Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2003-05-27:
Kristelig Folkeparti ønsker en sterk offentlig skole og ser det som viktig at kommunene har mulighet til å opprettholde en desentralisert skolestruktur med grendeskoler. Derfor må kommuneøkonomien styrkes. Dessuten vil kommunene kunne vise at de vil satse på skolen når overføringene fra staten blir mindre øremerket. De får større handlefrihet. Kristelig Folkeparti har tro på det lokale selvstyret og ønsker å legge til rette for lokale prioriteringer. Men det er da av avgjørende betydning at det sikres flere frie midler i kommuneøkonomien, slik at det også blir mulighet for å opprettholde grendeskolene. Skolene har stor betydning for et levende lokalsamfunn og for å beholde bosettingen i lokalmiljøet. Dessuten bidrar skolen gjennom sin undervisning til å opprettholde og videreutvikle lokale tradisjoner. Spørsmål om skolenedleggelser i kommunene har utløst et sterkt lokalt engasjement mange steder. Grendeskolenes positive betydning i lokalsamfunnene må ikke undervurderes. Ofte har skolen en funksjon langt utover det å være et lærested. Den er også et samlingssted og en møteplass i ulike sosiale sammenhenger. For å sikre at skoler ikke nedlegges unødig, er det viktig å ha en grundig prosess forut for selve avgjørelsen. Både foreldre og elever må være med i denne prosessen. Den 5. mars stilte jeg skriftlig spørsmål til statsråden om overføring av skoleskyss for grunnskoleelever til kommunene på bakgrunn av Innst. O. nr. 27 for 2001-2002, der komiteens flertall viser til at en slik ansvarsoverføring vil sikre at skyssutgiftene blir vektlagt ved vurdering av endringer i skolestrukturen. Statsråden viser der i sitt svar til Nordlandsforskning, som vi har hørt både interpellanten og statsråden sitere fra tidligere i debatten i dag. Det er utarbeidet en rapport om forholdene rundt nettopp skoleskyss, særlig i forbindelse med nedlegging av skoler. I rapporten står det at de «i liten grad finner belegg for å hevde at primærkommunene velter vesentlige kostnadsbyrder over på fylkeskommunene. Dette kan således være et argument for at dagens ordning fungerer tilfredsstillende». Kristelig Folkeparti vil se nærmere på dette. Nordlandsforskning oppsummerer også slik: «For at små skoler skal klare å utvikle seg til nærmiljøsenter med et utvidet sett av funksjoner, er det viktig at dette er en bevisst politikk fra kommunens side.» Hovedkonklusjonen i rapporten er altså at små skoler er dyrere å drive enn større skoler. Det vises til øremerkede tilskudd i forhold til rammetilskudd, lønnsnivå, klassedelingsregler, rektorkrav osv. Vi må altså vurdere flere ting når det gjelder hvorvidt dagens finansieringssystem kompenserer for drift av små skoler når vi har som mål å opprettholde en desentralisert skolestruktur. Svaret fra statsråden i dag synes jeg er klart. Dette har også et videre perspektiv enn det rent økonomiske. Det å utvikle videre fådeltskolepedagogikk har også en egenverdi i seg selv. Og som denne rapporten så betegnende heter, «Det trengs ei hel bygd for å oppdra et barn», vil også – som jeg skjønner – Regjeringen arbeide videre med dette og se på hva som kan gjøres. Det er flere forslag i denne rapporten.