trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-15:
Eg synest det er svært interessant å følgja med på kva Høgre seier – òg i denne saka. Ikkje minst har me interpellasjonen frå Børge Brende friskt i minne. Ein har plutseleg kome på offensiven når det gjeld oljevernberedskap, ein offensiv som er heilt utan sidestykke i noregshistoria – og iallfall i Høgre si historie. Maken til den frekkheita som Høgre utviser i denne saka, skal ein leita lenge etter å finna. Våren 2005 vedtok Halleraker og Børge Brende – og andre – å flytta oljeverndepotet frå Fedje. Dei vedtok å gjera oljevernberedskapen mykje dårlegare i eit område med stor tanktrafikk, lokaltrafikk og nasjonal båttrafikk. Med opne auge var Halleraker og Børge Brende med på dette våren 2005. Så er dei altså så frekke at dei seier at dei saknar denne saka i budsjettet for 2006. I det budsjettet som dei sjølve har skrive, og som me tok over frå dei, skulle denne regjeringa altså få dette depotet på plass igjen. Seks månader etter at Halleraker og Børge Brende var med på å leggja det ned, forventar ein at den nye regjeringa skal få det på plass igjen. Politikken kjem i vanry når ein oppfører seg slik som Høgre gjer i denne saka. Eg veit ikkje om det er bevisst frå Halleraker si side når han er med på dette narrespelet, men Børge Brende er heilt tydeleg på at dette er ein profil som er nyttig for Høgre. For min del vil eg berre seia at det er svært unyttig for politikken – generelt sett – å oppføra seg slik som Høgre no gjer. Det er ei glede for SV å kunna gjenta dei argumenta ein hadde då denne saka blei behandla våren 2005, då Bondevik II, med Børge Brende i spissen, la ned – og flytta – dette depotet. Alle dei argumenta som i dag blir brukte for å få gjenoppretta depotet, hadde SV i sine merknader då ein la det ned. Det at alle partia no ser ut til vera einige i dei merknadene og dei konklusjonane som SV hadde våren 2005, ser eg på som positivt. Høgre og andre parti burde lytta meir til SVs konklusjonar på eit tidleg stadium, slik at ein kan unngå å gjera slike flausar som ein gjorde våren 2005. I dag blir revidert budsjett lagt fram. I dag er det klart at Regjeringa løyver 29 mill. kr til denne saka. Me handlar altså – me sparer ikkje pengar på dette viktige depotet, me bruker pengar på det. Så kan ein stilla spørsmål, som enkelte parti gjer, om oljevernberedskapen generelt, som me diskuterte sist. Mitt råd til Regjeringa og mi haldning framover er at der skal me sjølvsagt auka innsatsen meir enn det me har gjort så langt. Eg er veldig nøgd med at Regjeringa no bruker pengar på å gjenoppretta depotet på Fedje, som altså Kvassheim og Børge Brende og Knut Arild Hareide frå den førre regjeringa la ned, trass i at dei same argumenta som dei i dag bruker for å gjenoppretta depotet, blei brukte av SV og andre parti våren 2005.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-15:
Det var eigentleg Høgre som gjorde det nødvendig å ta ein liten runde til frå Stortingets talarstol i denne saka. I merknadene står det at Høgre, som stemde for nedlegging av depotet våren 2005, meiner at allereie i budsjettet for 2006 burde gjenopprettinga av depotet vore på plass. Det er ein måte å driva politikk på som etter mi meining er på eit lågare nivå enn gymnasnivået, som Halleraker peika på frå denne talarstolen for ei stund sidan. Når dette budsjettet faktisk er det budsjettet som Høgre sjølv har jobba med, og dei då forlanger av den nye raud-grøne regjeringa at dei skal ha det på plass det første året, heng det ikkje på greip. At ein kan kritisera det for 2007, er litt meir rimeleg. Men i dag står me her og leverer 29 mill. kr for å gjenoppretta dette depotet som Børge Brende, Kvassheim, Halleraker og andre la ned. Det burde vera ei stor glede. Når Høgre fritek seg ved å visa til faglege råd – er ikkje politikk å ta ansvar? Er politikk å stikka frå ansvar? Det er jo det Halleraker her forsøkjer på ved å dekkja seg bak faginstansen. Faginstansen seier at rushtidsavgifter er veldig lurt i Noreg. Det er verkeleg noko som verkar i Stockholm, synest faginstansen. Betyr det at Høgre no støttar faginstansen, fordi dei seier dette, og at alle råd frå faginstansen no blir følgde av Høgre? Neppe! Då synest eg det er litt billig å bruka faginstansen som skalkeskjul for sitt eige elende når ein legg ned depotet på Fedje. Når det gjeld dei merknadene som òg er refererte i saka, vil eg berre seia at det ikkje er tvil om at det var tre parti som var i front mot denne nedlegginga. Det var Framstegspartiet, Senterpartiet og SV. Det er dei faktiske forholda. Om det var ei votering av dette, har eg ikkje fått sjekka grundig nok opp, men så vidt eg har forstått, er det ikkje votert over. Men det er jo ingen tvil om kor SV, Senterpartiet og Framstegspartiet står i denne saka, slik Høgre forsøkte å få sagt her frå talarstolen. Men eg synest Høgre no skal smila og vera glad sidan dei ikkje er stolte over regjeringa si. Ver stolt over denne regjeringa, som faktisk gjenopprettar depotet og bruker 29 mill. kr på det.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-15:
Eg synest det er bra at Halleraker no er fornøgd med denne regjeringa når det gjeld løyvingane til Fedje, og at me bruker 29 mill. kr til å gjenoppretta depotet der. Det er bra. Eg set pris på at Høgres representant no skryter av det. Grunnen til at eg måtte ta ein siste replikk, er at den tidlegare miljøvernministeren ikkje var heilt presis i si forklaring av dette. Børge Brende var miljøvernminister. Han fekk ein rapport frå SFT der det stod at ein måtte ha 100 mill. kr ekstra til oljevern i Noreg. Det tok vedkommande miljøvernminister Børge Brende ikkje omsyn til i det heile, han brydde seg ikkje i det heile om det. Tvert imot sytte Børge Brende for, frå ein annan regjeringsposisjon, å leggja ned eit oljeverndepot i Noreg og svekkja beredskapen. Då synest eg ein skal vera litt forsiktig med å kritisera denne regjeringa, som faktisk no bruker 29 mill. kr på å retta opp ein fadese som Børge Brende sjølv stod for.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Representanten Halleraker har ved flere anledninger understreket sin sterke mistillit til Kystverket. Prinsipielt er det vel litt betenkelig at en stortingsrepresentant skal dømme, eller planlegge, underliggende etaters arbeid, men jeg skal la det ligge. I Bergens Tidende den 24. april har Halleraker sagt: «Jeg har vanskelig for å skjønne at denne etaten vil være i stand til å foreta en objektiv vurdering, etter alt som er skjedd fra Kystverkets side.» Da spør jeg representanten Halleraker: Har Høyre og Halleraker fortsatt en slik sterk mistillit til Kystverket, og vil denne mistilliten fortsette uavhengig av hvilken konklusjon Kystverket trekker?
