trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-27:
I Jeløya-plattformen ble myrdyrkingsforbudet presentert som et vern av biologisk mangfold. Men for at Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti skulle rettferdiggjøre at et rent arealvern ble innført uten at ordet «arealvern» ble nevnt, ble svaret på regnestykket som skulle rettferdiggjøre forbudet mot myrdyrking, at dette var et klimatiltak. Det er det ikke faglig grunnlag for å si. Men for at argumentet skulle stå seg i den videre debatten, måtte jo parametrene oppover i regnestykket uttrykkes i usikre estimater og utelatelse av de viktigste parametrene for å lage dette estimatet over klimavirkningen av forbudet. På tre minutter er det ikke mulig å gi en fullstendig kommentar til hele sakskomplekset, men jeg vil ta for meg den største misforståelsen omkring dette. Når en legger tall om Norges myrareal og forutsetningene i NIBIOs rapport om nydyrking av myr og miljøvernorganisasjonen Sabimas estimater til grunn om tilvekst i norske myrer, vil en finne at estimert nydyrking i Norge vil bidra til 0,01 pst. av årlig tilvekst i norske myrer. Når det hevdes at nydyrking fører til nedbygging av karbonlager, er det langt unna sannheten. For å ta et eksempel som belyser dette, blir det som å ikke regne med tilveksten i skog og bare regne karbontap ved avvirkning og ikke korrigere for opptak. Senterpartiet aksepterer ikke at reduksjon i det grønne karbonkretsløpet skal være løsningen på klimaspørsmålet. Vi må fokusere på det som er den virkelige grunnen til at verden er kommet i den situasjonen som den er, og det er overforbruk av svart karbon. Det grønne karbonets kretsløp, i lag med menneskenes kunnskap om natur og kultur, er jo grunnlaget for folks velferd så vel her i Oslo by som på et småbruk oppe i Nord-Norge. Altfor mange har glemt dette og har dannet partier og organisasjoner med formål om å protestere mot alle spor av denne nødvendige kulturen, dette samspillet mellom menneske og natur. Det er ikke faglig grunnlag for å si at myrdyrking gir klimautslipp. Det kan gi netto binding av karbon.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-27:
For et par uker siden så jeg tranefar som trippet mellom timoteiskuddene på en dyrket myr og lette etter mat mellom gressrøttene. Litt lenger bort lå tranemora på reiret midt på ei tue i et lite tjern i et våtmarksområde. Trana har hatt reir der i mange år. Sammen med trana ligger det alltid noen ender og ruger. De føler seg nok litt tryggere for reven i nærheten av den store trana. Kombinasjonen av dyrket mark, våtmark, skogsterreng, veier og gårder er en del av dette landet som vi er så glad i. Natur og aktivitet rundt gårdene i distriktene går gjerne hånd i hånd. Produksjon av mat er sjølsagt ingen krise for myrene i landet vårt. Når spørsmålet om å ta vare på verdifulle myrområder og våtmark kommer opp, kan det høres ut som om produksjon av mat er det store problemet. Sånn er det ikke. I Norge er 9,8 pst. av landarealet myr, og tilveksten på myr er på 1 mm i året, ifølge Sabima. Bare 3 pst. av Norges landareal er i dag dyrket mark, inkludert overflatedyrket jord og innmarksbeite, ifølge regjeringa. I Nordland er arealet dyrket mark 1,4 pst. Til sammenligning består hele 66 pst. av Danmarks areal av dyrket mark. Statsråd Rotevatn kan ikke ha lest NIBIO-rapporten «Kunnskapsgrunnlag om nydyrking av myr», som var grunnlaget for forbudet. Der ble det slått fast at det generelt er stor usikkerhet om klimagassutslipp fra dyrket myr. Det finnes lite kunnskapsgrunnlag, står det i rapporten. Men det kom fram at det er observert at omgraving av myr, som er en mer moderne form for dyrking, ikke har samme konsekvens som grøfting av myr. Omgraving kan gi netto binding av karbon i den mineraljorda som legges over myrlaget, ifølge innlegget «Det trengs mer kunnskap om myr» av direktøren i NIBIO. Sjølforsyning, beredskap og solidaritet med verdens folk hadde trengt at mer av vårt eget areal ble brukt til produksjon av mat. Sjølforsyningsgraden vår av jordbruksmatvarer er under 40 pst. – korrigert for importert kraftfôr. På nasjonalt nivå ble det gitt tillatelse til dyrking av i gjennomsnitt 2 200 dekar myrjord per år i perioden 1997–2016. Til sammenligning ble det i 2020 vedtatt å omdisponere 3 900 dekar dyrka mark.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2021-05-27:
Verden står overfor to store miljøkriser. Det er klimaendringene, og så er det tap av natur. Begge disse krisene forsterker hverandre og kan bare løses dersom vi løser krisene sammen. Naturen er vårt beste karbonlager, og myra er naturens supersystem. Myra er karbonlageret vårt, den er en flomdemper for oss, den er et levested for tusenvis av arter, og den gir oss friluftsliv i form av det som er artene som ligger i randsonen av myra. Derfor trenger myra i Norge sterkere vern. En tredjedel av myra i Norge er allerede bygd ned. Kanskje er det enda mer. Vi kan ikke ødelegge mer, for det vil bidra til å forsterke både naturkrisen og klimakrisen. Derfor foreslår Arbeiderpartiet i det forslaget som ligger i innstillingen, sterkere vern for myra. Det er blitt referert flere ganger i debatten til hva som skjedde i 2019. Vel, verden har heldigvis gått videre siden da. Vi vet mye mer om det som er naturens sårbarhet, og om hvor viktig myra er. Vi synes ikke det er godt nok, det som kommer fra regjeringen. Det er en forskrift. Vi vil ha dette inn i loven. Det er sant som Sabima har skrevet i sitt brev til komiteen: «Vi ser med bekymring på dispensasjoner som gis, og ikke minst at det er vanskelig å holde rede på hvor mye myr som ødelegges gjennom dispensasjoner fra nydyrkingsforbudet.» Det er ikke å tåkelegge debatten, som det ble sagt av Venstres talsperson. Det er tvert imot å gjøre dette mye klarere. Vi vil ha en praksis som er mer restriktiv enn den som har vært tidligere, og derfor vil vi ikke ha den formen hvor det er fritt fram for unntak, slik det er i dag. Vi vil ha dette inn i lovverket. Så var statsrådens hovedargument at hun var forvirret over hvilke partier som stemte for – Fremskrittspartiet og Senterpartiet får svare for seg selv; begge partier kan jo være kilde til forvirring av og til – men hun får lese det som står i merknadene fra Arbeiderpartiet, hun får lese det som er forslaget til lovtekst fra Arbeiderpartiet, og høre det som blir sagt fra Arbeiderpartiets talspersoner. Da er det klar tale hva som ligger i forslaget. Dersom det skulle vise seg å få flertall når vi går til votering i morgen, er det en gledens dag, og det gir myra i Norge sterkere vern – ikke bare gjennom forskrift, men gjennom helhetlige planer, og det vil være bra for naturen og bra for miljøet.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2021-05-27:
Vi behandler to Dokument 8-forslag, et fra MDG og et fra Rødt. La meg starte med forslaget som kommer fra MDG, som handler om at Norge skal være en global ledestjerne i kampen for klimaomstilling. Det er vel en intensjon som jeg tror de fleste er enig i – iallfall er Arbeiderpartiet enig i det og mener at Norge bør gjøre mer både nasjonalt og internasjonalt. Da viser vi til de om lag 200 forslagene vi hadde for å forsterke Norges klimapolitikk, som vi behandlet for om lag en måned siden, og som dessverre – alle sammen – ble nedstemt av det borgerlige flertallet. Men denne saken handler først og fremst om to ting. Den ene handler om at vi skal avvikle norsk oljeproduksjon. Uavhengig av hva en mener om det, er det ikke noe vi gjør bare med løse forslag her i Stortinget, så vi kommer ikke til å stemme for noen av de forslagene. Så har det også kommet noen forslag i dag som henviser til IEA-rapporten. Det er en veldig spennende rapport, som helt sikkert kommer til å forandre mye av debatten om energipolitikk, nasjonalt og internasjonalt, så en trenger vel noe mer gjennomgang og gjennomlesning istedenfor å gå rett til konklusjonen med et løst forslag over bordet nå. Men jeg håper at alle partier leser denne rapporten. Ikke minst håper jeg at MDG, og også i og for seg SV, leser rapporten, for den handler også om at vi skal ha en massiv utbygging av fornybar energi. Tidligere i dag voterte vi over en sak hvor det var et stort ønske i et lokalmiljø om å få bygge vindmøller. Det stemte SV og Miljøpartiet De Grønne nei til. Jeg håper at de partiene ser at skal vi få elektrifisert verden, trenger vi massiv bygging av fornybar energi. Vi trenger også mer fornybar energi i Norge. De andre forslagene handler om at vi trenger sterkere klimamål. Jeg er veldig for å ha sterkere klimamål, og det skal vi behandle i Stortinget i neste uke. Derfor er jeg veldig glad for at SV og MDG stemmer for Arbeiderpartiets forslag neste uke om sterkere klimamål for Norge, men det er i den saken vi mener at forslagene om klimamål hører hjemme. Så til slutt: Rødt har fremmet et forslag om rettferdig klimapolitikk. Jeg er veldig glad for at Rødt har adoptert Arbeiderpartiets budskap i klimapolitikken om at vi skal ha en rettferdig klimapolitikk. Kjernen i Arbeiderpartiets klimapolitikk er at den skal være rettferdig, kutte utslipp og skape jobber. Så er det fremmet noen forslag, og igjen viser jeg til de over 300 forslagene som handler om veldig mye av det samme. Men vi mener at de forslagene Arbeiderpartiet fremmet, og som jeg tror også Rødt stemte for, veldig mange av dem, var både bedre formulert, mer presise og mer handlekraftige. Vi henviser til de forslagene og kommer derfor ikke til å stemme for dette i dag.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-05-27:
Først vil jeg gjøre det helt klart at nydyrking av myr gir klimagassutlipp. Det faglige grunnlaget ligger i Klimakur. Om det var 450 000 eller 900 000 tonn fram til 2030, er jeg ikke sikker på. Det får vi sjekke ut. I denne saken viser Arbeiderpartiet sitt sanne ansikt. De snakker mye om klimatiltak. De snakker mye om naturvern. Men når den praktiske politikken skal gjennomføres, svekker Arbeiderpartiet dette vernet. De svekker klimatiltakene, og de svekker naturvernet. Og de pakker det inn i en tåketale om klimatiltak og naturvern som er nesten umulig å forstå. Jeg tror Senterpartiet og Fremskrittspartiet veldig tydelig ser hva forslaget faktisk innebærer. Det det innebærer, er en delegering til kommunene. Arbeiderpartiet viser til helhetlige planer i forslaget sitt, men de tar bort kravet som er i forskriften i dag, om at departementet må godkjenne planene. Dette er en ren delegering til den enkelte kommune. Med eksemplet med strandsonen har vi mange nok eksempler på hvordan det går når man legger dette ned og delegerer det – og det er der beslutningene fattes, med ordførere fra Senterpartiet, fra Arbeiderpartiet. Det er ingen tvil om at med dette flertallet er det bare et tidsspørsmål før forskriften som den nå foreligger, med et forbud mot nydyrking av myr, faller bort. Det tror jeg Arbeiderpartiet vet veldig godt, men de prøver å pakke det inn i et sterkere vern, og Senterpartiet og Fremskrittspartiet har forstått det. Hvis Arbeiderpartiet virkelig ville ha et sterkere vern, hadde de beholdt forskriften mot nydyrking av myr – det er et viktig første steg – og så hadde de sett på hvordan vi skal stramme inn lovverket for å beskytte myra mot annen nedbygging, enten det er hyttefelt, boligfelt eller infrastruktur. Det velger de ikke å gjøre, de velger heller å gå til tåketale, og det svekker lovverket og et viktig klimatiltak og naturverntiltak som har vart i ett år, før de går den andre veien og trekker det tilbake. Det er som det tidligere har blitt sagt: Hvis vi ikke kutter klimagassutslippene med dette tiltaket, må vi gjøre det innenfor landbruket, innenfor andre tiltak. Jeg vet ikke på hvilke andre områder Arbeiderpartiet mener vi nå skal stramme inn tiltaksbruken for å kompensere for dette.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-05-27:
Når jeg hører på Arbeiderpartiet som nå vil forsterke vernet av myr, er det helt ubegripelig hvorfor de kommer med dette forslaget som tar vekk forskriften mot nydyrking av myr og også tar vekk betingelsen om at det var en plan som var godkjent av departementet. Dette gjøres etter at vi har hatt en lang prosess for å få på plass forskriften, en lang prosess for å lage unntak i de kommunene hvor det er behov for det, slik at man har en fleksibilitet også i lovverket der det er i dag. Jeg tror mer at Arbeiderpartiet er der hvor representanten Pollestad var, han som sa at Senterpartiet ønsker reduserte utslipp av klimagasser. Det tror jeg Arbeiderpartiet også gjør: De ønsker å gjøre det, men de har ikke viljen til å gjennomføre tiltakene for å få ned klimagassutslippene eller for å ta vare på natur. Det handler om å føre en retorikk hvor man forsøker å være på alle sider av debatten, og det man først og fremst tenker på, er ikke klima, ikke natur, men Arbeiderpartiets posisjon. Debatten avslører at Senterpartiet og Fremskrittspartiet har forstått hva som pågår. Dette er en delegasjon til kommunene, det er en svekkelse av et vern som har vært jobbet med siden klimaforliket i 2012, som vi har fått på plass, som fungerer – og så tar man det bort igjen bare etter ett år. Jeg tror denne saken viser at i Arbeiderpartiet er det mange ønsker om å redusere klimagassutslipp, det er sterke ønsker om å ta vare på natur. Men når enkeltsakene kommer, når enkeltsakene skal vedtas, velger de å gå imot.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-05-27:
Når jeg hører på representanten Aasland, er i hvert fall signalet fra Arbeiderpartiet til statsråden at forskriften skal stå. Men jeg ser jo at det dere vedtar, er allikevel å ta dette ut fra lovverket, og da hjelper det lite hva representanten sier. Da blir det et juridisk spørsmål om dette faktisk kan stå. Og det dere i praksis gjør, er å delegere til kommunen – med de følger det gir. Og det er spesielt når argumentasjonen blir at dette må vi gjøre av hensyn til bøndene på Smøla, når vi jo nettopp har laget en forskrift som inneholdt unntaksbestemmelser – med utgangspunkt i situasjonen på Smøla. Så den er ivaretatt i den som nå gjelder. Det er ingen tvil om at denne saken svekker vernet, og det viser Arbeiderpartiets sanne klimaansikt.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-05-27:
Jeg er veldig glad for at regjeringen har revidert og funnet fram 400 000 kr til Maridalens Venner for å ivareta kulturlandskapet og landskapspleien i Maridalen landskapsvernområde. Som det ble sagt i replikkrunden, går jeg ut fra at begrunnelsen for dette ikke er hensynet til organisasjonen, selv om de har havnet i en vanskelig situasjon. Det må jo være hensynet til landskapspleien og ivaretakelsen av verneforskriftene somgjelder i Maridalen landskapsvernområde, som har vært ivaretatt av Maridalens Venner gjennom mange år, altså siden tilbake til 1990-tallet, og med støtte fra Oslo kommune fra 2004 – etter forslag fra Venstre og meg selv i bystyret i Oslo. Og Oslo har jo holdt denne støtten helt fram til nå. Jeg synes man har havnet i en veldig uheldig situasjon når Oslo har valgt å kutte i den støtten, for dette har fungert, og det har fungert godt. Risikoen nå, hvis ikke regjeringen hadde levert i revidert budsjett, ville være at nettopp den ivaretakelsen av kulturlandskapet, den landskapspleien som er bygget opp over lang tid, ville stoppe opp, og man ville som resultat fått gjengroing i stedet for fungerende skjøtsel, som er der i dag. Maridalen er viktig for Oslo, og den er viktig for landet. Det er et bynært område for landbruk inn mot Oslo. Det er også et av de viktigste ivaretatte kulturlandskapene av middelalderlandskap i Europa. Maridalen har en betydning langt utover akkurat det lokale i Oslo. Når man er der og går opp til Margaretakirken, som er en ruin, er det viktig å se seg omkring og se at den ruinen ligger i en katedral av et landskap. Det er det landskapet Maridalens Venner har vært med på å ivareta, og det er å ivareta landskapet som er begrunnelsen for at staten gir en støtte, og ikke organisasjonen i seg selv. Jeg tror det er mye man kan lære av dette. I Maridalen fungerer ivaretakelsen gjennom at det offentlige er inne. Det burde være Oslo; nå er det staten. De private er viktige, altså bøndene i Maridalen, men så trengs det også en frivillig organisasjon som er med på å koordinere og gjennomføre mye av arbeidet som gjøres der. Jeg tror dette er en organisering vi trenger å se nærmere på, og som vi kan lære av også i andre verneområder.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-27:
Dette er jo ein litt underleg debatt å kome inn og følgje, slik det ofte er når parti som tilsynelatande meiner vidt forskjellige ting, likevel skal stemme for same forslag. Då vert det store spørsmålet kva det i så fall skal vere eit uttrykk for. Kva er Stortingets vilje? Det er då ofte jobben til ei regjering å sitje å finne ut av det. For det første kan eg seie at viss ein meiner at nydyrking av myr ikkje gjev klimagassutslepp, bør ein eigentleg ikkje delta i debatten, for det gjer det jo heilt openbert. Det er eit vitskapeleg faktum, så det treng vi ikkje å diskutere. Det er heilt kurant å påpeike ulike paradoks ved at det er lov å byggje ned for eitt føremål, men ikkje for eit anna. Men så er det slik at det ikkje er slik det er. Vi har i mange år hatt eit forbod mot å drenere myr for å plante skog. Nå har vi fått eit forbod mot å drenere myr for å nydyrke. Regjeringa har nettopp varsla eit mogleg forbod mot drenering av myr for torvproduksjon. Dei har då til felles at dei som er imot det eine, alltid også er imot det andre. Det er nok ikkje slik at det er der paradokset ligg. Det spørsmålet eg stiller meg, som vert viktig her, er at det i forslaget som fleirtalet no tydelegvis har lyst til å vedta, står at det er viktig å ta vare på