trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Året som vi snart er i ferd med å legge bak oss, har gitt oss en kraftig påminnelse om viktigheten av å bygge en helhetlig beredskap. Når store og små kriser inntreffer, er det mange etater og funksjoner som skal fungere, og de skal også samhandle. Det vi har erfart, er viktigheten av Sivilforsvarets rolle. Sivilforsvaret er delt opp i 20 distrikter og består av 8 000 tjenestepliktige personer, og Sivilforsvarets oppgave er å stille med ekstra mannskap og utstyr når nød- og beredskapsetatene trenger støtte. Det er viktig at vi anerkjenner den viktige rollen Sivilforsvaret utgjør når ulykker og katastrofer inntreffer. For å ivareta denne rollen må det være både personell og utstyr tilgjengelig. Det vi vet om dagens sivilforsvar, er at det er behov for utstyr og personell. Derfor har vi i vårt alternative statsbudsjett foreslått en styrking på til sammen 150 mill. kr, hvorav 100 mill. kr foreslås brukt til nyanskaffelser, økt utdanning og tjenestepliktige folk. Når ulykken eller katastrofen inntreffer, er det definitivt ikke den rette tiden for å starte utdanning av personell, ei heller for å starte prosesser for nyanskaffelser. Derfor prioriterer vi Sivilforsvaret, rett og slett fordi det handler om folks trygghet for liv og helse. Regjeringen har dessverre ikke det samme ambisjonsnivået som oss, men jeg er i alle fall glad for at vi fikk styrket budsjettet til Sivilforsvaret med 25 mill. kr utover det som ligger i regjeringens forslag. Beredskap handler om mange ting. I Tjeldsund ligger Norges brannskole, og de som har vært i Tjeldsund, vil være enig med meg i at her kan vi virkelig snakke om en nasjonal skole som ligger ute i distriktet. Det jeg er veldig tilfreds med, er satsingen som gjøres her. Det er foreslått å bruke 139,1 mill. kr på å sette spaden i jorda for å bygge ny skole og ny infrastruktur. Det betyr at de første studentene faktisk kan ta plass på den nye toårige fagskolen i 2023. Dette er godt beredskapsarbeid, som Fremskrittspartiet har arbeidet for, og som vi har vært opptatt av. Derfor er det også en bra dag for beredskapen og for tryggheten for folk flest. «Jeg er en optimist(…) jeg vet det går bra til sist». Det mener jeg brannskolen er et godt bevis på. Og «oj, oj, oj, så glad jeg skal bli» den dagen skolen åpner. (…)
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Vi har vel alle kjent på følelsen en eller annen gang av ikke å høre til. Det er en krevende opplevelse. Som medlem av helse- og omsorgskomiteen kjenner jeg til en slik gruppe. De hører ikke helt til i helsevesenet, men heller ikke i fengsel, og kommunene sier de ikke klarer å gi et godt nok tilbud til disse folkene. I 20 år i en bygd i Rauma har en hatt en mann som TV 2 omtalte som «nabokrenker» tidligere i år. Det handler om plaging, krenking, trakassering, ja til og med folk som blir drapstruet. Et helt lokalmiljø får livskvaliteten sin ødelagt. Dessverre finnes det altfor mange slike tilfeller. Terskelen for tvungent psykisk helsevern er høy, fengsel er ingen varig løsning for disse, og kommunene sliter med å få til en god oppfølging av personene. Rådmannen i Vennesla slo nylig alarm på feltet og pekte på at straffeloven feiler fullstendig overfor denne gruppen. Han uttalte til Fædrelandsvennen: «Dette er en gruppe som faller mellom alle stoler, og som er vanskelig å ivareta. Her har både politi, kommune og sykehus en felles utfordring.» Disse gjengangerne vurderes å være for syke for fengsel, men for friske til langvarig innleggelse i psykisk helsevern. Vedkommende blir ikke bedre, familie og nærmiljø lever med angst for hva personen kan finne på neste gang, og vedkommende begår gjentatte ganger kriminalitet, som hærverk, tyveri og innbrudd. Her har samfunnet sviktet den enkelte, som egentlig trenger hjelp, men også alle de rundt som må leve med konsekvensene av vedkommendes handlinger. Jeg innrømmer at det er nok ikke noen kvikkfiks her, men regjeringen har heller ikke gjort jobben på dette feltet. Både justis, kommune og helsevesen burde hatt en skikkelig styrking i statsbudsjettet for å kunne følge opp denne gruppen bedre – det får de dessverre ikke. Samarbeidet mellom sektorene må også styrkes, tror jeg. Justiskomiteens leder, Lene Vågslid, har tatt til orde for å utvikle sikkerhetshjem, der justis, helse og kommune kan møtes på en bedre måte enn en får til i dag. Det er en idé som det absolutt er verdt å følge opp. Under denne regjeringen har man også gjort ting som har gjort denne situasjonen verre. En har kuttet over 800 døgnplasser i psykiatrien. Det gjør det vanskeligere for denne gruppen å få hjelp, samtidig som andre som hadde trengt en plass, blir presset ut av psykisk helsevern. Arbeiderpartiet og resten av opposisjonen har gjentatte ganger fremmet forslag om å stoppe denne nedbyggingen av døgnplasser. Fremskrittspartiet og regjeringen har stemt imot. Vi kan ikke være fornøyd med situasjonen på feltet slik den er i dag, men vi må i alle fall kunne forvente at vi ikke gjør det enda verre for disse mens vi venter på nye og bedre løsninger. Dette handler om hvordan vi stiller opp for noen av dem som trenger det aller mest, selv om de ikke alltid er like lette å hjelpe. Det handler også om å faktisk levere på tryggheten i hverdagen til folk flest, slik justisministeren også talte varmt om i sitt innlegg.
