årene, er at «allmennlærerens tid er forbi». Med meldingen som vi i dag behandler, kan vi klart se at vi både gjennom å legge opp til mer faglig spesialisering, spesielt på trinnene 5–10, og også fordi vi stiller kompetansekrav for å undervise i norsk, matematikk, engelsk og samisk, går inn i en tid hvor allmennlæreren er utryddingstruet. Men vi skal ikke glemme alle dem som er i skolen i dag, som har gått de ulike gamle løpene, og som skal fortsette i skolen i mange år. Disse må få tilbud om videreutdanning. Det er derfor strategien «Kompetanse for kvalitet» er etablert, dette i samarbeid med lærerorganisasjonene, KS og Nasjonalt råd for lærerutdanning. I 2009 vil vi bruke 117 mill. kr til gjennomføring av dette. I tillegg forventes det at kommunesektoren også bidrar. Høyresiden svartmaler ofte skolen. Landets viktigste yrkesgruppe blir ofte angrepet av høyresiden. Hvordan skal vi få lærere som i dag arbeider i skolen, til å fortsette i skolen, og hvordan skal vi få ungdom til å ønske å bli lærere, når det ofte er oppslag om hvor udugelig lærerne er? Høyresidens evige angrep på yrkesgruppen oser av mistillit til lærerne. Tidligere i år ble den store lærerkampanjen GNIST satt i gang, dette nettopp fordi rekrutteringen til lærerutdanningen er altfor dårlig. 35 000 har vært innom hjemmesiden siden 18. mars, og 31 000 har tatt testen. At denne uhøytidelige testen er blitt tatt av så mange, viser at den engasjerer, og det er jo nettopp det vi trenger – engasjerte lærere. Lærerens oppgave er stor og omfattende, og det er jo det som gjør yrket så spennende. Men uansett, lærerens aller viktigste oppgave er å sikre faglig kvalitet i undervisningen, og at elevene har den ballasten de trenger for å klare seg videre i samfunnet. Evalueringen av lærerutdanningen viser at kravene og forventningene til studenten må bli tydeligere. Ledelsen må arbeide kontinuerlig for å øke studentenes læringsutbytte og studiets relevans. Dette er en av grunnene til at Arbeiderpartiet ikke går inn for deler av opposisjonens forslag om å innføre en femårig lærerutdanning fra 2014. Det finnes forbedringsmuligheter innenfor den fireårige utdanningen vi har i dag, og vi forventer at ledelsen ved institusjonene følger opp tiltakene i meldingen som vi behandler i dag. Departementet varsler i meldingen at det vil settes ned en nasjonal følgegruppe som skal arbeide med å vurdere utviklingen både nasjonalt og lokalt når det gjelder prosesser, kvalitet og resultater på institusjoner som tilbyr grunnskolelærerutdanning. Arbeiderpartiet støtter opp om de prosessene som er i gang på en rekke institusjoner. Jeg har selv besøkt lærerutdanningen på NTNU, som har høyt kvalifiserte søkere på sin femårige masterutdanning, og de opplever en eksplosjon i søkningen til dette faget. Denne typen utdanning trenger vi flere av. Lærerutdanningsinstitusjonene må tiltrekke seg de beste og mest motiverte studentene. Å sikre god faglighet har vært sentralt i diskusjonen rundt lærermeldingen. Derfor tar vi med denne nye lærermeldingen viktige grep for å sikre kvaliteten på den fireårige grunnskolelærerutdanningen. Vi skal sikre fagpersonalets kompetanse og gradvis bygge opp mastertilbud innenfor det behovet som grunnskolen har. Denne nye lærerutdanningen skal ha høy kvalitet og være krevende å gjennomføre. De klare tilbakemeldingene og råd fra fagfolk har vært å differensiere lærerutdanningen, og derfor har vi gjort klare grep knyttet til dette. Utdanningen deles inn i et løp for trinnene 1–7, som spesielt tar for seg begynneropplæringen og tidlig innsats, og et løp for trinnene 5–10, uten noen obligatoriske fag, der tanken er mer spesialiserte faglærere. I meldingen foreslås et nytt pedagogikkfag. Dette faget skal også sette framtidens lærere i stand til å møte elever i skolehverdagen, og de skal få innblikk i hvordan de i fellesskap med instanser utenfor skolen skal være i stand til å løse slike problemer. Pedagogikkfaget har blitt kritisert fra mange hold for å være akademisk og skolefjernt. Det nye faget pedagogikk og elevkunnskap fanger opp en viktig del, nemlig lærerens møte med elevene. I meldingen drøftes også lektor II-ordningen. Dette prosjektet har som mål å få nye yrkesgrupper inn i skolen. Formålet med å hente en annen type kompetanse inn i klasserommet er i hovedsak å styrke rekrutteringen og øke elevenes motivasjon i realfagene. Ansatte i næringslivet skal få muligheten til å formidle sin kompetanse i naturfag, teknologi og matte i skolen. De får muligheten til å undervise deltid i skolen innenfor de områder som skolen har særskilt behov for. På denne måten får elvene i praksis se hva disse fagene kan brukes til i arbeidslivet. Mange ferdig utdannede lærere er i dag ikke rustet til å møte hverdagen i skolen. Derfor er det satt i gang og utvidet en rekke veiledningsprosjekter for nyutdannede lærere, bl.a. PIL-prosjektet, Praksis som integrerende element i lærerutdanningen. Her er hovedmålsettingen å utvikle gode modeller for praksisopplæring i ulike typer lærerutdanning. Det skal bidra til erfaringsspredning mellom de ulike lærerutdanningsinstitusjonene og nettverksbygging på tvers av institusjonene. Det skal videre etableres kvalitetssikringssystem for praksisskoler, praksislærere og selve praksisopplæringen. På denne måten vil vi hindre det store praksissjokket som mange nyutdannede lærere møter. I all hovedsak er det enighet om hovedlinjene i stortingsmeldingen. Og jeg er veldig glad for at det er et samlet storting som går inn for å dele grunnskolelærerutdanningen inn i spesialisering mot trinn. På denne måten vil vi øke statusen på yrket og forbedre rekrutteringen. Lærerutdanningen er ikke tjent med politisk spill i denne sal.