Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2007-11-27:
Vi har store utfordringer knyttet til kunnskapsnivået i norsk skole. Mens man før kunne gå rett fra sju års skolegang uten særlig lese- og skriveferdigheter inn i arbeidslivet, krever nå alle arbeidsplasser gode ferdigheter i bl.a. lesing og skriving. Arbeidslivet krever mer kunnskap enn før. Skolepolitikken har tidligere vært en arena for stor ideologisk uenighet. I dag er konfliktnivået mindre. Det er tverrpolitisk enighet om satsing på grunnleggende ferdigheter i norsk, matematikk og engelsk. Det er bra. Men det er stor uenighet på to områder. Det første området er spørsmålet om privatskoler, som vi har diskutert i denne salen før. Det andre punktet hvor det har vært stor uenighet, er i spørsmålet om hvor mye ressurser skolen trenger. Den forrige regjeringen mente at det ikke var noen sammenheng mellom kvalitet og pengebruk. Der er vi uenige. Vår finansminister ga før valget i 2005 følgende beskjed til Skole-Norge: Nå er bunnen nådd, nå skal pilene peke oppover. Og det ser vi helt klart – nå er nedskjæringene i skolen stoppet. Hvis du går inn på Internett og søker på nedskjæringer i skolen før og etter 2005, vil du se en markant endring. Vi satser på skolen, for vi vet at kvalitet koster. Vi har likevel store utfordringer, bl.a. når det gjelder å få flere lærere inn i skolen. Nå går vi også mot en heldagsskole, med flere timer de første årene. Det skal gi barna mer tid til å lære å lese, gi mer rom, større innsats fra starten og tid til å lære gjennom ulike metoder, fordi barn er forskjellige. Tenk dere da vi innførte skolestart for seksåringer. Den gangen var det stor motstand mot at barna skulle lære å lese og skrive da de var mest motivert. Det skulle visst nok ødelegge barndommen. Men vi tar nå vare på barns nysgjerrighet. Barn skal vi gi muligheten til å lære når de er mest motivert. Derfor øker vi innsatsen i starten. Denne regjeringen satser på forskning og på høyere utdanning. Vi øker antall plasser i førskolelærerutdanningen og i lærerutdanningen. I satsingen på forskning ligger vi godt foran den forrige regjering, og det var i hvert fall noe underlig å høre representanten Dørum her i stad gi uttrykk for en enorm skuffelse over at vi nå øker Forskningsfondet med 6 milliarder kr. Ja, vi øker med 6 milliarder kr i år, vi økte med 10 milliarder kr i fjor og 14 milliarder kr det første året vi satt i regjering. Men hva var tilfellet i statsbudsjettene den gang Dørum satt i regjering? I det første statsbudsjettet var økningen på 3 milliarder kr, i det andre på 3 milliarder kr, i det tredje statsbudsjettet var økningen på 1 milliard kr, og i det siste statsbudsjettet var økningen på 3,2 milliarder kr. Så at han er så forferdelig skuffet over den rød-grønne regjeringens forskningsinnsats, kan ikke tyde på annet enn at han har større forventninger til denne regjeringen enn han hadde til den regjeringen han selv var medlem av. Vi øker også antall stipendiater, og det er viktig for å øke rekrutteringen til forskning. Lærestedene har vært opptatt av at når vi får flere stipendiater, er det også økt behov for veiledningskapasitet. Derfor styrker vi også muligheten til dette i finansinnstillingen. Dette budsjettet innebærer også en satsing på fornying av lærerutdanningen. Vi bruker nå mye penger på etterutdanning, men vi må også reformere lærerutdanningen for å få bedre lærere i framtiden. Og i spørsmålet om å fornye lærerutdanningen og få mer kvalifiserte lærere er våre to nye statsråder veldig engasjert, så vi kommer til å høre mer om denne saken i tiden som kommer.