trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2018-06-04:
Nordområdene er Norges viktigste strategiske område. For å ivareta våre interesser i disse enorme områdene kreves det nærvær og tilstedeværelse. Bosetting, økonomisk aktivitet, myndighetsutøvelse og fysisk infrastruktur er alle elementer som utgjør det nødvendige nærværet og tilstedeværelsen som nasjonen Norge har behov for å utvise. Nordområdesatsingen dekker et bredt spekter av sektorer og er viktig interessepolitikk både regionalt, nasjonalt og for så vidt også internasjonalt. Samtidig som Norge har vært opptatt av nordområdene, har man i mange år sett en økende interesse for nordområdene og Arktis også fra andre land utenfor regionen. I dag finnes det ingen fullgode kommunikasjonsløsninger nord for om lag 71° nord, for satellittene kommer under horisonten når man er så langt nord. Det får konsekvenser. Det så vi f.eks. i november i fjor, ved helikopterulykken utenfor Barentsburg, da manglende kommunikasjonsmuligheter vanskeliggjorde søk- og redningsoperasjonen. Dette er bakgrunnen for at undertegnede og flere andre representanter for to år siden fremmet et forslag om å få en snarlig løsning på situasjonen. Det tok lengre tid enn vi hadde forestilt oss var nødvendig. Norge har vært en arktisk stormakt – ikke fordi vi har de største militære styrkene, eller fordi vi har flest mennesker, eller fordi vi har den største økonomien. Vi har vært en arktisk stormakt fordi vi har hatt aktiviteter, etter hvert også tilstedeværelse og nærvær på permanent basis. De siste ti årene har vi vært en arktisk stormakt fordi vi har evnet å ha en politisk agenda og en vilje. Det er i dette bildet den saken vi i dag behandler, hører hjemme – ikke først og fremst i en markedsbasert tenkning. Dette handler om en nødvendig og kritisk infrastruktur for å ivareta våre nasjonale strategiske interesser i nordområdene ved legge til rette for bosetting, økonomiske aktiviteter og myndighetsutøvelse i 2018 og i årene som kommer. Så godt som all virksomhet vil bli avhengig av digital kommunikasjon. I dag er mesteparten av maritim virksomhet i nord i norsk sektor. Vi må fortsette å legge til rette for at den utvikler seg, og for at vi er konkurransedyktige. Av hensyn både til disse grunnene og for å dekke Forsvarets behov er det viktig å få på plass en løsning for kommunikasjon i nord snarest mulig. Vi har etter min oppfatning en klar nasjonal strategisk interesse som er begrunnet videre enn det regjeringen legger opp til i proposisjonen. Den løsningen som nå velges, må også være åpen. Det har jeg lyst til å understreke overfor dem som skal operasjonalisere dette og sette det ut i livet: Det må være rom for å kommersialisere kapasitet, det må være rom for å utvikle samarbeid med andre, særlig arktiske nasjoner, og ikke minst må vi være åpne for at løsninger kan kompletteres med annen eller ny teknologi. Selv om det har tatt lang tid, er det rom for å gratulere Norge i dag.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2018-06-04:
Jeg merket meg at statsråden understreket at dette er et offentlig-privat samarbeid, OPS. Det er jeg enig i, for det som kan kommersialiseres, bør kommersialiseres. Det er åpenbart at satellittene vil ha stor kapasitet, slik at det også er interessant å selge overskuddskapasitet på et marked og dermed få fordelt kostnadene. Men i mitt innlegg tok jeg opp spørsmålet om internasjonalt samarbeid, for det er åtte arktiske nasjoner, og vi har alle interesse av at det er gode kommunikasjonsmuligheter og gode muligheter for bredbåndstelekommunikasjon. Vil statsråden sørge for at det blir tatt initiativ for å utrede hvordan man kan åpne for at andre arktiske nasjoner eller andre nasjoner som har interesse i nordområdene, kan bidra til å få en enda bedre løsning enn det egne norske prosjektet?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2018-06-04:
Jeg takker for svaret, men som statsråden selv skriver i proposisjonen, er ikke dette bare et kommersielt prosjekt. Vi har også nasjonale interesser. Og for igjen å referere til mitt eget innlegg – jeg mener at våre nasjonale interesser er noe bredere enn de er beskrevet i proposisjonen, der det bare henvises til forsvarsmessige nasjonale interesser. Jeg er enig med statsråden i at vi skal ivareta de kommersielle sidene av dette. Mitt spørsmål var om han var interessert i å se på mulighetene for å utvide den strategiske betydningen, for å dele kostnadene med gode samarbeidspartnere i nord fra de andre arktiske nasjonene. Men jeg hørte hva statsråden sa i sitt svar, så jeg har lyst til å forfølge også svaret etter Aaslands replikk. Jeg skjønner at statsråden ikke kan svare utfyllende på hvordan, men det å være til stede og ha overvåkning i nordområdene betinger telekommunikasjon. Det får vi på plass. Vil statsråden ta initiativ til at man ser på hvordan man kan utvikle norsk teknologi for å være mer til stede i et helhetsbilde i nordområdene?
