Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-06-15:
Det er viktig at pasienter og pårørende blir hørt og tatt på alvor. Særlig viktig er dette når noen kan ha blitt feilbehandlet i helsevesenet. I helselovgivningen er det som kjent pasientrettighetsloven som regulerer pasienters rettigheter, som f.eks. retten til nødvendig helsehjelp. Helsepersonelloven regulerer primært helsepersonellets rettigheter og plikter, herunder hvilke følger pliktbrudd kan få for helsepersonellet. Det innebærer at pasienter først og fremst har en opplysende rolle i saker mot helsepersonell, ofte ved å være den som bringer saken inn til tilsynsmyndigheten. Det er uheldig at pasienter og pårørende har følt seg oversett i noen saker. Men det er ikke nødvendigvis et argument for at det bør etableres en ny klagerett. Helsetilsynets dialog med pasienter og pårørende er svært viktig. Det er grunn til å tro at det kan være mindre behov for en klageadgang dersom Helsetilsynets egne rutiner for opplysning av saken og underretning følges. Statens helsetilsyn har et klart mål om å redusere ulikheter i saksbehandlingen i fylkene. Dette skal skje gjennom tydelig faglig styring av tilsynsvirksomheten. Klare instrukser i saksbehandlingsveiledere, opplæring, veiledning i enkeltsaker og revisjoner ved fylkeskontorene er noen av virkemidlene som er benyttet for å gjøre saksbehandlingen mer ensartet. Det er viktig at pasienter får den behandlingen de har rett til, og at den behandlingen de mottar, er forsvarlig. Etter dagens regelverk skal Statens helsetilsyn prioritere de alvorlige sakene. Det vil kreve betydelig økte ressurser å innføre partsrettigheter med klageadgang for pasienter. Dersom det etableres adgang til å klage til Statens helsetilsyn på vedtak som er gjort i Helsetilsynet i fylkene, vil dette føre til dobling av saksmengden til Statens helsetilsyn. Det er viktig å prioritere virkemidler som kan bidra til at tilsynet reagerer så raskt som mulig i de alvorligste sakene, slik at feil kan rettes så fort som mulig. Som kjent har helseministeren tatt initiativ til å opprette en utrykningsgruppe i Statens helsetilsyn og en umiddelbar varslingsplikt for spesialisthelsetjenesten til Statens helsetilsyn når det skjer alvorlige hendelser. Utrykningsgruppen skal bidra til å styrke den tilsynsmessige gjennomgangen ved alvorlige hendelser. Utrykningsgruppen kommer raskt i dialog med dem som er involvert og berørt, og de kan raskt få oversikt over hendelsesforløpet og innhente relevante saksopplysninger. Helseministeren vil i tråd med komiteens merknad også nedsette en arbeidsgruppe som skal se på hvordan regelverket praktiseres i dag. En slik arbeidsgruppe bør også vurdere om det er behov for ytterligere lovbestemt klage- og uttalerett og større muligheter for innsyn i dokumenter. Til slutt: Representanten Gåsvatn etterlyste svar på et ubesvart spørsmål, som har ligget i Helse- og omsorgsdepartementet en tid. Jeg skal selvsagt ta med meg det og få det sjekket. Når det gjelder den konkrete saken, er det ikke mulig for meg å gi et konkret svar på forholdet til tannlegen, men jeg kan opplyse om at Stortinget i fjor, tror jeg det var, endret lovverket slik at pasientskadeerstatningen også omfatter private tannleger. Men den konkrete saken må jeg få komme tilbake til når jeg har fått sjekket saken med Helse- og omsorgsdepartementet.