trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Jeg må få benytte anledningen til å takke komiteen for et godt samarbeid om maritim næring. Det gjorde jeg ikke i mitt forrige innlegg. Jeg hørte i Strifeldts innlegg at Fremskrittspartiets historiefortelling er at opprinnelsen til veldig mange av forslagene kommer fra den siden. Det er vel sånn at av de 18 forslagene som vi klarer å få igjennom og får et flertall for her i dag, stammer 5 fra Holmefjord-utvalget, og 10 tror jeg bestemt at jeg har skrevet selv. Men jeg er utrolig glad for at vi har fått et flertall for en veldig offensiv maritim politikk, der vi skal bruke de statlige instrumentene – som brukes i land rundt oss – og jeg tenker at den situasjonen vi står i i næringspolitikken i Europa, og for så vidt i verden for øvrig, viser at staten har en veldig viktig rolle å spille sammen med næringslivet. I meldingen er det varslet en studie av verftsnæringen, og jeg beklager at den ikke lå der i den maritime meldingen. Verftsnæringen gir uttrykk for at de opplever seg veldig utsatt. Det er et paradoks at både det offentlige og private i større og større grad bygger skipene sine andre steder. Er det greit? Skal vi slutte å ha verft i Norge? Nei, det er mer helheten i den maritime verdikjeden som gjør at også rederiene, utstyrsleverandørene og tjenesteleverandørene, som er veldig viktige for Norge, er avhengige av at vi fortsatt har den kompetansen på å bygge skip. Da er de viktige, de vedtakene som jeg var inne på i mitt forrige innlegg, men det er også viktig at vi ser på anbudene våre. Når det offentlige anskaffer for 600 mrd. kr, blir det viktig at vi ser hva handlingsrommet er. Jeg er glad for at komiteen har sluttet seg til at det skal vi gjøre, og til en ekspertenhet. Nå hadde Arbeiderpartiet lyst til at den ekspertenheten ikke bare skulle sitte på kompetanse på lov om offentlig anskaffelser, men også litt om hva det går an å be om. Hva kan en fylkeskommune forvente at det går an å få av en ferje og en hurtigbåt? Det er en del mindre verft i Norge som er kjempegode på å bygge elektriske båter – Grovfjord Mekaniske Verksted, en times kjøring unna Narvik, produserer kjempegode autonome båter, en elektrisk servicebåt går her i Oslofjorden som et havneskip – men vi er nødt til å tørre å si at tilgang til deler av servicetjenester i eget land kan være viktig. Det samme gjelder opplæring på fartøy og utstyr. Vi må stille krav til lærlinger. Vi må ha krav til lønns- og arbeidsvilkår, HMS og anbud på eget språk. Så er det miljøkrav, og det er klart de er viktige, ikke bare fordi vi skal omstille grønt, men fordi det faktisk gir et konkurransefortrinn til norsk verftsnæring.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Min aller første sommerjobb var som jordbærplukker på Inderøy. Jeg var så heldig å ha en tante på Levanger, og jeg og søskenbarnet mitt plukket. Jeg skjønte fort at det var hardt arbeid for lite penger, og de jentene fra Brønnøysund som hadde vært der flere somre på rad, var så utrolig mye raskere enn oss som bare var 13 år. Men det ble nok til en ny rosa genser til skolestart da jeg begynte på ungdomsskolen. Om det var starten på Inderøy i 1981 som førte meg til Stortinget, skal være usagt, men at sommerjobb er viktig for norsk ungdom, er det ikke tvil om. Man kan undres på hvorfor regjeringspartiene ikke kan støtte det meget gode forslaget som ligger på bordet. Jeg hører Fremskrittspartiet si at næringslivet må fikse det selv. Ja, det har vi prøvd en stund. Så sier de at Nav er presset. Ja, men Røe Isaksen har sagt på Dagsnytt 18 at han synes det var en god idé, at Nav skulle ta tak i dette. Han vet kanskje bedre enn representanten Bjørnstad. Så hører vi det er motstand fordi norsk ungdom ikke er god nok. Da blir jeg veldig bekymret, for denne koronapandemien har vist oss et enormt stort samfunnsproblem, som jeg kan gi et lite bilde på. Vi henter inn arbeidskraft utenfra i større grad enn jeg tror noen i Norge har vært oppmerksom på. Samtidig er økningen i ufør ungdom under 30 år galopperende. Vi er nødt til å være i stand til å bruke våre egne innbyggere til å gjøre de jobbene som er viktig for Norge å få gjort. Da er jeg enig med foregående taler, som sier det handler noe om lønnsomhet, arbeidskraft og arbeidsforholdene innenfor næringen. Jeg har lyst til å sitere en av Sverre Kjelsbergs kampsanger på 1970-tallet, der han synger om den borgerlige siden, at de synes arbeidsfolket sin kraft ligger så altfor høyt i pris og må skaffe seg den kraften som trengs på annet vis. Vi er nødt til å ha et bærekraftig arbeidsliv innenfor alle områder, også landbruket. Jeg beklager veldig at vi ikke får gjennomslag for å satse på at norsk ungdom skal få sommerjobb. De trenger det veldig i denne koronatiden.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2021-04-22:
I likhet med mange av mine medrepresentanter som er til stede nå, fulgte jeg spontanspørretimen i går. Der var den samme saken oppe til debatt, og jeg må si at jeg etter hvert ble nokså forundret over hvor sterk retorikk som ble tatt i bruk. Da representanten Sandtrøen f.eks. sammenlignet årets jordbærhøst med gjenreisingen av Finnmark, syntes jeg for min del det skurret litt – ikke minst etter at vi besøkte Sørøya tidligere i perioden og fikk høre om den dramatikken som utspant seg der den siste krigsvinteren. Jeg må også si jeg lar meg overraske over at representanten Sandtrøen fortsetter den retorikken fra talerstolen i dag og snakker om «eventyrpunkter» som skal hjelpe norsk landbruk gjennom krisen. Landbruks- og matministeren har vært framoverlent og sørget for at det allerede for flere måneder siden ble avklart at avlingsskadeordningen også vil gjelde i år, for dem som ikke klarer å få avlingene i hus. Jeg må si det er ganske merkelig å høre at en representant fra Arbeiderpartiet kaller Navs tiltak for å hjelpe unge mennesker som sliter med å komme inn på arbeidsmarkedet, for «eventyrpunkter». De ordningene