Hilde Grønhovd (Senterpartiet), 2008-12-02:
Regjeringa har lagt fram et statsbudsjett for mer utjamning, høyere statlige investeringer, mer privat sparing og mer velferd. Det er Senterpartiet fornøyd med. Regjeringa har i løpet av de siste ukene også levert gode tiltak i tide overfor kommuner, banker og eksportnæringa. Vi ser nå at budsjettet, til tross for at det var svakt ekspansivt da det ble lagt fram, kanskje ikke i stor nok grad tar høyde for de økonomiske utfordringene vi står oppe i, f.eks. økende arbeidsledighet. Og når forutsetninger endrer seg, justerer Regjeringa kursen. Derfor har Regjeringa varslet ei såkalt krisepakke på nyåret, med ytterligere finanspolitiske tiltak. Jeg tror det er svært klokt. Det er mye som tyder på at det kan være lurt å tenke seg litt om før man i panikk sprer milliarder av kroner ut for å ha noe å stille opp med i en tv-debatt, eller for den saks skyld i denne stortingsdebatten. Treffsikre, gjennomtenkte virkemidler basert på nye prognoser, samlet i ei stor pakke vel en måned etter julaften, høres for meg ut som en godt taima plan. Som ungdomspolitiker i Senterungdommen har jeg i lengre tid jobbet for å styrke BSU-ordninga. Derfor er jeg nå glad for at Regjeringa tar et viktig steg i riktig retning ved å øke årlig sparebeløp til 20 000 kr og totalsparebeløpet fra 100 000 kr til 150 000 kr. Sparegrensene har stått stille i årevis, gjennom skiftende regjeringer, skiftende konjunkturer og ikke minst gjennom en rasende prisgalopp i boligmarkedet. I dag har vi en situasjon der det er blitt vesentlig vanskeligere for førstegangsetablerere å få lån, og der den generelle økonomiske situasjonen krever at vi sparer mer. Jeg vil si at denne økninga kommer i grevens tid. Når det gjelder endringer i skattepolitikken, mener Senterpartiet at prinsipper for god skattlegging gjelder i oppgangstider så vel som i nedgangstider. En omlegging av skattene i retning av mer utjamning er like rett nå som for ett eller fem år siden. Et skattesystem som må endres i nedgangstider fordi det er dårlig prinsipielt forankret, skaper ustabilitet og usikkerhet. Det er ikke det vi ønsker oss. Derfor ligger prinsippene og grepene fast. Når Regjeringa legger fram ei tiltakspakke på nyåret, må vi imidlertid vurdere alle mulige tiltak, inkludert målrettede endringer i skattetrykk ut fra hva som vil være mest treffsikkert for å oppnå både økt sysselsetting og lav rente. I den sammenheng er Senterpartiet klar på at generell skattelette til privatpersoner for å stimulere til økt forbruk ikke vil være et veldig treffsikkert virkemiddel. I forbindelse med statsbudsjettet har det vært debatt om formuesverdsettinga av næringseiendom. I denne sammenheng mener Senterpartiet det er spesielt to poenger som det er viktig å merke seg. For det første gir dagens system for formuesverdsetting av utleid næringseiendom sterke incentiver til å prioritere slik investering framfor aksjer eller bankinnskudd. Senterpartiet mener at prinsippet om skatt etter evne skal ligge til grunn. Vi mener derfor at næringseiendom som genererer utleieinntekter, gir betalingsevne som forsvarer en gjennomsnittlig ligningsverdi som er høyere enn dagens og dermed at en oppjustering av disse ligningsverdiene er rett. For det andre går det fram av proposisjonen at departementet vil utforme en ny sjablongmetode for verdsettelse av næringseiendom som ikke leies ut. I tillegg skal en generell oppjustering av ligningsverdi av slik eiendom fastsettes i forskrift. I den sammenhengen mener Senterpartiet at det er svært viktig å gjennomgå kriteriene nøye og vurdere hvordan forskrift og sjablong skal utformes for å ivareta soliditeten i næringslivet og unngå overbeskatning av produksjonsmidler som ikke gir arbeidsfri inntekt. Med dette budsjettforslaget gjør også Regjeringa noen viktige distriktspolitiske grep, noe som er helt avgjørende for oss i Senterpartiet. Jeg vil trekke fram noen tiltak: For det første er fiskerfradraget økt til 150 000, altså med totalt 70 000 kr på ett år. Dette styrker fiskefartøyenes konkurranseevne når det gjelder arbeidskraft sammenliknet med f.eks. offshorenæringa, og må ses i sammenheng med endringene som er gjort i nettolønnsordninga. For det andre får kystkommunene økte inntektsmuligheter i og med at de gis mulighet til å skrive ut eiendomsskatt på oppdrettsanlegg. Senterpartiet mener det er viktig at kommunene gis mulighet til å sitte igjen med noe av verdiskapinga som skjer når naturressursene deres blir utnyttet, og vi ser at dette kan gi viktige inntekter til mange distriktskommuner. For det tredje har vi nå reversert de utilsiktede konsekvensene av endret kapitaliseringsrente for utskriving av eiendomsskatt på vannkraftverk. Det tror jeg har gitt nattesøvnen tilbake til en rekke rådmenn og ordførere rundt omkring. Alt i alt har Regjeringa lagt fram et statsbudsjett for mer utjamning, høyere statlige investeringer, mer privat sparing og mer velferd.