trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-03-05:
For andre gang i dag har vi opplevd at Regjeringen sender en god søknad til NATO om å få melde seg ut. Dette vedtaket som Regjeringen tydeligvis har tenkt å gå inn for, er en oppfølging av det som ble sagt i forbindelse med Jåttå tidligere i dag; det foreligger et brev fra NATO hvor de uttrykker sin store skepsis til at vi flytter ut fra Jåttå. Men til dette spørsmålet. Statsråden sier at Regjeringen er skeptisk til et rakettskjold. Ja, den er ikke bare skeptisk, det er faktisk nedfelt i Soria Moria-erklæringen at Regjeringen skal arbeide for å skrinlegge dagens planer om rakettforsvar. Og det er ganske sterkt. Dermed har også statsråden gjort det hun skulle i Vilnius. Hun har gitt uttrykk for at Norge står i en særstilling i NATO og vil gjerne slippe å være med på å støtte et rakettforsvar. Det er en god søknad om å komme ut av NATO. Da må jeg spørre statsråden: Er det nok en gang SV som skal diktere Regjeringen i utenriksspørsmål og forsvarsspørsmål?
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Når det gjelder langtidsproposisjonen for Forsvaret, har vi meddelt Stortinget at den blir lagt frem i mars. Når det gjelder kostnadsberegninger av de forslag som vil bli fremmet i forbindelse med proposisjonen, vil alle de bli behørig omtalt, med den kvalitetssikringen som er gjennomført, i proposisjonen. De tall og beregninger som foreløpig er kjent gjennom forsvarssjefens forsvarsstudie, er nå ute til ekstern kvalitetssikring. Alt dette vil bli gjennomgått grundig og lagt frem for representantene, slik det pleier når man legger frem en langtidsproposisjon. Når det gjelder NATOs tilstedeværelse i Norge, har jeg også lyst til å si at NATO er opptatt av at Norge har en effektiv kommandostruktur, en effektiv ledelsesstruktur og får mest mulig operativ aktivitet ut av de pengene man bruker på forsvar. Det er i NATOs interesse. Det jobber NATO med i mange land, og det er i Norges interesse. NATO har et treningssenter i Stavanger, og vi har hatt god dialog med NATO om treningssenteret og har sagt og forsikret om at dersom det skulle bli aktuelt å flytte FOHK fra Stavanger, vil Norge fremdeles støtte NATO med den vertslandsstøtte og de vertslandsforpliktelser vi har.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
I arbeidet frem mot langtidsproposisjonen er forsvarssjefens studie lagt til grunn. De tallene som ligger der, er kjent for regjeringspartiene på Stortinget, og de er kjent for opposisjonen. Når det gjelder andre som har hatt innspill til langtidsproposisjonen, er det spesielt Forsvarspolitisk utvalg, hvor også Fremskrittspartiet og de andre opposisjonspartiene hadde en representant til stede. De var rundt i hele Norge, på mange baser, også i utlandet, og ble gjort kjent med Forsvarets aktivitet på en veldig grundig måte. Alle ble behandlet likt. Jeg vil tro at den representanten som Fremskrittspartiet hadde i Forsvarspolitisk utvalg, også hadde en god dialog med sine representanter på Stortinget. Den kunnskapen som der kom frem, ble gitt til alle som var i utvalget, enten det var politikere eller andre eksperter som var til stede.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Det er selvsagt viktig for Norge at NATO er til stede i Norge. NATO hadde jo et kommandohovedkvarter i Bodø, som nylig er fraflyttet. Det treningssenteret som er i Stavanger, har både forsvarssjefen i sine samtaler med NATO og jeg i samtaler med både ledelsen i ACT - de som har ansvaret for treningssenteret - og med den som er sjef der nå, forsikret om at vi skal støtte med den vertslandsstøtte som vi er forpliktet til. Jeg fastholder den støtte vi skal gi til NATO som vertsland. Den skal vi gi enten vi blir værende i Stavanger med alt som er der i dag, eller det vil komme forslag om å flytte.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Når det gjelder konsekvensutredning eller utredninger om eventuelle forslag som kommer i langtidsproposisjonen, vil de selvfølgelig bli lagt frem for Stortinget, slik jeg har sagt. Jeg har mange ganger i Stortinget sagt at denne saken blir lagt frem i mars, og det står jeg ved. Alle sider ved de forslag som vil bli foreslått der, vil bli lagt frem. Det gjelder politiske vurderinger, eventuelt, og det vil også gjelde kostnadsoverslag, slik at dette er et grundig arbeid. Når det gjelder andre kostnader og andre forhold, viser jeg igjen til Forsvarspolitisk utvalg, hvor også Kristelig Folkeparti hadde sin representant, som jeg går ut fra hadde en god dialog med sine folk på Stortinget.(Presidenten klubber.) Jeg har også lyst til å understreke at jeg i denne prosessen også har hatt møter med ordførere fra alle kommuner som har ment seg berørt av forsvarsstudien, som da var kjent(presidenten klubber igjen) (Presidenten klubber.) (presidenten klubber igjen)
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Det er viktig for Norge, og det er viktig for vår regjering at vi baserer vår sikkerhet på medlemskapet vårt i NATO. Derfor er vi som NATO-medlem opptatt av å følge opp våre medlemskapsforpliktelser og også være et aktivt medlem i NATO, i alliansen, både i forsvarsministermøter og i utenriksministermøter. Det skal ikke være noen tvil om at NATO er viktig for Norge. Når det gjelder forslag i forsvarsstudien til forsvarssjefen, og hvilke av disse forslagene vi vil fremme i langtidsproposisjonen, vil de selvfølgelig bli behørig omtalt, både når det gjelder politiske vurderinger, eventuelle NATO-vurderinger og økonomi.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Jeg registrerer at det er mange tall og mange artikler i ulike medier om ulike forslag som måtte være i Forsvarssjefens studie. Jeg gjentar at jeg har ikke lagt fram langtidsproposisjonen ennå. Den kommer i mars. Vi har ikke konkludert, og så lenge vi ikke har konkludert, er det heller ikke noen forhold som det kan spekuleres i. Det jeg gjentar nok en gang, er at når langtidsproposisjonen blir lagt frem, skal alle vurderinger når det gjelder de forslagene som fremmes der, være kjent for Stortinget - det være seg økonomi eller andre forhold.