trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trine Skei Grande (Venstre), 2020-02-27:
Til det siste spørsmålet først: Vi har hørt begrepet «ideelle» i en av de høringene vi har sendt ut for å få noen klarere definisjoner, for det er klart at Moxnes’ definisjon, som er at alle som ikke er AS, er ideelle, og alle som er AS, er kommersielle, er en feil definisjon. Det er det ganske bred enighet om. Men det å finne den riktige definisjonen på dette er noe av det som er hørt, og det er vanskelig å finne en klar definisjon på det. Så handler det om hvor langt ned man kan flytte makta, for man kan selvfølgelig flytte makt ned til kommunene, men det er også interessant å flytte makt ned til foreldrene, slik at de får bestemme hvilke barnehager som skal drives ut fra at vi nå i noen kommuner må bygge ned kommunetilbudet fordi det blir færre barn. Så – avslutningsvis: Barnehager er en av de viktigste utdanningsinstitusjonene vi har. Vi vet at barn som går i barnehage, lykkes bedre på skolen. De har mindre frafall, og de tar høyere utdanning. Dette er en av de viktigste innsatsfaktorene vi har for å bekjempe sosial ulikhet i Norge. Det er derfor denne regjeringa har innført gratis kjernetid og nedsatt pris for dem med dårligst råd. Det er også derfor vi har sørget for en bemanningsnorm som sikrer at vi får god kvalitet på den barnehagen folk skal bruke. Og foreldre er kjempefornøyde med det tilbudet vi har. Jeg håper at vi i framtida også kan begynne å spørre barn om de er fornøyde med det tilbudet de har, slik at vi også kan måle utviklingen av det. Da er det viktig å ha kontroll, og det er viktig å ha systemer som sørger for at kvaliteten er god framover. Det gjør vi gjennom normer, det gjør vi gjennom andre typer krav, men vi gjør det også med tilsyn, sånn som eksempelet fra Oslo, som ble vist fram her, at tilsynet kan slå ned på de barnehagene som bruker pengene feil. Det viser at systemet fungerer. Men det gjelder da kommuner som Oslo, som er så store og har så tung faglig kapasitet at de faktisk kan gjøre det. Så til slutt: Jeg må si at det bildet som skapes her om at 140 000 barn går i barnehager der ansatte drar på spa, kjøper Porsche og ferieleiligheter, er et feil bilde. Punktum. Det er så mange der ute som står på og jobber hardt for å få til gode barnehager, og som er i en helt annen virkelighet enn det bildet som skapes fra denne talerstolen i dag. Jeg skjønner at mange av de barnehagene føler stor usikkerhet med et Senterparti som er imot alle typer innstramminger som denne regjeringa har sendt på høring, et Arbeiderparti som bare er store i retorikken, men som ikke har noen konkrete forslag, og et SV og et Rødt som snakker som om barnehagene eies av folk som drar i Porsche på spa eller kjøper ferieleiligheter. Jeg skjønner at usikkerhet skapes i et samfunn der man ser en så sprikende opposisjon.
Trine Skei Grande (Venstre), 2020-02-27:
Vi må lytte til alle dem som jobber bra på dette feltet, for det er ikke bare det at vi fram til for to år siden ikke hadde noe kunnskap om fraværet, vi har også lite kunnskap om grunnlaget for fraværet. Man kan komme i en situasjon der læreren tenker at det er ingenting feil på skolen, så da må feilen være hjemme, eller foreldrene tenker det motsatte, men kanskje er det ingen av disse svarene som egentlig er knyttet til skolevegring. Det kan være veldig sammensatte og veldig ulike grunner til det. Det kan faktisk være helt på det nivået at barnet ikke forstår hvorfor det skal være på skolen, og at man ikke klarer å finne motivasjon av den grunn. Så dette er veldig sammensatt. Vi må ha mer kunnskap om det, og vi må lære av dem som får gjort noe med det. Så mener jeg at vi bør lage bedre systemer for alle elever som er lenge borte, om de er borte fordi de har blitt plassert i utlandet en periode, om de har vært hjemme fordi de har hatt en alvorlig sykdom, eller om de har hatt alvorlig syke foreldre som gjør at de har vært lenge borte fra skolen. Vi må se på hvordan vi kan bruke teknologi. Vi ser det skjer en god del innovasjon innenfor dette nå, med No Isolation-roboter og andre ting som kan gjøre at unger som blir lenge borte fra skolen, f.eks. av helsegrunner, likevel kan unngå å få de store kunnskapshullene. Vi må lage gode systemer for dem som er borte av ulike grunner, også gode systemer for å unngå de store hullene i utdanningen som man får ved lengre tids fravær. Her har vi mye nybrottsarbeid som må gjøres, og da er det klart at de skolene som har gjort en bra jobb, må legge standarden for den jobben vi gjør videre.
Trine Skei Grande (Venstre), 2020-02-27:
Jeg tror jeg har respekt for Stortinget sjøl om jeg sier at det ble en litt rar debatt. Jeg var invitert til å svare på spørsmål om barn som sliter med skolevegring i grunnskolen, og da å få en kjempelang debatt om fraværsgrensa var jeg ikke helt forberedt på. Men jeg kan gjerne svare på det som SV her fokuserer på. Da fraværsgrensa ble innført, hadde man en veldig tett evaluering, og nå skal vi få den endelige gjennomgangen av fraværsgrensa og dens virkninger. Så det skal vi nok få en ordentlig evaluering av og en ordentlig tilbakemelding på. Det er sant at det har vært en debatt om at kanskje også annet helsepersonell skal kunne gå god for at en er syk, og at en ikke trenger å gå til lege, men dette har det også vært stor motstand mot i noen av disse helsefaggruppene. Jeg syns det er viktig å ha respekt for disse faggruppene og ha en ordentlig prosess og ikke bare vedta det over hodet på de faggruppene som skal jobbe i skolen. Arbeiderpartiet sier at dette har vi aldri brydd oss noe om, og at det er først nå en slår alarm. Ja, det er først nå vi har en regjering som har ønsket å ha informasjon om dette, for dette har aldri før blitt målt. Arbeiderpartiet har styrt skolepolitikken i mange tiår, og de har ikke engang brydd seg om å måle dette. 2018 var første gang vi fikk offentlig statistikk om denne typen fravær. Det var første gang en fokuserte på det. Nå har vi levert en stortingsmelding som heter «Tett på – tidlig innsats og inkluderende fellesskap i barnehage, skole og SFO», som handler nettopp om dette. Vi endret også opplæringsloven nettopp på dette feltet allerede i 2017. Så dette har vi jobbet lenge med. Vi har også brydd oss med å få gjort tallene offentlig, så vi kan få en offentlig debatt om dette. For meg har denne debatten bevist at vi trenger mer kunnskap om hva som er bakgrunnen for det. Vi har f.eks. ikke noe faktakunnskap som tilsier at de som reiser langt, får mer skolevegring enn dem som reiser kort, som er en av de påstandene som har blitt framsatt her. Vi trenger mer kunnskap om hva som er bakgrunnen for skolevegring. Det er heller ikke sånn at en får skolevegring i første og andre klasse på grunn av testregimet i norsk skole. Det er ikke derfor seksåringen ikke vil gå på skolen. Det er helt andre grunner til det. Her trenger vi mer fakta og litt mindre synsing, og vi trenger mer forskning og mer oppfølging. Vi trenger også litt ulike svar, for dette er ulike barn med ulike grunner til at man ikke har lyst til å gå på skolen.