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2018-06-04:
Det er tverrpolitisk enighet om at nordområdene er svært viktige i norsk utenriks- og sikkerhetspolitikk. Nordområdesatsingen dekker et bredt spekter av sektorer og er viktig interessepolitikk både regionalt og nasjonalt. Saken gjelder bredbåndskommunikasjon i nordområdene. Dette er en viktig sak sett i et nordområdeperspektiv. 80 prosent av skipstrafikken i Arktis foregår i norsk farvann. Samtidig er den viktig for suverenitetshevdelse, forskning, klima- og miljøovervåkning og søk- og redningsoperasjoner. Et robust kommunikasjonssystem vil også kunne legge til rette for videre verdiskaping i nordområdene. Space Norways prosjekt baserer seg på en løsning med to satellitter, noe som vil gi dekning 24 timer i døgnet i området nord for 65. breddegrad. Å være sikret en slik dekning døgnet rundt er helt avgjørende for bl.a. beredskapen i Nord-Norge. Dekningen er dessverre ikke god nok i dag for å ivareta bl.a. sjøredning, oljeberedskap og krisehåndtering. Senterpartiet vil arbeide for å sikre alle deler av landet god beredskap. I tillegg til satellitter vil systemet bestå av en bakkestasjon og et operasjonssenter for styring av satellittene. Disse elementene vil bli lokalisert i Norge og sikrer dermed nasjonal kontroll over systemet. For Senterpartiet er det svært viktig at vi har nasjonal kontroll over denne typen kritisk infrastruktur. Senterpartiet har lenge vært utålmodig i denne saken. Det er viktig at Space Norway gis tilsagn om egenkapital raskt, slik at prosjektet kan gjennomføres som planlagt. Jeg er derfor glad for at vi med dagens vedtak kommer et skritt nærmere realisering av et prosjekt som er svært viktig for alle oss i nord.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2018-06-04:
President! Jeg stemte feil.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2018-06-04:
Min stemme mangler, den skal være for.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-04:
På vegne av stortingsrepresentantene Karin Andersen, Petter Eide og meg selv vil jeg framsette et forslag om å stoppe direkte elektronisk innsyn i barns psykiske helsejournaler.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-04-04:
Spørsmålet mitt går til samferdselsministeren. Vinteren, som ikke ser ut til å slippe taket helt ennå, har ikke vært særlig god sett med tusenvis av togpendleres øyne. Det har vært forsinkelser, det har vært innstillinger, det har vært problemer med organisering av alternativ transport, og mange reisende klager over dårlig informasjon. Det er forståelig, for sannelig er det nå mange selskaper og enheter på jernbanen. Det bruker samferdselsministeren tid og krefter på. NSB kjører togene – enn så lenge – selskapet Norske tog eier togene, selskapet Mantena vedlikeholder togene, selskapet Entur selger billetter, og vi har fått Jernbanedirektoratet og Bane NOR og sikkert enda flere selskaper og enheter. De reisende stiller seg spørsmålene: Hvem har det overordnede ansvaret for norsk jernbane? Hvem har ansvaret overfor de reisende? I går fikk jeg en henvendelse fra en pendler på Østfoldbanen, som skriver: Det er dårlig informasjon å få. NSB skylder på Bane NOR, og Bane NOR skylder på NSB. Hva sier samferdselsministeren til togpendlere på Østfoldbanen, på Drammensbanen og andre banestrekninger, som kommer for sent på jobben, eller som ikke rekker barnehagen?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-04-04:
Jeg tar gjerne en samtale, men jeg tror også samferdselsministeren må ta en samtale med togpendlerne, for det var jo ikke noe i svaret hans som viste at han tar situasjonen på alvor og har gode svar å gi til de reisende, som er frustrerte hver dag. Som om vi ikke har nok kokker på jernbanen, fikk vi i går melding om at regjeringen vil sette bort Bane NORs daglige drift og vedlikehold av jernbanen til private. Østfoldbanen skal visstnok være først ut som prøvekanin. Slik kan Bane NOR skylde på NSB, NSB kan skylde på Bane NOR, og Bane NOR kan skylde på selskapene som overtar oppdraget fra Bane NOR. Finnes det ingen grenser for samferdselsministeren for hva som kan splittes opp, hva som kan settes bort, eller hva som kan privatiseres på jernbanen?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-04-04:
Jeg fikk altså ikke svar på om det er noen grenser for hva som kan settes bort. Da prøver vi et litt enklere område: Mange som reiser med toget, er avhengig av å sette fra seg bilen på stasjonen. Det blir vanskeligere og vanskeligere og dyrere og dyrere. En av disse utallige aktørene vi har fått på jernbanen, Bane NOR, ønsker nå å skru opp prisene for at man skal kunne parkere på stasjonen, og har selvsagt inngått samarbeid med private parkeringsselskaper om det. I tillegg innføres det mange steder betalingssystemer som er svært lite kundevennlige, til stor frustrasjon for mange pendlere. Kan samferdselsministeren forklare hvorfor han ønsker å gjøre det dyrere og vanskeligere for de reisende å parkere ved jernbanestasjoner?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-04-04:
Jeg er nok langt fra fornøyd med svarene, for samferdselsministeren svarer ikke på det jeg stiller spørsmål om. Så da gjentar jeg det: Samferdselsministeren er ansvarlig for norsk jernbanepolitikk. Nå økes prisene for å parkere ved jernbanestasjoner – mange steder dramatisk, og mange steder blir det mer tungvint å parkere. Det er et ganske enkelt spørsmål: Kan samferdselsministeren forklare hvorfor det skal gjøres dyrere og vanskeligere å parkere ved norske jernbanestasjoner?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-04-04:
I dag tok det ca. 35 sekunder før samferdselsministeren la ansvaret på de rød-grønne. Selvfølgelig er problemene på dagens jernbane de rød-grønnes skyld. Slik svares det jo på alle spørsmål. I Nationen i dag står det å lese at Bane NOR nå vil utsette den svært viktige tømmerterminalen på Kongsvinger, til skognæringens store fortvilelse og stikk i strid med hva det ble lagt opp til ved behandlingen av Nasjonal transportplan. Dette er et av de store tiltakene for å øke godsmengden på jernbanen. For noen uker siden var det InterCity-utbyggingen som ble foreslått utsatt, også det stikk i strid med Nasjonal transportplan. Ja, så stor er forvirringen at samferdselsministeren er innkalt på teppet og skal til uka redegjøre for situasjonen i Stortinget. En kan sannelig stille seg spørsmålet: Hvem styrer egentlig norsk jernbane for tida? Jeg har et spørsmål til samferdselsministeren: Gjelder Nasjonal transportplan fra juni, eller gjelder den ikke?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
