trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
Jeg tror jeg har gjort det jeg har kunnet, og jeg tror mange flere enn jeg må gjøre det de kan. Vi kommanderer ikke den berlinmuren som er inne i hodene på folk, når det gjelder å jobbe sammen tverretatlig, for det er det vi snakker om her. Hvis gode folk i helsevesenet, gode folk i sosialvesenet og gode folk i arbeidsmarkedsetaten møter kriminalomsorg, møter politi, får man det til å funke. Man kan dra til et sted som heter Sauda. Der ser man hvordan man har fått det til lokalt, fordi folk vet om hverandre. De har ingen berlinmur inne i hodet. Jeg har jobbet mye for å bygge ned de murene, men jeg har også tatt til orde for et viktig tiltak som Regjeringen vil komme tilbake til snart, og det er spørsmålet om en domstolsmedvirkning i forbindelse med å trekke rusede og kriminelle ut av både rus og kriminalitet samtidig. Denne norske utgaven av «drug court» vil være et virkemiddel, og det vil også være et virkemiddel som politiet legger vekt på. Alle vet at politiet tenker sånn, at en møter folk med respekt. Den som er narkoman, møtes også med respekt. For å sitere Oslos politimester Anstein Gjengedal: Det er ikke en oppgave for oss å grave i lomma til folk. Vi går etter dem som driver med omsetning.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
Jeg er kjent med alle disse synspunktene. Det representanten refererte fra det som skjedde i Stortinget, er helt korrekt. Nå er det slik at jeg ikke er konstitusjonelt ansvarlig for det direktoratet som det her ble vist til. Det er også helt riktig at jeg vil følge med og holde meg orientert om hva politiet melder til meg. Det gjør jeg. På det tidspunktet jeg føler at det er riktig og egnet til å gjøre noe med det, vil jeg også ta de initiativ som er nødvendige, først og fremst selvfølgelig i Regjeringen, men også på annen måte. Så jeg har ikke noe å tilføye til det jeg sa den gangen. Men jeg trekker ikke noe fra, og jeg legger ikke noe til de utmerkete uttalelser som representanten Fossli refererte fra den debatten hun nå oppsummerte, både hva flertallet stod for, som jeg selvfølgelig følger, og de refleksjoner som jeg la inn, og som jeg følte at man i salen i grunnen var lyttende til, på tvers av partigrensene.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
Det er et spørsmål som jeg kommer til å ta med i den dialogen jeg har med Politidirektoratet. Den har vi jamt og regelmessig. Men jeg kan iallfall benytte anledningen, helt uavhengig av representanten og meg, til å oppfordre alle båtførere som måtte lytte til denne debatten, til å slutte med den sporten som går ut på at man plasserer sine små barn med redningsvest foran på båten, for det kan bli riktig makabre scener hvis man faller ned derfra. Den typen folkeskikk kan man i hvert fall bruke denne debatten til å markere klart og tydelig. Så tror jeg ikke all verdens politi klarer å oppdra folk med hensyn til dette, kanskje heller ikke en båtføreropplæring, og da er vi bortenfor det som var temaet den gangen den debatten ble ført i Stortinget. Men i folkeopplysningens navn synes jeg det er rett av meg å løfte fram akkurat det temaet. Jeg tar det med meg i min dialog med Politidirektoratet. Det følger av det svaret jeg gav på det første spørsmålet fra representanten, og det følger av det som i sin tid også ble tatt opp da saken var oppe i Stortinget, og som representanten viste til.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
Jeg går ikke inn og tar operativt ansvar for politiet – det være seg her i hovedstaden eller i kystområdene våre. Men som jeg sier, når jeg tar med noe i en styringsdialog med Politidirektoratet, så gjør jeg det. Vi har et system som både kan lytte, lære og følge med. Det som er mitt hovedfokus, som kom i et tilleggsspørsmål til meg fra representanten Ellingsen og ble forsterket av representanten Hagen tidligere i dag, og som jeg vil bekrefte, er kamp mot alle former for hverdagskriminalitet. Den skal politiet føre. Så vet jeg at politiet på mange måter er svært dyktig til å bekjempe det som kan føre til ulykker. Vi vet at politiet er dyktig på veiene. Jeg er ganske sikker på at de politidistriktene som deltar i dette arbeidet, også tar det med seg når det gjelder ferdsel på sjøen. På sjøen har jeg i hvert fall gitt mitt bidrag ved å sørge for at vi får skikkelige promillegrenser, som jeg tror er ganske avgjørende. De gir riktignok rom for snekkepilsen, men ikke for noe mer. Da bør man helst kjøre snekke, for å si det på den måten.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
Men det å ta grep kan kanskje tenkes å være innenfor parlamentarisk uttrykksmåte. Å ta et grep handler her selvfølgelig om at flere må gjøre det sammen. Det handler om at et regjeringskollegium må gjøre det, og jeg gjør det selvfølgelig i forhold til mine kolleger. Når jeg da har signalisert – som ansvarlig norsk borger og med tillitsverv på vegne av norske borgere som justisminister – det jeg gjorde, og som var utmerket referert i det første innlegget, så mener jeg det. Jeg kommer selvfølgelig til å følge med i det som skjer i andre land, og jeg kommer også til å følge med i det politiet melder til meg. Når jeg sier slikt, mener jeg det. I det øyeblikket jeg har en handling å legge fram, vil det vises for offentligheten på behørig vis. Det kan representanten være trygg på.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