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Når det gjelder den saken som det har vært mye fokusert på i det siste fra SV-lederens side, dreier det seg om missilforsvar. Det er ingen i denne sal som bør være forundret over hva Regjeringen i utgangspunktet mener om det. Der er vi enige om at vi er skeptiske til den formen for missilforsvar som det nå legges opp til fra amerikanernes side. Samtidig er det også slik at amerikanerne er i ferd med å inngå bilaterale avtaler med Polen og Tsjekkia på dette punktet. Alle spørsmål som dreier seg om NATOs toppmøte eller NATOs forsvars- eller utenriksministermøte, konsulteres med den utvidede utenrikskomite. Det vil selvfølgelig også skje før neste toppmøte. Jeg synes, med all respekt, at det må være mulig å uttrykke sin uenighet når man er i en prosess. Like fullt har vi sagt i NATO-møtene at vi følger de utredningene som foregår der. Så får vi ta endelig stilling når man kommer til det punktet. Der er vi ikke ennå.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Det er riktig at det var ingen andre land, ingen andre forsvarsministere enn meg, som uttrykte skepsis. Like fullt vet vi at det er skepsis i flere NATO-land, men det kom altså ikke til uttrykk i forsvarsministermøtet. Når det gjelder Russlands holdning og Russlands argumentasjon, mener vi likevel at med disse bilaterale forholdene som er, er det ikke noen grunn for Russland til å frykte det eventuelle, isolerte tiltaket som måtte komme mellom USA og Polen eller Tsjekkia. Men samtidig vil jeg si at vi fremdeles står ved den holdningen at vi er skeptiske til missilforsvar. Vi mener at det verden trenger nå, er nedrustning, et skikkelig stort tiltak for nedrustning, en felles satsing på nedrustning og ikke videre opprustning, som man veldig lett kan få hvis man får etablert et missilforsvar.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Jeg vil nok en gang avvise at Norge prøver å melde seg ut av NATO. Det er en fullstendig avsporing av debatten. Debatten om missilforsvar er en alvorlig debatt som foregår i mange land. Det er mange rundt omkring som er bekymret for den opprustning som det kan føre til. Når det gjelder vårt medlemskap i NATO, kan det jo ikke være slik at vi skal sitte som et medlem og ikke gi uttrykk for vårt syn når man er i en prosess i en sak. Da er det min plikt å gi uttrykk for det synet som er den norske regjeringens syn, og som også deles av mange rundt omkring, men som ikke nødvendigvis på samme måte har kommet til uttrykk på NATO-møtene. Vi er ennå ikke ved det beslutningspunktet i NATO at vi må ta stilling til om man skal koble NATOs rakettforsvar til det amerikanske forslaget.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Om en måned er det toppmøte i NATO. Hvor langt man vil gå i det møtet når det gjelder missilforsvar, er ennå ikke avklart. Vi er fremdeles i en prosess frem mot toppmøtet, og det må - med all respekt - være lov for en regjering å gi uttrykk for den skepsis som også kommer til uttrykk i vår regjeringserklæring. Regjeringen har ikke diskutert veto - verken i Regjeringen eller med den utvidede utenrikskomite. Jeg vil gjenta at vi har vært i en prosess. Jeg mener at som aktivt og ansvarlig medlem i NATO er det vår plikt også å melde fra når vi er uenige, selv om det er et flertallssyn vi er uenig i.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Jeg opplever at Stortinget ved mange spørsmål prøver å foregripe begivenhetenes gang. Det er faktisk slik at vi fremdeles er i en prosess, og vi er i gang med en utredning, som faktisk også Norge har sluttet seg til at vi skal gjennomføre. Like fullt må det være rett for Norge, når vi også uttrykker det i vår regjeringserklæring, å gi uttrykk for den skepsis Norge har i forbindelse med rakettskjoldet. Det synes jeg faktisk er vår plikt når dette er et syn som Regjeringen har. Når det videre gjelder hvordan vi skal opptre i forhold til hva som måtte komme opp på toppmøtet i NATO, må vi jo ta stilling til det når vi ser saken som ligger der, og når vi ser hvilke posisjoner som er. Det vil selvfølgelig også bli konsultasjon i DUUK før toppmøtet i NATO finner sted.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Regjeringen har foreløpig ikke trukket noen endelige konklusjoner om den fremtidige innretningen av forsvarsstrukturen. Dette medfører at sentrale forutsetninger, herunder økonomiske beregninger og grunnlag, fortsatt er til vurdering. I denne forbindelse pågår det også en ekstern kvalitetssikring av sentrale økonomiske beregninger. Resultatet av denne kvalitetssikringen vil selvsagt bli gjort tilgjengelig for Stortinget når proposisjonen er fremlagt. Det vil bli lagt stor vekt på å sikre at de anbefalinger som skal forelegges Stortinget, er helhetlige og robuste. I en slik helhet vil både sikkerhets- og forsvarspolitiske, operative, økonomiske og en rekke andre hensyn måtte vurderes. Dette vil også inkludere en regional og distriktspolitisk konsekvensvurdering. Regjeringen er opptatt av at Stortinget skal ha et godt og korrekt grunnlag for sin behandling av langtidsproposisjonen. Først må imidlertid Regjeringen sluttføre sitt arbeid med proposisjonen og grunnlaget for de anbefalinger som faktisk skal fremmes for Stortinget. Før dette finner jeg det ikke hensiktsmessig å gå ut og ta stilling til konkrete enkeltsaker stykkevis og delt, eller å kommentere enkelttall som gjengis i pressen eller i andre sammenhenger. For Regjeringen er det viktig at Forsvarets basestruktur innrettes slik at Forsvaret kan løse sine oppgaver på en best mulig måte. Regjeringen vil tilstrebe løsninger som i størst mulig grad dekker Forsvarets nødvendige behov, herunder både hensynet til å sikre robuste og bærekraftige fagmiljøer og evnen til raskt å kunne være til stede med de riktige kapasiteter der det er behov for dem. Når Regjeringen har lagt frem langtidsproposisjonen for Stortinget, vil Forsvarsdepartementet selvfølgelig være beredt til å besvare alle de spørsmål som Stortinget måtte ha i tilknytning til de forslag som da blir fremlagt.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