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Det er snart jul, og da er det på tide med en julehilsen hjem. Og klarer man én julehilsen, klarer man kanskje to. Det er i hvert fall mitt mål med dette innlegget. Begge sakene ble startet av den rød-grønne regjeringen og for så vidt godt fulgt opp av dagens regjering. Men på hoppspråket ville man sagt: Nedslaget står ikke helt i stil. Kristelig Folkepartis Toskedal skrøt av de nye redningshelikoptrene. Og la meg være tydelig: Det er veldig mye å skryte av de nye redningshelikoptrene for. Samtidig er det sånn at filmen «Tatt av vinden» endelig har fått sin oppfølger: Tatt av rotorvinden. Man var klar over at de nye redningshelikoptrene hadde noen utfordringer med at de hadde mye kraftigere rotorvind, som kunne blåse både syklister og barnevogner over ende og dermed også skape problemer ved landing. Derfor vedtok Stortinget i 2011 å kjøpe inn nye redningshelikoptre og samtidig si at landingsmulighetene ved sykehus som da brukte dagens redningshelikopter, skulle tilpasses. Så har dessverre ikke skjedd. Det samme gjelder på Agder. Justisministeren sa tidligere i høst at når det gjaldt Arendal, skulle de kunne lande på Gullknapp eller Kjevik. Da jeg utfordret helseministeren i et skriftlig spørsmål, sa han at for Helse Sør-Øst skulle redningshelikoptrene stort sett fly forbi hele Agder og kun lande på Ullevål eller Rikshospitalet. Det er noe helt annet enn det man tidligere har vedtatt i Stortinget, og det man tidligere har gitt inntrykk av. Det er samtidig også veldig spesielt at man i forslaget fra regjeringen til statsbudsjett har kommentert at redningshelikoptrene kommer til å løse en del av de tidsmessige utfordringene vi har på akuttoppdrag innenfor helsesektoren. Det henger ikke sammen, og her bør justisministeren ta seg en prat med helseministeren og sørge for at det blir ordentlige landingsmuligheter ved de sykehusene vi har. Den andre lokale saken er en sak som ble startet av daværende justisminister Grete Faremo, og som handler om nye fengsler på Agder. Disse planene la først regjeringspartiene i en skuff. Heldigvis husket de hvilken skuff de hadde lagt dem i, og vi har i dag flotte nye fengsler på Agder, både i Mandal, på Evje og i Froland. Men det som ikke henger sammen her, er at regjeringen samtidig har lagt ned de åpne soningsplassene i regionen. Både Hovet i Arendal, som fungerte godt, og Kleivgrend i Fyresdal er lagt ned. Så samtidig som man har hatt en massiv satsing på nye og moderne lukkede fengsler, har man fjernet de åpne fengselsplassene i Agder. Det henger ikke sammen hvis vi samtidig ønsker at folk skal lykkes med rehabiliteringen, for dette handler om hvem justisministeren og alle andre skal få tilbake igjen som gode naboer en dag. Da må det være sånn at hvis man kommer fra lukket soning, er det også mulighet for å gå via åpne soningsplasser, slik at man har de beste forutsetningene for å komme tilbake til samfunnet på en god måte. Der har dessverre regjeringen ikke levert i Agder. De har levert på de nye fengslene, men de har glemt at vi også trenger soningsplasser som er åpne, for veien tilbake til samfunnet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-18:
I juni 2019 overleverte Sivilombodsmannen ei særskild melding til Stortinget om isolasjon og mangel på menneskeleg kontakt i norske fengsel. Norske myndigheiter har over fleire år fått internasjonal kritikk for bruken av isolasjon. Blant anna har FNs torturkomité uttrykt sterk bekymring for omfanget av langvarig isolasjon, og at vilkåra for bruk av isolasjon ikkje har vore tilstrekkeleg klare. Det mest urovekkjande ved Sivilombodsmannens rapport er at den omfattande bruken ikkje har si årsak i oppførselen til dei innsette, men økonomiske eller praktiske utfordringar i fengselet. I periodar har halvparten av all isolasjon i norske fengsel vore forårsaka av manglande aktivitetstilbod, for låg bemanning eller at avdelingar ikkje har hatt areal for fellesskap. Isolasjon kan gi både fysiske og psykiske helseskadar og er sjølvsagt noko ein i størst mogleg grad må unngå. Tilstadeverande tilsette er avgjerande for å skapa tryggleik og redusera behovet for isolasjon. Det kom òg klart fram i kontroll- og konstitusjonskomiteens høyring i saka, da ein hadde denne rapporten til behandling. Men kva skjer? Kriminalomsorga melder stadig om kutt i bemanning, og at det går mot enda fleire kutt som følgje av at ABE-reforma er auka frå 0,5 til 0,6 pst. i budsjettavtalen. I Klassekampen denne veka var overskrifta at billig snus gir fengselskutt. Resultatet av budsjettavtalen er at fleire tilsette i norske fengsel må gå, ifølgje tillitsvalde, som meiner at kriminalomsorga på Sør-Vestlandet er i kneståande. Direktøren for kriminalomsorga i region Sør-Vest har sendt brev til direktoratet om situasjonen. Det ligg an til eit kutt på 25 mill. kr for regionen, og det vert nedbemanningar. Regjeringa har lova å retta opp i forholda for å unngå isolasjon, og at innsette får helsehjelp på linje med andre, men eg kan ikkje sjå at dette vert følgt opp på ein god måte. Helseministeren har gitt helseføretaka pålegg om å oppretta ein områdefunksjon for psykisk helsevern i fengsel, men det er eitt problem: Det følgjer ikkje pengar med. Senterpartiet har støtta at psykisk helsevern skal vera til stades i norske fengsel, men det er heilt feil å tru at dette kan realiserast utan at det er finansiert. Vi har i vårt budsjett 40 mill. kr til å oppretta områdefunksjon i norske fengsel, saman med ei øyremerkt satsing på 300 mill. kr til å styrkja psykisk helsevern. Det er store kapasitetsutfordringar i psykisk helsevern i dag, inkludert sikkerheitspsykiatrien. For å betra forholda for innsette i norske fengsel må vi òg betra økonomien og kapasiteten i psykisk helsevern.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Neste år er det ti år siden terrorangrepet mot Arbeiderpartiet og Norge som drepte 77 mennesker. I norsk historie vil det bli stående som den tyngste dagen i moderne tid, og det vil være et før og etter denne dagen. Jeg må ti år etter si at jeg er skuffet over hvor Norge har kommet, både i arbeidet med beredskap og i arbeidet mot høyreekstremisme. Det fikk vi på den aller verste måten se da vi så hvor svake vi igjen sto da en norsk høyreekstremist gikk til angrep på Al-Noor-moskeen i Bærum. Takket være heltemotet til to bestefedre unngikk vi et massedrap av muslimer. For det ble den dagen igjen gjort mange alvorlige feil. For det første: Det var allerede kommet et varsel om terroristen. Politiet fant ikke veien. Moskeen hadde ikke fått beskjed om at det var økt terrorfare mot dem. Og kanskje mest alvorlig: Alarmen gikk ikke hos politiet selv da de fikk beskjed om at en hvit mann skjøt i en moské med kamera på hjelmen sin. Det ble forsvart med at politiet hadde for liten erfaring og ikke visste hva de skulle gjøre. For meg sier det noe om at vi ikke har hatt nok oppmerksomhet om dette, rundt farene med rasisme og hat. Jeg skulle gjerne likt å vite hva de åtte justisministrene Erna Solberg har utnevnt, har gjort på dette feltet. Jeg vet ikke