Våre redningshelikoptre er utstyrt med en rekke ulike kommunikasjonsmidler egnet for forskjellige formål. Sea King helikoptrene benyttet NMT 450 som en viktig sambandskanal for direkte samband fra og til hovedredningssentralene. Erfaringen etter at NMT 450 ble lagt ned, er at det i flere tilfeller har vært vanskelig for hovedredningssentralene å få kontakt med helikoptret mens det er på oppdrag. Problemet er bl.a. at hovedredningssentralene nå må bruke dyrebar tid på å søke via flere alternative kommunikasjonsmidler før man eventuelt oppnår kontakt. Utveksling av informasjon som ikke bør være tilgjengelig for offentligheten, er også blitt vanskeliggjort. Norges topografi og utstrekning gjør radiokommunikasjon krevende i de lave flygehøyder og avsidesliggende områder som redningshelikoptre ofte opererer i. Forsvaret har derfor i flere år vurdert alternativt sambandsutstyr og etter hvert kommet fram til at et satellittbasert system er det beste alternativet. Det er derfor besluttet at NMT 450 skal erstattes av et moderne satellittbasert system. Dette tiltaket er budsjettert for inneværende år, 2005, og opprinnelig tilsa planene at dette skulle være ferdig installert i løpet av mai. Forsvaret møtte utfordringer i forbindelse med praktisk installasjon av utstyret og leveringstider. Jeg har fått opplyst at de fleste beredskapshelikoptrene vil ha nytt satellittsamband i løpet av sommeren. Alle helikoptre bør være utrustet i løpet av høsten. I mellomtiden fungerer alt øvrig sambandsutstyr som før. Et eksempel er kystradioen med sitt gode dekningsområde. Den største utfordringen er operasjoner i innlandet, hvor en nå støtter seg mer enn tidligere på helseradionettet, kortbølgeradio og lufttrafikktjenestens kanaler. Dette gir en brukbar midlertidig løsning, men er ikke tilfredsstillende i det lange løp. Når nytt, moderne satellittbasert kommunikasjonsutstyr er ferdig installert i løpet av høsten, vil Sea King og hovedredningssentralene ha bedre sambandsmuligheter enn noensinne. Enda bedre vil dette bli når redningshelikoptrene blir en del av det nye nødnettet.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
Det framgikk av mitt første svar at ambisjonen var å komme i land tidligere. Det som skjedde, var at Forsvaret møtte uventede tekniske utfordringer. Vi har nå fått opplyst at Forsvaret har løst de tekniske problemene, og vi har også fått forsikringer om at installasjon av utstyret har høyeste prioritet. Derfor er planen, slik den nå foreligger, at fem helikoptre, dvs. ett helikopter på hver base, skal ha nytt satellittsamband i løpet av sommeren, og at alle helikoptre bør være utrustet i løpet av september. I tillegg til det har jeg kommentert den situasjonen som er midlertidig – dels kan vi bruke kystradioen i kystområdene og dels helsetrafikknettet, kortbølgenettet osv. innover land. Som midlertidig løsning mener jeg at det holder, men det holder ikke som en langvarig løsning. Derfor har selvfølgelig mitt departement hatt et trykk mot Forsvaret fra det øyeblikket vi ble klar over at de hadde møtt uventede utfordringer. Vi har trykk på det, for det er riktig som representanten Ellingsen sier, at vi har en god redningstjeneste, den holder en god standard. Det å holde den er svært viktig. Det går på pålitelighet og tillit. Og det å gjøre den bedre, som vi faktisk har ambisjoner om med bedre teknologi, er vi vel enige om bare er et pluss.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
Jeg har gitt svar på at vi har en løsning som vi kan forsvare midlertidig, men ikke på lengre sikt. Forholdet til «underleverandøren» er definitivt det beste, men når underleverandøren møter en uventet teknisk utfordring, må jeg ha respekt for det. Mitt inntrykk er at de virkelig har gjort en stor innsats for å få dette på plass, for Forsvaret setter sin heder og ære i at denne tjenesten skal fungere. Så underleverandøren har vi det beste forholdet til. Men når underleverandøren møter utfordringer som er bortenfor både underleverandørens og mitt kontrollområde, må vi holde trykk på at vi får det ideelle og riktige på plass så raskt som mulig, og at vi i mellomtiden kan sørge for at vi har midlertidige løsninger. Det er klart at problemet med noen av de midlertidige løsningene er at vi kan få vanskelig kommunikasjon med sensitive opplysninger. Men jeg mener at er det force majeure, så er det force majeure. Da må vi benytte oss av de mulighetene vi har: Kystradioen, helsenettet, kortbølgenettet er der. Jeg mener at det holder midlertidig, men det holder ikke på lengre sikt.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
For det første vil jeg uttrykke at ethvert dødsfall som skyldes overdose, i fengsel og hvor det ellers måtte finne sted, er ett for mye. Innsatsen mot rusmisbruk må rettes mot hele kjeden, fra dyrking og produksjon til forebyggende tiltak for å hindre nyrekruttering til misbruk, til behandling av rusmiddelmisbrukere og til gjennomføring av straffetiltak. Politiet skal konsentrere sin innsats mot bakmennene. Opprettelsen av CATCH, som senere har gått inn i Nye Kripos, har effektivisert politiets arbeid. Dette gir seg utslag i store mengder beslaglagt narkotika. Skadereduserende tilbud til de mest belastede rusmiddelmisbrukerne, som sprøyterom og legemiddelassistert rehabilitering i og utenfor fengslet, kan bidra til å redusere den narkotikarelaterte kriminaliteten, overdosedødsfallene og rusmisbruket innenfor og utenfor fengselsmurene. Kontroll- og rehabiliteringsarbeidet i fengslene ble styrket i den nye straffegjennomføringsloven. Den landsomfattende undersøkelsen «Levekår blant innsatte», fra 2004, dokumenterer at ca. 60 pst. av alle innsatte kan defineres som tunge stoffmisbrukere før innsettelse i fengsel. De senere år har man kunnet se en tendens til mindre misbruk innenfor murene. Dette skyldes økt og mer målrettet kontrollaktivitet og en styrket innsats med rehabiliterende tiltak. Det er svært omfattende kontrolltiltak i fengslene, både overfor innsatte og besøkende. Dette gjelder f.eks. bruk av narkotikahund, besøkskontroller, ransakinger og visitasjoner. I samarbeidet mellom kriminalomsorgen og politiet vektlegges nødvendigheten av informasjonsutveksling mellom de to etatene. Justisdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet lager nå et felles rundskriv om ansvarsfordelingen for innsatte og domfelte rusmisbrukere, mellom kriminalomsorgen, helsetjenesten og sosialtjenesten. Samarbeidsrundskrivet skal sikre at innsatte rusmisbrukere med behov for behandling får oppfølging under fengselsoppholdet, i løslatelsesfasen og ute i samfunnet etter endt dom. Det skal i 2005 etableres koordinerende rusteam i alle større fengsler. Rusteamene skal ha et særlig ansvar for informasjon og koordinering av rusarbeidet i fengslene og ta initiativ til kompetanseutvikling på området. Regjeringen vil i løpet av våren fremme en odelstingsproposisjon som skal gi grunnlag for etablering av et narkotikaprogram med domstolskontroll etter «drug court-modellen» i Irland og Skottland. Målet med denne ordningen er å gi et rehabiliteringstilbud som alternativ til fengsel for tunge rusmisbrukere.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
