trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Jeg vil også få takke saksordføreren for et grundig arbeid og for et godt samarbeid i komiteen om en kompleks sak. Innleggene i salen viser at her spenner det fra helseforetak til Bane NOR, og jeg skal nå ha et innlegg som delsaksordfører for drift og måloppnåelse i Space Norway. Målet til Riksrevisjonen har vært å undersøke styringen og oppfølgingen av Space Norway AS, om den understøtter effektiv drift og sektorpolitisk måloppnåelse. Space Norway skal bidra til drift og utvikling av romrelatert infrastruktur i Norge for å dekke nasjonale brukerbehov. Hovedaktiviteten i Space Norway er å eie eller drifte infrastruktur og drive med innovasjon og utvikling. Space Norway har store, komplekse og kapitalkrevende oppgaver som er knyttet til Svalbard og nordområdepolitikk, sikkerhets- og forsvarspolitikk og kommunikasjon og beredskap innenfor sjøredning, oljeberedskap og krisehåndtering. Siden virksomheten i hovedsak består av å eie eller leie kritisk infrastruktur som ikke egner seg for sikkerhetsstillelse, kan selskapets aktiviteter ikke finansieres gjennom ordinære banklån. Det innebærer at selskapets virksomhet må tilføres kapital på andre måter. Space Norway skal som aksjeselskap til enhver tid ha en egenkapital og likviditet som er forsvarlig ut fra risikoen ved og omfanget av virksomheten som selskapet bedriver. Riksrevisjonens undersøkelse tyder på at dette nok ikke har vært tilfellet. Til tross for at Space Norway har begrensede finansielle ressurser og dertil handlekraft, har selskapet valgt å igangsette to store og kapitalkrevende utviklingsprosjekter samtidig. Ifølge Riksrevisjonens rapport har selskapet ikke hatt tilstrekkelig med kapasitet til å gjennomføre to så store og komplekse utviklingsoppgaver samtidig, og det har i sin tid ført til at selskapet har kommet i en anstrengt likviditetssituasjon. I likhet med Riksrevisjonen mener komiteen at det er kritikkverdig at Space Norway har operert med en meget høy finansiell risiko og selv bidratt til å sette seg i en krevende likviditetssituasjon. Ifølge Riksrevisjonen har det også vært et misforhold mellom selskapets ambisjoner og den faktiske økonomiske evnen til å bære utviklingskostnadene innenfor de finansielle rammene uten kapitaltilførsel fra staten. Riksrevisjonen mener at departementet på et langt tidligere tidspunkt burde ha sørget for en bedre dialog med selskapet om hvilke nye oppgaver som skal prioriteres innenfor de økonomiske rammene som foreligger. Dette er komiteen helt enig i. Det er grunn til å understreke at det er viktig at det ikke settes i gang ny aktivitet før finansieringen er på plass. Både selskapet og Nærings- og fiskeridepartementet som eierdepartement har et ansvar for dette. Komiteen forventer derfor at statsråden vil sørge for at styret i Space Norway og departementet har en omforent forståelse av selskapets vedtektsfestede formål. Komiteen viser også til at Space Norway skal dekke viktige infrastrukturområder som er kritiske for Norge, og da må dette skje innenfor de rammer som regjeringen og Stortinget fastsetter.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2021-05-11:
Fyrst vil eg gratulera Sivilombodet med ny lov. Det var naudsynt å tilpassa lova til vår tid. Når Sivilombodsmannen no vert Sivilombodet, er det det same stortingsorganet me har hatt sidan 1962 – i oppdatert lovdrakt. Sivilombodet er som det har vore: Stortingets ombodsmann for forvaltinga. Sivilombodet vaktar om den einskilde borgar sine rettar i møte med ei fagleg tung forvalting. Det skal Sivilombodet framleis gjera for å verna den einskilde mot urett. Stortinget har gjort klart til den nye føresegna om Sivilombodets føremål. Her heiter det at Sivilombodet skal føra kontroll med den offentlege forvaltinga og alle som gjer teneste der, for å hindra at urett vert utøvt mot den einskilde, for å bidra til at forvaltinga syner respekt for og sikrar menneskerettane. Det er avgjerande at stortingsorgana er uavhengige i verksemda si. Det inneber at regjeringa ikkje skal ha innverknad på korleis Stortingets kontrollfunksjon vert praktisert. Det inneber òg at den som kontrollerer forvaltinga, sjølv skal definera kva for informasjon som trengst for å utøva kontroll. I handsaminga av denne lova i presidentskapet har det vore usemje mellom regjeringsfraksjonen og opposisjonen om det er naudsynt å regulera Sivilombodets innsyn i regjeringsnotat. Eg er redd for at regjeringsmakt her gjer blind for det prinsipielle i dette. Sivilombodet skal sjølvsagt ha respekt for regjeringa sine interne dokument, men regjeringa skal òg ha respekt for Sivilombodets sjølvstende og kontrollverksemd. Eg vonar regjeringsfraksjonen på Stortinget hugsar at demokratiet vårt kviler på ei fordeling av makta mellom storting og regjering, der Sivilbodet har ei sjølvstendig rolle som stortingsorgan. Difor skal Sivilombodet ha uavgrensa tilgang til forvaltinga sine dokument for å oppfylla mandatet sitt. Me skal ikkje avgrensa Sivilombodets innsyn. Då ville den einskilde sine rettar fort tapa mot ei fagleg sterk forvalting. Så er det ikkje tvil om at det skal vera, og at det er, spesielt med regjeringsnotat. Eg meiner at eit samla Harberg-utval har gjort denne vurderinga på ein god måte og landa på det som representanten Stein Mathisen på ein god måte las opp her i stad, der ein viser kor restriktiv tilgang det ligg i forslaget at ombodet skal ha. Difor er det skuffande at ein vel å ta det inn i eit eige punkt i lova. Eg meiner det burde vore unødvendig. Eg er kanskje ikkje så overraska over Høgre og Framstegspartiet, men at Venstre og Kristeleg Folkeparti kan gå for noko slikt, det må eg innrømma at eg aldri hadde trudd.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2021-05-11:
Det var representanten Harberg som fekk meg til å ta ordet. Dette er ei god lov, og det er mykje godt her, men ein må ikkje bagatellisera ei så alvorleg sak som dette fordi resten er bra. Det er det eg meiner vert så feil. R-notat er noko spesielt, og det er nettopp difor det er så viktig, det Harberg-utvalet i fellesskap har vorte einige om. For det avgrensar det veldig tydeleg. Men samtidig er det jo slik at Sivilombodet ikkje spør etter r-notat om ikkje regjeringa begynner å behandla enkeltsaker som r-notat. Og då kan det henda at det er dei som gjer det feil, når dei behandlar det. Hovudpoenget mitt er at det så fort utvidar seg. Me har jo hatt utfordringar i kontrollkomiteen. Mellom anna har riksrevisoren hatt problem med å få offentleggjort ting. Eg synest det har vorte litt tiltakande dei siste åra. Eg er fersk i den komiteen, men eg føler faktisk at denne utfordringa har vorte litt tiltakande. Då å gjera ei slik lovpresisering bekymrar meg rett og slett. Difor er det utruleg viktig om ein hadde klart å unngå dette.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2021-05-11:
