trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-03:
Jeg har mange ganger lurt på hvorfor det går så tregt på dette området – for det gjør det – for alle sier at de er enige om de verdiene som vi diskuterer nå i dag, nemlig at samfunnet skal være likestilt og like brukbart og tilgjengelig for alle, på alle samfunnsområder. Det sier alle, og det har vi sagt i 20 år. Allikevel går dette forferdelig sakte, og det kommer av i hvert fall to ting. Det ene er at hvis man ikke har tidsfrister, kommer man aldri i mål. Det hender man bryter tidsfrister. Da får man kjeft. Det har man ofte fortjent. Noen ganger kan det være gode grunner. Men hvis man ikke setter seg tidsfrister, kommer man ikke i mål. Noe av det første denne regjeringen gjorde, var jo å fjerne tidsfristene. Da går det «gæli», for da har man ingen forpliktelse på seg. Det andre er at dem vi snakker om nå, ikke er sterke pressgrupper. Dette er ikke grupper som har sterke økonomiske interesser bak seg, som kan peke på statsbudsjettet og si: Se, jeg går i pluss. Dette er et verdispørsmål om hvordan vi vil organisere samfunnet og sikre at når vi har bygd et samfunn som ikke er tilgjengelig for alle, kommer det til å koste oss ganske mye å rette det opp, men det må vi gjøre fordi det er riktig, fordi dette er menneskerettigheter som gjelder for alle. Jeg var også en av dem som kjempet hardt for at vi fikk rasismeparagrafen inn i norsk lovgivning. Men forskjellen på dette området og på det området er at å diskriminere på det området anses som politisk farlig. Da vet vi at det kan bli bråk. Det blir det ikke på dette området. Det gjør ikke det, for det er ikke noen som truer oss, verken økonomisk, med streik eller med noe som helst. Det pålegger oss politikere et særlig ansvar. Nå er det lagd f.eks. for skoler. Vi vet at veldig mange skoler ikke er tilgjengelige for unger med ulike typer funksjonsnedsettelser. Der foreligger det et vegkart – Universelt utformet nærskole 2030. Det er ti år fram i tid, men ikke engang det går det an å være med på å si at vi skal gjøre. Vi trenger egentlig ikke voldsomt mange flere utredninger, for utredningen ligger der. Den er lagd av Bufdir. La oss sette i gang og gjøre dette. Da må det også bevilges penger, slik at det er mulig for kommunene å få dette til. Alt på dette området koster ikke penger, men noe koster penger. Jeg må si jeg er ganske lei meg i dag, for disse forslagene som SV her har tatt opp, er ting som jeg opplever at alle partier slutter seg til når vi er i debatter, når vi skal mene noe om feltet. Men når det kommer til å prioritere det i det daglige politiske arbeidet, der man må sette noe foran noe annet, velger man å sette funksjonshemmede bak – også denne gangen.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-11-03:
Kan vi ta voteringen på nytt?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
På vegne av stortingsrepresentanten Siv Jensen og meg selv har jeg den glede å fremme forslag om strengere straffer for angrep og skadeverk mot politiet.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Jeg skal tillate meg å sitere fra en høringsuttalelse om pass fra Kripos: «Det avgjørende for arbeidet med biometriavklaringer er detaljer i ansiktsfotografiene i pass eller nasjonale id-kort, herunder ører. I tilfeller hvor tvil om biometri knyttet til to ulike identiteter er lik eller ulik, er det særdeles viktig med detaljer som for eksempel ører. Kripos mener derfor det er viktig med klare og entydige bestemmelser om krav til synlige ører.» Tilsvarende uttalelser kommer fra Vest politidistrikt, Innlandet politidistrikt, Trøndelag politidistrikt, Troms politidistrikt, Oslo politidistrikt samt Politiets utlendingsenhet og Politidirektoratet. De er av samme oppfatning: Man trenger å vise ørene på passet. Så er spørsmålet følgende: Hvorfor har justisministeren akseptert det irrasjonelle kravet om at hensynet til religiøse hodeplagg skal gå foran sikkerhet og de faglige rådene politiet gir?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
På vegne av representanten Sylvi Listhaug og meg selv fremmer jeg forslag om obligatorisk testing for covid-19 ved innreise til Norge samt økt testkapasitet for å sikre effektive og treffsikre karantenebestemmelser.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Jeg skjønner at den replikken var skrevet før jeg holdt mitt innlegg. Representanten kan ikke ha hørt etter da jeg snakket om hvordan det var viktig å iverksette tiltak for å gjøre hverdagen bedre for folk som har det vanskelig i Norge. Det handler nettopp om å iverksette tiltak som er med på å redusere forskjellene. Jeg snakket også om skatt, men i motsetning til Arbeiderpartiet er Fremskrittspartiet opptatt av å redusere skatte- og avgiftstrykket i dette landet. Det skal bli artig å se de eventuelt kommende forhandlingene mellom Arbeiderpartiet og deres potensielle samarbeidspartnere, som i sine alternative budsjetter har et NM i skatteskjerpelser seg imellom, fra 10 mrd. kr og opp mot 40 mrd. kr på bare ett år. Er det noen som tror at det skaper vekst og verdiskaping i privat sektor, at det skaper flere arbeidsplasser? Nei, jeg tror ikke det. Jeg tror snarere tvert imot at vi må ha et konkurransedyktig skattesystem og holde skatte- og avgiftstrykket lavest mulig for at man investerer i bedrifter og arbeidsplasser, og for at folk flest får beholde mer av lønna si.