Trine Skei Grande (Venstre), 2020-02-27:
Jeg har bare lyst til å gjenta tallene: I grunnskolen er det 3,2 pst. av elevene som går på friskoler, og i videregående skole er det 7,2 pst. I de seks siste årene i regjering har man hatt 14 omgjøringer av innstillinger fra Utdanningsdirektoratet, det er 2,3 i året, mens man i samme periode har gitt 53 avslag på søknader om å åpne friskoler. Så proporsjonene på dette feltet henger ikke helt sammen med ordbruken. Diskusjonen her er om man skal øke kommunens valgfrihet, eller om foreldre og elevers valgfrihet faktisk skal bety noe. Dette er ikke en stor del av norsk skole. Det er ikke engang så mye at det er en ingrediens i skoleretten. Jeg mener at det bare er et krydder som bidrar, men det er klart at for noen smaker det krydderet – som er alternativet til det offentlige – veldig vondt. Så er det noen steder der man ser at andelen blir større, som representanten viste til her. Det mener jeg må være et varsko for den offentlige skolen, hvis det er sånn at så mange velger et alternativ som både er dyrere og bruker mindre penger. Dette er et skoleslag som ikke får dekket opp like mye penger som det offentlige gjør på de samme skoleplassene, og det er et skoleslag som det koster å delta på. Når man likevel velger det, mener jeg at da må det være et varsko for skolen i den regionen, der man virkelig må jobbe med de tilbudene som det offentlige har, og kanskje lære noe av de skolene som klarer å tiltrekke seg flere elever. Jeg tror mye av det oppsvinget vi har sett i grunnskolen, som kanskje er på 1 pst., har handlet om at mange legger ned mindre grendeskoler fordi man enten ikke klarer å gi et bra nok tilbud, eller man ser at man kan ha mer styrke til en skole som krever både mer faglighet og spesialkompetanse enn det skolen gjorde for kort tid tilbake. Da skaper det aktivitet og glede over å opprettholde små skoler, som da fører til at vi får noen flere friskoler. Men vi har en skole som har blitt profesjonalisert veldig sterkt de siste årene, og som har mye bedre faglighet. Og da har også det å ha litt større enheter vært viktig for mange kommunestyrer, tror jeg, for å opprettholde tilbudet med spesialundervisning, med spesialkompetanse – alle de spesielle delene som vi vet at vi trenger å styrke skolen med framover.
Trine Skei Grande (Venstre), 2020-02-27:
Jeg vil begynne med å trygge Tvedt Solberg med at jeg kommer i hvert fall hver gang. Jeg skal være her og diskutere dette, men jeg tror nok kanskje det symboliserer at man ikke akkurat syns det er den største utfordringen i norsk skole akkurat nå, at vi har noen private. Jeg syns man har et litt rart forhold til tall når det i løpet av seks år er 14 ja og 52 nei, og man framstiller det som et rush. Selvfølgelig går det an å framstille en økning fra 2 pst. til 3 pst. som enorm. Jeg er tross alt partileder i Venstre. Jeg vet at det kan være en enorm økning, men det blir fortsatt bare 3 pst., samme hvor mye man vrir og vender på det. Jeg syns også det er spesielt å sammenligne oss med Sverige, for vi har aldri hatt en lov som har lignet på den svenske lovgivningen når det gjelder friskoler. De har hatt et helt annet lovverk, et helt annet kontrollsystem. På samme måte har dansk lovgivning vært annerledes, og de har også hatt et veldig annerledes kontrollsystem knyttet til sin skole. Danmark har hatt et friskolesystem der bare foreldre foretar kvalitetskontrollen, og der man ikke har den kontrollen som vi har med godkjenning av læreplaner og andre ting. Så dette er å sammenligne veldig ulike faktorer, hvis vi skal sammenligne oss med de nordiske landene. Ja, Venstre har vært fellesskolens mor. Det er vårt prosjekt. Det har alltid vært vårt prosjekt å jobbe for dannelse og at alle skal ha et likt utgangspunkt i skolen, men vi har også vært et parti som har løftet menneskerettighetene høyt. Det er helt grunnleggende at folk skal ha rett, i et hvilket som helst regime, også i et demokrati som Norge, til å velge en annen skole enn den staten tilbyr. Det er en menneskerettighet som jeg vil kjempe for, om det er i Kina, Russland, Norge, Sverige eller hvor det skal være. Det er en grunnleggende rett som enhver forelder har i vårt lovverk. Jeg vil avslutte med å si at det legges fram noen stereotyper om hvordan friskoler er, som i hvert fall ikke stemmer på alle. I Oslo var en av de første religiøse skolene St. Sunniva, den katolske skolen. Den begynte på 1920–1930-tallet da vi fikk de første italienske innvandrerne til Oslo. Den er blant de mer flerkulturelle skolene vi har, og blant de mer flerreligiøse. Det er en klart katolsk skole som verdsetter veldig sterkt å ha ulike livssyn i hvert klasserom, og der de verdsetter at alle sammen skal lære seg å tolerere ulike livssyn og ulik tro. Det er ikke så kategorisk og så stereotypt som SV her prøver å framstille det som.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2020-02-27:
Tusen takk for et konkret og godt svar. Jeg er glad for at det pekes på helt konkrete grep som skal tas for å sikre at situasjonen blir bedre, og at det ikke er så store forskjeller mellom kommunene. Særlig oppfølgingsplikten tror jeg kan være viktig, men det er klart at i veiledningen av kommunene er det viktig at man får kompetanse, slik at man kan følge opp disse elevene, for det er åpenbart mange ulike årsaker. Ofte er dette også et spørsmål for det spesialpedagogiske støttesystemet om hvordan de skal kunne få en bedre og mer inkluderende skolehverdag. Det forutsetter også at man i større grad klarer, som også statsråden var inne på, å samordne og kanskje omorganisere tjenestene, slik at PPT er mer til stede i skolene. Jeg håper at statsråden i det videre arbeidet kan se noe nærmere på Nittedal kommune, som har en utarbeidet en veileder, en hjemmebesøkshåndbok med navnet «Hver dag teller!», som prøver å bruke nettopp de ressursene de har i kommunen, til å skreddersy en bedre modell for å bygge et lag rundt elevene. Det var veldig interessant å høre at det er så mange skoler som ikke har rutiner for å følge opp barn som har vært lenge borte og kommer tilbake, når vi vet at det er så stor risiko. Jeg vil gjerne trekke fram et poeng som jeg håper statsråden kan ta med seg videre, og det er at flere foreldre og elever som sliter med skolevegring eller annet langtidsfravær, forteller at selv om de har dokumentert fravær fra spesialisthelsetjenesten eller fastlegen, opplever de ofte når de kommer tilbake til skolen, at de ikke har krav på mer tilrettelagt opplæring. PPT vurderer at de ikke har lærevansker, men kunnskapshullene har blitt så store at det bare er med på å forsterke følelsen av utenforskap hvis de ikke får tilpasset og tilrettelagt opplæring, f.eks. i lesing, skriving og regning. Den plikten som regjeringen innførte for å følge opp 1.–4. klasse i lesing, skriving og regning, håper jeg bidrar til at man faktisk får intensiv opplæring i det øyeblikk man er tilbake med store kunnskapshull. Men jeg er nok litt bekymret for at denne lovfestede retten ikke følges opp på alle skoler, og at det kanskje særlig gjøres for lite for dem som ikke har lærevansker, men som kommer tilbake til skolen og hadde trengt en mer intensiv hjelp tidlig. Det tror jeg også er viktig for å føle inkludering i timen, særlig fordi man ofte har falt ut av det sosiale fellesskapet i tillegg. Så er det viktig at vi lytter til foreldrene. Selv lærere og fagpersoner med stor og grundig, god kompetanse må se den iboende verdien i å lytte til foreldre, høre på deres erfaringer og tanker. Og vi må ikke minst lytte til elevene, som jeg vet at statsråden er opptatt av. Skolene og PPT må jobbe med relasjonsbygging. Jeg har tidligere tatt til orde for hjemmebesøk. Det er ikke fordi skyld skal tillegges foreldrene, men fordi det kan være lurt å gå til en arena der barna føler seg trygge, for å bygge tillitsrelasjoner før barna går inn på skolen.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-02-27:
Jeg er glad for at ministeren mener at hennes viktigste oppgave er å styrke den offentlige skolen, men jeg tror ikke ministeren tar utviklingen og tallene fra Statistisk sentralbyrå helt inn over seg når hun er så rolig med hensyn til den utviklingen vi ser, og den privatskoleøkningen vi har hatt under denne regjeringen. Til nå i debatten har jeg konsentrert meg om private grunnskoler, men dette problemet gjelder også i våre videregående skoler og i våre fylkeskommuner. Høsten 2015 ble det klart at Hordaland fylkeskommune ville legge ned Fana gymnas og Garnes vidaregåande skule. Årsaken var mange ledige skoleplasser i fylket som følge av et stort antall private videregående skoler. 16 pst. av Hordalands videregåendeelever går på private skoler, mens blant sentrumselevene i Bergen by er andelen om lag 50 pst. – 50 pst. går på private skoler i Bergen. Fordi de private skolene er gitt godkjenning for et visst antall elevplasser, var det ikke mulig for fylkespolitikerne i Hordaland å redusere antall elevplasser i de private skolene. Det gjorde at det eneste alternativet de hadde, var å kutte i det offentlige tilbudet. Lovverket står dermed i veien for de folkevalgtes mulighet til å gjøre de valgene som de mener er best for elevene i sitt fylke. Sånn som lovverket er utformet, står også dette i motsetning til kommunenes og fylkeskommunenes innsigelsesrett, sånn som den er utformet i friskoleloven. SV har foreslått, og hadde i høst inne et forslag om, å endre lovverket sånn at det skulle bli mulig å redusere de private elevplassene dersom det var nødvendig med tanke på det helhetlige, samlede utdanningstilbudet i en fylkeskommune. Denne lovendringen skulle utformes på en måte som gir nødvendig forutsigbarhet i utdanningstilbudet til de elevene vi har innenfor utdanningen. Så min neste utfordring til statsråd Skei Grande blir: Er kunnskapsministeren enig med meg i at det ansvaret fylkene har for våre videregående skoler, blir vanskelig å forvalte når private videregående skoler står i veien for at man skal kunne ha et desentralisert tilbud i hele fylket, sånn som eksempelet fra Hordaland viser?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-02-27:
President, nå er vi snart ferdig, og du holder vel på å gjøre deg klar til ManU-kamp i kveld, så jeg skal gjøre det raskt. Det var tre spørsmål som var utgangspunkt for dagens interpellasjon. Kan statsråden redegjøre for utviklingen med et stort antall nye private skoler i landet? Det var det første spørsmålet. Dette ble bagatellisert av ministeren, selv om tallenes tale fra Statistisk sentralbyrå er ganske entydige. Jeg må si jeg blir litt skuffet over henne som tidligere i dag har stått her på talerstolen og slått seg på brystet og sagt at hennes parti er fellesskolens mor – at hun ikke tar denne utviklingen mer på alvor. Det andre spørsmålet var om statsråden ikke var redd for utviklingen. Det var det tydelig at hun ikke var. Jeg kan bare riste på hodet og si, som representanten Torstein Tvedt Solberg også var inne på, at de har hatt en utvikling i nabolandet vårt. Regjeringspartiene har jo tidligere vært veldig opptatt av svenske tilstander. Det burde de også være når det gjelder skolepolitikken som er blitt ført i Sverige, for det er en utvikling vi ikke vil ha. I denne byen ser vi at det blir opprettet skoler basert på religion. Det tror jeg er et tap for norske elever fordi de ikke får møte elever som har en annen kulturell og religiøs bakgrunn, i sin skolehverdag. Jeg tror vi har mye å lære av hverandre, og det mangfoldet som vi har i fellesskolen, må vi ta vare på. Men da må vi verne om det. Da må vi ha en politisk ledelse i landet som ønsker å verne om dette. Det så jeg ingen klare tegn til fra statsrådens side at hun var villig til. Det må jeg si var skuffende av Venstres nye statsråd. Heller ikke eksempelet fra Overhalla gjorde inntrykk – en kommune som altså har fått flere millioner mindre å rutte med fordi de har fått en privatskole. Dette er det som kommunene rundt omkring i Norge står med begge føttene plantet godt i. Det er en utvikling som jeg håper at ministeren ikke bagatelliserer i framtiden, men er villig til å se nærmere på. Det har jeg ikke fått store forhåpninger om i dag, men jeg vil likevel anmode henne om å se på disse tallene en gang til.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-03-19:
Regjeringa føreslår i denne proposisjonen endringar i utlendingslova for å klargjera at reglane om kontroll av reisande mv. også omfattar norske statsborgarar. Bakgrunnen for saka er at Stortingets kontrollutval for etterretnings-, overvakings- og sikkerheitsteneste, det såkalla EOS-utvalet, i Dokument 7:2 for 2019–2020, Særskilt melding fra Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste(EOS-utvalget) om PSTs ulovlige innhenting og lagring av flypassasjeropplysninger, kritiserte PST for å ha nytta utlendingslova og føresegner i utlendingsforskrifta om passasjerlister for å innhenta opplysningar om utanlandsreiser for norske borgarar. (EOS-utvalget) Utvalet konkluderer med at innhenting av passasjeropplysningar om utanlandsreiser for norske borgarar ikkje har heimel i utlendingslova. Den saka me her i dag skal diskutera og vedta, handlar altså om å få på plass ein nødvendig heimel i utlendingslova for at nødvendig informasjon kan hentast inn også for norske borgarar. I den reviderte lovteksten nyttar ein omgrepet «reisende» i staden for «utlending», slik at behovet for informasjon om norske borgarar også vert teke vare på. Omgrepet «reisende» vert nytta fleire stader i føresegner i utlendingslova, bl.a. skal det etter § 6 gjevast forskrift «om kontroll med reisende som kommer fra eller reiser til Svalbard». Sidan omgrepet «reisende» vert nytta i fleire føresegner, vert det føreslått at denne presiseringa vert teken inn også i dei for å unngå tvil om korleis ein skal forstå lova. Det er ein samla komité som står bak denne innstillinga.
Monica Mæland (Høyre), 2020-03-19:
Jeg er glad for at en enstemmig komité har sluttet seg til forslagene til endringer som er fremmet i proposisjonen. Endringene er en presisering av gjeldende rett og innebærer ikke materielle endringer. Det er viktig at hjemlene for informasjonsinnhenting er helt klare. Det skal ikke være noen tvil om at PST har hjemmel til å innhente passasjeropplysninger som ledd i sitt arbeid. Forslagene har bakgrunn i EOS-utvalgets særskilte melding om PSTs innhenting og behandling av flypassasjeropplysninger. Utvalget har kritisert flere forhold ved PSTs innhenting og behandling av passasjeropplysninger. Jeg kan understreke at jeg selvsagt tar den kritikken utvalget har kommet med, på alvor. EOS-utvalget har lagt til grunn at innhenting av opplysninger om norske borgeres utenlandsreiser ikke har hjemmel i utlendingsloven. Utlendingsloven regulerer imidlertid ikke bare forhold knyttet til utlendinger, men også grensekontroll. Bestemmelsene om grensekontroll gjelder for både norske borgere og utlendinger. Bestemmelsene om innhenting av passasjerlister er en del av denne kontrollen og omfatter dermed både norske statsborgere og utlendinger. EOS-utvalgets kritikk har vist at regelverket burde vært klarere på dette punktet. Departementet har derfor fremmet forslag til endringer som gjør det helt klart at utlendingslovens bestemmelser om reisende også omfatter norske borgere. I lys av kritikken burde dette vært klargjort tidligere. EOS-utvalget har også kritisert at PST har innhentet passasjerlister rutinemessig. I proposisjonen omtales derfor også adgangen til rutinemessig innhenting. Det vil etter omstendighetene kunne anses nødvendig rutinemessig å innhente passasjerlister for alle flygninger til og fra nærmere bestemte områder eller land, f.eks. der det er basert på konkrete trusselvurderinger knyttet til akkurat disse områdene. Det er altså ikke et krav at PST eller politiet anmoder om passasjerlister for hver enkelt flygning. Jeg er glad for at Stortinget behandler den foreliggende proposisjonen i dag, og så ser jeg fram til debatten om EOS-utvalgets særskilte melding, som vil bli behandlet på et senere tidspunkt.
