trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-06-17:
Jeg må innrømme at jeg ikke fikk tid til å sjekke hvilken senterpartirepresentant det var som i fjor brukte uttrykket «fornuftsekteskap». Det skal jeg gjøre etterpå. Men mitt poeng er at hvis det er vanskelig for representanten Lundteigen å få fram Venstres profil, vil jeg gjerne bruke de gjenværende 40 sekundene til det. Vi ønsker å være et klart liberalt parti. Vi ønsker å være et liberalt parti som kjemper for den enkelte borger, mot systemene. Det er derfor vi nå går til valg med slagordet «Folk først!». Vi ønsker å sette mennesket foran systemene. Det er det som er så rart, for det har vært en tradisjon som Venstre og Senterpartiet har stått sammen om. Men Senterpartiet er sammen med sosialdemokratene. Da er det systemene som er viktigst. Da er ikke borgerne viktigst lenger. Da er det systemene som skal repareres, og det er systemene som står i fokus, og for å si som statsministeren: Når noen systemer går ut over enkeltmennesket, er det viktig at noen står opp for systemene. Venstre ønsker å gjøre det motsatte. Vi ønsker å stå opp for den enkelte borger.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-06-17:
Jeg hadde egentlig tenkt å spørre statsministeren om klima, jeg også, men når han sa det han sa i siste svar, har jeg behov for å ordne opp litt. Det er litt forskjell mellom det statsministeren sier i glansede aviser på Englandstur, og det han sier i det reviderte budsjettet som vi behandler her i dag. I revidert budsjett kuttes bistanden med 116 mill. kr, og vaksineprogrammene som regjeringen støtter, kuttes med 22 mill. kr. Det er bare Venstre som legger de pengene tilbake igjen. Nå er vi da under 1 pst. av BNI. Hvordan kan statsministeren forklare at han er så fantastisk høy og mørk når han er i utlandet, men kutter i sine egne budsjetter på de samme punktene i det reviderte budsjettet vi behandler her i dag?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Det er hyggelig å få være den som får framføre en replikk til Høybråten på hans siste dag som parlamentarisk leder. Jeg har et spørsmål. Kristelig Folkeparti sier at det er «et mål at skatte- og avgiftspolitikken bidrar til omfordeling». Likevel gikk partiet inn for å fjerne formuesskatten på såkalt arbeidende kapital, i realiteten fjerne formuesskatten, da vi nylig behandlet meldingen Evaluering av skattereformen 2006. Partiet går altså inn for å fjerne det elementet som sørger for at skattesystemet er progressivt også for dem med de høyeste inntektene. Jeg kan ikke se at Kristelig Folkeparti foreslår noe alternativ, og da blir mitt spørsmål: Hva vil Kristelig Folkeparti gjøre for å sikre partiets målsetting om en skatte- og avgiftspolitikk som bidrar til omfordeling?
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Når me ser på både dei alternative budsjetta og revidert budsjett, er Venstre og Framstegspartiet milevis frå kvarandre. Me har spurt før, utan eigentleg å få noko ordentleg svar, og sidan det er siste møte før Stortinget skal gå frå kvarandre, spør me igjen. Tidlegare partileiar Lars Sponheim garanterte i førre periode at Venstre generelt ikkje ville samarbeida med ei regjering som Framstegspartiet var del av. Me lurer då på: Ligg det løftet framleis fast, eller opnar Venstre for eit samarbeid med Framstegspartiet?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-17:
Eg registrerer at representanten Skei Grande er veldig oppteken av det ekteskapelege samlivet i regjeringa, men ho vrir seg veldig unna å snakke om sine eigne ekteskapelege – eller lausare – samband, dersom ho, eventuelt, skulle kome til makta. Det som eg har lyst til å spørje om, er: Når representanten Skei Grande no seier rett ut at ho vil kjempe for å skifte regjering, reknar ho med at det er saman med Framstegspartiet og Høgre vi vil få ein glitrande miljøpolitikk i Noreg?
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Regjeringen skal legge fram sin klimamelding. Da vil vi komme med våre vurderinger, både av virkemidler og den situasjonen vi da står oppe i. Jeg tror det er feil å begynne å spekulere i enkeltelementer i det, både det som går bra, og det vi har flere utfordringer knyttet til, før vi har en helhetlig klimamelding som vi legger fram for Stortinget. Da kan Stortinget debattere den meldingen. Men la meg likevel komme med noen betraktninger rundt hovedtemaet. For det første er det helt riktig at vi er avhengige av vekst i privat næringsliv for å sikre velferden i årene som kommer. Denne regjeringen har jo nettopp lyktes med å skape vekst i privat næringsliv. 250 000 nye arbeidsplasser, to tredjedeler av dem i private bedrifter, er et uttrykk for en massiv satsing på privat næringsvirksomhet i Norge – vesentlig mer enn under den forrige regjeringen. Det andre er at vi må innrette oss slik at vi ikke må velge mellom miljø og økonomisk utvikling. Vi må greie å forene både behovet for økonomisk vekst, økonomisk utvikling, og mindre utslipp, og det positive er at vi ser klare tegn til at norsk økonomi blir mer miljøvennlig, samtidig som vi har sterk vekst.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
