Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2013-06-17:
Det er riktig som presidenten sier, at det er flere saker, men jeg skal konsentrere meg om de nødvendige lovendringene som er knyttet til forslag fra regjeringen, og som behandles i Stortinget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Innstillingen omhandler også en rekke andre forslag fra mindretallet, som jeg antar at de vil redegjøre for selv. De aller fleste endringer på skatte- og avgiftsområdet som er foreslått fra regjeringens side, har full tilslutning fra komiteen, men på et par områder er det uenighet. Jeg vil si noe om disse i det følgende. Den ene konfliktsaken i innstillingen dreier seg om petroleumsskatten og innstramminger i den såkalte friinntekten. Regjeringen har som kjent foreslått å sette ned satsen i friinntekten fra 7,5 pst. til 5,5 pst. Friinntekten er som kjent i praksis en ekstra gunstig avskrivningsmulighet for investeringer på sokkelen. Med dette forslaget reduseres dermed den samlede friinntekten fra 30 pst. til 22 pst. Ressursene på norsk sokkel tilhører folket i Norge. Petroleumsskatten skal sørge for at når disse verdiene tas opp, skal grunnrenten – den ekstraordinære avkastningen – tilfalle eieren, og eieren er altså det norske folk, det norske fellesskapet. Samtidig er det viktig å ha et system som legger til rette, slik at vi får investeringer der ressursene faktisk blir tatt opp. Disse hensynene – altså et investeringsvennlig skattesystem på den ene siden, men samtidig et skattesystem der grunnrenten tilfaller fellesskapet – er det er ikke så mange land som har klart å kombinere i like stor grad som vi har her i Norge. Men vi har altså fått det til, og den moderate innstrammingen i friinntekten, som flertallet i komiteen legger til grunn at Stortinget vedtar, endrer ikke dette bildet. Dette er etter vårt syn en mindre justering av en skjevhet som har gjort at staten over tid har dekket en for stor del av kostnadene ved investeringer på sokkelen. Etter forslaget må selskapene ta en noe større del av kostnadene ved investeringer. Stabilitet og forutsigbare rammevilkår er, og har vært, en styrke for det norske petroleumsskattesystemet. Hovedtrekkene i dette systemet har ligget fast siden 1992 og gjør det fortsatt. Jeg vil legge til at denne stabiliteten er veldig viktig. Men stabilitet i seg selv kan ikke uten videre stå i veien for endringer – i lys av utviklingen i sektoren og forbedringer av systemet. Selv etter dette moderate, forsiktige innstrammingsforslaget, som det er grunn til å tro får flertall – jeg skal komme til bake til det – vil det fortsatt være et meget investeringsvennlig skatteregime på norsk sokkel. Forslaget som en nå skal gjennomføre, er velkjent, drøftet og analysert av flere regjeringer, men det er først nå det blir gjennomført. Komiteens flertall mener derfor at endringen over tid – sammen med vekstpakken som regjeringen har foreslått for fastlandet – vil bidra til mer kostnadsbevissthet i næringen, og at den også over tid vil bidra til en mer balansert utvikling i norsk økonomi. Jeg har merket meg gjennom høringen, i mediene og gjennom innstillingen vi nå debatterer, at det virker å være bred tilslutning til de grepene som er foreslått. At samtlige partier, med unntak av Fremskrittspartiet, stiller seg bak forslaget, skaper forutsigbarhet og trygghet rundt petroleumsskattesystemet. Det er bra og viktig. Jeg vil til slutt knytte noen kommentarer til et annet forslag det er uenighet om. Det handler om unntak i advokaters taushetsplikt på skatte- og avgiftsområdet. Komiteens flertall støtter den foreslåtte endringen i reglene og begrunner dette med viktigheten av å hindre at skatte- og avgiftspliktige personer og selskaper kan unngå kontroll ved at midler overføres eller oppbevares på konti hos en advokat med taushetsplikt. For å kunne fastsette korrekt skatt og avgift er det sentralt at skatte- og avgiftsmyndighetene får opplysninger om pengetransaksjoner og pengeoverføringer. Myndighetene må få informasjon om hvem som står bak, og hvem som eier de innestående beløp som blir overført. Komiteens flertall slutter seg derfor til at advokater og andre tredjeparter som har slike opplysninger, skal gi denne informasjonen til skatte- og avgiftsmyndighetene når de krever det, uten hinder fra taushetsplikten. Dette er det ikke enighet om. Jeg antar at opposisjonen vil redegjøre for sin motstand mot forslaget senere. Med dette anbefaler jeg innstillingen i de to nevnte sakene.