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2020-03-19:
Jeg vil takke komiteens medlemmer for et godt samarbeid og vilje til å behandle proposisjonen på rekordtid. Regjeringen har i Prop. 44 S for 2019–2020 lagt fram forslag til vedtak i to saker: én om takst- og rabattsystemet for prosjektet rv. 13 Ryfast i Rogaland og en annen om bompengeinnkreving i fase 1 av samferdselspakke for Kristiansands-regionen. I den første ber Samferdselsdepartementet om fullmakt til å fastsette nærmere regler for takst- og rabattsystemet for rv. 13 Ryfylke-sambandet, Ryfast, i tråd med vilkårene i denne proposisjonen. Forslaget inneholder endringer av takster i forhold til det Stortinget tidligere har vedtatt – Prop. 109 S for 2011–2012 og Innst. 363 S for 2011–2012. Bakgrunnen for endringen er at forutsetningen om at prosjektet skulle erstatte to offentlig finansierte ferjesamband, ikke lenger er til stede. Strekningen Lauvik–Oanes vil bli drevet videre i privat regi. For å redusere lekkasje fra Ryfast til ferjesambandet har Stavanger kommune og Rogaland fylkeskommune tatt initiativ til å senke takstene betydelig ved åpning av Ryfast. Dette har Samferdselsdepartementet imøtekommet og ber om fullmakt til å fastsette nærmere regler for takst- og rabattsystemet for rv. 13. Denne saken minner oss om at koronaviruset også har konsekvenser for samferdselssektoren. Det har vært arbeidet med sikte på åpning av prosjektet 30. mars. Som følge av den aktuelle situasjonen vil ikke det være mulig. Statens vegvesen må utsette sikkerhetsgodkjenning av Hundvågtunnelen på grunn av redusert kapasitet. Dette betyr at prosjektet ikke kan åpnes som forutsatt. Følgelig vil også oppstart av bompengebetalingen utsettes. Som et tiltak mot å bli smittet av viruset har jeg den siste uken byttet ut toget med bil – elbil. Når jeg ser hvor få biler jeg møter på min vei fra Vestby til Oslo, blir jeg litt bekymret på bompengeselskapenes vegne generelt. I denne aktuelle saken må vi ta høyde for at prøveprosjektet med lave takster i Ryfast-sambandet ikke vil gi et representativt bilde av effektene av takstreduksjonen hvis situasjonen koronaviruset har skapt, fortsetter. I sakens del 2 fremmer regjeringen forslag om en forlengelse av bompengeinnkreving i fase 1 av samferdselspakke for Kristiansands-regionen til utgangen av 2020. Det forutsettes lokal tilslutning til dette gjennom vedtak. Begrunnelsen er at det vil være lite hensiktsmessig å stanse bompengeinnkreving i Kristiansand i noen måneder nå, for så å starte innkrevingen igjen. Midlene som vil bli innkrevd, vil gå til finansiering av fase 2 av pakken som departementet tar sikte på å legge fram sommeren 2020. Hele komiteen står bak innstillingens del 1, mens Fremskrittspartiet har reservert seg i del 2.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-03-19:
Jeg tror ikke det er noen tvil om hva Fremskrittspartiet og jeg mener om bompenger. Derfor vil jeg bare kort redegjøre for Fremskrittspartiets syn, som det også er redegjort for i innstillingen. Vi er glade for at man får redusert bompengene. Når man gjerne vil fjerne dem, er man glad for at man faktisk får redusert dem. Når det gjelder del 2, Kristiansands-regionen fase 1, mener vi at man ikke skal fortsette bompengeinnkreving når det ikke er noe prosjekt. Vi mener at man skal stoppe opp, og kommer derfor til å stemme mot del 2.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-03-19:
Eg har lyst til å starte med å takke komiteen. Det er ikkje så mange vekene sidan saka kom til Stortinget, og i dag blir ho altså ferdigbehandla. Det har skjedd på veldig kort tid, og det vil eg gi ein stor takk for. Eg er òg glad for at det er klare fleirtal: full einigheit i første del av saka og alle, forutan Framstegspartiet, i andre del av saka. Utbygginga av Ryfast omfattar bl.a. bygginga av to toløps undersjøiske tunnelar: Hundvågtunnelen, mellom Stavanger og Hundvåg, på 5,7 kilometer, og Ryfylketunnelen, tidlegare Solbakktunnelen, mellom Hundvåg og Solbakk i Strand kommune, på 14,3 kilometer. Bompengeinnkrevjinga for Ryfast er føresett å skulle starte når heile prosjektet blir opna for trafikk. Og som saksordføraren på ein god måte gjorde greie for her, skjer ikkje det no på grunn av situasjonen knytt til korona. Med ein gong me har kontroll på prosjektet og får gjennomført sikkerheitsarbeidet, vil det skje. Forslaget som blir lagt fram om Ryfast-prosjektet i denne proposisjonen, kjem på bakgrunn av eit initiativ frå Stavanger kommune og Rogaland fylkeskommune. Forslaget vil innebere eit lågare takstnivå enn det Statens vegvesen i tråd med etablert praksis har anbefalt ved oppstart av innkrevjinga. Det vil òg fråvike det Stortinget har lagt til grunn for prosjektet tidlegare. Regjeringa legg derfor til grunn at forslaget vil gi eit særskilt unntak frå dei ordinære retningslinjene for fastsetjing av takstar for takst- og rabattsystem. Som det går fram av proposisjonen, er det knytt risiko til dette, noko som i første rekkje må sjåast i lys av at ein ikkje veit korleis trafikken vil utvikle seg for prosjektet. Konkret føreslår regjeringa at det ved oppstart av bompengeinnkrevjinga blir sett ein gjennomsnittstakst på 112 kr i Ryfylketunnelen og 21 kr i Hundvågtunnelen. Regjeringa legg til grunn at gjennomsnittstaksten kan aukast inntil 252 kr for Ryfylketunnelen og 32 kr for Hundvågtunnelen utan at saka skal leggjast fram for Stortinget på nytt. Dersom det skulle bli behov for å auke takstane ytterlegare, vil Stortinget få saka lagt fram for seg på nytt.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-03-19:
Eg vil takka regjeringspartia for godt samarbeid gjennom dei siste dagane. På eitt punkt skil me altså lag, og det handlar om korleis ein sikrar at dei pengane som vert gjevne frå staten i form av garantiar eller lån, ikkje går til «personlig berikelse». Då har regjeringspartia valt å ikkje vera med på å setja ei grense for utbyte, og dei har òg sagt nei til å inngå ein avtale med næringslivsorganisasjonane om korleis krisepakka skal verta brukt. Eg ønskjer å spørja korleis finansministeren har tenkt å forplikta dei selskapa som tek imot kriselån eller garantiar, altså forplikta dei til at pengane ikkje går til ei eller anna form for privat vinning, anten i form av utbyte eller auka godtgjering til konsernleiinga.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-03-19:
Då legg eg til grunn at statsråden forventar moderasjon. Korleis vil den forventninga verta formidla til dei selskapa som vil kunna ta imot kriselån eller andre garantiar?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-03-19:
Eg vil berre vera sikker på at eg forstår det heilt riktig: Då vil den forventninga verta formidla munnleg, ho vil ikkje verta gjord skriftleg er det riktig forstått?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-03-19:
Eg takkar for debatten i Stortinget. På grunn av innlegget frå Raudt vil eg gjerne seia – for referatet – at alle parti har delteke på alle komitémøte. All informasjon som har kome til finanskomiteen, har vorte delt med alle parti som sit i finanskomiteen, og slik med Stortinget. Eg personleg og Arbeidarpartiet har ingen førespurnader me ikkje har svart på, verken frå Raudt eller frå MDG, om prosessen eller forhandlingane. Eg tek til etterretning at mens landet er i krise, vil Raudt likevel prioritera å snakka om seg sjølv. Vår dør i Arbeidarpartiet har vore open for kontakt heile tida og vil vera det også i framtida.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-03-19:
Det er hyggelig å se at finansministeren fortsatt står på beina. Jeg regner med at det har vært krevende uker og lite søvn, så han skal bare vite at vi støtter opp bak. Det er ikke alltid jeg har sagt at jeg støtter opp om nestlederen i Høyre, Jan Tore Sanner, men nå er det sånn. Nå skal vi støtte opp om hverandre og hjelpe til, så lykke til. Det er en sak vi har diskutert ganske mye i de dagene som har vært. Alle partier er jo opptatt av luftfarten og hvor viktig den er for Norge, og at det er samfunnskritisk infrastruktur. Jeg fikk bl.a. opplyst at for Widerøe var den desidert største kunden det norske helsevesenet, altså folk som skal på sykehuset og få helsehjelp. Det blir et flertall i dag for å sikre inntektsbortfallet på FOT-rutene. Der er ikke regjeringspartiene med. Jeg velger å si «inntil videre», for nå er det et flertall, så jeg vil bare oppfordre Sanner til sammen med sine kolleger å ta en liten ekstrarunde og vurdere det, så lenge det ligger et flertall. Jeg opplever at vi i fellesskap har et veldig ønske om å sikre og trygge norsk luftfart, og jeg regner med at det også kommer flere tiltak etter hvert, som vi kommer til å støtte opp om.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-03-19:
Alle partier ble på mandag enige om et viktig løft, som særlig vil hjelpe de lavtlønte som nå mister jobben, nemlig at vi øker dekningsgraden for dem som permitteres når de får dagpenger. De skal få 80 pst. av det de har tjent, opp til 3G, og deretter vanlig sats oppad til 6G. Det vil gi veldig mye mer penger til dem som nå mister jobben, i forhold til det som lå der i utgangspunktet. Men så var det en gruppe som ble glemt i mandagens møte, og det er de som er helt arbeidsløse – som ikke har vært permittert, men som mister jobben nå grunnet konkurser, eller at de får sparken ved oppsigelse, og som ikke går veien via permittering til dagpenger. De får de samme dagpengene som de permitterte. Rødt foreslår at de skal få det samme løftet som øvrige på dagpenger. Jeg vil gjerne spørre hva finansministeren tenker om en sånn likebehandling av mennesker som lever på dagpenger, i den krisen vi nå er inne i.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-19:
La meg også starte med å takke for god dialog og godt samarbeid i denne situasjonen. Det er viktig at det vi nå står overfor og håndteringen av det, er større enn partipolitikken. Derfor er jeg glad for at vi allerede har samlet oss om mange tiltak, og vi skal fortsette med å ha god dialog med partiene på Stortinget. Jeg inviterer til samarbeid også om de kommende proposisjonene og vil lytte til innspillene som kommer fra Stortinget. Så har jeg vært tydelig på at når staten nå stiller opp med gunstige ordninger, forventer vi også moderasjon. Men det er nok et visst partipolitisk skille akkurat i denne saken – når representanten fra Arbeiderpartiet bruker ord som «personlig berikelse». Jeg forventer at de som nå har ansvar både i banker og i bedrifter, også viser moderasjon og tar samfunnsansvar. Jeg synes ikke det er naturlig at vi går inn og regulerer dette fra statens side.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-19:
Det at representanten stiller meg det spørsmålet i dag, er også en viktig del av denne kommunikasjonen at vi alle er tydelig på at den tiden vi nå er inne i, krever en innsats fra alle. De som står i første linje i helsevesenet i kommunene og i Nav, er våre helter. De som holder hjulene i gang og står på, trenger vår støtte, og alle de bedriftslederne og -eierne skal vi også vise vår støtte til. Så forventer vi at alle tar samfunnsansvar ikke minst at de som mottar støtte og garantiordninger, viser moderasjon og tar samfunnsansvar i den tiden vi nå er inne i.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-19:
Vi legger i morgen frem en proposisjon som berører de spørsmålene og problemstillingene som representanten tar opp. Det vil være naturlig at vi kommer tilbake til problemstillingene i den proposisjonen og når den skal behandles.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-19:
La meg også takke representanten Gjelsvik og Senterpartiet for godt samarbeid. Det er viktig at vi nå jobber tett og godt sammen. Så vil vi etter hvert komme tilbake til normalen, og da regner jeg med at partipolitikken også kommer tilbake. Men jeg tror det er viktig, både for dem som nå står i førstelinjen, for bedriftene og for arbeidstakerne, at vi som politikere nå tar lederansvar, og at vi tydelig kommuniserer at vi samarbeider, for å skape trygghet i den krevende situasjonen. Stortinget vedtar i dag, gjennom et bredt flertall, at man setter ned arbeidsgiveravgiften med 4 prosentpoeng i en avgrenset periode, altså i to måneder. Da er det naturlig at Nord-Troms og Finnmark, som har nullsats, også kompenseres gjennom en ordning med 250 mill. kr. Jeg er åpen for innspill på hvordan dette kan gjøres. Vi har ikke tenkt ferdig på hvordan den løsningen skal være, men vi har varslet at det kommer en ny proposisjon fredag 27. mars. Det vil kanskje kunne være et tidspunkt å lande en god løsning på.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-19:
