Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-06-11:
Vi har delvis hatt denne debatten allerede i Stortinget i forbindelse med et representantforslag fra Venstre, så jeg skal begrense debatten så langt det er mulig. Men noen ord er allikevel på sin plass. I proposisjonen fremmes forslag om endringer i sentralbankloven. Det foreslås å lovfeste regnskaps- og bokføringsregler for banken, å innføre en ekstern revisjonsordning samt å stille krav om internrevisjon. Videre foreslås å lovfeste representantskapets og hovedstyrets tilsyns- og kontrollansvar. Komiteen er enig i det meste av det departementet foreslår, ikke minst at styrings- og kontrollstrukturen for Norges Bank må utvikles i tråd med beste internasjonale praksis og anerkjente prinsipper for god virksomhetsstyring og god sentralbankstyring. Komiteen mener for øvrig at en styringsstruktur for kapitalforvaltingen av høyeste internasjonale klasse, med klare mandater og rollefordeling, tett oppfølging og kontroll samt gode offentlige rapporteringsrutiner – og det understreker jeg – er en nødvendig premiss for å sikre bred tillit til selve forvaltingsmeldingen. Så har det vært spørsmål – og det er her divergensen kommer – om hvem som skal stå for revisjonen. Flertallet går, i tråd med representantskapets og Regjeringens anbefaling, inn for at man får en ekstern revisor, og at det selvfølgelig bør være en som har bred kompetanse i å forvalte den type fond vi her for en stor del snakker om. Vi har også merket oss at Riksrevisjonen har skrevet brev både til kontroll- og konstitusjonskomiteen og til finanskomiteen, der de gir uttrykk for at de ønsker seg revisjonsoppdraget. Når flertallet ikke har gått inn på den ordningen, henger nok det sammen med at Riksrevisjonen p.t. ikke har den kompetansen som er nødvendig. De må i tilfelle få den utenfra, og da er det spørsmål om det er noe bedre enn en revisjon utført av de selskaper som faktisk har noe å sammenligne med, og som ikke minst kan bidra til en korrekt verdifastsettelse. Vi merker oss også at dette er den samme ordningen som Folketrygdfondet har, og som Riksrevisjonen i sin tid anbefalte for det fondet. Men like fullt har Riksrevisjonen ansvar for å gjennomføre forvaltningsrevisjon av finansministerens myndighetsutøvelse overfor Norges Bank samt å revidere verdien i statsregnskapet på posten Statens pensjonsfond – Utland. Vi understreker betydningen av at begge disse oppgavene blir gjennomført med høy kvalitet, og legger til grunn at Riksrevisjonen fortsatt vil ha full adgang til å innhente den informasjonen fra både Finansdepartementet og Norges Bank som Riksrevisjonen selv mener er nødvendig i disse sakene for å kunne løse sitt oppdrag på en tilfredsstillende måte. Avslutningsvis er det grunn til å merke seg at en samlet komité mener det kan være hensiktsmessig at departementet i neste års forvaltningsmelding belyser nærmere hvilke fordeler og ulemper som dagens organisering av det operative forvaltningsansvaret innen Norges Bank har, sammenlignet med en forvaltningsorganisajon ledet av et styre direkte utpekt av Finansdepartementet. Vi har hatt en ordning, og den har fungert. Men det er også med jevne mellomrom god grunn til å se på om dette er en ordning vi også skal ha for framtiden, og det oppdraget til Regjeringen står altså en samlet komité bak. Med dette anbefaler jeg komiteens innstilling.