I forbindelse med dette arbeidet er det mange forslag, det vil også representanten Høie ha sett av Forsvarssjefens studie. Det er mange forslag som må tas stilling til. Men jeg har også lyst til å understreke at i denne saken er ingenting avgjort før alt er avgjort - før hele strukturen ligger på plass. Når det gjelder den eksterne kvalitetssikringen av tall knyttet til forslag som kan bli fremmet, er den i gang nå, og den vil selvfølgelig bli gjort tilgjengelig når proposisjonen blir lagt frem.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Jeg sa at alt var til ekstern kvalitetssikring. Det betyr at tallene foreløpig ikke er tilgjengelige, verken for meg eller for noen i Stortinget. De tallene som har vært tilgjengelig tidligere, har vært tall basert på forsvarssjefens innspill, Forsvarssjefens studie. Jeg har lyst til å understreke at uansett hva som måtte komme av lekkasjer i media, eller hva det måtte være, er det sånn at denne saken legges frem av Regjeringen, og først da kan vi se hvilket forslag vi endelig legger vekt på. Alle forhold i forbindelse med det vil da, som jeg også sa i svaret mitt, komme frem for Stortinget.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Forsvaret har oversikt over befal og soldater som er skadet i utenlandstjeneste. I likhet med det sivile helsevesenet er medisinsk personell i Forsvaret forpliktet til å dokumentere all behandling som gis. Informasjon fra de elektroniske legejournalene overføres til Forsvarets helseregister. Eldre papirjournaler er gjort lettere tilgjengelig ved at de nå er skannet elektronisk. På denne måten har Forsvaret registrert relevant helseinformasjon for den enkelte soldat - og befal - som har tjenestegjort i utlandet. Videre har vi gjennom Forsvarets helseregister tilgjengelig statistisk informasjon på et aggregert nivå om en rekke forhold knyttet til helse og tjenestegjøring. Helseregisteret gir dessuten mulighet for å dokumentere sammenhenger mellom tjenesteforhold, eksponering for hendelser og konsekvenser for fremtidig helse. Jeg er trygg på at det i dag foregår en grundig registrering av alle relevante helseopplysninger for soldater og befal som har gjennomført utenlandstjeneste. Vi må imidlertid erkjenne at registrering i Forsvarets elektroniske pasientjournal tidligere har hatt visse svakheter. For enkeltindivid har Forsvaret informasjon om behandling som er gitt av Forsvarets medisinske personell. Papirjournaler og skannede dokumenter i den elektroniske pasientjournalen er ikke umiddelbart tilgjengelig for statistisk bearbeiding. Dette betyr at når det gjelder forhold som går noe tilbake i tid, vil det være ressurskrevende å avdekke generelle helsemessige forhold for denne gruppen. Forsvaret arbeider stadig med å forbedre tekniske løsninger for å sikre at alle helsedataene lagres elektronisk. Jeg vil understreke at det er svært viktig å yte gode og forutsigbare helsetjenester til våre soldater, og å sikre at all medisinsk behandling av skader er dokumentert i samsvar med de krav som stilles. Helseinformasjonen fra Forsvarets helseregister gir Forsvaret en god mulighet til å overføre erfaring og utvikle gode helse-, miljø- og sikkerhetstiltak. Dette helseregisteret er under kontinuerlig utvikling og er et viktig redskap i arbeidet for å sikre mest mulig trygghet og oppfølging for personellet vårt.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Det er slik at dette helseregisteret har vært ført manuelt og senere elektronisk. Også når man fører et helseregister elektronisk, er det en utvikling over tid i deler av helseregisteret hvor man kan føre statistiske opplysninger. Helseregisteret i dag har en god kvalitet, men akkurat til hvilken dato man må gå tilbake i tid for at det skal være 100 pst., er jo også avhengig av utviklingen i et slikt helseregister. Det som er viktig i dag, er at man fører et helseregister med en fleksibilitet som gjør at man har mulighet for å ta ut opplysninger. Helseregisteret gjør også, som det er sagt, at man kan forebygge bedre fremover.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Det ble jo tatt en beslutning om å kjøpe Bæreia like før jul, så vidt jeg kan huske - det var på det tidspunkt, eller rundt årsskiftet. Det er en prosess og en overtakelse som man jobber med, så vidt jeg kjenner til, men det kan jeg komme tilbake til representanten Bredvold med et mer eksakt svar på.
Bent Høie (Høyre), 2008-03-05:
Oberstløytnant Tore Idsøe, som inntil nylig arbeidet ved NATOs hovedkvarter i Norfolk, USA, bekrefter i Stavanger Aftenblad den 1. mars at de med vantro mottok opplysningene om at Norge hadde planer om å bryte opp samlokaliseringen mellom Joint Warfare Centre og FOHK på Jåttå. Han sier helt klart at dette er et veldig farlig signal å sende inn i alliansen i forbindelse med det framtidige arbeidet med NATOs struktur i Europa. Hvordan vurderer forsvarsministeren betydningen av at NATO er permanent til stede i Norge gjennom Joint Warfare Centre? Deler forsvarsministeren oberstløytnant Tore Idsøes klare bekymring i denne sak?
Bent Høie (Høyre), 2008-03-05:
Helseministeren har Høyres fulle støtte i at mer penger ikke er løsningen på de generelle styringsutfordringene i sykehussektoren, men det svaret gjelder ikke når det gjelder behovet for å prioritere rusmisbrukere, kronikere og de psykiske syke. Der er det behov for en betydelig kapasitetsøkning. En av grunnene til at tilbudet til rusmisbrukerne er for dårlig, er at det foregår en systematisk annerledes vurdering av rusmisbrukerne i spesialisthelsetjenesten enn av andre pasienter. Dermed kommer ikke det reelle behovet for en økning av kapasitet i behandlingstilbud til denne gruppen fram, f.eks. når det gjelder antallet brudd på ventelistegarantien. Stortinget har sagt at disse pasientene skal ha de samme rettighetene som alle andre pasienter. Vil helseministeren ta grep for at det nå skal skje i spesialisthelsetjenesten?