Jeg må nok erkjenne at jeg har hatt begrenset med tid til å sette meg inn i Rødts forslag. Innstillingen fra finanskomiteen var klar for en halv time siden, så jeg har primært forholdt meg til det som er flertallsvedtak. Jeg tror vi må ta inn over oss at i den perioden som vi er i nå, vil det kunne oppstå noen hull i systemet. Vi må forsøke å se hvordan vi kan finne ordninger som gjør at vi tetter dem. Det vil helt sikkert også være noen som påpeker urettferdigheter. Vi forsøker nå å se helheten både i de forslagene som regjeringen har lagt frem, og de som Stortinget har vedtatt. Det er bakgrunnen for at vi også kommer med en proposisjon 27. mars. Det er for å se helheten i forslagene. Nå vedtas det mye i løpet av svært kort tid. Vi har også begrenset kapasitet i departementer og direktorater på grunn av den situasjonen vi er i, men vi forsøker å både analysere og fremme forslag der det er nødvendig og riktig. Men la meg igjen understreke: Alle disse tiltakene må være midlertidige og knyttes til den situasjonen som vi står i.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-19:
Alle er selvfølgelig opptatt av at vi også skal ha en god infrastruktur i luften. Det er en viktig del av det norske samfunn. Med store avstander er vi også avhengig av den delen av infrastrukturen. Nå jobber regjeringen og de ulike departementene med ulike løsninger i den kritiske situasjonen vi er i nå, og vi har et ønske om å se helheten i de forslagene og tiltakene som er aktuelle.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-03-19:
Det er en verdi ved Norge at vi kan stå sammen og ha godt samarbeid – både innad i partier, men også på tvers av partier og med regjeringen. Jeg vil også takke statsråden for å ha vært villig til å være i god dialog og på relativt korte tidsfrister også svare på spørsmål. Gjennom dialogen har vi også funnet fram til nye, kraftfulle tiltak – ikke minst når det gjelder nedsettelse og reduksjon av arbeidsgiveravgiften. Som det også framkommer: For Nord-Troms og Finnmark der satsene i dag er null, må man finne andre tiltak, slik at man også sørger for at man får en kompensasjon der. Da er spørsmålet: I hvilket tidsperspektiv ser man for seg dette? Og man må i videre dialog med Stortinget konkretisere hva slags tiltak som kommer, slik at man kan få mest mulig virksomme tiltak.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-03-19:
Jeg vil berømme finanskomiteen som har jobbet dag og natt. Det er bra at hovedinntrykket her er bred enighet. At det ikke er enighet på alle punkter, mener jeg også er naturlig og noe vi godt kan leve med i denne sal, men det viktigste – å støtte førstelinja, de som jobber i helsevesenet, de som jobber på sykehjem, de som sørger for at hjulene går rundt – er vi enige om. Så blir dette spørsmålet nå noen ganger framhevet, og vi får det også i dagene som kommer: Er opposisjonen opphevet? Gjelder ikke det prinsippet lenger i Stortinget? Til det vil jeg si at opposisjonen lever i beste velgående. Vi gjør nå det viktigste først, og vi sikrer at vi får stemmer inn til gode vedtak som treffer hele landet, alle grupper. Vi er alle mottakere av innspill fra folk – kvinner og menn, næringsliv og arbeidsliv, sykehjem og sykehus – som melder inn behov. I dag har vi en sak hvor vi er uenige, dette med utbytte. Jeg hører finansministeren sier at han forventer at de som mottar støtte fra staten, ikke skal ta store utbytter. Jeg tror det er en klar politisk forskjell her. Vi forventer det alle, men med erfaringer fra tidligere finanskriser har man gjort mer enn å forvente, man har satt det ned på papir at det faktisk kreves at det er en motytelse for dem som mottar støtte. Hvis Høyre beveger seg dit når man skal behandle neste pakke, mener jeg det er positivt. Så vil jeg også si: Mange spør hvor lenge dette vil vare, og hvem vi nå skal stole på med tanke på å kunne endre de tiltak som er truffet. Vi lytter til folkehelsemyndighetene, det er Arbeiderpartiet tilhenger av, men jeg vil også si at regjeringen har et ansvar for å gjøre vurderinger av helheten i hvordan disse tiltakene virker, og konsekvensene av dem. Det er helt åpenbart at vi – et stykke fram i tid – må ha en full gjennomgang av hvordan oppspillet til denne situasjonen var fra norsk side: Var vi forberedt? Tok vi de rette beslutningene? Det er en tid for alt, og det er ikke nå. Og det er en tid før og etter torsdag i forrige uke, da det ble gjort drastiske tiltak, hvor Arbeiderpartiet har ment at det er viktig å støtte opp om – som sagt – førstelinjen, og vi er i nær dialog med regjeringen. Men fortsatt er det sånn at det også må være en politisk vurdering når man lytter til fagmyndighetene, med hensyn til å avveie konsekvenser ute i samfunnet mot virkningene av tiltakene vi gjør. Vi lytter til folkehelsemyndighetene, som er blant de beste i verden, jeg har stor tillit til dem, og så forutsetter jeg at regjering og storting også tar et selvstendig ansvar for krevende valg som vil komme.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2020-03-19:
Jeg vil også takke for et veldig godt samarbeid og en vilje til å stå sammen i en raskt skiftende nasjonal krisesituasjon. Bare siden mandag har vi sett økende problemer for bedrifter og næringsdrivende, med store konsekvenser for jobber, for familier og for hele samfunnet. Eiere av små og store bedrifter, bransjeorganisasjoner og enkeltpersoner tar kontakt med oss om de utfordringene de står oppe i, og det gjør sterkt inntrykk. Uten de innspillene hadde vi heller ikke klart å tilpasse tiltakene til virkeligheten som er der ute. Det er dramatisk når Nav melder om 113 500 søknader om dagpenger på under en uke. Om lag 150 000 er registrert helt ledige – 84 000 flere på én uke – og antall sykmeldinger skyter i været. Dette krever fortløpende målrettede tiltak som kan virke raskt. Vi har en kraftfull verktøykasse med pengepolitiske og andre virkemidler, som nå tas i bruk for å sikre jobbene, slik at ikke ellers sunne og levedyktige bedrifter bukker under. I tillegg til det vi var enige om på mandag, er vi fra i dag enige om ytterligere viktige tiltak på skatte- og avgiftsområdet som omhandler tilbakeføring av underskudd i år mot beskattet overskudd de to foregående årene og utsatt skatt for bedriftseierne. Når vi da i tillegg kan gi ytterligere lettelser på avgiftssiden ved at arbeidsgiveravgiften reduseres med 4 prosentpoeng i én termin, altså i to måneder nå, sikrer vi at en likviditet på om lag 10 mrd. kr kan forbli i bedriftene og nyttes til å holde driften i gang, for for de aller fleste bedriftene er dette først og fremst en likviditetskrise, ikke en soliditetskrise. Så er det å håpe at Nav raskt får på plass de nødvendige systemene og tekniske løsningene, slik at vedtak og utbetalinger om forsterkede ytelser kan effektueres raskt. Økonomi og kapasitet på personellsiden blir avgjørende, ikke bare i sykehusene, men også i kommunene og i forvaltningen. Det sikrer vi. Hele folket står nå sammen om å hjelpe hverandre og om å stille opp i dugnaden. Vi sørger for at staten bidrar med sitt og gjør det som er nødvendig, men det blir, som flere har sagt, en stor samfunnsdugnad. Også dugnadsånden til banker og andre aktører med sterke økonomiske muskler utfordres. Vi trenger ikke å vedta det, men nøkternhet, nøysomhet og moderasjon er viktige verdier i forretningsdrift. La det prege også de disposisjonene som gjøres nå, i en krisetid, der store statlige bidrag stilles til disposisjon for bedrifter og for finansaktører. Det er en oppfordring som jeg har tillit til blir fulgt opp der ute.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-06-18:
Jeg har gleden av på vegne av stortingsrepresentantene Rigmor Aasrud, Arild Grande, Elise Bjørnebekk-Waagen og meg selv å framsette et representantforslag om likestilling mellom ektepar, registrerte partnere og samboere når det gjelder etterlatte- og ektefellerettigheter i offentlige og private tjenestepensjoner.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2020-06-18:
Jeg har gleden av på vegne av representantene Sandra Borch, Sigbjørn Gjelsvik, Jenny Klinge og meg selv å sette fram et representantforslag om lokal medvirkning og åpenhet i vindkraftsaker.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2020-06-18:
Jeg deler statsrådens tanker rundt viktigheten av et bredt forlik. Representant og saksordfører Kjenseth, som er fra statsrådens eget parti, sa at man ikke flytter grensen nordover, men lukker muligheten. Det står i sterk kontrast til uttalelser fra regjeringens støtteparti, ved Jon Georg Dale, som nærmest samme dag som forliket ble kjent, gikk til krig mot grensen og i dag gjentok til NTB at målet var å flytte grensen nordover. Representanten Dale står nærmest på sidelinjen og heier på at Russland skal åpne felt nord for 15 pst.-grensen, og det er det også åpnet for mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet. Mener statsråden at det er en automatikk i at russisk aktivitet også utløser norsk oljeaktivitet nord for 15 pst.-grensen?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-06-18:
På vegne av representantene Sigbjørn Gjelsvik, Kjersti Toppe, Trygve Slagsvold Vedum og meg sjøl vil jeg legge fram et representantforslag om endringer i samordningsloven slik at samordningsfellen oppheves.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-06-18:
Jordbrukspolitikken skal løse et samfunnsoppdrag, men hva er samfunnsoppdraget? Jo, det er matvareberedskap, trygg forsyning av jordbruksmat produsert på en økologisk langsiktig og forsvarlig måte, og med en kvalitet som gjør at folk er sunne og friske. Jeg er veldig glad for at forbrukerne i byene blir mer opptatt av dette, og jeg vil gjøre alt jeg kan for å støtte de progressive moderne forbrukerne. Tall for matvareberedskapen blir framlagt hvert år i dokumentet Resultatkontroll for gjennomføringen av landbrukspolitikken, fra budsjettnemnda. Siste oppdaterte versjon er av 11. mai 2020. Her framgår det at sjølforsyningsgraden av jordbruksmatvareforbruket var 36 pst. i 2019 – 36 pst. av jordbruksmaten vi spiser, er produsert i norsk jordbruk på norsk fôr, altså norske planter. Det er historisk lavt, og det bør vi ta inn over oss. Det er kritisk dårlig oppfylling av samfunnsoppdraget. Regjeringa drøfter ikke årsaken – ja, en er ikke engang enig om fakta i saken. Jeg vil si at aller verst for gårdbrukerne er det at jordbrukets egne organisasjoner ikke setter skarpt fokus på dette, på fakta og årsaker. En svært alvorlig årsak er stadig økende forbruk og import av kraftfôr, altså mel til husdyrene. Norske planter erstattes av utenlandsk produserte planter. Konsekvensen er sjølsagt helt logisk: Norge gror igjen. Kraftfôrforbruket i 2019 var på over 2 mrd. kg – en økning på 400 mill. kg fra 2001. Med en avling på 400 kg bygg på målet, er det 1 mill. dekar som er kraftfôrforbruksøkningen. Og av det har det altså fra 2001 til 2019 skjedd at mer enn 1 mrd. kg er kommet som følge av import – dramatisk. Når statsråden bruker tid på at en har arbeidet for økt sjølforsyning, er ikke det sant. Sjølforsyningen av kraftfôr har gått ned fra 60 pst. i 2017 til 48 pst. i 2019, og sjølforsyningsgraden har altså gått ned. Det kan statsråden lese ved å se på dokumentet sitt. Det er ingen partier som sier åpent at dette er riktig utvikling, og det er det alvorlige. Det er ingen som sier det er riktig at vi skal erstatte norske planter med importerte planter, men det skjer. Hvorfor skjer det? Jo, sjølsagt fordi maktpersoner i det korporative systemet er enige om det. Det er her det må tas et oppgjør. Hvis en ikke tar et oppgjør med dette, vil vi få en lavere og lavere beredskap og en svakere og svakere mulighet til å fylle samfunnsoppdraget.