Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-11-25:
Saken om EUs patentdirektiv har vært vanskelig for Regjeringen. Som det framgår av stortingsproposisjonen som ble fremmet i januar, gikk Regjeringens medlemmer fra Kristelig Folkeparti og Venstre mot at direktivet skulle innlemmes i EØS-avtalen. At regjeringspartiene hadde ulikt syn på saken, ble avklart allerede under Sem-forhandlingene. Flertallet i Regjeringen og Stortinget har kommet til at Norge bør godta patentdirektivet som en del av EØS-avtalen. Det tar jeg til etterretning. Det er imidlertid viktig at det handlingsrommet som direktivet gir, utnyttes for å ivareta motforestillinger på en best mulig måte. Odelstingsproposisjonen inneholder derfor ikke bare forslag til teknisk gjennomføring av patentdirektivets bestemmelser. Den inneholder også forslag som bl.a. skal ivareta hensynet til etikk og fordeling innenfor de rammene som direktivet setter. Regjeringen står samlet bak disse forslagene. Jeg er tilfreds med at næringskomiteen har videreført forslagene i proposisjonen og uttrykkelig støtter en restriktiv linje ved gjennomføringen av direktivet. Jeg har samtidig stor sympati for synspunktene som ligger til grunn for endringsforslagene fra komiteens mindretall. Patentbeskyttelsen må ikke strekkes lenger enn den oppfinneriske innsatsen tilsier. Man må dessuten unngå at det blir gitt patent på noe som er en ren oppdagelse. Dette kan begrunnes i både etiske og fordelingsmessige hensyn. Det handlingsrommet direktivet gir, er søkt utnyttet ved utformingen av proposisjonen. Proposisjonen understreker bl.a. at praksisen skal være restriktiv for å motvirke at det blir for enkelt å få patent, og at patentbeskyttelsen strekkes for langt. Jeg tror dette vil være både i næringslivets og samfunnets interesse. Jeg mener derfor at lovforslaget er tilstrekkelig til å sikre en restriktiv praksis innenfor de rammene direktivet setter. Både sakens ordfører og komiteens mindretall framhever at det er viktig å ivareta utviklingslandenes interesser på området. Jeg er enig i dette. Norges brobyggerrolle mellom OECD-landene og utviklingslandene på området skal derfor videreføres. Dette er understreket i stortingsproposisjonen om patentdirektivet og ligger til grunn for Regjeringens politikk. Norge har f.eks. tatt til orde for at det skal bli mulig å kreve angivelse av opprinnelsen til genmaterialet i internasjonale patentsøknader. Norge deltar også aktivt i arbeidet med å utvikle internasjonale ordninger som kan sikre en rettferdig fordeling av utbyttet fra utnyttelsen av genressurser. Et krav om å oppgi opprinnelsesland vil støtte opp under dette. Biomangfoldlovutvalget utreder på bred basis tiltak som kan ivareta biodiversitetskonvensjonens målsettinger om bl.a. rådighet over egne genressurser og en rettferdig utbyttefordeling. Regjeringen vil følge opp dette arbeidet. Etiske og fordelingsmessige hensyn er også søkt ivaretatt ved andre forslag i proposisjonen, som er videreført av komiteen. Forslagene kan kort oppsummeres slik: Bønder skal ha rett til å bruke avlsdyr til egne landbruksformål, uten å betale vederlag til patenthaveren. Det skal bli enklere å gripe inn mot misbruk av patenter, f.eks. hvis prisen presses urimelig høyt. Blant annet får Konkurransetilsynet adgang etter patentloven til å gripe inn mot misbruk av patenter. Det skal bli enklere å oppheve patenter som viser seg å kollidere med grunnleggende etiske prinsipper, f.eks. visse patenter som gjelder biologisk materiale fra mennesker. Det skal opprettes en etisk nemnd som Patentstyret kan rådføre seg med. Dette vil gi et bedre grunnlag for å vurdere om en oppfinnelse strider mot grunnleggende etiske prinsipper, slik at patent skal avslås. Det er mitt håp at disse forslagene samlet sett vil bidra til en etisk og fordelingsmessig forsvarlig patentpraksis innenfor de rammene patentdirektivet setter.