Jeg sier at vi skal bygge en enda bedre jernbane framover. Vi har gjort en stor satsing de siste årene. Jeg husker selv at da jeg satt i opposisjon i perioden 2005–2013, opplevde vi en jernbane som det var fare for ville kollapse. Det kom interne rapporter fra Jernbaneverket og andre som sa at hvis man ikke gjorde noe med dette, ville dette bli en krise. Resultatet var reduserte bevilgninger til vedlikehold i 2011, 2012 og 2013 – ikke akkurat det virkemidlet man må ta i bruk. Derfor fikk vi en ny regjering som fra 2013 lovte og gjorde andre ting. Man har mer enn doblet bevilgningene til vedlikehold av jernbanen. Det handler om å kunne redusere forfallet som doblet seg i perioden 2005–2013. Det handler om å kjøpe flere nye togsett, slik at vi etter hvert kan bli ferdig med de utfordringene vi har med at gamle togsett nesten blir umulig å vedlikeholde fordi delene ikke lenger er i produksjon. Det handler om å bytte ut kjøreledninger, sporvekslere og liknende, slik at vi unngår at problemer oppstår, i stedet for å vente med å bytte dem ut til ting har kollapset. Det er ikke fordi Jernbaneverket eller NSB ikke er kompetente til å gjøre den jobben, men de har rett og slett ikke nok ressurser. Nå er det mer ressurser, men det er ikke nok til at vi over natten klarer å fikse alle problemer som har oppstått i løpet av mange tiår. Noen av de utfordringene som er pekt på om lave temperaturer, er rett og slett at hjulene på togene har frosset. Det er et temperaturproblem som ikke nødvendigvis handler om hvilken regjering som styrer, men det handler om fysiske sider ved dette. Vi må sørge for at vi unngår at dette skjer igjen. Derfor skal vi øke bevilgningene til vedlikehold ytterligere. Derfor skal vi kjøpe enda flere togsett. Derfor skal vi investere mer i dobbeltspor mange steder. Vi skal investere mer i bedre oppbevaring av togsett, nettopp for å unngå dette. At det angivelig er problemer med å forstå organiseringen av jernbanen, gjelder heldigvis ikke de som jobber der, men jeg forstår at jeg gjerne kan ta en samtale med representanten Myrli etterpå for å forklare hvordan ansvaret er fordelt, for der er det ikke et problem.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
Jeg tror de fleste i denne salen vet at eierskapet til jernbanen fortsatt ligger hos staten. Det er staten som har det overordnede ansvaret. Det at en har dedikerte enheter som utfører ulike oppgaver, er ikke det samme som at ingen vet hvem som har ansvaret. Tvert imot, Bane NOR har nå fått hele ansvaret for hele infrastrukturen og all eiendom der det før var splittet opp, da Arbeiderpartiet styrte. Vi har fått én aktør som har ansvaret for jernbanemateriellet – togmateriellet. Dette er ikke en problemstilling som berører dem som jobber der. De vet hvor dette ansvaret er, men jeg forstår at Arbeiderpartiet prøver å svartmale situasjonen. I 2011 og 2012 var det veldig mange togkunder som sto på perrongen uten at det ble satset på jernbane etterpå når det gjaldt vedlikehold. Vi har doblet satsingen nettopp for å unngå den situasjonen som har vært. Det betyr ikke at vi har klart å fjerne den fullstendig, men jeg vil bare minne om at de togreisendes kundetilfredshet i 2017 var den beste noen gang siden vi begynte å registrere dette. Det at man har hatt noen uker med avvik på Østlandet, er svært beklagelig, og det jobber vi for å rette opp, men det beskriver likevel ikke jernbanen som helhet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
Jeg ønsker ikke å gjøre det vanskeligere og dyrere å parkere på jernbanestasjonene, og jeg vil bare gjøre Stortinget oppmerksom på at alle de tre spørsmålene jeg nå har fått, har representanten Myrli tidligere fått svar på, men han nekter å forholde seg til fakta om dette og prøver å skape en situasjon der det virker som om ingen har kontroll, og at alt en ønsker, er at det skal bli verre. Vi har sagt at vi følger med på det Bane NOR har valgt å gjøre når det gjelder å prøve å få en bedre utnyttelse av parkeringsplassene. Det skal være en evaluering, og da vil vi gjøre en vurdering om hva en bør gjøre videre. Vi ønsker at flere skal reise med jernbane, vi ønsker at det skal være lettere å parkere bilen, men vi ønsker at det skal være billigere å bruke jernbanen. Derfor har vi satt ned prisen på månedskortbillettene o.l., derfor er det flere avganger på jernbanen i dag, og derfor er det også økt kundetilfredshet sammenlignet med da partiet til representanten Myrli styrte. Jeg sa heller ikke at det ikke er en grense for hva som skal settes ut på anbud o.l. Derfor påpekte jeg nettopp at staten eier all jernbane.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
Det har jeg også svart representanten på tidligere. Jeg kan godt gjenta det hvis det var vanskelig å forstå forrige gang: Dette er det Bane NOR som gjør fordi de ønsker å sørge for at flere av de togreisende får parkeringsplasser og færre av parkeringsplassene blir brukt til andre enn pendlere som ikke skal reise med jernbanen. Dette skal evalueres i løpet av få måneder, og da vil en konkludere på om dette var vellykket eller ikke. Mitt mål er at flere skal reise med jernbanen, at det skal bli mer attraktivt, og at det skal bli lettere å få parkert. Dermed er målsettingen her å få et bedre tilbud. Vi har fått til det ved at det er flere avganger, det er bedre kundetilfredshet, det er flere nye togsett, vi bruker mer penger på vedlikehold, vi bygger mer jernbane, og det ser vi resultatene av. Men det er ikke vanskelig å finne eksempler på at jernbanen ikke fungerer så godt som den burde. Det er allikevel lett å finne tall som viser at den fungerer bedre i dag enn det den gjorde før vår regjering tiltrådte, for vi har faktisk økt bevilgningene betydelig, nettopp for å kunne rette opp i mange av de problemene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