For det første er jeg glad for at representanten Solberg nå endelig innser at det går bra i norsk økonomi, for lenge prøvde Høyre å svartmale. Før valget i 2005 sa de at hvis vi vant valget, ville Norge tape tusenvis av arbeidsplasser. Etter at vi vant valget, fikk vi 250 000 flere arbeidsplasser – ti ganger så sterk vekst som under den forrige regjeringen. Det er bra at etter seks år innser Høyre at denne regjeringen er god for landet. Det andre er spørsmålet om hva vi gjør når det gjelder ungdomsledigheten og funksjonshemmede. Det er tre ting. Det ene er at for å få også dem som sliter med å komme inn i arbeidsmarkedet, i jobb, må vi ha høy vekst og lav ledighet. Hvis bedriftene mangler arbeidskraft, vil de også være mer tilbøyelige til å ansette den arbeidskraften som normalt stenges ute. Lav ledighet og høy vekst er punkt nr. 1. Punkt nr. 2 er å lage et trygdesystem som gjør det lettere å kombinere arbeid og trygd. Den uførepensjonen vi nå har lagt fram, gjør det vesentlig lettere å kombinere arbeid og trygd for dem som går på uføretrygd. Punkt nr. 3 er mer tilretteleggende tiltak. Det kommer også.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Svaret på det spørsmålet er ja. Jeg mener helt klart at de problemer den rike verden får som følge av finanskrisen, ikke skal gå på bekostning av verdens fattige land. Derfor er jeg veldig glad for at Kristelig Folkeparti og regjeringen kan gå sammen om en styrking av bistanden, og at vi også sammen kunne være i London og lansere mange nye milliarder fra flere land til å vaksinere verdens barn. Ekstra positivt er det at nå er ikke Norge lenger den største bidragsyteren, men nå er det faktisk slik at Storbritannia gir mer til vaksiner enn Norge gjør– slik var det ikke før – og også at Gates bidrar med mye. For det første tror jeg det er veldig viktig å rydde opp i klimatiltak i andre land. Det største klimatiltaket i andre land er kvotekjøp innenfor EU-systemet. Det betaler ikke staten, det betaler bedriftene. Så det er ikke snakk om at det skal gå på bekostning av noe som helst, og i hvert fall ikke på bekostning av bistand, for det er ikke bistand. Det er bedriftene som betaler for de kvotene, og bidrar til lavere utslipp i EU. Det andre er at kjøper man klimakvoter i u-land, er det ikke bistand. Iverksetter vi tiltak som ikke er klimakvoter, slik som skogsatsing, er det bistand. Men det mener jeg er helt greit.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Jeg er akkurat like høy og akkurat like mørk enten jeg er her eller der – i utlandet eller i Norge. Jeg står inne for alt vi gjør innen bistand. Vi er altså helt i verdenstoppen når det gjelder å gi bistand i prosent av nasjonalproduktet. Vi har laget et statsbudsjett for 2011 som gjør at 1 pst. av det anslåtte nasjonalproduktet går til bistand. Så skjer det ofte endringer gjennom året, det kan gå litt opp, det kan gå litt ned, og det kan være tekniske endringer. Men så vedtar vi et nytt budsjett for 2012 hvor det korrigeres for. Så over tid ligger vi på den ene prosenten som vi har sagt vi skal gjøre. Nå har vi faktisk et par år ligget litt over på grunn av den type tekniske justeringer. Det kan hende at vi i år kommer litt under, men det får vi se når året er omme. Det avgjørende er at vi over tid ligger på 1 pst., og det har denne regjeringen sørget for. Den forrige regjeringen kom aldri opp på de nivåene vi ligger på når det gjelder bistand. Det er denne regjeringen som har brakt oss opp på 1 pst. Så det er altså fullt samsvar mellom hva vi sier hjemme, og hva vi sier ute.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
For det første: Når det gjelder sysselsettingsveksten, så har den vært jevn fram til finanskrisen – vesentlig høyere enn i forrige stortingsperiode. Det er riktig at den flatet ut under finanskrisen – det skulle bare mangle – men nå er det igjen vekst i privat sysselsetting i Norge. Så det går bra når det gjelder arbeidsmarkedet i Norge. For det andre: Når det gjelder klimameldingen, så kommer den. Da skal vi legge fram helheten i våre vurderinger av det. Klimaforliket følger vi opp, og vi har også vist at vi kan følge opp klimaforliket og likevel legge til rette for god økonomisk vekst i Norge. Målet er å kombinere både klima og økonomi, ikke velge mellom enten miljø eller vekst. For det tredje: Høyre har garantert at de skal ha så store kutt innenlands som er nedfelt i klimaforliket. Høyre vil ikke nøye seg med de 13–15 millioner tonnene som står i forliket. Nei, de skal ha over 20 millioner tonn. Hvis Fremskrittspartiet noen gang skal sitte i regjering, regner jeg med at det er sammen med Høyre. Da skal det altså være, ifølge Høyre, garantert større kutt i Norge.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
Når representanten Martin Kolberg snakker, lytter jeg alltid litt ekstra, for det pleier som regel å komme mye bra. I dag var jeg derfor litt skuffet over at det meste av innlegget handlet om Høyre og om Fremskrittspartiet. Men på slutten toucher Kolberg inn på noe veldig viktig, nemlig arbeidsmarkedet og situasjonen der. Det er et felt som Arbeiderpartiet alltid har vært opptatt av, og iallfall i valgkampen kjørte slagordet «Arbeid til alle». Men det er én stor bekymring jeg har når jeg ser på arbeidsmarkedet nå, og det er det som kan kalles en gruppe som faller helt utenfor, mellom to stoler, som ikke er arbeidsledige, og som heller ikke er kommet ut i varig uføretrygd, nemlig de med nedsatt arbeidsevne. I dag er det 220 000. Kolberg snakket om alle tall som økte, og siden Bondevik II har det økt fra 150 000 til 220 000. Tiltaksplassene i dag utgjør ca. 66 000, og i revidert, som blir vedtatt i dag, er snittet på 53 000. Hvorfor er det sånn at Arbeiderpartiet ikke ønsker å hjelpe flere av disse menneskene inn i arbeid?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
I denne debatten synes jeg det har vært mange bra innlegg, og mye sindig debatt. Derfor ber jeg om at mitt innlegg blir trodd på at det oppriktig skal være konstruktivt og ikke en svartmaling av situasjonen. Det er en utfordring som jeg mener vi må ta mye mer seriøst i årene framover, og som burde vært tatt mye mer seriøst i det året vi er inne i, og det er hvordan vi skal få flere mennesker ut i arbeid. Vi kan lett slå oss på brystet med lav arbeidsledighet, og det er bra, men vi har en utfordring med at stadig flere faller helt ut av arbeidslivet. Jeg skal ikke begynne noen retorikk om utenforskap, eller om det er 600 000 eller 800 000, men det er for mange som faller ut. Fra 2005 og fram til i dag er antallet mennesker med nedsatt arbeidsevne økt fra 150 000 til 220 000. Det har blitt 70 000 flere mennesker som er definert av Nav som mennesker med nedsatt arbeidsevne. Det er egentlig en bra definisjon, for det definerer at vi har en restarbeidsevne, at vi ser et potensial i dem. Men det er en definisjon som betyr at det trengs en betydelig innsats og hjelp fra det offentlige, og en betydelig innsats fra brukeren selv for at han skal komme ut i arbeid. Arbeiderpartiets arbeidspolitiske talskvinne, Anette Trettebergstuen, sa at tiltaksnivået har vært for lavt, og derfor øker vi det i revidert. Men faktum er at snittet til nå i år er at 60 000 mennesker og litt mer er på arbeidsmarkedstiltak for mennesker med nedsatt arbeidsevne. De er ikke utsatt for konjunkturer i det hele tatt, de trenger hjelp for å komme ut. Om arbeidsledigheten går ned, betyr ikke det så mye for dem. Derfor blir det feil når budsjettene i dag styres så mye etter arbeidsledigheten. Nå ser jeg på finansministeren, og dessverre er det ikke mulig å bli sur på finansministeren, både fordi han er Sigbjørn Johnsen, og fordi jeg er en sørlending som ikke klarer å bli sur! Men jeg kan i hvert fall være streng: I neste budsjett må vi ta enda større høyde for at den gruppen mennesker øker. Nav sier selv i sine rapporter at hvis vi ikke får flere mennesker på tiltak for å hjelpe flere, gi dem arbeidstrening, gi dem utdanning, kommer de seg ikke ut. Nav sier det så sterkt som at køen vil øke. Det er flere som vil bli uføretrygdet, og det er flere som vil havne i fattigdom. Vi er alle enige om at det er humankapitalen og arbeid som er det viktigste. Så jeg ber innstendig fra Kristelig Folkepartis side om at man i de neste budsjettene tar det enda mer på alvor. Nå er snittet 53 000, og det er snittet. Det betyr at hvis det som står i revidert skal følges, må en til høsten ned fra 60 000 for å oppnå et snitt som kanskje er ned mot 40–45 000. Det går ikke an. Siden jeg har 10 sekunder igjen, og det er siste møtedag, vil jeg si: Gode president, det har vært en ære å ha deg som president!
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-06-17:
Det er to temaer som regjeringspartiene stadig kommer tilbake til i denne debatten, og det ene er med hvilken fortreffelighet de har løst finanskrisen i Norge. Jeg må si at jeg kjenner en litt flau smak i munnen når man sammenligner seg med land i Europa og resten av verden, som hadde helt andre forutsetninger da man gikk inn i denne finanskrisen. Det vet alle som sitter i denne salen. Derfor synes jeg vi bør slutte å snakke om det. Vi hadde forutsetninger som gjorde at vi slapp både å gå ut på lånemarkedet og andre ting; vi kunne gå i vår egen pengepung og løse dette. Et annet forhold er at man viser til den økte pengebruk som denne regjeringen har foretatt i senere år, og hvor mye bedre det går i norsk økonomi. Jeg har lyst til å minne om – gjerne i sammenligning med Bondevik II-perioden – det som sto i Dagsavisen da denne regjeringen overtok, i 2005. Da var det et stort oppslag hvor det sto at denne regjeringen «kommer til duk og dekket bord». Det man mente, var at Bondevik II-regjeringen faktisk hadde ryddet opp i norsk økonomi i løpet av fire år. Man innførte sågar betydelige stimuleringstiltak i form av skatte- og avgiftslette, og det var kanskje særlig investeringsavgiftens bortfall – som medførte en enorm stimulans i næringslivet – som ga oss ny vekst og bedre økonomi og dermed velferd i hele landet. Så når disse tingene stadig trekkes fram, er det kanskje lurt å nyansere bildet noe. Når Høyre i sitt alternative reviderte budsjett har prioritert samferdsel, er ikke det uten grunn. Det er rett og slett fordi vi ser at veiforfallet fortsetter. Derfor tar vi opp igjen forslaget om et eget vedlikeholdsfond. Vi ser at vi får et økt press på storbyene, derfor fokuserer vi på mer penger og målrettede tiltak for å få til fremtidsrettet baneutbygging i de fire storbyområdene, og skisserer en organisasjon for å få det til. I tillegg: Vårt hovedanliggende er faktisk trafikksikkerhet. Det har det vært de siste to årene. Vi må få ned ulykkestallet fordi det fører til store menneskelige lidelser, men selvfølgelig også fordi det påfører samfunnet store kostnader. Derfor prioriterer vi penger til trafikksikkerhet både på fylkesveinettet og på riksveinettet. Så inviterer vi igjen regjeringspartiene til vår form for prosjektorganisering, nemlig OPS-løsninger på de viktigste veiene våre.
Bent Høie (Høyre), 2011-06-17:
Høyre foreslår mer til sykehjemsplasser for å sikre alle eldre en verdig alderdom. Vi har hatt like mye penger til kommunene som regjeringen gjennom de siste seks årene. Det er derfor ikke en krone til å rekruttere flere ansatte i helse- og omsorgssektoren som ikke også Høyre har stemt for. Men penger gir deg ikke omsorg, penger holder deg ikke i hånden, penger gir ikke kunnskap om hva som er den beste behandlingen. Mennesker, derimot, gir omsorg, de holder deg i hånden, og de har kunnskap. Stadig flere skal ha pleie og omsorg. Dette krever også flere mennesker til å yte pleie og omsorg. Det er ikke nok bare å rekruttere flere folk, målet må være å rekruttere flere fagfolk. Det er her Høyre og regjeringspartiene skiller lag. De er opptatt av antall hender, og det er bra med varme hender, men som Florence Nightingale, grunnleggeren av sykepleierfaget, sa: Det arbeidet som duger, er det som blir utført av dyktige hender, ledet av en klar hjerne og inspirert av et kjærlig hjerte. Før kom eldre spaserende til aldershjemmet med koffert i hånden. I dag kommer de i ambulanse til sykehjemmet. I snitt har hver beboer på et sykehjem nå seks ulike aktive diagnoser. Dette krever mennesker med kunnskap til å håndtere den typen utfordringer. Behovet for ansatte øker, men hvis dette blir dekket inn med flere ufaglærte, vil kvaliteten på tjenesten gå ned. De med størst behov for hjelp kan ikke møtes av dem med minst kompetanse. I dag er det en av tre som jobber i omsorgssektoren som er ufaglært. De gjør en formidabel innsats og strekker seg langt, men de pålegges oppgaver og et ansvar som de ikke har de rette mulighetene for å ta. I omsorgen er kompetanse lik kvalitet. Derfor foreslår Høyre også i årets reviderte budsjett mer penger til at kommunene skal kunne tilby disse ansatte mulighet til å få en fagutdannelse. Når regjeringen er mer opptatt av å love flere ansatte enn å ansette flere fagfolk, svekkes kvaliteten. Denne uken har regjeringspartiene svekket kravene til kompetanse i den nye loven om kommunale helse- og omsorgstjenester. Kommunene skal få mer ansvar for helse- og omsorgstjenestene, likevel mener regjeringen at det ikke er nødvendig å stille krav om at kommunene har sykepleiere, jordmødre eller fysioterapeuter. Hvis man trenger opptrening etter en skade, trenger man en fysioterapeut. Hvis man trenger hjelp til medisinering, trenger man en sykepleier, og hvis man skal gå til svangerskapskontroll, trenger man en jordmor. Det er ikke likegyldig om disse faggruppene finnes i kommunen, det er faktisk helt avgjørende for en god helse- og omsorgstjeneste. Kvalitet i omsorgen krever at vi sikrer de eldre de fagfolkene som er nødvendige for å gi dem den beste behandlingen.
Willy Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Norge har i hvert fall gjennom de fire siste årene hatt et godt løft for norske arbeidstakere. Bruker vi mitt hjemfylke Finnmark som eksempel, opplever vi nå at arbeidsledigheten i fylket er svært lav. I mange av fylkeskommunene har vi en situasjon hvor det er mangel på arbeidskraft, og flere bedrifter i fylket har også behov for mer kompetent arbeidskraft. Det ventes at kommuner som f.eks. Kvalsund vil få etablert bergverksvirksomhet, som nærmest kan doble innbyggertallet i kommunen. Det er en ganske annen situasjon enn da de borgerlige styrte landet. Finnmark som er et distriktsfylke, er særlig utsatt for den markedsliberalistiske økonomien som de borgerlige partiene her på Stortinget representerer. Eksempler på det er Høyre og Fremskrittspartiets iver etter å privatisere viktige velferdsordninger som helse og skole. Dette er en politikk som vil rive grunnmuren under en rekke av landets små kommuner, hvor et helsemarked og et skolemarked rett og slett ikke eksisterer. Disse kommunene avhenger derfor av en god og offentlig velferdspolitikk som også må legge til rette for gode boforhold ute i Kommune-Norge. Denne regjeringen har gjennom finanskrisen hatt nødvendige ressurser til å løfte utsatt næringsliv gjennom finanskrisen. I tillegg til dette har denne regjeringen tatt et offentlig ansvar for utviklingen av f.eks. bergverksindustrien, bl.a. gjennom en kartlegging av forekomsten av mineraler i Finnmark. Her er det regjeringen og myndigheter som har tatt ansvar, ikke markedet, og det legger nå grunnlaget for nye næringer i fylket. Til slutt vil jeg også kommentere noen av de endringene som er foreslått i revidert. Forsvaret har gjennom lang tid hatt et økende behov for å trene sine heimevernsstyrker. Det legges det nå opp til i revidert. 40 mill. kr er satt av i ekstra bevilgninger for å øke øvingsaktiviteten i Heimevernet, og det mener vi er veldig bra. For det andre er det også satt av ytterligere 30 mill. kr til ekstraordinære vedlikeholdsressurser, ekstrabevilgninger som setter i stand en rekke av våre festninger, bl.a. Vardøhus festning, som er et viktig kulturminne for nasjonen, men også for kommunen.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-17:
Jeg fikk anledning til å høre på representanten Tybring-Gjeddes forrige innlegg. Han brukte mye tid på fagforeningskontingentfradrag og mente det var «politisk korrupsjon» av regjeringspartiene å ha dette fradraget. La meg nå reflektere litt over hva fradrag for kontingent egentlig betyr. Det er noen få hundre kroner. Jeg tror at arbeidstakere i dette landet veldig lett klarer seg uten akkurat dette fradraget. Men filosofien er at vi fra venstresiden og SV ønsker å styrke fagbevegelsen. Da mener vi at når du senker terskelen for å bli medlem, styrker du fagbevegelsen opp mot kapitalen og arbeidsgiverne, som veldig gjerne kunne hatt enda mer makt og kraft. Når Fremskrittspartiet ønsker å øke akkurat dette, hever de samtidig terskelen for å organisere seg. I organisasjonen ligger makt. Det forstår representanten Tybring-Gjedde. Han burde forstått det hvis han hadde vært arbeidstaker noen gang i livet. Hvis ikke, trenger T-banen i Oslo fortsatt sjåfører, et yrke som kan gi representanten Tybring-Gjedde en forståelse av hva det betyr å være arbeidstaker på et helt annet plan enn der han nå sitter og tjener 750 000 kr. Vi ønsker å styrke arbeidstakerne og arbeiderbevegelsen, og det kommer vi til å gjøre. Men det representanten Tybring-Gjedde ønsker, er heller å styrke arbeidsgiverne og deres økonomi ved å gi dem skattefradrag for hushjelpen. Men den hushjelpen som skal komme hjem til han eller henne, vil han svekke. Dette er en svekkelse for arbeidslivet og samfunnet som vi ikke har noe til overs for. Derfor vil vi stå beinhardt på for å styrke fagbevegelsen og arbeidstakerne ved å senke terskelen for å organisere seg. Vi har forstått at det ligger makt i organisasjonen, makt ligger i å stå samlet, makt ligger i å stå kollektivt mot arbeidsgiverne og kapitalen. Jeg håper virkelig at Fremskrittspartiet en dag får muligheten til det. Nettopp derfor er det et selvstendig poeng for SV å være en del av regjeringen og være en stopper, en klar bom, for Fremskrittspartiet, som ønsker å rasere fagbevegelsen i landet.
Tor Bremer (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Det har slått meg at så langt går det eit prinsipielt skilje når det gjeld tilnærminga og fokuset frå dei ulike partia i denne debatten. Eg skal konsentrera meg om Arbeidarpartiet, og understrekar at for oss i Arbeidarpartiet er hovudtemaet å arbeida for arbeid til alle og tryggleik for heim og arbeid. Då må me føra ein økonomisk politikk som legg til rette for ei stabil økonomisk utvikling på kort sikt, men òg i eit litt lengre perspektiv. Det er avgjerande viktig for industriarbeidsplassane våre, og det er avgjerande viktig for unge menneske med stor gjeld som har investert både i utdanning og heim. Noreg er inne i ei god utvikling no. Arbeidsløysa er rekordlåg, og det blir skapt nye arbeidsplassar en masse. Vår motkonjunkturpolitikk har lukkast. Det er òg slik at me har sett vårt stempel på forskjellsutviklinga i landet. Etter 2005 og høgresida si styring er dette no snudd i rett retning. Dette er knytt til to prinsipielle politiske stolpar, nemleg ein tydeleg politikk for låg arbeidsløyse og eit omfattande og omfordelande skattesystem. Den norske sosialdemokratiske samfunnsmodellen er framtidsretta og legg grunnlaget for velferda vår. Så har eg no på tampen av debatten behov for å koma med eit par refleksjonar i forhold til representanten Jan Tore Sanner og Høgre, som openbert prøver å gjera seg stovereine i skulepolitikken etter at Kristin Clemet hadde ansvaret i si tid. Sanner sa at han ikkje var oppteken av å privatisera fellesskulen vår. Vel, eg vil seia at det er oppsiktsvekkjande. Det var no nettopp det dei var i gang med før Stoltenberg fekk stoppa det. Men om det i Sanner si utsegn ligg ei erkjenning av at det var eit grovt feilgrep av Høgre, er ingenting betre enn det. Det er slik at det som skjer i skulen vår, er viktig i forhold til å nå våre hovudmål i den økonomiske politikken. Dei med svak utdanning har ei lausare tilknyting til arbeidslivet enn andre. Men no går det mykje betre i skulen vår. Etter at høgresida gjorde skulen til ei ideologisk slagmark, er det no ro i skulen vår. Det betyr at det er lettare å få resultat. Det betyr òg at det går betre. Lærarane våre står på, og dei fleste pilene peikar i rett retning i fellesskulen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-17:
Jeg regner med at folk gjerne vil avslutte nå, men det må gis kommentarer til det innlegget fra Høyre nå. For det første er det klart at det er bare de dummeste liberalistene som ønsker å privatisere ting fullstendig, for da tar man jo vekk skattefinansieringen og det finansielle grunnlaget som gjør at det kan være kommersielle interesser som har et ønske om å delta. Det ser vi på veldig mange områder, fordi det er snart begrensninger på hvor mange dingser man kan produsere i verden. Da er det veldig mange som har behov for å putte sine profittsugerør inn i de offentlige velferdskassene. Det er et tema som SV er opptatt av, og som regjeringen er opptatt av. Vi ønsker å reservere fellesskapets penger for at de skal brukes til omsorg, og ikke til privat fortjeneste. Så er det et ønske om å ha et mangfold og et samarbeid med frivillig nonprofitsektor. Det ønsker SV. Og her ønsker vi å se om det også går an å gjøre endringer i regelverket som gjør at vi kan samarbeide tettere og bedre med frivillig nonprofitsektor. Spesielt når det gjelder skolen, er jeg litt forundret over at Høyre ikke har fått med seg de internasjonale forskningsresultatene som så tydelig viser at den skolepolitiske retningen som Høyre står i, og som de var i ferd med å gjennomføre mens de satt i regjering, er den skolepolitiske retningen som nettopp ikke lykkes i de viktige tingene – med å kunne gi alle unger et skikkelig godt læringsresultat både faglig og sosialt, som tar vare på de fellesskapsverdiene som samfunnet har, og som er så utrolig viktig for alle unger, nemlig at de lærer best når de er sammen med mange som er forskjellig fra dem selv, altså at også de rent faglige resultatene blir bedre da. Det var den skolepolitikken som Høyre var i ferd med å gjennomføre, og som SV i regjering var med og stoppe, og som nå bidrar til at vi får bedre resultater i skolen enn det vi hadde før. Det er SV både glad og stolt over.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Jeg stemte feil!
