Søren Fredrik Voie (Høyre), 2003-06-12:
Stortinget har nylig vedtatt lov om frittstående skoler, den såkalte friskoleloven. Etter å ha hørt på siste replikkordskifte er det fristende å si at det virket som om det fortsatt var den som var til debatt, og ikke finansieringen av konsekvensen av det vi tidligere har vedtatt. Et av de grunnleggende prinsippene i denne loven er at det ikke lenger er nødvendig at skolen skal utgjøre et pedagogisk eller livssynsmessig alternativ for å kunne oppnå godkjenning som friskole. Faglig innhold og kvalitet er mye sterkere vektlagt i denne loven som framtidig godkjenningskriterium. Muligens vil denne lovendringen føre til noe større vekst i antall friskoler, forhåpentligvis også med noe større geografisk spredning enn hva som hittil har vært tilfellet. I denne saken tas nå konsekvensene av dette, ved å endre finansieringssystemet i retning av prinsipiell likebehandling av offentlige og frittstående skoler. Når flertallets innstilling blir vedtatt, vil vi få et finansieringssystem basert på driftsutgiftene til øvrige skoler i kommunen der vedkommende friskole er etablert. De tilløp til diskusjoner som har funnet sted om urettferdighet i nåværende tilskuddssystem, basert på ulikheter i skolestruktur mellom kommunene, vil dermed kunne skrinlegges. Det er også positivt at dagens ordning med noe høyere tilskudd pr. elev til små skoler videreføres i det nye finansieringssystemet. Tilskuddet vil med andre ord bli relatert til skolestørrelse. Fortsatt gjenstår spørsmålet om og behovet for å få innført tilskudd som også dekker kapitalkostnadene. Som kjent er dette et sterkt ønske fra friskolene, for derved å kunne oppnå reell økonomisk likebehandling med de offentlige skolene, men samtidig et finansieringsspørsmål som nødvendigvis må finne sin løsning ved framtidige budsjettbehandlinger i Stortinget. Fra friskolene er det et sterkt ønske om at utbetalingene av tilskudd fortsatt må være et statlig ansvar. Dette ønsket blir imøtekommet, og dermed blir dagens retningslinjer og praksis på dette området videreført. Det gir en god trygghet for skolenes økonomiske fundament, forutsigbarhet med hensyn til rammer og vilkår og rimelig mulighet for planlegging av aktiviteter og virksomhet i kommende skoleår. I rammeoverføringene til kommunene legges det inn en korreksjonsfaktor for de elever som reelt sett går på friskole, og som ikke lenger er kommunens finansielle ansvar. Her er det viktig å være oppmerksom på at det offentlige, kommunen i dette tilfellet, fortsatt beholder ansvaret for å kunne gi et godt og tilfredsstillende grunnskoletilbud til alle elever i sin kommune. Det innebærer at kommunen må ha kapasitet og mulighet til å gi undervisning til elever som i spesielle tilfeller kan bli utsatt for at friskoler blir lagt ned, eller av andre grunner opphører. Av denne grunn forutsettes det også at uttrekket fra kommunene på grunn av friskoler blir noe mindre enn hva som ut fra en rent matematisk modell ville ha vært korrekt. Siden statstilskuddet også med det nye systemet for finansiering ikke vil utgjøre mer enn 85 pst. av gjennomsnittskostnaden for en tilsvarende skolestørrelse i kommunen, er det fortsatt nødvendig for friskolene å basere sin fullfinansiering på skolepenger. Det framgår klart av de vedtak som fattes i dag, at skolepengene sammen med statstilskuddet ikke kan overstige utgiftene i tilsvarende offentlige skoler i samme kommune. Arbeiderpartiets og Sosialistisk Venstrepartis frykt for kommersialisering, profittmaksimering og mulighetene for å ta ut utbytte er ikke bare overdrevet. Med de sterkt begrensede muligheter for å kreve skolepenger som i dag vil bli vedtatt, er deres argumentasjon både død og maktesløs. I forbindelse med registrering av data fra skolene på individnivå er det fra Høyres side viktig å understreke behovet for tilfredsstillende personvern. Ønsket om å samle inn og registrere identifiserbare individdata om læringsutbytte kan ha en klar vitenskapelig begrunnelse og verdi, ikke minst for å kunne gi god og pålitelig forskningsbasert informasjon om hva som fremmer kvalitet i skolen, og hvilke faktorer som i denne forbindelse bør stimuleres og forsterkes. Men disse positive effektene av en slik registrering må kontinuerlig veies mot behovet for personvern. Jeg er derfor glad for at en samlet komite ber Regjeringen legge fram en vurdering av personvernet i forbindelse med opprettelse av informasjonsbaser over elevers prøvingsresultater på individnivå. Med Stortingets tidligere behandling av friskoleloven og med dagens vedtak knyttet til finansiering av de samme skoler har vi fått et nytt bidrag til mangfold og kvalitetsløft i den norske grunnskolen. Apropos den diskusjonen som her foregikk om Arbeiderpartiets finansieringsbekymringer, har det vært artig å registrere i en tidligere sak vi har behandlet, at Arbeiderpartiets alternativ er å skjære ned på finansieringen av friskolene for å overføre pengene til skolefritidsordningene.