Bent Høie (Høyre), 2008-03-05:
«Ifølge Stavanger Aftenblad 27. februar er det presentert et tall på 80 mill. kroner som årlig innsparing på å flytte Fellesoperativt hovedkvarter fra Jåttå til Reitan, i et internt notat til Arbeiderpartiets stortingsgruppe. Stammer dette tallet fra den eksterne kvalitetssikringen av forsvarsstudien, og vil eventuelt resultatet fra den eksterne kvalitetssikringen av beregningene i FS07 bli tilgjengelige for hele Stortinget på samme tid?»
Bent Høie (Høyre), 2008-03-05:
Forsvarsministeren sier at Stortinget skal få seg forelagt disse tallene når proposisjonen legges fram. Gjennom media er vi gjort kjent med at regjeringspartienes stortingsgrupper nå fortløpende behandler disse spørsmålene. Betyr det svaret at ingen av regjeringspartienes stortingsgrupper, heller ikke Arbeiderpartiets stortingsgruppe, vil ha hatt tilgang til de kvalitetssikrede bakgrunnstallene når de gir Regjeringen sitt standpunkt i disse spørsmålene?
Bent Høie (Høyre), 2008-03-05:
Forsvarsministeren var ikke i nærheten av å svare på mitt spørsmål. Vi er alle kjent med at regjeringspartienes stortingsgrupper fortløpende tar standpunkt i denne saken. Forsvarsministeren har nå bekreftet at de kvalitetssikrede tallene skal legges fram for et samlet storting når proposisjonen legges fram. Det må bety at regjeringspartienes stortingsgrupper ikke har hatt tilgang til de kvalitetssikrede tallene når de tar sine beslutninger, som er førende for Regjeringens beslutning. Hvis det er så at de har de kvalitetssikrede tallene tilgjengelig, betyr det at forsvarsministeren gir deler av Stortinget informasjon som resten av Stortinget ikke har tilgang til. Det regner jeg ikke med at forsvarsministeren gjør.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2008-03-05:
Forsvarsministeren regjerer sammen med et parti som vil ha Norge ut av NATO. Det kan se ut som om de kan lykkes med å få NATO ut av Norge, for de planene som verserer nå, setter NATOs nærvær i Norge på spill. Forsvarspolitisk talskvinne i Arbeiderpartiet, Signe Øye, har uttalt til Stavanger Aftenblad at hun synes det vil være klokt å foreta en konsekvensvurdering av spørsmålet om NATOs nærvær i Norge med hensyn til en eventuell flytting av operativt hovedkvarter. Mitt spørsmål til forsvarsministeren er: Er hun enig i at det vil være klokt å foreta en slik konsekvensvurdering før saken legges fram for Stortinget? Jeg registrerer for øvrig at forsvarsministeren her opplyser at tallene i forsvarsstudien nå er ute til ekstern kvalitetssikring. Det er da interessant å konstatere at mens tallene er ute til kvalitetssikring, tar stortingsgruppene i regjeringspartiene standpunkt på grunnlag av de tallene som forelå før.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2008-03-05:
Det er mange som har hatt forståelse for at man gir uttrykk for en bekymring for opprustningseffekten av et rakettskjold i en vurderingsfase. Men det som er utgangspunktet for representanten Foss’ spørsmål, er uttalelser fra statsministerens stedfortreder, som sier til Bergens Tidende at man ikke utelukker et norsk veto i forhold til disse planene. Det står i skarp kontrast til uttalelser fra forsvarsministerens egen statssekretær, Espen Barth Eide, som i et intervju med NTB i desember sa: «Vi er forbi ja eller nei-fasen. Temaet rakettskjold er ikke noe man kan være for eller mot.» Denne uttalelsen indikerer at den prosessen som statsråden snakker om, egentlig er tilbakelagt. Mitt spørsmål er: Er det ikke nå snart på tide at Norge innser at vi er ganske alene om å protestere i NATO, og at vi nå må rette vår innflytelse inn mot utfordringene i NATO.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-03-05:
Finansminister Halvorsen, SVs leder, har skapt et alvorlig bakteppe for den debatten vi har her i Stortinget i dag, med sin antydning om at man bør legge ned veto i NATO. Med det bakteppet har vi følgende situasjon: Forsvarspolitisk utvalg, hvor alle partiene har vært med, tar ikke stilling til basestrukturer, men de gjør det klart at man skal se nøye på NATO-tilhørighet og operativ NATO-tilhørighet. Det er med det bakteppet, som er enstemmig fra Forsvarspolitisk utvalg, at debatten både om NATOs aktivitet på Jåttå og for den saks skyld NATOs brede aktivitet på Ørlandet flystasjon med halvparten av alliert øvingsvirksomhet i Norge, med operativ AWACS-virksomhet, tegner et landskap som fra min side formuleres slik: Når vi ser forsvarssjefens studie, kan det virke som om forsvarssjefen, på tross av alt man skal tro om en forsvarssjef, vil ha NATO ut av Norge. Men det interessante politiske spørsmålet er om det også er Regjeringens linje? Her vet vi at NATO er høflig, men det er våre faktiske handlinger som teller. Jåttå og Ørlandet teller. Hvor står statsråden?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-03-05:
Venstre - og jeg vil gjerne også understreke det for min egen del - har sett det som en stor, viktig politisk oppgave å gi stemme til dem som liten eller ingen stemme har, ikke fordi de ikke kan tale, men fordi de ikke har sterke særinteresser i ryggen. Noen av disse vises i statistikk, men i statistikken er det mennesker. I 2006 og i første halvdel av 2007 var det i det daværende Helse Øst, ca. halvparten av Helse-Norge, om lag 20-25 pst. fristbrudd for behandlingstilbud for mennesker med rusproblemer. Da kan de vandre til et kontor i Østfold og få hjelp. Veldig få vandrer dit, fordi de sliter så mye med livet sitt. Alle disse menneskene blir fort borte i de store tallene, men deres verdighet er en oppgave som blir en test på humaniteten i hele hjelpesystemet vårt. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvilke praktiske tiltak vil hun sørge for, slik at alle disse menneskene får en forsterket stemme, slik at de slipper disse vandringene, og slik at fristbruddene ikke blir nok en nedtur, men at de får den hjelpen de har krav på etter norsk helselovgivning?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-03-05:
Jeg tillater meg å stille dette spørsmålet til finansministeren: «SSBs evaluering av SkatteFUNN-ordningen ble lagt fram 17. januar 2008, og evalueringsrapporten bekrefter at ordningen har vært svært vellykket mht. å stimulere til økt FoU i næringslivet. En krone i SkatteFUNN-subsidier har utløst to kroner i FoU-innsats fra bedriftene. Vil statsråden bidra til at SkatteFUNN-ordningen videreføres og utvides, bl.a. i tråd med anbefalingene fra næringslivet?»