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2011-06-01:
Jeg vil gjerne stille justisministeren et spørsmål. I Dagbladet i dag står det: «Knut Storbergets satsing på politiet ligger an til å bli Norgeshistoriens største politibløff.» Det hevder tillitsvalgt Arne Johannessen i PF. I overskriften står det: «Det er færre politifolk i Norge i dag enn for sju år siden.» I tillegg vet vi at etter politireformen i 2001 er det flere og flere politifolk som har flyttet inn på kontorene. Det innebærer mindre synlighet og mindre tilstedeværelse både i Oslo og i alle andre politidistrikter. I en slik sammenheng registrerer jeg at regjeringen nå ønsker å transportere småkriminelle asylsøkere ut i distriktene. Det må man jo kanskje tro er god senterpartipolitikk for å opprettholde bosetting, men jeg tror kanskje det er en annen agenda som ligger til grunn. Jeg har også registrert at Arbeiderpartiet på mange områder har prøvd å adoptere Fremskrittspartiets politikk når det gjelder asyl-, innvandrings- og integreringspolitikk, men her tror jeg regjeringen har bommet litt. Fremskrittspartiet har aldri sagt at man skal sende asylsøkere ut på landet, vi har sagt at de skal sendes ut av landet. Selv om dette er befestet i Soria Moria, som jeg forstår det, er min utfordring til justisministeren: Har man hatt dette forslaget ute på høring blant lokalpolitikere og regionalpolitikere? Har politidistriktene fått uttale seg om en slik eksport av kriminelle asylsøkere fra det sentrale østlandsområdet og ut i distriktene? Eller: Har man i det hele tatt tenkt på konsekvensene? Er man virkelig så naiv og tror at man bekjemper kriminalitet ved å spre kriminaliteten over det ganske land?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2011-06-01:
Ja, takk. Det svaret som kom, er litt overraskende, for det står i sterk kontrast til det statsministeren uttalte direkte på fjernsyn i går. Det var vanskelig å misforstå meldingen fra statsministeren, som viste til at dette var nedfelt i Soria Moria. Det er klart og tydelig at disse langerne, asylsøkerne, bl.a. langs Akerselva, nå skulle tas inn, og så skulle de transporteres ut og få meldeplikt i en annen kommune. Det i seg selv er jo dramatisk når vi vet at politiet mangler ressurser ute i distriktene, og så skal man få tilleggsoppgaver med dette. Det beste hadde jo vært å gjøre som Fremskrittspartiet har foreslått, å få en skjerpende bestemmelse i straffeloven når det gjelder å bruke asylinstituttet til å begå kriminalitet i Norge. Dette har Stortinget stemt ned. Og det neste hadde selvfølgelig vært å bruke lukkede mottak i de tilfellene der det er asylsøkere som begår kriminalitet. Dette har også Stortinget og regjeringen stemt ned. Er dette et skritt på vei til å få et lukket mottak – når man i hvert fall innfører meldeplikt for kriminelle asylsøkere?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2011-06-01:
Takk for presidentens kommentar, for da slapp jeg å kommentere det. Jeg registrerer at justisministeren etter beste evne prøver å ro seg bort fra det som er utfordringen, nemlig at justisministeren og statsministeren har forskjellig oppfatning av hva dette forslaget innebærer. Til og med kommunalministeren har en annen oppfatning. Nå synes jeg justisministeren kan være redelig og si rett ut ja eller nei. Er dette et forslag om å fengsle asylsøkere som begår en kriminell handling, eller er det et forslag som går på å pålegge asylsøkere fast bosted med meldeplikt andre steder i landet enn i de store byene, for det er det som står i pressemeldingen? Da syns jeg at justisministeren nå har en mulighet til å oppklare dette, slik at Stortinget i hvert fall på en litt bedre måte vil ha forståelse for hva som ligger i dette forslaget, og ikke skape denne forvirringen som statsministeren, justisministeren og kommunalministeren her gjør.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Jeg må få lov til å takke for anledningen til å avklare hva som faktisk ligger i dette forslaget. Som østerdøl og veldig glad i distriktene kan jeg berolige Distrikts-Norge. Det er ikke snakk om at vi nå skal starte en mer eller mindre massiv utsendelse ut i landet. Vi kommer til å fortsette den satsingen vi har, nettopp ved å sende de som begår straffbare forhold, ut av landet. Det er nettopp for å kunne videreføre den politikken at vi også trenger virkemidler som bidrar til at de som begår de mildeste straffbare handlingene, og som man ikke kan varetektsfengsle, faktisk pålegges å ta opphold, og da helst på det stedet de faktisk bor – les: den kommunen hvor det asylmottaket hvor man er plassert, er. Det er hele intensjonen. I den grad de utspillene som kom i går, og medias dekning av dette, har skapt et inntrykk av at man nå skal sende asylsøkere ut på landsbygda, må jeg umiddelbart si at det er ikke riktig. Det er en mulighet for politi og domstol til å kunne pålegge å ta opphold, og da helst i det asylmottaket hvor man bor, slik at man ikke svirrer rundt i byene. Gjør man straffbare handlinger i gatene i Elverum – for å ta et aktuelt sted – vil man kunne risikere å bli pålagt å reise tilbake til asylmottaket hvor man kommer fra, f.eks. i Våler, og man må ta opphold der inntil billettene er klare og transporten står klar for å transportere vedkommende ut av landet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Dette forslaget, som har vært på høring siden i fjor sommer, må leses i sin helhet. Hvis man tar ut én del av det, og tror at det er hele satsingen, blir det skeivt. Det er altså slik at dette forslaget åpner for i større grad å kunne fengsle asylsøkere som begår straffbare handlinger, senker bevisterskelen og kravene for fengsling. Man åpner også i større grad for å kunne fengsle folk som unndrar seg utsendelse, og folk som bevisst vanskeliggjør arbeidet med identitet. Jeg mener at det er helt nødvendig, særlig i en tid hvor vi klarer å få sendt ut så mange asylsøkere som ikke har lov til å være her, eller som begår straffbare handlinger. Det er altså 5 000–6 000 i år – så vidt jeg erindrer – som blir sendt ut, eller reiser frivillig. Jeg mener at det er en av hovedgrunnene til at vi også ser en betydelig reduksjon i antallet som kommer, uten grunn til å få beskyttelse.