er jo nettopp der for at disse ungdommene også skal få en sjanse til å få sesongarbeid i landbruket. Til slutt har jeg bare lyst til å understreke at intensjonene i dette forslaget er gode. Men representanten Guro Angell Gimse gjorde veldig godt rede for de forskjellige ordningene som skal hjelpe norske bønder i mål. Så har jeg lyst til å minne om at nå går årets lofotsesong mot slutten. Det var veldig stor uro i fiskeindustrien for om en skulle greie å avvikle sesongen og få tak i tilstrekkelig arbeidskraft, men en har blitt positivt overrasket over at det faktisk var langt flere norske ungdommer som meldte seg til tjeneste. Sesongen har gått bra. Fisken er blitt håndtert, og en har greid å komme i mål. Jeg våger faktisk å være optimist også på landbrukets vegne. Jeg tror at norsk ungdom i år ser en mulighet til å få sommerjobb. La oss også huske at de utenlandske arbeiderne som nå ikke kan komme inn i landet for å hjelpe norske bønder, har fått opplæring av sine arbeidsgivere uten at det er blitt ytt noe tilskudd til det.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2021-04-22:
Jeg vil knytte noen kommentarer til innlegget fra representanten Per Olaf Lundteigen. Lundteigen er reflektert, og det er alltid interessant å høre på det han har å komme med. Jeg tror også han peker på noe vesentlig når han viser til lønnsomheten i landbruket som en utfordring, også når en skal kunne betale for sesongarbeidskraft for å få avlingene i hus. Så er det en utfordring, som både regjeringen som Senterpartiet var en del av fram til 2013, og Solberg-regjeringen har hatt, å sørge for en inntektsutvikling i landbruket som kan motvirke dette. Det er der jeg stusser over den analysen som representanten Lundteigen gjør, når han da konkluderer med at det er ved å gå til Arbeiderpartiet at Senterpartiet vil få best uttelling for landbruket. Representanten Lundteigen er dreven i politikken. Han var også med våren 2012 da landbruks- og matminister Brekk fra Senterpartiet kalte 13 000 kr per årsverk «et historisk godt tilbud», og tusenvis av bønder på Karl Johan vendte ryggen mot Stortinget og brente regjeringen Stoltenbergs landbruksmelding i protest. Det forholder seg nemlig slik at når sluggerne i LO banker på døra og krever et godt oppgjør for frontfagene, og når fagforbundene til hundretusenvis av offentlig ansatte krever det samme, er det ikke nødvendigvis så enkelt å få den uttellingen som analysen til Lundteigen tar utgangspunkt i. Vi i Kristelig Folkeparti har nå i seks år sittet i opposisjon, med landbruks- og matministre fra Fremskrittspartiet, og vi har hatt Landbruks- og matdepartementet i to år. Vi har levert. Vi har hatt en inntektsutvikling som har gjort at det de fleste årene er blitt avtaler, det er ikke blitt brudd. Og jeg føler meg trygg på at landbruks- og matministeren også ved årets oppgjør vil være framoverlent og gjøre det hun kan for å sikre best mulige rammer når statens tilbud kommer på bordet, når kravet er kommet på bordet, og når partene setter seg til forhandlingsbordet.
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2021-04-22:
Det skjer ting samtidig som vi snakker her, og et av de prosjektene som er veldig spennende – og det bringer jeg opp når det blir sagt at det ikke gjøres noen ting på hydrogen – er prosjektet Aurora. Det er nettopp blitt utpekt til et europeisk eksempelprosjekt, et såkalt Important Project of Common European Interest. Det planlegges på Mongstad utenfor Bergen, i et samarbeid mellom bl.a. BKK, Air Liquide og Equinor, et godt eksempel der samarbeidet også inkluderer distribusjon til Wilhelmsen-skipet «Topeka», som skal seile langs den samme kysten, og distribusjon av hydrogen ved strekningen Stavanger–Bergen. Det er et kjempeprosjekt, og det blir spennende hvordan vi kan bidra til å realisere det, et av de prosjektene denne meldingen typisk peker fram mot. Det er en rekke forslag her, en rekke anmodninger som sendes, som vi ikke nødvendigvis stemmer for i denne omgangen. Det betyr ikke at vi ser rødt i alle tilfellene. Noen av dem synes vi faktisk er relativt fornuftige, men samtidig har noen av dem en ganske høy pris. Det betyr at for oss vil mange av disse forslagene være forslag vi vil håndtere i forbindelse med ordinære budsjettprosesser, for den behandlingen vi har av meldingen i dag, er ikke en krisepakke, men en behandling av langsiktige rammevilkår for denne næringen og for verdikjeden. Det betyr at disse må behandles på ordinær måte. Det er vel ikke til å stikke under stol at det kan hende at de partiene som skal samarbeide om budsjettene, ikke nødvendigvis er de samme partiene som i dag står bak de forslagene totalt sett. Det betyr at for oss vil dette i noen av tilfellene bli håndtert i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett og i forbindelse med ordinær budsjettprosess. Noen av forslagene er vi selvfølgelig ikke like enige om, og jeg vil si at jeg har ikke samme virkelighetsoppfatning når det gjelder å si at vi ikke løfter en finger med tanke på fylkeskommunene eller hydrogensatsing, basert på det som er gjort med hydrogensatsing og varslet der, samt de ekstra økte midlene som fylkeskommunene har fått for å kunne satse på det. Så er det et interessant forslag som jeg ikke kan dy meg for å nevne. Det finnes en privat videregående skole på havet. Den heter Gann og er et fantastisk tilbud, et kjempetilbud, et enormt tilbud, og jeg skulle ønske vi hadde flere sånne tilbud. Her er det foreslått å etablere et sånt i Nord-Norge. Så vil jeg vel kunne si, med et lite smil om munnen, at det er noe spesielt at en samlet rød-grønn opposisjon bruker en privat videregående skole som inspirasjon og ønsker å kopiere et sånt opplegg videre. Det er fylkeskommunenes ansvar, men også dette bør behandles i en ordinær budsjettprosess – uten at jeg synes dette er et dårlig forslag. Jeg synes faktisk det er et kjempegodt forslag, om vi en gang kunne fått realisert det flere steder i landet.