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-03-05:
Jeg takker statsråden for svaret. Vi er enige om at det er viktig å få til økt forsknings- og utviklingsinnsats i næringslivet. SkatteFUNN-ordningen retter seg jo ikke mot de store industrilokomotivene, den retter seg mot de mange små og mellomstore virksomhetene i Norge. Venstre tror at det er slik at det ikke er ett virkemiddel som vil føre til at næringslivet øker sin innsats når det gjelder forsknings- og utviklingsarbeid, men mange virkemidler. Vi er også av den oppfatning at det er svært viktig at virkemidlene er gode for dem det gjelder. Er statsråden åpen for i den evalueringen hun skal gjøre, at SkatteFUNN-ordningen som til nå er bygd på skatteincentiv og ikke er en ren tilskuddsordning, fortsatt kan være det, bl.a. for at den skal fungere så lite byråkratisk som overhodet mulig for denne type bedrifter som man nettopp når med denne ordningen?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-03-05:
Statsråden og jeg er selvfølgelig enige om at vi skal prøve å få mer ut av næringslivet, og her er det en forskjell mellom f.eks. de sentrene vi har for forskningsbasert innovasjon, og f.eks. det vi har sett i Oslo på møteplassen mellom avansert vitenskapelig forskning og næringsliv, som vi har sett bl.a. i Oslo Cancer Cluster, som er toppforskning, grunnforskning, anvendt forskning, og som slår ut i avansert næringsliv. Det er selvfølgelig også viktig det som skjer i de store lokomotivene i Norge, enten det er StatoilHydro eller hvilken virksomhet det er. Men den store underskogen i det norske næringslivet er en serie av små og mellomstore bedrifter, og de er ikke på de vanlige møteplassene hvor de andre er. Det vil de ikke ha kapasitet til, men de kan nettopp få ut energien ved at ordningene er så gode som mulig. Og siden jeg har en statsrådbakgrunn, slik finansministeren nå solid skaffer seg sin, kjenner vi jo veldig godt Finansdepartementets aversjon mot alle skatteincentiv. Men jeg vil sterkt oppfordre statsråden til å tenke på det nettopp for å nå de mange små og mellomstore bedriftene, for deres virkelighet tegnes ikke på den måten som de store kan tegne sin, og som kan nås gjennom de andre virkemidlene. Det er grunnen til at jeg argumenterer for det. Så regner jeg med at finansministeren passer på provenyet til slutt.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-03-05:
I forbindelse med planene om å etablere en ny kampflybase i Bodø har det framkommet påstander om at det også i dette prosjektet ligger enorme ekstrakostnader, som følge av støy og andre investeringsbehov, som ikke kommer fram i Forsvarsstudie 07. Utgiftene påstås å komme opp i ca. 4,5 milliarder kr. Når man setter dette beløpet opp mot Forsvarssjefens ønske om f.eks. å parkere våre nye MTB-er, som har en årskostnad på 200 mill. kr, nettopp på grunn av mangel på penger, høres dette svært betenkelig ut for Fremskrittspartiet. Kan statsråden garantere at de økonomiske aspekter vedrørende en eventuell etablering av ny kampflybase i Bodø vil bli lagt fram for Stortinget før behandling av en slik etablering?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-03-05:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren: «Forsvaret har visstnok ingen oversikt over norske skadde befal og soldater som har vært ute i internasjonale oppdrag. Vil statsråden sørge for at en slik oversikt finnes, og på den måten kunne være med og bidra til at antall senskader blir redusert?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-03-05:
Jeg takker statsråden for svaret. Nå var svaret noe ulikt det jeg trodde statsråden skulle svare, for jeg har fått opplyst at det er ingen oversikt, det er i hvert fall en mangelfull oversikt. Det bekrefter vel statsråden for så vidt også når hun sier at registreringen har visse svakheter. Nå vet ikke jeg hva statsråden mener med «visse svakheter», men det sier i hvert fall at det ikke er bra nok - og statsråden sier jo at det skal bli bedre. Men da vil jeg spørre litt mer i detalj: Hva er «visse svakheter», og hvor langt kan man gå tilbake for at Forsvaret har 100 pst. bra nok oversikt over dette? For det er jo kjempeviktig å ha en oversikt over dem som er skadd i internasjonale oppdrag. Etter hvert som vi sender soldater ut - det er blitt ganske mange gjennom årene - blir det også tøffere og tøffere å være soldat. Man opplever en helt annen hverdag, selvfølgelig. Man opplever krig i hverdagen. Man er ute i skarpe oppdrag, og man blir skadd, kan bli skadd, eller ser andre bli skadd.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-03-05:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg tror statsråden og jeg har et felles mål om at dette skal bli så bra som mulig, slik at man kan hjelpe både soldater, befal og, eventuelt, sivile som også har vært ute, med de skader de får senere. Da tenker jeg altså på senskader - ikke nødvendigvis bare på de fysiske, men også på de psykiske. Det er selvfølgelig slike senskader som kommer etter en stund, eller kan komme etter en stund. Et slikt register er kjempeviktig, og det må kvalitetsmessig være så 100 pst. godt som mulig, så jeg tror statsråden og jeg har et felles mål der - selvfølgelig. Avslutningsvis vil jeg bare spørre om hvordan det går med Bæreia. Det er jo selvfølgelig et ledd i dette med senskader. Så hvis statsråden kan tenke seg å svare på det i tillegg, hadde det vært bra.
