Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-03-21:
Som jeg svarte i det forrige spørsmålet, ser Regjeringa det som viktig å sikre at alle som trenger det, får rehabiliteringstilbud. Mye av rehabiliteringa skjer i kommunene, eventuelt med veiledning fra spesialisthelsetjenesten. Som kjent gis det innenfor spesialisthelsetjenesten tilbud i sjukehus, både i avdelinger for fysikalsk behandling, medisin og rehabilitering, i revmatologiske avdelinger og nevrologiske avdelinger. Tilbudet gis ved polikliniske tjenester, avdelingsopphold og tjenester fra rehabiliteringsteam. Videre har vi, som kjent, tilbud ved private opptreningsinstitusjoner og rehabiliteringsinstitusjoner. Data fra Norsk pasientregister pr. 2. tertial 2006 viser at det var mer enn tre ganger så mange rehabiliteringsopphold i sjukehus som i private opptreningsinstitusjoner, helsesportssentre og rehabiliteringsinstitusjoner. At kapasiteten har gått ned, mener jeg, til tross for forrige replikkutveksling, har sammenheng med at bestilleransvar og finansieringsansvar for opptreningsinstitusjonene ble overført til de regionale helseforetakene – av Bondevik II-regjeringa – og at det ble satt ut på anbud. De regionale helseforetakene har ansvar for å inngå avtaler med private rehabiliteringsinstitusjoner. I budsjettet for i år ble det overført midler til de regionale helseforetakene til dette formålet, slik som tidligere. De regionale helseforetakene har vurdert tilbudet i sammenheng med det øvrige tilbudet i regionen, og de har lagt vekt på kvalitet og pris. Samlet skulle de tjenester som nå ytes, gi et styrket tilbud til de gruppene som trenger det mest. De midler som er bevilget ekstra i forbindelse med diskusjonen rundt sjukefravær, som det er vist til i spørsmålet, skal brukes til å få sjukmeldte raskere tilbake i arbeid. Målet er helt klart at sjukefraværet skal gå ned. Denne uka har NAV og Sosial- og helsedirektoratet på vegne av Regjeringa sendt brev til alle fastleger, og bedt om at de henviser folk til denne nye ordninga. Det gjelder de 380 mill. kr pluss det som ligger inne for øvrig, slik at vi kommer ut med over 600 mill. kr for inneværende år. Det forutsettes at spesialisthelsetjenesten kan tilby pasienter vurdering og behandling innenfor hele sitt tjenestespekter, og det må tilpasses ut fra hvilke behov hver enkelt person har – også rehabilitering. Da vil jeg si at det er innholdet i tjenesten og ikke eierskapet som skal være avgjørende for hvem som skal yte tjenesten. Da er det opp til hvert enkelt regionalt helseforetak å vurdere hva de kan tilby sine pasienter i sin region – offentlig eller privat, for å si det som det er. Hva er mest effektivt for å få folk raskest mulig tilbake i arbeid? Det er det som er formålet. Det er forutsatt at de regionale helseforetakene etablerer formell kontakt med private aktører for å vurdere hensiktsmessig bruk av bl.a. private opptreningsinstitusjoner. I oppdragsdokumentet for inneværende år har jeg presisert at alle brukere som har behov for rehabiliteringstiltak eller habiliteringstiltak på spesialisert nivå, skal få det i tilstrekkelig omfang. Det skal gjelde alle aldersgrupper og alle diagnoser. Som jeg sa i forrige runde, arbeider vi med en sak om rehabilitering, som vi kommer tilbake til i løpet av året.