Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-28:
Deler av landet er inne i en krevende tid, og det er alvorlig for dem som mister jobben, for de bedriftene og for lokalsamfunnene som nå rammes. Regjeringens jobb nummer én er å bidra til at det skapes flere jobber. Derfor la vi også fram et ekspansivt statsbudsjett og en kraftfull tiltakspakke som gir arbeid og aktivitet over hele landet, og vi ser jo også nå at det er sysselsettingsvekst i Norge, og at det skapes jobber. Den økende ledigheten det siste året skyldes i første rekke redusert etterspørsel etter arbeidskraft som følge av sterk nedgang i oljeinvesteringene. Samtidig er det vekst i andre bransjer. En svakere norsk krone gjør det enklere for konkurranseutsatte virksomheter å konkurrere med utenlandske virksomheter. Det styrker det norske reiselivets konkurransekraft ved å gjøre det både billigere for utenlandske turister å komme til Norge og mer prisgunstig for nordmenn å feriere i eget land. I tillegg gir vekst i viktige markedsland som Sverige økte muligheter for eksport. Det er også etterspørsel etter arbeidskraft i deler av offentlig sektor. De som nå er blitt eller blir ledige som følge av lavere oljeaktivitet, bør derfor ha et bredt perspektiv når de skal søke seg ny jobb. Mange må også finne ny jobb et annet sted enn der de bor i dag. Analyser fra Arbeids- og velferdsdirektoratet tyder på at det er god geografisk og bransjemessig mobilitet blant ingeniørene, og det bidrar positivt til omstillingen som norsk økonomi nå er inne i. En del av de ledige har god utdanning, men flere har behov for etter- og videreutdanning, og noen av dem har startet utdanningen mens de fortsatt var i arbeid. Dagpengeregelverket skal sikre inntekt for personer som har tapt sitt inntektsgivende arbeid i en periode mens de søker arbeid. Samtidig er ordningen utformet med sikte på å motivere til aktiv jobbsøking, bl.a. gjennom aktivitetskrav, mobilitetskrav og sanksjoner. Dette gjør dagpengeordningen til et viktig arbeidsmarkedspolitisk virkemiddel som skal bidra til arbeid. Arbeidsledige under utdanning er mindre tilgjengelige for arbeidsmarkedet og bruker mindre tid på å søke etter ny jobb enn andre ledige. Hovedregelen er derfor at personer som er under utdanning eller opplæring, ikke har rett til dagpenger. Prinsippet om at man må være reell arbeidssøker ligger fast. Regjeringen mener det er viktig å holde fast ved dette som et hovedprinsipp. Dagpenger skal ikke finansiere ordinær utdanning. Samtidig krever dagens situasjon fleksibilitet. For å lykkes i en nødvendig omstilling må arbeidssøkere få bedre muligheter til å kvalifisere seg for ledige jobber i andre bransjer. Regjeringen er opptatt av å gi alle størst mulig sjanse til å lykkes i arbeidslivet. Flere dører skal åpnes, og unødvendige hindringer skal fjernes. Derfor foreslår vi nå endringer som vil gjøre det lettere å kombinere dagpenger med utdanning og bedre mulighetene for å etablere egen næringsvirksomhet med dagpenger. For å legge til rette for mer fleksibilitet foreslår vi at inntil ti dager med undervisning eller studiesamlinger på dagtid per semester skal tillates uten at dagpengene faller bort. Samtidig foreslår vi at personer som har startet utdanningen før de ble ledige, gis et videre unntak fra dagens krav om at undervisningen ikke kan foregå på dagtid og fra vilkåret om å følge undervisning. I tillegg foreslår vi at adgangen til å motta dagpenger under etablering av egen virksomhet utvides fra dagens ni måneder til tolv måneder, og dette er fordi mange av dem som nå mister jobben i oljerelaterte virksomheter, har en utdanning og erfaring som tilsier at de har gode muligheter til å etablere vellykkede bedrifter på egenhånd. Jeg er glad for komiteens tilslutning til forslagene. Det er lagt opp til at endringene som gjelder dagpenger og utdanning, kan tre i kraft allerede fra 1. mai, og jeg vet at dette er et vedtak som vil glede mange av dem som nå ønsker å omskolere seg og videreutdanne seg til nye jobber.