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Spørsmålet var om jeg er fornøyd med det skattesystemet som vi har i dag. Nei, det er jeg ikke. Hadde det vært opp til Fremskrittspartiet, hadde vi redusert skatte- og avgiftstrykket betydelig mer enn det vi maktet å gjøre i løpet av de årene vi satt i regjering. Fremskrittspartiet er et parti som ønsker å redusere skatte- og avgiftstrykket, ikke skjerpe det. Det er en helt ærlig sak at Arbeiderpartiet i alle sammenhenger ivrer for å skjerpe både skatter og avgifter for både vanlige folk og kapitaleiere, bedrifter. Men jeg mener at vi må klare å ha flere tanker i hodet på en gang når vi utformer et skattesystem. Det er altså sånn at noen må investere i de bedriftene som skal sysselsette folk og få arbeidsledigheten ned. Tror man virkelig at det blir flere investeringer i flere arbeidsplasser i Norge ved å knalle til i skattesystemet, som Arbeiderpartiet nå tar til orde for? Jeg tror ikke det. Jeg tror snarere tvert imot at det vil kunne føre til at flere bedrifter går over ende, og at arbeidsledigheten på den måten holder seg oppe. Det vil jo være ganske hult for Arbeiderpartiet – å bidra til at arbeidsledigheten biter seg fast på et høyt nivå fordi de er opptatt av symbolpolitikk når det gjelder å skjerpe skattene for kapitaleierne.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Jeg er veldig glad for at Senterpartiet i større og større grad synes å være enig med Fremskrittspartiet i at avgiftstrykket i dette landet skal ned. Men det jeg gleder meg til å se på, er tverrsnittet av skatte- og avgiftsopplegg for Senterpartiet og de partiene som Senterpartiet må samarbeide med hvis det skulle bli et annet flertall i landet etter valget neste år. Jeg gleder meg til å se hvordan Senterpartiet tror at de skal kunne klare å gjøre opp alle sine forslag som de reiser land og strand rundt med, med Arbeiderpartiet, SV, Miljøpartiet De Grønne og Rødt. Det kommer jo ikke til å gå opp, og det kommer til å bli et ubehagelig mageplask for Senterpartiet hvis man våkner opp til den virkeligheten etter valget neste år. Jeg tenker at jeg skal nøye meg med å si det. Jeg gleder meg til å se på tverrsnittet av innholdet i skatte- og avgiftsoppleggene mellom Senterpartiet og de partiene som Senterpartiet har tenkt å samarbeide med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Da var det altså mulig å finne én avgiftslettelse som forente Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV. Det er jo flott. Men man må se på helheten i det opplegget som disse partiene presenterer. Det er ikke sånn at man lager alternative budsjetter med netto lettelser, verken i skatte- eller avgiftspolitikken. Det er betydelige skjerpelser, i milliardklassen. Senterpartiet skal altså samarbeide med partier som tar mål av seg til å skjerpe skatte- og avgiftstrykket med mellom 10 og 40 mrd. kr. Det er virkeligheten. Jo før Senterpartiet begynner å svare på det, jo før får vi i hvert fall vite hvilken retning man tror det er mulig å få til i skatte- og avgiftspolitikken. Det jeg kan si, er at i det samarbeidet vi hadde mens vi satt i regjering, gikk det samlede skatte- og avgiftstrykket i Norge ned, ikke opp. Så sa jeg nettopp at våre ambisjoner, Fremskrittspartiets ambisjoner, er betydelig større enn det. Vi ønsker å fortsette å redusere skatte- og avgiftstrykket og kommer til å bruke den muligheten når vi setter oss til forhandlingsbordet med regjeringspartiene denne høsten.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Jeg tror jeg skal minne representanten Nævra om at i de årene Fremskrittspartiet satt i regjering, gikk klimagassutslippene ned. Det er en litt annen historie å fortelle enn den SV selv kan fortelle fra sine åtte år i regjering. Så er spørsmålet hvilken tilnærming man har til ulike klimarelaterte forslag. Vår tilnærming til det er veldig enkel: Vi må se på prislappen. Vi må se på hvor mye utslippsreduksjoner man får for hver krone man putter inn. Det er skattebetalerne som skal betale denne regningen. Vi mener at en del av disse klimatiltakene må gjennomgås nøye for å ha kost–nytte-beregninger av dem alle sammen, slik at vi får mest mulig igjen for de pengene vi bruker. Fremskrittspartiet er for gode klimatiltak, men vi er ikke for å kaste penger etter alle tiltak som man bare kan sette en klimamerkelapp på. Det å stille kritiske spørsmål til dette som vi gjør på alle andre områder, når vår hovedoppgave handler om å forvalte skattebetalernes penger, kommer vi til å fortsette å gjøre. Det burde også SV begynne med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Jeg tror ikke Ola Elvestuen hørte mitt forutgående svar når han klarte å stille det spørsmålet. Selvfølgelig er Fremskrittspartiet opptatt av å sikre de klimatiltakene som gir god effekt i forhold til de pengene man putter inn. Men jeg mener at også Ola Elvestuen gjør klokt i å ta noen kost–nytte-beregninger av en del av de tiltakene vi bruker mye penger på over statsbudsjettet. Så vil jeg si at når vi står midt i en pandemi som har betydelige og dramatiske konsekvenser for vanlige folk som har mistet jobben, for bedrifter som risikerer å gå over ende, tror jeg nok at ganske mange opplever at det er andre spørsmål som for øyeblikket fremstår som mer krevende. Derfor brukte jeg tiden min i denne trontaledebatten på det, og det kommer vi også til å bruke tiden vår på i de kommende budsjettforhandlingene. Vi må løse utfordringene for folk i hverdagen, for bedriftene våre, som gjør at vi kan få vekst og ikke høyere arbeidsledighet, som gjør at flere kan komme i jobb, ikke færre, trygge inntekten til vanlige folk, inkludert pensjonistene. Jeg mener det er store og viktige spørsmål som vi må drøfte under en trontaledebatt.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-05:
På vegne av stortingsrepresentantene Solfrid Lerbrekk, Nicholas Wilkinson, Lars Haltbrekken, Mona Fagerås, Kari Elisabeth Kaski, Freddy André Øvstegård og meg sjøl vil jeg sette fram forslag om å inkorporere FN-konvensjonen om rettighetene til mennesker med nedsatt funksjonsevne, CRPD, i menneskerettsloven.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-05:
