Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2011-12-19:
Olje- og gassvirksomheten på norsk sokkel er en bærebjelke i norsk økonomi og vil fortsatt være det i mange år framover. Olje- og gassvirksomheten har gitt ringvirkninger i form av arbeidsplasser over hele landet, og den har bidratt til næringsutvikling, teknologiutvikling og samfunnsutvikling som har kommet hele landet til gode. Norge hadde ikke vært der vi er i dag uten olje- og gassvirksomheten vår. Kristelig Folkeparti ønsker å satse på økt utvinning av olje fra eksisterende felt på norsk sokkel for å sikre god og ansvarlig forvaltning av ressursene som allerede er funnet. Kristelig Folkeparti ønsker også en videre satsing på leting og utvinning av nye felt, spesielt i nord, med unntak av spesielt sårbare og verdifulle områder hvor risikoen ved oljeutvinning er for stor. Derfor er Kristelig Folkeparti glad for at regjeringen i april 2010 kom til enighet med Russland om grenselinjen i det tidligere omstridte området i Barentshavet sør og Polhavet. Dette er et område hvor vi tror at det kan finnes store olje- og gassforekomster, og hvor risikoen ved utvinning er mindre enn i mer kystnære og sårbare områder. Kristelig Folkeparti støtter derfor igangsettelse av en konsekvensutredning – etter petroleumsloven – i dette området. Meldingen og innstillingen vi i dag debatterer, viser at det er bred enighet om mange av de store linjene i petroleumspolitikken. Det er bra. Det er bra fordi dette er et så stort og viktig område for AS Norge. Men innstillingen viser også at det er noen politiske uenigheter. Merkelig nok står Kristelig Folkeparti helt alene om noen kritiske merknader i innstillingen, selv om vi vet at flere andre partier er enig med oss i innholdet i disse. Venstre sitter ikke i komiteen, så det er noe av forklaringen. Men hvorfor SV ikke sier det samme i Stortinget som de sier i media, synes jeg de bør svare for. Jeg har merket meg at SV ikke har sluttet seg til merknader om vern av sårbare områder utenfor Lofoten, Vesterålen og Jan Mayen, letepolitikk, eller behovet for å redusere klimagassutslippene på sokkelen. Regjeringen varsler i meldingen at det skal igangsettes kunnskapsinnhenting om virkninger av petroleumsvirksomhet i det nordøstlige Norskehavet, som omfatter Nordland IV, V, VI, VII og Troms II. Uåpnede deler av Nordland IV og V åpnes samtidig for petroleumsvirksomhet. Dette er svært sårbare havområder helt i innløpet til Vestfjorden. Regjeringen varsler også gjennomføring av en åpningsprosess for havområdene utenfor Jan Mayen. Kristelig Folkeparti ønsker å bevare disse områdene petroleumsfrie, og ser derfor ingen grunn til å igangsette kunnskapsinnhenting og kartlegging av petroleumsressurser i disse områdene. Kristelig Folkeparti er også kritisk til regjeringens varslede utvidelse av TFO-ordningen. Ordningen, som ble opprettet i 2003, var ment å sikre påvisning og utvinning av petroleumsressurser som kan fases inn til allerede eksisterende installasjoner i såkalt modne områder. TFO har blitt kritisert av både Klima- og forurensningsdirektoratet og Direktoratet for naturforvaltning for å redusere miljøvernmyndighetenes innflytelse ved tildelinger. TFO er nå utvidet innover i et av de høyest prioriterte av de verdifulle områdene i Barentshavet, et område som knapt kan kalles modent. I løpet av de ni årene som er gått siden 2003, er 324 utvinningstillatelser tildelt gjennom TFO, noe som tilsvarer mer enn en tredel av alle tillatelser som er tildelt siden starten av oljevirksomheten i 1965. Kristelig Folkeparti mener dette viser at TFO har vokst langt utover det som var intensjonen med ordningen da den ble startet opp, og at den ikke bør utvides ytterligere, slik regjeringen legger opp til. Petroleumssektoren stod i 2009 for 27 pst. av de samlede norske utslippene av klimagasser. I meldingen legges det opp til at utslippene skal øke med 23 pst. fram til 2020, noe som tilsvarer 3 mill. tonn CO2 per år – dette til tross for at Stortinget i klimaforliket har vedtatt at utslippene fra petroleumssektoren og energisektoren skal reduseres med 3–5 mill. tonn innen 2020. Sektorvise klimahandlingsplaner var en av SVs viktigste seire i klimameldingen. Når man nå ser at utslippene øker heller enn å avta, skulle man kanskje tro at det ble foreslått nye tiltak for å justere denne kursen. Men nei, det skjer ikke. Derfor har Kristelig Folkeparti store forventninger til klimameldingen når det gjelder hvilke tiltak regjeringen vil komme med for å få ned utslippene på norsk sokkel.