Då Stortinget handsama den første utgreiinga frå arbeids- og sosialministeren om praktiseringa av EUs trygdeforordning 883/2004 artikkel 21 i mars 2020, understreka Senterpartiet dette: I ljos av den informasjonen som har kome fram, vil det verta viktig med ein debatt om korleis Nav fungerer for å følgja opp brukarane sine rettar og plikter som fundament i velferdsstaten. Dette har vorte meir og meir relevant etter kvart som saka har utvikla seg. Me har sett eit Nav som kommuniserer slik at folk ikkje forstår, og som samstundes har grunnleggjande manglar i si eiga sakshandsaming. Kontrollkomiteen fekk nett ein rapport frå Riksrevisjonen om at sakene ikkje vert godt nok utgreidde i vedtaksinstansane i Nav. Dette gjev fleire klagesaker enn naudsynt både i Nav og i Trygderetten. Sakshandsamingstida er for lang av di Navs førsteledd ikkje handsamar sakene godt nok. Dette trugar rettstryggleiken i velferdsstaten. Det gjer at me treng eit Nav-ombod. Me treng eit Nav-ombod av di Nav er i ei systemkrise. Nav-ombodet skal ikkje endra eller erstatta lovfesta rettstryggleiksordningar, men vera ein tillitsperson for dei som velferdsordningane våre er retta mot. Om nokon opplever at dei ikkje får den informasjonen og bistanden som dei meiner er rett eller naudsynt, skal Nav-ombodet kunna taka saka opp. Nav-ombodet skal formidla tema og problem som brukarane opplever, til dei ansvarlege i Nav. Slik kan Nav-ombodet påverka Nav til å taka vare på rettane og pliktene i velferdsstaten, slik folk forventar, og sikra rettstryggleiken for alle.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2021-05-11:
Det er kontroll- og konstitusjonskomiteen si oppgåve å sjå til at regjeringa sine framlegg for Stortinget er i tråd med opplysningsplikta, og det er grunnlaget for at ein har teke tak i denne saka. Når Stortinget skal ta viktige avgjerder, skal alle relevante faglege argument verta tekne med i regjeringa sine framlegg. Regjeringa skal leggja fram både argument som talar for og argument som talar mot eige syn. Berre slik kan Stortinget gjera gode val. Då Barentshavet søraust vart opna for oljeverksemd, låg det eit notat i Oljedirektoratet som synte at opninga kunne gje økonomiske tap. Innhaldet i notatet fann ein ikkje spor av i dei dokumenta departementet sende til Stortinget med framlegg om å opna Barentshavet søraust. Det er årsaka til høyringa. I høyringa kom det fram at notatet var ein del av ein fagleg diskusjon i Oljedirektoratet. Diskusjonen handla om korleis ein gjer berekningar av tap og gevinst før framlegg til Stortinget om å opna oljefelt. Datagrunnlaget var avgrensa og usikkerheita i dei ulike berekningane store. Samstundes var det å ikkje opna feltet å seia frå seg høvet til å avklara kva for verdiar som låg i Barentshavet søraust. Notatet var heller ikkje klart då framlegget gjekk til Stortinget. Både dei som var for og dei som var imot ei opning av Barentshavet søraust, meinte i høyringa at Stortinget ikkje ville ha teke ei anna avgjerd om notatet hadde vore kjent. Oppsida var større enn usikkerheita ved berekningane. Difor kjem det ikkje sterk kritikk frå komiteen. Men me skal hegna om opplysningsplikta. Difor vart dette granska. Eit sentralt tema i høyringa var om Oljedepartementet hadde påverka Oljedirektoratet sine faglege vurderingar før framlegget om opninga av Barentshavet søraust. Oljedirektoratet er eit fagdirektorat med ansvar for å formidla fakta og kunnskap om petroleumsverksemda til samfunnet. Direktoratet sitt rom for å gjera sjølvstendige faglege vurderingar er viktig, slik at gode argument for og imot kjem fram. Det kom ikkje godt nok fram i høyringa om det er vanleg at departementet ber Oljedirektoratet om å endra faglege dokument og innhaldet i desse. Kontrollkomiteen har i handsaminga av denne saka sendt ei klar melding til departementet om at direktoratet sine sjølvstendige faglege vurderingar ikkje skal styrast i forkant. Direktoratet sin faglege fridom må vera reell om like gode argument for og argument mot skal koma fram til Stortinget. Slik må det vera når slike avgjerder skal takast i framtida.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2021-05-11:
Eg kan visa til det saksordføraren på ein god måte sa om dei sakene som vert følgde opp vidare, men eg vil fokusera litt på dei som er avslutta. Å handsama rapportar frå Riksrevisjonen er viktig. Like viktig er det at Riksrevisjonens funn vert retta opp etter at rapportane er handsama her i salen. Dokument 3:1 fortel oss kva saker Riksrevisjonen meiner er godt nok følgde opp av regjeringa, og kva for saker Riksrevisjonen framleis må følgja med på. Når departementa rettar opp feila Riksrevisjonen har funne, har dei eit ansvar for at tiltaka som vert sette i verk, er dei rette for å bøta på problema. Eit døme på kor viktig dette er, finn me i rapporten om Justis- og beredskapsdepartementets arbeid med samfunnstryggleik og beredskap. Riksrevisjonen lagde først ein rapport i 2015. Han synte at beredskapen på fleire punkt ikkje hadde vorte betre etter Stortingets grundige arbeid med å sjå på kva som gjekk gale den 22. juli 2011. Då fatta Stortinget vedtak om kva som burde gjerast for å auka samfunnstryggleiken. I ljos av funna i rapporten bad Stortinget om ein ny forvaltingsrevisjon to år seinare. Han synte at mykje hadde vorte betre, men at det framleis var stor ulikskap mellom beredskapsarbeidet i fylka. No avsluttar Riksrevisjonen saka. Det er mellom anna utarbeidd nye instruksar for departementet sitt arbeid med samfunnstryggleik. Tilsynet med departementet har vorte endra. For at beredskapen skal verta betre, må instruksane følgjast og tilsynet få konsekvensar. Beredskap er å vera førebudd på det upårekna. Sjølv om Riksrevisjonen avslutta denne saka no, er det departementet si oppgåve å sørgja for samfunnstryggleiken. Han må heile tida vera tilpassa trugslane mot land og folk.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2021-05-11:
Direktoratet for e-helse påpeiker i «Overordnet risiko- og sårbarhetsvurdering for IKT i helse- og omsorgssektoren» i 2019 at avhengigheitene mellom IKT, pasientbehandling og pasienttryggleik aukar i takt med digitaliseringa. Sjukehusa sine IKT-system er komplekse og har mange avhengigheiter. Utilgjengelege IKT-system er ein alvorleg trussel for helse- og omsorgssektoren. Kva har statsråden gjort for å handtera denne risikoen?