Denne regjeringen og dagens flertall vedtok en veldig offensiv nasjonal transportplan som kraftig økte satsingen på jernbane, og der nesten halvparten av investeringsmidlene skal gå til jernbane. De som drømmer seg tilbake til en rød-grønn politikk for jernbanen, vil gå tilbake til en politikk som hadde mindre ressurser, og som hadde økt forfall. Det vil ikke jeg anbefale. Så er det ikke slik at jeg skylder på den rød-grønne regjeringen for den situasjonen som er i dag, men jeg påpeker at vi har arvet en jernbane som langt ifra var i den stand den burde. Derfor har denne regjeringen og dagens flertall sørget for en kraftig satsing for å kunne rette opp i de feilene som vi arvet. Men det er vårt ansvar å gjøre den jobben videre – og bare i 2018 bruker vi nesten 10 mrd. kr mer på jernbanen enn det representanten Myrlis parti klarte da de styrte, og det er inflasjonsjusterte tall. Så til alle som er misfornøyde med jernbanen: Det er riktig at det ikke fungerer slik som det skal, men en må likevel vurdere hvem som er best til å løse det. Når det gjelder gods på jernbane: Vi ser nå for andre år på rad en økning i godsmengden som transporteres, etter mange år med nedgang. Det skyldes bl.a. at denne regjeringen finansierer godssatsingen, i motsetning til tidligere.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
Det er riktig at Riksrevisjonen i sine rapporter – det jeg har sett fra 2015 og bakover i tid – har påpekt at mye av organiseringen av jernbanen ikke har vært bra. Det er mye av ressursbruken som ikke har vært bra. Det er nettopp derfor vi har gjennomført en jernbanereform – som opposisjonen riktignok har vært imot. De har påpekt at mange av de tiltakene politikerne har lovt, ikke har blitt finansiert, bl.a. satsingen på gods. Nå foreligger godssatsingen finansiert. Vi har lagt 18 mrd. kr i vår Nasjonal transportplan, men det har for første gang også blitt bevilget penger i de budsjettene som har vært. Vi har organisert nettopp for at infrastrukturen skal eies og styres ett sted, i Bane NOR. Vi har et jernbanedirektorat som skal være en strategisk enhet, og så har vi Bane NOR, som har overtatt alt eierskap. Før var det splittet opp på flere steder. Så det bildet som foregående spørrer forsøkte å tegne, at ingen vet hvem som har ansvar for hva, er rett og slett ikke riktig. Når det gjelder signalanlegget, har det vært et problem for jernbanen i lang tid. Det største digitaliseringsprosjektet i norsk infrastruktur de neste årene vil nettopp være å få på plass et nytt digitalt signalsystem, ERTMS, for jernbanen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
Det er riktig at vi ønsker en mer strømlinjeformet jernbane, der en har færre folk som utfører den samme oppgaven. Det handler rett og slett om å få bedre tjenester for mindre penger. I det har ikke NSB sagt at strategien er å si opp dem som utfører tjenestene – lokførere og togpersonale. Strategien som de varslet for et par år siden, var færre mellomledere. Det betyr færre som sitter og organiserer og flytter papir, men flere som utfører oppgavene. Jeg ba om å få en statistikk over antall lokførere på norsk jernbane i 2013 og fram til i dag. Det siste oppdaterte tallet jeg fikk, var for 2016. Det var nesten 100 flere lokførere i 2016 enn det var i 2013. Det er altså stikk motsatt av det bildet Arbeiderpartiet – og også SV – prøver å gi inntrykk av, at det nå sies opp folk, at det satses mindre. I Hamar Arbeiderblad i dag fikk jeg høre fra representanten Trettebergstuen at vi struper satsingen på jernbane. Faktum er 10 mrd. kr mer og flere ansatte. Men det er enda flere avganger, og det har skapt et personalproblem når det har vært mye sykdom. Det har NSB innrømmet, og det fikser de.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
Det ligger ingen ideologi i å bygge firefelts motorvei, men en praktisk tilnærming til å få et samfunn til å fungere, på samme måte som man ønsker å få et samfunn til å fungere med å bygge mer jernbane. Hver transportform har ulike funksjoner. De fungerer best når man fører en helhetlig tilnærming og ikke velger én transportform og mener at den skal løse alle behov – sånn er det ikke. Vi må ha god skipsfart langs kysten, vi må ha gode flyplasser på grunn av lange distanser, vi må ha god jernbane for gods og for pendling inn og ut av byene – ikke minst – og vi må ha gode veier, både hovedveier og lokale veier. Hverdagen vår er ganske mangfoldig. Noen bor og jobber rett ved siden av hverandre, sånn at man kan gå eller sykle – det anbefaler jeg, jeg gjør det selv stort sett når det ikke er is på veiene. Andre bor og jobber sånn at det å gå til togstasjonen eller busstasjonen er det mest rasjonelle, og da bør man gjøre det. Men for andre igjen er det faktisk sånn at det å bruke bilen er det mest fornuftige – enten fordi man har en spesiell kronglete reisevei, eller fordi man rett og slett er håndverker og jobber og har kontoret i bilen, o.l. Det å sørge for at man bygger riktig type infrastruktur på riktig sted er en del av den jobben vi har gjort i Nasjonal transportplan. Det å sørge for at man bygger riktig kapasitet er også en del av den viktige jobben. Tilnærmingen som representanten her har, kan man godt si at man har praktisert med dårlig erfaring gjennom Østfold, der man bygde tofelts motorvei som stort sett alle lokalpolitikerne nå sier burde vært bygd som firefelts motorvei. Det er en dyr og dårlig tilnærming ved å prøve seg fram og bygge så lite som mulig i håp om at folks transportbehov ikke skal eksistere. Derfor går denne regjeringen og dagens flertall i gang med å bygge firefelts motorvei der det er viktig og nødvendig. Jeg tror ikke det betyr at folk vil la være å ta toget, hvis man også har et godt togtilbud på siden, for toget gir en del kvaliteter på reisen som bilen ikke gir. Det gir deg muligheten til å sitte og jobbe på en helt annen måte. For jobbpendlere å kunne åpne pc-en sin så fort de er på toget, gir arbeidstid som bil ikke gir. Men bilen gir en fleksibilitet som toget ikke gir. Da må vi ha respekt for begge behov.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
Jeg svarte på det spørsmålet. I den siste delen pekte jeg på at ulike folk har ulike behov når de er ute og reiser. Noen trenger fleksibilitet fordi de ikke nødvendigvis skal fra jernbanestasjon til jernbanestasjon. De skal kanskje fra et sted som er tre mil fra nærmeste jernbanestasjon og ende opp et sted som er fire mil fra den andre jernbanestasjonen. Da er bil det rasjonelle. For andre derimot, som skal pendle fra sentrum til sentrum, eller som skal bruke mye av tiden på å jobbe, er nettopp jernbanen å foretrekke. Representanten var også inne på dette med utslipp. Da må jeg bare peke på den utviklingen vi nå har. Hvis man ser på salgstallene på bilstatistikken for mars, er en tredjedel av nye biler registrert i Norge nå, elbiler. Det er biler med null utslipp. Hvis man ser på salgsstatistikken for de øvrige bilene, har vi nå nådd de målene vi har satt oss om 85 gram CO 2 eller mindre. Det betyr at i løpet av de neste 10–15–20 årene kommer de bilene som kjører på våre veier, stort sett til å være utslippsfrie. Det gjelder også bussene, og de er også en del av kollektivløsningen. Vi må ikke la dagens eller gårsdagens problem være til hinder for å se hva slags infrastruktur vi trenger i morgen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