SV er helt enig i at umoralsk sløsing må vi slutte med. Det Fremskrittspartiet har vært med på, er jo å sløse bort milliarder i skattelette til de aller rikeste i dette landet uten at det kan påvises at det blir en eneste arbeidsplass av det. Og de har vært med på en rekke usosiale kutt som rammer familier der forsørgeren er arbeidsløs, der forsørgeren er ufør, der de lever med sjuke barn. For eksempel har man sett seg nødt til å kutte i brillestøtte til unger, i bostøtte, i barnetillegg for uføre, i støtte til enslige forsørgere, i stønad til bil til dem som er funksjonshemmet, ja, til og med i stomiutstyr til dem som er stomioperert. Hva er grunnen til at dette er uviktig og milliardærene er viktige for Fremskrittspartiet?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-05:
I månedsvis i vinter satt regjeringen og tvinnet tommeltotter mens katastrofen i Moria-leiren og Hellas utfoldet seg. Bare noen timer etter at det brant, var statsministeren ute og sa at man skulle bygge opp igjen flyktningleirer i Europa. Kanskje vi nå snart skulle slutte å bygge flyktningleirer i Europa. Kanskje vi skulle velge å være ledende og ikke en sinke i hvordan vi behandler folk, og ta ansvar når andre land kneler under presset. Høyre-styrte Asker sier at de kan ta dobbelt så mange som regjeringen har sagt – de sier de kan ta 100. Mener statsråden med hånda på hjertet at Hellas bare mangler penger for å håndtere denne krisen, og at kun 50 flyktninger til Norge er alt regjeringen makter?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-05:
Vi er produktive! Jeg fremmer på vegne av Rødt et forslag om skole uten profitt. Vi fremmer et forslag som handler om å innføre rettslige konsekvenser for velferdsprofitører ved lov-, regel- eller kontraktsbrudd. Vi fremmer et forslag om oppfølging og kontroll av regjeringens arbeid med kartlegging av pengestrømmer i offentlig finansierte velferdstjenester. Vi fremmer også et forslag om å forby bemanningsbyråer, fjerne adgangen til midlertidighet og skjerpe arbeidsgiveransvaret. Videre fremmer vi et forslag om evakuering av flyktninger fra Hellas, med bakgrunn i den kritiske Moria-situasjonen, i det omfang norske kommuner har kapasitet til å ta imot. Det nest siste forslaget som fremmes, er et forslag om å stoppe NorthConnect endelig, og til slutt fremmer vi et forslag om å fjerne karenstiden for mottakere av arbeidsavklaringspenger.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-05:
Det vi sa, var at vi gikk inn for støtte til leverandørindustrien, men at den store svakheten med pakken som ble vedtatt, var at den videreførte både en uansvarlig miljøpolitikk, og også en industripolitisk latskap. For det vi trenger, og det vi går inn for, er jo gigantiske investeringer i ny industri som ingen privat investor vil våge å bære, fordi dette er ting som vil kaste av seg kanskje om 10–20–30 år. Så vi må ha inn en langsiktig både investor og eier for å få opp ny industri, og den eieren og investoren heter staten. Vi ønsker å bruke noe av Norges enorme oljeformue ikke bare på å kjøpe opp handlegater i London og Shanghai, men også på å investere noe av vår felles formue i framtidig verdiskaping i Norge, som både sikrer arbeidsplasser i Norge og er med på å få ned utslippene. Det er kortversjonen av hva som ligger i Rødts industripolitikk.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-05:
Svaret er en kraftfull statlig industripolitikk hvor vi bruker de store økonomiske musklene som Norge sitter på, ikke bare til finansspekulasjoner i utlandet, men også til investeringer på norsk jord. Det har vi en rekke tiltak for i vårt program, både i kriseprogrammet vi kom med før sommeren, og også i vårt alternative statsbudsjett og i vårt forslag til nytt partiprogram. Det jeg skulle ønske, var at Arbeiderpartiet lærte litt mer av den historien som de selv skapte, altså med Statoil, som var et industrieventyr, og hvor vi også hadde planer og strategier for å sørge for at vi fikk sysselsetting, teknologisk utvikling, kompetansearbeidsplasser på norsk jord, på norsk sokkel, og ikke bare lot utenlandske selskaper ta over dette, som andre land har gjort. Da må vi på ny tørre å ta i bruk verktøykassa som staten sitter på, og gå vekk fra det som har vært en felles næringsnøytral politikk fra Arbeiderpartiet og Høyre, og heller våge å bruke musklene som er tilgjengelige, for å bygge ny industri. Det er det Rødt går inn for.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-05:
Rødt går inn for en rekke investeringer som staten bør og kan foreta rimelig raskt for å sikre oppdrag til leverandørindustrien. Det handler om å få en utslippsfri ferjeflåte, og vi ønsker å ha statlige pilotprosjekter for flytende havvind, som vil gi jobb til arbeiderne på både Verdal og Stord. Vi har også ønske om at det satses mye større på CCS enn det regjeringen gjør, og også på hydrogen som ny energibærer. Så her er det en rekke prosjekter – som mangler én ting, og det er langsiktig, risikovillig kapital, og den sitter det norske fellesskapet på hvis politikerne går inn for å bruke de pengene og investere dem i verdiskaping framfor passiv forvaltning på verdens børser. Så gikk vi altså inn for støtte til leverandørindustrien da det var til behandling i Stortinget. Vi gikk til slutt mot pakken i sin helhet fordi den var dårlig på andre felt. Vi var altså for å støtte industrien, men mot de enorme subsidiene til oljeselskapene som da lå i pakken.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-05:
Jo, definitivt. Rødt er glad for den verdiskapingen arbeidstakerne gjør i bedrifter landet rundt, altså verdiskaperne. Så er vi litt mindre glad for at vi har en regjering som lar dem som eier og tar overskuddet fra de ansattes verdier, skatter mindre enn de har gjort før. Det er et problem for hele nasjonen Norge og et problem for å finansiere velferden, som også er viktig for å sikre bosetting, sysselsetting og framtidstro i hele landet vårt. Vi ønsker, og har gått inn for, et skattenivå som er omtrent på det nivået det var da Stoltenberg gikk av i 2013. Etter hva jeg husker, fantes det både bedrifter, verdiskaping og sysselsetting i Norge i 2013, men siden den gang har regjeringen, med Fremskrittspartiets støtte, kuttet inntektene til fellesskapet med titalls milliarder kroner, og det har ført til underfinansiering av velferden i en rekke kommuner og fylker landet rundt. Det er vi imot fordi det på sikt undergraver muligheten til verdiskaping i hele landet vårt.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-05:
For det første: Disse kvinnelige gründerne er veldig ofte menn. Representantens samfylkinger Roger og Kristian Adolfsen, som eier Norlandia, har spist opp veldig mange av de frittstående, ideelle barnehagene som tidligere sto for et viktig mangfold. De blir nå kjøpt opp og fusjonert inn i svære, gigantiske kommersielle selskaper, som Norlandia-kjeden og andre, ofte utenlandskeide selskaper, som både svekker mangfoldet, tapper milliarder av kroner fra fellesskapet til privat profitt og undergraver befolkningens skattevilje. For hva skjer når folk ser og opplever at deres skattepenger, bevilget til velferd, tas ut i milliarder fra barnehagene, fra eldreomsorgen, fra barnevernet – til privat berikelse for milliardærer? Det er klart at skatteviljen blant folk flest blir svekket av Høyres politikk for profitt i velferden, og det er vi imot.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-05:
For det første: Jeg korrigerte det som var en feil i spørsmålet. Det er nemlig for det meste snakk om mannlige investorer som eier gigantiske selskaper som beriker seg på barnehagene våre. Det andre er at jeg snakker kun fakta, ikke retorikk. For hvis man har som forretningsidé å berike seg på offentlig finansierte velferdsytelser som barnehage, eldreomsorg eller barnevern, og driver velferd for profitt, er man per definisjon en velferdsprofitør. Det ligger i sakens natur. At noen ikke tåler det, får i så fall være Høyres og de borgerliges problem. I tillegg er det slik at de som har startet barnehager ut fra ideelle formål, uten å ha som mål å berike seg på driften, er de som nå taper i tusentalls på Høyres politikk med kutt i velferden, jf. at vi har mistet 18 000 ideelle barnehageplasser på ti år og fått over 20 000 kommersielle barnehageplasser innenfor noen få, store kjeder. Høyres politikk fører til kommersiell ensretting og færre av de kvinnelige gründerne som Høyre tilsynelatende bryr seg veldig om.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
På vegner av Åshild Bruun-Gundersen, Silje Hjemdal, Himanshu Gulati og meg sjølv har eg gleda av å setja fram eit forslag om å flytta myndigheit til kommunen, slik at reglar om sundagsopne butikkar vert regulerte av kommunane utan overstyring frå fylkesmannen.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-10-05:
Eg vil på vegner av Åslaug Sem-Jacobsen, Per Olaf Lundteigen, Marit Knutsdatter Strand, Sandra Borch, Geir Adelsten Iversen og meg sjølv fremja eit forslag om tiltak for å sikra trygge fødsels- og barseltenester og jordmorberedskap i heile landet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-10-05:
Føretaksmodellen vart innført av Arbeidarparti-regjeringa i 2001 med støtte av Høgre og Framstegspartiet. Sjølv om Arbeidarpartiet og Høgre var ueinige i førre replikk, er Arbeidarpartiet og Høgre no dei to partia på Stortinget som forsvarer føretaksmodellen og er einige om det. Heldigvis er det sterke lokallag i Arbeidarpartiet, bl.a. i Midt-Noreg, som vil jobba for at Arbeidarpartiet skal snu, som meiner, som Senterpartiet, at sjukehussektoren må styrast på demokratisk vis av leiarar som kan kastast ved val, og der ein skrotar New Public Management-tankegangen og den marknadsøkonomiske styringa som følgjer med føretaksmodellen. Så eg har lyst til å spørja representanten Kjerkol om ho vil bidra til at Arbeidarpartiet går bort frå helseføretaksmodellen og går bort frå den einigheita dei har med Høgre på dette viktige punktet i norsk helsepolitikk.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Vi vil ha et mer omfordelende skattesystem. Det gir rom for at vi også kan investere mer i felles velferd – prosjekter vi skal nå. Vi vil ha en mer effektiv stat, og vi skal gjøre det gjennom politiske valg, ikke gjennom flate ostehøvelkutt som rammer vilkårlig, gjennom hele systemet. Så er det slik at vi skal komme med vårt skatteopplegg etter at vi ser hva skatteopplegget for 2021 blir. Det er et godt utgangspunkt for å vurdere hva som er startpunktet høsten 2021. Vi skal sikre at det blir mer omfordelende, mer rettferdig. De som har lave og midlere inntekter, skal betale mindre i skatt. De av oss som tjener mye og har formuer, kan betale noe mer. Næringslivet skal få sin forutsigbarhet, og vi skal sørge for at vi bruker skattesystemet også til å stimulere til nye næringer, grønne næringer, vekstnæringer. Og så vil Arbeiderpartiet på vanlig vis, som er kjent her i denne sal, gjennomføre sin politikk år for år, budsjett for budsjett.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Der hvor milliardene raser ut, er det fra partier som skal kutte hele formuesskatten, fjerne de milliardene som kan gå til å satse på unge i utdanning. Vi må halvere antall sykepleiere i Norge for å betale bare for det ene tiltaket. Så det å tette hull i hjerteposen må i grunnen representanten Helleland starte med selv. Innlegget mitt er et kraftfullt innlegg for politikk som gjør det mulig for vårt næringsliv – de små og mellomstore bedriftene, ryggraden i næringslivet, men også de store – å spille på lag med staten for å nå de store målene. Tiåret vi går inn i, med store teknologiske endringer, krever en stat som stiller opp, men som også stiller krav – stiller krav til at vi får bearbeiding i Norge, ringvirkninger i Norge og arbeidsplasser i Norge. Det var det mitt innlegg handlet om. En sterk velferdsstat er bra for næringslivet. Da er folk trygge om de blir syke, de kan gå på jobb mens barnehageplassene er der for ungene, de kan delta i arbeidslivet. Det er denne samfunnskontrakten Høyre spiller med når forskjellene øker og den offentlige velferden trekker seg tilbake. Det er dårlig for