Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2007-04-24:
Senterpartiet mener at vår sikkerhet trygges best gjennom et godt internasjonalt samarbeid – som utenriksministeren videreutviklet gjennom sitt innlegg i dag til engasjementspolitikk – og gjennom en god samhandling med våre naboland. Nordområdestatsingen som Regjeringen har satt på dagsordenen, er et godt eksempel på det. Forsvarsbudsjettet har en markert omprioritering for å styrke operativ aktivitet i nordområdene samt å styrke innsatsen i FN-operasjoner og NATOs Afghanistan-engasjement. Senterpartiet ønsker et moderne forsvar tilpasset nye sikkerhetsutfordringer. Nye og mer sammensatte trusler øker behovet for et fleksibelt forsvar som kan håndtere et bredt spekter av ulike oppgaver. Beredskap langs kysten skal prioriteres høyere enn i dag, og Forsvarets rolle i miljøovervåking og maritimt redningsarbeid skal styrkes. Forsvaret skal i større grad enn i dag innrettes mot å håndtere suverenitet og sikre stabilitet i våre områder, særlig i nord. Som nevnt i debatten ser Regjeringen på nordområdene som Norges viktigste strategiske satsingsområde. Det er derfor viktig og riktig at Forsvarets tilstedeværelse skal holdes på et høyt nivå i Nord-Norge, beredskapen langs kysten skal prioriteres høyere enn i dag, og Forsvarets rolle i forhold til miljøovervåking, ressurskontroll, beredskap og maritimt redningsarbeid skal styrkes. Til sammen er det på statsbudsjettet for i år satt av om lag 270 mill. kr til konkrete nordområdetiltak. Tiltakene gjelder bl.a. oppfølgingen av forvaltningsplanen for Barentshavet, økt tilstedeværelse for Kystvakten og ulike samarbeidstiltak med vår nabo i øst, Russland. Vi øker Kystvaktens seilingsdøgn, vi får mer operativitet i nord gjennom en kraftig økning av Hærens budsjetter, og nye vinger på Orion-flyene vil gjøre dem mer robuste, slik at de kan gjøre den viktige overvåkingsoppgaven som de har i nordområdene, enda bedre. Dette viser at Regjeringen har et budsjett som gjør at vi mener alvor med vår nordområdesatsing. Det er viktig at nordisk samarbeid om sikkerhets-, beredskaps- og redningsspørsmål styrkes. Samarbeid og bedre koordinering mellom de nordiske landene på disse områdene vil gi oss bedre tjenester, i tillegg til at vi også kan spare på budsjettene. Interpellanten tar opp forholdet til Russland. Den norsk-russiske grense er den eneste av Russlands grenser der det ikke har vært krig mellom to naboland. Den eneste gang krig rammet området, var under annen verdenskrig. Russiske kommentatorer har vist til at det skjer en styrking av Forsvaret i Nord-Norge. Like lite som vi blir bekymret når vi kjører over Kolahalvøya og ser den militære kapasitet av ulikt slag – av betydelig omfang, men vi må innrømme at den er vesentlig redusert de siste årene – burde man på russisk hold være bekymret når det gjelder våre styrkers nærvær i nord. Vi er opptatt av vår evne til kontroll og suverenitetshevdelse i en region der aktiviteten på mange områder er raskt økende, med de krav det setter til tilstedeværelse og overvåking. Når det gjelder øvelsesvirksomhet, kan vi heller ikke se at den skulle være problematisk. Tvert imot er det vårt ønske at vi skal kunne legge til rette for mulig russisk deltakelse. Til den nylig avholdte «Cold Response»-øvelsen var også russiske observatører invitert. La meg avslutningsvis prøve å oppsummere. Vi står overfor en begynnende satsing i nordområdene. Vi inviterer til utstrakt samarbeid og dialog, sammenholdt med en nøktern satsing på Forsvaret. Det indikerer at vi er klart til stede i vår nordområdesatsing.