Torhild Aarbergsbotten (Høyre), 2016-06-14:
Paris-avtalen er historisk. For første gang inngås det en juridisk bindende avtale med reell global deltakelse fra alle land. Avtalen gir en klar retning for framtidig global innsats. Avtalen har et overordnet mål om å begrense den globale oppvarmingen til godt under 2 grader og et mål om netto nullutslipp – klimanøytralitet – i andre halvdel av århundret. Denne saken handler i utgangspunktet om at Norge skal forplikte seg til å etterleve Paris-avtalens bestemmelser. Innstillingen fra komiteen og debatten i media i etterkant har vist at det er politisk uenighet i tolkningen av enkelte punkter i avtalen. Det er heller ikke til å stikke under stol at det er politisk uenighet om når og hvordan mål skal oppnås. Vi er helt enig med saksordføreren i at vi skal være ambisiøse på nasjonens vegne når det gjelder utslippsmål. Det mener jeg at vi er. Norges mål for 2030, som vi meldte inn i forhandlinger, var en utslippsreduksjon på minst 40 pst. sammenlignet med 1990-nivået. Ambisiøse mål følges opp med en ambisiøs politikk. Senest i går vedtok Stortinget en energimelding med tydelige mål og ambisjoner for reduserte klimagassutslipp og en mer effektiv bruk av energi. Norge er kanskje det landet i verden som har høyest andel av fornybar energi i sin energimiks. Nå skal vi bygge videre på dette og kutte utslipp samtidig som vi bygger grønn konkurransekraft. Klimautfordringene krever et forpliktende og troverdig globalt samarbeid. Vårt utgangspunkt er at det bør legges avgjørende vekt på å fremme de samlede globale ambisjonene under Paris-avtalen. Vårt mål er å framstå som en troverdig og forutsigbar avtalepartner, og vi bør forholde oss til det løpet som er lagt som en følge av avtalen. Derfor må vi bare sterkt beklage at vi ved en inkurie støtter IV i innstillingen fra komiteen, og vi kommer til å stemme imot det forslaget. Konsekvensene av forslaget kan være store både for forhandlingsprosessen og for norsk økonomi, og jeg viser i den sammenheng til brev fra statsråden som svar på spørsmål fra komiteen. Et vedtak nå om framskynding av karbonnøytralitet til 2030 innebærer at Norge oppgir et mulig framtidig forhandlingskort uten å forvente økt ambisjonsnivå fra andre land. Samtidig påtar vi oss potensielt store kostnader – det kan være i størrelsesorden 20 mrd. kr i året. At det hefter så stor usikkerhet ved beregningene, tilsier at vi bør være varsomme med slike vedtak. Etter Paris-avtalens eget system er det den globale gjennomgangen i 2018 og innmeldingen av nasjonale bidrag innen 2020 som er det naturlige tidspunktet. Å kunne tilby framskynding da, som en stimulans til at andre land øker sitt ambisjonsnivå, ville ha langt større mulighet til å gi internasjonal effekt. Klimakrisen kan vi ikke løse alene, nasjonalt, den må vi løse i fellesskap, globalt. Derfor er det også uenighet i komiteen hva gjelder bruk av markedsmekanismer for å oppnå klimanøytralitet. I avtalen etableres det en ny, sentralisert, markedsbasert mekanisme. Mekanismen vil gjøre det mulig for alle land å bidra til gjennomføringen av utslippsreduserende tiltak i andre land og motta utslippsenheter som kan benyttes til å gjennomføre deres utslippsmål. Norge har gjennom de siste åtte årene og med 17 mrd. kr arbeidet for at tropisk regnskog gjennom REDD+-programmet skal bli en fullverdig del av et globalt klimaregime. Regnskogsatsingen kan bli viktig for at Norge kan oppnå klimanøytralitet på en kostnadseffektiv måte, uten at ambisjoner for reduksjon i fossile klimagassutslipp nasjonalt reduseres. Ja, vi skal være ambisiøse og utålmodige på nasjonens vegne for å bidra best mulig til å redusere klimagassutslippene, for å oppnå målene i avtalen. Likevel mener vi at det beste resultatet i et globalt perspektiv vil være at vi forholder oss til det tidsløpet og den prosessen som er lagt i avtalen. Det gjør oss til en forutsigbar og troverdig avtalepartner. Målet må være at så mange som mulig av landene forplikter seg til avtalen så raskt som mulig, slik at vi kommer raskt i gang med et felles løft for et bedre klima og et bedre miljø.