næringslivet, og Arbeiderpartiet vil ha det bra for næringslivet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Jeg skal ikke gå langt inn på å fortelle hvem Arbeiderpartiet er forelsket i. Når det gjelder Fremskrittspartiet, har de blitt forelsket i rollen som støttehjul. Enten er de innenfor, eller så er de utenfor, men de støtter jo en høyreregjering i det de gjennomfører av politikk, og det er interessant å observere. Vi kommer med vårt skatte- og avgiftsopplegg når vi har sett hvordan det blir for 2021. Jeg kan si det slik: Vi skal ha en politikk som er rettferdig. Derfor skal vi sørge for at folk som i dag betaler høyest pris for et skattesystem som ikke er omfordelende nok, skal komme bedre ut. De av oss med høye inntekter og formuer kan betale noe mer. Da må vi sørge for at spleiselaget vårt fungerer. Det fungerer gjennom det vi tar inn i skatt og avgift. Det er noe. Men det fungerer også gjennom en velferdsstat som gir folk muligheter – muligheter til å komme inn i utdanning, muligheter til å komme i arbeid, muligheter til å ta i bruk ny teknologi i arbeidslivet. På den måten skaper vi mer. Den viktigste måten vi kan finansiere vårt samfunn på, er gjennom arbeid. Det er å få flere i arbeid, å sette inn innsatsen der, og det er det Arbeiderpartiet prioriterer i sin politikk.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Dette programmet har satsing i hele Norge, by og land, som en rød tråd på alle områder. Distriktspolitikk er ikke ett enkelt felt, men det handler om hvordan vi legger til rette for arbeid, at det er trygghet for velferd, at det er trygghet for bosetting, at det er trygghet for at folk vil satse. Vårt land har mange av sine fremste ressurser ute i det vi kaller distriktene, og vi må legge til rette for at de kan utvikles i årene som kommer, med større ringvirkninger. Når vi sier regionale avtaler, er det for å komme tilbake igjen til noe av det som Norge er god på, nemlig å se sammenhengen mellom statlige virkemidler og de kommunale, fylkesvise eller regionale virkemidlene for å utvikle en regions særtrekk og fortrinn. De distriktspolitiske virkemidlene er kuttet kraftig disse årene, med Høyre og Fremskrittspartiet i regjering. Det er knapt noe igjen i tilpassede virkemidler til den virkeligheten som er lokalt. Vi vil styrke det gjennom at virkemiddelapparatet – stat, kommuner og regioner – sammen har en dialog om hva som behøves. Det kan være ulikt på Sør-Vestlandet og i Nord-Norge, og den ulikheten kan vi få fram gjennom slike regionale avtaler.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Den store poteten her er jo at vi mangler lærere i veldig viktige stillinger. Mangelen er større enn statistikken viser, når vi går grundig inn i det. For eksempel er det slik at 50 pst. av spesialundervisningen nå gjøres av flinke folk som ikke er fagutdannet for det. Det er et uttrykk for en skole som ikke er fulgt opp slik den bør, og det må vi endre på. Vi foreslo en milliard ekstra til skolene før sommeren for å gi dem muligheten til å komme seg gjennom koronatiden uten at det går ut over elevene. Nasjonale prøver er bra i den forstand at det gir dem som jobber i skolen, et signal om hvor skolen er, og hvordan den kan utvikles videre. Men vi har etter hvert fått et slags prøvehysteri, mangfold, der det blir flere prøver, mer testing, nærmest for prøvenes og testingens skyld. Det går ut over lærernes tid, og jeg mener det også går ut over elevenes ro til å kunne gjøre jobben med å utvikle de evnene, talentene og kunnskapene de har. Det ønsker vi å rydde opp i, og vi skal gjøre det på en skikkelig måte, få det grundig gjennomgått av fagfolk, slik at de treffer et system som er bedre enn det som er i dag.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Det er en litt meningsløs sammenligning å si årene før 2013 og årene etter 2020. Det er kommet ganske mange år imellom, og de forslagene vi har fremmet i Stortinget, viser at det er en politikk som er under utvikling: ressurser, teknologi, satsinger. Så er det også en ganske merkelig problemstilling å sette Norges største by opp mot hva som foregår i landet som helhet. En gjennomgang av hva kommunene oppnådde av kutt i klimagassutslipp før forrige kommunevalg, viste at der Arbeiderpartiet og de rød-grønne styrer, er det større kutt. Det viktige nå er jo at det er en stat og et fellesskap som virkelig satser på at Norge skal nå sine klimamål – det er viktig, det er vi forpliktet til – men nå dem på en slik måte at det også får internasjonal betydning. For Oslos vedkommende hadde det jo hjulpet om vi fikk til fangst og lagring oppe på forbrenningsanlegget på Klemetsrud. Da hadde vi fått kuttet de viktigste utslippene av klimagasser i Oslo by. Det hadde hjulpet om vi hadde en sterkere og forpliktende satsing på hydrogen, sirkulærøkonomi og de andre tiltakene som skal til for at vi kutter utslipp i Norge, men virkelig også kutter utslipp globalt.
Trond Helleland (Høyre), 2020-10-05:
Jeg er veldig glad for å høre representanten Gahr Støre stå fast på ønsket om enighet rundt håndteringen av koronakrisen. Der har det vært en god dialog i Stortinget, og den håper jeg vi kan fortsette med. Men så ser representanten Gahr Støre framover, og mot slutten viser han til sitt eget partiprogram, som han nettopp har lagt fram. Der har han jo utsatt – han la veldig vekt på det – skattekonklusjonene, dette skal man komme tilbake til. Det var veldig mye konkret om utgifter, det var det også i innlegget til Gahr Støre. Vi vet at Arbeiderpartiet vil reversere fritt behandlingsvalg, de vil kutte i private barnehager, de sier nei til konkurranseutsetting av jernbanen, de vil kutte i ABE-reformen, og Nye Veier synes de egentlig er noe tull. Vi har frigjort flere titalls milliarder på mer effektiv drift. Jeg forstår godt at Gahr Støre vil utsette skattedelen, for dette programmet blir veldig dyrt. Så når vil han presentere dette, og hvor mye vil det koste?