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2021-05-11:
Riksrevisjonen påpeiker at uklare ansvarsforhold og uklar oppgåvefordeling i helseregionane vanskeleggjer forbetringsarbeidet. Meiner statsråden at ansvars- og oppgåvefordelinga for IKT-tryggleiken i helseføretaka er god nok?
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2021-05-11:
Me høyrer stadig at det skal verta betre, og at ein skal å få betre kontroll. Men no har Riksrevisjonen fleire gonger sett på utfordringane her, og det er etter kvart mange selskap på jernbanesektoren, og samtidig seier ein at Bane NOR skal få meir fridom. Og så har me laga to samselskap mellom Vegvesenet og Bane NOR når det gjeld både K5, på vestsida av Bergensbanen, og Ringeriksbanen. No vil ein altså gje oppdraget på Ringeriksbanen til Nye Vegar, altså splitta det opp endå meir, i plassen for at Bane NOR skal få utvikla seg og få vist at dei kan få den samhandlinga mellom dei og Vegvesenet. Kva er grunnen til at regjeringa gjer det, samtidig som statsråden seier at Bane NOR skal få utvikla seg vidare?
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2021-05-11:
Nye Vegar skal jo få meir fridom på Ringeriksbanen. Har statsråden tenkt på om ein kunne gjort noko av det same på K5-alternativet, der ein fekk ei porteføljestyring, der Vegvesenet og Bane NOR i fellesskap kunn sett på kva dei klarar å få til viss dei hadde fått den same fridomen til å løysa utbygging på veg og bane, og der dei kunne brukt midlane etter kva som er mest effektivt? Førebels er det jo delt på veg og bane, slik at dei må byggja ut til kva tid pengane kjem på dei ulike budsjetta.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2021-05-11:
Eg vil starta med å takka saksordføraren for eit godt samarbeid. Eg kan skriva under på innlegget hennar og støttar det fullt ut. Norsk forsvarsindustri er ein viktig industri. Han bidreg til arbeidsplassar i distrikta og til eksportinntekter for landet. Forsvarsindustrien er òg viktig for beredskapen blant våre allierte. Difor treng forsvarsindustrien tillit og langsiktige, føreseielege rammevilkår. Me har ein eksportkontroll for å sikra at forsvarsindustrien får dei rammevilkåra han treng. Eksportkontrollen skal sikra at Noreg følgjer dei internasjonale avtalane som regulerer handel med våpen og anna forsvarsmateriell. Desse avtalane er me forplikta av. Politiets tryggingsteneste, Utanriksdepartementet og Tolletaten skal samarbeida om å forvalta regelverket for eksportkontroll. Rapporten me no handsamar, syner at dei gjer ikkje dette godt nok. Hovudbodskapen frå Riksrevisjonen er at systemet me har for eksportkontroll av strategiske varer, ikkje er effektivt nok som heilskap for å hindra ulovleg eksport. Når Utanriksdepartementet handsamar saker om eksportlisens, er ikkje rutinane gode nok til at Stortingets føresetnader vert tekne vare på. PST prioriterer det førebyggjande arbeidet for lågt. Tolletaten kontrollerer for få utførslar. Samarbeidet mellom kontrollinstansane manglar system for informasjonsutveksling. Rapporten har døme på at Utanriksdepartementet har opna for sal av forsvarsmateriell på eit for dårleg grunnlag. Dette må rettast opp i av di landet treng ein effektiv eksportkontroll. Eg er overraska over at regjeringsfraksjonen i innstillinga vel å ikkje støtta opp om Riksrevisjonens vurderingar. Visst kan ein finne argument for at einskilde forvaltingsorgan gjer kvar enkelt oppgåve litt betre enn slik Riksrevisjonen skriv. Poenget er at heilskapen ikkje fungerer godt nok. Riksrevisjonen er Stortingets kontrollorgan. Riksrevisjonen rapporterer om forvaltinga godt nok tek hand om dei vedtaka me gjer her i salen. Eg meiner Riksrevisjonen i denne rapporten har gjort gode vurderingar og vekta klokt mellom to ulike omsyn i saka: på den eine sida omsynet til Stortingets ynske om ein levande forsvarsindustri, og på den andre sida omsynet til det internasjonale regelverket om handel med våpen. Då er det Stortingets oppgåve å støtta sitt eige kontrollorgan. Det har òg vorte ein diskusjon om offentleggjering av gradert materiale i denne saka. Me skal verna om landet sine interesser i handteringa av gradert informasjon, men me må passa på at informasjonen berre vert gradert når det er naudsynt, slik at den offentlege debatten er mest mogleg opplyst. Me kan ikkje ha gradering fordi det er mest lagleg.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Jeg vil si det slik at det som er i ferd med å skje, håper jeg faktisk ikke skjer. Jeg håper vi bruker dagene fram til neste tirsdag til virkelig å tenke oss om i denne saken. Det er selvfølgelig en helt selvfølgelig ting å si at det er veldig viktig at vi holder fast ved det konstitusjonelle prinsipp, at Stortinget tydelig skal stå over regjeringen. Harberg-utvalget, som har fått i oppdrag å utrede kontrollfunksjonen, som er en av de viktigste funksjonene, mener jeg har gjort et veldig godt arbeid. Som presidenten og Stortinget er klar over, har jeg mesteparten av min parlamentariske praksis knyttet til kontroll- og konstitusjonskomiteen. Mens jeg ledet den, ble den utsatt for mye kritikk fra mange hold, bl.a. om at man gikk for langt i mange sammenhenger. Harberg-utvalget bekrefter at den praksisen vi hadde i forrige periode, var den riktige praksis og innenfor Grunnlovens forståelse. Jeg mener at det er grunn til å gratulere representanten Harberg med det arbeidet han gjorde, for det står støtt i den tradisjonelle, norske parlamentariske forståelsen av Grunnloven på dette punktet. Jeg slutter meg også til det representanten