myr osv., og at departementet kan gje føresegner for nydyrking. Det er jo bra. Då kan jo departementet gje føresegner for nydyrking, og i dag har vi føresegner for nydyrking. Dei seier at det i utgangspunktet er forbode med nydyrking, og så finst det dispensasjonsmoglegheiter. Når eg høyrer på representanten frå Arbeidarpartiet, som seier at det vert bygd ned for mykje i dag, det vert gjeve for mange dispensasjonar, og myrer treng eit sterkare vern, slik representanten Aukrust seier, legg eg nesten til grunn at det at departementet skal kunne gje føresegner, må bety at ein framleis kan ha eit forbod mot nydyrking. Eg antar det. Det må representanten frå Arbeidarpartiet i så fall gjerne gå opp og stadfeste. Viss ikkje er det i alle fall litt krevjande å forstå kva ein eigentleg spør om. Då vil i så fall landbruksministeren få ein jobb i ettertid med å finne ut kva Stortinget har meint, men det er jo ein slik jobb vi statsrådar av og til får. Det er difor det er bra at vi har den regjeringa vi har, med dei statsrådane vi har, slik at Stortinget kan ha tillit til at vi gjer den jobben på ein god måte. Men eg meiner nok det eg seier, at når Arbeidarpartiets representantar, som jo er dei som har skrive forslaget som Senterpartiet og Framstegspartiet no vil støtte, seier at konsekvensen av det forslaget må vere at det skal verte eit strengare vern, ikkje eit svakare vern, mindre nedbygging, ikkje meir nedbygging, må vel den naturlege tolkinga vere at ein kan ha eit forskriftsfesta forbod mot nydyrking av myr? Det er eit interessant spørsmål som det bør vere mogleg å svare på.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-27:
Denne statsråden hadde gleda av å leie programarbeidet i partiet sitt, Venstre, der vi vedtok eit nytt partiprogram i april. I det partiprogrammet vedtok Venstre ein politikk der vi seier at vi ikkje ønskjer å drive med nye lisenstildelingar i nye område. Så eg trur at svaret på det gjev seg sjølv – at partiet mitt og eg er einige i at det bør vere politikken framover. No har for så vidt ikkje IEA tilrådd ein politikk. Dei har kome med ein analyse av korleis det er mogeleg å nå 1,5-gradersmålet med ein del føresetnader. Så har denne regjeringa ei regjeringsplattform som seier noko om korleis petroleumspolitikken skal førast. Det handlar bl.a. om å verne sårbare område, som Lofoten, Vesterålen, Senja, Møreflaket, Skagerrak, iskantsona som er flytta sørover, m.m. Det er eg glad for, men det er også regjeringa sin politikk å lyse ut nye område for leiting og utvinning.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-27:
Regjeringa legg ikkje i det heile opp til å bryte Parisavtalen – tvert imot. Regjeringa er blant dei første i verda som forsterkar klimamålet sitt under Parisavtalen med ein forpliktande plan for å nå dei måla, der vi skal gje eit betydeleg bidrag og kutte utsleppa våre betydeleg. Det er ikkje å bryte Parisavtalen, det er å etterleve han etter beste evne. Så er det reell ueinigheit i denne salen mellom parti, og for så vidt også mellom parti i regjeringa, om sider ved olje- og gasspolitikken. Det betyr at då må ein forhandle og finne løysingar, anten det handlar om iskantsona, Lofoten, Vesterålen og Senja, oljeskattregimet eller om konsesjonsrundar og TFO-rundar. Det trur eg representanten Haltbrekken og partiet hans er svært klar over, i alle fall har dei betydeleg erfaring med det. Så er det eit val til hausten. Det er eg glad for at det skal vere, og eg håpar at mange veljarar ønskjer å røyste på mitt parti, og eg vil tru at representanten Haltbrekken vil gje den same beskjeden til dei som kan tenkje seg å røyste på hans parti.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-27:
For det første er det slik at etter Parisavtalen forpliktar land seg til å redusere sine eigne nasjonale utslepp. Det er grunnstammen i internasjonal klimapolitikk, og det er eit prinsipp som er ganske viktig å halde fast ved, for å seie det forsiktig. Det er det Noreg har forplikta seg til etter Parisavtalen. Det er det vi no gjer medan utsleppa i Noreg går ned, og det er det klimaplanen viser korleis vi skal fortsetje med, slik at vi når dei nye og ambisiøse klimamåla våre. For det andre er det viktig å seie at det er ikkje slik at IEA tilrår at ein gjer det eine eller det andre. Det dei har gjort, er å lage ein veldig interessant rapport med eit scenario for korleis ein kan nå 1,5-gradersmålet innanfor energi. Det som har endra seg noko frå tidlegare rapportar, er bl.a. at dei i mindre grad enn før legg vekt på opptak frå CCS og treplanting, noko som fører med seg at det er mindre rom for nye, fossile ressursar, og at ein treng betydeleg større utbygging av fornybar energi. Og det er sjølvsagt eit interessant scenario å studere, og det er ein viktig rapport. Men klimapolitikken til regjeringa er godt beskriven i klimaplanen, han oppfyller måla i Parisavtalen, og han vil sørgje for at utsleppa i Noreg fortset å gå ned.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-27:
Det ser eg i og for seg positivt på. Det er statsforvaltaren som har ansvaret for denne typen verneområde, det er jo klart, men det er ikkje uvanleg at ein samarbeider med eksterne aktørar for å gjennomføre mykje av det praktiske og viktige arbeidet, i dette tilfellet skjøtsel av området. Mi forståing er at det er eit samarbeid som fungerer godt, og at organisasjonen Maridalens Venner bidrar med veldig mykje positivt i så måte. Det går eg ut frå at representanten er einig i, i og med at han står bak forslaget om å gje dei støtte, noko regjeringa har valt å gjere i revidert nasjonalbudsjett. Så den typen samarbeid mellom ansvarleg statleg myndigheit og eksterne aktørar, som denne organisasjonen er eit eksempel på, ser eg positivt på. Men det er klart – dette er jo noko som må avgjerast i det enkelte tilfellet.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-27:
Når det gjeld Maridalens Venner, har dei over mange år fått fast støtte frå Oslo kommune for å gjere det arbeidet dei gjer. Så har det raud-grøne fleirtalet i Oslo valt å kutte i den støtta. Det sette organisasjonen i ein krevjande posisjon, all den tid fristane for å søkje ulike prosjektmidlar osv. som er tilgjengelege frå staten si side, var gått ut. Det er bakgrunnen for at vi har valt å leggje inn ei løyving i revidert nasjonalbudsjett, slik at vi sørgjer for at det viktige arbeidet vert vidareført i år. Den generelle ordninga er slik at vi har ei rekkje ulike tilskotspostar ein kan søkje om midlar frå, også ein organisasjon som Maridalens Venner. Eg trur at som utgangspunkt er nok også det den beste måten å fordele statlege midlar på til arbeidet med denne typen verneområde.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-27:
Dette er i og for seg ein klassisk diskusjon, som vi har mykje i Stortinget når det gjeld finansiering av frivillige organisasjonar. På ulike område i ulike delar av budsjettet er det nok litt varierande praksis for om ein gjev eit fast grunntilskot over statsbudsjettet til enkeltorganisasjonar, av og til namngjevne i budsjettet, eller om ein berre baserer seg på søknadsbaserte ordningar for prosjektmidlar – eller ein kombinasjon. Så det er nok ikkje ein veldig konsekvent praksis frå område til område. På dette området er utgangspunktet til regjeringa og staten at det vert basert på ulike postar som det går an å søkje på. Der er det etter mitt syn godt med midlar, som ein absolutt kan bruke til å vidareføre eit viktig arbeid. Det vi snakkar om her, er nok eit litt spesielt tilfelle, for det er ein organisasjon som har hatt ei fast løyving frå Oslo kommune og basert seg på det. Eg har forståing for at det er krevjande når det med eitt fell bort. Men utgangspunktet for det vi har lagt inn i revidert nasjonalbudsjett, er at ein no skal gje støtte til at skjøtselsarbeidet kan vidareførast på eit godt nivå for inneverande år, og så har vi mange postar det er mogeleg å søkje på i framtida.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-27:
Vi har mykje pengar tilgjengeleg for å støtte slikt arbeid. Og så er det slik som eg opplyste i brevet mitt til komiteen i dag, at det er nokre fristar for å søkje om slik støtte. Eg forstår at i det tilfellet vi her snakkar om, er det krevjande å halde seg til for ein organisasjon som har basert seg på fast tilskot frå Oslo kommune – som då vart kutta av det raud-grøne fleirtalet i bystyret like før jul. Difor meiner eg at det er ei naturleg sak å ta opp i nettopp revidert nasjonalbudsjett, når ein skal revidere budsjettet. Det er riktig at det ikkje er tildelt midlar ut frå søknad, og det har bakgrunn i at den posten desse midlane er løyvde under, ikkje er ein søknadsbasert post. Men vi vart i departementet gjorde merksame på den krevjande situasjonen dei var i, både frå dei direkte gjennom møteførespurnader og i møte og i og for seg også gjennom dette representantforslaget frå Stortinget som også var levert på det tidspunktet. Og eg er einig med både representantane som har sett fram det forslaget, og andre i at det er naturleg at vi gjev denne løyvinga i år.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-27:
Det er nok slik at veldig mange postar både på mitt eige budsjett og på andre budsjett ikkje er søknadsbaserte, der ein ut frå politiske vurderingar i regjeringa når vi kjem med forslag, og i Stortinget når ein vedtek budsjetta, ønskjer å tilgodesjå ulike gode føremål. Då får eg understreke i den samanhengen at det reviderte nasjonalbudsjettet enno ikkje er vedteke, så det er opp til Stortinget om dei er einige med departementet i at det ut frå situasjonen er riktig å løyve pengar til Maridalens Venner under denne posten i år. Det har sjølvsagt ikkje Stortinget noka plikt til vedta, det kan Stortinget velje sjølv, men i eit demokrati som det norske er det slik at folkevalde politikarar er dei som løyver pengar over budsjetta. Ein del postar er søknadsbaserte, og det er bra, og ein del er det ikkje. Slik bør det nok også vere.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-27:
No hugsar eg ikkje i farta kva for ein dato i fjor representanten Haltbrekkens partifellar og resten av bystyret i Oslo vedtok budsjettet for i år. Eg går ut frå at det var ganske like før i år. Fristen for å søkje midlar på den eine posten var allereie gått ut, den var i november, og på andre postar var den allereie 15. januar. Det er klart vi har diskutert ulike sider ved denne saka i møte med organisasjonen. Eg synest dei har forklart utfordringane dei vart sette i, på ein god måte. Og det er klart at det å gå frå å basere seg på faste, føreseielege tilskot til å måtte snu seg rundt og finne inntekter frå andre, anten det er private donasjonar, kommersiell verksemd eller via å søkje, forstår eg kan vere krevjande for ein organisasjon – å hive seg rundt i løpet av nokre veker for å gjere det. Eg vil også understreke, og det er vel eit svar på det spørsmålet representanten også meiner han bør ha eit svar på, at utgangspunktet til regjeringa er at det er frå prosjektbaserte og søknadsbaserte postar vi løyver pengar til denne typen føremål. Men eg vil seie at dette er eit spesielt tilfelle.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-27:
Jo, og som eg var innom i stad – det er ein heilt fair diskusjon å ha i Stortinget om ein skal basere seg på faste løyvingar over statsbudsjettet til den typen organisasjonar, eller om ein i hovudsak skal ha søknadsbaserte ordningar. Per i dag er det slik at vi har lagt oss på ei ordning der vi har søknadsbaserte ordningar, og så er det nokre av organisasjonane som har klart å skaffe fast finansiering frå andre kjelder, slik som Maridalens Venner har gjort. Eg vil nok likevel ikkje anbefale Stortinget å stemme for – det er vel det representanten etterlyser – Senterpartiets forslag. Det har å gjere med at eg oppfattar at det då er meininga at ein skal leggje inn ei fast, varig løyving til den organisasjonen på statsbudsjettet. Det kan ein sjølvsagt gjere i Stortinget viss ein ønskjer det, men i så fall vil eg nok meine at det er naturleg også å vurdere om det er noko som skal gjelde fleire organisasjonar enn denne eine. I denne konkrete saka, som er spesiell – det er ingen tvil om det – er eg likevel glad for at vi har klart å finne ei løysing som fungerer. Det er viktig for det viktige skjøtselsarbeidet i Maridalen. Og eg håpar at det vert vidareført på ein god måte også i år.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