Trond Helleland (Høyre), 2020-10-05:
Det er jo veldig interessant at representanten Gahr Støre bruker så store deler av innlegget sitt til først å si at vi har det bra i Norge, og så er det på punkt etter punkt etter punkt svartmaling av situasjonen: Det er for dårlig, og det trengs mer offentlig innsats. Det er ikke ett ord om at de tusenvis av arbeidsplasser som skapes i privat sektor, er viktige. Det er det offentlige som skal være i fokus hele veien. Så synes jeg det er artig å lese programmet til Arbeiderpartiet, programutkastet – et arbeid som Gahr Støre selv har ledet. Der har Arbeiderpartiet noen formuleringer om skatt, men de skal som sagt komme tilbake til dette. Og så skriver man helt til slutt: «Gjennomføringsgraden av programmet vil avhenge av den økonomiske utviklingen og handlingsrommet på statsbudsjettet.» Det er så mange forbehold om hvordan inntektene skal skapes, hvordan inntektene skal komme inn i statsbudsjettet, mens på utgiftssiden er det ingen forbehold, der raser milliardene ut uten noen inndekning.
Trond Helleland (Høyre), 2020-10-05:
Det er mange rapporter om formuesskatt, men en av de viktigste konklusjonene som vi i Høyre har trukket, er at det å ha en straffeskatt på norsk eierskap ikke er noen spesielt god idé. Derfor jobber vi målbevisst for å redusere det som kalles skatt på arbeidende kapital. Vi tror det er viktig at norske eiere kan ha de samme vilkårene som utenlandske eiere, ha muligheten til å investere i egen bedrift og sørge for at det skapes verdier her i landet. Så er vi enige om at forskjellene bør bli mindre, at en bør jobbe for en utjevning gjennom skattesystemet, men vi mener fortsatt at det å skattlegge norske eiere, norsk eierskap, spesielt, ikke er noen god idé. Vi kommer til å fortsette å jobbe for at norske gründere, norske bedriftseiere, de som virkelig trår til på Vestlandet, i Nord-Norge, over hele landet, står på og skaper arbeidsplasser, og da skal vi ikke skatte dem i hjel.
Trond Helleland (Høyre), 2020-10-05:
Er det noe denne regjeringen har satset på, så er det nettopp humankapitalen. Vi har satset på kompetanseheving. Vi har satset på etterutdanning, på videreutdanning av lærere. Vi har satset på omstillingsprogram som gjør at arbeidsfolk og andre som er ute i næringslivet, i bedriftene, kan heve sin kompetanse og skape større verdier. Vi kommer ikke til å få testet teorien til Hadia Tajik om å øke formuesskatten kraftig under denne regjeringen, men skulle – Gud forby – Arbeiderpartiet overta, regner jeg med at næringslivet får testet teorien, at hvis man øker formuesskatten kraftig, vil altså norsk næringsliv blomstre. Jeg tviler på det.
Trond Helleland (Høyre), 2020-10-05:
Det er hyggelig å ha representanten Limi på den siden av talerstolen. Vi har jo vært parhester noen år, og jeg føler at vi fortsatt har et greit forhold og skal kunne snakke om både grensehandel og avgifter når vi starter debatten om statsbudsjettet. Det er viktig å vente på programvedtak også, for der står det mye fornuftig, bl.a. om avgifter og grensehandel. Hvis Høyres landsmøte følger opp det, vil det i hvert fall bli muligheter for å kunne nærme seg dette. Jeg er veldig glad for at handelsnæringen i Norge, etter en tøff start, har kommet seg godt gjennom koronaen. Representanten Limi glemte sportsbransjen. De har virkelig fått til en omsetningsøkning nå. Folk er ute i norsk natur, koser seg og har det bra. Så er det, som vi er kjent med, en del grensehandelsutsatte varer – og det vil alltid være spennende å ta seg en tur over grensen. Men jeg er enig med representanten Limi i at vi bør jobbe for å redusere det gapet som er mellom avgiftene i Norge og Sverige.
Trond Helleland (Høyre), 2020-10-05:
Ja, jeg beklager.
Trond Helleland (Høyre), 2020-10-05:
Jeg ble litt i tvil – det hørtes ut som om skogen var i ferd med å forsvinne til utlandet. Den blir i Trøndelag, den blir der den er, og den må selvsagt forvaltes innenfor et norsk regelverk. Det er mulig at eierne vil få noen fordeler ved at de ikke må betale formuesskatt, hvis det er utenlandske eiere. Senterpartiet kan jo være med og bidra til at vi får en likebehandling av norsk og utenlandsk eierskap. Men når det gjelder forvaltningen av skog og skogseiendommer – som er der de er – er jeg ikke så veldig redd for eller synes det har så veldig mye å si om det er norske eller utenlandske eiere. Det viktige er at vi har et forvaltningsregime for skog som gjør at vi kan bearbeide trestokken slik at vi får mer ut av den, slik Borregaard har klart i mange år. Her mener jeg vi alle har et felles ansvar for å bidra til at skogen kan brukes i det grønne skiftet, og til at vi kan få mer ut av den fantastiske ressursen den er. Eierskap er selvsagt viktig, men det er ikke avgjørende når det gjelder skog.
