Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2000-04-11:
Fremskrittspartiet støtter under tvil at avgjørelsesmyndigheten i forbindelse med inn- og utmeldelse i Statens Pensjonskasse blir overført fra Stortinget til departementet. Dette vil bety en administrativ forenkling, og Fremskrittspartiet ser ikke det store poenget i at man skal videreføre dagens praksis. Det som imidlertid fortsatt er viktig, er at Stortinget også i tiden fremover trekker opp de prinsipielle retningslinjene vedrørende dette. Når det gjelder spørsmålet om datterselskaper som inngår i statlige virksomheter, bør være medlem av Statens Pensjonskasse, er Fremskrittspartiet av den oppfatning at det kun er helstatlige etater og institusjoner som bør være medlem. Virksomheter som staten delvis har solgt seg ut av, eller statlig eide aksjeselskaper bør ikke være medlem av Pensjonskassen. Disse må behandles på lik linje med private selskaper uten særskilte fordeler. Når det gjelder forslaget om at enke- og enkemannspensjonene gjøres om fra brutto- til nettopensjonsytelser, kan ikke Fremskrittspartiet støtte dette. Vi ser at forslaget vil innebære en forenkling og muligheter for en administrativ gevinst, noe som vi selvsagt ser på som positivt. Men meningen med forslaget er jo at summen av nettopensjon og etterlattepensjon fra folketrygden for hele gruppen under ett skal bli den samme. Dette innebærer altså at noen får en forringet pensjonsutbetaling. Det finnes ikke noe eksakt proveny på dette nå, men jeg viser til at Sosialdepartementet har ute på høring forslag om betydelige reduksjoner og delvis bortfall av etterlattepensjon fra folketrygden. Hvis disse forslagene skulle føre frem, ville forutsetningene om nettopensjon i denne proposisjonen falle bort. Fremskrittspartiet finner det derfor riktig og fornuftig å behandle disse forslagene sammen, rett og slett for å gjøre de riktige vedtak. Vi forslår derfor en utsettelse av disse prinsipielle forslagene. Når det gjelder innføring av rett til pensjon etter ekteskap inngått etter fylte 65 år, kan dette virke som en bagatellmessig sak som kun vil gjelde noen få. Men Fremskrittspartiet mener at enke- og enkemannspensjon er noe som er opparbeidet gjennom et langt yrkesliv i fellesskap mellom to mennesker, der den ene har vært avhengig av forsørgelse til livsopphold fra den som har vært medlem av Pensjonskassen, og vi kan på denne bakgrunn ikke støtte dette. Fremskrittspartiet vil også i denne sammenhengen fremme forslag om at man har krav på full pensjon utbetalt fra fastsatt pensjonsalder når man har 30 års opptjeningstid i Statens Pensjonskasse. Full opptjening i Statens Pensjonskasse oppnås som kjent etter 30 år, jf. § 23 i lov om Statens Pensjonskasse. Dette gjelder imidlertid ikke hvis et medlem slutter i staten og går over i annen virksomhet. Dersom et medlem av Pensjonskassen går over i privat virksomhet etter 30 år i statens tjeneste, regner vedkommende med at ved oppnådd pensjonsalder vil full statspensjon komme til utbetaling. Slik er det ikke, og de fleste pensjonister blir svært overrasket når de oppdager dette. Virkeligheten er at de som slutter og går over i annen virksomhet, får en opptjeningstid for full pensjon som tilsvarer tiden frem til pensjonsalder – dog maksimum 40 år. Dette er hjemlet i § 24 2. ledd. Et eksempel på dette: En person begynner å arbeide i staten som 20-åring. Når vedkommende er 50 år, har han 30 års tjenestetid og har etter vanlige regler oppnådd rett til full pensjon når han når aldersgrensen. Personen slutter i staten ved fylte 50 år og går over i privat virksomhet, hvor han blir til pensjonsalder – 67 år. Full opptjening blir da 40 år – ikke 30, og hans pensjon fra staten blir redusert til 30/40. Fremskrittspartiet mener at denne ordningen er urettferdig, og at regelen om opptjening må være den samme for alle. Loven sier at full opptjening er 30 år. Hvorvidt man bestemmer seg for å slutte i staten eller ikke etter at full opptjening er oppnådd, burde ikke vedkomme Pensjonskassen. Jeg bare avslutter med å fremme Fremskrittspartiets forslag i innstillingen.