Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Aller først har jeg lyst til å gi uttrykk for at jeg syns denne debatten er mye bedre enn mange av de budsjettdebattene jeg har deltatt i – dette er min tiende justisdebatt i Stortinget, så jeg har vært med på noen. Det er to aspekter i debatten som jeg syns er viktige nå, etter den satsingen som har vært på justissektoren i løpet av de siste årene. Det første er det som representanten Ropstad gjør seg til en meget god talsmann for: spørsmålet om hvordan vi kan forhindre at kriminalitet oppstår. Vi må aldri glemme å ha med også det aspektet når vi diskuterer ressursene, for den mest effektive måten å skaffe mer ressurser inn i justissektoren på er å forebygge bedre, og det er med henblikk på livskvalitet den aller beste måten å spare på. Det å unngå at straffbare handlinger skjer – det høres åpenbart ut, men det bør sies – er det aller beste. Slik sett er Natteravn-reklamen, som handler om den voldsepisoden som ikke fant sted, veldig god. Det andre aspektet i debatten som jeg også verdsetter stort, er det som saksordføreren og lederen av komiteen, representanten Sandberg, var inne på i sitt innlegg, og som jeg syns det er fortjenstfullt at han bruker noe tid på, nemlig at når man har satset så mye på justissektoren i løpet av de siste årene, må man også evne å stille spørsmål ved hvordan pengene brukes, og hva slags resultater man faktisk får ut av dem. Jeg har fra denne talerstol og også ute i det offentlige ordskiftet vært helt åpen om at det er en debatt vi til enhver tid må tørre å ta, og tida er inne når det gjelder justissektoren, til å debattere de spørsmålene. Det er derfor vi har lagt opp til et ganske bredt anlagt arbeid opp mot resultatreformen, og jeg håper at de innspill som nå er kommet i debatten, varsler at justispolitikerne og Stortinget som sådant ønsker å gå inn i den problemstillingen, for det er helt nødvendig. Jeg har ikke særlig tro på store reformer i offentlige sektorer uten å få samlede, brede politiske løsninger rundt det. Derfor vil jeg ut fra debatten så langt si at vi i regjeringa er åpne for å snakke med også opposisjonen når det gjelder spørsmålet om struktur. Vi har gjort noen grep når det gjelder struktur, ute i politiet, som etter mitt skjønn er svært viktige – Follo politidistrikt, f.eks., er et prøveprosjekt som vil gi et ganske godt grunnlag for oss med hensyn til hva vi gjør framover. Så både når det gjelder politiet, og når det gjelder kriminalomsorgen, er tida inne for nettopp å diskutere dette. Så ble jeg veldig stimulert av replikken fra André Oktay Dahl til representanten Bøhler, som fikk i oppdrag å komme med fem mer eller mindre strukturelle endringer som er foretatt nå, i den siste perioden. Og jeg syns Bøhler svarte svært godt. Men det er mer som kunne tillegges – om Bøhler hadde hatt tid i sitt replikksvar. Det er et betydelig skifte i både struktur og innsats når man bygger ned en soningskø som var på 3 000. Det er et betydelig skifte når vi valgte å bruke så mye midler og lovmessige ressurser på å etablere en DNA-reform som bidrar til mer oppklaring. Det er et betydelig skifte når vi tredobler opptaket til Politihøgskolen – ja, den eneste måten å skaffe flere politifolk i Norge på er å øke opptaket. Det er et betydelig skifte når man introduserer en helt ny type soning, nemlig den elektroniske hjemmesoningen. Det er et betydelig skifte når man nå snart etablerer den ellevte rusmestringsenheten ute i norske fengsler. Det er et betydelig skifte når man får domstoler til å gå over til video og lyd i større grad enn det man har gjort tidligere. Det er et betydelig skifte som ligger i den utvidelsen av bistandsadvokatordningen som innebærer at de som er ofre for kriminalitet, får vite om denne før man inngir anmeldelse – det er bredt støttet her i Stortinget, og det er altså kommet. Og det er et betydelig skifte at vi nå har fått den satsingen på utvisning og retur av utlendinger som begår straffbare handlinger i Norge – bare i år ser det ut til at vi når opp mot en tvangsmessig retur av 500 personer. Det må vi være glad for. Det er dessuten et betydelig skifte at vi ute i kommunene har fått etablert over 300 politiråd, som er gode samarbeidsorgan, særlig i det forebyggende perspektivet. I så måte er jeg glad for at vi også får anledning til å diskutere dette. Politibudsjettet har, som flere av representantene har vært inne på, økt massivt. Vi hadde en økning i 2010 på 1,3 mrd. kr, og det foreslås en videreføring av det – det er det viktig å legge merke til. Sjøl tiltak som kom i 2009, og som innebar at man skulle satse på å bygge opp sivile stillinger i en krisetid hvor vi trengte sysselsetting, har man fått lov til å beholde, og det skal vi ha med oss når vi nå vurderer den budsjettmessige situasjonen. Det fins jo ikke så mange offentlige etater som siden 2005 kan vise til en økning i driftsbudsjettene på nærmere 50 pst., så jeg har vanskeligheter med å bli stemplet som den ministeren som skulle kutte i politiets budsjetter. Det har også gitt resultater i forhold til antall årsverk totalt sett, med nær 1 700 fra 2005 til 2009. Man bør ha med seg dette når man beskriver det som om politietaten nærmest ligger på sotteseng. Så vil jeg også peke på at det viktigste virkemidlet vårt faktisk er at regjeringa har valgt å legge mye inn på å øke opptaket til Politihøgskolen. Det er også slik at i bemanningsplanen ble vi anbefalt å legge oss på 560 studenter; vi valgte 720. Det er 150–170 mer enn det Politiets Fellesforbund anbefalte oss. Jeg må få lov til å utfordre særlig Høyre, som i innstillingen sier at man innen 2015 skal ligge på 2 000 politiårsverk mer enn det regjeringa har lagt opp til: Hvordan skal man få til det? Hvis man i regnestykket forutsetter at ingen slutter, at ingen pensjonerer seg, vil man fram til 2015 måtte ha 2 000 ekstra årsverk. Når Høyre har valgt å legge seg på det samme opptaket til Politihøgskolen som det de øvrige partier har, betyr det at man egentlig burde hatt et opptak på i hvert fall opp mot 2 000 i 2012 for å nå det målet. Det er det lite realisme i. For et parti, og for en representant som André Oktay Dahl, som ofte går høyt ut på banen i media og flagger dette, må man jo også, gitt Høyres forutsetning om at ingen slutter, i Stortinget kunne svare på hvordan man skal oppnå det som man utad sier er et mål. Jeg er glad for at den satsingen som nå er kommet i forhold til Politihøgskolen, gir betydelige resultater, og vi er vel egentlig ved et slags «break even» når det gjelder antall politiårsverk. Nå vil vi se vekst, men det forutsetter at regjeringa gjør det vi har gjort i år, og det vi foreslår å gjøre til neste år. Vi foreslår at det legges inn tilstrekkelige midler, slik at man kan få ansatt de som blir uteksaminert. Det sier seg sjøl. Vi har vært igjennom tallene på hvor mange som har fått seg jobb, så det går jeg ikke inn på nå, men jeg registrerer fortsatt at det er 172 ledige stillinger ute i Politi-Norge. De fleste av dem vil ikke være passende for en politihøyskolestudent. Det vil innebære opprykk, og da vil det bli ledige stillinger. Så for dem som nå består prøvene utover høsten, syns jeg ikke det ligger så galt an som noen vil ha det til. Regjeringa har også med dette budsjettframlegget valgt å prioritere innsatsen mot økonomisk kriminalitet. Vi har hatt en særdeles god runde i kontroll- og konstitusjonskomiteen når det gjelder organisert kriminalitet. Den økonomiske kriminaliteten utgjør en bærebjelke i dette. Det er bakgrunnen for satsingen her. Vi vil også vise til at vi må se strafferettskjeden i sin helhet. Jeg tar utfordringen fra representanten André Oktay Dahl på det feltet. Det er viktig, det har jeg sagt hele tiden, men det er også bakgrunnen for at regjeringa velger å satse noe på politiet, at vi øker betydelig på domstolene, som jo faktisk nå leverer svært godt – de er de raskeste i Europa, og skriver etter mitt skjønn svært gode avgjørelser, uten at jeg skal gå inn og vurdere de enkelte – og at man fortsetter å øke kapasiteten i kriminalomsorgen. Det er helt åpenbart at over halvparten av dem som nå sitter i norske fengsler, soner dommer på under 60 dager. Det å øke hjemmesoning med elektronisk kontroll, mener regjeringen er en farbar vei. Det gir en god rehabilitering og god kapasitet. De partier som kutter der, dvs. Fremskrittspartiet, må jo ta inn over seg at man med sitt budsjettforslag lager en kriminalomsorg som får betydelig mindre kapasitet i en tid hvor politiet bare leverer bedre og bedre. Det er langt flere pågripelser, særlig av utenlandske statsborgere, og vi ser heldigvis også at kriminalitetstendensen er nedadgående. Det er gledelig at man i Oslo har fått en nedgang i grove villainnbrudd på nærmere 50 pst. Det er et godt tegn på at økt ressurstilfang virker, men også et godt tegn på at man organiserer seg på rett måte for å knekke de utenlandske bandene.