Jeg må si at i denne saken roter Arbeiderpartiet det til ganske grundig i myra. I dag står det i loven at det kan settes et forbud mot nydyrking av myr, og at unntak bare kan skje ved godkjennelse fra departementet. Nå vil Arbeiderpartiet fjerne fra lovteksten at det skal kunne innføres forbud mot nydyrking av myr i forskriften. Allikevel sier de at dette skal gi myra et sterkere vern. Da vil jeg i likhet med statsråd Rotevatn etterlyse et klart svar fra Arbeiderpartiet: Betyr det at det fortsatt kan forskriftsfestes et forbud mot nydyrking av myr eller ikke? Arbeiderpartiet vil også ta bort at unntak bare kan godkjennes av departementet. Arbeiderpartiet vil i lovteksten skrive at det er kommunene som skal godkjenne unntak. Det ble sagt at Arbeiderpartiet er politikkens svar på Magnus Carlsen. Jeg har aldri sett Magnus Carlsen sette seg selv frivillig sjakk mat, slik Arbeiderpartiet setter myra sjakk matt i denne saken. Hvis Arbeiderpartiet hadde vært opptatt av den urettferdigheten de mener det er at det kun er bønder som skal ta vare på myra, er det ikke så vanskelig å trykke på den grønne knappen når SVs forslag om forbud mot nedbygging av myr kommer opp til avstemning. Det er veldig enkelt. Hvis de ikke har prøvd det, kan jeg godt vise hvordan det gjøres. Da får vi også et forbud mot å bygge kjøpesenter, motorveier og annet på den verdifulle myra. Hvis Arbeiderpartiet hadde vært opptatt av å ta vare på naturen, hindre utslipp av klimagasser og sikre at alle tok sin del av arbeidet med å ta vare på myra, hadde de stemt for SVs forslag når det kommer opp til votering. Det vi risikerer nå, er å miste en ganske stor miljøseier takket være et ødeleggende forslag fra Arbeiderpartiet.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
Jeg er enig med representanten Aasland i én ting, og det er at denne saken er alvorlig. I fjor høst la Arbeiderpartiet fram et klimabudsjett hvor de viste hvordan utslippene av klimagasser skal kuttes. I dag legger de fram et forslag som svekker norsk klimapolitikk, som i verste fall fører til en utslippsøkning på opp mot 900 000 tonn CO 2 -ekvivalenter hvert år. Det tilsvarer de årlige utslippene fra 360 000 privatbiler. Mitt enkle spørsmål til Arbeiderpartiet er: Hvordan har Arbeiderpartiet tenkt å kompensere for en sånn utslippsøkning? Hvem skal kutte sine utslipp mer for at man skal kunne rote rundt i myra? Skal det parkeres 360 000 privatbiler? Skal man – det er jo lov å ønske – stenge noen eller si nei til nye oljefelt? Er det industrien som skal få tøffere utslippskrav, eller er det vanlige folk? Hvem skal kompensere for den utslippsøkningen som Arbeiderpartiet nå i verste fall legger opp til? Det må Arbeiderpartiet kunne svare på dersom dette klimabudsjettet fra i fjor høst skal stå til troende.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
Hvis Arbeiderpartiet er så for et forbud mot nedbygging av myr, er det bare å stemme for SVs forslag. Stemmer man imot det forslaget, er man ikke så for et forbud mot nedbygging. Da vil man at den urettferdigheten man i innlegg er så opptatt av, skal fortsette. Og så vil jeg etterlyse et svar på mitt spørsmål: Hvordan har Arbeiderpartiet tenkt å kompensere for de økte utslippene ved den økte nydyrkingen av myr som man nå legger opp til gjennom å fjerne forbudet fra lovteksten? Hvordan skal Arbeiderpartiet kompensere for i verste fall et utslipp tilsvarende 360 000 privatbiler i året?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
Regjeringens oljepolitikk øker faren for at vi må leve med svært alvorlige konsekvenser av klimakrisen. Sist uke kom rapporten fra en av verdens fremste oljeorganisasjoner, Det internasjonale energibyrået. Rapporten slår fast at dersom vi skal unngå de verste klimaendringene, må vi sørge for å holde temperaturøkningen til maksimalt 1,5 grader, og da kan det ikke tillates nye olje- og gassutbygginger etter 2021. Rapporten viser at regjeringens oljepolitikk er utdatert og øker faren for at vi må leve med en alvorlig klimakrise. I tillegg risikerer vi at vi med regjeringens oljepolitikk får en utgiftsbombe for fellesskapet. Når verden skal frigjøre seg fra fossil energi, er det ikke noen god forretningsidé å skulle pumpe opp stadig mer olje fra stadig flere sårbare områder. Produksjonen av fossil energi må falle raskt, og vi vet at vi har funnet det som trengs i årene framover. Det er for så vidt ikke noe nytt, verdens klimaforskere har i årevis sagt at vi har funnet mer kull, olje og gass enn vi kan brenne om vi skal nå Parisavtalens mål. Det nye nå er at energibransjen selv, i form av Det internasjonale energibyrået, sier det. IEA er kjent for å være ultrakonservative når det kommer til klimamål og oljeleting. De har lenge ivret for økt produksjon av fossil energi, og det er derfor også deler av norsk miljøbevegelse på slutten av 1970-tallet førte en kamp mot norsk medlemskap i IEA. Får denne nye rapporten noen konsekvenser for regjeringens politikk? Nei da, regjeringen har slått fast at det får den ikke. Det vi trenger nå, er en ledelse av Norge som skjønner alvoret, som sørger for at vi kommer i gang med den omstillingen som trengs. Norge har enorme muligheter. Kompetansen vi har bygd opp i oljeindustrien, vil vi få stor bruk for framover når vi bl.a. skal satse på havvind. At enkelte parti ikke vil satse på havvind og dermed sende tusenvis av verftsarbeidere ut i arbeidsledighet, er ikke til å forstå. Forrige uke talte oljelobbyens gud: Tiden for å sette i gang nye olje- og gassfelt er forbi. Det er på tide med handling. Ved en inkurie står SV inne i forslag nr. 2 i innstillingen, som går på å bli en global stjerne i klimaomstilling. Der skal SV ikke stå. Jeg tar opp de forslag SV er med på.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