hva slags spørsmål og krav de har stilt til politiet, men det vi vet, er hvordan noen av disse justisministrene har bidratt til å fyre opp kommentarfeltene. Vi kjenner historien om hva som førte til Sylvi Listhaugs avgang. Det som det har blitt for lite fortalt om, er at PST etter hennes konspirasjonsteori meldte om at antall hatmeldinger ble tredoblet – på grunn av aktiviteten til justisministeren. Jeg skulle likt å vite hva dagens justisminister tenker om å ha sittet i regjering med henne i fem–seks år. La meg avslutte med en liten, men symboltung post på justisministerens budsjett, for også i år, uten Fremskrittspartiet, gir regjeringen nesten 2 mill. kr til Human Rights Service. Ikke bare er det sløsing med skattebetalernes penger, det er også en farlig post fordi dette er en rasistisk blogg som oppfordrer til sjikanering av norske muslimer. Justisministeren skriver i budsjettet at tilskuddet skal medvirke til å gi bedre kunnskap om integrering og innvandring i befolkningen, inkludert kunnskap om muligheter og utfordringer. Jeg mener justisministeren, Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti må komme opp på denne talerstolen og si hva slags kunnskap om integrering og innvandring det er Human Rights Service bidrar til som er positivt for samfunnet. De kan ikke bare dekke seg bak de lovprisninger de fikk fra Per-Willy Amundsen, for det er deres regjering som foreslår å bruke 2 mill. kr på dette. Fra Arbeiderpartiets side er vi klare: Blir det ny regjering og ny justisminister, vil det være det første hun fjerner, den første dagen på jobben.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Det er jo bare å registrere at justisministeren ikke vil svare. Det ble sitert fra Venstre hva justisministeren sier i media. Vel, vi kjenner to ting i Stortinget, vi kjenner hva justisministeren sier i Stortinget, og hva hun skriver i budsjettene. Det er ikke riktig det Venstre sa, at justisministeren sa at det ikke var noen prioritet, som hun godt kan gå ut og si i media og når hun skal please folk, fordi hun skjønner hvor flaut dette er for partiet Høyre. I statsbudsjettet skriver justisminister Monica Mæland at støtten til Human Rights Service skal bidra til økt kunnskap om integrering og innvandring i Norge, inkludert de utfordringer det må bære med seg. Det er det justisministeren varsler Stortinget om, og jeg bare registrerer at vi ikke kommer til å få noe mer svar, verken fra justisministeren eller fra Høyre. Jeg ser taletiden er ute, og justisministeren ser ut som om hun ikke har lyst til å ta ordet mer. Men da får vi si at for Arbeiderpartiets del er ikke denne kampen over. Arbeiderpartiet kommer til å fortsette å mase på regjeringen om dette området, for dette området er en av Arbeiderpartiets viktigste saker i arbeidet mot ekstremisme, og beredskap der.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-18:
Det er en del folkeaksjoner i Norge, men det er én vi virkelig mangler, og det er folkeaksjonen for bedre rettssikkerhet og bedre fri rettshjelpsordning. For i Norge er det et stort rettstap for mennesker med lav inntekt, som har behov for den samme rettssikkerheten som alle vi andre har. Det har kommet en NOU 2020:5, som tar for seg rettshjelpsordningen. Der står det: «En rettsstat kan ikke være utilgjengelig for utsatte grupper, for da er det ingen rettsstat.» Det er et ganske sterkt og alvorlig utsagn. Jeg opplever at verken Stortinget eller regjeringen har tatt dette på stort nok alvor på ganske mange år. Jeg savner kanskje spesielt Høyre, for Høyre og SV har vært veldig enige om disse prinsippene om at rettsstaten skal gjelde alle. Vi er nok litt uenige når det gjelder fordelingspolitikk, men jeg har oppfattet at Høyre tross alt mener at det ikke skal være sosiale skiller i om man får rett når man har rett, og at man skal ha like stor tilgang til rettsapparatet om man er fattig eller rik. Men slik er det ikke, og det vet alle som sitter her. Nå er det nesten ingen som tjener så lite at de kommer inn under inntektskravet, bortsett fra studenter og noen sosialhjelpsmottakere. Ja, til og med om man er ung ufør, tjener man altså for mye i dag. Jeg kjenner en del unge uføre, og de har virkelig ikke råd til å leie inn en advokat for å få hjelp i sine rettstvister. Så her er det virkelig behov for å få hevet satsene vesentlig. Dekningsgraden i denne ordningen er altså halvert siden 2003. Den er halvert og ikke styrket. Vi skal liksom bli et mer og mer moderne samfunn, og alle snakker om at forskjellene skal ned. På dette området øker forskjellene enormt, selvfølgelig også i takt med at de økonomiske forskjellene blir større. Her er det behov for både å styrke og å utvide ordningen – ikke minst for noen av dem som flere andre har vært oppe og snakket om, og som jeg skulle ønske jeg hadde hatt tid igjen til å snakke om, nemlig mange av de voldsutsatte og de kvinnene som dessverre blir drept av en gjerningsmann som er godt kjent på forhånd, og der varsellampene har blinket lenge.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
I debatten om tingrettene våre sa jeg at kartet må stemme overens med terrenget, og at vi hadde et godt eksempel på politistasjonen på Magnormoen, på den norsk-svenske grensen, som er et positivt eksempel på at politikken noen ganger stemmer sånn at det blir samsvar mellom kart og terreng. Den politistasjonen Stortinget vil vedta 10 mill. kr til gjennom dette statsbudsjettet, er Arbeiderpartiet veldig positive til. Vi har løftet den fram i en interpellasjon her i høst nettopp for å få fortgang i arbeidet med å realisere politistasjonen på Magnormoen. Det er noen viktige årsaker til at vi mener dette er klok politikk for landet, for både trygghet og økonomi. For det første vet vi at grensekriminaliteten er et minst like stort problem når en f.eks. kommer inn til Oslo. Det å forebygge tidlig på grensen frigjør også ressurser for politiet lenger inn i landet. På Magnormoen er det stor trafikk helt fra Karlstad og over til Oslo, og tilsvarende vei motsatt, som drar med seg problemer for politiet på både norsk og svensk side. Derfor har også Arbeiderpartiet inne 10 mill. kr i vårt alternativ, for vi mener denne satsingen er helt riktig, og vi er veldig glad for at den nå kommer på plass. Da forventer vi også at justisministeren nå setter fullt trykk på å realisere den politistasjonen, for den svenske regjeringen, og deres minister med tilsvarende ansvar, er klar til å komme i gang med bygging. Avslutningsvis vil jeg si at denne typen politikk med å investere klokt ett sted for å hente gevinster og innsparinger andre steder er noe vi ser for lite av i norsk politikk i praksis. Hvis vi skal dra en parallell, er det åpenbart at alle de personene som nå står utenfor arbeidslivet, med enkelhet både ville kunne fått et bedre liv og bidratt til landet vårt hvis de kom i arbeid. Så den unnlatelsen taper vi stort på økonomisk sett. Denne saken er derfor et glimrende eksempel på at det går an å tenke klokt og se ting i sammenheng, og det vil vi ønske langt mer av hvis vi får et nytt stortingsflertall etter neste valg.
Helge Orten (Høyre), 2020-12-18:
Jeg tror nesten statsråden får svare for den vurderingen som departementet har gjort, men fra vår side er vi opptatt å vurdere alle flyrutene i Norge i den situasjonen vi står i. Det er satt av betydelige midler til flyrutekjøp for 2021 – 2 mrd. kr – inklusiv FOT-ruteanbudet. Vi mener at vi i den forbindelse er nødt til å gjøre en helhetlig vurdering. Jeg kjenner ikke bakgrunnen for de vurderingene som ligger i det brevet som representanten Myrli viser til. Uansett forventer vi nå å ha en fortløpende vurdering av flyrutetilbudet utover i 2021, sørge for å ha et minimumstilbud og at både næringslivet og innbyggerne kan ha et tilfredsstillende tilbud i tida som kommer.
Helge Orten (Høyre), 2020-12-18:
Jeg tror jeg vil begynne med å minne om den situasjonen som vi hadde i 2011–2012, før vi tok over regjeringskontorene i 2013, da det var mer eller mindre kaos på jernbanen, og der ting ikke fungerte bra. Regulariteten var dårlig, punktligheten var dårlig, og det var store utfordringer knyttet til dette. Jeg registrerer også revisjonsrapporten fra Riksrevisjonen, og jeg ser at det fremdeles er forbedringspotensial i den reformen som vi gjennomfører. Samtidig vil jeg påpeke at det vi har gjort med å innføre konkurranse – f.eks. i de tre trafikkpakkene som jeg redegjorde for i mitt innlegg – har ført til at vi har fått betydelige besparelser når det gjelder persontogtransporten i Norge. Det vi ser at vi kanskje har den største utfordringen med nå, er å forbedre både styringsstrukturer og arbeidet med nye og store investeringsprosjekt. Der er det nok fremdeles et stykke å gå og et forbedringspotensial i den reformen som er under gjennomføring.
Helge Orten (Høyre), 2020-12-18:
Det var mange spørsmål på en gang, men jeg har med interesse lest en del av de forslagene som Victor Norman og hans utvalg har kommet med. Jeg synes det er veldig mange spennende forslag. Det er klart at fergekostnader er en betydelig begrensning på mobiliteten rundt omkring, særlig langs kysten vår. Jeg lever selv i en kommune ute på en øy som er veldig avhengig av ferge. Vi vil fortsette å jobbe med å forbedre fergetilbudet. Det har vi gjort i de årene vi har styrt. Samtidig er det viktig for oss å sørge for at vi får den overgangen til lav- og nullutslippsferger som nå blir gjort i stor stil, der fylkeskommunene også gjør et godt stykke arbeid. Når det gjelder det forslaget som representanten viste til om reduksjon av fergepriser, kan jeg ikke se at jeg finner igjen så veldig mye av det i budsjettet til Senterpartiet, i hvert fall ikke som monner i den sammenhengen. Så der tror jeg de kanskje må feie litt for egen dør også.
Helge Orten (Høyre), 2020-12-18:
Jeg er litt usikker på om representanten Arne Nævra egentlig har skjønt poenget vårt med å bygge fergefri E39. Når vi snakker om å bygge sammen og korte ned reisetida mellom f.eks. Bergen og Stavanger, betyr det å bygge et større bo- og arbeidsmarked og legge grunnlag for verdiskaping. Når vi snakker om å bygge sammen på Nord-Vestlandet mellom Kristiansund, Molde, Ålesund og Sunnmøre sør, handler det om å bygge sammen til ett stort bo- og arbeidsmarked. Det gjør vi fordi vi ønsker å bidra til verdiskaping, sterke bo- og arbeidsmarked rundt omkring i det ganske land. Det er åpenbart at representanten Nævra ikke er enig i den strategien, og vi kan godt være uenige her, men for oss er dette det viktig prosjekt. Det er viktig, for uavhengig av om man skulle få noen mindre justeringer i trafikkgrunnlaget nå, er det ekstremt viktig i de regionene det gjelder, nettopp for å legge til rette for mer effektive bo- og arbeidsmarkeder, sørge for at flere kan komme i jobb og sørge for at flere har et større arbeidsmarked å forholde seg til.
Helge Orten (Høyre), 2020-12-18:
Jeg registrerer jo at representanten Nævra og SV kutter massivt i veibygging i Norge. Jeg regnet meg fram til ca. 4 mrd. kr, og så kan vi justere litt, for de har litt mer til rassikring. Men det er et massivt kutt i veibygging i Norge, og 3 mrd. kr av disse kuttene har kommet på Nye Veier, som mer eller mindre er en demontering av selskapet. Det vil få kjempestor betydning for sammenhengende utbygging av E6 i Trøndelag, for sammenhengende utbygging av E6 i Innlandet og E39 på Sørlandet, bare for å nevne noen eksempler. Hva er distriktspolitikken til SV bak disse kuttene, når de kutter så massivt i veibygging, som bygger sammen regionene, rundt omkring i det ganske land? Hva vil være konsekvensen for jobbskaping rundt omkring i disse regionene når veiutbyggingen stoppes opp på denne måten? Så et lite spørsmål helt til slutt: Skal dette kuttet i motorveisatsingen også gjelde E134 Dagslett–E18?
