trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2012-03-28:
Statsråden spør om sanksjoner. Men hun kjenner jo helt sikkert regelverket hun selv sitter og forvalter. Kommunene har sanksjonsmulighet. De kan f.eks. trekke ytelse dersom man sier nei til aktivitet. Jeg regner med at statsråden også mener at det regelverket er til for å brukes. Det gjør de f.eks. i Åmli kommune. Sannheten er at statsråden snakker om arbeidslinjen hver gang hun er i denne sal, men man stemmer ned forslag etter forslag, stemmer ned forslag om aktivitetsplikt. Høyre har lagt fram en omfattende strategi for å bekjempe lese- og skrivevansker blant Nav-klienter, som er et stort problem. Det ble stemt ned. Høyre hadde et forslag i sin regjeringstid om at psykiatri og rus skulle oppprioriteres, høyere enn alle andre områder hvert eneste år. Arbeiderpartiet har fjernet det. Høyre har hatt forslag om at vi skal ha et eget forsterket løp for unge uføre. Regjeringspartiene stemmer det ned. Så hvis statsråden kan nevne ett konkret forslag hun har tenkt å gjennomføre, å foreslå, for å få aktivitetsplikt i kommunene, er det bra. Hvis ikke virker det, med all respekt, som om hun har tenkt å «nave» seg gjennom disse sakene.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2012-03-28:
«Jeg er kjent med at flere skattytere skal ha blitt overført til Sentralskattekontoret for utenlandssaker, SFU, ved en maskinfeil hos skatteetaten i 2010. For disse skattyterne har det resultert i problemer med å få utstedt skattekort og derved for høyt skattetrekk som gir mindre utbetaling. I 2012 er det fremdeles vanskelig å få rettet opp i denne feilen. Hva vil statsråden gjøre med dette?»
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2012-03-28:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Vi vet alle at feil kan skje – det er helt menneskelig – og det skjer også i de store systemene våre. Så rammer det av og til folk hardt eller blir ubeleilig for dem. Mine opplysninger er at det fortsatt er noen – dette er saker fra mitt hjemfylke, Telemark – som har problemer med å få riktig skattekort og dermed bl.a. riktig trekkprosent. Det er en som har henvendt seg til undertegnede og fortalt at han på grunn av denne feilen helt tilbake til 2010 har hatt for høy trekkprosent på pensjonen sin og har hatt problemer med å få det rettet opp. Men jeg er glad for at finansministeren gjør det klart og tydelig at dette selvfølgelig skal rettes opp, til beste for dem som har blitt rammet.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2012-03-28:
Det frafalles, president.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2012-03-28:
«NRK meldte 7. mars om tre filippinske sykepleiere utsatt for tvang i forbindelse med organisering av arbeidsforhold ved Oslo universitetssykehus, OUS. OUS, samt kvinnene selv, har politianmeldt firmaet som formidlet sykepleierne. Det er òg kommet melding om sykehusansattes involvering i organisering av affæren. Vil statsråden sørge for at det foretas uavhengig gransking av OUS' ansattes rolle for å få klarhet i forholdene rundt denne saken, og gjøre at eventuelle lovbrudd og kritikkverdige forhold fra OUS' side følges opp?»
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2012-03-28:
Vi kan selvfølgelig ikke forhåndskonkludere noe i denne sal hva gjelder politietterforskning, men politiet etterforsker eventuelle brudd på straffeloven. Spørsmålet som statsråden som politisk ansvarlig må svare på, er: Hvordan kunne dette skje? Selv om det skulle vise seg at det ikke har vært brudd på straffeloven, er det vel neppe denne type rekruttering, denne type pleie av de ansatte og denne måten å bygge opp kompetanse i helsesektoren på som vi ønsker i dette landet. Helseministeren varslet en grundig gjennomgang av nettopp rutinene for ansettelse, sikre at det var skikkelige, anstendige vilkår i helsevesenet, i det offentlige – det som vi som politikere har styring over – etter den såkalte Adecco-saken. Spørsmålet til statsråden er rett og slett: Hvordan kunne dette skje?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2012-03-28:
Jeg vil understreke at Høyre selvfølgelig har full respekt for de rettsprosessene som foregår, og at vi på ingen måte har noen konklusjon på politiets etterforskning – eller hva den eventuelt vil lede til. Det er allikevel et politisk poeng her som, uansett om man finner et lovbrudd eller ikke, dreier seg om anstendige arbeidsvilkår og rekruttering i det offentlige, som helseministeren har det øverste ansvaret for. Mitt oppfølgingsspørsmål til statsråden vil være – uavhengig av denne politisaken, der jeg selvfølgelig forstår at hun ikke kan svare: Hvordan skal denne saken etterforskes eller undersøkes internt i OUS? Er det etter statsrådens mening rimelig og gunstig at det er personer som i hvert fall – eller kanskje ikke – har sittet veldig nær i denne saken, nær i rekrutteringspolitikken og nær ansvaret for de ansattes ve og vel og for anstendige arbeidsvilkår, som selv skal undersøke, eller burde man ha en ekstern granskning?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-03-28:
En annen viktig forutsetning for å kunne fungere i arbeidslivet er at man kan lese og skrive skikkelig. En ny undersøkelse viser nå at nesten 50 pst. av attføringsklientene skårer så lavt at de ville ha hatt store problemer med å følge kurs og undervisning på vei mot arbeidslivet. Samtidig vet vi at bare 3 pst. av dem får lese- og skriveopplæring. Høyre har de to siste stortingsperiodene fremmet forslag om en tiårig handlingsplan – en systematisk, nasjonal dugnad – for å heve voksnes lesekompetanse. Det er helt avgjørende for å tilegne seg de kunnskapene som trengs for å fungere som borgere, og ikke minst for å fungere i arbeidslivet. Hvis statsråden er enig i dette, ser hun at det er behov for en sånn nasjonal lesesatsing for voksne som Høyre har foreslått? Og hva slags strakstiltak vil statsråden iverksette for at Nav skal gi et leseoppleggstilbud til alle som trenger det, og ikke bare de 3 prosentene som får det i dag?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-03-28:
Jeg har følgende spørsmål til kunnskapsministeren: «En nylig publisert rapport om matematikkferdighetene hos norske allmennlærerstudenter viser urovekkende svikt i deres matematikkunnskaper. Det innebærer at mange matematikklærere i norsk skole har svak faglig basis i et av skolens kjernefag. Regning er en av fem grunnleggende ferdigheter. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at norske elever møter lærere med de nødvendige kvalifikasjoner i matematikkfaget?»
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-03-28:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg tror det er utrolig viktig at selv om man nå legger om lærerutdanningene, er det også viktig å overvåke resultatet til de studentene som er under utdanning, i forhold til det de kommer ut med til syvende og sist. Jeg tror ikke vi kan underslå betydningen av at gode lærere også er helt avgjørende hvis vi skal få bukt med den trenden vi ser, at svært mange elever både i ungdomsskolen og i videregående opplæring har så svake resultater i faget at det bare er så vidt de står. Hvis vi er enige om at matematikkfaget er kjempeviktig for rekruttering til mange typer utdanninger som samfunnet trenger mye av i fremtiden, er det uhyre viktig å sette inn støtet på lærerkvalitetssiden. Spørsmålet mitt til statsråden er da: Vil man ytterligere prioritere/skjerpe matematikkandelen av de videreutdanningsmidlene som stilles til disposisjon for norske lærere?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-03-28:
Jeg deler statsrådens beskrivelse av at vi har svære utfordringer knyttet til matematikkfaget. Men jeg har lyst til at statsråden skal dvele ved hvorfor det er viktigere at matematikklæreren har tung faglig fordypning når det kommer til ungdomstrinnet, enn at matematikklæreren har tung faglig fordypning når man starter begynneropplæringen. Høyre er veldig kritisk til at man er mer opptatt av at man skal møte en god lærer i 8. klasse, for hvis den berømte rullegardinen har gått ned, som statsråden beskriver, i 3., 4. eller 5. klasse, kan det være gjort så mye skade at det er for sent å stille opp med en god matematikklærer når man kommer til 8., 9. eller 10. klasse. Hva vil statsråden og regjeringen gjøre for å sikre at vi har topp kompetente matematikklærere allerede fra 1. klasse?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-03-28:
Mitt spørsmål er til landbruks- og matministeren. Me blir fleire. I Noreg fekk me nordmann nummer fem millionar 19. mars, og me veit at me vil vere seks millionar allereie om 16 år. Den same utviklinga ser me i resten av verda. Det er ein stor befolkningsauke. Da er det viktig med auka matproduksjon. Det å sikre trygg og kortreist mat er viktig i eit folkehelseperspektiv, det er viktig i eit miljøperspektiv, og det er òg viktig når me ser det i eit internasjonalt perspektiv, i solidaritet med verdas fattige. Derfor er det bra at me har fått ei landbruksmelding. I landbruksmeldinga er det viktig at me får gode verkemiddel, at me får klare strategiar og tydelege mål. Kristeleg Folkeparti meiner at meldinga gir ei god beskriving, men at ho er for lite offensiv når det gjeld verkemiddel. Me er opptekne av å auke matproduksjonen. For å få til det treng me bønder – både i dag og i morgon. Da er inntektsutviklinga for bøndene viktig i eit rekrutteringsperspektiv. Så treng me jord for å kunne dyrke og for å kunne gi auka matproduksjon. Mitt spørsmål til ministeren er derfor: Kvifor ønskjer ikkje regjeringa å redusere det urettferdige inntektsgapet som me ser i dag mellom bønder og andre grupper i samfunnet, og kvifor har dei ikkje blitt med på Kristeleg Folkepartis forslag om eit sterkare vern av matjorda, slik at me kunne fått til nettopp ein auka matproduksjon?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-03-28:
Landbruksministeren spør om eg seier at me skal samarbeide med Framstegspartiet. Det finst ingen sitat på meg der eg seier at Kristeleg Folkeparti skal samarbeide med Framstegspartiet. I alle fall må ein da leite veldig godt. Problemet er at det er like vanskeleg å finne bønder i Noreg som er fornøgde med dei verkemidla som regjeringa har lagt fram i denne meldinga. Viss ein ser kva me fekk til da Kristeleg Folkeparti sat i regjering – den førre landbruksministeren som la fram ei matmelding, var jo nettopp Kåre Gjønnes frå Kristeleg Folkeparti – ser ein betydelege resultat. Da Bondevik II gjekk av, utgjorde landbruksstøtta 1,7 pst. av budsjettet, i dag utgjer ho berre 1,4 pst. Mi utfordring er: Kvifor kan ikkje regjeringa bli med på forpliktande formuleringar som seier at me skal redusere inntektsgapet, når det er det bøndene ønskjer og krev?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
Jeg er glad for all fokusering på landbruk og mat i denne sal. Det er for få i denne sal som er opptatt av de store utfordringene som representanten Hareide her presenterer og vil fokusere på. Jeg er veldig glad for at denne landbruks- og matmeldingen som vi har lagt fram, får så stor oppmerksomhet. Innstillingen ble gjort ferdig i går ettermiddag. De utfordringene som Hareide påpeker, er jeg helt enig i. Det er at vi i en verden som har utfordringer når det gjelder klima, i en verden der mange sulter, skal vi også produsere mat i Norge. Jeg er også helt enig i at en viktig strategi for å få til det i Norge er å sikre ressursene, altså sikre jordgrunnlaget, og å sikre inntektsmulighetene. Jeg har også lyst til å si at praktisk handling sier mer enn fagre ord, og det synes jeg representanten Hareide må ta med seg. Regjeringen må måles på hva den faktisk har fått til siden 2005. I perioden 2006–2012 har de gjennomsnittlige inntektsmulighetene, målt som vederlag til arbeid og kapital, økt med hele 110 000 kr per årsverk, tilsvarende 70 pst. Under Bondevik II, som vi erstattet, lå inntektene stabilt på samme nivå i hele perioden. Jeg synes det er veldig flott at Kristelig Folkepartis posisjon i innstillingen viser tydelig i hvilken retning de vil gå, at de vil satse på norsk landbruk. Ingenting er bedre, som sagt, enn at vi har mange partier som er villige til å produsere norsk mat. Hvilke alternativ har Kristelig Folkeparti? Er alternativet å samarbeide med Fremskrittspartiet og Høyre? Vi har sett hva slags resultater det har gitt. Vi vet at Fremskrittspartiet har foreslått 6–7 mrd. kr i kutt og Høyre ca. 2 mrd. kr i kutt. Er det svaret fra Hareide?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
Jeg synes det er veldig flott at representanten Hareide påpeker at det ikke finnes noen sitater på at han ønsker å samarbeide med Fremskrittspartiet. Det er glimrende for oss, for vi ser jo i fellesskap, både Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og regjeringen, at det å samarbeide med Fremskrittspartiet vil være en dødslinje for norsk landbruk og norsk matproduksjon i hele landet. Så vil jeg bare understreke at vi har økt inntektsmulighetene hvert eneste år siden vi kom i regjering. Vi har aldri hatt en bedre situasjon når det gjelder jordvernet. Vi har en omdisponeringstakt som er nede på halveringsmålet, som er akkurat det Bondevik-regjeringen foreslo skulle være en målsetting. Vi ligger der allerede nå. Det er første gang i historien siden vi begynte å måle det i 1976. Når det gjelder investeringsmulighetene, som Kristelig Folkeparti også har vært opptatt av, har vi forbedret dem betydelig, og vi er opptatt av å forbedre dem videre. Jeg er opptatt av å jobbe videre med å forbedre rammevilkårene for norsk landbruk. Regjeringen er opptatt av å jobbe videre med det, både gjennom inntekter, gjennom et sterkere jordvern og gjennom å styrke investeringsmulighetene.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