Trond Helleland (Høyre), 2020-10-05:
Denne regjeringen jobber ikke med å fjerne formuesskatten, men vi jobber med å redusere skatten på arbeidende kapital. Det er viktig for å stimulere norsk eierskap og for å få investeringer i bedriftene. Jeg mener at vi i koronatiden har vært flinke her i Stortinget til å finne løsninger som både hjelper dem som har ekstra behov i en vanskelig tid, og som stimulerer næringslivet. Vi ønsker vel ikke et næringsliv som er bastet og bundet av regler som er vedtatt her på Stortinget i en diskusjon om symboler? Det viktige er at det gis muligheter til å skape verdier. Jeg refererte i mitt innlegg til at arbeidsledigheten har gått kraftig ned – naturligvis – fra det enormt høye nivået den var på da koronakrisen kom. Den har gått ned uke for uke etter august. Det håper jeg at den fortsetter å gjøre, slik at vi får folk tilbake i arbeid og kan inkludere flere og skape mer.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Arbeiderpartiet vingler i sak etter sak. Innvandringspolitikken er verst. Den ene dagen skal man ikke ta imot asylsøkere fra Moria, den neste skal man, men ingen kan si hvor mange det er, og det er heller ikke interessant, ifølge representanten Gahr Støre. Den ene dagen skal man utvikle oljenæringen, og den neste er det andre som vil legge ned den samme næringen. Raymond Johansen i Oslo er forelsket i MDG, og Gahr Støre sier at han ikke skal samarbeide med dem i regjering. Flere og flere i partiet sier nå at vi må gjøre noe med avgifter på grensehandelsutsatte varer. Det vi ser, er at alle partier Arbeiderpartiet skal samarbeide med, inklusiv dem selv, er veldig opptatt av å øke skatte- og avgiftstrykket i Norge. Samtidig ser vi at stengte grenser nå har ført til tusenvis av nye arbeidsplasser i Norge. Hva mener representanten Gahr Støre bør gjøres med avgiftene på grensehandelsutsatte varer i dag?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Senterpartiet liker dårlig å få spørsmål om hvorvidt man er beredt til å samarbeide med Sosialistisk Venstreparti, Miljøpartiet De Grønne og Rødt etter valget neste år. Men etter alle solemerker må man det. SV skal øke skatte- og avgiftstrykket med over 20 mrd. kr. Miljøpartiet De Grønne, som er for rikfolk flest, vil øke skatter og avgifter med 39 mrd. kr, og bensin- og dieselavgiften skal opp med 5 kr, noe som vil svi knallhardt, spesielt i distriktene, der folk er avhengige av bilen. Å fly skal bli så dyrt at vanlige folk knapt har råd til å reise på tur, og kommunistpartiet Rødt vil ha en økning på 40 mrd. kr. I dette selskapet er selv Arbeiderpartiet moderat. Oljenæringen, som bringer enorme inntekter til landet, skal alle disse legge ned. Nå har Senterpartiet vinglet seg nok unna. Vil Senterpartiet garantere at de etter valget ikke vil samarbeide med SV, Miljøpartiet De Grønne eller Rødt?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Kristelig Folkeparti snakker ivrig om å bekjempe fattigdom og forskjeller i samfunnet. Spesielt barnefattigdom snakker partiet ivrig om. Samtidig sørger Kristelig Folkepartis politikk for at forskjellene og fattigdommen øker. Brochmann 2-utvalget har slått fast at økningen i barnefattigdom i Norge nesten entydig er knyttet til innvandring. Kristelig Folkeparti kjemper for at stadig flere skal få komme til Norge, til tross for store kostnader og store utfordringer med integrering. Under halvparten av de som kommer som flyktninger, er i jobb. Mange lever på siden av samfunnet. Vi ser et økende problem med gjengkriminalitet, men Kristelig Folkeparti vil ikke forvirres av fakta. I Sverige ser vi at Ebba Busch og Kristdemokraterna endelig har våknet. De ser at innvandringen skaper store utfordringer i samfunnet, utfordringer som også vokser raskt i Norge. Når har Kristelig Folkeparti tenkt å våkne og skjønne behovet for å føre en ansvarlig innvandringspolitikk, slik som Ebba Busch og Kristdemokraterna i Sverige har skjønt?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Fremskrittspartiet vil bidra, men mer i nærområdene, der en kan hjelpe tusenvis av flere for de samme pengene som vi tar inn noen få for til Norge. Utallige rapporter har avslørt at vi ikke har kontroll med hva norske bistandspenger går til. Forrige uke kom det nye avsløringer om at Norge ikke har jobbet målrettet nok mot korrupsjon. Likevel deles det rundhåndet ut penger til verdens mest korrupte land. Vi vet ikke om pengene kommer fram, innrømmer statssekretæren i UD. Kristelig Folkeparti har aldri brydd seg om dette. Det viktigste for Kristelig Folkeparti har alltid vært hvor mye penger Norge gir. Resultatene virker å komme i andre rekke. Jeg lurer på: Hvorfor er ikke Kristelig Folkeparti opptatt av bistandsresultat? Hvorfor er det bare prosenten av BNI som er viktig, og hvorfor ser man ikke nå behovet for å sikre norske interesser og sikre de behovene Norge nå har, på bekostning av å bruke så store summer på bistand som heller ikke har dokumentert effekt?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Når regjeringen er ute og kommenterer på forhold knyttet til Russland og USA, synes jeg den er veldig tydelig og klar i kommunikasjonen. Man viker ikke unna og sier det man faktisk mener. Jeg synes faktisk at det er et annet bilde når det gjelder Kina. Det ser ut som om den norske regjeringen er mest opptatt av å være litt forsiktig og gå litt rundt grøten når de skal uttale seg om denne supermakten – en supermakt som stadig får mer makt i verden, og som også er opphavet til det viruset som vi nå ser har stengt ned en hel verden og skapt enorme utfordringer for Norge og for andre land. Mitt spørsmål er: Hvilke initiativ har den norske regjeringen tatt for å stille Kina til ansvar for det som nå skjer, og hvilke initiativ har den norske regjeringen tenkt å ta for å komme til bunns i hva som har skjedd knyttet til koronaviruset og alle de konsekvensene det har for hele verden?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Først må jeg si at det er rørende å høre engasjementet for å kritisere den pensjonsreformen som Arbeiderpartiet selv innførte, og der Fremskrittspartiet var eneste parti som stemte imot. Men jeg skal snakke litt om arveavgiften, som Fremskrittspartiet sørget for å fjerne, og som gjorde at mange pustet lettet ut. Mange slapp da å låne penger i banken eller ta ut penger fra bedriften for å betale denne skatten på død. Blir det skifte neste år, ser det mørkt ut. Rødt og SV vil gjeninnføre den, Senterpartiet kritiserte Fremskrittspartiet for å fjerne den for raskt, en kritikk vi for øvrig lever godt med, og i Arbeiderpartiets partiprogram står det ikke noe om arveavgift. Hva mener Arbeiderpartiet egentlig? Jeg kan garantere at så lenge Fremskrittspartiet har noe å si, vil arveavgiften, eller skatten på død, aldri komme tilbake. Kan representanten Tajik garantere at arveavgiften ikke blir gjeninnført hvis de kommer til makten neste år?