Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-01:
Bakgrunnen for at Fremskrittspartiet har fremmet et forslag om å etablere et nytt, landsdekkende såkornfond, er at første generasjons såkornfond er i ferd med å bli fulltegnet. Det betyr igjen at et stort antall av de av landets bedrifter som har utviklingsprosjekter, står uten mulighet til å få tilgang på såkornmidler. I denne situasjonen har vi fått en avtale mellom Sosialistisk Venstreparti og Regjeringen om distriktsmilliarden og nye distriktsfond innrettet mot bedrifter som er lokalisert i de mest næringssvake områder som er truet av avfolkning. Det er et sterkt behov for såkornkapital i en tidlig fase for høyteknologiprosjekter. Her kan såkornmidler gi en risikoavlastning for å få private, kompetente eiere til å investere i en tidligere fase enn de ellers ville ha gjort. Det mange gründermiljøer ønsker, er at det gis et løft for såkornvirksomhet gjennom et nytt, landsdekkende såkornfond. Da vil det være prosjektenes godhet som avgjør hvem som skal få tilgang på risikokapital, uavhengig av om de befinner seg i Namsos, Dombås, Dokka, Hammerfest eller Oslo. Nærings- og handelsdepartementet har fått Wassum Investment Consulting til å evaluere den fem år gamle såkornordningen. Man anbefaler departementet ikke å binde såkornfond til næringssvake områder, men til forvaltere og fond med nærhet til forsknings- og universitetsmiljøer, uavhengig av beliggenhet. Det bør være fond som ikke har noen regional begrensning. Anbefalingene i evalueringsrapporten er klinkende klare. Den eksisterende modell for statens risikoavlastning kan ikke kopieres i en ny etablering av såkornfond med deltakelse fra private investorer. Staten bør gå inn som aksjonær i såkornfondene. På den måten får staten bedre innflytelse over fondenes virksomhet, og denne formen for eierskap er mer dynamisk enn ansvarlige lån, hvor man i større grad må regulere eierskapet i en lånekontrakt. For å unngå problemer som et direkte eierskap kan medføre, anbefaler Wassum Investment Consulting en fond-til-fond-modell hvor staten er direkte aksjonær eller långiver til et statlig såkornfond, som igjen investerer i andre såkornfond. Det er jo nettopp en tilsvarende modell Fremskrittspartiet foreslår. Vi mener det bør opprettes en landsdekkende ordning i en tidlig fase etter samme mal som Argentum Fondsinvesteringer. I den grad det er mulig, bør man også benytte seg av de systemer og den kompetanse som er bygd opp nettopp i Argentum. Jeg mener det her er gjort en god jobb så langt. Man har satt strenge krav til kvalitet, og satt i gang en prosess som vil føre til en nivåheving i venturekapitalbransjen i dette landet. En landsdekkende såkornordning bør altså være en fond-til-fond-ordning der en selvstendig og uavhengig organisasjon, à la Argentum, investerer i kvalifiserte forvaltermiljøer som vil gjøre investeringer i såkornfasen. USA har hatt denne ordningen siden 1958 gjennom sin «Small Business Administration»-ordning. Den synes å ha vært en stor suksess, og blir nå brukt som en mal for hvordan EU skal tilpasse sine såkornordninger. Flere offentlige og private delegasjoner fra Norge har vært på studietur til USA og gjort seg kjent med ordningen. Det bør også understrekes, av hensyn til ESA-regelverket, at en ny såkornordning selvfølgelig må tilpasses eksisterende ordninger i EU. Fremskrittspartiet er skuffet over at flertallet i næringskomiteen innstiller på å avvise forslaget uten selv å fremme alternative forslag. Tusenvis av bedrifter står i dag uten muligheter til å få tilgang til såkornkapital til sine utviklingsprosjekter. Regjeringen kommer ikke med konkrete løfter om et nytt fond i statsbudsjettet til høsten, den forplikter seg kun til vurderinger. Det betyr ny usikkerhet, og det kommer i tillegg til kuttet på 188 mill. kr for Innovasjon Norge i revidert budsjett. Landets største næringslivsorganisasjon, NHO, anbefaler også et nytt, landsdekkende såkornfond som en hovedprioritering i statsbudsjettet for 2005. Vi har forståelse for at det kan være delte meninger om hvilken modell som bør velges for et nytt såkornfond, men vi trodde det ville være mulig, av hensyn til de mange bedriftene som kan bli berørt, å samle et flertall i komiteen bak et omforent og konkret forslag om etablering av et nytt, landsdekkende såkornfond i statsbudsjettet for 2005, som en tidshorisont. Jeg vil ta opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen.