Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2002-12-06:
Kristelig Folkeparti er fornøyd med forsvarsforliket Arbeiderpartiet og regjeringspartiene kom fram til for denne fireårsperioden, og som er fulgt opp i budsjettet for 2003. Det gir den nødvendige forutsigbarhet og ro i den viktige og omfattende omstillingsprosessen Forsvaret er i ferd med å gjennomføre. Komitelederen gikk gjennom hovedtrekkene i innstillingen på en god måte, og jeg ser det ikke som nødvendig å gjenta de områdene som vi er enige om, og som det er redegjort for på en grei måte. Den økonomiske rammen på 118 milliarder i 2002-kroner for perioden 2002–2005 gir en historisk høy ramme for Forsvaret. Kristelig Folkeparti mener at en slik høy ramme er helt nødvendig for å kunne virkeliggjøre omleggingen av Forsvaret. Og det er nødvendig med balanse mellom mål og virkemiddel, det å sikre balanse mellom en helhetlig og troverdig forsvarsstruktur og en tilstrekkelig finansiering. Forsvaret fortsetter den nødvendige omleggingen som sin viktigste oppgave i 2003. Samtidig er det viktig å opprettholde evnen til å håndtere militære oppgaver i Norge og i våre nærområder. I ressursrike havområder som er underlagt norsk jurisdiksjon, er det vesentlig med tilstedeværelse av egnede enheter som kan bidra til fast og konsekvent håndhevelse av norske suverene rettigheter dersom disse skulle bli utfordret. Målet med omleggingen av Forsvaret er å etablere et moderne forsvar med betydelig forbedret operativ evne som kan løse et bredere spekter av oppgaver, og som i tillegg kan bli raskere og mer effektivt enn i dag. Det er viktig å holde nødvendig framdrift i planlegging og gjennomføring. Kristelig Folkeparti mener at Forsvaret har en forebyggende og beskyttende rolle innenfor kollektiv sikkerhet. En sentral oppgave for Forsvaret er å bidra til å forhindre angrep eller hendelser som kan ramme samfunnet, enkeltpersoner eller norske interesser på en uakseptabel måte. Forsvaret vil være en viktig bidragsyter for å begrense skadeomfanget av ulike typer angrep og katastrofer. Kristelig Folkeparti mener det er viktig å utvikle et totalkonsept for samfunnets sikkerhet og sårbarhet og viser til behandlingen av St. meld. nr. 17 for 2001-2002, Samfunnssikkerhet, Innst. S. nr. 9 for 2002-2003 og debatten den 5. november i år. De samlede ressurser innenfor sivilt beredskap, politi og forsvar skal sikre at samfunnet er rustet til å møte utfordringene som moderne terrorisme representerer. Et totalkonsept må styrke samarbeidet mellom sivilt og militært beredskap og definere vanskelige gråsoner i akutte situasjoner. Kapitlet om samfunnssikkerhet, som jeg er saksordfører for, legges fram av Justisdepartementet, men behandles i forsvarskomiteen. Bevilgningsforslaget for samfunnssikkerhet og beredskap i 2003 innebærer en videreføring av aktivitetsnivået innenfor Direktoratet for sivilt beredskap og Sivilforsvaret knyttet til samfunnets sikkerhet og beredskap. Direktoratet for sivilt beredskap har som oppgave å bistå Justisdepartementet med den overordnede planleggingen, koordineringen og tilsynet med samfunnssikkerhets- og beredskapsarbeid. Flertallet i justis- og forsvarskomiteene – alle unntatt Fremskrittspartiet – støttet Regjeringens forslag om å etablere et nytt direktorat for beredskap og samfunnssikkerhet da vi behandlet saken i oktober/november. Det ble sterkt understreket at det reelt sett må være et nytt direktorat som må utvikles til en bred og slagkraftig beredskapsorganisasjon. Det var også enighet om at det er viktig at det nye direktoratet etableres så raskt som mulig. I går kom en pressemelding fra Regjeringen om at Direktoratet for beredskap og samfunnssikkerhet foreslås lagt til Tønsberg. Det nye direktoratet skal utgå fra dagens direktorat for sivilt beredskap som i dag ligger i Oslo, og Direktoratet for brann- og elsikkerhet som ligger i Tønsberg. Tilsynsmeldingen blir lagt fram for Stortinget i januar. Regjeringen tar sikte på å etablere det nye sikkerhetsdirektoratet allerede fra 1. juli 2003 delt mellom Oslo og Tønsberg, og en samlokalisering i Tønsberg andre halvår i 2004. Arbeidet med samfunnssikkerhet skal ta utgangspunkt i prinsippene om ansvar, nærhet og likhet. Skal samfunnet ha en tilfredsstillende beredskap i krise og krig, må det stilles krav til beredskapsforberedelsene for alle forvaltningsnivå, helt ned til den enkelte borger som har et ansvar for egen trygghet. Samfunnssikkerhetstenkingen – det å få til et mindre sårbart samfunn – må være på dagsordenen i ulike sammenhenger. Det er nødvendig for at flest mulig skal få en bevisst holdning. Det er en utfordring og et ansvar for oss å sette det på dagsordenen der det faller naturlig, også her i Stortinget. Sivilforsvaret