Jeg har et enkelt spørsmål til statsråden: Er statsråden uenig i konklusjonene fra den siste rapporten til Det internasjonale energibyrået om at vi ikke kan tillate noen nye olje- og gassutbygginger etter 2021 dersom vi skal nå 1,5-gradersmålet?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
Det er godt å høre at statsråden er enig i konklusjonene fra Det internasjonale energibyrået. Da er mitt neste spørsmål: Hvorfor legger regjeringen da opp til å bryte Parisavtalens mål om å begrense den globale temperaturøkningen til maksimalt 1,5 grader gjennom en rekordhøy utlysning i 25. konsesjonsrunde?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
Det siste kan jeg bekrefte, men det statsråden sier, henger ikke helt på greip. På mitt første spørsmål svarer statsråden at han er enig i IEAs konklusjon om at det ikke kan tildeles noen nye olje- og gassfelt dersom vi skal nå 1,5-gradersmålet. På mitt andre spørsmål, om hvorfor regjeringen legger opp til å bryte 1,5-gradersmålet gjennom å tildele rekordmange felt gjennom 25. konsesjonsrunde, svarer statsråden at regjeringen ikke legger opp til å bryte 1,5-gradersmålet – men ved å gjennomføre en politikk som ifølge IEA er i strid med 1,5-gradersmålet. Jeg tror jeg må spørre hvordan statsråden klarer denne ulogiske slutningen.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
Det er en ting som forundrer meg i den saken vi nå diskuterer, for saken handler om å gjøre Norge til en ledestjerne i den globale klimaomstillingen. Da spør jeg meg: Hvilke standarder er det forslagsstillerne fra Miljøpartiet De Grønne setter til det å være en global ledestjerne? Etter at USAs president kom med sine klimamål, opplevde vi en nærmest panegyrisk hyllest fra Miljøpartiet De Grønne – en panegyrisk hyllest av klimamål som er betraktelig svakere enn den norske regjeringens klimamål, som det samme partiet med rette kritiserer i harde ordelag. Hvorfor stiller man med klappsalver og jubelrop når verdens nest største forurenser kommer med en klimapolitikk som er i strid med 1,5-gradersmålet, som har fått sterk kritikk fra amerikansk miljøbevegelse, og som attpåtil – tro det eller ei – er svakere enn den norske regjeringens klimapolitikk? Og det siste er jo et kunststykke å få til. USA sitter på et betydelig ansvar for det uføret verden har havnet i. Derfor er de utslippsforpliktelsene den amerikanske presidenten har sagt at landet er villig til å ta på seg, altfor svake. Når man hyller en uansvarlig svak klimapolitikk fra verdens nest største forurenser, kan man lure på hvor lavt listen legges for det å være en global ledestjerne. Miljøpartiet De Grønne virker å være såre fornøyd så lenge vi har en president som snakker varmt om kampen mot klimakrisen, men bla-bla-bla er altså det som skal ta oss ut av klimakrisen. Vi i SV lever etter slagordet «action speaks louder than words». Klimakrisen trenger handling og utslippskutt – ikke flere statsledere som bare snakker om hvor viktig klimakampen er. Med denne hyllesten av den amerikanske presidenten stiller Miljøpartiet De Grønne seg i samme rekke som de mange Høyre-politikerne sto i da de klappet de klimastreikende ungdommene på skuldrene for et par år siden og sa: Det er bra dere engasjerer dere.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
Maridalen er en dal med rik og fin natur. Senest i går ettermiddag hadde jeg gleden av en flott sykkeltur i dalen. Her er det rik natur og et velholdt kulturlandskap. Derfor ble også Maridalen vernet som landskapsvernområde 31. august i 2001. Formålet med vernet er «å bevare det vakre og egenartede natur- og kulturlandskapet i Maridalen som en helhet, med særpreg fra tidligere tiders jordbrukslandskap, og med de biologiske, geologiske og kulturhistoriske elementer som bidrar til å gi området dets verdifulle karakter». Med basis i verneforskriften er det vedtatt en forvaltningsplan som inneholder nærmere retningslinjer for forvaltningen av området. I denne forvaltningsplanen legges det bl.a. vekt på tiltak for å unngå gjengroing i noen av områdene. Følgende tiltak er prioritert: nødvendige tiltak for ikke å tape verneverdi, eksempelvis tiltak for å rydde og vedlikeholde verdifulle områder som er under gjengroing, ved rydding og slått eller beiting korrekte tiltak på bakgrunn av eksisterende kunnskap som er relativt enkle å gjennomføre, som rydding av steingjerder osv. tiltak for å forbedre og tilbakeføre eksempelvis stell og reetablering av alleer og trær som er karakteristiske i landskapet Enkle tiltak som kombinerer hensyn til friluftsliv og kulturminner, er også satt i verk. Frivillige organisasjoner spiller en viktig rolle i arbeidet med å skjøtte våre verneområder. Derfor er det også en rekke poster på statsbudsjettet de kan søke om støtte fra til dette arbeidet. SV mener det er viktig å prioritere støtte til konkret skjøtselsarbeid, men vi mener det ikke er riktig å gi én organisasjon i Oslo fordeler lignende organisasjoner i andre deler av vårt langstrakte land ikke får. Derfor går vi imot det forslaget som reises fra Senterpartiet. Vi mener vi må behandle alle organisasjonene som jobber med skjøtsel i verneområdene i landet, likt, og at de skal kunne søke på like fot fra de ulike budsjettpostene som er. Jeg hadde håpet å kunne avslutte også denne dagen med en flott sykkeltur i Maridalen. Det tror jeg det kanskje spøker lite grann for, men dalen kommer til å ligge der i morgen og i overmorgen også.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
