Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Statsministeren åpnet naturlig nok med noen refleksjoner rundt 22. juli. Det er i dagene og ukene etter den skjellsettende hendelsen sagt mange ganger at ord blir fattige. Men jeg vil også si at samtidig har man virkelig sett at ord har vist seg å ha stor kraft. La meg derfor benytte denne anledningen til å takke både statsminister og konge for hvordan man ledet landet i en krisetid og satte ord på folks følelser i stor grad – ord som ga mening til den enkelte, og som betydde mye og satte en standard for den debatt og de refleksjoner som vi har hatt etter 22. juli. Det har vært av stor verdi, og det fortjener statsministeren ros for. Jeg vil også si at jeg, som representerer Kristelig Folkeparti, synes det også er naturlig å se hen til at etter 22. juli-begivenhetene er det mange i dette landet som har trukket veksler på den kristne verditradisjonen vi står i. Det ser vi også på Guds hus, som er blitt åpnet. Folk har strømmet til dem – man har vist i hvilken tradisjon man står. Det er ikke til forkleinelse, selvfølgelig, for de livssynssamfunn og trossamfunn som på annen måte har bistått sine. Men det er grunn til også på en dag som denne å legge merke til dette. Så var statsministeren over på det mer operative i situasjonen, slik vi nå ser den litt i etterkant av begivenhetene. Vi forventer endringer i budsjettet som fremlegges om to dager når det gjelder politi, PST, forsvar, og ikke minst, som jeg er veldig glad for at statsministeren tok opp, samarbeidet mellom politi og forsvar og Forsvarets bistand til det sivile samfunn i denne type situasjoner. Jeg tror ikke noen vil være overrasket over at man her ser forbedringspotensial. Etter en slik situasjon som vi hadde den 22. juli, er det lett å handle på instinkt. Det var i stor grad det vi unngikk i Norge. Justisministeren ga et intervju til Aftenposten denne helgen som var et godt intervju. Han tok på seg ansvar, som han sa, men han ønsket ikke at vi skulle miste vidsynet. Jeg siterer fra dette intervjuet: «Vi må ikke foreta et juridisk paradigmeskifte. Det gror dårlig justispolitikk ut av hastevedtak i en ekstremsituasjon.» Det er jeg helt enig i. Samtidig må jeg like fullt si at justisministeren har forundret meg ved å gi intervju etter at han har vært på Ila landsfengsel, da han radikalt antydet endringer i vårt forvaringsinstitutt. Her synes jeg han selv ikke lever opp til det intervjuet han fortjenestefullt ga i Aftenposten. Frivilligheten har vist sin sterke side etter 22. juli. For Kristelig Folkeparti er frivilligheten et av de viktigste samfunnsområder, og vi fremmet like før sommeren her i denne sal et vidtgående forslag om å styrke frivilligheten. Statsministeren sa at det beste svaret på terror vil være at folk engasjerer seg i politikk og frivillige lag og organisasjoner. Det tror jeg han har helt rett i. Vi trenger derfor en nasjonal dugnad for demokrati og frivillighet. Det inviterer Kristelig Folkeparti til. Det er også bakgrunnen for at vi også fremmer et kjent forslag i dagens debatt, nemlig oppfølging av rammevilkår for de frivillige organisasjoner. Det er nå ett år siden vi fremmet det samme forslag i denne sal. Da var mottakelsen slik fra regjeringssiden at man ønsket å få et slikt forslag oversendt. Det gjelder altså de frivillige institusjoner og deres livsvilkår. Nå er det gått ett år. Stortinget har foreløpig ikke fått seg forelagt noe som helst fra regjeringen om de frivillige organisasjonenes stilling innenfor vår helse- og sosialpolitikk. Vi tar det dermed opp igjen i dag, slik at det ikke skal sies at noen har glemt det. Jeg merket meg også at dette ikke var nevnt i trontalen fra Kongen i går. Det sier vel kanskje noe om hvor mye vilje det er til stede i regjeringen akkurat på dette punkt når det gjelder å sikre langsiktige og gode rammevilkår for frivillig sektor. Menneskeverdet har på mange måter fått en ny betydning for mange etter 22. juli. Her er det mange debatter som Stortinget skal ta det kommende året. Også oppsiktsvekkende nok ble ikke dette nevnt i trontalen. La meg ta to eksempler. Ett er diskusjonen om tidlig fosterdiagnostikk, som mange ønsker for å kunne påvise Downs syndrom. Situasjonen er nå at ni av ti foreldre velger abort når de får påvist at barnet de bærer, har Downs syndrom. Dette blir fort et sorteringssamfunn, der menneskeverdet rangeres. I en meget velskrevet artikkel på lørdag skrev jurist Trude Trønnes-Christensen følgende: «Jeg har en bror, Stian, som har Downs syndrom. Stians liv er rangert som uønsket.» Videre sier hun til dem som ønsker en slik utvikling velkommen, at de må komme med noe mer, noe som forteller hvor de vil, hvilken retning de ønsker at samfunnet skal bevege seg i. Dette er en debatt Kristelig Folkeparti ser fram til å ha i denne sal, at vi diskuterer viktige etiske perspektiver som betyr mye mer enn kroner og øre. Det samme gjelder spørsmål knyttet til surrogati og alle de etiske dilemmaene det representerer. Det er også varslet fra regjeringen, men var ikke nevnt i trontalen. Det betyr vel at heller ikke det var så viktig at det fortjente plass der. I fjorårets trontale var det invitert til ett forlik – det var rovdyrforliket. I motsetning til det året ble det ikke invitert til noen forlik på noe som helst punkt med opposisjonen i årets trontale. Det blir spennende å se om det er et signal om at regjeringen har nok med seg selv, å bli enig med seg selv og sine partigrupper, eller om man fortsatt er villig til og interessert i å se hen til andre for å få samarbeid og gode løsninger. Jeg nevner oppfølging av verdighetsgarantien, og jeg nevner klimautfordringene. Det er mye å ta fatt i for et samlet storting. Og jeg nevner ikke minst fattigdomsutfordringene. Om dette fremmer vi også forslag senere i dag. Vi ønsker en felles plan, et felles arbeid, for bekjempelse av fattigdom i vårt land. Gode tradisjoner er verdt å holde i hevd. Vår vilje til solidaritet utover egne landegrenser er en av dem. Her har både sosialdemokratiet og kristendemokratiet stått i en langsiktig allianse, og jammen har vi fått til mye med Høyre i regjering også på dette punkt. Vi er et sentrumsparti. Vi forsvarer en godt utbygd velferdsstat. Men vi mener også at et velferdssamfunn er mye mer enn en velferdsstat. Ikke minst familiene, frivillig sektor og verdiskapende bedrifter er viktige hjørnesteiner i et velferdssamfunn. Vi vil jobbe for et varmere samfunn bygd på kristendemokratiske verdier, og det forplikter oss på tre bæresøyler for et godt samfunn: individuell frihet, ansvar for hverandre og respekt for menneskeverdet. Fra Kristelig Folkepartis side ser vi fram til å arbeide konstruktivt for gode løsninger for dette landet.