Modulf Aukan (Kristelig Folkeparti), 2005-04-05:
Til innleiing vil eg seia at det er viktig å sjå denne saka i samanheng med utviklinga som vi har hatt i Forsvaret over lengre tid. Noreg sitt forsvar er viktig for å sikra nasjonale interesser. Det norske forsvaret har vore og er i forandring. Forsvaret har tilpassa seg dei nye utfordringane gjennom omlegging og nødvendig effektivisering. Forsvaret skal både ta vare på dei tradisjonelle forsvarsoppgåvene og stilla personell og ressursar til internasjonale operasjonar. Det har vore eit viktig mål at ein større del av midlane til forsvarsformål vert kanalisert til operativ verksemd, og at ansvar i større grad vert delegert til dei ulike avdelingane. Forsvaret av landets tryggleik må vera relevant. Det må også ha folket sin tillit. Det er derfor viktig at Forsvaret har best mogleg omdømme og tillit i befolkninga. Forsvaret må ha god økonomisk styring og forvalta verdiane på ein trygg måte. Det er derfor ein svært viktig debatt vi har her i dag. Kva er så grunnlaget for Riksrevisjonens kritikk mot 2003-rekneskapen? Riksrevisjonen har ikkje godkjent Forsvarets rekneskap for 2003 på grunn av mangelfull intern kontroll, mangelfulle avstemmingar, mangel på revisjonsspor og brott på gjeldande regelverk. Forsvarsdepartementet og Forsvaret har sjølv etablert og sett i verk ei lang rekkje tiltak på grunn av dei forholda Riksrevisjonen har påpeika gjennom sin revisjon av rekneskapen for 2003. Vi må avventa Riksrevisjonens vurdering av rekneskapen for 2004 før konklusjonar kan trekkjast. For det er rekneskapen for 2003 vi snakkar om i dag. Det verkar som om mange av problema i 2003 skriv seg frå innføringa av det nye rekneskapssystemet. Det ser ut til at det dreiar seg om det. Det verkar nesten som om det var betre kontroll med det gamle systemet. Kvifor måtte ein da endra rekneskapssystemet? Innføringa av nytt rekneskapssystem i november 2003 skjedde for at Forsvarets militære organisasjon frå og med 2004 skulle kunna tilfredsstilla minimumskrav i reglement for økonomistyring i staten, relatert til eksternrekneskapen, bl.a. gjennom etablering av betre sporing og betre funksjonalitet for avstemming. Riksrevisjonen har i fleire år kritisert at det har vorte ståande uoppgjorde balansekonti ved avslutninga av året. Det nye rekneskapssystemet gir ei betre oversikt over balansekontoen for internfakturering, som ved inngangen til 2004 var på ca. 220 mill. kr. Avslutninga av denne praksisen er i tråd med økonomiregelverket og varetek Riksrevisjonen sine merknader. Forsvaret sin militære organisasjon har frå og med 2004 etablert eit økonomisystem som legg til rette for at Forsvaret skal tilfredsstilla minimumskrav i økonomiregelverket knytte til eksternrekneskapen. Forsvaret sin militære organisasjon og Forsvarsdepartementet har identifisert og sett i verk ei rekkje tiltak for å løysa dei problema som har oppstått. Tiltaka har vore retta både mot systemet og mot forbetring av prosessar og rutinar i organisasjonen. Oppfølging av og kontroll med dei konkrete tiltaka som har vore sette i gang og gjennomførte i 2004, vil verta ført vidare i 2005. Forsvarsdepartementet og Forsvarsstaben vil følgja opp dette arbeidet, for å sjå til at det gir den ønskte effekten. Prosessen med å utvikla Forsvaret sitt økonomisystem slik at det tilfredsstiller dei ulike krava i staten sitt økonomiregelverk, strekkjer seg over fleire år. Fase 1 er i hovudsak gjennomført, og planlegginga av fase 2 er i gang. Resultatet vil gjennom heile prosessen verta eit stadig betre samla grunnlag for økonomistyring av Forsvaret. Informasjonsplikta overfor Stortinget har vore eit sentralt tema for komiteen sitt arbeid. Vi er alle einige om at Regjeringa har plikt til å gje Stortinget nok informasjon. Har så Stortinget fått den informasjonen som er nødvendig for å fatta sine vedtak? Kristeleg Folkeparti meiner at Stortinget har vore orientert om den omstillinga som føregår i Forsvaret, om status og utfordringar i arbeidet med å nå omstillingsmåla som Stortinget har fastsett gjennom årlege budsjettproposisjonar, Forsvaret sine langtidsplanar, høyringar og svar til forsvarskomiteen. I St.prp. nr. 1 for 2003-2004 vart det informert om utfordringar på nedbemanningssida. I Budsjett-innst. S. nr. 7 for 2003-2004 viste fleirtalet i forsvarskomiteen til vedtaket om ei nedbemanning på 5 000 personar, og understreka kor nødvendig det var at dette vart gjennomført: «Flertallet understreker videre viktigheten av at det planlagte tempo i omleggingen opprettholdes, og at de personellmessige mål opprettholdes.» I høyringane som komiteen har gjennomført, har eit brev datert 18. november 2003 vore sentralt. Nokon har oppfatta dette brevet som eit varsel om at omstillinga i Forsvaret var for omfattande. I høyringa kom det fram at Forsvarsstaben sitt brev av 18. november 2003 tok opp behovet for ein korreksjonsmekanisme for årsverksreduksjonen i Forsvarets militære organisasjon. Det handlar i det alt vesentlege om kva for ein reknemetode vi skulle nytta for å komma fram til sluttsummen for nedbemanninga, som skulle liggja klar 31. desember 2005. Brevet tok også opp om dei verva mannskapa skulle teljast innanfor eller utanfor dei 5 000 som skulle nedbemannast. I etterkant av brevet fann ein ei løysing på dette. Brevet handla ikkje om budsjettet for 2004 eller bemanningsmåla for 2004. Det var sluttdatoen ved årsskiftet 2005/06 og rekningsgrunnlag til det som vart teke opp. Forsvaret handlar m.a. om at innbyggjarane skal føla seg trygge. Eg sit igjen med eit siste tema. Eg meiner at det er svært uheldig at Forsvaret i den siste tida opplever lekkasje til media av viktig gradert informasjon. I høyringa fredag den 4. mars 2005 fekk vi vita at forsvarssjef Sigurd Frisvold hadde snakka med sjefen for Forsvarets sikkerhetsavdeling. Han sa: «… vi har hatt flere lekkasjer enn tidligere. Det gjelder bl.a. graderte dokumenter, der vi har én sak nå som vi følger opp. Vi har hatt en meget alvorlig sak når det gjelder lekkasje av Rules of Engagement, altså retningslinjer for maktbruk i internasjonale operasjoner, som faktisk kan sette norske soldaters liv i fare. Ellers har det med holdninger å gjøre, det har å gjøre med evne til å etterleve regelverket når det gjelder intern saksbehandling. Så jeg mener at det er uheldig for Forsvaret internt – definitivt også i forhold til Forsvarets omdømme – at lekkasjer forekommer.» Det som tidlegare forsvarssjef Frisvold her sa, kan eg berre seia meg heilt einig i. Dette må ein ta på alvor. Til slutt vil eg understreka at det er alvorleg at Forsvaret sin rekneskap for 2003 ikkje vart godkjend av Riksrevisjonen. Riksrevisjonen utgjer Stortinget sin viktigaste korreks til forvaltninga, og kritiske merknader gjev viktige korrektiv om forbetringar. Det er derfor viktig at ein går grundig til verks for å finna dei riktige årsakene, slik at ein kan finna dei riktige tiltaka. Arbeidet med å retta opp feil etter Riksrevisjonen sin kritikk har vore omfattande, men heilt nødvendig for å få betre resultat i framtida. Kristeleg Folkeparti meiner at Forsvaret er godt i gang med det arbeidet.