I revidert nasjonalbudsjett fikk Maridalens Venner 400 000 kr. I formiddag kunne statsråden opplyse komiteen om at disse pengene ble tildelt organisasjonen uten at det forelå noen søknad. Statsråden skriver i sitt brev til komiteen i dag at regjeringen på bakgrunn av et møte 15. april ble klar over organisasjonens vanskelige økonomiske situasjon, og at det var på bakgrunn av dette at departementet utformet et forslag om støtte via revidert budsjett. Mitt spørsmål er: Vil statsråden åpne pengesekken for andre, tilsvarende organisasjoner som rundt om i landet driver med skjøtsel av våre verneområder, og som har en vanskelig økonomisk situasjon? Hvis svaret er nei på det spørsmålet: Hvorfor ikke?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
Jeg oppfatter vel at svaret på spørsmålet mitt var nei, og at de andre organisasjonene er henvist til de ordinære tilskuddspostene, hvor det må søkes. Hvis jeg tar feil, ber jeg om at statsråden korrigerer meg. Jeg har spørsmål til oppfølging: Det er riktig, som statsråden sier, at posten som Maridalens Venner har fått støtte fra, ikke er en av postene med søknader. Da er spørsmålet: Er det gitt noen informasjon til andre organisasjoner om at de kan få støtte fra denne posten dersom de ber om et møte med departementet, slik Maridalens Venner gjorde?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
Siden statsråden ikke korrigerte min oppfattelse av svaret på første spørsmål, oppfatter jeg at min oppfattelse var riktig. Organisasjonen vi her snakker om, ble i fjor klar over inntektsbortfallet i god tid før søknadsfristen for flere tilskuddsordninger for skjøtsel gikk ut 15. januar. Da er spørsmålet: Ble det tatt med i vurderingen av departementets behandling av forslaget til revidert nasjonalbudsjett at organisasjonen ikke hadde søkt på disse støtteordningene til tross for at de burde vært klar over den økonomiske situasjonen de var i?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
Denne saken reiser noen prinsipielle spørsmål. Det dreier seg ikke om hvorvidt Maridalens Venner gjør en god jobb eller ikke, men det dreier seg om hvorvidt vi skal behandle organisasjoner som driver med skjøtsel av våre verneområder, likt eller ulikt. Representanten Lundteigen sa at jeg tok feil i replikkordskiftet da jeg sa at Maridalens Venner var klar over den økonomisk vanskelige situasjonen før søknadsfristen for mange tilskuddsordninger gikk ut 15. januar. Han sa at jeg tok feil om at de var klar over den økonomiske situasjonen da. Da vil jeg oppfordre representanten Lundteigen til å lese Aftenposten den 16. desember i fjor, der lederen for Maridalens Venner snakker om den økonomisk vanskelige situasjonen som har oppstått. Det er nesten én måned før søknadsfristen går ut. Jeg vil sitere fra brevet som komiteen fikk fra statsråden i dag: De fleste tilskuddsordningene har søknadsfrist 15. januar, og én hadde frist i november 2020. Så det var altså mulig å søke om tilskudd fra de fleste tilskuddsordningene da man ble klar over denne situasjonen. Vi kan ikke ha det sånn at vi driver med forskjellsbehandling av organisasjoner som driver det viktige skjøtselsarbeidet – for det er også SV for, at organisasjoner på frivillig basis skal være med i skjøtselsarbeidet og skal få støtte til det. Men vi må sørge for å behandle alle sammen likt. For det er en rekke organisasjoner rundt omkring i det ganske land som gjør en fantastisk jobb for å ta vare på våre fantastiske verneområder. I parentes kan vi jo bemerke at Senterpartiet har vært imot opprettelsen av flere av dem. Men ut fra replikkordskiftet mellom statsråden og meg får vi bekreftet at for disse andre organisasjonene er ikke pengesekken åpen. De får ikke den samme støtten som det Maridalens Venner nå får. Jeg håper da at Senterpartiet i sitt alternative reviderte budsjett legger fram en durabelig pott også for de andre organisasjonene.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-27:
SV er vel det partiet i denne sal som i sine alternative budsjetter de siste årene har økt bevilgningene til de frivillige organisasjonene mest. Under den sittende regjering har bevilgningene til de frivillige miljøorganisasjonene mer eller mindre stått på stedet hvil. Hva som har ligget i Senterpartiets alternative budsjett, vet ikke jeg, men det kan sikkert noen fra Senterpartiet opplyse oss om: Har støtten økt, eller har støtten blitt redusert? Representanten Kjenseth sier at vi er opptatt av millimeterrettferdighet. Nei, det får vi ikke til. Jeg kommer selv fra en frivillig organisasjon og vet hvor mye det betyr å kunne få offentlig støtte. Derfor er det snakk om at vi i større grad må få en likebehandling av de frivillige organisasjonene. Så sier representanten Kjenseth at Maridalen er et avgrenset verneområdet. Det er riktig – i likhet med alle andre verneområder i Norge. De fleste er ganske små, og alle er avgrenset. Representanten Kjenseth sier også at tilgangen på fagfolk er større i Oslo enn ellers i landet. Det vil jeg på det sterkeste protestere mot. Trondheim, hvor jeg kommer fra, må på mange måter sies å være naturvernhovedstaden i Norge. Her finner vi hovedkontoret til Miljødirektoratet, her finner vi Norsk institutt for naturforskning, her finner vi Artsdatabanken. Tilgangen på fagfolk er stor også i andre deler av landet. Og den artskartleggingen som Artsdatabanken gjennomfører, med stor grad av hjelp fra frivillige organisasjoner og personer i hele landet, viser også at tilgangen på fagfolk – folk som kan noe om natur, som kan noe om skjøtsel av våre verneområder – er stor i hele landet. Men da er det også viktig at vi sikrer at disse folkene og organisasjonene får muligheten til å få støtte fra staten. Det vi har fått bekreftet i dag, er at pengesekken ikke er åpen på tilsvarende måte for disse organisasjonene, og det er en forskjellsbehandling som er ganske utrolig.