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Når det gjelder hurtigbehandling av de asylsøkere som begår straffbare handlinger, er jo det noe som vel ble innført for over ett og et halvt år siden. Det er et veldig godt samarbeid mellom Oslo politidistrikt, Politidirektoratet og Utlendingsdirektoratet, hvor man faktisk ser betydelige resultater. Det er flere hundre som er pågrepet, og det er nå – som jeg sa i mitt forrige svar – flere tusen som faktisk blir utsendt. Så vidt jeg erindrer, var det ca. 700 som hadde begått straffbare handlinger som ble utsendt bare i fjor. Så det er et veldig nyttig virkemiddel. Vi ser at det som virkelig kan både få ned antallet ubegrunnede asylsøknader, som vi har klart å halvere, og bidra til å redusere kriminaliteten, slik vi nå ser faktisk skjer flere steder i landet, er at man reagerer raskt. Når det gjelder situasjonen i Lier, har jeg gitt uttrykk for at jeg mener at vi ikke kan gi nok informasjon i denne type saker, og jeg er glad for at det møtet som ble holdt mellom statssekretær Lønseth og kommunen i går, ga gode resultater.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Som jeg sa i mitt forrige svar, er det sånn at vi sammen med Oslo politidistrikt har etablert en etter mitt skjønn særs god rutine for hvordan man skal håndtere disse sakene så raskt som mulig og så konsekvent som mulig. Det gir resultater. Det er også sånn at ingen annen regjering noen gang har kunnet peke på både den typen saksbehandling og ikke minst det volumet som man nå klarer å få saksbehandlet og effektuert. Så jeg har tro på at en av grunnene til at vi nå ser en betydelig nedgang i f.eks. grove villainnbrudd i Oslo – en halvering – er at man har reagert veldig kontant mot særlig utenlandske borgere som kommer til Norge og begår straffbare handlinger. Man reagerer raskt strafferettslig, og sammen med utlendingsmyndighetene får man dette inn i et spor som gjør sitt til at man også får rask utsendelse.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Jeg må raskt medgi at jeg skjønner godt, slik saken er blitt framstilt i media, og slik den nå har utviklet seg, at man blir bekymret ute i Distrikts-Norge. Det var derfor jeg prøvde å være så tydelig som mulig i mitt første svar, at dette ikke er et forslag om å sende kriminelle asylsøkere rundt omkring nærmest på en turné i Norge. Men dette er en utvidelse av den hjemmelen man faktisk allerede har overfor dem som nekter å reise fra landet, og dem som tukler med identitet, nemlig en mulighet for å kunne pålegge et fast oppholdssted. Det mener vi også man må kunne gjøre overfor dem som begår straffbare handlinger. Da er det mest praktisk og nærliggende å tenke seg at de som f.eks. bor på et mottak i kommune A, og begår straffbare handlinger i kommune B, blir pålagt å ta opphold og være på det mottaket som de faktisk er blitt tildelt, og hvor de bor, og være i den kommunen som de faktisk skal være i, før de blir sendt ut av landet. Dette vil kunne kombineres med en meldeplikt, som også står i forslaget, og som gjør sitt til at når dagen kommer, flyet står klart, og billetten er ordnet – og man har avtale med det respektive land – vil det være lettere for politiet å kunne finne vedkommende slik at man får effektuert utsendelsen. Det er motivet for forslaget. Dette har vært på høring siden i fjor sommer. I den grad det har skapt misforståelser rundt dette at man nå skal begynne å flytte på folk rundt omkring i små og store distriktskommuner, vil jeg bare klart og tydelig si at det er ikke forslagets intensjon.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Det kan jeg langt på vei avkrefte. Det vil ikke være aktuelt å flytte kriminelle asylsøkere til andre kommuner, men de kan bli pålagt å ta opphold der de faktisk bor, slik at politiet vet hvor de er. Det er intensjonen. Vi har denne bestemmelsen i utlendingslovgivningen allerede, knyttet opp mot noen asylsøkere. Vi ønsker også å kunne ta i bruk dette overfor dem som begår straffbare handlinger, slik at man får bedre befatning med hvor vedkommende faktisk er, så man kan få effektuert utsendelsen.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Nå tror ikke jeg at kriminaliteten i Norge blir mindre ved å eksportere folk rundt omkring i landet. Jeg forsøkte å forklare hva som ligger i forslaget. Men det som er interessant i Norge, og som representanten André Oktay Dahl kan ta med seg, er jo at siden vi overtok regjeringsmakten i 2005, er det jo nettopp gjort de grep som må gjøres for å kunne få bl.a. større politidekning i Norge. Jeg mener at det er et usedvanlig godt svar for å få et mer effektivt og kraftigere politi at man tredobler opptaket på Politihøgskolen. Hvis vi skal ha flere politifolk, må vi utdanne flere. Og nå er opptaket oppe i over 700. Det har aldri har vært så høyt, og det gleder meg at av dem som gikk ut av Politihøgskolen i fjor, har altså over 90 pst. nå kommet seg inn på politiets lønningslister. Jeg registrerer at jeg blir beskyldt for bløff i Dagbladet i dag, men det er interessant at den som er avsender av utsagnet, lederen i Politiets Fellesforbund, i fjor på samme tidspunkt sa at ingen av dem som gikk ut av Politihøgskolen i fjor, kom til å få seg jobb. Nå har over 90 pst. av dem jobb i politiet. Så får andre vurdere hvor bløffen ligger.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Jeg beklager hvis presidenten mener at det var utenfor hovedspørsmålet, men det er nå vitterlig slik at en del av oppbyggingen av disse spørsmålene går på om man evner å slå tilbake kriminaliteten lokalt, og at politidekningen er for dårlig. Det var bakgrunnen for at jeg tok opp utdanningsperspektivet. Når det gjelder spørsmålet om det å kunne pålegge fast opphold, er det altså slik at vi i dag har en hjemmel i utlendingslovgivningen for å kunne pålegge en asylsøker et fast oppholdssted, at han skal være innenfor det stedet – når de unndrar seg forfølging bl.a. Vi ønsker å utvide den hjemmelen til også å gjelde i de tilfellene hvor man begår straffbare handlinger. Det vil jo i stor grad være knyttet til at de må ta opphold i den kommunen hvor mottaket ligger, og hvor de faktisk bor. Når asylsøkere som er på reise i landet, begår straffbare handlinger andre steder enn der de bor, er det regjeringens oppfatning at det kan være et konstruktivt virkemiddel for å vite hvor disse er, at man bestemmer at de skal være innenfor den kommunen de bor.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Det ser jeg ikke som noen aktualitet, at man da blir sendt ut av Oslo. Men det kan være en aktualitet at man får begrensninger i sin bevegelsesfrihet og får beskjed om å være på det mottaket man bor på i Oslo, og også underlegge seg meldeplikt overfor politiet, slik at man nettopp sikrer at når den dagen kommer at flyet skal gå, så har man en mulighet for å hente vedkommende for transport til Gardermoen. Det kan også være et alternativ at man blir pålagt å ta opphold, f.eks. knyttet til uttransportering, på Gardermoen og utlendingsinternatet, men da vil det jo i større grad være snakk om å få en fengslingsbeslutning, slik at man faktisk flyttes til Trandum. Når så dagen kommer, er det greit å finne vedkommende. Da vil man bli flyttet ut av Oslo, men da til Ullensaker.