Helge Orten (Høyre), 2020-12-18:
Jeg synes det er vanskelig å argumentere for å kutte så vesentlig i veibudsjettet og samtidig gjennomføre flere prosjekter. Det har ikke særlig stor troverdighet. Så registrerer jeg ellers at representanten Nævra og SV argumenterer veldig sterkt for at en flytting av midler fra vei til bane er et klimatiltak. Hvis vi tar for oss et scenario der det i løpet av 10–15 år er nullutslippsløsninger på veiene våre – fra vår side har vi faktisk den ambisjonen: Er det da formålstjenlig å bygge ned veiinfrastrukturen i Norge på den måten som SV foreslår, for så å flytte alle midlene over på jernbane? Er det med på å løse utfordringene for Distrikts-Norge og på å bygge hele landet?
Helge Orten (Høyre), 2020-12-18:
Jeg registrerte at representanten Hoksrud mente at det hadde vært hjemme alene-fest. Jeg tror ikke det er en god beskrivelse av budsjettarbeidet. Jeg synes regjeringa har lagt fram et veldig godt budsjett. Det er en dobling omtrent siden 2013. Jeg vil også gi skryt til Fremskrittspartiet for budsjettforhandlingene, for de har bidratt til å forsterke samferdselsbudsjettet ytterligere. Så hvis det var en hjemme alene-fest, blir jeg med neste gang man skal ha det, i så tilfelle. Jeg tenkte å kommentere litt de påstandene og utsagnene som har kommet i løpet av debatten. Først til Senterpartiet: Det blir nesten framstilt som at det er en betydelig skjevfordeling i satsingen på samferdsel rundt omkring i landet. Da må vi se oss omkring: Når vi bygger en sammenhengende E6 i Nordland, er ikke det et sentraliseringstiltak; det er et distriktstiltak. Vi bygger sammen en viktig landsdel og legger grunnlaget for ytterligere verdiskaping. Når vi bygger en sammenhengende E6 gjennom Trøndelag, knytter det by og bygd sammen. Vi bygger et sammenhengende bo- og arbeidsmarked i en viktig region, nettopp for å skape nye verdier og jobber. Når vi bygger E6 gjennom Innlandet, er det ikke mye sentraliseringspreg over det. Det er en viktig eksportvei – ikke minst for oss på Nord-Vestlandet – men det er også en viktig vei for de som bor i regionen. Og når vi bygger sammenhengende E39 på Sørlandet, er det heller ikke et sentraliseringsprosjekt. Det er et gedigent distriktsprosjekt som bygger sammen en hel region. Så denne framstillingen kjenner jeg meg rett og slett ikke igjen i. Så til den debatten som alltid dukker opp når vi har budsjettdebatter, og når vi skal behandle bompengeproposisjoner: Det er en fullstendig kunstig bompengedebatt. Her er det partier som kommer til å stemme for bompengeproposisjonene, og som har gjort det i hvert fall så lenge jeg har vært her på huset, siden 2013. Senterpartiet har stemt for, Arbeiderpartiet har stemt for, men samtidig har vi den merkelige og kunstige diskusjonen, der noen framstiller seg selv som om de nesten er imot bompenger, men fremdeles er for den typen finansiering. Det er nedfelt i vår nasjonale transportplan, det er lagt til grunn at vi skal finansiere prosjektene på den måten det er lagt opp til, det har vært bred politisk enighet om det. Da må det kunne gå an å forholde seg til det uten å skape en slik kunstig debatt om bompenger. Jeg vil bruke de siste sekundene mine til å snakke litt om de prosjektene vi skal vedta i dag. Jeg er veldig glad for at vi nå får på plass E39 Lønset–Hjelset. Det er en viktig vei, ikke minst for undertegnede og vår region, for vi må bygge ferdig den veien før vi bygger et nytt sykehus, et nytt fellessykehus for Nordmøre og Romsdal, i det området. Så til E39 Rogfast: Jeg er veldig glad for at vi nå får den på plass også. Jeg vil bare gjenta det jeg sa tidligere i dag: Jeg tror representanten Nævra ikke skjønner verdien av disse prosjektene og av fergefrie løsninger. Dette kommer til å styrke regionen betraktelig, og jeg er veldig glad for at vi nå får landet det prosjektet.
Helge Orten (Høyre), 2020-12-18:
På grunn av så kort taletid fordeler vi oppgavene lite grann mellom oss her i regjeringspartiene. Jeg hadde bare lyst til å gi en liten kommentar til E39 og Rogfast og de fergefrie løsningene. Det er viktig at vi får bygd sammen disse verdiskapningsregionene langs kysten, nettopp fordi det skal bidra til jobbskaping, bidra til økt sysselsetting i årene som kommer. Dette er utrolig viktige prosjekt, Rogfast, Hordfast, Møreaksen, Hafast, vi har flere prosjekt som det er viktig å få realisert for nettopp å få til det. Det andre jeg har lyst til å nevne, er Stad skipstunnel, og jeg kan slutte meg helt og fullt til det innlegget som representanten Dale hadde om den. Jeg er kjempefornøyd med at vi nå har fått den på plass, sammen med Fremskrittspartiet. Det er et viktig prosjekt, det ligger prioritert i første del av Nasjonal transportplan. Nå får det en oppstart. Som det var sagt her i stad: Statsråden har vel signalisert at vi allerede rundt påsketider kan se en proposisjon til Stortinget. Det gleder meg veldig. Så har jeg også lyst til å si at jeg takker for debatten. Jeg har et lite innlegg til etterpå, så jeg kan ønske god jul senere.