Grimstad sa i så måte. Så opplever vi altså dette, som det er sagt – som jeg i hvert fall ikke opplevde da jeg var leder av kontrollkomiteen, at jeg fikk presidentskapet mot meg. Det gjorde jeg faktisk ikke. Det som er det helt særegne i denne situasjonen, er at Stortingets fremste tillitsvalgte, presidentskapets flertall, her stiller seg i en situasjon hvor de vil innskrenke Stortingets kontrollmuligheter overfor regjeringen og forvaltningen. Det kaller jeg for negativ parlamentarisk historie. Det burde ikke skje – det burde virkelig ikke skje! Det er en helt unødvendig ting å gjøre med tanke på at man kan ha et legitimt forhold til regjeringen og regjeringens arbeid. Jeg mener veldig sterkt at det er virkelig om å gjøre at Stortinget stiller seg bak sine kontrollorganer. I denne sammenhengen snakker vi om Sivilombudet, men senere, om noen dager, er det Ombudsmannen for Forsvaret, som får en tydelig innskrenking etter at Forsvarsdepartementet har grepet inn overfor Stortinget – og får regjeringspartiene med seg. Vi ser det vi nå har av hemmelighold. Det skal vi snakke litt mer om senere i dag, men også senere, og som føyer seg inn i denne rekken. Presidentskapet og Stortingets flertall kan ikke stille seg bak en slik praksis uten at man begynner å bevege seg på kanten av hva som er Grunnlovens forståelse av Stortingets kontroll med regjeringen.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Det høres kanskje litt pompøst ut, men jeg vil gjenta min oppfordring til Stortinget om å tenke seg om fram til tirsdag. Her vil det være mulig å finne fram til en løsning så ikke denne ulykken skjer. For dette karakteriserer jeg som en ulykke på prinsipielt parlamentarisk grunnlag. R-notatene er i spissen på den diskusjonen. Om det er å si at det er full enighet om at r-notatene er regjeringens dokumenter. Men her har regjeringen benyttet anledningen til å gå et skritt videre og får da kanskje Stortinget med på å legge til dokumenter som er knyttet til disse. Spørsmålet blir da: Er det i dette tilfellet Sivilombudet eller er det regjeringsapparatet som har rett til å definere hva som er dokumenter knyttet til disse? Det som ligger i potten i denne saken, altså når det gjelder Sivilombudet, handler jo om rettssikkerheten til dem som har fremmet en sak for ombudet. Jeg minner om at ombudets funksjon er grunnlovfestet, og derfor var det så korrekt og riktig det som Harberg-utvalget gjorde, nemlig å fremme den teksten som de opprinnelig gjorde, men hadde den merknaden som gjorde denne helt riktige avgrensningen i de såkalte forarbeidene. Det var der Stortinget skulle plassert seg. Så er jeg litt usikker på hva presidenten egentlig tenker, ettersom hun ikke deltar i debatten, og ingen fra flertallet i presidentskapet er oppe og forsvarer seg. Men det er jo bare det å si at det som har skjedd i denne saken, smitter over på andre saker som følger i forlengelsen av Harberg-utvalgets innstilling. Det smitter over på Ombudsmannen for Forsvaret, som kommer som egen sak noe senere, men hvor regjeringspartiene etter initiativ fra Forsvarsdepartementet innskrenker Ombudsmannen for Forsvaret sine muligheter til å innhente dokumenter utenfor klassifikasjonen «BEGRENSET». Er dette bra? Nei, dette er ikke bra. Dette er dypt uheldig, fordi det handler om prinsippet i konstitusjonen knyttet til hva som skal være rettigheten til kontrollorganene til Stortinget, som vi har oppnevnt, og som vi har gitt en lov til å utføre jobben sin. Derfor er presidentskapets innvirkning her ikke slik som Harberg sier. Den fungerer som signalmekanisme overfor de andre behandlingene i de andre komiteene, og det smitter over og undergraver hele utvalgets innstilling.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Det er til det som er det helt betimelige å spørre om, som representanten Breivik nå spurte om: Hadde opposisjonen vært like høylytt og like prinsipiell hvis vi hadde vært i regjeringsposisjon? Jeg må bare si: Ja, det hadde jeg. Jeg har stått for dette synspunktet hele tiden, også da jeg var i kontroll- og konstitusjonskomiteen. Jeg sjenerer meg ikke for å si, selv om det er fra såkalt Stortingets talerstol, at vi hadde mange kamper med våre egne. Men det var helt nødvendig å stå på det konstitusjonelle prinsippet som denne saken handler om. Jeg håper igjen på dette grunnlaget at det er mulig å komme fram til en løsning i løpet av den uken vi nå har foran oss, så vi beholder – kan man si – nerven i den konstitusjonelle praksis, som er grunnlovfestet, og som Harberg-utvalget på en så god måte håndterte.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Det ville kanskje vært naturlig at Harberg hadde snakket før meg, men det får bli som det blir. Jeg ba om ordet i denne saken, som er en generell gjennomgang av Stortingets bekreftelse av hele utvalgsinnstillingen. Jeg har jo i den forrige saken gratulert Harberg med dette arbeidet og står bak hele innstillingen slik den ligger. I så måte er det prinsipielle sagt fra min side. Men jeg vil benytte anledningen til å dele noen erfaringer knyttet til dette med Stortinget. Det er at det uavhengig av regjeringsfarge er et iboende ønske om i mange sammenhenger å holde Stortinget borte fra opplysninger. Det har vært en utfordring i alle de årene jeg har sittet i kontrollkomiteen, og jeg vil benytte anledningen til å si varsko på det punktet – også for framtiden. For vi har opplevd mange korsveier, og det er mange ganger og mange saker hvor departementet har stilt seg bak f.eks. statlige selskapers ønske om å ikke gi Stortinget