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
I dag behandler vi en viktig sak, Dokument nr. 8:33 for 2006-2007 om ubåt U-864. Det har vært stor interesse for ubåten både mediemessig, politisk og spesielt også fra befolkningen som bor rundt omkring i området. Det er heller ikke så rart at en er opptatt av denne saken og bryr seg. Det er kommet fram sterke meninger om hvordan dette skal gjøres, og en del hevder at de har de rette svarene og er 100 pst. sikker i sin sak, men slik er det jo ikke. Det er nå viktig å ta seg god tid, ettersom flertallet legger til grunn at Regjeringen kommer tilbake til Stortinget med saken på en egnet måte og på et tidspunkt som Regjeringen anser som forsvarlig i forhold til de nødvendige vurderingene den må ta. Derfor har vi avvist forslagsstillers forslag om å framlegge en slik sak straks, og vi skjønner lite av at det skal være så viktig å få tatt denne saken så raskt som mulig, slik Fremskrittspartiet bl.a. foreslår. U-864 har jo ligget der i mange år. I og med at man nå skal gå noen runder, er det enda mer viktig at en har litt is i magen, slik at en kan få foretatt nye vurderinger i ro og fred. Faren for en større kvikksølvforurensning fra vraket gjør denne saken for alvorlig til at vi kan ta sjanser. Det er faktisk det det handler om. Jeg ikke bare tror, men jeg vet, at Kystverket har den samme målsettingen: Å finne det alternativet som totalt sett er den beste løsningen for miljøet. Kystverket er Fiskeri- og kystdepartementets fagetat innen akutt forurensning. Derfor er det helt naturlig at Kystverket leder det videre arbeidet som skal skje med å utrede hevingsalternativet, noe annet hadde vært helt umulig. Da kunne en virkelig snakke om mistillit. Derfor er det viktig å få fram at man med de kunnskapene Regjeringen hadde i vinter, ikke kunne ta sjansen på å heve vraket med last, og det synes jeg at Kystverket og Regjeringen skal bli trodd på. Så er det slik at noen beskylder Regjeringen for å ha snudd i denne saken. Det er jo ikke riktig. Jeg synes heller at opposisjonen skulle ha rost Regjeringen for den beslutningen som den har tatt, om å ønske å snu flere steiner. Så helt til slutt: Vi får håpe at Regjeringen, etter å ha gått de nødvendige rundene og kommet med sin beslutning til Stortinget, får bredest mulig politisk støtte for det alternativet som blir valgt. Det er veldig viktig i en så vanskelig sak at en bygger sine politiske vedtak på den kompetansen vi har pr. i dag. Derfor er det viktig at vi får den tiden vi trenger, og lar Regjeringen få arbeidsro.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Jeg sa jo også i mitt innlegg at nå må Regjeringen få arbeidsro til å snu de steinene som skal til for å få en løsning på dette. Vi har nå hatt mange runder på det, og jeg synes det er viktig at man nå får tatt tak i dette, og at man nå går noen runder for å få brakt på det rene om man skal gjøre det ene eller det andre. Jeg vil også anmode opposisjonen om å la Regjeringen få arbeidsro i denne situasjonen. Når det gjelder hva jeg har fått med meg eller ikke, så er det veldig mye som har versert i denne saken. Men jeg tror i hvert fall man nå bør enes om at det alternativet Regjeringen kommer opp med, må få bredest mulig politisk støtte.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Når det gjelder forholdet mellom Regjeringen og Arbeiderpartiets stortingsgruppe, har det vært mange runder. Det er ikke til å stikke under stol at det har vært forskjellige oppfatninger i denne saken. Men jeg synes det er viktig nå at Regjeringen får ros for at man har tatt tak i saken på nytt, for det har vært en vanskelig og komplisert sak. På det tidspunktet da man mente at man skulle tildekke vraket, mente vi at det var en riktig løsning. Men så har man gått noen runder, og det er ingen skam å snu – det betyr ikke snu når det gjelder hva man skal gjøre – men at man tar tak i dette på nytt.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Representanten Jan Sahl prøver å fokusere på at jeg sa at Regjeringen hadde snudd. Hvis jeg skal være veldig presis i forhold til det, så sa jeg i mitt innlegg at man nå ønsker å snu noen steiner for å se på hevingsalternativet. Det var fordi denne saken har vært komplisert, og man ønsker å gå noen nye runder. Så hvis det blir oppfattet som om Regjeringen har snudd i denne saken, er det faktisk i forhold til å snu noen steiner. Representanten Jan Sahl har sikkert fått med seg at det har vært forskjellige oppfatninger i regjeringsapparatet og i stortingsgruppen når det gjelder denne saken, men vi landet i hvert fall på det at man skulle tildekke den i første runde. Derfor ønsker man å gå noen nye runder ut fra den situasjonen vi har. Det har vært mye usikkerhet rundt denne saken.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Jeg kunne tenke meg å spørre representanten Jan Sahl om hvorfor han og opposisjonen bruker ordene at Regjeringen har snudd. Har man forutsett resultatet av denne saken? Jeg synes det er viktig å presisere at det er forskjell på å snu noen steiner og se behovet for at man ser på saken på nytt, og det at man har snudd i denne saken. Så jeg vet ikke om representanten Jan Sahl kan utdype det litt, for det kunne være interessant.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
I Bergens Tidende 24. april står det følgende: «Det er derfor definitivt grunn til å sette andre enn Kystverket til å lede arbeidet videre, sier Tenden som representerer Akershus på Stortinget.» Deler representanten Kvassheim denne mistilliten til Kystverket?
