Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2012-11-29:
Det er et viktig tema interpellanten tar opp i sin interpellasjon. Mange voksne og unge sliter med depresjon og psykiske lidelser – enten i hele sitt liv eller i perioder av livet sitt. Slike lidelser kan være årsak til sykefravær både fra arbeid og skole og samtidig bidra til sosial isolasjon. Jeg vil komme inn på tre hovedpunkter i mitt innlegg. Det er forskning, forebygging og behandling. I går besøkte jeg Hysnes Helsefort i Rissa sammen med bl.a. Gerd Kristiansen fra LO. Hysnes Helsefort ble offisielt åpnet av statsminister Jens Stoltenberg i mars 2011. Det er et prosjekt som nå har pågått i snart to år, med tilbud til sykemeldte fra hele landet om å drive arbeidsrettet rehabilitering samtidig med at man utfører viktig forskningsarbeid. Det er etablert et betydelig forsknings- og fagmiljø ved helsefortet i samarbeid med tre institutter ved NTNU og St. Olavs Hospital. Allerede nå foreligger de første forskningsresultatene. Svært mye kunnskap om hva som fører til sykefravær, langtidssykemeldinger og uføretrygd og hvordan dette kan forhindres, vil komme nå i årene framover. Allerede i april neste år vil vi få svar på hva som har virket og hva som ikke har virket knyttet til denne behandlingen. Det vil ha stor betydning for rehabiliteringstilbudet i årene framover. Etter at IA-avtalen ble inngått i 2001 har det legemeldte sykefraværet gått ned med 16,9 pst. Sykefraværet er nå på 5,2 pst. – en nedgang på 7,2 pst. fra andre kvartal i 2011 til andre kvartal i 2012. God faglig kompetanse i barnehager, god skolehelsetjeneste, fysisk aktivitet på skolen, tverrfaglig miljø i kommunehelsetjenesten – deriblant psykologer – og samarbeid med spesialisthelsetjenesten er viktig. Da handler det om å ha god kommuneøkonomi, og det handler om å ha god samhandling mellom kommunehelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten. Vi ser også at mange frivillige organisasjoner gjør et meget viktig arbeid overfor barn og unge, mennesker med nedsatt funksjonsevne, voksne og mennesker som sliter i hverdagen med ulike psykiske lidelser. Det er viktig å komme fra bekymring til behandling, og da er det lavterskeltilbud som f.eks. frisklivsentraler, Tjukkasgjengen, Aktiv på Dagtid, 60pluss, treningskontakter, Stiftelsen Skifestivalen osv., som hver dag gir gode og viktige tilbud i hverdagen, som gir den enkelte bedre livskvalitet. Når verden ser på oss utenfra, blir vi år etter år kåret til verdens beste land å bo i. Norge er et land med sterke og gode velferdstjenester med lik tilgang for alle. Men det er fortsatt uløste oppgaver innenfor mange områder – også i helsetjenesten. Etter å ha hatt møter med de regionale helseforetakene i høst, er jeg oppglødd. Det rapporteres om god og sunn økonomi. Det investeres mer i bygg, utstyr og IKT enn noen gang tidligere. Vi scorer stadig bedre på kvalitet, og det rapporteres om godt samarbeid med ideelle og private aktører og ikke minst med kommunehelsetjenesten landet rundt. Det rapporteres også om at ventetiden og fristbruddene blir stadig lavere, men det er et paradoks at det er flere pasienter som ikke møter til behandling, enn det er pasienter som til enhver tid venter på behandling. Vi har et godt offentlig helsevesen, men selv de beste har utfordringer, og det er på denne bakgrunn statsråden og regjeringen har varslet flere stortingsmeldinger på temaer som kvalitet, pasientsikkerhet, IKT og folkehelse m.m. I budsjettet for 2013 foreslår regjeringen å styrke helsebudsjettet med ca. 2 mrd. kr til sykehusbehandling som omfatter både somatikk og psykiatri. Etterspørselen etter helsetjenester øker fra år til år, og vi ser at stadig flere får behandling. Det er ingen motsetning – det skjer innenfor polikliniske tjenester og innenfor tradisjonelle – hva skal vi si – sengeavdelinger. Men stadig flere etterspør dagtilbud nær hjemmet sitt. Gode oppvekstmiljø, gode skolemiljø og godt arbeidsliv er en forutsetning for at folk kan leve gode liv, og det er også viktig med tanke på forebygging, den psykiske helsen og på alle områder. Det er helse i alt vi gjør. Det må forebygges innenfor et tverrsektorielt område, og derfor har jeg forstått at folkehelsemeldingen skal være tverrsektoriell mellom departementene for å se på hvordan man skal styrke det helhetlige arbeidet knyttet til forebygging i årene framover.