trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-02-07:
Jeg takker statsråd Elvestuen for svaret. Vi i De Grønne må da konstatere at Venstre går i samme fella som SV gjorde da de satt i regjering. Man gjør noen små grønne tiltak i Klima- og miljødepartementet. Samtidig er man medansvarlig for en enorm satsing på fossil energi, som videreføres. La meg ta ett eksempel bare: Ferske tall fra SSB anslår at de norske investeringene i fossilindustrien i 2018 blir på 144 mrd. kr. Summen av investeringene i all annen industri blir til sammen på 20 mrd. kr. Det er sju ganger så mye til fossilindustrien. Mener statsråden for alvor at disse investeringene i nye felt, som vil øke produksjonen utover på 2030-tallet, er i tråd med Parisavtalen?
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-02-07:
Statsråden sier nå det samme som alle norske regjeringer har sagt i 30 år – jeg tror han har blitt smittet av ministerviruset – at Norge skal på den ene siden redde verden for klimaendringer og skape et dynamisk og mangfoldig næringsliv og samtidig være en av verdens aller største eksportører av klimaskadelig petroleum. Denne strategien har slått feil gang på gang. Venstre har tidligere tatt til orde for en reell grønn vekst. Norge leverer ikke grønn vekst i henhold til OECDs indikatorer sammenlignet med Sverige, Danmark, Finland, Sveits osv. Derfor vil vi i De Grønne foreslå en ny strategi: Hva med å flytte skatteincentivene til grønne næringer? Statsråden har tidligere tatt til orde for å avvikle letesubsidiene. Vi kan også stanse åpningen av nye felt. Er statsråden enig i at det trengs en slik grunnleggende endring i norsk energipolitikk for å respektere Parisavtalen?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-02-07:
I dag har vi en situasjon der det ifølge regjeringen er forbudt for en kommune å prioritere ideelle barnehager foran profittbarnehager. Regjeringen kom med forbudet sitt i et rundskriv etter at kommuner som Oslo, Trondheim, Bodø og Tromsø vedtok at de ville stanse velferdsprofitørene og heller bygge ut nye barnehager i kommunal regi og ideell, privat regi. Samtidig som Høyre nekter rød-grønne kommuner å stanse kommersielle barnehager, innførte Høyre et forbud mot å bygge nye kommunale barnehager da de styrte hovedstaden. Med andre ord: Borgerlig politikk skal være lov, men rød-grønn politikk skal være ulovlig. Dette er absurd. Men i går signaliserte Arbeiderpartiet, SV og Kristelig Folkeparti at de støtter lovendringer som tydeliggjør retten til å skille mellom ideelle og kommersielle barnehager. Det skulle bare mangle. Det handler om å sikre at skattepenger, bevilget til barnehager, går til barnas beste og ikke til privat berikelse av selskaper som Espira og deres eiere i skatteparadiset Guernsey. Retten til å skille mellom ideelle og kommersielle ble også bekreftet av Fylkesmannen i Oslo og Akershus, som ga Oslo kommune medhold i at man kan stanse barnehagebusinessen. Det samme gjorde jusprofessor Tarjei Bekkedal, som slo fast at barnehageloven tillater kommunene selv å bestemme hvem som skal få tilskudd. Bekkedals ord er at kommunene har demokratisk frihet til å velge andre enn de kommersielle aktørene. Mitt spørsmål er: Vil regjeringen nå ta signalene fra Stortinget og trekke tilbake instruksen som forbyr kommunene å prioritere ideelle barnehager over kommersielle barnehager?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-02-07:
EØS har ingenting med reglene for tilskudd til barnehager å gjøre. Jeg tror mange innbyggere reagerer på at barnehageeiere som Benn Eidissen og Even Carlsen tjener en kvart milliard kroner hver når de selger seg ut av Norlandia, penger som kommer fra foreldrebetaling og fra skattepengene våre. I barnehageloven § 14 a står følgende: «Offentlige tilskudd og foreldrebetaling skal komme barna i barnehagen til gode. Barnehagen kan ha et rimelig årsresultat.» Etter vårt syn er dette en selvmotsigelse. Skal alle pengene gå til barnas beste, kan ikke penger tas ut av barnehagen. Det blir som å falle fra Preikestolen og overleve, det er «Mission Impossible», og Jan Tore Sanner er ingen Tom Cruise. Ser statsministeren at barnehageloven er selvmotsigende i sin § 14 a?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-02-07:
I går uttalte Høyres Mathilde Tybring-Gjedde at Arbeiderpartiet allierer seg med Rødt mot de kommersielle barnehagene. Det skjer endringer nå, stadig flere reagerer på at store verdier tas fra barnehagene til privat berikelse. Men ikke Høyre, og det er rart, for Høyre støtter utbytteforbudet i skolen. Som Høyres Henrik Asheim har sagt, kan man ikke ta utbytte, og det er rett og rimelig all den tid dette er et offentlig finansiert tilbud. Men når det gjelder et annet offentlig finansiert tilbud, nemlig barnehagene, stritter Høyre imot et profittforbud. Så ifølge Høyre er det riktig at eiere tar penger bevilget til barnehagebarn, mens det er galt at eiere tar penger bevilget til barneskolebarn. Det er vanskelig å forstå logikken. Så jeg vil ha et svar når det gjelder denne forskjellsbehandlingen. Hva er den prinsipielle forskjellen på en femåring i barnehagen og en seksåring i skolen?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2018-02-07:
For Arbeiderpartiet er helheten i skolepolitikken viktig. Statsministeren står her og kun beskriver problemet. Arbeiderpartiet har sett behovet for å ta grep. Vi kan ikke bare fortsette som før. Innføringen av en lærernorm gjør at vi alene kommer til å trenge 2 500 nye lærere. Rigide opptakskrav i lærerutdanningene har gjort at søkertallene dessverre synker, spesielt i grunnskolelærerutdanningen. Og når kompetansekravene har tilbakevirkende kraft, øker det lærermangelen, og det øker bruken av ukvalifiserte i skolen. Det er denne helheten som gjør at vi i Arbeiderpartiet tar grep. Jeg er egentlig litt overrasket over at Høyre er så passive i møtet med denne lærermangelen og økningen i antallet ukvalifiserte, for Arbeiderpartiet har tidligere alltid hatt selskap av Høyre i å være opptatt av helheten i skolepolitikken når en ser slike alvorlige konsekvenser. I svarene fra statsministeren nå virker det som om vi må vente i ti år, til kompetansekravene er innført, før Høyre er villig til å være med og se på helheten. Mitt spørsmål til statsministeren er: Hvor lenge må vi vente før Høyre igjen blir opptatt av helheten i skolepolitikken?
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-02-07:
Som jeg vet ut fra media, vet representanten Slagsvold Vedum at NRK med virkning fra 29. januar på ny har lagt om distriktssendingene sine på tv. NRK har nå en ti minutters nyhetssending før kl. 19 samt to sendinger på fem minutter før kl. 21 og kl. 23. Endringen ble besluttet som følge av reaksjoner fra publikum. NRK sier sjøl at de undervurderte den sterke relasjonen mange har til tv-nyhetene fra sitt distrikt. Jeg setter stor pris på at NRK på denne måten viser at de lytter til signaler fra sitt publikum og faktisk justerer kursen deretter. Så til spørsmålet om ivaretakelse av NRKs allmennkringkasteroppdrag: Vi har et godt etablert og velfungerende system for tilsyn med NRKs allmennkringkasteroppdrag, som er hjemlet i kringkastingsloven. Dette systemet forutsetter at det er kringkastingssjefen som er ansvarlig for NRKs løpende redaksjonelle virksomhet, innenfor de overordnede og langsiktige rammene som er fastsatt av denne sal i NRK-plakaten og NRKs vedtekter. Medietilsynet fører tilsyn med om NRK oppfyller allmennkringkasteroppdraget, uavhengig av departementet. Allmennkringkastingsrapporten som Medietilsynet legger fram for NRKs generalforsamling hvert år, gir regjeringa og Stortinget grunnlag for å vurdere hvorvidt det er behov for endringer i NRKs oppdrag. Hensikten med dette systemet er å sikre prinsippet om redaksjonell uavhengighet og å motvirke politisk motivert innblanding i redaksjonelle vurderinger i utide. Det er derfor ikke noen hensikt i å gi noen vurdering av om NRK i denne saken oppfyller sitt oppdrag eller ikke.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-02-07:
Det har vi ikke drøftet med NRK ennå. Regionreformen er i prosess, og kanskje bruker vi andre begreper om regionene framover enn det som i dag er referert til i regelverket. Jeg merker meg at NRK nå prøver å ha en strategi der man bruker regionkontorene mer til også å produsere nasjonale nyheter, noe jeg syns er et positivt grep. Det gjør at flere regionale og lokale nyheter kommer opp og blir løftet som nasjonale nyheter, og at det ikke er bare Oslos lokale nyheter som blir nasjonale nyheter. Jeg syns også det er viktig å ha med seg det aspektet her av hvis NRK skal bygge ut store regionkontor, er det også en utfordring for hele bredden av lokale nyhetsfirmaer vi har, som har gitt oss lokalaviser, lokal tv, lokal radio, lokale podkaster – alle de lokale initiativene som er der. NRK skal ikke ha noe mål om å være en monopolbedrift som stopper det.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-02-07:
Regjeringsplattformen varsler at vi f.eks. skal lage et alternativ til lisensen. Der håper jeg Senterpartiet vil være med i dialogen. Det betyr at det kommer meldinger til denne salen der vi får mulighet til å diskutere dette framover. Da håper jeg også at Senterpartiet vil være med i dialogen og lage en bred enighet. Vi kan ikke ha en enighet når det gjelder NRK, som bare er avhengig av ett eller to partier i denne salen. Vi må ha en mye større bredde bak en sånn enighet. Dette er en del av også den debatten. Jeg håper at også representanten engasjerer seg i at vi ikke bare skal ha et NRK som er spredt over hele landet, men at vi også har en mediepolitikk som sikrer lokalavisene våre, som er en så viktig del av både vår lokale identitet og mediekonsumet i Norge, der vi har stor tillit til våre lokalaviser. De har vært viktige for å utvikle lokale identiteter. Den balansegangen må vi også sørge for at er til stede.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-02-07:
Mitt spørsmål lyder: «Prestasjonspress i skolen er en faktor som påvirker barn og ungdoms psykiske helse. Fagpersoner peker på at presset og stresset forplanter seg ned i barnehagen. Rammeplanen som er satt i verk 1. august 2017, stiller tydeligere krav til at barnehagene må ha et systematisk pedagogisk arbeid. Ser statsråden en fare i at barnehagene innrettes mer som skoleforberedende institusjoner, og hvordan skal «et systematisk pedagogisk arbeid» forstås?»
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-02-07:
Takk for svar. Lek er en vesentlig del av unges liv og utvikling, og leken har en egenverdi. Senterpartiet er opptatt av gode overganger mellom barnehage og skole, men er skeptiske til mønsteret der barnehagen med ny rammeplan blir mer lik skolen, med økt press på læringsaktiviteter framfor fri lek. Som nevnt viser erfaringen fra skolen at elevene opplever press og stress som et resultat av økt fokus på resultater og testing. Når barnehagelærerne nå skal planlegge, handle og tenke systematisk, kan statsråden garantere at regjeringen ikke vil påtvinge barnehagelærere økte krav til dokumentasjon og kartlegging av enkeltbarn som del av den pedagogiske virksomheten?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-02-07:
Dokumentasjonskrav får vi altså ikke noe svar på. Men det vi derimot har dokumentert, og en litt annen utfordring i skolen som jeg vil trekke fram, er at NRK P2 i morges meldte at ADHD er blant de vanligste psykiske lidelsene blant barn og unge i Norge i dag. Det var en tredobling av ADHD-tilfeller på to år hos helseforetaket Helse Fonna. Flere barn og unge blir henvist til BUP, og stadig flere får en diagnose. Klinikkdirektøren der, Eikeset, sier det er positivt at de som trenger psykisk helsehjelp, får det, men samtidig bekymringsfullt at det er en økning i antall henvisninger og diagnoser med ADHD. Dette kan bl.a. være et uttrykk for at flere barn og unge sliter med å tilpasse seg skole, skolesystem osv. Hva slags forbedringspotensial og muligheter ser statsråden i skolen og skolesystemet, slik at barn slipper å føle at de må tilpasse seg disse rammene som de skal passe inn i?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-02-07:
Rammeplanen er en forskrift til barnehageloven, og alle landets barnehager er forpliktet til å følge den. Innholdet i rammeplanen gir ikke grunnlag for å hevde at barnehagene innrettes mer som skoleforberedende institusjoner. Psykisk helse er et av regjeringens viktigste satsingsområder, og regjeringen styrker det forebyggende helsearbeidet. Det er svært ulike og sammensatte årsaker til at barn og ungdom blir stresset og utvikler psykiske plager. Noen av årsakene kan ligge i skolen, men mange ligger også utenfor det skolen kan påvirke. Jeg viser her til svar på spørsmål 23 i spørretimen 8. november 2017, hvor daværende kunnskapsminister Henrik Asheim redegjorde for hva skolen gjør for å motvirke negativt stress. Barnehagen skal gi trygg og god omsorg og samtidig stimulere til lek, læring og utvikling på barns premisser. Rammeplanen fremhever at barnehagen har en helsefremmende og forebyggende funksjon, og at den skal fremme barnas fysiske og psykiske helse. Barnehagen skal være en pedagogisk virksomhet, og godt pedagogisk arbeid er i seg selv kjennetegnet av systematikk. Som kunnskapsminister ville jeg vært bekymret hvis det pedagogiske arbeidet i barnehagen ikke var systematisk. Rammeplanen fastslår at personalet skal planlegge, tenke og handle langsiktig og systematisk, og at dette må baseres på kunnskap om barns trivsel og allsidige utvikling. Dette krever barnehagelærere som utdannes spesielt for å kunne ivareta barnehagens oppgaver. Et hovedfunn i forskning er at personalets kompetanse er den viktigste enkeltfaktoren for barnas trivsel og utvikling, og regjeringen er opptatt av at personalet i barnehagen skal ha høy kompetanse. Andelen pedagoger i barnehagen har steget de senere årene. I 2018 skal det brukes om lag 400 mill. kr på tiltak for å fremme kvalitet i barnehagen. Det er mer enn en dobling fra 2013. I tillegg er 424 mill. kr lagt i kommunenes rammetilskudd til flere barnehagelærere.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-02-07:
Jeg ser lyst på det gode arbeidet som gjøres i norske barnehager. Vi ser også fra foreldreundersøkelsene at foreldre er veldig godt fornøyd med barnehagene. Så er det riktig at vi i de senere år, i godt samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre, har prioritert opp antall pedagoger i barnehagene. Vi får nå også på plass en norm for antall ansatte i barnehagen, og vi prioriterer bygging av kompetanse. Men det betyr ikke at barnehagen skal bli mer lik skolen. Barnehage er barnehage, som skal gi god og trygg omsorg og stimulere til lek, læring og utvikling på barns premisser. Sånn har det vært, og sånn skal det være. Så vet vi at barn som har gått i barnehage, ofte gjør det bedre på skolen, for i barnehagen jobber de med finmotorikk og språkutvikling, og jeg ser ingen motsetning mellom det og at barna har god omsorg og mye frilek.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-02-07:
Til det forrige spørsmålet: Vi har ingen planer om å innføre noen nye dokumentasjonskrav i barnehagen. Så fikk vi en rapport i fjor høst, som kom etter at daværende kunnskapsminister hadde bedt om den, for å se på kunnskapsgrunnlaget knyttet til stress i skolen. Det er en realitet at man opplever mer stress – det er også, tror jeg, en virkelighet som man møter utenfor skolen. Det er også påpekt hva som kan gjøres for å forebygge og dempe stresset i skolen, og det handler om engasjerte lærere og god undervisning, og jevn fordeling i arbeidsoppgavene som en viktig del av det. Dette har høy prioritet fra regjeringens side. Det skal være trygt og godt både i barnehage og skole. Det danner det beste grunnlaget også for god læring.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-02-07:
Undersøkelsen om effektivitet i kommunene som representanten Henriksen viser til, har vært gjennomført i flere år og ble første gang gjennomført i 2011, med data fra 2008. Høsten 2016 ble den for første gang publisert på regjeringens nettsider og dermed gjort mer tilgjengelig. Kommunene blir vurdert mot sammenlignbare kommuner. De mest effektive kommunene er referanser som sammenlignbare kommuner måles mot. Det overordnete målet med undersøkelsen er å få kunnskap om hvordan offentlig sektor kan bli bedre. Det handler om å jobbe smartere, ikke om å løpe fortere. I undersøkelsen ser forskerne på forskjeller i effektivitet mellom kommunene, men den måler ikke hvor effektive de beste kommunene er. En ny bemanningsnorm kan derfor bidra til å minske forskjellene, fordi det vil bli stilt tydeligere krav til minimumsnivå for bemanning i barnehagene. Analysen viser at mange kommuner har et potensial for en bedre utnyttelse av ressursene og bedre tjenester gjennom å lære av andre. Kommuner som tenker nytt og jobber smartere, kan frigjøre ressurser til flere og bedre barnehageplasser og bedre skoler. Denne undersøkelsen er bare én av mange måter å få kunnskap om barnehage og skole på. Den gir ikke noe fasitsvar, men den kan, sammen med svært mye annen informasjon vi har om kvalitet i skole og barnehage, være et godt utgangspunkt for å tenke igjennom bruk av ressursene. Utdanningsdirektoratet spør f.eks. årlig ansatte, eiere og myndigheter om bl.a. kompetanseutvikling og psykososialt miljø. Undersøkelsen gir nyttig informasjon som grunnlag for videre politikkutvikling. Jeg får også viktig informasjon om situasjonen i Barnehage-Norge gjennom den nylig publiserte foreldreundersøkelsen. Det er gledelig at over 90 pst. av foreldrene er fornøyde med tilbudet. Selv om tilfredsheten er høy, håper jeg alle barnehager og eiere vil bruke undersøkelsen til å bli endra bedre. Jeg kan berolige representanten Henriksen med at kunnskapsministeren har og jevnlig vil få et bredt og godt kunnskapsgrunnlag for videre politikkutvikling på skole- og barnehagefeltet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-02-07:
La meg først si at det er ikke slik at Kommunal- og moderniseringsdepartementet sitter og lager denne undersøkelsen. Det er Senter for økonomisk forskning som har ansvaret for den, bl.a.. Og det er også slik, som jeg redegjorde for i mitt svar, at dette har man gjort siden 2011, så dette er ikke noe nytt som den forrige kommunal- og moderniseringsministeren fant på. Men jeg sørget for at dette verktøyet ble mer tilgjengelig. Vår regjering, både den som var før jul, og den som er etter jul, er for åpenhet. Og det at vi har åpenhet om dette, istedenfor at det er gjemt i en papirbunke, mener jeg er en fordel både for kommuner, for lokalpolitikere og for innbyggerne, som kan gå inn og se hvordan kommunen deres er sammenlignet med sammenlignbare kommuner. Så er det slik at dette ikke er noe fasitsvar. Dette er ett kunnskapsgrunnlag, som også må ses i sammenheng med andre. Jeg har tillit til at både lokalpolitikere og administrasjon klarer å bruke dette på en fornuftig måte.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-02-07:
Ja, det er riktig at jeg har gjort en endring, og jeg har gjort en viktig endring, og det er å gjøre dette materialet mer tilgjengelig. Jeg mener at alle bør være tjent med at denne typen målinger ikke er gjemt bort i en papirbunke, men at de er tilgjengelig for lokalpolitikere, administrasjon og innbyggere, slik at man kan stille spørsmål. Så har jeg tillit til at man lokalt finner de gode svarene. Dette må også ses i sammenheng med hva man ellers gjør. Selvsagt kan også denne undersøkelsen forbedres, men det at ting kan forbedres, må ikke være noe argument for ikke å gjøre det vi faktisk har gjort, mer tilgjengelig. Det er fint at Arbeiderpartiet har høye ambisjoner om enda flere pedagoger og enda flere ansatte i barnehagen. Arbeiderpartiet styrer jo mange av landets kommuner, og det betyr at hvis dette har høyeste prioritet for Arbeiderpartiet, så kan Arbeiderpartiet i de kommunene de styrer, sørge for at det blir flere pedagoger. Vi har nå satt en norm for antall ansatte og for pedagoger, og den har vi tenkt å følge opp. Så får vi se om vi kan heve listen ytterligere. Men vi skal først gjøre det vi har sagt vi skal gjøre.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2018-02-07:
«Regjeringens politikk er å overføre ansvaret for havner fra Kystverket til de 11 nye regionene i løpet av de neste to årene. Stortinget har nylig behandlet rullering av Nasjonal transportplan(NTP) for perioden 2018 til 2029. (NTP) Betyr overføringen av ansvaret for fiskerihavnene til regionene at regionene fritt kan prioritere hvilke havner som skal bygges ut, og at NTPs prioriteringer ikke er bindende for regionene?»
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2018-02-07:
Jeg er glad for at ministeren og jeg har samme oppfatning av at fiskerihavner er viktig. Det er bare litt synd at da statsbudsjettet ble satt opp, halverte denne regjeringen midlene til fiskerihavner – så ett er nå ord, noe annet er handling. Hvis jeg forstår deg rett, betyr det du sier, at når regionene overtar, kan de prioritere som de vil, eventuelt endre helt rekkefølgen eller prosjektene som er vedtatt i Nasjonal transportplan. Hvis prosjektet NN er vedtatt, kan regionen fritt tenke at nei, det ønsker vi ikke, vi vil heller prioritere der. Så statlig styring med bygging av fiskerihavner og det som er vedtatt i Nasjonal transportplan, gjelder egentlig ikke? Når regionene har overtatt, har de full råderett. Det er egentlig det som er mitt prinsipielle spørsmål.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2018-02-07:
Betyr det samferdselsministeren sier, at i framtidig rullering av NTP, vil fiskerihavner bli tatt ut og vil kun være regionens ansvar, og at regionen planlegger dem? Og det vil ikke bli diskutert i Stortinget hvilke fiskerihavner som skal prioriteres?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-02-07:
Regjeringens politikk er å prøve å styrke distriktene gjennom å gi dem økt myndighet og være med på å prioritere innenfor næringsutvikling. Fiskerihavner er viktig i så måte. Det vil være med på å støtte opp om en fiskeriflåte og foredling av fiskeriressurser på land, og kan være med på å skape arbeidsplasser. Det er hele veien en diskusjon om at Oslo-makten ikke skal vite best, nettopp for å sikre at en i distriktene kan være med på å påvirke utviklingen i sin region. Et bidrag til det er å sørge for at regionene vil få innflytelse og kunne styre nettopp utbyggingen av fiskerihavner. Det betyr at en overfører makt og myndighet, og at en overfører de bevilgningene som i dag disponeres nasjonalt. Jeg mener det er bra både for å sørge for økt lokal innflytelse og for å sørge for at vi får en enda bedre utvikling av fiskerinæringen. Vi har de siste årene sett at det nå blir flere fiskere, ikke færre. Vi ser at det er store investeringer i fiskerinæringen generelt – både de havgående og de som driver med oppdrett – og vi ønsker å legge til rette for at mer av fisken kan bli foredlet i Norge. Vi har også tatt mange grep for å styrke muligheten for å drive lønnsom eksport ved at vi utbedrer veinettet i distriktene, og ved at en får bedre forhold for fiskeeksport fra bl.a. flyterminaler. Da kan en få mer igjen for fisken ved at en får den fersk til markedene. Nasjonal transportplan er ikke en endelig vedtatt og fullfinansiert greie som har bundet opp Stortinget i tolv år. Det er en plan som er ment å se ulike transportformer i sammenheng, som skal prøve å ta inn over seg miljøproblematikk, teknologipotensial og lignende, slik at vi innretter våre planleggingsressurser og våre investeringsressurser på en mest mulig fornuftig måte. Det at Kystverket, Vegvesenet, Jernbanedirektoratet og andre har en koordinert, overordnet tilnærming til hva vi skal bygge ut, og i hvilken rekkefølge, gjør at vi kan se flere investeringer i sammenheng og sørge for at en ikke graver opp en by mange ganger, men at en når en først gjør investeringer på vei og jernbane, gjør det koordinert. I så måte vil det være fritt til å gjøre endringer i en plan på hva en vil. Det gjelder alt som ligger i planen. Dagens regjering vil søke å følge den så godt som mulig, men om det kommer ny informasjon om grunnforhold og slikt, vil en selvsagt måtte tilpasse det til det enkelte prosjekt. Den planen som foreligger når det gjelder fiskerihavner, er koordinert på den måten at en har forsøkt gjennom høringer, innspill, faglige vurderinger og politiske vedtak å se hva som er best for Norge og for regioner når det gjelder rekkefølgen på utbygging av fiskerihavner. Men det er alltid en frihet for et annet politisk organ – eller det samme politiske organet – å gjøre endring av prioriteringer hvis en mener at det er en annen tilnærming som gir bedre vilkår for fiskeriene enn det som lå i Nasjonal transportplan. Så ja, de kan gjøre endringer hvis de selv ønsker det.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-02-07:
Det gjør jeg gjerne. Som jeg prøvde å si avslutningsvis i mitt svar, er en plan et forsøk på å skissere hvor en skal gå videre slik at alle går noenlunde i takt og koordinerer investeringer med hverandre. Men en er ikke bundet til å måtte følge den. Dagens regjering gjorde endringer i forrige regjerings nasjonale transportplan ved at vi økte bevilgningene, opprioriterte vedlikehold og lignende. Vi fulgte heller ikke forrige nasjonale transportplan slavisk, vi gjorde det vi mente var best for landet, som gjorde at vi fikk mer igjen for pengene og bedre infrastruktur enn om vi hadde fulgt planen. I det ligger det alltid en frihet til å kunne gjøre justeringer i planen underveis. De frihetene vil også lokale myndigheter ha når de får overført midler og myndighet til å gjøre sine vedtak. Det betyr ikke at jeg nødvendigvis anbefaler at de bør gjøre det. Men det kan hende at det skjer en utvikling der næringspotensialet i en havn blir større enn det en trodde, eller gjerne mindre enn det en trodde, og der det vil være fornuftig for alle forhold at en gjør justeringer i forhold til den …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-02-07:
Det er noe av det vi må komme tilbake til når vi ser nøyaktig hvordan vi skal gjøre denne overføringen, for å sikre at vi klarer å opprettholde tempoet i å bygge ut fiskerihavnen, men også sørge for at nødvendige ressurser og myndighet kommer på plass i fylkene så tidlig at vi ikke får et gap i framdriften. Jeg synes det er naturlig når en diskuterer fiskeripolitikk og lignende, at en også ser på fiskerihavneutbygging og oppgradering. Men det er ikke nødvendigvis slik at det er Stortinget som skal pålegge fylkene hvilken prioritering de skal ha. Da forsvinner poenget med å gi økt makt og myndighet til regionene. Men i den nasjonale transportplanen som foreligger nå, er det gjort en politisk og faglig vurdering av hva som er fornuftig rekkefølge. Jeg ville ha anbefalt at den ble fulgt, men som med alt annet som ligger i Nasjonal transportplan, kan en justere kursen avhengig av hva som skjer i verden rundt oss, og hva som dukker opp av nye muligheter eller nye utfordringer. Slik sett vil ikke det være annerledes for fiskerihavner enn det er for alle andre prosjekt i planen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-02-07:
Jeg er opptatt av at vi skal ha et best mulig flytilbud i hele landet, og gjennom FOT-rutesystemet bidrar vi til å finansiere fra statens hender at det er et minimum av flytilbud til en del flyplasser der en regner med at kommersielle krefter ikke ville levert på egen hånd. Så er det alltid en vurdering av når en rute er kommersiell eller ikke, og her får vi gode innspill fra ulike forskningsorganer når en skal i gang med nye anbudsrunder, for å sikre at vi ikke ødelegger et marked som fungerer, men at vi bidrar med transporttjenester der det faktisk trengs. Vi har satt i gang en ny utredning i forbindelse med at vi skal ha nytt anbud på regionale ruteflygninger i Sør-Norge fra 1. april 2020. Den rapporten skulle etter planen vært klar i midten av januar 2018, men av ulike årsaker har den blitt forsinket. Det er i den forbindelse vi viste til at det er naturlig at en også gjør en ny vurdering av om Florø bør være en kommersiell lufthavn, eller om de flyrutene som i dag er kommersielle, bør tilbake i FOT-rutesystemet. Denne rapporten er som sagt forsinket, men vil bli klar i løpet av februar, etter det vi blir fortalt, og Florø er da et av de temaene i utredningen. Når den utredningen er klar, vil den bli offentliggjort og vil sannsynligvis bli gjenstand for offentlig debatt og høring, som vil gi oss innspill på om det er andre synspunkt enn det de som har gjort utredningen, har lagt til grunn. Vi skisserte en mulig hurtigprosess fra høsten 2017, som det blir påpekt her, for å se på muligheten for reetablering av FOT-ruter rundt sommeren 2018, men vi informerte samtidig om at Samferdselsdepartementet ikke ville ta endelig stilling til dette før nettopp denne utredningen var klar, og den er altså nå litt forsinket. La meg bare i den debatten som går på flyrutene til og fra Florø, minne om at noen tror at hvis en bare kommer inn i en FOT-rute, får en mange flere avganger. Hvis en ser på de stedene som er FOT-ruteflyplasser i dag, er det ikke flere avganger enn det en allerede har på Florø, så det å gjøre en endring inn i FOT-rutesystemet betyr ikke nødvendigvis flere avganger, men det kan bety at en i framtiden stenger for konkurranse som kunne gitt flere avganger. Det ville i så fall vært uheldig. Derfor er jeg opptatt av at vi skal se situasjonen på Florø konkret. Jeg har vært og besøkt flyplassen, jeg har vært i regionen flere ganger. Det som er en av hovedutfordringene for Florø nå, er den nedgangen som har vært i oljesektoren, som har ført til en betydelig reduksjon i antall offshorereiser med helikopter, som igjen har slått ut på flyplassen. Vi har sett lyspunkter i de siste månedene, der enkelte måneder har hatt en oppgang sammenlignet med året før, men samlet sett har det vært en nedgang på Florø. Da forstår jeg godt hvorfor det er en diskusjon om dette, i håp om og tro på at en FOT-rute vil redde det. Men som sagt, sammenlignet med FOT-rutesystemet andre steder ville vi sannsynligvis endt opp med et flytilbud som var ganske likt det de kommersielle tilbyr.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-02-07:
Jeg besøkte flyplassen i fjor vår, og jeg fikk akkurat de samme argumentene som representanten her gir inntrykk av at jeg skal få høre én gang til, og i så fall kommer det ikke fram noe nytt. I de ønskene som da kom, hadde en tro på at hvis en bare får FOT-rute, vil en få flere avganger enn det en har i dag, men da viser jeg til at slik FOT-rutesystemet er satt opp, vil ikke det være tilfellet. Hvis en ønsker FOT-rute, må en også være klar over hvilke muligheter og ulemper som ligger i det. Det betyr, igjen, at hvis målsettingen er å få flere avganger fra Florø, er det bedre å bruke energien sin inn mot Widerøe og vise at det er et økt transportpotensial som gjør at de kan tjene mer penger, enn å gå til politikerne og si at vi skal ha et anbud på denne strekningen, som ville endt opp med det samme antall avganger som i dag. Så det handler om å bruke energien sin inn mot rett sted, og det er per i dag Widerøe. Vi har sett at det har gitt resultater i andre deler av landet når de har jobbet mot flyselskapene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-02-07:
Vi har vurdert om en skal overføre ansvaret og mulighetene for kjøp av flyruter nettopp til fylkene, sånn at de kan gjøre de prioriteringene. For det å bli en FOT-rute er jo ikke gratis, og jeg har ikke sett at Senterpartiet heller har prioritert penger til det som Senterpartiet her gir inntrykk av ville blitt en realitet hvis de hadde styrt selv. Det jeg påpeker, er ikke nødvendigvis konklusjoner, men det er argumentene om at det å bli FOT-rute gir ikke et bedre tilbud enn det en har i dag. Det at det var flere avganger før, var ikke fordi kravene var annerledes, men fordi Widerøe da hadde flere flyavganger på toppen av det som var FOT-rutekravet. Men vi har sett at også andre steder, der en har hatt en betydelig nedgang i offshore-trafikken, har en fjernet en del av de ekstra avgangene som Widerøe hadde. Det er å ta inn over seg fakta, sånn at en – når vi diskuterer hva som er best for en flyplass – forholder seg til virkeligheten og ikke tror at hvis det bare blir en FOT-rute, får en et helt annet tilbud, for det er ikke tilfellet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-02-07:
Vi har veldig mange store infrastrukturprosjekter rundt omkring i landet. Follobane-prosjektet er et av de desidert største, men vi har nylig satt i gang Rogfast-prosjektet, og vi har Ryfast under bygging. Det er over 60 store veiprosjekter som pågår i dette landet. For meg er det viktig å sikre at vi inngår kontrakter som er best mulig, ikke bare på pris i utgangspunktet, men også at de er såpass gode for entreprenørene at de gjennomfører dem på en god måte. Det er dyrt for staten hvis kontrakter må brytes underveis. Det har ligget til grunn i hele den måten vi har tilnærmet oss samferdselspolitikken på. Derfor er det trist å se at på Bane NORs Follobane-prosjekt har en fått den situasjonen at Condotte ikke kunne levere arbeidet i tråd med det de var pålagt å gjøre. Problemstillingen her er dog ikke Condotte og Follobanen konkret. Det er en utfordring som selskapet har fordi de ikke har fått betalt for en del oppdrag de har hatt i Italia og Algerie. Fordi oljeprisen har gått ned, har noen av de kontraktene de har hatt i andre land, ikke blitt betalt i tide, rett og slett fordi de som skulle betale det, ikke hadde inntekten lenger. Når de nå har fått en bedre situasjon, med økte oljepriser, har skyldnerne prioritert å betale gjeld der det er pågående prosjekter, og siden Condotte er ferdig med sine prosjekter i Algerie, har de stått lenger på ventelisten. Det har skapt likviditetsproblem. Jeg skylder også å gjøre oppmerksom på at Bane NOR sier til oss at Condotte har levert godt arbeid på det de har hatt kontrakt på i Norge. Det hjelper likevel ikke hvis selskapet kommer i en likviditetsskvis som gjør at de ikke kan betale sine underentreprenører, og arbeidet stopper opp. Derfor har vi vært veldig opptatt av at vi skulle få løst den problemstillingen som kom nå, slik at ikke vi her i Norge blir skadelidende som følge av at en stor entreprenør har problemer andre steder. Når det gjelder kontraktsinngåelsen, har jeg brukt en del tid på å forstå dette, for dette er noe som våre fagfolk i det daværende Jernbaneverket gjorde. Det er ikke KPMG-rapporten som har vært grunnlaget for kvalitetssikringen av entreprenørene. Det har vært noe som heter TransQ. Det er det systemet som brukes til leveranser. De fleste bedriftene i det nordiske infrastrukturmarkedet bruker dette. Det er det som har ligget til grunn for kvalifiseringen. Det var ingenting i det som ga rødt lys, i den forstand at en ikke kunne gå videre. På en del områder viste TransQ-rapporten at Condotte var bedre enn konkurrenter, på andre områder var de dårligere enn konkurrenter. Det lå til grunn da kontrakten ble inngått. Det har også vært en KPMG-rapport, som Jernbaneverket har hatt for å se på prosjektet totalt sett, og for å se om det var noe de måtte følge opp spesielt. Det er riktig at det på noen punkter i den var en dårlig rating på …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-02-07:
Jeg skal prøve å ta opp igjen tråden der jeg slapp – beklager at jeg slapp opp for tid. Kvalifiseringen av leverandørene ble gjennomført gjennom kvalifikasjonsordningen som heter TransQ. Det lå til grunn. Condotte ble kvalifisert med god margin til å inngi tilbud i henhold til de kvalifikasjonskravene som der var satt. Det gjaldt også kravet til likviditet. Så beslutningspunktene de hadde, basert på det som har vært standard måte å gjennomføre det på, viste at det var grønt lys på dette. KPMG-rapporten må ikke forveksles med den økonomiske kvalifiseringen av tilbyderne som fant sted i anskaffelsesprosessen. Det er en utredning som ble gjort for å få en bred og overordnet vurdering av samtlige tilbydere – deriblant Condotte – og deres økonomiske stilling, for å monitorere leverandørenes status. Det var mer en rapport som Jernbaneverket kunne bruke til å få vite om det var noe de måtte være spesielt oppmerksomme på når de skulle følge opp prosjektet i drift. Der kom det fram noen punkter som gjorde at de ble mer oppmerksomme på dette, men som ikke ville vært nok til å diskvalifisere for videre kontrakt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-02-07:
La meg bare først si at Bane NOR har spisset og utvidet sine krav til finansiell prekvalifisering av nye kontrakter. Så de har også tatt lærdom av dette, nettopp for å unngå at det skjer igjen. At det kan bli likviditetsutfordringer for ethvert selskap – norsk eller utenlandsk – som følge av at andre ikke betaler sine kontrakter, kan skje. Så å prekvalifisere og gå igjennom regnskapet er ingen garanti for at det ikke oppstår noe i løpet av byggeperioden – to, fem eller ti år etter at kontrakt er inngått. Når det gjelder holdningen til utenlandske entreprenører: Jeg, som samferdselsminister, har ikke gjort det som min forgjenger gjorde, nemlig reist til utlandet for å hente utenlandske entreprenører, som tidligere samferdselsminister Marit Arnstad gjorde. Vi har ikke i Nasjonal transportplan skrevet at vi ønsker å legge til rette for utenlandske entreprenører, slik som det sto i den rød-grønne regjeringens nasjonale transportplan. Vi har vært opptatt av at det skal være sunn konkurranse, men vi har også vært opptatt av at vi skal utvikle norsk næringsliv og norske arbeidsplasser her, og det kommer til å ligge til grunn for mitt arbeid videre. Det er f.eks. stort sett kun norske entreprenører som vinner veikontrakter nå, i motsetning til før.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-02-07:
Jeg skal ikke gjenta alt jeg sa i forrige svar, men bare understreke at dette er et stort prosjekt. Det er viktig for oss at en har framdrift, både fordi det er en viktig del av det totale transportsystemet som vi nå bygger mot Akershus og Østfold, fordi det er viktig for å kunne få forbedringer av rutetilbudet så fort som mulig, og fordi det er vanvittig mye penger. Forsinkelser her vil påføre oss ekstrakostnader i 100-millionerkronersklassen, rett og slett fordi bare det å ha en organisasjon i den størrelsen gir store utgifter, og hvis vi bruker ett år ekstra, er det unødvendige utgifter. Det er også grunnen til at Bane NOR så raskt gikk inn og kansellerte avtalene som de hadde med Condotte, for når Condotte ikke kunne garantere at framdriften ble opprettholdt, og ikke kunne garantere at underentreprenørene gjorde jobben sin, så vi at risikoen på vår hånd ville vokse for hver uke som gikk. Det ville kunne påføre oss store kostnader hvis en endte opp med at noe ble ferdig i 2022 i stedet for i 2021, som er planen. Det er grunnen til at en gjorde det som egentlig er ganske drastisk – å kansellere en så stor avtale med en aktør som i utgangspunktet har gjort en god jobb på vårt prosjekt. Men det hjelper ikke om en har gjort en god jobb på vårt prosjekt fram til nå, hvis en ikke kan garantere for det videre også. Når en fra Bane NORs side har gjort dette, er det for å minimere risikoen for både kostnadsøkning og forsinkelser. Jeg kan ikke i dag garantere at det ikke vil dukke opp nye skjær i sjøen, men Bane NOR sier til oss at de mener at situasjonen er slik at ting har kommet så kjapt i gang igjen at en sannsynligvis vil kunne ha den framdriften som lå til grunn, og minimere – forhåpentligvis nulle ut – eventuelle risikoer for kostnadsoverskridelser. Det er fortsatt for tidlig å kunne gi det svaret med to streker under, men de grepene som har blitt gjort, har blitt gjort nettopp med den hensikt å holde på framdriften, holde kostnadene nede og ha kontroll på prosjektet. Det betyr at Bane NOR er i en litt uvant situasjon ved at de nå overtar den rollen som entreprenører tidligere har hatt, men foreløpig har jeg full tillit til de beslutningene de har tatt. Etter de møtene jeg har hatt med Bane NOR, har jeg stor tillit til deres prosjektledere og organisatorer. De har veldig god innsikt i både sitt eget prosjekt – naturlig nok – men også i de problemene som Condotte hadde. Det tyder på at de er tett på ballen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-02-07:
Generelt sett mener jeg det er god kompetanse. Det er alltid litt vanskelig å spå om framtiden. Da en fikk varselsignalet i sommer, gjorde det at Bane NOR ble ekstra oppmerksom på dette, og ut ifra de orienteringene jeg har fått underveis, er jeg ikke i tvil om at de har vært på ballen og forstått hva som skjer. Samtidig er det vanskelig av den grunn å konkludere med at utfallet er gitt for Condottes del. Når det er andre lands skyldnere som skylder Condotte penger, vet ikke vi om det nødvendigvis betyr at den gjelden ikke vil bli betalt, eller om den vil bli betalt. Hvis vi alltid skulle forskuttert med at alt vil gå dårlig, kunne en selvsagt allerede i sommer ha tatt for gitt at det bare var å sette i gang prosessen med en gang. Rent juridisk ville da risikoen ha vært langt større, vil jeg tro, for en kunne ikke bevist at dette kun ville hatt et negativt utfall. Da hadde sannsynligheten for en stor erstatningssak vært der – det er nedsider også med å ta forhastede beslutninger.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-02-07:
For meg er det viktig å bidra til at når vi bygger Norge, skal vi også bygge norsk næringsliv og norsk kompetanse. Det er viktig at vi prøver å få norsk arbeidskraft til å være kvalifisert og til å vinne i konkurransene. Når vi ser på statistikken for de siste årene, ser vi at både i 2015 og i 2017 har norske entreprenører vunnet stort sett alle veikontraktene. Vi snakker om 95–97 pst. av alle kontraktsverdier. I 2016 var det litt lavere for de norske entreprenørene, men sammenliknet med f.eks. 2012, da utlendingene vant nesten halvparten, er det blitt en betydelig forbedring. Det er viktig at vi har kontrakter som gjør at vi både får mye igjen for pengene – skattebetalernes penger – og klarer å se leverandørmarkedet som er, til å spille godt med både de store og mange av de små og middels store. Derfor har Vegvesenet sagt at de ønsker flere totalentrepriser på middels store prosjekter, som gjør at f.eks. dagens MEF-entreprenører, Maskinentreprenørenes Forbunds entreprenører, vil kunne være sine egne sjefer og ikke måtte være en underleverandør. Vi har også satt grenser for hvor mange nivåer med underleverandører en kan ha. Det gjør igjen at en styrker underleverandørens rolle.
Steinar Ness (Senterpartiet), 2018-02-07:
Eg tillèt meg å stille følgjande spørsmål til samferdselsministeren: «Både folkevalde og næringslivet har kritisert tilbodet ved Florø lufthamn etter at lufthamna vart kommersialisert. Før valet hausten 2017 lova Samferdselsdepartementet at ei utgreiing om FOT-rutene skulle vere klar ved årsskiftet. Representantar frå regjeringspartia skapte eit inntrykk av at Flora lufthamn kunne få FOT-ruter frå sommaren 2018. Kvifor er denne utgreiinga forseinka, og når vil ho vere ferdig og offentleg?»