Helge Orten (Høyre), 2020-12-18:
Jeg tror transportkomiteen skal greie å fatte seg i korthet nå. Vi har hatt fem timer med god samferdselsdebatt og skal runde av med en endringsproposisjon. Jeg vil takke komiteen for godt samarbeid om innstillinga. Det er en samlet komité som står bak tilrådinga, så dette bør ikke føre til store diskusjoner. Jeg har bare lyst til å nevne et par ting fra proposisjonen. Noe av dette er justeringer som er koronarelatert, men den kanskje største budsjettjusteringen i denne proposisjonen er det faktum at det ikke er blitt skrevet en tilleggsavtale med Oslo, som utgjør 600 mill. kr, som da er redusert bevilgning. Det synes vi for så vidt er synd, men det er nå en realitet. Det andre jeg har lyst til å nevne, er tilskuddsordningen for overføring av gods fra vei til sjø, som jeg antar også andre har tenkt å ta opp senere. Vi er heller ikke fornøyd med at vi ikke greier å få brukt pengene når vi skal, og at det her blir en teknisk justering på grunn av forsinkelser på 50 mill. kr, er ikke noe vi er fornøyd med. Jeg vil anbefale at vi, iallfall statsråden, ser litt på innretningen av sånne typer tilskuddsordninger hvis vi ser at vi ikke greier å bruke pengene på den måten som er tenkt. I tillegg er det justeringer av kostnadsrammer for et par prosjekter, rv. 22 Lillestrøm–Fetsund og rv. 110 Ørebekk–Simo. Det var egentlig de kommentarene jeg hadde. Så vil jeg, siden det er mitt siste innlegg før jul, benytte anledningen til å takke komiteen for godt samarbeid og ønske alle sammen – statsråden og komiteen – en riktig god jul. Hvis det skulle være slik at noen fremdeles orker å sitte og høre på, ønsker jeg en riktig god jul til dem også.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Komitélederen holdt et informativt og fint innlegg. Jeg har lyst til å stille ham spørsmål om noe av det mer konkrete i komitéinnstillingen, for en enstemmig komité sier at flyruta mellom Oslo og Stord bør være med når staten skal kjøpe flyruter i 2021. Men i dag, 18. desember 2020, er det gått ut et brev fra Det kongelige samferdselsdepartement til Stord Lufthamn. Der står det at departementet anser at behovet for flyreiser mellom Stord og Oslo ivaretas via det midlertidige kjøpet på flyruta Haugesund–Oslo, og at departementet ikke har sett behov for kjøp på strekningen Stord–Oslo. Jeg må si det er noe merkelig at det brevet går ut fra Samferdselsdepartementet før vi har hatt budsjettdebatten i Stortinget, så jeg lurer på om komitélederen kan oppklare situasjonen. Vil flyruta Oslo–Stord bli med i vurderingen for flyrutekjøp neste år, eller er saken avslått i departementet?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Da regner jeg med at komitélederen og statsråden avklarer den situasjonen i løpet av dagen. Det brevet som er sendt fra departementet, har i alle fall vakt sterke reaksjoner i dag, på Stord og i Sunnhordland. Vi skal fra lufta til landjorda. Denne uka kom Riksrevisjonen med en undersøkelse av Bane NOR. Bane NOR er et av prestisjeprosjektene til denne regjeringen etter den såkalte jernbanereformen, men jeg må si at noe nærmere en helslakt av hvordan jernbanen vår nå fungerer, av hvordan Bane NOR fungerer, er det vel ikke mulig å finne. Dette er det ikke Arbeiderpartiet og ikke opposisjonen som har ført i pennen – dette er Riksrevisjonens undersøkelse av Bane NOR. Spørsmålet til Orten, som jo har vært en veldig ivrig talsmann for den oppsplittingen og privatiseringen vi nå har fått av jernbanen, er: Gjør en slik rapport fra Riksrevisjonen inntrykk på komitélederen?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Noen partier er veldig opptatt av bygda, noen partier er veldig opptatt av byene. Arbeiderpartiet er opptatt av begge deler. Det er helt utenkelig for Arbeiderpartiet at vi ikke skulle satse på byene våre. Det er der vi har mange av de store trafikale utfordringene våre, og det er der vi har mange av utfordringene som gjelder utslipp fra transportsektoren. Så det må satses mer på tiltak i byene, mer på byvekstavtaler og andre tiltak – både for de fire største byområdene våre og for de fem som kom med i ordningen med byvekstavtaler sist – og antagelig bør flere byer og byområder inn under den ordningen, eller eventuelt under andre ordninger, når vi kommer til behandlingen av Nasjonal transportplan. Jeg er enig i at det har vært for lite bevilgninger til Oslo og Akershus. Det bør absolutt rettes på, men Akershus eksisterer dessverre ikke – det har Jegstad vært med på å legge ned. Så vi får vel forholde oss til Oslo og Viken heretter.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Løsningen er aldri å se seg bakover, det er alltid å se framover – det er der de gode løsningene finnes. Så vi skal ikke gjøre som vi gjorde for fem år eller ti år siden, eller for den saks skyld for 20 år siden. Vi har en offensiv politikk, vi vil satse mer på jernbanen. Vi vil organisere den på en annen måte for å nå målene våre om en bedre jernbane. Så er det høyrepartienes mantra at en har spart så mye på jernbanereformen. Det stemmer ikke. Ingen har klart å vise fram hvor de beløpene som en opererer med, kommer fra. Det er en rekke nye selskaper, foretak og virksomheter som koster enorme summer å administrere, og det tas ikke med i regnestykket til høyresida. Stordriftsfordelene som fantes ved den gamle organiseringen, tas heller ikke med i regnestykket. Så hvis vi noen gang skal ha den debatten på en ordentlig og seriøs måte, må høyresida legge fram det regnestykket, med både plusser og minuser, så vi også ser hva jernbanereformen koster.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Litt historiefortelling her nå: Regjeringen har de siste årene bevilget 50 pst. av investeringskostnadene til store kollektivprosjekter i de fire storbyene. Arbeiderpartiet har hvert år, i hvert fall sammen med SV, kanskje andre partier også, foreslått 70 pst. Det har ikke regjeringspartiene villet være med på. Så kom bompengeforliket mellom de nåværende regjeringspartiene og Fremskrittspartiet – mens vi hadde flertallsregjering, var det vel – der en skulle opp til 66 pst. i bevilgninger til de store kollektivprosjektene. Men bevilgningene skulle ikke gå til kollektivprosjektene. De skulle gå til å sette ned kollektivprisene og til å sette ned bompengene, så det er i realiteten bare 50 pst. til kollektivinvesteringene, og der er Raymond Johansen og jeg, og jeg tror alle i Arbeiderpartiet, enige: Vi vil bruke pengene til kollektive investeringer, og Arbeiderpartiet er for at staten skal finansiere 70 pst. av de kollektive investeringene.