Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-12:
Departementet sier i sin begrunnelse for forslaget til ny lov om statens ansatte at loven må være tilpasset en moderne statsforvaltning, og at en ny lov må stå seg over tid. Det sies videre at lovforslaget ivaretar en avveining av på den ene siden statens interesser som arbeidsgiver og på den andre siden hensynet til rettssikkerhet og vern for den enkelte ansatte. Jeg kan være enig med begrunnelsen for lovforslaget ut fra det jeg siterte innledningsvis, men spørsmålet er om de gode intensjonene følges opp i det konkrete lovforslaget som er lagt fram. Fra Senterpartiets side mener vi lovprosessen ikke har vært god nok. Det er ikke lagt fram en lov som vil stå seg over tid, for å sitere regjeringens forutsetninger. Senterpartiet vil derfor stemme imot den framlagte lovproposisjonen i sin helhet. Jeg tror det er en kjent sak at Senterpartiet mener at arbeidsmiljøloven bør endres for å sikre arbeidstakernes rettigheter bedre på flere områder. Da de rød-grønne overtok regjeringsmakten i 2005, var arbeidsmiljøloven noe av det første som ble tatt tak i. Det samme vil bli situasjonen etter regjeringsskiftet i høst. Lov om statsansatte vil være en særlov som har forrang. Det heter at lovforslaget er tilpasset forvaltningsloven slik at statlige virksomheter er bundet av de saksbehandlingskrav som følger av forvaltningsloven når det gjelder vedtak om ansettelser, oppsigelser, suspensjon osv. Jeg mener vi har behov for å få på plass en endret arbeidsmiljølov som gir bedre premisser for bestemmelsene i statsansatteloven. Jeg registrerer at også departementet prinsipielt sett mener det skal være en harmonisering mellom statsansatteloven og arbeidsmiljøloven, men ser samtidig at ansattorganisasjonene i staten mener loven gir en rekke smutthull som ikke etterlever dette prinsippet. Fra Senterpartiets side vil vi spesielt understreke behov for å ettergå hvordan forslaget til ny lov for statsansatte rammer inn reglene for midlertidig ansatte. Ifølge uttalelsene fra ansattorganisasjonene er i dag 16 pst. av ansatte i staten midlertidige. I arbeidslivet for øvrig er det om lag 8 pst. midlertidig ansatte. Ved universitetene er så mange som en fjerdedel uten fast stilling, og det er vanlig å gå i midlertidige stillinger i mange år. Fra Senterpartiets side deler vi organisasjonenes bekymring når de sier at lovforslaget gir for sterk åpning for midlertidig ansettelse i staten. Det heter at loven «må gis et meningsinnhold som er tilpasset statens særpreg». Jeg forstår at departementet mener at midlertidige ansettelser i staten skal vurderes ut fra helt andre forutsetninger enn i arbeidslivet for øvrig. Det kan jeg aldeles ikke være enig i. Senterpartiet mener oppsigelsesvernet i staten skal følge arbeidsmiljølovens bestemmelser. Dette ble også foreslått av tjenestemannslovutvalget, men i regjeringens forslag er dette svekket gjennom en tolkning som kan svekke den faktiske harmoniseringen til arbeidsmiljøloven. Senterpartiet støtter ansattorganisasjonene, som mener regelverket i statens ansettelsesordning skal videreføre dagens bestemmelser om mindretallsanke. Departementet foreslår å oppheve denne retten, mens Unio og LO med flere mener at dagens ordning er viktig som sikkerhetsventil for å ivareta åpenhet om og innsyn i ansettelsesprosesser.