Erna Solberg (Høyre), 2008-03-05:
Jeg tillater meg å stille spørsmål til helseministeren. Vi gjennomførte i 2001, med virkning fra 2002, en helsereform som hadde flere formål. Ett av formålene med helsereformen var å få klare styringsstrukturer og å ha en helseminister som tok ansvar for de store prioriteringene, men som samtidig lot ansvaret for de mindre tilpasningene og endringene ligge lavere nede i beslutningssystemet. Et annet viktig formål var at vi skulle få slutt på svarteper-spillet mellom forvaltningsnivåene, forsøkene på å spille politikere ut mot hverandre. Fra første dag av var det en utfordring, bl.a. fordi den forrige regjeringen hadde en opposisjon som representanten Sylvia Brustad den gang var medlem av, som valgte å gå til angrep på svært mange av tiltakene der vi gikk inn for å styre bedre. Våren 2005 rullet nybakt mor, stortingsrepresentant Brustad, sitt eget barn, født på Rikshospitalet, frem i kampen mot nedlegging av og endringer knyttet til Rikshospitalets kvinneavdeling. I dag er helseministeren så heldig at hun har en opposisjon som i forrige uke gav henne støtte til at ikke det spillet skal føres. Tvert imot har vi bedt statsråden om i løpet av seks måneder å gi oss tiltro til at vi nå kan få et styringssystem for helsesektoren hvor vi kan prioritere de svakeste gruppene og de viktigste oppgavene, et styringssystem som gjør at vi kan bygge opp i stedet for å oppleve kaotiske tilstander. Vi har gitt statsråden seks måneder til å legge frem et klart styringsopplegg for dette, slik at vi kan få tiltro til den reformen som var et prestisjeprosjekt for Arbeiderpartiet under forrige regjering, men som nå holder på å drukne på grunn av mangel på handlekraft fra den nåværende statsråd.
Erna Solberg (Høyre), 2008-03-05:
At lokalpolitikere slåss, synes jeg er helt greit, men at statsråder, tidligere stortingsrepresentanter, undergraver, slik statsråd Brustad gjorde da hun var stortingsrepresentant, synes jeg er noe helt annet. Jeg har lyst til å si én ting. Fra 2002 til 2008 har bevilgningene til Helse-Norge økt med 35 milliarder kr - fra 50 til 85 milliarder kr. 17 milliarder av denne økningen ble bevilget under den forrige regjeringen. Det var en kraftfull satsing da, og jeg er enig i at det er en kraftfull satsing på helsesektoren nå. Dette er den sektoren vi satser mest på. Men samtidig har statsråden gitt instruks om at man skal kjøpe færre tjenester fra private. Det bidrar til at helsekøene for øyeblikket øker. Man har ikke fulgt opp Wisløff-utvalgets innstilling om samhandling mellom første- og andrelinjetjenesten, og man har kuttet i rehabiliteringsdøgn, slik at det blir flere mennesker som kommer inn igjen og inn igjen på sykehusene. Jeg synes det er på disse områdene vi nå må få en klarhet i om statsråden har en annen holdning.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Jeg vil for det første ta avstand fra ord som «holder på å drukne» og at det er «kaotiske tilstander», og at representanten Erna Solberg prøver å slå politisk mynt ved å bruke den type ord. Jeg tror det er lenge siden det har vært en så sterk styring i denne sektoren som det er nå. Jeg er veldig glad for den oppslutning jeg fikk fra de fleste partier da jeg hadde redegjørelse på vegne av Regjeringa her i Stortinget, om at hovedsvaret nå ikke er å gi mer penger, men at det må tas en del andre styringsgrep. Jeg vil også minne representanten Solberg om noe som Stortinget sluttet seg til, nemlig at denne regjeringa nå for første gang har prioritert aktivitetsvekst for inneværende år. Det skjedde ikke så lenge Erna Solberg satt i regjering. Det er også denne regjeringa som har løst det som har vært et uløst problem siden 2002, og som er en av grunnene til at mange sjukehus har problemer med underskudd, nemlig å ha penger til investeringer, nybygging, vedlikehold og innkjøp av nytt utstyr. Jeg syns at Erna Solberg og Høyre har kommet med flere konstruktive innspill til hvordan vi kan gjøre denne modellen enda bedre, og det er noe vi gjerne vil snakke mer om. Når det gjelder hvordan vi skal gjøre det, vil jeg si at vi allerede har lagt fram en nasjonal helseplan. Jeg ser at Høyre tar til orde for at vi skal gjøre det, men vi har, som sagt, allerede lagt fram en slik plan. Den må videreutvikles hele veien, og vi må ikke minst gripe fatt i - og det har vi gjort - det som dreier seg om samhandlinga mellom de ulike nivåer. Jeg tror noe av det folk opplever som et av de største problemene, er at det ikke er godt nok samarbeid mellom primærhelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten. Det er også en av grunnene til at vi har gitt 50 mill. kr til ulike samhandlingstiltak på det området, inngått avtaler med Kommunenes Sentralforbund, og styrer sterkt gjennom de oppdragsdokumenter og foretaksmøter vi har hvert eneste år. Jeg er også helt enig i at vi så langt som mulig skal la styrene gjøre jobben sin. Det er et viktig fundament i hele reformen, men jeg vil også minne om at når vi forsøker å la dem gjøre det, er det mange, også fra Erna Solbergs parti, som kommer med spørsmål og er med i fakkeltog for å gjøre noe annet.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
For det første er det ikke riktig at vi har kuttet når det gjelder penger til rehabilitering. Vi bruker mer, men det har vært en opprydding med hensyn til kvaliteten på en del opptreningsinstitusjoner. Det er flere som nå blir rehabilitert i sjukehus, og det er også slik at veldig mange av opptreningsinstitusjonene heldigvis er fylt opp nå. De fleste av dem er jo private, ideelle, og det er Regjeringa for, ikke minst gjennom den nye ordninga aktiv sjukmelding, som representanten kjenner godt til. Så til spørsmålet om køer. De siste ventelistetallene vi fikk, viste en liten økning på tre dager. Det er noen som går opp, og noen som går ned. Det vil jeg kalle ganske normale svingninger. Men når det gjelder spørsmålet om køer, er jo køer også et uttrykk for at vi i dag kan behandle mye mer enn det vi gjorde for bare noen få år tilbake. La meg bruke et eksempel: For få år siden var det slik at folk som var døve, forble døve. I dag kan en opereres og få noe som kalles cochlea-implantat i hodet, bak øret, som gjør at en kan høre. Det er klart at da blir det køer. Så mye av forklaringen på at vi får køer, er at vi kan behandle mer. Det er derfor ikke så veldig negativt, syns jeg, snarere tvert imot.