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Arbeiderpartiet er ikke fundamentalistisk imot å bruke konkurranseutsetting der det er fornuftig. Arbeiderpartiet har en veldig fornuftig og pragmatisk holdning til det. Vi bruker konkurranse der det er fornuftig, og så bruker vi det ikke der det ikke er fornuftig. Vi har også organisert samferdselsutbygginger på ulike måter opp gjennom tida. Jeg minner om utbyggingen av Oslo lufthavn, Norges hovedflyplass på Gardermoen, både flyplassen som sådan og Gardermobanen, som det da het, så vi har absolutt ingen motforestillinger mot å tenke nytt, men det må være fornuftig, og det må være effektivt. Ja, vi har gode erfaringer med å organisere utbygging på andre måter, men jammen har vi også dårlige erfaringer, også med OPS-prosjekter, noen bra og noen dårlige. Vi må lære av det gode og gå videre med det, og vi må kvitte oss med og ikke gå videre med det som ikke fungerer. Problemet til høyrepartiene, Venstre inkludert, er at de gjør slike ting fordi det ideologisk er riktig for dem, ikke fordi det er fornuftig.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Det er veldig trivelig å ha representanten Grøvan i samferdselsdebatt igjen, selv om det ikke blir samarbeid om samferdselsspørsmål så ofte som det var i forrige periode. Jeg vet at Grøvan og Kristelig Folkeparti har vært veldig opptatt av bredbåndsutbygging, og at de flere ganger har framhevet det som et viktig tema, noe vi også jobbet med i forrige periode. I det budsjettet som nå blir vedtatt for 2021, er det en kraftig nedgang i bevilgningene til bredbåndsutbygging fra årets budsjett. Bevilgningene for neste år er vel på ca. 260 mill. kr. Etter Arbeiderpartiets syn er det altfor lite, vi mener den bevilgningen skal ligge på 500 mill. kr hvert år. Vi må ta et krafttak for bredbåndsutbygging, slik at alle husstander og alle bedrifter får tilstrekkelig bredbåndskapasitet. Spørsmålet mitt til Grøvan er: Er Kristelig Folkeparti fornøyd med den satsingen som nå er på bredbåndsutbygging?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Takk for svaret. Vi nærmer oss nok 90 pst. Jeg regner med at digitaliseringsministeren kommer til å snakke mer om dette etterpå. Men det betyr jo også at vi har en god del igjen, og alle skjønner at de prosentandelene som er igjen, er mye dyrere å bygge ut enn det var for de snart 90 prosentene som har fått bredbånd. Så det er klart at vi er langt fra i mål. Vi hadde jo ikke vært fornøyd om det var bare 90 pst. som hadde strøm, eller bare 90 pst. som hadde innlagt vann i dette landet. Målet må jo være at alle bedrifter og alle husstander – 100 pst. – får tilstrekkelig bredbåndskapasitet. Spørsmålet mitt til Grøvan er todelt. Er Kristelig Folkeparti enig i det, at målet er at alle husstander og alle bedrifter skal ha tilstrekkelig bredbåndskapasitet? Og med de planer som regjeringen og regjeringspartiene nå jobber ut fra: Når vil vi nå det målet?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Regjeringen legger opp til å videreføre ordningen med kompensasjon til togselskaper i 2021. Jeg tenker da på den ekstraordinære kompensasjonen på grunn av bortfall av billettinntekter i den situasjonen vi nå er i. Det spesielle er at regjeringen la opp til at Flytoget ikke skulle være en del av den ordningen – Flytoget som jo er helt sentralt i å frakte folk til og fra flyplassen, de som skal ut og reise, men også et veldig stort antall ansatte på flyplassen. Det er veldig rart, for de andre togselskapene har i utgangspunktet billettinntekter og støtte fra staten gjennom offentlige kjøp, og nå ekstraordinær støtte. Flytoget har bare billettinntekter, men regjeringen mente altså at de ikke skulle være en del av ordningen med kompensasjon. Det mener derimot flertallet i transportkomiteen. Har samferdselsministeren merket seg det, og vil han nå inkludere Flytoget i ordningen?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Jeg presiserer at dette har ingenting med eierskapet til Flytoget å gjøre, dette har å gjøre med kompensasjonsordningen, altså til driften av Flytoget. Og Flytoget har akkurat like store problemer, kanskje større, enn hva de andre togselskapene har. Men jeg tolker samferdselsministeren positivt, at han vil likebehandle togselskapene, og at ordningen også vil omfatte Flytoget. Onsdag ettermiddag fikk vi en sjokkerende beskjed om at alle ferjer og hurtigbåter fra rederiet Boreal hadde fått seilingsnekt. Det gjaldt mange samband, fra Finnmark i nord til Rogaland i sør. Når noe sånt skjer, i et sånt omfang, får det veldig store konsekvenser. Jeg vil, som jeg gjorde i hovedinnlegget mitt i dag, understreke at sikkerhet må være førsteprioritet uansett, så det er bra, men jeg vil utfordre samferdselsministeren fra hans ståsted som ansvarlig for det transportmessige: Hva var det som egentlig skjedde, og hvordan vurderer samferdselsministeren den situasjonen som oppsto?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Jeg takker for svaret og vil på vegne av Arbeiderpartiet si at jeg synes det er veldig bra at disse spørsmålene tas alvorlig, og at det jobbes seriøst med dette. Vi skal fra tog og ferje til luftfart og flyplass og til samferdselsministerens hjemtrakter: Sunnhordland og flyruta Oslo–Stord. Som samferdselsministeren er kjent med, sier transportkomiteen i innstillingen – ikke bare i en flertallsmerknad, jeg tror det er en enstemmig komité – at også flyruta Oslo–Stord bør omfattes av den nye ordningen. Som jeg sa tidligere i dag: I dag er det gått ut et brev fra Samferdselsdepartementet til Stord lufthavn hvor en argumenterer mot at flyruta Oslo–Stord skal være med i ordningen. Kan nå samferdselsministeren oppklare hva som har skjedd? Jeg oppfattet at dette også var en del av budsjettforhandlingene mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet. Hva er egentlig status?