Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2012-06-08:
Først vil jeg takke representanten for at hun tar opp det viktige temaet om hvordan statsråden vil bidra til at flere yrkesgrupper får naturlig innpass i skolen. I løpet av noen tiår har elevmassen i skolen blitt vesentlig forandret. Tidligere var det slik at de elevene som ikke klarte å følge den ordinære undervisningen, fikk ekstraundervisning. Dersom heller ikke det ga utbytte, ble eleven flyttet til en spesialskole for elever med lærevansker. Dette gjorde at skolen stort sett hadde elever som var en langt mer homogen masse enn de som er i dagens skole, der de aller fleste går i den ordinære skolen. Dette har gjort at det kreves og er behov for mer og en ganske annen kompetanse i skolen nå enn tidligere. Dette er dessverre ikke godt nok ivaretatt i den norske skolen. I dag er det slik at i tillegg til at lærerne skal ha kompetanse i undervisningsfag, kreves det også at de skal opprette et læringsmiljø som et mangfold av elever, med svært ulike forutsetninger og behov, skal ha utbytte av. Vi må også legge til grunn at det stort sett er et kompetansesamfunn vi lever i, og at vi har som mål at de fleste barn skal bli i stand til å ta vare på og forsørge seg selv når de blir voksne. Da er det av stor betydning at vi lykkes med å gi dem mest mulig og best mulig kunnskap i grunnskolen, slik at de blir i stand til å fullføre en videregående utdanning. Med dette som bakgrunn sier det seg selv at skolen har behov for langt flere yrkesgruppers kompetanse for å ivareta den uensartede massen som elevene på en skole er. Fremskrittspartiet ønsker mer enn gjerne både miljøarbeidere, vernepleiere og sykepleiere inn i skolen. Som vi kommenterte under behandlingen av Meld. St. 18 for 2010–2011, tror vi at dersom spesialpedagoger og PP-tjenesten hadde hatt kontor på skolen, ville vi fått et langt bedre resultat av deres tjenester. Helsesøster/skolehelsetjenesten er i stand til å ivareta elevene på mange ulike områder – også når det gjelder forebygging, som foregående talere var inne på. Derfor mener Fremskrittspartiet at det er behov for et nasjonalt løft for skolehelsetjenesten, som vi vet står veldig svakt i mange kommuner. Å få flere fra skolehelsetjenesten og flere fra andre yrkesgrupper inn i skolen mener vi vil være vesentlig mer nyttig enn f.eks. regjeringens leksehjelp, som flere steder virker mot sin hensikt, i tillegg til at den har redusert – eller fjernet – tilbudet til elever som den lovfestede hjelpen ikke ivaretar. Fremskrittspartiet ser behovet for og er positiv til å få flere yrkesgrupper inn i skolen. Men for å løse nye utfordringer kreves det mange ganger at vi er i stand til å bruke de ressursene vi har tilgjengelig, på nye og effektive måter. For å få dette til må systemer og rutiner med jevne mellomrom utfordres og omlegges. Av og til må nye fullmakter gis. Det kan f.eks. være å gi PPT, i samråd med skolen, tillatelse til å sette inn spesialpedagogiske tiltak for enkeltelever som har behov for det, i stedet for at eleven må vente i lang tid på vedtak om spesialundervisning. Det kan f.eks. også være at de ulike yrkesgruppene som nå går under sekkebetegnelsen «assistenter», burde få en benevnelse som svarer til det de er spesielt dyktige i. For Fremskrittspartiet handler dette ikke bare om å rekruttere nye yrkesgrupper. Det handler også om hvordan Stortingets flertall på best mulig måte forvalter de menneskelige ressursene som vi har tilgjengelig i skolen. Fremskrittspartiet mener at det er både et nasjonalt og et lokalt ansvar å få den tverrfaglige kompetansen inn i Skole-Norge. Vi kan ikke bare si at det er opp til den enkelte kommune å ivareta dette, vi har også et ansvar på nasjonalt nivå.