Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2012-12-18:
Nå behandler vi nysaldert budsjett for 2012. Det er ikke en omkamp om budsjettet verken for inneværende kalenderår eller for det kommende. Det er en oppdatering av budsjettet, med tekniske justeringer og nye anslag. Oppdateringen viser at budsjettet er styrket. Norsk økonomi står sterkt. Anslaget for oljepengebruk er redusert sammenlignet med nasjonalbudsjettet som ble lagt fram i oktober. Det kan vi glede oss over. Årsaken er både at anslaget for utgifter er redusert, og at anslaget for inntekter er økt. Anslaget for skatter og avgifter fra fastlandsøkonomien er samlet sett om lag uendret fra nasjonalbudsjettet. Når utgiftene har blitt lavere enn anslått i budsjettet i fjor høst, skyldes det først og fremst at utgiftene til sykefravær og andre ordninger under folketrygden har blitt lavere. I tråd med vanlig praksis bruker vi ikke reduserte utgifter eller økte inntekter til å øke satsingen på andre områder på tampen av budsjettåret. Vi ville heller ikke kuttet i budsjettet dersom bildet var det motsatte. Vi blir utfordret på hvorfor vi følger handlingsregelen så strengt, når anslått oljepengebruk uansett endres med flere milliarder gjennom budsjettåret. Men det er når budsjettet legges fram, at vi kan måles på om vi lykkes i å følge handlingsregelen, i å treffe rett oljepengebruk, i å gi en rett budsjettimpuls. Det er når budsjettet legges fram – ikke når fasiten framlegges – vi kan måles på om vi lykkes i å bidra til forutsigbarhet og trygg økonomisk styring. Men er anslagene gode nok fra begynnelsen av? Til det vil jeg si følgende: Utviklingen i skatte- og avgiftsinntektene avhenger av utviklingen i en rekke usikre størrelser, som sysselsetting, lønnsvekst, byggevirksomhet, bilkjøp, privat konsum og næringslivets lønnsomhet. Endringer har også en tendens til å trekke i samme retning, f.eks. vil vekst i sysselsettingen kunne gå sammen med høyere lønnsvekst. I et budsjett på over 1 000 mrd. kr kan selv små prosentvise endringer bety flere milliarder kroner. At budsjettall endres etter hvert som man kjenner utviklingen gjennom budsjettåret bedre, er dermed ikke oppsiktsvekkende i seg selv. En måte å måle presisjonen i anslagene på er å sammenligne med andre land. Tallene viser at revisjonene i de norske skatteanslagene ikke er spesielt store i et internasjonalt perspektiv. For 2012 er også endringene klart mindre enn det vi har sett de siste par årene. Vi må også ha i minnet at utviklingen i budsjettene i årene etter finanskrisen har gjenspeilet usikkerheten om makroøkonomiske anslag. Det er fortsatt usikkerhet og ubalanser i verdensøkonomien. Den virkelige krisen i Europa er ledighetskrisen. Millioner av mennesker møter en usikker framtid. Også norske eksportbedrifter merker krisen på flere måter. Erfaringene fra de siste ti årene viser at vårt finanspolitiske rammeverk fungerer godt. Norge har gjort mye riktig. Men vi har også vært heldige. Hvis oljeprisen faller kraftig, kan giret som trekker norsk økonomi framover, gå i revers. Under finanskrisen opplevde flere land at det de trodde var stabile skatteinntekter, sviktet da konjunkturene snudde. Liknende hendelser kan også ramme oss. Nå opplever vi gode tider for norsk økonomi. I de gode tidene trygger vi grunnlaget for framtiden.