Steinar Ness (Senterpartiet), 2018-02-07:
Ja, eg er kjend med at statsråden i morgon skal ha møte med folkevalde og representantar frå Florø om denne saka. Flyrutetilbodet er viktig for Florø og kysten av heile Sogn og Fjordane, og eg høyrer no at statsråden i realiteten argumenter mot dei synspunkta som kjem frå folk lokalt, som har ynskt at flyplassen igjen skulle kome inn i FOT-rutesystemet, og det vart jo skapt forventningar frå Samferdselsdepartementet om at det skulle kunne vere mogleg allereie frå sommaren 2018. Er det rett forstått at dei forseinkingane som no har skjedd, gjer det uaktuelt å få på plass nye rutetilbod for sommaren 2018, og skal eg forstå statsråden slik at han i møtet som kjem, vil argumentere mot dei standpunkta ein har i saka lokalt?
Steinar Ness (Senterpartiet), 2018-02-07:
Eg er litt overraska over svaret. Når dette er ei sak, er jo det fordi dei som brukar flyplassen lokalt, næringslivet og dei folkevalde i Florø kommune oppfatta at tilbodet ved flyplassen etter kommersialiseringa først vart dyrare, men òg dårlegare, med færre avgangar, og det er òg høg grad av kanselleringar. Så mitt ynske er at statsråden ikkje går til møte med dei lokale representantane som kjem, med konklusjonar han har trekt på førehand, som han gjev uttrykk for i dag, men at han kan vere meir audmjuk og lyttande til dei synspunkta som kjem fram, i samsvar med det som vart sagt i førre svar om at ein hadde veldig tru på dei lokale prioriteringane og vurderingane i viktige politiske saker.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-02-07:
«Bane NOR har hevet kontrakten med Follobane-entreprenøren Condotte. Før den siste milliardkontrakten med det italienske selskapet ble inngått, fikk det daværende Jernbaneverket sterke signaler i en evalueringsrapport om at gjelda i selskapet var skyhøy, og at likviditeten var svak. Hvordan kunne staten inngå kontrakt med italienske Condotte etter at varsellampene lyste, og hvilke tiltak er gjort for at noe lignende ikke skal skje igjen?»
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-02-07:
Jeg skal være enig med samferdselsministeren i at dette er rimelig komplisert, og jeg vil takke for at han har brukt tid på å sette seg inn i et vanskelig område. Det viktige nå er at vi lærer for framtida, både departementet, Bane NOR og andre underliggende etater, slik at noe liknende ikke skjer en gang til. Jeg fikk ikke helt klarhet i alt samferdselsministeren sa, så spørsmålet mitt er: Medfører det ikke riktighet, det som har blir hevdet utad, at det forelå en rapport – som var bestilt av Jernbaneverket – før Oslo S-kontrakten med Condotte om Follobanen ble undertegnet, og at det i den rapporten ble slått fast at gjelda i selskapet var veldig høy, og at likviditeten var dårlig?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-02-07:
Vi må se framover, og jobben for alle nå er å sørge for at vi prøver å unngå at noe liknende kan skje igjen. Dessverre har vi nå etter hvert dårlige erfaringer med flere utenlandske entreprenører på store norske bygge- og anleggsprosjekt. La meg bare presisere at jeg ikke legger ansvaret for det på den nåværende samferdselsministeren alene. Men det samferdselsministeren kan gjøre noe med, er hvordan vi stiller oss i framtida, og hva vi gjør med store bygge- og anleggsprosjekter framover, for det er jo helt riktig som samferdselsministeren sier: Det er stor enighet i denne salen om at vi skal bruke mye penger på samferdselsprosjekter i årene som kommer. Spørsmålet mitt til samferdselsministeren er: Jobber regjeringen fortsatt aktivt for å få utenlandske entreprenører til å bygge nye samferdselsprosjekter i Norge?
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2018-02-07:
Spørsmålet gjeld same sak: «Bane NOR varsla 30. januar at dei heva kontrakten med totalentreprenør Condotte grunna økonomiske problem. Condotte har hatt to av Follobane-prosjektets totalkontraktar. Kan statsråden forsikra at dette ikkje skal forseinka framdrifta på utbygginga av Follobanen?»
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2018-02-07:
Det var tidleg på sommaren i fjor at det begynte å verta betalingsproblem. Underentreprenørar ville ikkje levera betong, og det vart varsla at ein kunne få forseinkingar. Det gjekk altså over eit halvt år før det vart teke grep av Bane NOR overfor entreprenøren. Har Bane NOR god nok kompetanse når kontraktar vert inngått, og har dei god nok kompetanse som byggherre når slikt kan dra ut i tid, og når det fyrst no vert teke grep?
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2018-02-07:
Eg takkar for svaret. Det er òg ei bekymring for underentreprenørane som vert ramma av denne saka. Det er ein del underentreprenørar som er utruleg kritiske til det å vera underentreprenør i totalentreprisar. Eg reknar med at statsråden er klar over den situasjonen som er i bygg- og anleggsbransjen innanfor dette. Har statsråden gjort ei vurdering av kva slags grep ein kan ta for å sørgja for at underentreprenørane har ei sterkare stilling i porteføljen til totalentreprenøren?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-02-07:
«Borgestadklinikken får ikke tildeling i den nye anbudsrunden i Helse Sør-Øst. Det vil kunne få konsekvenser for Lolandsheimen i Vennesla kommune og for rundt 70 ansatte der. Dette er distriktsarbeidsplasser med stor betydning for ansatte og lokalsamfunn. Er dette å anse som virksomhetsoverdragelse, hvilke konsekvenser får det for de ansatte, hvilke føringer har statsråden gitt for hvordan personell skal ivaretas ved opphør av avtaler, og hva vil statsråden gjøre for å sikre at arbeidsplassene fortsatt blir i distriktet?»
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-02-07:
Jeg registrerer at statsråden er opptatt av å beskrive prosessen og legge ansvaret på foretaket, men det er helseministeren som har det overordnete ansvaret for at 65 ansatte ved Lolandsheimen risikerer å miste jobbene sine. Arbeiderpartiet var pådriver for å få inn ideelle aktørers rolle i lov om anskaffelser. Mener statsråden at man i anbudsprosessen har lagt vekt på Stortingets klare forventninger om bruk av ideelle i anbudsprosesser, og hva har statsråden gjort for å forsikre seg om at Stortingets intensjoner følges opp, slik at ideelle arbeidsplasser ved Loland kunne blitt videreført?