Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-05-10:
Regjeringen har valgt å svekke miljøkravene i byggteknisk forskrift, TEK 15, ved å fjerne kravet om at en bestemt andel av varmebehovet skal dekkes med annen energiforsyning enn direktevirkende elektrisitet. Dette vil gjelde en stor del av bygningsmassen. Forslaget fra representantene fra Venstre og SV er å beholde miljøkravene til oppvarming fra TEK 10. Under Senterpartiets ledelse av Kommunal- og regionaldepartementet ble TEK 10 lagt fram for å fremme en mer miljøvennlig byggsektor og gjennom det nå ambisiøse klimapolitiske mål. Dette bygde opp under brede forlik her på Stortinget om klimapolitikken. Dagens regjering ønsker ikke å følge opp disse ambisjonene. «Vannbåren varme i nye bygninger blir en saga blott», sier en energirådgiver til Teknisk Ukeblad om konsekvensene av dette. Jeg ser at regjeringen begrunner sine endringer i byggteknisk forskrift med at målet om energieffektive og klimavennlige bygg nås gjennom byggtekniske krav og panelovner. De viser til at elektrisitet til oppvarming er billig og miljøeffektivt. Et hovedargument er likevel ønsket om å få ned byggekostnadene. Det vises til at OBOS mener at en kan spare 60 000 kr i byggekostnader for en leilighet ved å få mulighet til basere seg på elektriske oppvarmingsløsninger. Komitélederen opererte med et tall på 100 000 kr. Andre mener de reelle ekstrakostnadene er langt lavere. Norsk Fjernvarme mener at nyutviklede løsninger vil være i størrelsesorden 8 000 kr. Det er et helt annet tall. Elektrisk strøm fra vannkraft er miljøvennlig energi. Det er jeg helt enig med departementet i. Likevel er det ikke slik at vi vil nå ambisiøse klimamål gjennom å basere oss på at vannkraft skal løse alle våre energiutfordringer. Det er behov for også å utnytte andre fornybare energikilder. TEK 10 innførte krav til etablering av vannbåren varme. Dette har vært svært viktig for utvikling av fjernvarmeanlegg basert på bioenergi, varmepumper, overskuddsvarme fra kjøling, solenergi osv. Det er riktig at det koster litt mer å etablere systemer for vannbåren varme i bygninger, men det er en installasjonskostnad som betaler seg over få år. Byggebransjen konkurrerer om å levere de billigste boligene i markedet her og nå, uten særlig hensyn til merverdien ved miljøvennlige løsninger over tid. Det er en ærlig sak fra deres side. Men jeg må si jeg beklager at departementet så ensidig har hørt på dem alene, og ikke lyttet til de svært mange innspill som har kommet fra andre aktører i markedet. En samstemmig miljøbevegelse og et bredt spekter av markedsaktører for utvikling og levering av andre energiformer enn elektrisitet mener endringene i byggeforskriftene vil stoppe veksten vi de senere årene har hatt i utviklingen av fornybare og miljøvennlige løsninger for energiforsyning og oppvarming av nye bygg. Det mener jeg det må tas hensyn til. Senterpartiet støtter forslagene som er framsatt i representantforslaget, og fremmer i innstillingen forslag i samsvar med det sammen med Kristelig Folkeparti, Venstre og SV. Senterpartiet er også medforslagsstiller til flertallets forslag hvor Stortinget ber regjeringen innføre en bestemmelse slik at der hvor kommuner har vedtatt tilknytningsplikt til fjernvarmeanlegg, kan kommunen vedta at nye bygninger utstyres med varmeanlegg slik at fjernvarme kan nyttes. Dersom mindretallsforslagene vi inngår i, ikke vedtas, vil Senterpartiet subsidiært støtte forslagene nr. 1 og 2, fra Arbeiderpartiet, Venstre og Sosialistisk Venstreparti. Vi vil også støtte forslag nr. 6, fra Kristelig Folkeparti.