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Først ønsker jeg å si at den norske oljevernberedskapen bygger på en effektiv og helhetlig bruk av samfunnets tilgjengelige ressurser og et godt samarbeid mellom private, kommunale og statlige aktører. Det er stor tilfredshet med Regjeringens beslutning om å reetablere hoveddepotet med oljevernutstyr på Fedje i Nordhordland. Forliset og ulykken med lastebåten MS «Server» var en sterk påminnelse om viktigheten av beredskapen langs kysten og aktualiserte spørsmålet om behovet for et hoveddepot for oljevernberedskap i dette området. Det var Bondevik II-regjeringen som i 2005 omgjorde hoveddepotet på Fedje til et mellomdepot og flyttet hoveddepotet til Florø. Den beslutningen som nå blir gjort, har stor betydning og innebærer en vesentlig styrking av oljevernberedskapen i et område med stor skipstrafikk. At man nå etablerer hoveddepotet på Fedje igjen, innebærer mer og bedre oljevernmateriell, og ikke minst gjenoppretting av en øvet mannskapsstyrke som kan mobilisere og betjene utstyret, slik som ved de øvrige 15 hoveddepotene. Vi har også merket oss at Regjeringens faglige begrunnede oppfatning av at det ikke er umiddelbart behov for ytterligere endringer i depotstrukturen, men at det er utrustningen av det enkelte depotet som er viktig nå. Det er også viktige signaler når Regjeringen sier at aktuelle tiltak vil prioriteres på bakgrunn av risikovurderingen og følges opp gjennom de kommende budsjettprosessene. Det er også, som sagt tidligere, en betydelig skipstrafikk i Nordhordland både i form av tankskipstrafikk til Mongstad og Sture og i form av lokaltrafikk og ordinær kysttrafikk. Så til slutt: Det er bra at denne regjeringen satser innen sjøsikkerhet og oljevernberedskap i tiden som kommer, og vurderer det slik at det i første omgang er mest aktuelt å oppgradere hoveddepotene og erstatte gammelt utstyr. Det ser også ut til at alle er tilfreds med at det har blitt en ordning på denne saken. Sjøveien er riksvei nr. 1.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Jeg vil også takke saksordføreren for at han har bidratt til å få mange opplysninger fram i dagen her, men hvis settestatsråd Andersen skal omtales som bombastisk og lite nyansert i saken, er det vel andre i opposisjonen som kunne prøve å se denne saken fra litt flere sider. Tunge fagmiljøer, slik som f.eks. NIVA, som har gitt råd til Kystverket i denne saken, har jobbet spesielt med denne saken i fire år, og NIVA er Norges tyngste fagmiljø på forurensning av bunnsedimenter. De har vært svært bekymret for hva en heving vil kunne medføre. Denne bekymringen har altså Halleraker avfeid med begrunnelse i at kvikksølv er så tungt at det ikke vil utgjøre denne type fare. Er det ikke lurere å lytte til fagmiljøene i denne type saker?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Jeg synes det er oppsiktsvekkende å høre representantens bastante tilnærming, at denne beslutningen er tatt på mangelfullt grunnlag. Jeg kan gjerne informere representanten Kvassheim om at det har vært både nasjonal og internasjonal kompetanse inne i bildet. Både Forsvaret, NIVA, Veritas og SMIT Salvage har vært med når Kystverket har tatt sine beslutninger. Nå er det altså enda et fagmiljø som har kastet seg på her, og departementet har sagt at også deres vurderinger skal bli tatt med. Men jeg vil spørre: Er det ikke nettopp føre var-prinsippet som vi burde legge til grunn her? Heving av vraket blir bl.a. trukket fram av NIVA som en kjempestor risiko for oppvirvling av bunnsedimenter og spredning av kvikksølv. Dette er skader som vil være helt uopprettelige, og det vil bli umulig å gjenopprette ryktet til norsk sjømat. Med tildekning kan vi gjennomføre årlige kontroller og sikre at rapporter blir gitt til interesserte parter med bekreftelse på at norsk sjømat i området er trygg. Er det ikke nettopp det som er lurt?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Regjeringen tar nå et grep for å styrke den viktige oljevernberedskapen. Det at det er viktig, er noe som vi dessverre stadig blir minnet om. Representanten Halleraker liker tydeligvis ikke at vi minner om Høyres gamle synder. Det kunne vi kanskje ha sluppet, hadde det ikke vært for dagens uttalelser fra representanten Børge Brende. Brende er sjokkert over at en ifølge Kystverket nå ligger 120 mill. kr under det som trengs for å ha en god oljevernberedskap, som han sier. Men det er litt rart at Børge Brende er sjokkert over dette, fordi den rapporten som nå foreligger, jo er en videreføring av en rapport fra SFT som kom i 2001. Den gang sa man at det manglet 60 mill. kr for å ha en god oljevernberedskap. Dette er altså etterslep som har fått lov til å utvikle seg siden den gang. Ikke har det kommet mer penger, og det utstyret som var nytt den gang, har nå blitt slitt. Det eneste unntaket når det gjelder bevilgninger, er bevilgninger som kom fra Stoltenberg I-regjeringen i forbindelse med «Green Ålesund», og at det ble gitt bevilgninger til Sjøkartverket. Høyres selvrettferdighet og høye mørke ritt i denne saken blir derfor noe spesielt, særlig når vi vet at det var Høyres regjering som i 2005 fjernet det depotet som vi i