La oss først ta utgangspunkt i hvordan folk velger å reise. De aller, aller fleste velger i dag å reise med bil eller buss. Det betyr at man må ha god infrastruktur for den typen kjøretøy. Likevel går nesten halvparten av investeringene som dagens flertall ønsker å gjøre i infrastruktur de neste tolv årene, til jernbane. Hvis representanten Nævra mener at jernbane er det viktigste en burde satse på, er det ingen tvil om at da burde han stemme på den blå-grønne regjeringen, for vi har nesten doblet investeringsnivået i forhold til da SV selv satt i regjering. Vi sørger for å vedlikeholde jernbanen der den før forfalt, det er flere avganger, det er flere nye togsett, det er flere som jobber i jernbanen for å levere bedre tjenester, og det er bedre kundetilfredshet enn før. Når det gjelder utslipp fra kjøretøy, er jeg overbevist om at kjøretøyene kommer til å være utslippsfrie. Når det gjelder firefelts motorveier, har jeg kjørt mye Stavanger–Oslo. Nå er køene ved Holmestrand borte. Trafikksikkerheten er kraftig økt. Jeg tror ikke det er noen som ønsker å ha tilbake tofelts vei der vi nå har fått fire felt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
Når jeg reflekterer over det jeg hører i spørsmålet, tenker jeg at det er ikke rart den forrige regjeringen ikke fikk gjort så mye hvis dette var diskusjonen man hadde hver gang man snakket om å bygge vei eller jernbane. Jeg er veldig glad for at dagens flertall har fått avklart at vi skal satse på begge deler, for begge har en rolle å spille – sammen og hver for seg. Når det gjelder Vestkorridoren, minner jeg om at det primært er et kollektiv-, gang- og sykkelprosjekt. Jeg ser at representanten rister på hodet, men da kan vi sette oss ned og diskutere hvor mye av dette som handler om motorvei, og hvor mye som handler om faktisk å sørge for at bussene kan gi en bedre tjeneste lokalt. Det handler om å få veien vekk fra der folk bor, få den ned i tunnel og få bedre trafikkavvikling. Det er bare å peke på Operatunnelen her i Oslo. Med den logikken SV har, burde Operatunnelen ikke vært bygd. Jeg tror ikke det er et eneste menneske i Oslo som i dag vil si at man vil ha trafikken tilbake der den gikk, for det å bygge den var satsing på veitrafikk. Tvert imot – det handler om lokalmiljø, det handler om å kunne utvikle lokalområdene og å utvikle en by. Det er også det Vestkorridoren primært handler om.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
La meg først gi honnør til alle dem i Statens vegvesen i lokale kommuner og i fylker som har gjort en jobb for å prøve å holde veien åpen. Det har vært enormt mye snø i en del områder, og det har vært mye dårlig vær. Det har skapt utfordringer fra naturens side. Allikevel har en klart – på nesten heroisk måte, vil jeg si – å holde en del veier åpne. Andre steder har man stengt dem, rett og slett på grunn av framkommelighet og sikkerhet. De fortjener honnør, og jeg ser også at Vegvesenet er iherdig i gang med å prøve å åpne veier. Så er det ikke riktig at regjeringen har nedprioritert dette området. Jeg synes det er bra at Senterpartiet innrømmer at dagens regjering har innfridd på de valgløftene som vi selv gikk til valg på i 2013-valgkampen, og har gjennomført mye av det vi var enige om i Nasjonal transportplan. Men vi har også gjort mye mer – vi har altså overoppfylt Nasjonal transportplan, for vi mente det var for lite satsing som den rød-grønne regjeringen hadde lagt opp til. Det gjaldt bl.a. på veinettet i Nord-Norge. Veinettet i Nord-Norge har fått en tredobling i investeringsnivået i 2014–2017, sammenlignet med perioden 2010–2013 – en tredobling. Det gir ikke inntrykk av en nedprioritering, men en kraftig opprioritering. I inneværende år er Nord-Norge den landsdelen som får nest mest av Vegvesenets investeringsmidler. Igjen er det et feil bilde som skapes av Senterpartiet. Når det gjelder bevilgningene til rassikring, er det også noe som har vært prioritert opp, ikke ned. Det er riktig at det varierer fra år til år, avhengig av hvilke prosjekter som da er under bygging, hvilken finansiering som trengs. Men hvis man sammenligner perioden 2010–2013 – altså fireårsperioden da Senterpartiet styrte før oss – og den fireårsperioden vi nå har gått gjennom, ser man en økning, ikke en reduksjon. Når det gjelder E69 til Nordkapp, er det den veien som har vært mest utsatt for været akkurat nå. Mange av de problemene som har vært på de mest utsatte raspunktene, vil bli utbedret når den nye Skarvbergtunnelen på E69 er på plass rundt 2021. Så også der jobber vi nå med å løse det problemet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
Det svarte jeg nettopp på. Vi skal satse mer – vi har satset mer i den fireårsperioden vi gikk igjennom, enn det som ble gjort de fire årene før det. Vi har lagt opp til en ytterligere styrking av skredsikring totalt sett i de ytterligere 12 årene i Nasjonal transportplan. Så vil det være, som jeg sa, variasjoner fra år til år med hensyn til hvilke prosjekter som er i gang, hvilke som er klare, hvor mye de koster. Men hvis en ser satsingen over tid, er det ikke tvil om at det satses langt mer på vei generelt og på skredsikring nå enn det som har vært tilfellet. Senterpartiet nekter å innrømme det fordi det ikke passer inn i det bildet de prøver å tegne av at alt går så dårlig i distriktene. Det er ikke riktig. Jeg vil bare minne om tallene, som man kan få dokumentert, representanten kan godt sende meg et skriftlig spørsmål og spørre om hvor mye penger som er blitt bevilget til veiformål i Nord-Norge i 2010–2013, sammenlignet med 2014–2017. Da vil man se at det samlet er en tredobling. Det som Vegvesenet nå gjør mer av, er at de utløser skred i forkant ved å bruke helikopter. Det er også en del av det forebyggende arbeidet for å unngå at ulykker skjer på veier som er åpne. Så det satses mer.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