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2021-04-22:
Jeg er nølende til å kaste meg inn i ringen mellom sluggerne fra venstresiden og Fremskrittspartiet, men vil bare få lov til å si at slik jeg opplever de vedtakene som vi er med på her i dag, har i hvert fall ikke vi på noen måte gitt noen vetorett til Norsk olje og gass. Slik jeg opplever det, er vi med på en prosess fram mot norske lønns- og arbeidsvilkår og tariff-forhold på norsk sokkel som i praksis er det samme som den regjerende situasjonen i dag, fordi de fleste er i NOR-registeret. Det er det jeg er med på. Så vil jeg advare mot å legge intensjoner i det man stemmer mot, og heller se på det man stemmer for, og de intensjonene man legger i det. Der opplever i hvert fall jeg at vi ikke har gitt noen vetorett på noen måte. Men jeg opplever at vi venter til forhandlingene er over, før vi går inn og overstyrer.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-04-22:
Jeg vil også berømme Holmefjord-utvalget for en fantastisk jobb og den grundige jobben de har gjort. Norske lønns- og arbeidsvilkår på sokkelen ble grundig diskutert i utvalget, og det er enighet i utvalget om målsettingen. Men det er ikke med i utvalgets anbefaling. Noen av grunnene til det er at Norsk olje og gass ikke har vært en del av utvalget, og det er uenighet om hvordan dette skal gjennomføres. Den rød-grønne opposisjonen vil kortslutte det videre arbeidet for partene ved å overkjøre Norsk olje og gass. Det kan skade det gode og konstruktive samarbeidsklimaet som vi nå opplever i den maritime næringen. Det vil Fremskrittspartiet ikke være en del av, og vil heller utfordre Norsk olje og gass til å bidra til å finne fram til en enighet om norske lønns- og arbeidsvilkår på sokkelen. Hva ville konsekvensene ha vært dersom det rød-grønne forslaget hadde fått flertall i denne salen? Og hvordan vil statsråden følge opp for å søke å finne en enighet om norske lønns- og arbeidsvilkår på sokkelen?
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-04-22:
Det er korrekt, som representanten Lyngedal nevnte i sitt innlegg, at fem av flertallsvedtakene i dag kommer fra Holmefjord-utvalget. Det kunne ha vært flere. De konkrete forslagene fra utvalget som styrker nettolønnsordningen, ville dessverre ikke Arbeiderpartiet være med på. Tilskuddsordningen for sysselsetting av norske sjøfolk, eller nettolønnsordningen, som den kalles på folkemunne, er det viktigste enkeltvirkemiddelet som sikrer at vi har norske sjøfolk. 20 000 sjøfolk faller inn under den ordningen. Nettolønnsordningen er kritisk for den maritime næringen i sin helhet, og for sjøfolkene spesielt. Det er tydelig fra enigheten i det partssammensatte utvalget. Det har blitt hevdet at ordningen ikke er samfunnsøkonomisk lønnsom. Ja, målt i kroner og øre innenfor et visst tidsrom kan man sikkert komme fram til at det er altfor dyrt, akkurat som en investering kan være ulønnsom i et korttidsperspektiv, men her må vi tenke langsiktig. Ønsker vi å opprettholde norske maritime arbeidsplasser og maritim verdiskaping på lang sikt? Hvis svaret er ja, bør nettolønnsordningen ses som en statlig langtidsinvestering i en av Norges viktigste næringer og dermed som en utgift til inntekts ervervelse. Det er for så vidt gledelig at en hel komité er enig om at nettolønnsordningen må styrkes, og at den skal bli mer forutsigbar gjennom lovfesting. Men det er bare Senterpartiet og SV som støtter oss i å be regjeringen følge opp utvalgets konkrete anbefalinger. Jeg er overrasket over at Arbeiderpartiet ikke vil være konkret på hvordan ordningen skal styrkes. Arbeiderpartiet som til vanlig er svært høyrøstet på sjøfolkenes vegne, viker tilbake for grep som virkelig ville gitt sjøfolkene et løft. Det lover ikke godt med tanke på et eventuelt regjeringsskifte. Det er ikke en urealistisk tanke at Arbeiderpartiet sitter med næringsdepartementet etter valget. Terje Aasland kan bli næringsminister. Da skylder han å fortelle sjøfolkene hva han ønsker å gjøre med nettolønnsordningen. Her er det flere konkrete forslag, men Aasland og Arbeiderpartiet ønsker ikke å støtte noen av dem. Hva vil Arbeiderpartiet egentlig? Til slutt vil jeg over til noe litt annet: maritim utdanning. Den beste utdanningen for sjøfolk er å være ute på sjøen, og her spiller skoleskipene en viktig rolle. Jeg har hatt møte med ledelsen for skoleskipet Gann. Når man ser på resultatene over faktisk bestått, så har samtlige elever gjennomført og bestått de siste to årene. Sammenlignet med tilsvarende skoler på land, som har en gjennomføringsgrad som er betydelig lavere, så er dette fantastiske resultater, og jeg mener det er et tilbud som også må tilbys i andre deler av landet. Derfor er jeg veldig glad for at stortingsflertallet ber regjeringen se på muligheten for å etablere et skoleskip også i Nord-Norge.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-04-22:
Som representanten Aasland var inne på, er vi midt oppe i et lønnsoppgjør. Tenk om en av partene ikke var blitt invitert til forhandlingsbordet og man hadde konkludert i denne salen med en løsning som ikke alle partene hadde vært med på å utforme. Vi ønsker et godt samarbeid videre for å finne de beste løsningene også for norsk sokkel, og da må vi invitere Norsk olje og gass inn i de diskusjonene. Det har jeg stor tiltro til at statsråden har fått signaler om å følge opp, og at vi da søker å finne de beste løsningene også for sokkelen som gagner hele den maritime klyngen.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-04-22:
Det er litt vanskeleg å få tak på korleis eit vedtak i Stortinget, som er eit folkevald organ, kan kortslutta politiske prosessar. Det står fram som litt underleg. Krava om norske løns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel og i norske farvatn har jo stått sentralt i heile denne prosessen og vore det som ein har styrt etter. Éin ting er vegen til målet, men det er jo slik at Venstre tradisjonelt ikkje har vore den beste venen til den maritime næringa, skipsfarten og sjøfolka, snarare tvert imot, bl.a. gjennom mangeårig motstand mot nettolønsordninga, som eg no er glad for at ein går inn for. Spørsmålet mitt er: Støttar statsråden prinsippet om at norske løns- og arbeidsvilkår skal gjelda på norsk sokkel og i norske farvatn?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-04-22:
Tidlegare i debatten har me høyrt om regjeringa sin innsats for hollandske verft gjennom krisepakken. Så vart det av statsråden i innlegget åtvara mot proteksjonisme. Men for meg står det fram som veldig underleg at det å gje eit oppdrag som ligg inne som ein del av ein krisepakke, til eit norsk verft, skal vera proteksjonisme. Eg kan jo stilla spørsmål om det er eksempel på andre land som plasserer krisetiltak i nabolanda sine eller i andre land enn sitt eige. Men situasjonen for verftsnæringa er kritisk. Me ventar på ein rapport om situasjonen her. Han kjem ikkje før 1. juni. Mitt spørsmål er: Kan me venta at det kjem konkrete tiltak i revidert budsjett for å betra den kritiske situasjonen som norske verft no står oppe i?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-04-22:
Eg har som fleire lyst til å nytta anledninga til å seia noko om den innsatsen som er gjord i dette utvalet, for den er det all grunn til å gje honnør for. Samtidig har ikkje dette arbeidet skjedd i eit vakuum. Det har jo vore påverka av politiske prosessar som har gått, og det faktum at det er stortingsval til hausten, kan jo ha hatt ein viss innverknad. Når me ser innstillinga i dag, vil den vidare oppfølginga òg verta påverka av stortingsvalet i haust, og det er jo greitt å vita at ein har eit val. Eg er òg glad for at statsråden eigentleg bekreftar den fridomen som Stortinget har til å gjera dette vedtaket, om ein ønskjer det. Norsk olje og gass skal sjølvsagt verta involverte, men for Senterpartiet er det ikkje eit alternativ å konkludera med at nei, det vert for dyrt for oljeselskapa å ha norske løns- og arbeidsvilkår, så det lar me vere å gjera. Me ønskjer å slå fast prinsippet. Me kan gjerne ha dialog om den konkrete utforminga, men prinsippet i dette må me jo slå fast. Når det gjeld styrking av nettolønsordninga, er Senterpartiet einig med Framstegspartiet og SV i den saka. Om det skulle vera representanten Aasland som vert næringsminister etter valet, kan eg roa Framstegspartiet med at han ikkje vil få så kattemjuke samarbeidspartnarar som dagens regjering har. Når det gjeld forslag XVII, om å greia ut eit skuleskip i Nord-Noreg, registrerer eg bekymringa til representanten Nilsen frå Høgre. Den bekymringa er det ingen grunn til å ta på alvor, for dette forslaget har jo fleirtal. Det er ganske spesielt at Høgre går imot å greia ut det å etablera eit skuleskip i Nord-Noreg. Det bør veljarane i Nord-Noreg merka seg, at Nord-Noreg-representantane deira faktisk røystar mot forslag XVII i dag. Men eg er veldig glad for at forslaget får fleirtal, for det er eit kjempebra tilbod, og det er noko som fungerer. Då bør me gjera meir av det. Elles kjem Senterpartiet til å røysta for forslag nr. 20, det lause forslaget frå Arbeidarpartiet. Me har oppfatta at det gjeld mykje av den same problematikken som forslaget frå Raudt om det same temaet – eg er litt usikker på forslagsnummeret der – men me meiner at det lause forslaget som Arbeidarpartiet har levert, på best måte hindrar at det vert omgått med å køyra og bruka NIS-skip i norsk farvatn gjennom ulike kreative konstruksjonar. Så eg håpar at òg det forslaget vil få fleirtal i dag, og eg er veldig glad for at komiteens fleirtal har samla seg om så mange vedtak i denne viktige saka, for denne viktige næringa.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-04-22:
Senterpartiet støttar forslaga som er lagde fram, men eg trur det er viktig å setja dette inn i ein samanheng. No har me ein akutt fase der det trengst arbeidskraft raskt. Det er ein ganske desperat situasjon i delar i grøntnæringa. Det er ikkje sikkert dette forslaget løyser veldig mykje der, men det har eit litt lengre perspektiv. Det er også verdt å merka seg at sjølv om det var ein jordbærkrig i Nationen i dag, handlar forslaget om arbeidskraft i landbruket – altså eit noko vidare omgrep enn den bærtypen som statsråden og Sandtrøen fokuserte på i dag. Så er det den akutte fasen. Det meiner eg at regjeringa må følgja opp innanfor dei smittevernkrava ein må ha, og eg forventar at ein strekkjer seg langt for å imøtekoma og finna gode løysingar. På den andre sida har ein dei meir langsiktige løysingane. Me har ein for stor del utanlandsk arbeidskraft i norsk landbruk. Me må gjera det meir attraktivt for norsk arbeidskraft inn i landbruket. Det handlar om utdanning, det handlar om status, det handlar om inntekt, og det handlar om løn, osv. Det er heller ikkje det dette forslaget løyser. Dette forslaget er godt fordi det er ein start på eit arbeid for å få norsk ungdom til å ta sommarjobb i landbruket. Så sjølvsagt støttar me det. Det som kanskje er like bra, er at me hadde 30 millionar tre som stod i fare for å gå til spille. Eit fleirtal i komiteen har greidd å samla seg, Arbeidarpartiet, SV, Senterpartiet og Framstegspartiet, om å seia at me skal ha på plass ei tilskotsordning for å få desse trea i jorda. Det er bra politikk for klimaet. Det er bra politikk for framtidig verdiskaping, og det er bra politikk for å ta vare på ressursane. Så vil det alltid vera slik at nokon meiner at dette ikkje er godt nok, men eg meiner det er betre enn ingenting, og det er eit viktig bidrag. Det er eit bidrag som også næringa sjølv har ønskt, så dette forventar me at regjeringa raskt følgjer opp. Ut frå dei symptoma og den diagnosen som representanten Sivert Bjørnstad sette på seg sjølv frå talarstolen, kan eg ikkje sjå at det er nokon ting i vegen for at han engasjerer seg i skogplanting fram mot sommaren. Han er heilt sikkert hjarteleg velkomen til å ta på seg den typen oppgåver.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-04-22:
Landet vårt er langt, og våren kjem på litt ulike tider, så nokre plassar er ein for så vidt ferdig med å planta og så, mens andre plassar vurderer ein om ein skal våga å gjera dette – og kor mykje. I fjor hadde me eit vedtak som gjekk ut på at her må ein planta og så som ein hadde planlagt, og så ville ein fylgja opp dette. Så står ein dette året med litt av den same usikkerheita. Då er spørsmålet mitt: Kan landbruksministeren gje eit tydeleg råd til bøndene i landet om at dei må planta og så som planlagt?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-04-22:
Med dette skogplantingsforslaget som ligg føre, ber ein regjeringa koma tilbake i revidert budsjett 2021. Men dette er arbeid som kan starta no, så det er viktig at aktørane får tillit til at det som fleirtalet i dag vedtek, vert fylgt opp. Eg er litt forundra over at regjeringspartia ikkje støttar forslaget. Eg skal ikkje eingong prøva meg på å seia at dei er imot det, for det har eg gjort i andre saker, og det har utløyst lesarbrev med skuldingar om løgn og det som verre er. Eg skal avgrensa meg til å stilla spørsmålet: Vil regjeringa fylgja opp det vedtaket som fleirtalet i Stortinget gjer i dag, sånn at folk innanfor skognæringa kan ha tillit til det allereie no?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-22:
Det er fundamentalt for framtida til norsk maritim næring at det er norske sjøfolk og norske tilsette som er ryggraden i næringa. Diskusjonen om norske løns- og arbeidsvilkår på sjø og sokkel er ein lang, lang diskusjon som har vore over lang tid. Det har vore diskusjonar mellom partane og alt mogleg rart. Det har vore mange diskusjonar her i Stortinget. Det er ein veldig kjend sak. No kjenner vi handlingsrommet. Det er fullt mogleg å avgjere dette her. Ein treng ikkje å vente på avklaring. Eg fekk ikkje med meg kva som var svaret frå statsråden. Statsråden fekk spørsmål om ho var einig i prinsippet om at norske løns- og arbeidsvilkår også skal gjelde for sjø og sokkel, altså om ho er einig i prinsippet i det. Det har eg ikkje registrert at ein har uttalt seg noko om, samtidig som dette er ein vel kjend diskusjon som det er fullt mogleg for Stortinget og statsråden å ta stilling til. Er ein einig i prinsippet?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-22:
Likestilling er SV veldig einig i, og ein samrøystes komité er einige om at vi treng å etablere ein strategi med ei rekkje likestillingstiltak for denne næringa. Alle sjønæringar har ein tendens til å vere veldig dominerte av menn, og det er eit veldig mannstungt felt generelt – alt vi har av ulike havnæringar. Det er eit poeng framover å endre på det. Vi behandla ei kvotemelding i fjor, der ein også var samrøystes om å etablere ein strategi for likestilling innan fiskeri. Det er vi heilt einige om. Det som overraskar meg, er at det er dette regjeringspartia nesten utelukkande fokuserer på i denne diskusjonen. Her er vi alle einige. Dette er eit kjempeviktig felt, men viss dette er det einaste regjeringspartia har å kome med i ei så stor sak som den maritime meldinga, seier det ganske mykje. Her er det mange andre viktige saker, og som eg sa i mitt hovudinnlegg, er det nok ein gong opposisjonen som reddar eit næringsfelt i krise med konkrete, framtidsretta tiltak. Regjeringspartia har ikkje ein gong tatt seg bryet med å støtte dei forslaga til vedtak som ein såg det var solid fleirtal for. Det seier mykje om denne debatten at regjeringspartia ikkje klarer å sjå framover, med eitt viktig unntak, og det er på likestillingsfeltet, som vi alle er einige om, samrøystes, i denne salen. Så til spørsmålet rundt Framstegspartiets val om ikkje å støtte prinsippet om at det skal innførast norske løns- og arbeidsvilkår på sjø og sokkel: Poenget med utvalet var jo ikkje om ein skulle innføre dette, i alle fall ikkje frå SVs perspektiv. Det var korleis det skulle gjennomførast og innførast norske løns- og arbeidsvilkår på sjø og sokkel. Prinsippet om at det skal vere dei same forholda på sjø og land, meiner vi er ein føresetnad for at det skal kunne vere ei framtid for norske sjøfolk. Men det viser seg at Framstegspartiet ikkje har hatt det som utgangspunkt. For dei har det vore eit spørsmål om det skal vere norske løns- og arbeidsvilkår på sjøen. Det har altså vore eit ope spørsmål for dei. Da gir ein plutseleg også Norsk olje og gass ei vesentleg rolle, for dersom dei seier tvert nei, kva gjer Framstegspartiet da? Det har dei ikkje kome med klare svar på til Stortinget. Dermed står dei igjen som partiet der det er uklart kva dei faktisk meiner er dei viktigaste sakene for norske sjøfolk.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-04-22:
Jeg støtter det saksordføreren sa med tanke på de ordningene som gjelder. Det kan også bemerkes at det i dagens Adresseavisen står at SpareBank 1 er med på å bevilge et lønnstilskudd på 7 000 kr – til ungdom – så det er mulighet for flere å bidra i så måte. Mye av debatten har handlet om skogplanting. Jeg fikk også høre vitnesbyrdet til representanten Bjørnstad, som jeg for så vidt syntes var interessant. Så er det litt tilfeldig at undertegnede også er skogeier, så det er i høyeste grad bare å ta seg en tur over fjorden for unge Sivert Bjørnstad, så skal han få mulighet til å plante skog der. Det er fullt ut mulig med tanke på bjørk og høysnue. Jeg må si at mitt øye så ned på merknadene til Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, og jeg dvelte litt ved dem. Jeg vet ikke om de har fått signalet før, eller om det er sugd av eget bryst. Jeg synes i hvert fall det er ganske interessant at en skal forlenge plantesesongen ut i juli. Med mitt kunnskapsnivå osv. vet jeg at juli stort sett er en ekstremt dårlig måned å plante i. Det er tørt, plantene tørker ut, og i tillegg har en mye gress og bregner. Så er det klart at de tenker mest på planteskolene – å kunne selge mer planter – men dette synes jeg er en meget dårlig merknad. Om de hadde skrevet at de åpnet for høstplanting, hadde jeg i større grad forstått det. Jeg lurer litt på kunnskapsnivået når en ønsker å plante mer skog i det som er den store tørkemåneden. Det betyr i klartekst at de plantene som blir satt ut, tørker bort. Jeg vet ikke om det i det hele tatt var tenkt på det, eller om dette bare var for å få plantene ut. Jeg håper at når en planter skog, er det for å få ny skog, for å binde CO2, og selvfølgelig for at det er hogst om 70–80 år. Det er i hvert fall min misjon når jeg selv er ute i skogen og planter skog.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-04-22:
Vi la fram denne verftspakken også vel vitende om at dette kunne skje nettopp fordi vi er i et internasjonalt marked. Vi er også forpliktet gjennom avtalene vi har, til å la andre konkurrere om våre anbud. Så har vi gjort noen grep for å prøve å sikre at norske verft kan stille godt opp i konkurransen. I verftspakken var det også andre ting enn det skipet som gikk til Havforskningsinstituttet. Verft f.eks. på Sørlandet bygger nå for Forsvaret og har gode inntekter derfra. Det er viktig for et land som vårt, som har en åpen og eksportrettet økonomi, å legge til rette for nettopp at ting kan flyte på tvers av landegrensene. Så vi må være forsiktige. Hvis vi blir for proteksjonistiske, kan det også gå ut over våre egne bedrifter. I dette tilfellet var det beste tilbudet fra et nederlandsk verft, og det var derfor de som fikk anbudet.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-04-22:
Nå har vi jo i all hovedsak norske lønns- og arbeidsvilkår også på sokkelen og i norske farvann. Det jeg vil slutte meg til, som jeg oppfatter at er det som står her, er at det er viktig at vi fortsatt sørger for at vi har norske sjøfolk, og at vi har en konkurransedyktig maritim næring. Heldigvis har vi de siste årene sett at vi har to gode registre som det er ønske om å bruke. Vi ser at vi har et stabilt høyt nivå på antall norske sjøfolk som er registrert. Så her gjøres det et godt arbeid av næringen selv, men da under gode vilkår gitt av regjering og storting. Jeg mener at den jobben som er gjort nå av det partssammensatte utvalget, er et grundig og godt arbeid, og jeg må si at jeg er ganske imponert over at de på den tiden som de fikk til rådighet, riktignok med noen utsettelser, klarte å komme til enighet om såpass mye som de gjorde.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-04-22:
Som sagt, og som representanten Strifeldt også sier, har det blitt gjort et ganske grundig arbeid i dette utvalget. Det var ikke Norsk olje og gass en del av, og det er jo medlemmene til Norsk olje og gass som stort sett får kostnadene ved endrede lønnsbetingelser. Det som jeg synes er synd, er hvis man på en måte kortslutter de demokratiske prosessene. Nå er det en god dialog blant partene, men også Norsk olje og gass har vært konstruktiv i dialogen så langt. Nå har vi sendt dette ut på høring. Jeg er opptatt av at vi må fortsette på det sporet og la den prosessen gå på en skikkelig måte. Og så håper vi at vi kan finne sammen om noe. Det er også viktig å minne om at de aller fleste skip, også på sokkelen, som vi her snakker om, har norske lønns- og arbeidsvilkår, og Rederiforbundet har også i utvalget sagt hva som er deres mål og intensjoner med dette. Så jeg har godt håp om at det går an å få til en enighet om dette.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-04-22:
Bare for å kommentere noen av de tingene som ble tatt opp i innlegget før jeg svarer på spørsmålet: Nå må ikke representanten Pollestad misforstå meg. Jeg mener virkelig at Stortinget har muligheten til å vedta norske lønns- og arbeidsvilkår på sokkelen. Men jeg mener det ville vært synd om de som skal betale prisen for dette, ikke skulle få bli hørt på en ordentlig måte. Det er det vi har lagt opp til, at også de skulle komme til orde. Jeg mener det ville vært synd, men jeg kan gjerne skjønne at Stortinget fullt ut har muligheten til å gjøre det. Så er det dette med nettolønnsordningen og Venstres forhold til maritim næring. Tvert imot mener jeg at Venstre har kjempet for maritim næring. Nettolønnsordningen er en debatt som har gått i vårt parti. Vi har ikke noe i vårt program nå om at vi er imot nettolønnsordningen. Tvert imot har vi vært med i en regjering som har satset på maritim næring og løftet fram nettolønn. Når det gjelder dette med norske lønns- og arbeidsvilkår på sokkelen, er jeg opptatt av at partene nå har en god prosess, og jeg har god tro på at det kommer til å bli en enighet her.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-04-22:
Når det gjelder revidert nasjonalbudsjett, må nok representanten Pollestad vente til det er lagt fram, og se hva som ligger der. Men vi har prosesser gående nå på tiltak som skal hjelpe verft. Kondemneringsordningen er en av dem hvor det om ikke veldig lenge vil bli klart hvordan innretningen på det som er rettet mot offshoresegmentet, blir. Det er betydelige midler som Stortinget har satt av til det. I tillegg har mange verft god bruk for disse krisepakkene vi har lagt fram. Vi jobber også med ordningen, som snart blir søkbar, for støtte til utgiftene de har hatt til karanteneopphold for mange av de ansatte, noe som også har vært en stor utgift, ikke minst for mange verft. Det er jo sånn i verden at når folk kan konkurrere på våre anbud, kan vi konkurrere på deres anbud. Når en har et marked som er større enn en selv, er det også positivt for oss.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-04-22:
Jeg er helt enig med representanten Knag Fylkesnes i at dette med norske sjøfolk har vært en diskusjon, og det har vært viktig tverrpolitisk å sikre at norske sjøfolk er en viktig del av vår maritime næring. Jeg registrerte da jeg hadde et møte med utvalget, at de ble ganske raskt enige om at nettolønnsordningen burde styrkes. Det forundrer meg ikke at det var det letteste å bli enige om, for å si det sånn, men det er jo et budsjettspørsmål man må komme tilbake igjen til i de ulike budsjettene som legges fram. Når det gjelder spørsmålet om norske lønns- og arbeidsvilkår, har ikke regjeringen tatt stilling til det. Vi har nettopp mottatt denne rapporten. Stortinget har jo utsatt sin behandling av saken for å få med rapporten. Det regjeringen har tatt stilling til, er at vi har sendt dette ut på høring. Det har vi gjort. Nå får vi inn høringsuttalelser. Men jeg registrerer at det nå er et godt samarbeid blant partene i denne næringen. Det er en god dialog. Jeg har forventning om at den gode dialogen også skal fortsette, og jeg har tro på at de kan komme til enighet.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-04-22:
Når regjeringa no legg fram ei maritim melding – den første på 16 år – kan ein sjølvsagt spørja seg: Kva vil dette bety for den maritime næringa? Meldinga følgjer opp føregåande strategiar som maritim strategi og handlingsplan for grøn skipsfart, og frå eit energi- og miljøperspektiv er det heilt essensielt at me ser ein raud tråd og held fast på den politiske retninga. Også andre strategiar, meldingar og dokument, som klimameldinga og NTP, byggjer opp kring det me drøftar her i dag. Heilskap er viktig. Det er store verdiar i næringa. Det er også lange leielinjer, og i ei tid der me står i eit paradigmeskifte kva gjeld energiberarar i alle næringar som nyttar fossil energi, er stabile og føreseielege rammer og stø politisk kurs heilt avgjerande. Tydelege politiske mål og at me gjennom offentleg innkjøp òg går føre og stiller miljøkrav til leveransar, er viktig. Og det gjer me. Meldinga underbyggjer retninga me har staka ut, og gjer at næringa kan planleggja langsiktig. Ho peikar òg på korleis me bør rigga utdanningane våre, både for norske sjøfolk og innan design og teknisk kompetanse, for me har enno mykje ugjort før me er over på energieffektive og fullt ut fornybare fartøy. Men – kanskje viktigast – meldinga seier òg noko om korleis me skal koma dit, kva rammevilkår me legg til grunn, korleis me riggar verkemiddelapparatet, og kva forventningar me no har til næringa som skal vera ei viktig brikke i det grøne skiftet – viktig fordi næringa, til forskjell frå f.eks. elbilsatsinga vår, skapar mange grøne arbeidsplassar langs kysten. Verdiskapinga som næringa representerer, er enorm. Me legg ikkje skjul på at det under pandemien har vore tøffe tider for verfta våre. Dei er avhengige av utanlandsk kompetanse og utanlandske leveransar. Likevel ser me dette som ein forbigåande tilstand, og regjeringa har stilt opp med gode tiltak som har underbygd omlegginga til grøn teknologi i denne perioden. Så gjennom pandemien har desse kompetansemiljøa hatt innovasjonstakten oppe og ytterlegare gira opp eit par hakk i ei krevjande tid. Difor rullar me no ut hurtigbåtar, ferjer, lasteskip og fiskebåtar, offshorefartøy og arbeidsbåtar for oppdrett med ny norsk design og teknologi. Brødrene Aa, Aker Yards, Bergen Yards, Ulstein Verft, Havyard Group, Kleven Maritime, Westcon, Oma – ja, det er fleire hundre verft og designmiljø som får den nødvendige stadfestinga på at dei er på rett veg med sine val av konsept for ei grøn maritim næring gjennom meldinga me i dag diskuterer.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-04-22:
Det går en rød tråd gjennom Norges historie og hva vi til alle tider har levd av. Fra vikingene erobret verden med «State of the art» vikingskip, slanke og raske skip som lå trygt i vannet, og som kunne ferdes halve verden rundt – enten i hederlige oppdrag eller i det vi i dag kanskje ville ha kalt uheldige ærend – via seilskutetiden og senere dampskip, fram til nyere historie, de store fiskeriene og helt til i dag med olje- og gassalderen, topp moderne skip som går på alle verdens hav, og en havbruksnæring i sterk vekst. Fellesnevneren – den røde tråden – er at vi alltid har levd av havet og de mulighetene, utfordringene, gledene og sorgene som havet har gitt. Skal vi tro de fremste forskerne på feltet, er det havet vi på en eller annen måte skal leve av i generasjoner framover også. En annen fellesnevner er kompetanse og kunnskap. Det hadde vært helt umulig å temme havet og gjøre business av det hvis vi ikke til alle tider hadde hatt blant verdens beste fagfolk og infrastrukturer for forskning og utvikling. En vesentlig del av denne infrastrukturen har vært SINTEFs skipsmodelltank og NTNUs laboratorier i tilknytning til den. Jeg tror det må være blant de mest profitable FoU-anleggene som finnes her til lands, og som store deler av maritim næring har benyttet seg av i mange tiår. For seks–sju år siden kom den første langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Da satt statsråd Nybø og jeg i kirke-, utdannings- og forskningskomiteen. Der ble det for første gang stadfestet at Ocean Space Centre, skipsmodelltanken 2.0, skulle realiseres, og hele komiteen var enig. Etter den tid har prosjektet fått hederlig omtale i så å si alle dokumenter fra regjeringen, men fortsatt er ikke spaden satt i jorda. Problemet med det er ikke at SINTEF ikke får bygd bygget sitt, men at flere og flere oppdrag og også kunnskap går til Singapore, Sør-Korea, Brasil, Kina og andre nasjoner, som kanskje er enda mer fremme i skoene enn oss. Så med det er oppfordringen til næringsministeren om en snarlig endelig investeringsbeslutning gitt. Fremskrittspartiet får i dag gjennomslag for å opprette en egen ekspertenhet knyttet til offentlige anskaffelser som skal hjelpe kommuner, fylkeskommuner og andre offentlige aktører med utforming av anbudsdokumenter og relevante problemstillinger knyttet til dette. Målet er at flest mulig jobber skal havne på norske hender på norsk jord, selvsagt innenfor våre internasjonale forpliktelser. Dette har vært etterspurt av en rekke aktører som har ønsket å designe anbudene sine i riktig retning, men som ikke har hatt kompetanse til det. Denne enheten skal legges utenfor Oslo-regionen, og vi har forventninger til at regjeringen følger opp dette så raskt som mulig, mer enn bare å peke på et tilbud som er der i dag, men som ingen kjenner til, og ingen bruker.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-04-22:
Det var representanten Aasland som fikk meg til å ta ordet, for det gis et inntrykk her av at Stortinget i dag ikke følger opp utvalgets innstilling og anbefaling, som både arbeidsgiversiden og arbeidstakersiden er enig i. Det er ikke riktig. Hele komiteen slutter seg i dag til fire forslag som handler om norske lønns- og arbeidsvilkår i Norge og i norske farvann. Det går bl.a. på å innføre krav om norske lønns- og arbeidsvilkår for transport av gods eller passasjerer mellom norske havner, nærmere avgrenset mot skip i internasjonal fart, at Stortinget ber regjeringen igangsette arbeidet med å innføre krav om norske lønns- og arbeidsvilkår for passasjerskip i norske farvann som er i direkte konkurranse med kystruten samt på cruise, norske lønns- og arbeidsvilkår for skip som utfører stasjonær virksomhet i norske farvann, herunder hotellskip, og norske lønns- og arbeidsvilkår for skip som betjener nye havnæringer i norske farvann. Det er jo sjumilssteg på det som et etter hvert samlet storting har vært enig om, og som også partene i arbeidslivet nå har blitt enige om. Det er nettopp det vi følger opp, punkt sju i utvalgets innstilling, som berører de anbefalingene. Men der står det ingenting om norsk sokkel, for der er man ennå ikke enig, og grunnen til at man ikke er enig, er at de som berøres sterkest av det, Norsk olje og gass, ikke har sittet rundt bordet. Det vil være en ny praksis om Stortinget skal begynne å pålegge kostnader til en part som ikke har fått mulighet til å uttale seg, som ikke har hatt mulighet til å sitte rundt det bordet, slik de andre partene har hatt mulighet til. Se for deg at det var det motsatte, at man skulle ha påført kostnader til arbeidstakersiden uten at arbeidstakersiden skulle blitt hørt. Det hadde blitt ramaskrik. Men akkurat det samme gjør man jo, bare med motsatt fortegn. Det utvalget sier om sokkelen, står i punkt elleve. Der står det: «Etter anmodning fra utvalgets leder har det vært gjennomført egne drøftelser mellom de tre sjømannsorganisasjonene, LO og Norges Rederiforbund(NR) med tanke på om det kan oppnås enighet om en ordning for skip som er involvert i offshore aktivitet på norsk sokkel. Disse partene har blitt enige om at spørsmålet om lønns- og arbeidsvilkår kan reguleres gjennom en avtale mellom partene. For at en avtale skal fungere som et alternativ til lovgivning, er det avgjørende at også operatørsiden representert ved Norsk Olje og Gass(NOROG) er en del av avtalen. NOROG har ikke vært medlem i utvalget, men det har vært gjennomført drøftelser med NOROG med tanke på å få deres tilslutning til å bli part i en slik avtale.» (NR) (NOROG) Det arbeidet kommer til å fortsette, og vi har både tillit til og tro på at de partene blir enige. Men å ensidig bestemme dette i Stortinget uten at de er hørt, går ikke vi med på.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-04-22:
Det er tydelig at det ble tråkket på noen ømme tær her tidligere. For oss handler ikke dette om å gi arbeidsgivere en vetorett i forhandlinger. For oss handler det om å gi også arbeidsgiversiden mulighet til å delta i de samme samtalene som arbeidstakersiden, og gi dem mulighet til å få en plass rundt bordet. Jeg trodde det var ganske fundamentalt i vår modell, at alle har mulighet til å si sitt. For oss er det ikke prinsippet som betyr mest, det som betyr mest, er at vi finner en løsning som står seg over tid. Hvis prinsippet er så viktig for Aasland og hans partifeller, hvorfor gjorde man ikke noe med det da man selv hadde mulighet? Det må jo være et enormt paradoks for Aasland og resten av Arbeiderpartiet at de vedtakene vi gjør i dag, skjer i et storting med et borgerlig flertall, et ikke-sosialistisk flertall. Det er vi som får til disse endringene. Det har ikke Arbeiderpartiet fått til, og de har heller ikke prøvd tidligere.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-04-22:
Jeg har sett i morgentimene i dag at det har pågått en «battle» mellom Sandtrøen og Bollestad i mediene, og at legitimiteten i denne debatten i stor grad handler om hvor mye man selv har hatt sommerjobb i landbruket. Vi med langt framskreden høysnue og allergi mot hest kan ikke skryte på oss den typen jobb fra tidligere, men forhåpentligvis kan vi likevel ha en mening i denne saken. Når det gjelder det konkrete forslaget fra Arbeiderpartiet, støtter vi ikke det, og saksordføreren, Guro Angell Gimse, har gitt mange gode argumenter for det. Det finnes allerede en ordning gjennom Arbeids- og sosialdepartementet og Nav som skal gi 2 000 ungdommer sommerjobb. I tillegg er BIO-midlene gjennom fylkeskommunene økt kraftig de siste årene. Vi er likevel bekymret for at færre og færre ungdommer tar eller får sommerjobb – det er nok sannsynligvis en kombinasjon av ta og få – men vi mener at hovedansvaret for å skaffe arbeidstakere til sommeren har de næringsdrivende, herunder bøndene. Vi er også bekymret for at kapasiteten hos Nav er sprengt, og det å pålegge dem enda flere oppgaver ved utgangen av en krise tror vi neppe er lurt. Så er vi glad for at et flertall har funnet sammen for å få til en ordning med tilskudd til planting av trær. Sånn kan de faktisk bli plantet i stedet for kassert. Det var også en ordning som var tilgjengelig i fjor, og som ga gode resultater. Dette er et godt eksempel på hva vi kan kalle et offentlig-privat samarbeid som kommer hele samfunnet til gode, i en tid hvor det absolutt er nødvendig å få de trærne i bakken.