dag diskuterer om vi skal gjenopprette. Det er tydeligvis intet hinder for at Høyre med den største selvfølgelighet i sin merknad slår fast at dette hoveddepotet burde ha vært gjenopprettet allerede i 2006-budsjettet. Når representanten Halleraker nå tar opp spørsmålet om vi skal følge faglige råd, og tidligere i dag sådde tvil om Kystverket er en god nok instans, sier altså Børge Brende i dag i den saken at det ikke kan levnes noe tvil om at hadde Høyre sittet i regjering og visst det som står i den rapporten, ville 120 mill. kr vært lagt inn med en gang. Dette virker noe ulogisk og noe usammenhengende for meg. Nok en gang mener jeg Høyre har litt kort hukommelse. Til slutt vil jeg ta opp én ting til. Det er det voldsomme rittet vi i dag har sett fra Fremskrittspartiet når det gjelder retten til offentlig innsyn. Denne regjeringen har tatt til orde for at vi skal ha mer offentlig innsyn og mer åpenhet. Men til Fremskrittspartiet vil jeg bare si at før man maser på at andre bør gi offentlig innsyn, bør man kanskje ta en titt på seg selv og gi skattebetalerne innblikk i hvordan Fremskrittspartiets stortingsgruppe bruker de pengene som de er satt til å administrere her i bygget, med ulike reiser o.l.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Har ikke representanten fra Arbeiderpartiet fått med seg at Fremskrittspartiet ikke har gjentatt sitt opprinnelige forslag? Som saksordfører nylig gav uttrykk for, er det jo nettopp gjennom høringer fremkommet så mange nye opplysninger at det som ender opp som forslag fra ulike opposisjonspartier, også fra Fremskrittspartiet, selvfølgelig er helt annerledes enn det var ved inngangen. Hensikten med å fremme forslag var å få saken til Stortinget, ut av regjeringskontorene. Spørsmål nr. 2: Hvorfor vil ikke Arbeiderpartiet se på fjerningsalternativet, det tredje selvstendige fjerningsalternativet, når man først skal ha en bred, god og grundig vurdering, som representanten selv gir uttrykk for nå skal være resultatet av denne øvelsen? Hvorfor vil man ikke se på det tredje alternativet? Det kom klart frem, spesielt på siste høring 16. april, at det å fjerne kvikksølvet som alternativ til å heve vraket med kvikksølv, er et selvstendig alternativ. Hvorfor vil ikke Arbeiderpartiet se grundig på den løsningen?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Fremskrittspartiet mener – og har lenge ment – at den beste løsningen er at kvikksølvet fjernes. Referansen til hendelsen i Japan, som er internasjonalt kjent, viser nettopp de store, negative virkningene som kan forekomme når kvikksølv blir liggende lenge i havet. Vi har det syn at når Kystverket får i oppdrag på nytt å utrede et alternativ som de iherdig har tatt avstand fra og faktisk gjentatt sin avstandstagen til i høringer som Stortingets transportkomite har gjennomført, har vi liten tillit til at det blir en ny, grundig og balansert utredning.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Jeg tror vi skal holde oss til det saken gjelder, og den gjelder altså en internasjonal miljøskandale i Norges egen bakgård knyttet til vårt omdømme som internasjonal fiskerinasjon. Det er det som er utgangspunktet for Fremskrittspartiet. Når det gjelder påstander om og kommentarer til stortingsregjereri, er det faktisk slik at grunngivingen fra fiskeriministeren – som har tatt et godt grep og sørget for at det blir en snuoperasjon fra Regjeringens side, en snuoperasjon i forhold til det landets statsminister selv proklamerte en måned før fiskeriministeren, som også i mellomtiden er blitt nestleder i same parti, grep inn og foretok – er nettopp henvisningen til at man nå utreder mer. Det er det som er kommet fram for Stortinget. – Så først og fremst er dette et godt eksempel på at initiativ fra Stortinget, fra partier på Stortinget, fra representanter på Stortinget, i viktige saker kan føre noe godt med seg og er et godt instrument som bør og skal brukes. I denne saken fører det til at Regjeringen snur, og vi håper at den endelige løsningen blir at kvikksølvet fjernes.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Jeg hadde faktisk i høringen forventet at Kystverkets ledelse hadde en noe mer åpen og respektfull holdning til synspunkter fra andre fagmiljøer. Det var nettopp synspunkter fra andre fagmiljøer som kom frem gjennom transportkomiteens to høringer. Jeg hadde faktisk forventet at Kystverkets direktør ville ha vært mer romslig og åpen når det gjelder at andre fagfolk med høy internasjonal kompetanse faktisk har et annet syn enn det Kystverket har konkludert med. Når det gjelder hevingsmetoden og risikoen knyttet til den, må jeg gjenta at vi først og fremst ønsker å få utredet det tredje alternativet. Det er tre løsninger. Tildekking har vi heldigvis gått bort fra. Heving av ubåten og derunder fjerning av kvikksølvet om bord er én løsning. Det er det Regjeringen nå tydelig har sagt at de vil vurdere. Men det tredje alternativet ønsker vi utredet. Det er å fjerne kvikksølvflaskene som ligger der. Ubåtvraket er for så vidt uinteressant. Det er kvikksølvet vi må få vekk.(Presidenten klubber.) La meg legge til at Norsk Veritas har en mer betinget risiko … (Presidenten klubber.)