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Jeg syns det er veldig interessant at et medlem av Stortinget sier at en forholder seg til feilslått økonomisk styring. Det er Stortinget som har vedtatt de økonomiske rammene også for vår helsesektor. Jeg mener faktisk at det er min plikt som helseminister å sørge for at alle dem jeg har ansvar for, følger opp de vedtak som Stortinget til enhver tid vedtar. Det gjelder også i forhold til økonomien. Jeg merker meg også at Fremskrittspartiet, slik jeg ser det, er det eneste partiet som sier at det eneste svaret nå er å gi mer penger. Nei, jeg mener det er galt. Vi må sørge for at alle forholder seg til Stortingets vedtak. Det er fullt mulig innafor de rammer som denne sektoren har, med en økning på over 7 milliarder kr for inneværende år, å gi gode helsetjenester i hele landet. Situasjonen ved deler av sjukehusene er at flere av dem i fjor brukte mer penger enn det Stortinget gav. Det er klart at da byr det på noen ekstra omstillinger for inneværende år, men alle sjukehus i dette landet har fått mer penger fra i fjor til i år.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Jeg er helt enig i det representanten Dåvøy tar opp omkring den tilsynsrapporten vi fikk om akuttmottakene. Den rapporten er alvorlig, og det er sjølsagt ikke akseptabelt at den viser at det ved flere av våre akuttmottak har vært, og til dels er, en situasjon hvor det ikke er god nok drift. Statens helsetilsyn sier, som representanten også riktig påpeker, helt klart at det er manglende ledelse og organisering ved flere av disse akuttmottakene. Det må være slik at alle mennesker, særlig i kritiske faser, er trygge på at de får god behandling. Jeg har allerede tatt dette opp med styrelederne og de administrerende direktørene i de regionale helseforetakene, og jeg kommer til å ha et foretaksmøte med alle styrene i regionene om dette den 14. mars, så vidt jeg nå husker, nettopp for å understreke alvoret i det. Jeg forventer at det blir ryddet opp i dette med en eneste gang.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Hvis jeg hadde hatt 2 milliarder kr til disposisjon her og nå, er ikke jeg sikker på om jeg ville ha puttet disse pengene inn i spesialisthelsetjenesten. Jeg tror tvert imot at disse pengene burde vært brukt på å styrke primærhelsetjenesten, for noe av det vi ser, er at en god del av de pasienter som kommer til sjukehusene, burde ha blitt behandlet på et lavere nivå. Det gjelder kanskje særlig en del eldre pasienter. Vi ser det også i forhold til en del av våre akuttmottak; mange der burde ha vært behandlet på et lavere nivå. Dessuten mener jeg at vi har et kjempepotensial i å drive et mye mer aktivt forebyggende arbeid, altså å hindre at folk blir sjuke. Når 200 000 mennesker i Norge har KOLS, mye på grunn av røyking, og over 150 000 har diabetes 2, en god del på grunn av vår livsstil, er det der vi er nødt til å sette inn et støt for å hindre at folk blir sjuke. Jeg tror nok heller jeg, hvis jeg hadde hatt 2 milliarder kr, ville brukt mer penger på den aktiviteten enn på sjukehusene, for der må vi få orden med hensyn til at de må forholde seg til de rammer de har fått, og de har fått historiens beste rammer for inneværende år.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
For det første: La meg bekrefte at jeg er veldig interessert i å ha dialog med både Høyre og andre partier om hvordan vi kan gjøre denne reformen enda bedre. Det er ingen tvil om at vi har fått mer kvalitet inn i tjenesten. Vi behandler flere enn noensinne og mange andre gode ting. Men det er nok også slik at det er ting som kan gjøres enda bedre. Det inviterer jeg gjerne til dialog om, og jeg trur ikke vi er så veldig uenige om en god del av de punktene. Vi har allerede lagt fram en plan, en nasjonal helseplan, men den skal videreutvikles. Jeg er sjølsagt også i den sammenheng åpen for gode forslag. Så er jeg helt enig med representanten Sjøli i at satsinga på primærhelsetjenesten og på legetjenesten i sjukehjem er nødt til å bli mye sterkere. Det er slik at en del eldre mennesker som i dag f.eks. på grunn av lungebetennelse blir sendt til sjukehus, burde kunne ha blitt behandlet på sjukehjem i sin hjemkommune. Ikke minst er sjukehuset i representanten Sjølis hjemfylke et godt eksempel på hvordan det kan gjøres. De har opprettet en kontakttelefon på sitt sjukehus som alle sjukehjem kan ringe til når det er en pasient som trenger hjelp. Mange av disse pasientene forblir på sjukehjemmet. Det er bra for pasientene, og det er bra for helsetjenesten.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Finansieringssystemet er vi i gang med å gå igjennom av mange grunner. Jeg er helt enig med representanten Dåvøy i at vi må greie å få til pasientforløp som gjør at pasientene ikke blir avhengige av om de tilhører det eller det nivået og eventuelt må starte på nytt igjen, men at de kan få det vi kaller en sømløs behandling, uansett hvor de trenger behandling. Så til situasjonen i Oslo når det gjelder rus. Fordi situasjonen har vært ganske utfordrende i denne byen, har jeg hatt flere møter med ledelsen i Oslo kommune og med Helse Sør-Øst og bedt om at de sammen må finne fram til et bedre opplegg, ikke minst når det gjelder avrusning i denne byen, for det er åpenbart ikke bra nok. Jeg har stor tiltru til at det er mulig å finne gode løsninger på det. Så mener jeg også at den opptrappingsplanen som Regjeringa har lagt fram for dette feltet, viser en retning på et område hvor vi er nødt til å gå videre, og hvor vi ikke er i mål. Det gjelder på forebyggingssida. Når noen kommuner har en skjenkepolitikk som jeg mener er under enhver kritikk, men som tilhører det lokale sjølstyret, er det også slik at kommunene må ha et ansvar for hva de gjør med dem som får problemer på grunn av f.eks. en meget liberal skjenkepolitikk. Det handler om flere behandlingsplasser, og det handler om behandlingsopplegg som fungerer. Jeg besøkte i forrige uke Fredheim behandlingssenter på Ringsaker i Hedmark, som har et tilbud for noen av de mest slitne som har vært på kjøret i svært mange år, og det gir gode resultater. Så vi må sørge for at vi også innafor dette feltet både har nok plasser på alle nivåer, og at det er plasser av god kvalitet som gjør at folk faktisk får den hjelpa de trenger.