Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2004-12-08:
Regjeringen setter pasienten i sentrum for sin helsepolitikk. Gjennom rusreformen er behandling av personer med rusmiddelproblemer blitt en del av spesialisthelsetjenesten. Loven er endret, og rusmiddelmisbrukerne har fått pasientrettigheter. Denne regjeringen har foretatt den største satsing noensinne på behandlings- og helsetilbud til personer med rusproblemer. Helseministeren har her i dag sagt at rus vil bli en av tre hovedprioriteringer for neste år – det gir håp. Høyre støtter Regjeringen i det arbeidet som er på gang med å utvikle stadig flere og bedre behandlingstilbud innen rus og psykiatri i brukernes nærmiljø. I budsjettet for 2005 styrkes lavterskelhelsetiltak for de mest slitne, og det satses på arbeidsmarkedstiltak for pasienter i legemiddelassistert rehabilitering. Samtidig videreutvikles de medikamentfrie behandlingstiltakene for å gi et tverrfaglig behandlingstilbud av høy kvalitet. Legene, sammen med kommunene, har gjennom rusreformen fått en klart tydeligere rolle, noe som betyr at den enkelte rusmiddelmisbruker i framtiden skal bli møtt med et mer helhetlig behandlings- og omsorgstilbud, med individuelle planer og oppfølging i sitt nærmiljø. Rusreform II vil stille store krav og blir en betydelig utfordring for helseforetakene i årene som kommer. Dette fordi et betydelig antall av rusmiddelmisbrukere har en såkalt dobbeltdiagnose, der de sliter med både rus og psykiske problemer. Høyre ser det derfor som svært viktig at foretakene gir rusbehandlingen høy prioritet og medvirker til et tettere samarbeid mellom rusbehandling og psykiatri. Regjeringen har satt som et viktig strategisk mål for rusmiddelpolitikken å bedre tilgangen til effektiv rådgivning, hjelp og behandling for personer med rusmiddelproblemer og deres pårørende. Samtidig styrkes tilbudet til de mest slitne narkomane, ved at Regjeringen bevilger penger til etablering av Frelsesarmeens gatehospital i Oslo, samtidig som satsingen på oppfølgingstjenester i bolig for bostedsløse og rusmiddelmisbrukere i kommunene skal trappes opp. Regjeringen prioriterer dem som trenger det mest. Den styrkede bevilgningen til Opptrappingsplanen for psykisk helse for 2005 medfører at planen er i rute. Det er fortsatt et klart behov for å styrke det psykiske helsevernet for å gi mennesker med psykiske lidelser et likeverdig og godt tjenestetilbud. Men like viktig som økte ressurser er omstilling og kulturendringer innenfor psykisk helsevern. Omstillingen krever endret behandlingspraksis og en ny tilnærming til brukerne. Målet for Høyre og Regjeringen er at flere skal få et tjenestetilbud i sitt nærmiljø og dermed gis mulighet for deltakelse og inkludering i samfunnet. Det betyr at tjenesteapparatet i større grad skal utformes ut fra brukernes behov og ønsker. Til tross for at behandlingskapasiteten har økt betydelig, er tjenesteapparatet fortsatt preget av manglende kommunale tilbud, manglende samarbeid og manglende oppfølging av brukerne. I budsjettet økes driftsmidlene til psykisk helsevern med 853 mill. kr. For at kommunenes tjenestetilbud til psykisk syke skal styrkes, tildeles kommunene 400 mill. kr, mens de resterende 453 mill. kr går til foretakene. Det bevilges 737 mill. kr til nye investeringer i spesialisthelsetjenesten. Etter fem år med opptrapping er status at stadig flere søker hjelp og flere får hjelp innen psykisk helsevern. Det ble i 2003 behandlet 33 650 barn og unge. Det utgjør en økning på 65 pst. fra planperiodens oppstart i 1998. I samme periode økte antall voksne som ble behandlet i poliklinikkene, med 49 pst. Tall fra Norsk Pasientregister viser at gjennomsnittlig ventetid for barn og unge har endret seg fra 90 dager pr. første tertial 2002 til 71 dager pr. første tertial 2004. Målet for Regjeringen er å få redusert ventetiden for vurderingssamtale for barn og ungdom til ti dager. Så til slutt en aldri så liten avstikker fra rus og psykiatri. Det betyr svært mye for de fødende og deres familier at komiteen nok en gang bidrar til å legge sterke føringer for at prematurtilbudet på nyfødtavdelingen i Ålesund skal kunne videreføres og videreutvikles. Ålesund-regionen er i sterk vekst, med stadig økende folke- og fødselstall. Prematurtilbudet ved sjukehuset i Ålesund er kjent for å holde svært god faglig kvalitet, og det er det eneste tilbudet mellom Bergen og Trondheim som ivaretar fødende fra Møre og Romsdal og store deler av Sogn og Fjordane. Regionene setter stor pris på støtten. Det er også positivt at Regjeringen i samarbeid med Fremskrittspartiet fikk styrket grunnrammene til Helse Vest og Helse Midt-Norge med henholdsvis 167 mill. kr og 99 mill. kr. På sikt, og snarest mulig, må disse to helseregionene få like rammevilkår som de andre helseregionene har, slik Hagen-utvalget har uttalt.