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Så trivelig det er å ha digitaliseringsministeren i en transportdebatt i Stortinget – som tidligere både medlem og leder av komiteen! Faktisk har vi jo to statsråder til stede som har vært leder av transportkomiteen. Men det er ikke det som er saken. Jeg står her med en henvendelse jeg har fått fra en kar på Skarnes i Sør-Odal. Han har flyttet inn i nytt hus i høst, men får ikke bredbånd installert fra bredbåndsleverandøren før det har gått flere måneder. Folk i dag er avhengig av bredbånd for at arbeidsplassen skal fungere. Mange har jobben hjemme, rett og slett. Vi får mange slike henvendelser – enten at det ikke er mulig å få bredbånd, eller som her, at det skal bygges, men det tar veldig lang tid. Spørsmålet mitt til digitaliseringsministeren er: Hvilke rettigheter har innbyggerne i en slik situasjon? Kan bredbåndsleverandørene gjøre som de vil?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Det er nok riktig, men spørsmålet mitt gikk mer på hvilke rettigheter kundene har overfor bredbåndsleverandørene. Når det gjelder mobilnett, når det gjelder strøm, har vi jo et regelverk hvor leverandørene er forpliktet til å levere, og kundene har rettigheter. Her er det snakk om Skarnes i Sør-Odal, kommunesenteret i Sør-Odal kommune. Jeg vil si det er et stort tettsted, en time fra Oslo, og selvsagt må det der være bredbåndstilknytning. I dette tilfellet er det for det første vanskelig å få kontakt med bredbåndsleverandøren – det skal digitaliseringsministeren slippe å svare for – men når det da tar mange måneder før bredbåndsleverandøren installerer bredbånd, er det jo veldig uheldig. Og dette er et nytt hus, på et relativt stort sted. Spørsmålet mitt gikk altså på: Har forbrukeren, har kunden, noen rettigheter i en slik situasjon, eller kan bredbåndsleverandørene gjøre akkurat som de vil?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Jeg tror nok vi må presisere at det ikke er snakk om 5G-utbygging eller fiberutbygging. Det må gjøres begge deler, og faktisk er det vel sånn at for å lykkes med 5G-satsingen er fiber en forutsetning. Men jeg vil tilbake til det som flere har tatt opp her nå, om bredbåndsdekning. Målet må jo være at alle husstander og bedrifter har det. Det som myndighetene, i alle fall tidligere, har satt som mål, tror jeg er 100 Mbit/s. Hvis jeg tar feil, får noen korrigere meg – jeg lever godt med det – men jeg mener det er 100 Mbit/s. Målsettingen må være at alle har det, og jeg regner med at digitaliseringsministeren er enig i det. Jeg synes det nå henger igjen litt hvordan planen ser ut framover. Når kan vi nå målet om at alle har tilfredsstillende bredbåndsdekning?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Det er fascinerende å høre Fremskrittspartiets talere. Tidligere samferdselsminister Jon Georg Dale snakket om vedlikeholdsetterslepet. Ja, på riksveg går det ned, det er bra. Men på jernbane øker det kraftig. Med det budsjettet som blir vedtatt i dag, øker vedlikeholdsetterslepet fra 1. januar til 31. desember neste år med 1,3 mrd. kr. Det hører vi aldri Fremskrittspartiet prate om. Fremskrittspartiet forteller bare halve sannheter. Hvorfor prater ikke Fremskrittspartiet om det som skjer i drosjenæringen? Hvorfor prater ikke Fremskrittspartiet om renholderne på jernbanen, som har gått ned i lønn? Vi hører aldri noe om det. Fremskrittspartiet ramser opp – har stått her i dag og pratet så fort at stakkars referentene som skal prøve å få det med seg – hva de har fått til i budsjettforliket. De skryter av planleggingsmidler til intercityutbyggingen på Vestfoldbanen. Det er bra. Men de sier ikke at i sitt alternative budsjett foreslo de 500 mill. kr i kutt til Østfoldbanen og Follobanen. Det har ingen sagt noe om. Det er ingen som har sagt at de i sitt alternative budsjett foreslo 700 mill. kr i kutt til Vossebanen. Til sammen 1,7 mrd. kr foreslo Fremskrittspartiet i kutt til jernbanen. Det er det ingen som har sagt. Fremskrittspartiet foreslo i sitt alternative budsjett borti 800 mill. kr i kutt til Statens vegvesen. Det er det ingen som har sagt noe om. Og 75 mill. kr til nasjonale turistveger – det er det ingen som har sagt noe om. Til og med til Trygg Trafikk foreslo Fremskrittspartiet kutt. Det er det ingen som sier noen ting om. 100 mill. kr til byområdene foreslo de å kutte. Det er det ingen som nevner i debatten. Dette minner meg om han som hadde vært på bingo og kom hjem og skrøt av hvor mye han hadde vunnet. Det hjelper jo ikke om du har vunnet en kilo kaffe og ei spekeskinke hvis du har spilt for tusenvis av kroner. Det har jo noe å gjøre med hvor mye du satser, når du skal si hvor mye du har vunnet. Både inntekter og utgifter, plusser og minuser, må med når du skyter av hva du har fått til. Det nytter ikke å fortelle halve sannheter. Så til Hurtigruten, eller mer presist Kystruten. Nå må vi lære oss å si det, for fra 1. januar får vi jo to operatører. Nå er vi snart der Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV tidligere i høst foreslo at vi skulle være. Vi foreslo seks skip på hele strekningen Bergen–Kirkenes. Nå blir det altså fem skip. Men så skriver flertallet: «til en ekstra kostnad på 14,1 mill. kroner per måned.» Og så er det lagt inn 15 mill. kr i budsjettforliket. Vil det altså si at det ligger penger inne til én måneds drift av hurtigruta fra 1. januar? Det må vi nesten få svar på.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Tallenes tale er ganske klar, og det som er foreslått i budsjettinnstillinger tidligere, er ganske enkelt å finne fram til, så både Bård Hoksrud og andre kan finne det, enten ved å gå på ekspedisjonskontoret en etasje ned eller på nettet. Hvis en går inn og ser i budsjettinnstillingene, hvis vi bare forholder oss til denne perioden, de fire siste statsbudsjettene, har Arbeiderpartiet hatt høyere bevilgninger til jernbane enn det flertallspartiene, inkludert Fremskrittspartiet, som har inngått i flertallet hvert år, har hatt. Det er tallenes klare tale. Vi er for en mer aktiv jernbanepolitikk, vi vil bygge mer jernbane, derfor legger vi inn mer penger, også til planlegging. Målet må være dobbeltspor til Lillehammer, Halden og Skien, som Stortinget tidligere har sagt. Vi må også komme i gang med byggingen av Ringeriksbanen. Jeg legger merke til at vel ingen talere fra høyrepartiene har nevnt Ringeriksbanen i det hele tatt i dag.