skal være en nasjonal forsterkningsressurs ved større ulykker og katastrofer. Sivilforsvarets oppgave i krig vil fortsatt være av forebyggende og skadebøtende karakter. Direktoratets skolevirksomhet er fordelt mellom Sentralskolen for Sivilt Beredskap i Heggedal, som har som overordnet mål å gi kompetanse til personell med beredskapsoppgaver innen hele den sivile del av totalforsvaret, og Sivilforsvarets regionale skoler lokalisert i Trondheim, i Starum og på Jæren, som primært utdanner befal, instruktører og mannskaper til Sivilforsvarets oppsettinger. I tillegg har skolene samarbeidsavtaler med frivillige humanitære organisasjoner og tilrettelegger og tilbyr opplæring. Videre utvikler, markedsfører og gjennomfører skolene kurs innen eget kompetanseområde for eksterne kunder som stat, kommune og privat næringsliv. Sivilforsvaret har en svært sentral rolle innen sivilt beredskap, og en samlet komite mener det er viktig at vurderingen av behovet for kompetanseheving på beredskapsområdet gjennomføres samtidig som det skjer endringer i skolestrukturen. Da vi behandlet St. meld. nr. 17 for 2001-2002 om samfunnssikkerhet den 5. november i år, vedtok Stortinget å opprettholde skolene i Heggedal og på Jæren. Direktoratet for sivilt beredskap initierer og koordinerer norsk deltakelse i NATO-samarbeid om sikkerhet og beredskap gjennom å ivareta Norges interesser i NATOs seniorkomite for sivilt beredskap. I budsjettet er det lagt inn 340 000 kr til overføring til private. Det skal bl.a. dekke samøvelser for Sivilforsvaret og de frivillige organisasjoner som er en del av den integrerte rednings- og beredskapsfunksjonen i fredstid. Forsvarsbygg skal fortsatt arbeide med å konkretisere og realisere driftsinnsparing ved avhending og utrangering. I 2003 innføres kostnadsdekkende husleie, noe som gjør det nødvendig med gjennomgang av behov og mulighet for å oppnå en rasjonell drift av Forsvaret. Komiteen ber departementet sørge for tempo i avhendingsprosessen. For at Forsvarets omorganisering og avvikling i enkelte områder skal bli best mulig, er det viktig med en god dialog og et nært samarbeid mellom Forsvarsbygg og den enkelte kommune. Komiteens flertall har en merknad om at overdragelse kan skje vederlagsfritt eller med redusert vederlag der dette anses hensiktsmessig, eventuelt i forbindelse med næringsutvikling. Dette vil gjelde noen få sterkt belastede lokalsamfunn, og der er det tette samarbeidet ekstra viktig. En avisartikkel i Dagsavisen den 3. desember om en jente som ikke fikk bli militærnekter, viser at det er et stykke igjen før likestillingen har slått helt igjennom. Det henger igjen noen formuleringer i lover som viser til tider der kvinner ikke avtjente verneplikt. Jeg har tatt saken opp med Justisdepartementet, som er ansvarlig for militærnektere. I den stortingsproposisjonen vi behandler i dag, står det en del om kvinner i Forsvaret, og jeg vil nevne noen punkter: Frivillig sesjon for kvinner blir vurdert i forbindelse med videreutvikling av sesjonsordningen.Tiltak for å øke kvinners kunnskap om Forsvaret blir trappet opp.Det arbeides for å øke andelen kvinner i Forsvaret.Fra og med skoleåret 2002 – 2003 vil kvinner som fyller minstekrav til grunnleggende befalsutdanning og krigsskoleutdanning, bli kalt inn til opptak ved skolene.De kvinnelige aspirantene som blir kalt inn, skal gis nødvendig prioritet dersom de er kvalifiserte til å gjennomføre utdannelsen. I tillegg skal det gjennomføres tiltak for å øke opptaket av kvinner ved Forsvarets stabsskoleutdanninger. Det er laget en strategisk plan for likestilling i Forsvaret for å klargjøre ansvar, rammer og roller for likestillings- og familiepolitikk, for likestilling har også betydning for Forsvarets evne til å være konkurransedyktig og ha omstillingsevne. Familieprosjektet i Indre Troms er også et positivt tiltak. Hensikten har vært å stimulere til at familier flytter samlet. Tiltakene har primært vært rettet mot ektefeller og samboere, med bistand til utdanning, etablering av egen virksomhet og tilpasning mellom tilflytters kompetanse og det lokale næringslivet. Prøveprosjektet har vært vellykket, og prosjektet videreføres. Det er avsatt 750 000 kr til prosjektet i 2003. Til slutt vil jeg bare si litt om Bæreia. Kristelig Folkeparti er fornøyd med at det gjøres et arbeid med hensyn til å se på mulighetene for at Krigsinvalidehjemmet kan brukes som et velferds-, rekreasjons- og kompetansesenter for tidligere FN- og NATO-soldater og deres nærmeste familier. Dette prosjektet fortsetter. Kristelig Folkeparti er også opptatt av at det kanskje kunne være et kompetansesenter for flyktninger med krigserfaring, så jeg ber om at Forsvaret tar med seg den utfordringen.