Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-06-12:
Formålet med Arktisk råd er å fremme samarbeid mellom de arktiske statene og arktiske urfolksorganisasjoner, særlig innen bærekraftig utvikling og miljøvern. Arktisk råd er den eneste felles arenaen for politisk samarbeid på ministernivå for de åtte arktiske nasjonene, og jeg har personlig hatt gleden av å følge Arktisk råd helt fra den spede begynnelsen opp mot Rovaniemi-samarbeidet osv. i 1996 og sett hvilken betydelig utvikling rådet har hatt med tanke på ressurser, organisering og politisk betydning. I innstillingen til denne saken, hvor komiteen er godt samlet, vil vi derfor understreke at Arktisk råd er svært viktig både for de fagfeltene rådet har direkte ansvar for, og som møteplass for dialog og gradvis utvikling av samarbeid om andre arktiske spørsmål. Samtidig er Arktisk råd altså et høynivåforum, og beslutninger i rådet fattes ved konsensus. Det er folkeretten og de folkerettslige forpliktelsene som utgjør det rettslige rammeverket for forvaltningen av nordområdene, og det er bred internasjonal enighet om at FNs havrettskonvensjon utgjør det viktigste folkerettslige grunnlaget for Polhavet. Komiteen er tilfreds med at Arktisk råd ifølge Riksrevisjonen bidrar reelt til å styrke samarbeidet mellom landene og øke kunnskapen om sentrale saksfelt, særlig om miljø- og klimaendringer i Arktis. Men Riksrevisjonen finner samtidig at organiseringen av Arktisk råd ikke er hensiktsmessig, og at styringen av arbeidet til dels er mangelfull. Blant annet har Arktisk råd ikke lagt nok til rette for urfolks deltakelse i rådets arbeid. Det viser seg også å være svakheter ved koordineringen og oppfølgingen av det norske arbeidet knyttet til rådet. Riksrevisjonen mener derfor det er betydelig potensial for mer effektivt samarbeid og utnyttelse av rådets ressurser dersom det blir enighet i rådet om bedre koordinering og mer forutsigbar finansiering av arbeidet. Komiteen tar til etterretning Utenriksdepartementets svar på akkurat dette, og forutsetter at statsråden følger opp Riksrevisjonens merknader som angitt. Komiteen har også merket seg at Riksrevisjonen i denne undersøkelsen ikke drøfter direkte den faktoren som kanskje i størst grad påvirker Arktisk råds muligheter til å levere på formålet, nemlig forholdet mellom Arktisk råd og deltakernasjonenes tyngste politiske interesser. Det er de økonomiske driverne bak politisk, økonomisk og annen utvikling, miljø- og klimasituasjonen og andre forhold i Arktis. Disse interessene er ikke, eller bare indirekte, en del av Arktisk råds ansvar og arbeid. Rådets muligheter til reell påvirkning på bærekraftig utvikling og klimautvikling i Arktis begrenses sterkt av dette. For Norges vedkommende er bl.a. oljevirksomhet, fiskeri og skipsfart lite berørt av Arktisk råds arbeid, selv om disse interessene er blant de mest styrende for norsk arktispolitikk. Riksrevisjonen påpeker svak involvering fra andre fagdepartementer enn Klima- og miljødepartementet. Dette kan være en konsekvens av at regjeringen i liten grad har ønsket at Arktisk råd skal engasjere seg på områder som angår vitale norske ressursinteresser. Utenriksdepartementet bekrefter i sitt svar behovet for bedre koordinering av norske aktører, men begrenser seg foreløpig til å vurdere hvordan samordningen med berørte departementer kan forbedres. Ved behandlingen av denne saken har derfor en samlet komité konkludert med at Riksrevisjonens undersøkelse tyder på at Norge med fordel kan avklare bedre de forventningene vi har om hva Arktisk råd skal være, og hvilke resultater rådet forventes å levere. Det er ikke hensiktsmessig å skape forventninger om at Arktisk råd skal bidra til mer konkret samarbeid og større resultater på viktige fagfelt enn det som er realistisk med de gitte forutsetningene for rådets arbeid. Dersom samarbeidet ikke etter hvert også utvides til tyngre politikkområder, vil Arktisk råd sannsynligvis etter vår mening også i framtiden ha en begrenset evne til å levere konkret og målbart på samarbeid som urfolksrettigheter, bærekraftig utvikling og miljøvern. Det begrenser ikke nødvendigvis Arktisk råds viktighet på andre områder, men det vil være en viktig avklaring i forhold til de forventninger vi kan ha til rådet. For øvrig slutter komiteen seg til Riksrevisjonens anbefalinger.