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Vil statsråden svare på de spørsmål som pr. i dag står ubesvart, som er sendt fra komiteen, spørsmålene 19 og 20? Spørsmål nr. 2: Kan statsråden gjenta bekreftelsen, at når man vurderer ytterligere å se på hevingsalternativet, skyldes det opplysninger som er kommet under høring i Stortinget? Hvordan ville disse opplysningene ha kommet hvis det ikke var tatt et initiativ fra Stortinget og det ikke var gjennomført høring – for det er der opplysningene er kommet? Så til slutt: Ser statsråden at fjerning er et alternativ til heving, og at det altså foreligger tre alternativer? Vil statsråden holde fast på at det kun er hevingen som skal vurderes grundigere, eller vil statsråden iallfall her i Stortinget i dag bekrefte at man også vil ha et bredt perspektiv, slik at man inkluderer det tredje selvstendige alternativet, fjerning av kvikksølv, som ble bekreftet som metode på høringen 16. april?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Regjeringen har lyttet, både til folkeaksjonen og til fiskeriorganisasjonene, men meldingen kom jo i forbindelse med at statsministeren besøkte årsmøtet i Hordaland Arbeiderparti – og den var veldig klar i forhold til det man hadde lyttet til i mange omganger før: Det hastet med å starte med tildekking. Det er det som er skandalen, både nasjonalt og internasjonalt, at man gikk inn for en løsning med tildekking – i strid med de innspill og oppfordringer som kom bl.a. fra folkeaksjonen og fra fiskeriorganisasjoner. Dette ble med stigende undring bivånet også av internasjonale medier og internasjonale organisasjoner. Det politiske i denne saken er at man på initiativ fra Stortinget nå stopper tildekkingen i 2007. Det vi i alle fall kan konstatere med tilfredshet, er at tidsvinduet i denne saken er slik at ingenting skjer i 2007. Det skjer tidligst noe i 2008. Vi håper fortsatt at det blir fjerning. Det er vår løsning. Det har det vært hele tiden. Jeg konstaterer, hvis jeg tolker svaret gitt i replikkvekslingen her riktig, at statsråden nå har snudd for andre gang. Først stoppet hun tildekking, nå åpner hun også for at fjerningsalternativet skal vurderes seriøst. Jeg håper inderlig, på vegne av Fremskrittspartiet, at statsråden sørger for at fjerning blir vurdert som det selvstendige alternativet det er, og som er påpekt fra meget kompetent hold, bl.a. under høringer i Stortinget. Men det er det politiske initiativet som er kommet gjennom representantforslaget fra representanter fra Fremskrittspartiet – og ikke minst høringen som forslaget har forårsaket i Stortinget – som gjør at vi er der vi er i dag. Det er kommet nytt syn på tildekking også gjennom høringen på Stortinget. Det er sider ved tildekking som ikke er bra. Statsråden sa at denne saken er for alvorlig til å ta sjanser i. Ja, vi vil ikke ta sjanser. Vi støtter oss på den risikovurderingen som foreløpig ligger på bordet, den til Det Norske Veritas. Der er miljørisikoen på lang sikt vurdert som størst ved tildekking. Det er kommet nye opplysninger om heving. De løsningsforslag som er omtalt, er delvis uriktig omtalt av både Kystverket og departementet. Det er også kommet frem under høring. Det har også kommet opplysninger om fjerning – fjerning som et selvstendig og virksomt alternativ. Derfor er jeg først og fremst glad for at vi nå i dag har oppnådd at statsråden også vil se på det. Fjerningen er det viktigste, kvikksølvet må bort.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Til dette med offentlighet: Denne regjeringen har proklamert mer offentlighet. Det er det som reiser spørsmål, når man blir møtt med «unntatt offentlighet» når man etterlyser en viktig rapport. Jeg registrerer at det er et betydelig sprik mellom faglig tilråding og politisk konklusjon i forrige sak og i denne saken. Det går begge veier. Her har statsråden redegjort for begrunnelsen fra departementet for å gjenopprette depotet, som står i sterk motstrid til det som er den faglige konklusjonen. Det kan sikkert statsråden bekrefte. Jeg vil spørre om når nytt og moderne utstyr vil være på plass. Jeg håper det vil komme på plass før utløpet av 2007. Jeg vil så spørre om hvorfor ikke Stortinget kan få denne rapporten som nå er gjort offentlig, til en bred behandling i Stortinget. Det dreier seg om oljevernberedskapen langs hele kysten, og det dreier seg om en status som ikke er god. Det bør Stortinget drøfte på en bred og grundig måte.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Fremskrittspartiet er svært fornøyd med at hoveddepotet på Fedje kommer på plass igjen. Det har vært en lang kamp, og det har vært en lang strid om å opprettholde et hoveddepot for oljevernberedskap på et av de områdene i Europa med mest tankskipstrafikk i kystnære strøk. Allerede tilbake i perioden 2002–2003 ble det fremmet to representantforslag, Dokument nr. 8-forslag, ett fra meg og ett fra representanten Lysbakken, som ble behandlet samtidig i en felles innstilling. La meg minne om at det var fiskeriminister Svein Ludvigsen fra Høyre som la ned depotet. Han mente, og jeg siterer fra et av brevene referert i Innst. S. nr. 16 for 2003-2004: «Omlegging av depotstrukturen i Hordaland(…) representerer en styrking av de totale oljevernressursene i nærområdet.» (…) Vi er veldig glade for at vi nå har fått en styrking. Den gangen oppfattet jeg ikke at daværende miljøvernminister Børge Brende fra Høyre mente noe som helst om saken, men jeg kan jo ha overhørt noe her. Så kom St.meld. nr. 14 for 2004-2005 om sjøsikkerhet og oljevernberedskap. I innstillingen til den, Innst. S. nr. 178 for 2004-2005, sa Arbeiderpartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti at det «kan være grunnlag for å gjenopprette Fedje som et eget hoveddepot». Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet mente da at det var grunnlag og bad Regjeringen legge til rette for at så skjedde. Jeg har fortsatt ikke registrert hva stortingsrepresentant Børge Brende mente om den ytringen. Så er det slik at statsråden tar feil. I replikkvekslingen nettopp, om faglig tilrådning og differanse mellom faglig tilrådning og politisk konklusjon, tar statsråden feil. I brevet som følger denne mye omtalte rapporten, brevet fra Kystverket til Fiskeri- og kystdepartementet som er datert 9. januar 2006, sies det på side 4: «Kystdirektoratet kan ikke ut i fra en samlet vurdering anbefale reetablering av et statlig depot på Fedje.» Sist i brevet, på side 6, står det: «Kystdirektoratets vurdering er at det ikke er behov for statlige oljevernressurser på Fedje, verken i form av hoved- eller mellomdepot.» Igjen fremviser Kystverket og Kystdirektoratet et slett faglig skjønn. Det er min vurdering. Jeg går ut fra at det er anledning til å gi uttrykk for det. Det gjør at jeg fortsatt ikke har tillit til Kystdirektoratets vurdering, heller ikke i denne saken. Jeg håper vi nå får moderne, godt utstyr på plass så hurtig som mulig.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-05-15:
Jeg merket meg at representanten Strøm nå i replikkordskiftet har tatt til orde for at Regjeringen har snudd i denne saken. Det var ikke riktig det samme som kom i innlegget. Men er det ikke slik at Regjeringens egne representanter har vært med på å bidra til at Regjeringen har snudd? Så vidt jeg har oppfattet fra debatten her på Stortinget og i samtale med Regjeringens egne representanter, har man vært uenig i den konklusjonen som opprinnelig ble gitt. Kristelig Folkeparti er glad for denne snuoperasjonen. Så til det med habilitet. Kristelig Folkeparti er veldig opptatt av at vi nå får en bred gjennomgang, en total gjennomgang, av situasjonen for ubåten. Vi vil ikke blande oss inn i hvem man skal bruke, om det blir Kystverket eller andre er Regjeringens ansvar i saken. Men for at man skal ha habilitet i neste omgang på grunn av at man gikk så sterkt ut, forventer vi nå at vi får en bred sak til Stortinget i neste runde.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-05-15:
Kristelig Folkeparti er glad for at Regjeringen har trukket tilbake den opprinnelige beslutningen om ikke å heve ubåten utenfor Fedje. Vi mener det er svært viktig at nye vurderinger skal bli foretatt før endelig beslutning fattes. Det har vært en enorm interesse for denne saken lokalt. Debatten har gått høylytt mellom ulike faginstanser og ulike interessegrupper. Vi har i to høringer fått innspill fra i alt 23 instanser. De rådene som er blitt gitt, er svært sprikende. Jeg har videre merket meg at ingen uttaler seg med skråsikkerhet. Det bare understreker kompleksiteten i denne saken. Det er knyttet betydelig usikkerhet til begge løsningsalternativene. Hensynet til mulige miljøødeleggelser må hele tiden være styrende, enten man velger å tildekke ubåten, eller man velger å heve den. Kristelig Folkeparti støtter derfor at de hevingsforslagene som har kommet opp etter at Regjeringen tok sin første beslutning, skal få samme grundige vurdering som det de allerede utredede alternativene har fått. Vi mener også at Regjeringen nå skal ta seg god tid og så komme tilbake til Stortinget med saken når de nødvendige nye vurderingene er forsvarlig gjennomført. Denne saken er ekstremt vanskelig. Det er så mye som står på spill, og det er så viktig for miljøets skyld at den rette avgjørelsen blir tatt. Det er en lang historie som ligger bak saken som vi har til behandling i dag. Selv om vi har visst om vraket av den tyske ubåten i bare fire år, har den faktisk ligget der den ligger i dag, i over 60 år. Funnene fra forundersøkelser som ble utført høsten 2005, bekreftet at ubåten var lastet med kvikksølv. Kvikksølv er blant de farligste miljøgiftene som finnes, og utgjør en trussel for miljø og mennesker. Dette ubåtvraket utgjør en enorm trussel mot havmiljøet. Det er mange som er bekymret for at situasjonen her kan bidra til å svekke det internasjonale omdømmet av norske sjømatprodukter som ren og trygg mat. Kristelig Folkeparti er svært opptatt av at det til slutt ikke skal kunne stilles spørsmål ved departementets håndtering av saken, all den tid man allerede på forhånd har anbefalt tildekking av ubåten. Derfor er det nå særdeles viktig at alle instanser som har meldt sin interesse for saken, får legge fram sine løsningsforslag før man trekker den endelige konklusjon. Til slutt må hensynet til mulige miljøødeleggelser være avgjørende for den konklusjonen som man trekker. Det er bred enighet om at vi må gjøre alt vi kan for å minimere eventuelle skader som kvikksølvet kan forårsake. Vi regner med at Regjeringen kommer tilbake med løsningsforslag som har støtte i fagmiljøene, og som Stortinget kan samle seg om. Til slutt støtter jeg forslag nr. 7, fra Øyvind Halleraker.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-05-15:
Den mediemessige oppmerksomheten omkring denne saken ble først og fremst skapt av uro i lokalmiljøet og uro hos de lokale politikerne. Det har vært et enormt trykk mot Stortinget for å få en videre utredning av en sak der man opplevde at Regjeringen konkluderte på det som mange karakteriserte som sviktende grunnlag. Så har vi hatt to høringer i saken. Vi har hørt 23 instanser. Det som har vært mitt anliggende i – jeg vil si – de få medieoppslag jeg har hatt i denne saken etter kontakt fra Bergens Tidende, har vært å sikre at vi nå får en bred høring. Kristelig Folkeparti har ikke tradisjon for å drive regjereri, for å styre regjeringer, selv om vi har møtt litt av hvert av det i tidligere sammenhenger. På grunn av habilitetsspørsmålet i denne saken har mitt engasjement gått på grundigheten i den jobben som nå skal gjøres.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-05-15:
Til representanten Tor-Arne Strøm vil jeg si at han benyttet jo selv ordene og svarte bekreftende på at Regjeringen var villig til å snu noen steiner i denne saken. Tilfellet er vel at Regjeringen ville ha avgjort dette på eget bord, og det kunne Regjeringen ha gjort, men at man etter trykk fra Stortinget og trykk fra egne representanter har valgt å gå en ny runde, og Kristelig Folkeparti synes det er prisverdig. Kristelig Folkepartis engasjement videre er at den jobben som Regjeringen nå skal gjøre, må gjøres på et så bredt grunnlag som mulig, slik at vi, når vi får saken tilbake til Stortinget igjen, kanskje kan få et samlet storting bak en bred og god løsning som kan både roe ned folk som bor i nærheten av der ubåten ligger, og skape ro omkring norsk sjømat for framtiden.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-05-15:
Også Kristelig Folkeparti vil gi ros til statsråd Pedersen for den muligheten som nå er gitt til en ny gjennomgang av saken. Kristelig Folkeparti aksepterer selvfølgelig det også at Regjeringen skal bruke de utredningsinstansene som de selv finner rett å bruke – i dette tilfellet er det konkludert med Kystverket. Men ser statsråden da det som Kristelig Folkeparti også har påpekt i innlegget sitt her, at det kan ligge noen habilitetsproblemer og at vi kan få en ny debatt omkring dette, når det i utgangspunktet var en så bastant konklusjon som det var, om heving? Det kan ikke bli helt enkelt for Kystverket da å trekke sine nye konklusjoner og ikke vente at det skal bli debatt av det. Og så et spørsmål til. Det er blitt hevdet av regjeringspartienes representanter, bl.a. i replikk til meg, at det er til skade for landets interesser at vi har fått en mediedebatt om denne saken. Er statsråden enig i det?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-05-15:
Kristelig Folkeparti støtter reetablering av hoveddepotet på Fedje og at oljevernberedskapen i dette området styrkes. Da MS «Server» forliste utenfor Fedje i januar i år, var det lite som tydet på at miljøødeleggelsene som følge av ulykken kunne vært unngått dersom Fedje hadde hatt en høyere depotstatus. Kristelig Folkeparti hevdet at det var en avsporing i debatten å si at hovedårsaken til miljøødeleggelsene var at de ikke hadde et hoveddepot. Det holder vi fast på fortsatt. Det er andre faktorer som må forklare hvorfor ulykken ikke ble håndtert bedre. Jeg tror at en del av svaret ligger i at vi har altfor gammelt ustyr plassert på depotene. Det fins nyutviklet utstyr som vi snarest mulig må få på plass, enten det nå gjelder et hoveddepot eller et mellomdepot. Det er ofte i hardt vær at alvorlige ulykker oppstår. Da må vi ha en beredskap som fungerer. Når det gjelder flyttingen av hoveddepotet fra Fedje til Florø, støttet, så vidt jeg vet, Stortingets flertall – alle unntatt Fremskrittspartiet – dette, fordi vi fikk det anbefalt av fagmyndigheter, som Statens forurensningstilsyn og Kystverket. Flyttingen var begrunnet med behovet for å redusere reaksjonstiden mot områdene nordover mot Stad. Samtidig skulle oljevernberedskapen i Nordhordland være tilfredsstillende med kun mellomdepotet på Fedje. Det viste seg også at det var gode grunner til at det ble etablert et hoveddepot i Florø, men, som både Kristelig Folkeparti, Høyre og Arbeiderpartiet påpekte da vi behandlet sjøsikkerhetsmeldingen våren 2005, var det gode grunner for at det i tillegg måtte vurderes å gjenopprette et eget hoveddepot på Fedje. Høsten 2006 påpekte en samlet opposisjon på nytt at det burde gjenopprettes et hoveddepot på Fedje. Derfor er vi glad for at Regjeringen nå har tatt denne beslutningen, og at et samlet storting i dag støtter gjenopprettingen av hoveddepotet på Fedje.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Representanten Sortevik hadde ei omfattande skildring av dei negative konsekvensane av kvikksølv og kvikksølvforgifting. Da må eg understreke at det heile tida har vore Regjeringa sitt mål å gjere det som var mogleg for å hindre ei stor miljøkatastrofe på grunn av det kvikksølvet som ligg der. Det var det ei samla regjering som stod bak. Eg registrerer at Framstegspartiet no vil fortelje Regjeringa at Kystverket ikkje er eigna til å gjere denne utgreiinga, og dei vil òg flytte utgreiinga over til eit anna departement. Da må eg spørje Sortevik: Er det Stortinget eller er det Regjeringa som skal regjere her i landet? Elles må eg seie at det er utruleg at Framstegspartiet sine stortingsrepresentantar tidleg visste så mykje betre enn Kystverket og dei nasjonale og internasjonale faglege instansane som dei hadde brukt. Eg må neste spørje: Kva slags fagmann er representanten Sortevik på dette området? Framstegspartiet seier jo i innstillinga at dei heile tida har vore for heving, samstundes som dei viser til høyringar og det nye som har kome fram. Men det har for så vidt ikkje hatt noka betydning for Framstegspartiet, for dei hadde jo allereie i utgangspunktet bestemt seg for ei heving(presidenten klubbar)(presidenten klubbar på nytt) dersom noko skulle gå gale under hevinga? (presidenten klubbar) (presidenten klubbar på nytt)
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Eg registrerte at representanten Sortevik ikkje svara på mitt førre spørsmål. No vil Regjeringa greie ut hevingsalternativet på nytt og sjå på moglegheitene. I utgangspunktet har vi heile tida villa gjere det som er riktig for miljøet. Om konklusjonen så viser at det framleis er for risikabelt med ei heving, vil likevel Framstegspartiet gå inn for ei heving, mot det som er den faglege konklusjonen på dette området? Vil Framstegspartiet og Sortevik ta ansvaret om noko skulle skje med spreiing av kvikksølvet under hevinga? Det andre er omtala av Kystverket. Eg var sjølv med på denne høyringa. Det Kystverket gjorde, var at dei forklarte og grunngav konklusjonen sin og stod så klart fast på den. Utgangspunktet mitt er at eg ville tvila veldig på Kystverket om dei hadde begynt å dra sin eigen konklusjon i tvil. Da ville eg i høyringa ha lurt på kva Kystverket dreiv med, og kva slags fagleg arbeid dei hadde gjort.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Når representanten Kvassheim seier at han blir uroleg over replikken til Truls Wickholm, må eg seie at eg blir uroleg over det som Kvassheim seier. Han skuldar andre for å vere bastante, men det verkar som om Venstre og representanten Kvassheim har bestemt seg uansett. Han starta òg med å seie at dei var for heving. Og så frykta han at det ikkje ville bli reell gjennomgang og utgreiing. Det ein da kan frykte, er at uansett kor reell og god den utgreiinga måtte bli som Regjeringa gjer og legg fram for Stortinget, vil Venstre og representanten Kvassheim gå for heving. Det må jo vere det som er uforsvarleg i denne samanhengen. Lat oss slå fast at alle har vi eit felles mål om å gjere dei grepa som miljømessig er tryggast og best både på kort og – sjølvsagt – på lang sikt med omsyn òg til norsk matomdømme. Det er jo det som må vere utgangspunktet for Regjeringa. Derfor har mange alternativ vore vurderte. Det har vore brukt nasjonale og internasjonale faglege instansar, som har konkludert som dei har gjort. Da vil det vere oppsiktsvekkjande om ikkje Regjeringa òg slutta seg til det. Og når ein no opnar for ein ny runde att, håpar eg at alle kan møte det med eit ope sinn.