relevante dokumenter slik at Stortinget kan få sagt om departementet oppfyller sine forpliktelser i henhold til Stortingets vedtak. Jeg skal gi et eksempel for å tydeliggjøre dette, og jeg utfordrer ikke olje- og energiministeren på dette nå, overhodet ikke, for vi har snakket om dette før, kan jeg betro Stortinget. Det er at daværende Statoil, nåværende Equinor, ikke gir oss skikkelige opplysninger om Angola-saken. De kommer ikke. Og departementet har stilt seg bak og sagt at det er greit. Det er ikke greit. Det er veldig ugreit. For på dette punktet har Stortinget klare bestemmelser om hvordan departementet skal forvalte sitt eierskap, men vi kommer ikke til bunns i det, for vi får ikke den dokumentasjonen vi trenger. Og det går sin gang. Dette er ikke bra, og derfor er det så bra og greit at vi nå har Harberg-utvalget i ryggen, og at et enstemmig storting, slik representanten Bjørke nå har redegjort for, sier at sånn skal det være. Men da må vi, uavhengig av regjeringsfarge, sørge for at forvaltningen ikke benytter muligheten til å skjerme seg selv framfor å gi riktige opplysninger til Stortinget.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Jeg tillater meg noen refleksjoner. Den første er at også dette er uavhengig av regjeringsfarge, i hvert fall nesten, for akkurat i denne sammenhengen legger jeg dette med privatiseringsdiskusjonen litt til side. Jeg har lyst til å si, når jeg sitter og hører på denne debatten, at etter de årene jeg har vært med her i Stortinget og hatt disse forskjellige funksjonene, så kjenner jeg igjen denne diskusjonen. Den ruller og går og ruller og går. Stortinget gjør sine vedtak og bestemmelser, men vi får dem opp igjen og opp igjen. Det er grunn til refleksjon rundt hvorfor det er på det viset, for det er noe med avstanden mellom den politiske ledelsen og selskapene som jeg mener det er all mulig grunn til å feste oppmerksomhet ved. Det er to eksempler her som angår olje- og energiministeren og Olje- og energidepartementet. Jeg skal betro statsråden at det kunne handlet om andre også, men ettersom dette trekkes fram her, vil jeg bare forholde meg til det. Når det gjelder Angola, er spørsmålet: Hvorfor i all verden har det tatt så lang tid før Equinor sier at dette skulle de ikke gjort? Jeg klarer ikke i hodet å finne ut hvor mange år det har tatt, men det har tatt mange år, til tross for at vi har hatt disse diskusjonene her i nasjonalforsamlingen. Betyr det at vi har statlige selskaper som ikke respekterer parlamentet? Er det slik at det går an for store statlige selskaper å late som om det som foregår i denne salen, faktisk ikke betyr noe? Det er det grunn til virkelig å reflektere over, uavhengig av partifarge, om man er i regjering, eller om man er her som stortingsrepresentant. Det at man ikke oppdaget USA-investeringen fra Statoil/Equinors side, med de enorme tapene det har påført norske skattebetalere, er jo et uttrykk for at vi ikke har ordentlig kontroll, og at de på sett og vis slipper unna – for vi skal ikke røre dem, for da går det ut over styrets integritet. Det er en rar ting. Det siste jeg ville si, er at det er innberetningen fra Riksrevisjonen som ligger til grunn for denne debatten – det er nå den siden av saken – og det er bra, men veldig ofte i disse sammenhengene er det pressen som finner fram sakene. Det bør vi også reflektere over hva som er grunnen til, med tanke på eierskapsstyringen.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Jeg viser først til saksordførerens, representanten Hansens, gjennomgang og til de merknader som Arbeiderpartiet er en del av i innstillingen, og slutter meg til dette. Vi har hatt denne diskusjonen mange ganger i andre sammenhenger. Da har Arbeiderpartiet alltid slått fast, og det gjør jeg her også, at vi trenger forsvarsindustrien. Den er viktig for vårt forsvar, den er viktig for arbeidsplasser, og den er også viktig for teknologiutvikling. Jeg bare sier dette. Så sier jeg: Men vi har altså våre regler. Stortinget har på bakgrunn av denne viljen sagt at denne industrien, fordi den er så følsom og spesiell, må ha sine regler. De diskusjonene vi har hatt tidligere, kommer i et annet lys når vi leser Riksrevisjonens rapport, må jeg si. For det Riksrevisjonen i stort gjør, og jeg har faktisk lest dette veldig grundig, er at den setter oss i tvil om reglene blir overholdt som Stortinget egentlig ønsker – den setter oss i tvil. Det var en tvil jeg skulle ønske vi ikke hadde. Dessuten – og det har jeg vært direkte delaktig i – har jeg hørt utenriksministerens forsikringer om at reglene blir overholdt, i mange sammenhenger og helt spesielt i Jemen og Emiratenes sammenheng. I dette korte innlegget kan jeg ikke si noe annet enn at det blir nødvendig for Arbeiderpartiet å ha oppmerksomhet på dette i tiden som kommer. Det vil bli nødvendig med en bevissthet om hva som er balansen og ånden i Stortingets bestemmelser. Kanskje det må bli slik at den minste tvil må føre til nei og ikke føre til ja. Til slutt vil jeg si at ingen skal klare å si til meg at jeg ikke støtter sikkerhetsloven – ingen skal klare å si det. Men samtidig vil jeg si nå med veldig tydelig adresse til utenriksministeren – den skal brukes til å beskytte norske interesser. Og utenriksministeren bør tenke igjennom at når både Riksrevisjonen og Stortinget mener at den rapporten som er knyttet til denne saken, kan offentliggjøres, bør det skape grunnlag for refleksjon i Utenriksdepartementet om ikke Stortinget og Riksrevisjonen også greier å tenke på sikkerhetsloven på en relevant måte.