I mitt forrige svar påpekte jeg at mye av virkelighetsbeskrivelsen til Senterpartiet er uriktig. Det mener jeg er viktig å informere Stortinget om, sånn at vi ikke diskuterer dette på feil premisser. Jeg påpekte også at vi kommer til å bygge bl.a. E69 Skarvbergtunnelen, som vil løse en del av de utfordringene som har vært der. Senterpartiet gir inntrykk av at det betyr at vi ikke bryr oss, det blir bare helt meningsløst. At Vegvesenets ressurser også brukes til å utløse skred i forkant for å kunne ha kontroll på situasjonen, og at en bruker ressurser også på å rydde opp, viser at Vegvesenet har ressurser tilgjengelig. Men vi klarer ikke å stoppe snøen fra å falle. Da må vi sørge for at vi håndterer det på best mulig måte både med trafikkavvikling underveis og ikke minst ved å rydde opp. Så er det en evaluering når dette er gjort. Er det noe vi kunne gjort annerledes for å få dette enda bedre? Kan vi samarbeide med fylker og kommuner på en annen måte? Hvis det er steder der en ser at det var ressursknapphet som gjorde at vi ikke holdt veien oppe og ikke bare pågående dårlig vær, må vi kunne gjøre ting annerledes. Det åpner jeg for, det har jeg ikke sagt nei til.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-04:
Det siste er helt riktig, for Vegvesenet selv fordeler ikke pengene per fylke. Men jeg har registrert at representanten har påstått at Finnmark har fått mindre penger, og jeg ser for meg at representanten kan framlegge dokumentasjon på sine påstander. Det har heller ikke framkommet ennå. Vi har dokumentert alle våre påstander. Jeg vil gi honnør igjen til alle dem i Vegvesenet som har gjort en fantastisk jobb for å prøve å holde veiene oppe, som har gjort forebyggende arbeid med å utløse skred – 40 steder har det skjedd – og som nå gjør en jobb for å åpne veiene igjen. Vi vil, som jeg sa, ha en evaluering av om dette har vært godt nok. Det synes jeg er naturlig at vi også gjør sammen med dem som styrer Finnmark fylke, som er Arbeiderpartiet, for å se om det er noe vi kan gjøre enda bedre både for å sikre bedre ferdsel mens det er dårlig vær og – ikke minst – for å åpne veiene enda raskere når været har lagt seg. Det å gi inntrykk av at dette er noe som har oppstått nå på grunn av dagens regjering, er litt rart. Men det vi derimot påpeker, er at det er mer penger til veibygging og veivedlikehold i Finnmark og Nord-Norge nå enn det noen gang har vært.
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2018-04-04:
For at fleire skal reisa med tog, er det viktig at jernbaneinvesteringane fører til eit merkbart betre reisetilbod «så raskt som mulig», sa riksrevisor Per-Kristian Foss i Riksrevisjonens rapport om effekten av jernbaneinvesteringane. Alle investeringsprosjekta har hatt «utfordringer med å få på plass signalanlegg før planlagt ferdigstillelse av prosjektene». Riksrevisjonen peika på at arbeidet med signalanlegg ikkje har vore planlagt, organisert og gjennomført godt nok. Oppfølginga av moglegheitene for «løpende forbedringer i togtilbudet» med dei store jernbaneinvesteringane har etter vårt syn vore kritikkverdig svak, seier Foss. Seinast i påska stod ei tid alle toga rundt Oslo på grunn av signalfeil. Det skapar stor frustrasjon for dei reisande stadig å verta møtt av at tog står eller er forseinka på grunn av feil på signalanlegget eller linja. Det er ikkje meir oppsplitting, men meir samordning Riksrevisjonen spør etter i rapporten sin. Spørsmålet er: Kva slags grep har statsråden tenkt å gjera for at investeringa i jernbane har ei samordning som vil gje eit reelt betre togtilbod?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-04:
Jernbanereformen og konkurranseutsetting slår allerede inn i det gamle, gode NSB, nå sist også gjennom å si opp for mange folk. Det samme som egentlig rammet SAS, da de kjente pusten fra Norwegian, Ryanair osv. i nakken, har nå kommet til NSB. I luftfarten måtte kabinpersonale og bakkeansatte løpe enda fortere – fortere og fortere. NSB må på en måte møte konkurransen gjennom å slankes og strømlinjeformes. De må få utgiftene ned for å møte konkurransen fra svenske Järnvägar, Hongkong-tog eller hva det måtte være. I sin iver tok NSB litt for mye Møllers tran og sa opp for mange konduktører og lokførere. Ser ikke statsråden noen sammenheng mellom disse oppsigelsene og det å møte konkurransen – i den konkurranseutsettingen som nå er utlyst?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-04:
Ja, jeg er representant, og mitt spørsmål går til samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen. Dette er et spørsmål som jeg har fundert veldig mye over, og som jeg håper statsråden kan utdype for meg i dag. Det gjelder hans forkjærlighet for store motorveiprosjekter og samfunnsnytten av dem. Jo mer jeg går inn i dette, jo mer sitter jeg undrende tilbake. Er det bare en slags ideologi for store veier, eller er det faglig begrunnede behov? Hvis regjeringen mener noe med klimaforliket, med å få ned utslippet av klimagasser, med å nå nullvekstmålet for biltrafikk i byene, med å få en knutepunktutvikling i byer og tettsteder, hvordan er det da mulig for statsråden og regjeringen å bygge firefelts motorveier samtidig eller før jernbane blir bygd på parallelle strekninger? En klar logikk for meg underbygd av temmelig mye forskning, som jeg gjerne kan referere til i en debatt på andre plattformer senere, sier meg at trafikkgrunnlaget blir slått vekk fra jernbanen om det parallelt bygges firefelts motorvei. La meg ta Ringeriksbanen som eksempel – ikke det at den ble utsatt, for det er ille nok. Her har man lagt opp til samtidig utbygging av E16 og dobbeltsporet jernbane til Hønefoss. At man i tillegg forlot det mer miljømessig skånsomme Åsa-alternativet, skal jeg også la ligge, selv om det også var ille nok. Skal man bruke 5 mrd. kr til svært lav nytte og store miljøbelastninger? Ser ikke statsråden det åpenbart logiske ut fra klimahensyn og trafikale hensyn, at jernbanen burde vært bygd først, og så høste erfaringer fra den og sett om det i det hele tatt var behov for firefelts motorvei til Hønefoss, eventuelt en nedskalert, oppjustert eksisterende vei?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-04:
Jeg takker for svaret selv om statsråden egentlig ikke svarer på spørsmålet. Ser ikke statsråden at man på et vis tar grunnlaget vekk fra jernbanen hvis man bygger en firefelts motorvei parallelt med jernbanen? Ser ikke statsråden at man faktisk kunne sett an behovet for en firefelts vei til etter at en dobbeltsporet jernbane var bygd? Jeg tror jeg stopper der, ellers kommer ikke statsråden til å svare på første del av spørsmålet.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-04:
For meg virker det som om statsråden ikke tar inn over seg at man kanskje kunne klart seg med veien som eksisterer for dem som har behov for å bruke bil, enten den er elektrisk eller kjører på fossilt drivstoff. Jeg håper de på fossilt drivstoff forsvinner etter hvert. Jeg skal for øvrig opplyse statsråden om at jeg kjøper den nye Leaf-en på torsdag. En annen vinkling på spørsmålet som jeg har fundert mye over, er hvordan det er mulig å gå inn for et pengeslukende motorveiprosjekt som liksom skal løse trafikkproblemene på E18 vestover fra Oslo – Vestkorridoren, som det har vært veldig mye snakk om, på 11 mrd. kr eller mer. Prosjektet er satt i gang. I beste fall flyttes problemene innover mot byen hvis disse prosjektene blir gjennomført. All forskning tyder på det. En rapport fra TØI konkluderte for noen år siden dessuten med at bedre veier stort sett gir økte klimagassutslipp. Hovedgrunnen er at forbedringer i veinettet øker gjennomsnittshastigheten og at transportmengden selvfølgelig øker. Det kommer nye biler inn på veiene.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-04:
Statsråden blander sammen forskjellige vinklinger. Nå svarte han på vinklingen på det første spørsmålet. Vinklingen på mitt andre spørsmål gjaldt Vestkorridoren og det at man ikke kan bygge seg ut av trafikkproblemene ved å lage flere felt inn mot en by. Bare så de i denne sal ikke skal tro at jeg farer med tomme ord, kan jeg henvise til ti–tolv rapporter der det konkluderes med at økt veikapasitet i bytransportsystemer med kø gir økt biltrafikk, og at all forskning er entydig på dette, f.eks. Todd Litman, 2015, Generated traffic: Implications for transport planning og R.B. Noland and L.L. Lem: A review of the evidence for induced travel and changes in transportation and environmental policy in the US and the UK. Jeg kunne nevnt mange flere publikasjoner, som statsråden gjerne kan få i etterkant. Tar ikke statsråden inn over seg de forskningsresultatene som er publisert med nettopp denne konklusjonen?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-04:
Det er en kjent sak at klimamålene for 2020 er forlatt av denne regjeringen. Målene er skjøvet ut i tid, og nå gjelder selvfølgelig 2030. Det er lettest slik. Jeg regner med at Venstre har større ambisjoner for utslippskutt i Norge enn det Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen hadde. Det fikk vi bl.a. høre fra siste representant, hvordan statsråden på et vis ble konfrontert med tidligere holdninger. Da er spørsmålet, for å følge opp representanten Aukrusts spørsmål: Hvilke nye tiltak kan vi nå forvente som vil kutte utslipp, som følge av større ambisjoner på klimaområdet i Norge? Jeg ber om at statsråden er helt konkret. Det forventer ikke bare jeg, men sikkert også Venstres velgere.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2018-04-04:
Vi har fått ny medieminister. Betyr det at vi omsider kan få den mediepolitikken som mediemangfoldsutvalget enstemmig i fjor mente at det hastet å gjennomføre – den politikken som skal sikre det mangfoldet av frie, uavhengige medier, som bl.a. partiet Venstre snakker pent om i sitt program? Det får vi håpe, for krisen i mediebransjen har vart noen år, mens regjeringens omkved – gang på gang – når tiltak har blitt etterlyst, heller har vært: Det må vi vente med å gjøre noe med til mediemangfoldsutvalget er ferdig med jobben sin. Etter at NOU-en omsider kom, har det likevel ikke skjedd noe, enda det haster. Etter å ha kuttet inn til beinet har noen få mediehus unngått røde tall i 2017, men tendensen er likevel tindrende klar: Inntektene forsvinner. Norske medier har tapt 2,3 mrd. kr i annonseinntekter bare de siste årene, først og fremst til Facebook og Google. Forsiktige anslag sier at det framover blir ytterligere milliarder i annonsetap. Betalingsviljen til digitale tjenester er ikke stor nok ennå. Kraftige kostnadskutt i det siste har redusert antallet journaliststillinger med minst 20 pst., noe som i sin tur dessverre har gjort at viktige samfunnsområder ikke lenger dekkes i de ulike avisene – og makten overvåkes mindre, særlig lokalt. Enklere blir det ikke framover for lokalavisene, som til nå har overlevd på grunn av papirabonnementet, etter regjeringens nye forslag om at det skal være postombæring kun to og en halv dag i uka, noe som vil koste mange hundre millioner kroner bare det første året. Så har vi «fake news» og alternative medier som vokser. Det gjør ikke at det blir mindre viktig å sørge for gode rammebetingelser for den seriøse pressen i en vanskelig omstillingstid. Regjeringen kan ikke lenger sitte med hendene i fanget og vente på mediemangfoldsutvalgets utredning, for den kom i fjor. Stortingsmeldingen på området skulle vært lagt fram før påske, men den er nå blitt utsatt. Så mitt spørsmål til kulturministeren er: Anerkjenner ministeren mediemangfoldsutvalgets konklusjon om at det haster? Og ikke minst: Når har ministeren tenkt å foreta seg noe?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2018-04-04:
Jeg takker for svaret. Jeg hadde håpet på et estimat på når stortingsmeldingen er ferdig, men jeg er veldig glad for at det pekes på forlik. Mediemangfoldsutvalget var bredt sammensatt og hadde veldig mange vurderinger, bl.a. det å kutte mye støtte. Men det enstemmige, gjennomgripende hovedforslaget til utvalget, det de virkelig mente ville fungere, er et midlertidig fritak for arbeidsgiveravgift for nyhetsmedier i en tidsavgrenset periode på rundt fire år. Det synes vi i Senterpartiet er interessant, så det vil vi gjerne snakke om på det møtet statsråden skisserer. For dette vil være godt når det gjelder de utfordringene bransjen har. Det er ikke langvarig, er allment og gir armlengdes avstand. Selv om det vil koste litt, er kostnaden lav sett opp mot de konsekvensene nedbyggingen av journalistikken nå har for demokratiet vårt, som ministeren var inne på. Hva synes ministeren om forslaget om midlertidig fritak for arbeidsgiveravgift? Hvordan skal Senterpartiet og jeg forberede oss til møtet som statsråden kommer til å kalle inn til?