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Praktiseringen av Dublin-regelverket, som man er inne på her, er jo særs viktig for å kunne redusere antall ubegrunnede asylsøkere til Norge. Jeg vil nok så sterkt jeg bare kan, advare mot en politikk hvor vi parkerer det samarbeidet som ligger innenfor Dublin-konvensjonen, dvs. at man returnerer til det landet som det først ble søkt asyl i. Hvis Norge skulle suspendere de reglene, er jeg redd for at mange ville ha valgt Norge som destinasjon, slik at det er viktig at vi følger opp det samarbeidet, at det er det landet i Europa som først mottok asylsøkeren og registrerte denne, som faktisk behandler asylsøknaden. Hvis vi tror det ligger noen gevinst i at vi behandler søknaden her i Norge, og at det da skal være noen mindre risiko for retur til Norge ved tilbakesendelse til opprinnelsesland, tror jeg vi må tenke oss om, for først og fremst dreier dette seg om å behandle asylsøknadene der vedkommende først søkte asyl.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Jeg må som vanlig, ordinært regjeringsmedlem også være med på utviklingen av politikken på dette området. Det er faktisk et område som interesserer meg ganske mye. Jeg har gleden av å få lov til bl.a. å være med på å fiske laks nå i august. Dette er viktig. Det varslet som miljøvernministeren har gitt sammen med fiskeri- og kystministeren angående bl.a. det arbeidet som skal gjøres, og de tiltakene som man ser kan være effektfulle, vil være viktig. Men som jeg sa i mitt hovedsvar, er det vanskelig for meg nå å foregripe hva regjeringa kommer til av konklusjoner, utover å si at det er forslag på bordet som regjeringa nå vurderer, og som jeg håper også blir effektfulle.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Dette er en sak som ligger på miljøvernministerens bord, og jeg er overbevist om at han ville ha svart at man får avvente hva resultatet blir av den vurderingen man har, og som man gjør i nært samarbeid med Fiskeri- og kystdepartementet. Men jeg er ganske overbevist om at det er en genuin vilje hos alle statsråder og hele regjeringa til at man skal sikre det verdifulle gullet som villaksen faktisk utgjør, også i konkrete lokale saker. Men når det gjelder hva konklusjonen blir i nærværende sak, må jeg be representanten avvente til miljøvernministeren har konkludert.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Politidirektoratet oversendte i august i fjor et forslag om å slå sammen Sogndal og Leikanger lensmannsdistrikter. Forslaget hadde støtte fra Leikanger kommune, som i størst grad blir berørt av endringene, og fra berørte lensmenn og arbeidstakerorganisasjoner. Jeg vil bare dvele litt ved det, for det er faktisk gode prosesser som pågår. Det som jo er maktpåliggende hvis man skal gjøre noen strukturelle grep, er nettopp å kunne ha med seg lokale aktører og interessenter ute i organisasjonene. Organisering av politi- og lensmannsetaten er også generelt et veldig viktig tema i den kommende stortingsmeldingen om resultatreformen og videreutvikling av politi- og lensmannsetaten. I så måte kan en slik lokal prosess kaste lys over mye av det arbeidet som skal skisseres i den meldingen. Meldingen skal bl.a. bidra til en bred diskusjon i Stortinget om prinsipper, rammer og tiltak i det videre arbeidet med å utvikle politi- og lensmannsetaten. I den forbindelse vil også politiets førstelinjetjeneste, som er den delen av politiet som publikum og lokalsamfunn kommer i kontakt med i det daglige, bli drøftet. Det legges imidlertid ikke opp til å skissere konkrete endringer på lensmannsdistriktsnivå i denne meldingen. Men meldingen vil peke på prinsipper og kriterier som en mener bør ligge til grunn for videreutvikling av den lokale strukturen i politidistriktene. På denne bakgrunn har departementet drøftet hvordan en skal følge opp lokale enkeltforslag til grensejusteringer og sammenslåinger av lensmannsdistrikter. Siden disse forslagene er basert på lokal enighet i stor grad og kan ha stor betydning for kvaliteten på den lokale polititjenesten, har en, så langt, valgt å saksbehandle og fremme disse sakene for Kongen i statsråd. Jeg finner det ikke riktig å forskuttere hva konklusjonen blir når det gjelder den aktuelle saken, utover å si at vi snart er ved veis ende av saksbehandlingen, og i så måte: En avklaring er like om hjørnet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Da vil jeg gjøre det som Høyre ikke gjorde da man hadde regjeringsansvar for noen år tilbake med hensyn til opptak på Politihøgskolen, som var helt nede i 240 studenter. Hvis vi skal få flere politifolk i Sogn og Fjordane, er vi avhengige av å utdanne flere politifolk. Derfor har den rød-grønne regjeringa tredoblet politihøyskoleopptaket, og vi har altså i løpet av de siste årene utdannet 1 600 flere politifolk enn det man gjorde under forrige regjering. Det er det eneste grepet vi kan gjøre. Det er også gledelig at de politihøyskolestudentene som har kommet ut, nå er i jobb, sjøl om det blir framstilt som om det motsatte er tilfellet. Vi kommer også i høst til å ha et stort opptak. Jeg er overbevist om at det også vil sikre at vi vil nå de målene som ligger i Politiet mot 2020. Jeg minner om at man altså foreslo et opptak på 550 studenter for å nå målet. Regjeringa valgte 720.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-06-01:
Med respekt å melde: Hvis representanten Lødemel mener at det er «prat, prat og prat» at man har tredoblet politihøyskoleopptaket, og at man har økt politibevilgningene i Norge i den samme perioden med mellom 3 og 4 mrd. kr – det er altså en økning i de respektive politidistrikt, man har økt antall årsverk i politiet med over 1 700 årsverk i den samme tiden – får det stå for spørrerens regning. Det er altså sånn at det er to grep man kan gjøre for å få økt politikraft ute og flere politifolk ute. Det er å utdanne flere – ikke gjøre som Høyre gjorde da de satt i regjering. Det andre er selvfølgelig å øke mulighetene for å kunne ansette disse. Og jeg er glad for at av det store kullet vi uteksaminerte i fjor, er det 94 pst. som nå er i jobb. Det er ikke prat.