Svein Harberg (Høyre), 2021-05-11:
Først takk til saksordføreren, som jeg opplevde gjorde et grundig arbeid med denne saken, både i det som er skrevet, og med å sette seg inn i saken og bakgrunnen for den. Det er bra. Så har jeg lyst til å si takk til presidentskapet for at jeg fikk delta i og også lede dette arbeidet. Det var et veldig spennende arbeid, som Grung sa, å være med i. Vi hadde gode diskusjoner over lang tid og sett i sammenheng. Det gjorde nok noe med oss alle sammen, selv om noen kunne mye fra før, og noen kunne mindre fra før. Jeg har tatt meg i å tenke de siste ukene at dette var diskusjoner som skulle gått i plenum. Det tror jeg hadde vært bra for Stortinget og for Stortingets arbeid med kontroll og for det konstitusjonelle. Men det får vi ikke til, sånn er det. Så er det en annen ting som var veldig fantastisk i det utvalgsarbeidet. Det var at alle partiene var representert, og vi hadde fagfolk med, og jeg opplevde at alle la vekk partitilhørigheten, og så diskuterte vi saken. Ja, en har i ryggmargen noe som vi tar med oss fra partiene, men vi diskuterte med utgangspunkt i oppdraget om å utrede Stortingets kontrollfunksjon. Det var det vi gjorde. Vi prøvde å være tro mot oppdraget, og vi snakket oss fram til gode løsninger ved å være tro mot det oppdraget. Når det gjelder denne loven, var det to–tre ting som var viktige. Det aller viktigste var å få på plass en ny lov som var mer moderne i sin uttrykksform, og som var mer tilgjengelig for dem som skulle forholde seg til loven. Det var veldig viktig for oss. Så kan en si at det punktet som diskuteres nå, hadde vi grundige diskusjoner om i vårt utvalg – veldig grundige diskusjoner, både med de faglig kyndige som var med, og som gjorde en kjempejobb, og på tvers av oss andre. Vi mente at det vi arbeidet oss fram til, var bra. Så må jeg minne om to ting når vi er her nå. Det er at vi var tydelige på da vi la fram innstillingen, at representantene var fri til å forholde seg til Stortingets behandling, altså partienes behandling på Stortinget. Det må vi ha respekt for. Derfor er det sånn som det er nå. Så må jeg få lov til å presisere at presidentskapsmedlemmene er også partigruppemedlemmer og forholder seg til det. Det er noe av demokratiet som vi har internt på Stortinget, og som vi må forholde oss til.
Svein Harberg (Høyre), 2021-05-11:
Jeg hørte en som gikk på talerstolen i dag og sa at når du innleder med å si at du ikke skal dra ut debatten, er det akkurat det du gjør. Det er for så vidt riktig når jeg nå tok ordet. Jeg skjønner opposisjonens engasjement. Dere skjønner at jeg skjønner det, fordi jeg har sittet i utvalget og jobbet med det. Men vi må også ha respekt for at det har skjedd en behandling på Stortinget. Men grunnen til at jeg tok ordet, er at vi må passe oss nå så vi ikke tar ned det fantastiske som vi har i loven som vi nå inviteres til å vedta, uavhengig av tillegget i § 4 eller ikke. Saksordføreren var nå redd for at vårt forbilde, som hadde fått på plass «Sivilombudsmannen», som det het da, liksom rakner fullstendig på grunn av dette. Nei, vi har altså fått en oppgradert lov som virkelig tar vare på innbyggerne våre. Det må vi ikke miste i denne debatten. Ja, det er diskusjon om det ene punktet, men vi har fått en god lov, som gir innbyggerne våre mulighet til å få løftet sine saker, og det er et godt grunnlag for Sivilombudet for å jobbe med det, selv om det er debatt om dette ene punktet. La oss snakke opp Sivilombudet og sivilombudsloven, og så kan vi være uenige om det ene punktet.
Svein Harberg (Høyre), 2021-05-11:
Denne delen av Harberg-utvalgets innstilling avstedkommer ikke stor debatt, og det er egentlig veldig greit. Men jeg har lyst til å presisere, som Kolberg nå også egentlig var inne på, at her bestemmer vi viktige ting om hvordan dette skal være. Dette var også en del av det grundige arbeidet vi måtte gjøre, der vi så på hvordan det er konstitusjonelt riktig å oppnevne, og hvem som skal ha ansvaret, og det har vi fått ryddet i. Det var flere av disse eksterne organene som var sammensatt på den måten at Stortinget oppnevnte styret, men at Stortinget også oppnevnte direktør – og så kjefter vi på styret for at ting ikke var som de skulle. Sånn kan vi ikke ha det. Vi oppnevner styret, og det er de som på vegne av oss skal sørge for at dette går riktig for seg, og det er dem vi skal henvende oss til hvis det er noe som ikke går riktig for seg. Og så må de organisere sine folk på den måten de trenger for å gjennomføre det oppdraget. Det var litt viktig for meg å presisere at vi ryddet ganske godt i det, samtidig som vi slår fast alle de prinsippene som ligger i bunnen for Stortingets kontroll og kontrollfunksjoner. Det er jeg glad for at utvalget var samlet om, at komiteen var samlet om, og at Stortinget er samlet om.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Under komitéhøyringa kunne ein få inntrykk av at Bane NOR-direktøren meinte at betre kostnadskontroll i store investeringsprosjekt kunne oppnåast dersom selskapet sjølv fekk ansvaret for konseptvalsutgreiingane. Dette ansvaret har Jernbanedirektoratet i dag, og statsråden gav i den same høyringa uttrykk for at det rette er at dette vert gjort på direktoratsnivå. Dersom dette er eit rett inntrykk, kan statsråden då gjera nærare greie for dette synet, og grunngje det?
