Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-18:
I dag behandler Stortinget to veldig viktige saker, to av de viktigste sakene for Norge. Den ene er opplegget for kommunene, kommuneøkonomien, som handler om folks velferd, og den andre handler om maten til folk i Norge. Jeg tror at det viktige når vi skal diskutere landbrukspolitikk - den store landbruksdebatten i Stortinget hvert år er jo når vi diskuterer landbruksoppgjøret - er spørsmålet om vi klarer å ta vare på matjorda. Klarer vi å ta vare på matjorda, og klarer vi å sørge for at det blir dyrket mat på all matjorda i Norge, i en situasjon der vi vet at folketallet i verden øker, behovet for mat øker, og det faktisk er stadig større etterspørsel og mindre tilgang på mat? Det er det store spørsmålet. Har vi en politikk i dag som tar vare på denne matjorda? Svaret på det er ja. Vi har en politikk som tar vare på matjorda, men det er krevende, fordi vi har et så variert land. Vi har jordbruket innerst i Sognefjorden kontra jordbruket på Jæren. Det er to helt forskjellige divisjoner i måten å drive jordbruk på, med hensyn til klima, topografi, jordsmonn, osv. Derfor må man i et landbruksoppgjør ha en politikk som ivaretar alle disse bitene. Da er dette med bruksstruktur utrolig viktig. Det er ikke så enkelt som å si at små gårder skal slås sammen fordi det er rasjonelt og fornuftig. Enkelte steder er det ikke mulig å slå sammen små gårder - det er faktisk rett å ha små bruk, det er rett å ha deltidsbønder som tar vare på sin del av matjorda. Mens andre steder kan det faktisk være hensiktsmessig at man finner løsninger der man samarbeider om matjorda og faktisk få større enheter. Altså: Det jeg tar til orde for, er et mangfoldslandbruk. Norge er et mangfoldig land, derfor kreves det at vi har et mangfoldig landbruk som tar vare på dem som har 20-30 mål med dyrket jord, og dem som har svære gårder. Det syns jeg opplegget i årets landbruksoppgjør tar hensyn til. Så er spørsmålet: Hva er det som skal gjøres for at vi skal klare å levere den varen, mat, som det jo er snakk om her? Vi er et folkeferd som etter hvert blir mer og mer kravstort og mer og mer kresent når det gjelder mat. Klarer vi å levere kvalitet? Når vi først har tatt vare på matjorda, klarer vi så da å levere en kvalitet fra den matjorda som gjør at det norske folk er fornøyd med det? På det spørsmålet er mitt svar ja, men vi må hele tida strebe mot å bli enda bedre. Jeg mener vi i dag har trygg mat i Norge. Vi har beskjedent innslag av sprøytemidler. Vi gjør stadig grep for at maten skal bli tryggere. Det ypperste av det tryggeste er økologisk landbruk. Regjeringa har satt seg som mål at vi skal opp på 15 pst. økologisk landbruk. Det klarer vi nok ikke i løpet av de neste par årene, men vi er på vei. Vi er på vei mot å få en større andel økologisk produksjon, og det er bra, fordi det er det ypperste og det mest miljøvennlige vi kan drive med. For det første er det mer skånsomt mot jorda, og det er mer i pakt med naturen enn det tradisjonelle landbruket. Når det er sagt, vil jeg si at jeg syns også det tradisjonelle landbruket stadig forbedres, og det drives veldig godt i forhold til å levere trygg mat til innbyggerne. Så har vi et område som går på dyrevelferd. Vi skal neste år igjen behandle dyrevelferd. Det er utrolig viktig at vi også hele tida fokuserer på det. Jeg tror forbrukerne - i tillegg til at de vil ha trygg mat - vil føle seg forvisset om at maten som man får, blir levert fra bønder som har behandlet dyrene på en skikkelig måte. Der er vi også hele tida på vei mot å gjøre tingene enda bedre. En av de tingene som ligger i dette oppgjøret, gjelder bur til verpehøns. Det er ett eksempel, men det finnes også mange andre eksempler. Mandag var jeg forresten på Snåsa. Der skal 18 seterdrifter komme i gang i år, altså 18 seterdrifter i en liten kommune. Det handler også etter min mening om dyrevelferd. Det at kyrne får lov til å komme på setra igjen, tror jeg er noe som også forbrukerne vil sette pris på. Det blir satt spørsmålstegn ved at man tar ut såpass mye på pris. Maten i Norge er utrolig billig. Det skulle bare mangle at vi ikke skulle ta ut mer på pris. Maten er fortsatt billig i Norge, sjøl om vi får et prispåslag etter dette jordbruksoppgjøret. Helt til slutt vil jeg gi ros til landbruksministeren. Jeg syns han har hatt en hånd om dette jordbruksoppgjøret fra myndighetenes side som det står respekt av, og som vi i SV er godt fornøyd med.