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Regjeringa vedtok altså nedgraving. Forslagsstillarane ville behandle denne saka i Stortinget straks. Eit eventuelt raskt vedtak om heving – om det var det som var målet – meiner vi ville vere direkte uansvarleg, all den tid Kystverket med alle dei nasjonale og internasjonale faglege instansane som dei har støtta seg til, har konkludert med at det ville vere for risikabelt med tanke på spreiing av kvikksølv. Eit vedtak om ei eventuell heving eller anna form for fjerning av kvikksølvet må i så fall òg byggje på ei grundig fagleg vurdering, særleg av nøytral fagkompetanse. Entreprenørar som skisserer løysingar, treng ikkje nødvendigvis vere det eg vil kalle fagleg nøytrale – utan at eg kan gå god for eller gå imot deira framlagde forslag. Det har eg ikkje kompetanse til, og ikkje trur eg at andre i denne salen heller har fagleg kompetanse til å peike på kva som er den rette løysinga her. Departementet og Regjeringa har hatt eitt mål. Det er å gjere det som på ein tryggast måte vil hindre ein stor miljøkatastrofe på grunn av at ubåten inneheld kvikksølv og TNT. Det skulle ein tru at alle hadde respekt for. Når Kystverket etter veldig grundig arbeid konkluderte med at det sikraste og beste var å dekkje han til, ja, så ville det iallfall etter mitt syn vere oppsiktsvekkjande om Regjeringa hadde gått for noko anna. Når mange i ettertid har meint at Kystverkets konklusjon er feil, at det vil vere mogleg å heve båten på ein trygg måte, ja, så er eg glad for at Regjeringa vil gå grundig igjennom hevingsalternativet på nytt. Eg skjøner inderleg vel at det vil kjennast best å bli kvitt heile greia, og dermed bli kvitt all frykt for at kvikksølvet skal forureine miljøet ein gong i framtida. Men eg ventar at dei som frå starten av har vore så skråsikre på at heving er mogleg, vil stå fram og ta ansvaret for at ikkje kvikksølvet blir spreidd ved heving. Ein pratar trass alt om norske kystområde med norske vêrforhold. I innstillinga kjem det kritikk frå opposisjonen for at det ikkje er lagt vekt på omdømmet til norsk mat – det har òg vore nemnt her – og ein reagerer på at det ikkje har vore ein del av vedtaksgrunnlaget. Som eg sa: Målet har jo heile tida vore å gjere det som er miljømessig tryggast og best, og det vil sjølvsagt òg vere det beste for norsk matomdømme. Kva slag omdømme skulle det bli om noko gjekk feil under hevinga, slik at kvikksølvet fekk spreie seg? Maken til stortingsregjereri skal ein leite lenge etter når opposisjonen no peiker på enkeltfirma som skal inviterast, og enkeltløysingar som spesielt skal vurderast – ein føreset at det blir gjort. Eg ser det som sjølvsagt at når departementet no går inn og føretek ei grundig vurdering, så vil alle alternativ bli vurderte, og at departementet sjølv er i stand til å gjere det på ein best mogleg måte.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Først må jeg jo si at saken har vært drevet fram av regjeringer og departementer, men at det var først da Fremskrittspartiet kom med sitt representantforslag, at saken kom til Stortinget. Det er jeg glad for. Så synes jeg det er nytt at SV ikke konkluderer i en miljøsak, for vi er jo kjent med at SV stort sett alltid konkluderer tidlig og er veldig klare og tydelige på hva man vil i miljøsaker. Jeg synes også det er litt spesielt at et parti som SV – som prøver å framstille seg som et stort miljøparti, og som er opptatt av å løse de store problemene knyttet til klima og andre miljøutfordringer i verden – er helt annerledes og mye mer defensive når det gjelder problemer i vår egen bakgård enn vi er vant til å se i helt andre saker. Spørsmålene mine til representanten Langeland er: Ønsker SV en heving, eller vil man fortsatt la giften få lov til å ligge på bunnen der, slik at framtidige generasjoner kanskje må ta problemet? Og: Mener SV at denne saken burde vært i et annet departement – kanskje Miljøverndepartementet, som også har en SV-statsråd – for å få mer objektivitet? Vi registrerte jo hvordan kystdirektøren var på høringen i forhold til ikke å ønske denne løsningen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Jeg registrerer at statsråden er svært opptatt av Fremskrittspartiet i en svarreplikk til en representant fra et annet parti. Men først: Statsråden svarte ikke på spørsmålet fra representanten Sortevik – får vi svar på de spørsmål som er sendt fra komiteen som fortsatt ikke er besvart? Og så: Regjeringen har bestemt at Kystverket skal ha ansvaret for å vurdere alternativet med å heve ubåten på nytt. Under høringen i komiteen uttalte kystdirektøren at de instanser som var opptatt av å heve ubåten, drev med kvalifisert synsing. Med slike uttalelser fra Kystverkets ledelse, ser ikke statsråden at det vil være problematisk, at det vil kunne skape tvil om objektiviteten i utredningen, når det er disse som skal ha ansvaret for å vurdere et alternativ de helt klart ikke ønsker? Og ser ikke statsråden at det ville være naturlig at kanskje et annet departement fikk ansvaret for å sikre at de som skal vurdere alle alternativene, gjør dette på et objektivt grunnlag? Jeg registrerte at det også er sendt et brev til Justisdepartementet som er unntatt offentlighet. Det kunne vært interessant å få vite om det går på om det burde være et annet departement som skulle vurdere saken. Men det har vi heller ikke fått noe greie på.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Først til rapporten. Jeg synes det er litt spesielt at statsråden sier at rapporten har vært offentlig i mange måneder. Det er jo slik at rapporten var ferdig den 9. januar 2006, og den 20. februar 2007 får Fremskrittspartiets stortingsgruppe svar tilbake fra departementet om at man nå har gått gjennom Kystverkets brev, som kan unntas fra offentlighet. Departementet skriver: «Fiskeri- og kystdepartementet har på bakgrunn av Deres henvendelse foretatt en ny vurdering av saken og har, i tråd med offentlighetsloven § 2 tredje ledd om meroffentlighet og hensynene bak miljøinformasjonsloven, besluttet at det bør gis innsyn i dokumentet. I tråd med forvaltningsloven § 33 andre ledd har Fiskeri- og kystdepartementet således besluttet at dokumentet er offentlig.» Det er ikke flere måneder siden, det er veldig kort tid siden. Det er derfor spesielt når statsråden i interpellasjonsdebatten den 8. mai sier at «ut fra dagens risikovurdering er oljevernberedskapen tilfredsstillende». Mener statsråden fortsatt at oljevernberedskapen er tilfredsstillende, når det altså mangler ca. 100 mill. kr i forhold til de behovene som er nevnt i rapporten, som statsråden unntok fra offentlighet den 9. januar 2006?