Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg kan starte med å ta opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen, der forslag nr. 2 er et alternativ til innstillingens konklusjon. Jeg minner om at prosjektet opprinnelig er omtalt i St.prp. nr. 41 for 2006-2007 og er viktig og nødvendig for å bedre trafikkforholdene i Fredrikstad. Formålet med en ny riksveiforbindelse er å øke beredskapen og tryggheten for befolkningen på Kråkerøy og Hvaler, bedre fremkommeligheten til Kråkerøy og i sentrum og legge grunnlaget for en byutvikling i henhold til vedtatt kommuneplan. Det er ingen tvil hos Fremskrittspartiet om at dette er et viktig prosjekt, og at en ny riksveiforbindelse bør og må bygges. Fremskrittspartiet mener likevel at statens oppgave som veiholder og kommunens arbeid med byutvikling ikke skal betales av innbyggerne gjennom bompenger, verken på ny eller gammel Kråkerøybru på rv. 108. Dette prosjektet er blitt dyrere enn antatt - mye dyrere enn da Stortinget behandlet saken i mars i fjor. Med oppjustert finansieringsplan skal bilistene gjennom bompenger betale bidrag til prosjektet med 557 mill. kr, renter på 280 mill. kr og innkrevingskostnader i 14 år med en samlet kostnad på 49 mill. kr. Samlet innebærer dette innkreving av totalt 886 mill. kr gjennom bompenger, 44 pst. mer enn det totalt koster å bygge prosjektet. Finansiering av dette prosjektet med bompenger blir svært kostbart for bilistene, slik bompengefinansiering som oftest blir. Bompenger er en dyr finansieringsmåte. Det er dyrt for bilistene å kjøpe vei på avbetaling. Fremskrittspartiet sier ja til prosjektet, ja til statlig forskottering for å komme i gang med anleggsstart høsten 2008, og ja til statlig finansiering gjennom ny Nasjonal transportplan når prosjektet kan åpne for trafikk sommeren 2010. Fremskrittspartiet har merket seg at dette prosjektet har vært gjennom en ny kostnadsberegning og en ny ekstern kvalitetssikring. Også andre store riksveiprosjekter gjennomgår nå slike ekstrarunder på grunn av varsel om kostnadssprekk. Fremskrittspartiet har merket seg kritiske merknader i flere kvalitetssikringsrapporter om ulike sider ved Statens vegvesens behandling av kostnadsanslag. Det kan virke lettvint og som en ansvarsfraskrivelse om man kun legger skylden for kostnadssprekk på økt aktivitet og mindre konkurranse i anleggsbransjen. Fremskrittspartiet ber Regjeringen gjennomføre tiltak for å bedre kvaliteten på kostnadsberegningen for store samferdselsprosjekt. Når flertallet vil bruke bompengefinansiering på dette prosjektet, mener Fremskrittspartiet at dette bryter med EUs regelverk om bruk av bompenger - et regelverk Norge også er pålagt å følge gjennom EØS-avtalen. Fremskrittspartiet har merket seg at departementet i svar på spørsmål om dette slår fast at det er Rådsdirektiv 1999/62/EF som gjelder. Fremskrittspartiet støtter de signaler som er kommet fra lokalt hold om at man vil anke dagens vedtak inn for EØS’ overvåkingsorgan ESA. Fremskrittspartiet vil bistå med en slik anke. Norge trenger et samferdselsløft - særlig et veiløft. Norge trenger effektive, sikre og miljøvennlige veier, men Norge trenger først og fremst en moderne samferdselspolitikk. Vi må slutte å vurdere penger til veibygging som en årlig utgift og erkjenne at penger til vei og samferdselstiltak er investeringer som varer i 50 år. Gjennom flere ulike forslag - også omtalt i denne innstillingen - viser Fremskrittspartiet til nye finansieringsverktøy som kan gi full fart på investering i veier og jernbane. Fremskrittspartiet foreslår øremerking av deler av avkastningen fra oljefondet til investering i samferdsel. Fremskrittspartiet foreslår bruk av statlige lån med lav rente og lang tilbakebetalingstid. Fremskrittspartiet foreslår omorganisering av statlige etater, Vegdirektoratet, Jernbaneverket og Kystverket, til statlige selskaper som kan ta opp lån. Slik vil Fremskrittspartiet sikre avklart, forutsigbar og langsiktig finansiering og sikre samlet utbygging av store prosjekter. Flere og flere innser dette. Blant de nyeste tilhengerne av Fremskrittspartiets virkemidler for å få fart på utbyggingen av infrastruktur, har jeg notert herrene Sigbjørn Johnsen og Matz Sandman, begge med tilknytning til Arbeiderpartiet. De har rett, og Fremskrittspartiet har rett - veifinansiering og jernbanefinansiering må ut av det årlige statsutgiftsbudsjettet. Tiden arbeider for Fremskrittspartiets moderne samferdselspolitikk. En god mulighet rykker stadig nærmere: stortingsvalget i 2009. Med en slik politikk vil også staten finansiere investeringene i riksveinettet - slik Fremskrittspartiet vil at staten skal gjøre når det gjelder rv. 108 Ny Kråkerøyforbindelse.