Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2008-11-20:
Endringene i universitets- og høyskoleloven er i all hovedsak ledd i oppfølgingen av Brautaset-utvalgets innstilling om godkjenning og godskriving av høyere utdanning i Norge. Men den saken vi i dag behandler, inneholder også endringer i reglene om bruk av falske vitnemål, utestenging av studenter, tidsfrister for å fremme krav om begrunnelse for karaktersetting og krav om innstillingsutvalg ved ansettelse av direktør. I tillegg har departementet foreslått justeringer i bestemmelsen som regulerer rettigheter for studenter som får barn i studietiden, dette på bakgrunn av anmodningsvedtak fra Stortinget. Komiteen støtter departementets forslag om å videreføre myndighetsfordeling mellom NOKUT og institusjonene ved godkjenning og godskriving av annen utdanning, der NOKUT treffer vedtak om generell godkjenning, mens de akkrediterte institusjonene treffer vedtak om faglig godkjenning ved jevngodhetsvurdering. Dette innebærer at NOKUT får en tydeligere rolle i den faglige godkjenningen. NOKUT kan imidlertid ikke godkjenne eller overprøve institusjonenes faglige vurdering. For å klargjøre forskjellene på generell og faglig godkjenning er komiteen enig i departementets vurderinger om at det er hensiktsmessig at reglene framkommer i to bestemmelser, og ikke som i dag, hvor det er samlet i én. Tid-for-tid-prinsippet er fortsatt hovedregel ved godskriving, men det vil i en del tilfeller ikke kunne godskrives fullt ut, siden den enkelte institusjon må vurdere den gjennomførte utdanningen i henhold til sine egne faglige krav. Den økende forekomsten av bruk av ulovlige dokumenter i forbindelse med søknad om opptak og godkjenning i universitets- og høyskolesektoren fører til at forbud er på sin plass. Dette forbudet vil gjelde bruk av falske vitnemål, falske dokumenter og bruk av såkalt ekte vitnemål fra ikke-eksisterende eller falske institusjoner ved opptak og godkjenning. Hele komiteen har vært opptatt av rettighetene til studenter som får barn i studietiden, og er tilfreds med at Regjeringen følger opp dette. Spesielt er det viktig at studenter med barn beholder sin studentstatus i permisjonstiden. Dette vil si at studenter med barn etter endt permisjon fortsatt har rett til utdanningsstøtte fra Lånekassen og har rett til å gå opp til eksamen. Det er også viktig at gravide studenter nå får en rett til utsatt eksamen i forbindelse med fødsel, og at dette også bør gjelde for fedre. Departementet foreslår endringer i lovens §4-8 første og annet ledd, som omhandler utestenging basert på ulike forhold. Første ledd gjelder studenter som opptrer grovt forstyrrende og aggressivt overfor medstudenter og ansatte. For disse skal utestengingen omfatte alle institusjoner. Studenten fratas retten til å gå opp til eksamen, og det kan fattes vedtak om utestenging i opptil ett år. Annet ledd gjelder studenter som har skapt fare for liv eller helse for pasienter, klienter, barnehagebarn, elever eller andre som studenten har hatt å gjøre med som del i klinisk undervisning. Disse utestenges ikke fra samtlige studier og eksamener, bare fra studier med klinisk undervisning eller praksisopplæring. Det kan fattes vedtak om utestenging i opptil tre år. Dette er endringer som det uten tvil er behov for. Fristen for å framsette krav om begrunnelse av karaktersetting endres til en uke fra karakteren blir kunngjort, dersom karakteren meddeles elektronisk. Dette fører til at studenten får svar på klagen tidsnok til å melde seg opp til ny eksamen.