Jeg har ikke noen alminnelig kjennskap til at advokater opptrer slik som her er sagt. Men vi har, som sagt, en skjerpet besøkskontroll. Og jeg tror man kan si, hvis man skal skjære inn til beinet, at alt i alt fungerer fengslene som effektiv avrusning for veldig mange. Men det er klart at det største problemet er før og etter. Det var derfor jeg også la vekt på det i svaret til representanten Bastesen. Det hjelper jo ikke om man blir avruset i fengslet, hvis det ikke er noen som følger en opp etterpå. Det andre problemet, som vi har hatt noen tragiske eksempler på, er at man ikke har hatt gode nok samarbeidsrutiner mellom helsetjenesten ute som har ansvaret inne i fengslene, og de som er i fengslene. Det er derfor vi legger vekt på å få det rundskrivet som jeg nevnte, slik at det ikke skal være noen vanntette skott. For man kan ikke gi fra seg helseopplysninger uten samtykke, og jeg tror at hvis man bruker samtykkeregelen, vil en innsatt sørge for at fengselsansatte vet om et rusmisbruk, slik at man f.eks. ikke får en uheldig kombinasjon av medikamenter. Disse tiltakene i sum skal nettopp gjøre livet bedre og bidrar til å forhindre de overdosedødsfallene som var representantens anliggende.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-04-27:
I tillegg til kontrollen har vi forskjellige soningsregimer. I de strengeste soningsregimene er det nok liten kontakt. Men folk soner under forskjellige forhold. Noen soner tungt og strengt fordi de tilhører den typen kriminelle – og da er vi dessverre nødt til å gjøre det slik. Slik må samfunnet beskytte seg. Så er det andre som soner under helt andre forhold. Den største gruppen vi snakker om her, er mennesker som sliter tungt, og som vi må møte med en kombinasjon av tiltak i samarbeid mellom kriminalomsorg, helsemyndighet og andre. Kontrolltiltakene våre er der. Jeg kommer selvfølgelig til å se på om de kan bli bedre, men de har blitt intensivert. Vi bruker hunder – jeg har sett hundene – og det er klart at de er ganske effektive. Hele dette kontrollregimet, som jeg tok opp i det første svaret til representanten Bastesen, er altså skjerpet. Men jeg må understreke at skal vi ha noen som helst sjanse til å hjelpe mennesker, er vi nødt til å få til et enda bedre samarbeid mellom helsetjenesten både før soning, under soning og etter soning. Da kan vi kanskje forebygge noen tragedier. For representanten og jeg deler sorgen over det som inntreffer i slike situasjoner.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2005-04-27:
Ifølge Verdens Gang har de 20 verste vinningskriminelle begått 4 000 innbrudd. De kommer ofte til domstolene for 20–30 forskjellige vinningskriminelle forhold. Når statsråden hevdet at han med vår støtte har skjerpet straffeloven, er det helt riktig, men det er en helt bagatellmessig skjerpelse. Vil statsråden begynne å vurdere om det – om ikke ved første gang eller annen gang, så i hvert fall ved tredje gangs domsavsigelse skal avsies en straffeutmåling for hvert enkelt innbrudd, og så skal man sone én dom av gangen, slik at renovasjonsvirkningen av straffeutmålingen kommer de lovlydige borgere til gode slik at i stedet for å sitte inne tre, fire, fem eller seks måneder, sitter disse vanekriminelle og gjengangerkriminelle inne fem, seks, syv eller åtte år? Dermed blir de hindret fra å begå kriminalitet. Vil statsråden på nytt vurdere strafferabatten med henblikk på at de som nesten er å gi opp, ikke fortsetter kriminalitet til skade for lovlydige borgere?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2005-04-27:
Arbeiderpartiet er av den oppfatning at hvis vi virkelig skal kunne klare å gripe fatt i gjengangerne, er vi for det første nødt til å satse på et mer nært politi enn det vi opplever i dag. Det andre er at vi er nødt til å satse på reaksjoner som faktisk får folk på rett kjøl. Da er det ikke sikkert at det er riktig bare å multiplisere fengselsstraffer. Jeg besøkte Kongsberg by i går. Befolkningen i Kongsberg pekte på den store bekymring de har fordi politiet trekkes bort fra byen. Intensjonen bak hele politireformen var jo at politifolk skulle komme til byen. Nå er politistasjonen på Kongsberg stengt etter klokka fire. De som skal henvende seg her – det er en ganske stor by, og det er mange andre byer som opplever lignende – opplever at politiet ikke er til stede. Dette er det viktig å gjøre noe med hvis vi skal kunne ta gjengangerne. Vil justisministeren nå gripe inn og sørge for at politireformen kommer på rett kurs?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2005-04-27:
«Flere innbyggere og næringsdrivende rapporterer om betydelige støyplager tilknyttet Regionfelt Østlandet og Rødsmoen øvingsområde. Det er ytret et sterkt ønske om at departementet i sin behandling av bl.a. konsesjon foretar nødvendig befaring og bokstavelig talt «hører etter». Det er avgjørende ved slike store etableringer at konsesjoner for støy og ulempe behandles på en tillitvekkende måte. Vil statsråden sikre at «departementet hører etter» og foretar nødvendig befaring før saken konkluderes?»
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2005-04-27:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er artig å vite at dere kommer på synfaring og hører etter. Det er jo det det dreier seg om, og her er det mange mennesker som er bekymret. Uansett om man er tilhenger eller motstander av såpass store og inngripende samfunnsmessige etableringer som dette i realiteten er, tror jeg at det er avgjørende at vi på en tillitvekkende måte nettopp får til en god dialog med miljøvernmyndighetene om dette, for bl.a. å søke å sikre legitimiteten til virksomheten. Og da spør jeg miljøvernministeren: Vil det også bidra til at man for så store prosjekter faktisk har en veldig klar terskel i forhold til støyulempene og andre ulemper av miljømessig art, og at man i disse sakene kanskje også setter terskelen noe lavere for når man sier fra fra miljøvernmessig hold, fordi tiltaket i seg sjøl rammer så mange mennesker?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2005-04-27:
Jeg takker for svaret. Miljøvernministeren og jeg er antakelig helt enige når det gjelder behovet for god saksbehandling i denne saken, kanskje en ekstraordinær og bedre saksbehandling enn det vi har i andre typer saker. Dette er så omfattende, det er så nytt, og det rammer ganske brutalt både dem som driver næringsvirksomhet, og dem som har bodd i det man i mange år har oppfattet som et fredelig distrikt. Jeg er glad for statsrådens positive vilje i saken i forhold til synfaring. Jeg vil likevel driste meg til å utfordre ham til å sette veldig klare grenser i forhold til de miljøstandarder som skal ligge til grunn i denne type saker, ikke bare i denne konkrete saken. Grensene må være klare og terskelen kanskje lavere. Og jeg vil være så frimodig, siden vi nå nærmer oss sommerferien, å invitere statsråden til en tur til Østerdalen – jeg blir gjerne med – slik at vi får den dialogen som skal til for å sikre at dette prosjektet får en lykkelig utgang.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2005-04-27:
Jeg har et spørsmål til forsvarsministeren. Når forsvarssjefen i Dagbladet i dag sier at det vil ta flere år å få kontroll over økonomien i Forsvaret, vil jeg peke på et system som kan være sterkt medvirkende til det, nemlig horisontal samhandling, eller internfakturering, som vi kaller det. Det betyr at de ulike delene av Forsvaret fakturerer hverandre for tjenester. Dette innebærer bl.a. at Forsvarets militære organisasjon betaler husleie til Forsvarsbygg, noe som har gitt en del absurde utslag. I Troms og Finnmark står panservogner ute og ruster mens garasjer er tomme, og rullebaner kuttes på flystasjoner fordi man betaler husleie pr. meter. Det er ikke rart at folk rister på hodet både i og utenfor Forsvaret. Hvem bestemmer hva det skal betales husleie for, og i så fall hvor mye?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2005-04-27:
Jeg takker for svaret. Jeg tviler ikke på – og la meg understreke det – at det var nødvendig å synliggjøre overforbruk av arealer i Forsvaret, som mye annet, og at det var viktig å få et kostnadsoverslag. Men spørsmålet er om ikke internfaktureringssystemet både skaper nye byråkratier og fører til ny ressurssløsing, og om Forsvaret har hatt det nødvendige apparatet for å takle dette. Er det ikke også slik at man her simulerer et marked i en monopolistisk organisasjon, og vil det egentlig fungere? Markedet forutsetter jo naturligvis konkurranse hvis det skal fungere. Forverrer ikke dette hele muligheten for kontroll med økonomistyring? Mitt spørsmål er: Vil statsråden bidra til å få evaluert internfaktureringssystemet i Forsvaret og hvordan det fungerer?
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Innledningsvis vil jeg gjerne si når det gjelder det Sverre Diesen sier i Dagbladet i dag, at han ikke sier at han ikke vil få skikk på Forsvarets økonomi før i 2007. Han sier rett og slett at en del av prosessene vil gå over år. Men han sier samtidig at hans viktigste mål, etter at han nå har gått på som forsvarssjef, nettopp er å få kontroll over økonomien, at han har tatt fatt i det og begynt, og at det allerede er mulig å registrere på enkelte områder at det har vært forbedringer, samtidig som det på andre områder, herunder lønn, fortsatt står igjen betydelige utfordringer. Når det gjelder spørsmålet om horisontal samhandel, er jo det noe som Stortinget har kjent til lenge, og hensikten med horisontal samhandel har vært å få et korrekt kostnadsbilde. Når det gjelder husleie til Forsvarsbygg, er det som legges til grunn, og har vært lagt til grunn helt siden den forrige arbeiderpartiregjeringen, en såkalt kostnadsdekkende husleie, dvs. at de kostnader Forsvaret har, knyttet til et bygg, også skal betales av brukeren av bygget, eller for den del flyplassen. Men når det er sagt, vi kjenner alle til åpenbart urimelige utslag av tolkninger av hva som er kostnadsdekkende husleie. Der er det viktig at disse to forskjellige etatene, Forsvarets militære organisasjon og Forsvarsbygg, forsøker å løse det lokalt gjennom sine lokale representanter, og hvis ikke det lykkes, sender det til sine respektive sjefer, som er sjefen i Forsvarsbygg og forsvarssjefen. Jeg har ennå ikke opplevd at jeg har fått enkeltsaker inn på mitt bord som disse to ikke har vært i stand til å løse. Jeg håper også i fortsettelsen at departementet skal slippe å behandle enkeltsaker knyttet til husleie, og at man legger mer vekt på, både lokalt og i ledelsen av disse to etatene, å løse utslaget av åpenbart urimelig husleiesetting.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Jeg tror stortingsrepresentant Marit Nybakk her setter fingeren på noe som er viktig, og som er utfordrende, nemlig den prissettingen man utøver når man bruker horisontal samhandel. Jeg er helt sikker på at horisontal samhandel som system fører til mindre ressurssløsing enn det man hadde før, fordi det nå har en konkret kostnad å bestille både vedlikeholdsoppdrag og driftsmidler fra FLO. Samtidig krever det en helt annen tenkning hos de berørte, og det krever at man venner seg til en kunde/leverandør-holdning som det vil ta noe tid å innarbeide. I forhold til spørsmålet om apparat tror jeg at mye av utfordringene der ligger i å venne seg til det nye systemet. Til det siste, om man kan innføre horisontal samhandel i et ikke-perfekt marked, så er representanten inne på en viktig og vanskelig problemstilling. Nettopp derfor er det så viktig at forsvarssjefen har en avdømmingsmyndighet overfor underliggende ledd i Forsvaret som ikke blir enige om riktig prissetting.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Jeg er helt enig i det som er intensjonen i representanten Gunnar Halvorsens spørsmål. Vi kan ikke komme i den situasjon at vi får åpenbart ufornuftig bruk av viktige skyteøvingsfelt. Derfor er det viktig at det er en dialog om prisfastsettingen, for det vil alltid være et element av skjønn i forhold til hva som er en kostnadsdekkende husleie. Også skytefelt må vedlikeholdes, og det er Forsvarsbygg som har ansvaret for det. I dette ligger det selvfølgelig en kostnad som må dekkes. Men igjen: Det er viktig at forsvarssjefen og eventuelt sjefen for Forsvarsbygg, om man ikke blir enig lokalt, blir enige om en pris. Gjør man ikke det, er vi selvfølgelig villige til å fastsette en pris i departementet. Men jeg har tillit til at voksne mennesker som er ledere for så store organisasjoner, finner hensiktsmessige løsninger. Til slutt: Hadde vi ikke innført kostnadsdekkende husleie, hadde vi ikke klart å utfase 2 000 000 m2 bygg og anlegg som vi ikke lenger trenger.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Jeg vil først tilbake til sitatet fra Dagbladets intervju med Sverre Diesen. Det han sier der, er: «Det er Riksrevisjonen som bestemmer når vi har full kontroll. Men jeg innser at vi må jobbe både i år og neste år med dette.» Det er ikke noe oppsiktsvekkende nytt. Jeg har også sagt, ikke minst i dialogen med Stortinget i de saker vi har hatt til behandling, at noen av de merknadene som Riksrevisjonen har hatt, faktisk knytter seg til senere faser av Prosjekt Golf, og som blir fullgodt løst først når disse senere fasene blir innført. Når det er sagt, vil jeg si at selvfølgelig er det Regjeringens hensikt å tilfredsstille de behov Stortinget har i forhold til informasjon og saksframlegg. Vi har fremmet en sak, en melding, som ligger til behandling i forsvarskomiteen. Vi har varslet at vi kommer med ytterligere en sak knyttet til eventuelle tilpasninger i revidert budsjett. Hvis vi i dialogen med Stortinget under behandlingen av disse to sakene finner ut at det er behov for mer, har vi selvfølgelig anledning til, både til høsten og til neste vår, å framlegge ytterligere saker om dette.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Selvsagt er det ikke slik. Men det er viktig å understreke Riksrevisjonens rolle i nettopp å påpeke mangler. Riksrevisjonen har et kontrollapparat og en kompetanse som ingen andre besitter når det gjelder hvilke områder i Forsvarets regnskaper som trenger forbedrende tiltak. Derfor er det også så nyttig å få den årlige gjennomgangen fra Riksrevisjonen, der det enkelte år kan være ulike merknader som blir fulgt konkret opp fra Forsvarets side. Det forsvarssjefen her henviser til, er det faktum at det er Riksrevisjonen som godkjenner regnskap. Det er vi ikke i stand til å gjøre. Det tilligger dem, selvfølgelig. Men når det er sagt, vil jeg igjen understreke det som Sverre Diesen sier i artikkelen. Noen av de merknadene som Riksrevisjonen har hatt, og som jeg har vært inne på i tidligere dialog med Stortinget, tar det år å løse – både det som går på forståelse i organisasjonen knyttet til innføring av nye systemer, som horisontal samhandel, og det som går på tekniske ting, som vil bli løst i senere faser av Golf.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Jeg vil gjerne begynne med å ta fatt i det siste som representanten Width tar opp, nemlig innføring av avdelingsbefal, som er sentralt i denne nye fireårsperioden for Forsvaret 2005-2008. I dag har vi tre kategorier av befal. Det ene er avdelingsbefal, som er en helt ny ordning. Det er en litt mer langsiktig kontraktsbefalsordning. Vi har også det kortsiktige kontraktsbefalet, og så har vi yrkestilsatte som er fast ansatt. Den bekymringen som Width gir uttrykk for her, deler jeg for så vidt, fordi jeg registrerer at i det nedbemanningskravet som Stortinget har fastsatt, på 5 000 mann, er det muligens en tendens i Forsvarets organisasjon til at man i større grad vektlegger nedbemanning på kontraktsbefalssiden i forhold til yrkestilsatte. Det er noe som forsvarssjefen og Forsvaret har ansvar for å lage en god løsning på. Hensikten var nettopp å ta en del av kontraktsbefalet og gjøre dem om til avdelingsbefal, slik at man skulle kunne sitte lenger i jobbene, og der man også kunne opparbeide seg kompetanse. Jeg er kjent med at vi allerede har utnevnt de første tilfellene av avdelingsbefal. Samtidig vil jeg gjerne minne om det jeg skrev om i brevet til Fremskrittspartiets stortingsgruppe 1. april, at det ikke er slik at det skal iverksettes ikke-reversible tiltak for å forskuttere eventuelle kutt som Regjeringen, eller Stortinget, gjør i revidert. Det som derimot er forsvarssjefens fullmakt, er at han for å holde vedtatt budsjett for 2005, som Regjeringen og Fremskrittspartiet stod sammen om, selvfølgelig må sørge for at den aktiviteten man tilrettelegger for, og det antall ansatte som man har, er innenfor de vedtatte budsjettrammer. Her tilligger altså myndigheten forsvarssjefen selv, men det ligger ingen incitament fra departementets side til å innskrenke antallet kontraktsbefal som en forskuttering av den reviderte behandlingen.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Her er jeg helt enig med representanten Width i at det vil kunne få store negative konsekvenser hvis hele merforbruket skal dekkes inn. Derfor er det viktig at det forslaget Regjeringen kommer med i revidert, er tilpasset behovet for å ta vare på Forsvarets operative evne og våre forpliktelser i NATO. Jeg vil gjerne understreke at det også er viktig at Fremskrittspartiet, som har vært vår budsjettpartner for 2005, også inngår i en budsjettdialog med regjeringspartiene for å forsøke å komme til enighet om revideringer av budsjettet. Det som ble understreket i mitt brev av 1. april til Fremskrittspartiets stortingsgruppe, var at forsvarssjefen ikke skulle iverksette ikke-reversible tiltak for å forskuttere revidert. Men det kan selvfølgelig bety at en del av dem som ønsker klarhet i om de f.eks. skal kunne ansettes som befal til høsten, må avvente den avklaringen til etter behandlingen av revidert.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Er det en gruppe jeg har både stor forståelse for og medfølelse med, er det Forsvarets ansatte. Da Stortinget vedtok at Forsvaret skulle nedbemanne med 5 000 mann, det var en beslutning også Fremskrittspartiet stilte seg bak, var det selvfølgelig å vente at dette ville få konsekvenser for enkeltpersoner og for enkeltfamilier. Derfor vil jeg også si at den måten Forsvaret og Forsvarets ansatte har taklet dette på, er imponerende. Man har forsøkt å ha fornuftige avgangspakker, slik at man kan hjelpes over i en annen karriere, og man har forsøkt å gjøre dette på en måte som er i henhold til Forsvarets behov for å opprettholde og faktisk forbedre sin operative evne, hvilket man langt på vei har lyktes med. Jeg vil dessuten få si at det å sette i verk tiltak for å holde det budsjettet som er vedtatt, ligger innenfor forsvarssjefens fullmaktsramme. Det er noe annet enn å forskuttere vedtak i Stortinget knyttet til revidert.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Jeg kan bekrefte at i de prosessene som Forsvaret er inne i, med å identifisere hvilke grupper som skal nedbemannes, er de ansattes organisasjoner med i henhold til lov- og avtaleverk. Slik skal det være, og slik er det. Samtidig er stortingsrepresentant Rita Tveiten inne på et dilemma, og jeg er helt enig i at det er kontraktsbefalet som på mange måter utgjør den viktigste gruppen for å kunne tilsette avdelingsbefal. Kontraktsbefalet har vært en utrolig nyttig ressurs for Forsvaret. Det har vært unge, operative ledere som har vært verdifulle. Det var jo nettopp for å gi dem bedre forhold at vi ville innføre avdelingsbefalsordninger, slik at de kan sitte både 10 og 15 år og med en skikkelig utdanningspakke til slutt. Men blant Forsvarets ansatte vil det selvfølgelig være en mulig interessemotsetning mellom yrkesansatte, altså fast ansatte, og kontraktsbefalet om hvilke stillinger som skal tas ut for å nå 5 000-tallet.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Jeg vil selvsagt ikke forskuttere Regjeringens forslag i revidert. De kommer når revidert kommer. Men jeg vil også si at det er én viktig ting som forsvarssjefen er pålagt, og det er å sørge for at den inngangsfarten som Forsvaret hadde inn i 2005, blir bremset, fordi merforbruket i 2004 avdekket jo at man på noen områder hadde hatt en større og dyrere aktivitet enn det som lå i budsjettforutsetningene. For å unngå at også 2005-budsjettet sprekker har altså forsvarssjefen fullmakter til å iverksette en rekke tiltak – for å unngå at det som skjedde i 2004, skjer igjen. I det ligger selvfølgelig også anledning til å se på kontraktsbefal, mv. Når det er sagt, er forsvarssjefen også gitt i oppdrag å forberede eventuelle stortingsvedtak knyttet til revidert, men altså ikke gjennom ikke-reversible tiltak. Både på investeringssiden og på andre områder kan man bremse aktivitet som man kan slippe opp igjen når Stortinget har fattet sin konklusjon.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Forsvaret tar ethvert forsøk på og faktisk tyveri av militært kritisk materiell svært alvorlig. Forsvaret har etablerte rutiner for oppfølging og iverksetting av sikkerhetstiltak i hvert tilfelle av våpentyveri. I tråd med dette nedsatte forsvarssjefen etter våpentyveriet på Jørstadmoen i fjor en arbeidsgruppe for å vurdere aktuelle tiltak. Gruppens umiddelbare anbefalinger er iverksatt, og langsiktige tiltak er under oppfølging. Det har i de senere årene vært flere våpentyverier fra Forsvarets lagre. Det meste av både våpen og ammunisjon er imidlertid kommet til rette, men utviklingen er likevel urovekkende. Etter tyveriforsøket ved Forsvarets lager på Flekkerøya har forsvarssjefen iverksatt et arbeid for å vurdere sentralisering av Forsvarets våpenlagre, slik at vakthold og sikring kan ivaretas best mulig. Jeg imøteser resultatet av dette arbeidet, som skal være ferdig innen utgangen av juni i år. Jeg viser i den forbindelse til intervju med forsvarssjefen om dette på Forsvarsnett 18. april. Jeg vil legge til at Forsvaret har et godt og veletablert samarbeid med politiet om sikring av Forsvarets våpenlagre. Tyveriforsøket på Flekkerøya viste at samarbeidet fungerer etter intensjonen. Jeg viser for øvrig også til svar til Fremskrittspartiet av 27. april på brev av 20. april, der en ber om en oversikt over tidligere våpentyverier.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Nei, jeg vil ikke si at det er omorganiseringen av Forsvaret som gir økte muligheter til våpentyveri, snarere tvert imot. I forhold til Heimevernet har vi samtidig som vi har modernisert Heimevernet, og også Heimevernets kampkraft, inndratt tennstemplene, for å gjøre det mindre sannsynlig at disse våpnene kan brukes både til ran og ikke minst til drap begått av dem som har våpnene til sin disposisjon. I tillegg vet vi at omorganiseringen av Forsvaret uansett vil føre til en sentralisering av våpen- og ammunisjonslagre, og med mer sentralisering av disse lagrene er det også muligheter for å øke vaktholdet. Det som forsvarssjefen signaliserer i det intervjuet det er referert til, er nettopp at vi må vurdere å lagre denne type materiell på et langt mindre antall steder enn det den gamle strukturen la opp til – den gamle strukturen var svært desentralisert – og at vi da primært ved arsenal eller tilsvarende lagrer disse slik at vi også kan ha døgnkontinuerlig vakt.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-27:
Jeg kan bekrefte at her er statsråden og Fremskrittspartiet på linje, og jeg vil legge til at også forsvarssjefen er på samme linje. Det gir han også klart uttrykk for. Forsvarssjefen sier videre at sikkerhetssystemet og varslingssystemet på Flekkerøya fungerte slik det skulle, politiet ble varslet og rykket ut, alarminnretningene fungerte etter forutsetningene, og politiet ble varslet umiddelbart. Når det til tross for dette er mulig å stjele både våpen, ammunisjon og sprengstoff og så komme seg vekk, er forsvarssjefens antydning at vi her kanskje har et lagringskonsept som er feil, og han antyder at færre steder, og primært ved arsenal eller tilsvarende, kan være en vei å gå. Da synes jeg det er rimelig at forsvarssjefen får den tiden som han har bedt om, til innen utgangen av juni, for nettopp å konkretisere hvilken militærfaglig anbefaling han vil komme med.
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2005-04-27:
Jeg har bare et spørsmål når det gjelder internfakturering. Gjelder det også for militære skyte- og øvingsfelt? Skal det f.eks. betales full regnskapsmessig leie for bruk av Regionfelt Østlandet? Vil leien bli så høy at feltet kan stå ubrukt? Er dette fornuftig ressursbruk, forsvarsminister?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2005-04-27:
Internfakturering er ett av flere forhold som gjør det vanskelig å få oversikt og for så vidt også kontroll over Forsvarets økonomi, i tillegg til en rekke andre faktorer, som omstillingene i FLO, Golf-programmet og andre forhold vi har vært opptatt av i Stortinget den senere tiden. På den bakgrunn er det også interessant når forsvarssjefen i dag antyder at det kommer til å ta tid før en får oversikt og kontroll. For bare noen få uker siden gjorde Stortinget et vedtak om å pålegge Regjeringen å komme tilbake til Stortinget med en egen sak om hvordan en skal gjenvinne overordnet styring med og kontroll over Forsvarets økonomi. Stortingsmeldingen om merforbruket i 2004 er ikke den saken. Den ble varslet lenge før Stortinget gjorde det vedtaket jeg nå viste til. Mitt enkle spørsmål er: Når har Regjeringen tenkt å legge fram en slik sak for Stortinget?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2005-04-27:
Jeg må jo si at vi blir stående i en merkverdig situasjon dersom Eni skal få lov til å slippe ut tre fjerdedeler av all den borekaks de produserer i forbindelse med boring, samtidig som Regjeringen i Stortinget sier at den skal holde fast på målsettingen om nullutslipp til sjø i Barentshavet. Den type utslipp som Eni nå søker om, vil være tre ganger så høyt som det SFT anbefalte i sin rapport, som lå til grunn for Stortingets gjenåpning av Barentshavet Sør. Sjøl om statsråden ikke vil saksbehandle ting her, må en jo kunne spørre om ikke statsråden er enig i at det Eni søker om, er helt i utakt med den informasjon som Regjeringen gav til Stortinget i forbindelse med Barentshavet Sør. Og så blir da spørsmålet: Hvis ikke statsråden vil stå her og saksbehandle, kan hun si noe konkret om hva Regjeringen har tenkt å gjøre for faktisk å oppnå målet om nullutslipp? Er det noe annet den kan gjøre enn å si nei til den type utslippstillatelse som det søkes om?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
Dette handler grunnleggende sett om muligheten for økonomisk kontroll innad i Forsvaret. I den nevnte artikkelen i Dagbladet i dag blir forsvarssjefen stilt følgende spørsmål: «Dere vil ikke ha full kontroll med økonomien før 2007?» «Det er Riksrevisjonen som bestemmer når vi har full kontroll», svarer forsvarssjefen. Mener forsvarsministeren at det er Riksrevisjonen som bestemmer når Forsvaret har full kontroll? Vil det bety at det er Riksrevisjonen som i framtiden vil møte i Stortinget på vegne av statsråden når det er spørsmål om økonomisk kontroll i Forsvaret?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
Ut fra de svarene forsvarsministeren nå gir, høres det ut som om det ikke er gjort noen grep for å hente inn overforbruket i 2004 til nå i 2005, og at eventuelle slike grep for 2004-merforbruket skal skje i andre halvår eller gjennom forslag om tilleggsbevilgninger i revidert. Det samsvarer jo med det pressetalsmannen sier i VG i dag. Kan vi oppfatte det slik at merforbruket i 2004 i sin helhet vil bli foreslått merbevilget ved behandlingen av revidert? Eller kan vi oppfatte det slik at det vil skje gjennom nedskjæringer i andre halvår 2005? Og i hvor stor grad finnes det et handlingsrom for å hente inn deler av den milliarden for 2004, når man i tillegg skal skjære ned på årets budsjett, for det må jo etter all sannsynlighet være en overdimensjonering i forhold til det som er antatt?
Jørund Leknes (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
Mitt spørsmål går til olje- og energiministeren. Barentshavet er et utrolig sårbart fiskeriområde, og det er utrolig viktig for fiskerinæringen, som er en av Norges viktigste næringer. I forbindelse med leteboringen i Barentshavet har vi hatt tre store utslipp til sjø, på tross av at oljeselskapene lovte at det skulle være nullutslipp. Samtidig har Petroleumstilsynet rapportert om 39 HMS-hendelser lenger sør, i Norskehavet og i Nordsjøen. De har også uttalt at de er skeptiske til økt aktivitet i Barentshavet. I oljemeldingen som Stortinget behandlet i 2004, sa Regjeringen at den ville avvente resultatene av de planlagte leteboringene før den utlyste nye områder. Likevel har statsråden varslet at vi i sommer skal ha 19. konsesjonsrunde for utdeling av nye lisenser. Har Regjeringen endret sin politikk? Er nullutslipp til sjø et absolutt krav?
Jørund Leknes (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
Jeg takker for svaret. Vi er klar over at Barentshavet er et svært sårbart naturområde. Nå har det seg slik at Kristelig Folkeparti hadde landsmøte i helgen. Der ble det vedtatt: «Kristelig Folkeparti mener at oljeutvinning ikke skal foregå i sårbare naturområder der miljøhensyn taler for at oljeutvinning er uforsvarlig.» Dette er jo ganske klar tale. Den kan ikke sies å være særlig positiv til fortsatt virksomhet i Barentshavet. Vil Kristelig Folkepartis nyorientering i dette spørsmålet få konsekvenser for Regjeringens politikk i forhold til Barentshavet?
Jørund Leknes (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
Jeg vil tillate meg å stille et spørsmål til moderniseringsministeren: «NRK kunne 21. april rapportere om at om lag 500 norske skoler har en avtale med Microsoft som i stor grad stenger annen programvare ute fra skolene. Konkurransetilsynet gransker nå denne avtalen. Synes statsråden utviklingen med slike avtaler på programvareområdet er en god utvikling, og vil han gjøre noe med dette problemet?»
Jørund Leknes (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
Jeg takker for svaret. Jeg har full forståelse for at moderniseringsministeren ikke kan forskuttere et eventuelt svar fra Konkurransetilsynet. Men det som er interessant her, er jo at på regjeringshold er det den frie konkurransen som på en måte er det drivende elementet. Og når man snakker om fri konkurranse, vil jeg minne moderniseringsministeren om at det er veldig stor forskjell på det å kjøpe seg strøm på strømmarkedet, hvor man kjøper helt homogene produkter, og det å kjøpe programvare fra forskjellige leverandører. For det krever stor opplæring å skifte programvareleverandør. Så spørsmålet mitt til moderniseringsministeren er helt enkelt: Deler moderniseringsministeren den oppfatning at hvis man skal sikre fri konkurranse innenfor programvareområdet, må man gi opplæring i flere systemer for å hindre at én aktør kan profittere på at den allerede har en stor markedsposisjon og automatisk får gitt opplæring til brukerne?
Jørund Leknes (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-27:
Jeg takker for svaret. Jeg tror vi skal få en spennende og interessant debatt på dette området framover. Jeg vil bare nok en gang understreke behovet for opplæring i andre systemer enn de som dominerer i dag, som i hvert fall innenfor operativsystem- og kontorsektoren i all hovedsak er Microsoft. Jeg vil foreslå for moderniseringsministeren at det fra regjeringshold tas initiativ til gratis opplæring i programvare basert på åpen kildekode for IT-ansvarlige i offentlig sektor. Det vil kanskje være vanskelig for moderniseringsministeren å forskuttere et ja eller nei, men jeg vil i hvert fall spørre om han vil vurdere et slikt tiltak for å bedre den teknologipolitiske utviklingen – eventuelt den frie konkurransen, hvis man befinner seg litt lenger mot høyre på partiskalaen enn SV gjør.
Thorhild Widvey (Høyre), 2005-04-27:
Regjeringen har selvsagt ikke endret sin politikk. Når det gjelder Barentshavet og muligheter for helårlig petroleumsvirksomhet, hadde Regjeringen en meget grundig vurdering av dette gjennom ULB. Man fattet en beslutning i desember 2003 om at man ønsket å gjenåpne Barentshavet for helårlig petroleumsvirksomhet. Dette ble framlagt for Stortinget i mai 2004 i en egen stortingsmelding. Det var da et flertall i denne salen – jeg registrerer at SV ikke var blant det flertallet – som sluttet opp om Regjeringens holdning i dette området. Det er noen områder i Barentshavet Syd som er unntatt fra petroleumsvirksomhet. Det er et avgrenset område. Det er jo ikke hele Barentshavet dette dreier seg om, men det er altså Barentshavet Syd, med unntak av noen områder. Det er de kystnære områdene i Finnmark og i Troms. Det er også polarfronten, iskanten og Tromsøflaket, for å nevne noen. Disse unntaksområdene har Stortinget sluttet seg til at det ikke skal være petroleumsvirksomhet i i årene som kommer. Regjeringens politikk er altså ikke endret i forhold til dette. Vi har til hensikt å utlyse den 19. runden før sommeren 2005. Vi har ikke tenkt å endre på det. Selvsagt er det slik at vi også i framtiden skal ha som politikk at man skal ha nullutslipp til Barentshavet. De eksemplene som representanten her nevner, er noen uhell som har skjedd. Det siste var 21. februar. Det er noe som man selvfølgelig tar svært alvorlig. Dessuten er det andre ministere, andre departementer, som er konstitusjonelt ansvarlige i forhold til Petroleumstilsynet og SFT, som nå vurderer det siste utslippet.
Thorhild Widvey (Høyre), 2005-04-27:
Nå har Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti sittet sammen i snart fire år. Vi har en ambisjon om å fortsette, og vi skal kunne klare å enes om de sakene som vi har hatt vanskeligheter med eller forskjellige tilnærminger til, i tiden framover. Som jeg sa, har Regjeringen en politikk på dette området. Vi hadde et forslag oppe. Vi gjorde en meget grundig utredning før vi fattet vår beslutning i desember 2003, og det er ingen ting som har gjort at Regjeringen har endret politikk i dette spørsmålet. Jeg synes også det er viktig å understreke at den politikken har en bred tilslutning i Stortinget. Landets øverste demokratiske myndighet har sluttet opp om den politikken at man skal ha helårig petroleumsvirksomhet i Barentshavet Syd. Selvsagt skal Regjeringen fokusere på og bidra til at utviklingen går framover. Vi ønsker alle at petroleumsvirksomheten skal ta særlig hensyn til de spesielle, følsomme områdene som vi har i nord.
Thorhild Widvey (Høyre), 2005-04-27:
Nå er det ikke slik at statsråden var til stede på det seminaret som ble arrangert i går. Det var faktisk statsråden som arrangerte det seminaret. Det er også slik at det ble framlagt en rapport som jeg skal melde tilbake til Stortinget. Oljedirektoratet fikk i oppdrag fra det samme departementet, fra den samme statsråden, i samarbeid med en del selskaper å utrede hvilke muligheter det er for å kunne bruke CO2 som injeksjon for økt utvinning på norsk sokkel. Den rapporten er nå levert. Den skal meldes tilbake i revidert budsjett, men Regjeringen skal også komme tilbake med hvordan man ønsker å følge opp denne rapporten. Jeg tror vi er enige om at vi trenger å få til økt utvinningsgrad på norsk sokkel. Det er et sterkt engasjement fra denne regjeringens side for å ha søkelyset på det. I dag er estimatet at utvinningsgraden skal være 46 pst., og målet er 50 pst. 1 pst. økt utvinning vil bidra til utallige milliarder i inntekter for den norske stat. Så det er et veldig viktig og prioritert område.(Presidenten klubber.) Jeg er mer usikker på, og rapporten i går bekreftet det, om injeksjon med økt CO2 kan være med og bidra til at en kan øke denne utviklingen på sikt. (Presidenten klubber.)
Thorhild Widvey (Høyre), 2005-04-27:
For det første har Regjeringen et økt fokus på at selskapene skal etterleve de kravene som stilles både i forhold til utslipp i Barentshavet og i forhold til norsk sokkel for øvrig. Det er en sterkt prioritert oppgave. Men jeg tror det er veldig viktig å understreke at man ikke kan garantere at det aldri skal skje noe uhell. Det tror jeg det er viktig å nevne også her. Myndighetene, inkludert Olje- og energidepartementet, har god kontakt med russiske myndigheter med tanke på å få til en forståelse for at vi trenger å rette søkelyset på at vi kanskje må ha et felles regime for nordområdene. Jeg har selv tatt initiativ til et Arctic Summit som skal arrangeres i Kirkenes i sommer, med representasjon både fra Russland, EU og ikke minst også fra USA, med tanke på å få en felles dialog om hva som er viktig når det gjelder framtidig utvinning i Barentshavet.