Bent Høie (Høyre), 2021-05-11:
Jeg redegjorde for en rekke av tiltakene i mitt innlegg. Noe av det jeg har gjort, er bl.a. å etablere det direktoratet som representanten viste til, for å ha en sterkere nasjonal styring med utviklingen av IKT i helsesektoren. For det er nettopp noe av det som har ført oss ut i en situasjon med et for komplekst IKT-system, både i spesialisthelsetjenesten og i kommunene, men ikke minst mellom de to sektorene. Noe av det som de rapportene som jeg bestilte da jeg ble helse- og omsorgsminister, viste, var nettopp at det ikke var etablert en sterk nok nasjonal styring med denne utviklingen.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-11:
Jeg deler Riksrevisjonens syn om at det er behov for å jobbe ytterligere med klargjøring av dette, og derfor er også det en del av det oppdraget som vi har gitt til helseregionene som oppfølging av rapporten, og som de også skal rapportere på i de rapporteringene som kommer nå i juni og i tertialoppfølgingsmøtet i oktober.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-11:
Jeg er enig med representanten i at det er en veldig alvorlig rapport, og jeg tar den på største alvor. Jeg må innrømme at da jeg leste rapporten, syntes jeg det var nedslående, rett og slett fordi jeg hadde et betydelig håp om at tilstanden skulle være bedre etter de forrige rapportene og alt det arbeidet som er lagt ned etter det. Jeg forventer at det som er gjort og gjøres, vil gi forbedringer på dette området, men så er det noen grunnleggende utfordringer som det tar tid å løse. Det handler mye om den grunnleggende IKT-infrastrukturen, spesielt i vår største helseregion Helse Sør-Øst, som er kompleks, der det har tatt tid å få nødvendig opprydding i infrastrukturen. Det er historiske årsaker til at det er blitt sånn, bl.a. at en startet opp med Helse Sør og Helse Øst. Det gjorde at en kom senere i gang med dette arbeidet.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-11:
Riksrevisjonen peker i sin rapport på flere utfordringer som følger av Space Norways utviklingsmandat og det at selskapet har vært i en oppbyggings- og utviklingsfase i undersøkelsesperioden. Problemstillingene Riksrevisjonen tar opp, er relevante og omhandler forhold som Nærings- og fiskeridepartementet er og har vært opptatt av i eieroppfølgingen av Space Norway. Jeg merker meg at Riksrevisjonen vurderer at det har vært en positiv utvikling i departementets oppfølging av selskapet de siste årene. Oppfølging av statlige selskaper skal, jf. eierskapsmeldingen, stå i forhold til selskapets størrelse og kompleksitet. Departementet har derfor siden 2018 trappet opp eierdialogen og etterspurt mer informasjon i takt med selskapets utvikling, som Riksrevisjonen også påpeker. Jeg vil sørge for at Nærings- og fiskeridepartementet fortsetter å følge opp Riksrevisjonens anbefalinger. Blant annet vil NFD følge opp at styret i Space Norway balanserer viljen til å gjennomføre ressurs- og kapitalkrevende innovasjons- og utviklingsoppgaver med selskapets faktiske evne knyttet til finansielle rammer og kapasitet. Videre vil NFD jobbe for at styret i Space Norway og departementet har en omforent forståelse av hvor grensen for selskapets vedtektsfestede formål går når det gjelder innovasjons- og utviklingsoppgaver. Vi vil følge opp at styret i Space Norway får på plass et hensiktsmessig system for mål- og resultatstyring, som et verktøy for å understøtte effektiv drift og sektorpolitisk måloppnåelse og vurdere om det er hensiktsmessig at Space Norway fortsatt skal føre årsregnskapet sitt etter reglene for små foretak. Som følge av statens forventning om åpenhet og rapportering vil departementet fortsette å ha oppmerksomhet på god rapportering i eierdialogen med selskapet. Utviklingen av nye og kostnadseffektive løsninger for å ivareta norske samfunnsbehov utgjør en del av Space Norways virksomhet. Noe av aktiviteten i selskapet er innovasjons- og utviklingsrettet og innebærer nødvendigvis en teknologisk risiko. Det ligger til styret å vurdere denne risikoen og å veie den opp mot selskapets sektorpolitiske mål og potensielle samfunnsmessige verdi av resultater og selskapets finansielle rammebetingelser. Jeg merker meg at komiteen mener det er kritikkverdig at Space Norway AS har operert med en høy finansiell risiko og selv bidratt til å sette seg i en krevende likviditetssituasjon. Jeg vil understreke at styret høsten 2018 var tidlig ute med å varsle en potensiell likviditetsutfordring som aldri materialiserte seg. Departementet fulgte opp selskapet særlig tett i denne perioden. Jeg vil ta med læringspunkter fra Riksrevisjonens undersøkelse i den videre oppfølgingen av Space Norway. Jeg vil fortsette å orientere Stortinget om vesentlige forhold knyttet til Space Norways virksomhet når det er relevant for beslutninger som Stortinget skal treffe, med utgangspunkt i statens mål med eierskap og innenfor de rammene som følger av eierskapsmeldingen og etter rollefordelingen i selskapslovgivningen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-11:
Eg har merka meg at kontroll- og konstitusjonskomiteen sluttar seg til Riksrevisjonens anbefalingar. Problemstillingane Riksrevisjonen tar opp, speglar dei temaa departementet har vore og er opptatt av, både i eigardialogen og som sektormyndigheit. Eg er derfor einig i Riksrevisjonens hovudfunn og vil følgje opp Riksrevisjonens anbefalingar. Departementets eigne undersøkingar og den eksterne selskapsgjennomgangen av Bane NOR som departementet har fått gjennomført, støttar opp om Riksrevisjonens anbefalingar og vil vere viktige for den vidare oppfølginga av Bane NOR. Riksrevisjonen anbefaler Samferdselsdepartementet å følgje opp at Bane NOR etablerer eit system som er godt nok til å måle produktiviteten i drift og vedlikehald av jernbanenettet. Bane NOR har sidan etableringa av føretaket jobba med å forbetre beskrivinga av infrastrukturen. Føretaket har no etablert eit system som skal måle produktiviteten i drift og vedlikehald. Eg forventar ei rask utvikling og vil etterspørje framdrift og effektar av dette arbeidet. Riksrevisjonen anbefaler at Samferdselsdepartementet følgjer opp at Bane NOR forbetrar kostnadskontrollen i store investeringsprosjekt. Det er eg heilt einig i. Samferdselsdepartementet, Jernbanedirektoratet og Bane NOR arbeider med å setje i verk tiltaka som blei omtalte i stortingsmeldinga om Nasjonal transportplan. Tiltaka skal gi Bane NOR større operasjonell fridom kombinert med større økonomisk ansvar for disposisjonane til føretaket og ein riktigare insentivstruktur. Samla sett skal tiltaka bidra til betre styring og kontroll gjennom ei tydeleg plassering av ansvaret til høvesvis direktoratet og Bane NOR. Samfunnsøkonomiske