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Jeg mener at vi fortløpende må ha en gjennomgang av alt det vi driver med, og det gjelder også finansieringssystemer. Det er klart at når det gjelder innsatsstyrt finansiering, der mange har meninger om hvilket nivå det skal ligge på, er det f.eks. en uting at noen har brukt det ned på avdelingsnivå på sjukehus. Det skal jo ikke skje, for det er en styring mot de regionale helseforetakene. Så det er åpenbart en feil. Jeg har gitt beskjed om det, men noen praktiserer det feil, og det må vi sjølsagt ordne opp i. Det er ett eksempel på ting som må endres. Så er det klart at alt som kan bidra til at vi får til bedre samhandling til beste for pasienten, er positivt. Derfor ser vi også på mulige prøveordninger e.l. som kan stimulere til mer samhandling. Slik jeg ser det, er det noe av den største utfordringa i helsesektoren akkurat nå.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Først: La meg igjen vise til det stedet jeg var i forrige uke, altså Fredheim. De sier at de ordninger man har når det gjelder anbud i Helse Sør-Øst, er veldig bra. De sier at de er med på å øke kvaliteten i tilbudet, og at det er veldig viktig at man har systematikk i dette, som faktisk er ganske komplisert. Så er det også slik at den tida som er fastsatt til ett år - jeg regner med at representanten Giltun snakker om Helse Sør-Øst i første rekke - ikke er absolutt. Det betyr at det sjølsagt vil være individuelt om noen trenger et lengre løp enn det. Jeg er enig i at det må gjøres mer på dette feltet. Vi har sjølsagt tenkt igjennom tilbudet og gjort noe med det både til dem som er i legemiddelassistert rehabilitering, og til dem som er i andre typer rehabilitering. Derfor har vi for inneværende år lagt inn mer penger og flere plasser. Men dette er et område som vi må gå videre med. Så håper jeg at alle partier tenker på at det er viktig å hindre at folk kommer inn i rusmisbruk, og at man også tenker igjennom om man vil ha en liberal eller ikke-liberal skjenkepolitikk.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Jeg er ikke enig i den virkelighetsbeskrivelsen, at det er dårligere nå enn det har vært på lenge, eller dårligst, som representanten Sjøli sa. Det er beviselig slik at det er gitt mer penger, ikke minst til sjukehusa, hvor faktisk en del av dem som sliter med rus, får hjelp, og også til behandlingstilbud utenfor sjukehus. Men vi må videre. Jeg er helt enig i at på dette området er vi ikke i mål. Det handler om forebygging. Det handler om behandling, og det handler om ettervern. Jeg møter ganske mange som sier at ja, vi har vært heldige som har vært innom f.eks. Tyrilikollektivet eller andre steder, men hvordan skal det bli når vi kommer hjem, hvor det er veldig få som følger opp? Et av de konkrete tiltakene som Regjeringa har foreslått, og som vi har fått tilslutning til her i huset, og som representanten kjenner til, er at vi vil sette i gang med en forsøksordning med tillitspersoner som skal følge opp hver enkelt etter at de har vært inne i et behandlingstilbud, med hensyn til hvordan de skal komme seg videre for å hindre at de havner på det samme kjøret igjen. For å komme videre mener jeg at dette er et område det er viktig å ha dialog om, for det trengs mer behandling.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Som jeg tidligere sa til representanten Dåvøy, mener jeg det er grunn til å se også på dette. Jeg er enig med representanten Eriksen i at en må prøve å gi tilbudet når folk er motivert, men man må også sørge for å prøve å motivere dem som ikke er motivert. Da handler det sjølsagt om at vi må greie å se de kommunale tilbudene sammen med dem vi har i spesialisthelsetjenesten, i en enda større og bedre sammenheng enn det vi gjør pr. i dag. Da er det sikkert mange veier til Rom, og sikkert mange meninger om det, men jeg tror det handler om å utnytte det beste både i noe av det tilbudet som frivillige organisasjoner gir, som jeg vet Kristelig Folkeparti er veldig opptatt av, sammen med det vi gir i kommunene og i sjukehusa. Jeg tror mye også handler om å samordne enda bedre, for vi har egentlig mange gode tilbud. Det er jo litt meningsløst hvis det er gode tilbud om plasser med god kvalitet som står tomme, og det så er noen utenfor den døren som egentlig trenger den hjelpen, men som ikke får den. Da har vi en vei å gå for å få koblet sammen dem som trenger hjelp, og dem som kan tilby hjelpen.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-05:
Jeg er ikke fornøyd med at det er så store sosiale forskjeller i vårt land, som er et av verdens rikeste. Det må også være helt klart at alle skal ha likeverdig behandling i vårt helsevesen, uavhengig av bakgrunn, kjønn, kultur, bosted og lommebok. Så er det, som representanten Ludvigsen sier, en stor utfordring at det beviselig er slik at det f.eks. mellom to bydeler i denne byen er stor forskjell - mange år - i levealder. Det henger sammen med utdanning, bakgrunn og oppvekstvilkår, men det henger også sammen med helse. Jeg var senest i går på et veldig interessant møte på Rikshospitalet hvor dette også var temaet sett i forhold til vår helsetjeneste. Regjeringa har også, som kjent, lagt fram ei stortingsmelding for å redusere de sosiale ulikhetene. Det handler både om å greie å fortsette på den veien vi nå er, med et av de aller laveste arbeidsledighetsnivåene vi har hatt, få flere folk inn i arbeid og aktivitet, redusere den andelen som går på trygd, og gi alle gode oppvekstvilkår gjennom barnehager og skoler. Derfor har vi vært så klare på at vi vil at alle som ønsker det, skal få en barnehageplass til en ålreit pris, styrke den offentlige skolen som gjør at unger av foreldre som enten de er direktører eller vasker på kontor, skal gå i den samme skolen. Det handler også om å redusere sosiale ulikheter, og vi må også sjølsagt sørge for at alle blir behandlet på en likeverdig måte i helsevesenet. Det er grunn til å tru at det ikke skjer overalt, og det er noe jeg sjølsagt tar opp med dem som har ansvaret ved våre sjukehus.