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Det er interessant at man snakker om alt mulig annet enn det jeg spør om. Jeg spurte om man kunne garantere at man skulle la være å innføre arveavgiften igjen. Jeg registrerer at jeg ikke får noe svar. Når det gjelder underreguleringen, fremmer Fremskrittspartiet i dag et forslag om at man skal gjøre noe med nettopp det – fjerne den underreguleringen som Arbeiderpartiet i sin tid innførte. Noe som også rammer pensjonistene hardt, er avgiftspolitikken, og vi ser at Arbeiderpartiet skal delta i et samarbeid der det ene partiet er mer avgifts- og skatteglad enn det andre. Mitt spørsmål blir rett og slett: Hva er politikken til Arbeiderpartiet på dette området, og hvordan skal norske pensjonister forberede seg på et samarbeid der man ønsker å øke skatte- og avgiftstrykket totalt sett med milliarder av kroner? Da hjelper det svært lite å få noen kroner tilbake i form av pensjon.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Nå er det slik at det vi har forstått, er at mange av passasjerene, kundene til drosjenæringen i Norge, over lang tid har vært misfornøyd med det tilbudet som har vært. Vi har vært i en situasjon der vi har hatt manglende konkurranse, der det har vært høye priser, og der det rett og slett har vært mangel på et tilbud som er godt nok. Derfor ønsker Fremskrittspartiet å gjøre noe med det og bidra til å lage et system som faktisk gjør det bedre for passasjerene å kunne ta drosje, og der vi også har et håp om at prisene kan gå ned. Jeg skjønner at Arbeiderpartiet ikke er så opptatt av passasjerene. Det er i kjent stil. De er heller ikke interessert i pasienter, enten de er på sykehjem eller i helsevesenet. Alt skal bare inn i en A4-boks. Men vi ønsker altså konkurranse, og vi ønsker også å ta vare på kundene – passasjerene i dette tilfellet.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Det er alltid slik at når man gjennomfører endringer, vil det være motstand mot det. Derfor forstår jeg veldig godt at mange drosjesjåfører nå er urolige for de endringene som kommer. Fremskrittspartiet mener at dette vil bidra til å styrke næringen på sikt og bidra til, forhåpentligvis, et godt grunnlag for å kunne leve av denne næringen. Så er det slik at kjernevelgerne til Fremskrittspartiet, enten de er drosjesjåfører eller noe annet, normalt sett er opptatt av mange forskjellige saker. Derfor er det viktig å si til kjernevelgerne, enten de er drosjesjåfører eller noe annet, at vi skal ha ned skatte- og avgiftstrykket, ikke opp, slik som Arbeiderpartiet vil, at vi skal føre en stram innvandringspolitikk og en integreringspolitikk som stiller krav, og ikke vingle i vei, slik som Arbeiderpartiet vil, at vi skal satse på en helse- og eldreomsorgssektor der det er lov å ha private innslag, lov å velge, selv om man ikke har tjukk lommebok, og at vi skal ha ned pengebruken både til kvoteflyktninger og bistand. Det tror jeg vinner gjenklang i mang en drosjesjåfør.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Nå har altså Fremskrittspartiet gått ut av regjering, rett og slett fordi vi ikke var fornøyd med de gjennomslagene vi fikk. Vi satte ned skatter og avgifter med 23 mrd. kr. Vi er i gang med å reversere noen av de økningene som vi var med på i regjering som vi var sterkt uenig i, bl.a. sukkeravgiften. Jeg kan love representanten Pollestad at det vil komme mer når vi nå skal i gang med forhandlinger om statsbudsjettet. Representanten Pollestad har derimot et langt større problem, for han skal etter neste års valg gå i kompaniskap, hvis valgresultatet blir sånn, med de største avgiftselskerne i dette landet, som spenner fra Arbeiderpartiet og ut til ytterste ytterkant, der MDG og Rødt befinner seg. Når Senterpartiet nå prøver seg og liksom later som de er for lavere avgifter, er de rett og slett i feil seng, for de kompisene de skal ligge i lag med, vil ha noe helt annet enn det Senterpartiet vil ha. Da bruker det vanligvis ikke gå så godt i et ekteskap, så jeg anbefaler dem å skifte beite.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Fremskrittspartiet er glad for at vi fikk ned skatte- og avgiftstrykket i Norge med 23 mrd. kr, men vi skulle gjerne sett at det var enda mer – og det kommer vi til å jobbe for at det blir. For det som Fremskrittspartiet innser, som SV aldri har forstått, er at hvis man skal greie å ha et godt velferdssystem, må man ha noen som skaper verdier. Man må ha private bedrifter med eiere som investerer sine egne penger, som ser at det er verdt å bruke de pengene på å skape arbeidsplasser for andre. Derfor er formuesskatten, som man kritiserer, veldig dum, rett og slett fordi det straffer norske eiere, som vi ønsker flere av, og så slipper de som er utenlandskeid, unna å betale denne skatten. Når det gjelder økende forskjeller, er jo SVs politikk en driver for det, for i enhver sammenheng ønsker SV å øke innvandringen til Norge. Det er aldri grenser for hvor mange man ønsker å ta inn. Vi ser at rapporter viser at økende innvandring er det som gir økende forskjeller, så der står i hvert fall ikke politikken til SV til troende.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-10-05:
Alle skal med, blir det sagt i Arbeiderpartiet, og det er bra. Vi i Senterpartiet er opptatt av å utviske geografiske og sosiale forskjeller, i tillegg til at staten stiller opp økonomisk når lover og forskrifter må tilpasses for å legge til rette for vekst i distriktene. Det er svært viktig at det snarest iverksettes konkrete tiltak som stimulerer til vekst for dem som trenger det mest, og som ikke kommer fremst i køen når samfunnsøkonomiske kriterier blir presentert. Det må være en ubyråkratisk modell som er presis og konkret, og som treffer kjernen i de utfordringer mange bygder opplever i dag. I Arbeiderpartiets utkast til partiprogram står det at de vil utvikle regionavtaler mellom staten, kommuner og regioner som skal gi utvikling og vekst i hele landet, og langsiktige rammer for næringsliv, transport, bosetting, utdanning og velferd. Hva legges i begrepet «regioner» i denne sammenheng, og hva mener representanten Gahr Støre at statens forpliktende bidrag i de omtalte regionavtalene skal være?