lønsemdsvurderingar skal i mykje større grad leggjast til grunn for gjennomføring av prosjektporteføljen, slik at vi aukar samfunnsnytten og kan realisere målet om meir jernbane for pengane raskare. Riksrevisjonen anbefaler at det ligg føre ein nødvendig og politisk styringsinformasjon for å følgje opp effektiviteten i Bane NORs drift, vedlikehald og investeringar. Utviklinga av styrings- og kontrollsystem i Bane NOR har vore høgt prioritert for å få meir profesjonell styring, og fordi det er viktig å ha ei god beskriving av kva som blir målt, i form av pålitelege grunnlagsdata, har departementet late Bane NOR få tid til å utforme indikatorar som skal gjere det mogleg å følgje opp effektiviteten i drift, vedlikehald og investeringar. Det er viktig å få fortgang i dette arbeidet. Eg har derfor uttrykt sterke forventningar til at arbeidet blir gitt høg prioritet i Bane NOR, og at departementet som eigar i dialogen med styret og leiinga i føretaket vurderer å utfordre indikatorar og måltal. Som eg òg sa i høyringa, tar eg på stort alvor det Riksrevisjonen har avdekt. Vi er einig i hovudfunna, og vi jobbar kontinuerleg med å følgje det opp.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-11:
Det er riktig som representanten Magne Rommetveit peikar på her, at eg gav uttrykk for det synet i høyringa, og det meiner eg er rett. Bane NOR har i dag langt større fridom og moglegheit til å påverke prosjekta sine enn det eksempelvis Nye Vegar har med føringane av i dag. Og nettopp ei konseptvalsutgreiing, som kanskje òg går over fleire ulike reiseformer, meiner eg naturleg ligg på direktoratsnivå. Det ligg noko i tenkinga: at her skal me sjå på kva moglegheiter, kva konsept det er me skal velje. Å gi eit utbyggingsselskap ansvaret for det meiner eg vil snevre inn og ikkje vise den heilskapen. Så er eg opptatt av å gi Bane NOR større fridom når dei først får oppdrag, men nettopp KVU-ar meiner eg ligg på eit rett nivå slik det er organisert i dag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-11:
Ja, det er rett at me ønskjer å gi fellesprosjektet på austsida til Nye Vegar. Det er eit fellesprosjekt som består av Ringeriksbanen og vegen til Hønefoss, E16. Eg må berre seie at i noko av den første gjennomgangen av det arbeidet Nye Vegar har gjort på det prosjektet, så teiknar dei eit veldig spennande framtidsbilde. Me har samtidig auka investeringane, me har nesten tredobla dei no på ti år. Det har vore ulike politiske parti og ulike regjeringar, men me har ei mykje større satsing på jernbane no enn tidlegare. Så det kjem til å vere nok av store prosjekt for Bane NOR òg framover. Dei har18 prosjekt i sin portefølje i dag. Men nettopp det å få to utbyggingsmiljø på jernbanesida, slik som me har på vegsida, meiner eg vil vere veldig bra. Det kjem til å gi ein positiv gevinst, slik som det har gitt på veg.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-11:
Det er eit veldig godt spørsmål, og eg vil sjå nærmare på den moglegheita, for eg trur at større fridom for dei aktørane som skal jobbe her, for å få mest mogeleg igjen for pengane, vil vere bra. For eg trur at berre ei gjennomgang av K5-prosjektet, på same måte som når Nye Vegar har gått gjennom fellesprosjektet på austsida, vil vere veldig bra. Det vil kunne gi meir igjen for pengane, vil kunne gi eit større prosjekt enn det K5 som ligg der, nesten for dei midlane som ligg til grunn i dag, nettopp det å tenkje den moglegheita, og det er det som ligg til grunn. Den handlefridomen som er gitt Nye Vegar, den ønskjer eg å gi til Statens vegvesen, og eg håper at me kan få gi ein større fridom òg til Bane NOR. Dette er dyktige folk som jobbar med å gjere det beste ut av prosjekta, og det me ser, er at jo mindre me politikarar detaljstyrer, og jo større utfordringar dei får til å styre dette sjølve, jo betre blir det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-11:
Det var ein debatt om bestemor skulle ut på anbod. Det var ein debatt eg kunne forstå, men at det ikkje skulle vere god konkurranse på den typen prosjekt som me har her – me har gjort dette på vegsida, det var det Bondevik II-regjeringa som gjorde. Eg har sett at dei regjeringane som har kome etterpå, ikkje eingong har vurdert tanken på å snu den politikken. Det har gjort at me har fått meir igjen for dei midlane. Eg meiner at nettopp det å få ein betre struktur òg på jernbanen, er heilt nødvendig. Og så er det ikkje sånn at utfordringa på jernbanen i dag eigentleg er at me ikkje fornyar strukturen – utfordringa er jo at jernbanen er for gamal. Store delar av den norske jernbanen er meir enn 60 år gamal, 90 pst. av han er meir enn 60 år gamal. Det er utfordringa. Me bruker han meir enn nokon gong, for me har hatt 20 pst. auke på berre seks–sju år i trafikken. Det er for mykje slitasje. Det er utfordringa, ikkje at me tenkjer nytt om organisering.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-11:
Det òg Riksrevisjonen seier, er at me har fått ei betre oversikt over infrastrukturen, nettopp ein status. Så er det heilt riktig som representanten Sverre Myrli seier, at me må få eit enda betre system, men det Riksrevisjonen òg seier, er at jernbanereforma har gjort at dei midlane me bruker til drift og vedlikehald, blir forvalta betre. Det er bra. Så meiner eg at nettopp det å sikre ei god organisering av dette er bra, men hovudproblemet er at me har eit drifts- og vedlikehaldsbudsjett på jernbanen som i 2010 var på 2 mrd. kr. Det har me auka til over 7 mrd. kr ti år seinare. Men vedlikehaldsetterslepet på jernbanen var så stort, og hovudgrunngjevinga for det er at 90 pst. av norsk jernbane er meir enn 60 år gamal, og det skapar nokre utfordringar. Heldigvis har eit breitt fleirtal i denne salen slutta opp om at det må me no prioritere.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-11:
Som eg sa: Jernbanereforma har gjort at dei midlane som vert brukte på vedlikehald, vert forvalta betre i dag. Så har me utfordringar, ikkje minst på den sida som gjeld investeringar, og det kjem tydeleg fram i Riksrevisjonens rapport. Det bekymrar meg. Men det handlar òg om at me reelt sett no i løpet av ti–femten år har gått frå berre å ta vare på jernbanen til reelt å utvikle han. Eg har sete i to regjeringar. Eg sat i Bondevik II-regjeringa. Dersom vi ser på korleis investeringsbudsjettet til jernbanen var under Bondevik II, så har det altså vore ein gigantisk revolusjon i løpet av dei femten åra som er gått til eg er tilbake i regjering, når det gjeld satsing på jernbanen. Eg trur me må stille oss spørsmålet: Var jernbanen heilt klar for å få dei store investeringane? Me har nok ikkje vore godt nok klar for å ta så store investeringar, men det er viktig at me no følgjer opp vidare.