Tomas Norvoll (Arbeiderpartiet), 2000-10-11:
Når Arbeiderpartiet gjennomfører løft og endringer i samfunnet, mener vi at hele samfunnet skal bidra til fellesskapet. Vi mener at når man skal løfte et lass, skal de med de sterkeste ryggene også være med og ta sin del av byrden. Vi kan ikke laste alle byrder over på de svakeste i samfunnet. I trontalen og i budsjettet som er lagt fram, satser arbeiderpartiregjeringen på fellesgodene. Vi styrker helsevesenet, vi bedrer skolen, og vi gir mer penger og større frihet til kommunene. Samtidig kommer det et historisk løft i lærerlønningene. Det er et signal og et konkret grep for å høyne skolens status. Vi vil innføre gratis skolebøker i videregående skole, og det satses mer på forskning og utdanning. Samtidig foreslår Regjeringen å øke bistanden. Norge skal, som et rikt land, vise solidaritet med de land og de folk som ikke er like heldige som oss. Når vi satser på fellesgodene og bedrer helsevesenet og skolevesenet, så har det en pris. Det må finansieres på et eller annet vis. Arbeiderpartiet har valgt å foreslå skatt på aksjeutbytte. De som har mest, må bidra litt mer enn i dag. Det gjøres ikke for å være ekkel, men vi tror faktisk at vi kan få forståelse for det grepet når man vet at de pengene går til å skape en bedre skole i Norge, og når man vet at de pengene går til å styrke helsevesenet i Norge. Så foreslås det en begrenset konjunkturavgift for næringslivet. Det er åpenbart at isolert sett er ikke økt beskatning en fordel for næringslivet, men det vil bestandig være en annen side i det regnskapet. Samtidig som dette skjer, går Regjeringen inn for å opprette et investeringsselskap med en kapital på 5 milliarder kr som nettopp skal bidra til å styrke norsk næringsliv. Samtidig økes forskningsinnsatsen gjennom at man trapper opp Forskningsfondet fra 4 milliarder kr til 7 milliarder kr – en økning på 3 milliarder kr. Da har man etter at Regjeringen overtok for et halvt år siden, økt det fondet med 4 milliarder kr. Utbyttet fra dette fondet går bl.a. til forskning på slike ting som marine ressurser og sjømat, som vil kunne gi flere nye bedrifter i framtiden og sikrere arbeidsplasser. Forskningsinnsatsen i budsjettet øker med 700 millioner kr. Det blir innført en støtteordning til bedrifter som inngår samarbeid med høyskoler og universiteter for å drive forskning, hvor de kan få refundert 25-30 pst. av de utgiftene de har, nettopp for å styrke næringslivets mulighet til å utvikle nye produkter og til å utvikle seg selv videre. Det kommer verdiskapingsprogram både innenfor fisk og innenfor landbruk. Alt dette er tiltak for å styrke og bedre norsk næringsliv, og jeg tror at det viktigste vi kan gjøre for næringslivet vårt, er å sette det i stand til å møte de utfordringene som ligger i framtiden, til å delta i utviklingen og til å ta føringen inn i framtiden. Til slutt: Jeg synes, med all respekt, at starten på dagens debatt ble noe stusslig når de to høyrepartiene, Høyre og Fremskrittspartiet, i replikkordskiftet etter statsministeren hadde som ett hovedpoeng hvorvidt en fotnote bevisst er plassert galt i budsjettet, og det andre hovedpoenget hvorvidt penger til skolefritidsordningen skal innlemmes i rammene til kommunene eller ikke. Det kan jo hende at lederne for de to respektive partiene bare har hatt en dårlig dag, men jeg velger faktisk å ta det som et signal om at den trontalen og det budsjettet som Regjeringen har lagt fram, er bra, og at det er godt tilpasset de utfordringene vi har framover. Det må nesten være den mest naturlige årsaken til at man velger å henge seg opp i den typen ting, i stedet for å diskutere de store, viktige linjene, og i stedet for å diskutere de store utfordringene som vi har framover.