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-04-04:
Jeg deler bekymringen for de gode, store redaksjonene som har mulighet til å drive med ordentlig undersøkende journalistikk. Men jeg syns også at det er et behov for å snakke mediebransjen litt opp. Vi ser nå for første gang på 19 år en oppgang i abonnementstall og i bruken av media. Vi ser at det har vært en svær omstilling, som mediene har lyktes med. Men det er også en stor bekymring – som representanten Sem-Jacobsen viser til – knyttet til medieskygger, f.eks. geografisk. Mange ordførere opplever aldri å ha en journalist på besøk i et kommunestyre. Det er også medieskygger innenfor ulike temaer, der vi ser at store, tunge og viktige temaer i norsk offentlighet ikke dekkes av redaksjoner som er faglig oppdatert, og som jobber konsekvent og over lengre tid med dem. Derfor kommer jeg i løpet av uka til å ta et initiativ og invitere alle partiene til å prøve å få til et bredt medieforlik på dette feltet. Når vi skal se på alternativ til lisens, når vi skal se på hvordan vi skal styre støtten til mediene framover, syns jeg det er viktig at det er en bred enighet om dette. Dette er ikke noe vi skal avgjøre med én stemmes overvekt i denne salen. Dette er ikke et tema der vi bør være så uenige at vi kommer fram til uenigheter som blir valgkamptema, og som fører til store skifter ved regjeringsskifter. Jeg håper at vi nå kan sette oss ned sammen, alle partiene i komiteen, og bli enige om en plattform for mediestøtten framover. Så må vi huske på at én av grunnene til at man har fått det skiftet, og til at man nå kan se at pilene peker oppover igjen, tror jeg er den store endringen som vi gjorde i forrige periode, og som ble gjort i et budsjettforlik, nemlig at vi fjernet momsen på de digitale mediene. Det var kanskje det viktigste mediepolitiske grepet i forrige periode.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-04-04:
Vi skal gi representanten et godt grunnlag for å forberede seg til møtet, det lover jeg. Hastigheten med hensyn til når vi klarer å legge fram dette, handler også om hvorvidt vi klarer å bli enige fort, eller om vi kommer til å bruke litt tid på det. Jeg syns det er viktig at vi nå lager en ordning som står seg over tid, og der vi blir enige om noen prinsipper for hvordan mediestøtten skal være. Jeg syns det er viktig å ha en ordning som ikke er for nært knyttet til politiske avgjørelser i denne salen fra år til år, men som gir både langsiktighet og en armlengdes avstand til det som skal være de kritiske media. Jeg syns det er viktig å legge grunnlag for at vi har ordentlige miljøer med gravende journalistikk, og jeg syns det er viktig å se på hvilke virkemidler som kanskje er de objektive, slik som det jeg viser til, at momsfritaket har vært så viktig som jeg tror det har vært. Utfordringene med arbeidsgiveravgift handler om avgrensningene. Men vi skal legge det faglige grunnlaget på bordet, slik at vi kan diskutere ut fra det så fort vi møtes. Så syns jeg det er viktig å understreke at vi også bør ha langsiktige planer for hvordan vi skal finansiere media, i den offentlige debatten framover.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-04-04:
Jeg håper at vi skal gjøre dette så fort som overhodet mulig. Det er ikke sikkert at vi blir enige, men hvis vi i hvert fall klarer å bli enige om noen prinsipper som skal ligge til grunn, tror jeg det er viktig. Nå har jeg hatt denne jobben i ca. 70 dager, så nå begynner jeg å få litt oversikt over temaet. Men det å si at det ikke skjedde noen ting i forrige periode som har påvirkning på de resultatene som er, er feil. Vi innførte det viktigste virkemidlet som vi kunne ha, nemlig å fjerne momsen på de elektroniske mediene. Jeg tror ikke man finner noen redaktør i noen redaksjon som ikke mener at det var det viktigste grepet vi har gjort på veldig, veldig lang tid, og at det har direkte følger for de tallene som vi nå ser i mediebransjen, hvor det holder på å snu seg. Så skal vi legge fram en medieansvarslov, som også er viktig for det som det blir snakket om i kampen mot «fake news», i kampen mot de useriøse nettstedenes leveranser av nyheter uten sannhetsgehalt, som vi fortsatt ser fører til de sakene som verserer på nettet.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-04-04:
Representanten har helt rett i at dette har ligget så pass lenge at en god del av forutsetningene i utvalgets vurdering også har endret seg ut fra de tallene som vi nå ser innenfor mediebransjen. Vi er klare til å levere dette så fort som bare det, men jeg håper at det går an å bli enig om noen prinsipper som skal ligge i bunnen. Dette mener jeg er et felt der man bør sørge for å ha brede enigheter. Hvis det er sånn at man kan bli enig om noen prinsipper som kan ligge i bunnen, skal vi kjapt få laget en stortingsmelding på bakgrunn av det, og er det sånn at vi også kan bli enige om noen av ordningene, mener jeg at det vil være en klar styrke i saken. Så jeg håper vi kan gjøre dette så fort som overhodet mulig. Vi er i hvert fall klare til å sette i gang jobbingen, og vi er klare til å levere så fort det er fysisk mulig, også i denne salen. Men det å gjøre dette om til en slagarena tror jeg er dumt for mediepolitikken, for dette er et område der man bør ha de brede enighetene.