La meg gjenta: Det har aldri vært brukt mer ressurser på norsk landbruk og norsk matproduksjon enn vi har gjort de siste årene siden de rød-grønne kom i regjeringsposisjon. Det er en vesensforskjell. Det er en knekk i inntektsmulighetene som er betydelig i landbrukets favør etter at vi kom i regjering. Vi har vist gjennom praktiske tiltak at vi har satset på norsk matproduksjon, satset på norsk landbruk. Jeg sier ikke her at vi er ferdige, for det er fortsatt for store forskjeller i forhold til andre grupper. Det er stor etterspørsel etter norske bønder i andre deler av norsk arbeidsliv, så vi er nødt til å forbedre inntektsmulighetene videre. Jeg mener at landbruks- og matmeldingen som er lagt fram, gir en veldig klar ambisjon om å øke produksjonen, øke inntektsmulighetene og sikre ressursgrunnlaget for framtiden. Det ligger fast, og det er jeg veldig glad for at også Kristelig Folkeparti går inn for i innstillingen – som jeg har klart å lese meg til så kort tid etter at innstillingen er avgitt.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
Når representanten Trældal sier at det er en bestilling til norsk landbruk uten tiltak, men med fagre ord, vil jeg etterlyse både fagre ord og fagre tiltak fra Fremskrittspartiet, slik at vi får et landbruk som når de målsettingene vi har om å sikre landbruk i hele landet og sikre økt matproduksjon. Så til regulatorrollen: Ja, TINE har ikke greid å gjøre jobben sin fullt og helt den siste tiden. Men det er ikke en systemfeil, det er en feil som har basis i den jobben TINE har gjort, og det tror jeg de er veldig klar over, og det er tatt opp med TINE. Så la meg også understreke at det aldri før har stått så klart i noen landbruks- og matmelding at vi skal ha markedsregulering, at vi skal ha et importvern, at vi skal ha forhandlingssystem som sikrer at næringen selv får innflytelse over situasjonen. Det er i motsetning til alt Fremskrittspartiet står for i norsk landbrukspolitikk.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
Når representanten Flåtten sier at vi har vært mer opptatt av å skremme Kristelig Folkeparti med Høyre og Fremskrittspartiet, tror jeg Kristelig Folkeparti selv vet best hvordan de skal opptre, og skjønner hvordan de skal forholde seg til de to partiene. Praktisk handling er viktig, og vi har, som sagt i mine tidligere svar, gjennomført mye i norsk landbrukspolitikk. Vi vil enda mer. Så er spørsmålet: Kan en da ta tak i skattetiltak, som er foreslått av Høyre i innstillingen? Nå ble innstillingen lagt fram i går ettermiddag, og vi skal ha en debatt om den etter påske – jeg ser fram til å gå inn i den diskusjonen da. Samtidig har vi tidligere erfaring med at skattetiltak er brukt, og vi har erfaring med at skattetiltak brukes i dag. Så jeg avviser ingen virkemidler i den forstand at vi skal jobbe for å sikre bedre jordvern, økt produksjon og på det viset sørge for at vi klarer å oppnå produksjon i hele landet. Men, som sagt, å svare direkte på de forslagene som Høyre har kommet fram til, vil jeg ikke gjøre her i dag.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
Jeg er glad for at Høyre understreker at de er opptatt av økologisk produksjon. Det er viktig at vi greier å stimulere til det i framtiden. I undersøkelsen fra Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning understrekes det at det brukes ca. 369 mill. kr på økologisk produksjon. Det er en sammenstilling – jeg har lyst til å understreke det – av direkte støtte til økologiske bønder, med tiltak som går både til utvikling og til forskning og undervisning. Så man kan ikke se på de midlene som at de utelukkende går til økologisk produksjon – de gjør ikke det, de går også til forvaltning. NILF understreker – jeg sjekket ut det – at det hersker stor usikkerhet ved tallene. Effektene for konvensjonell produksjon med disse midlene er ikke vurdert, bl.a. Det er et overordnet mål at landbruket er miljøvennlig. I utviklingen av økologiske driftsmetoder bidrar man med kunnskap og teknologi som kan nyttiggjøres i hele landbruket. Det er også en effekt. Markedet for økologisk mat, som også representanten Flåtten er inne på, svinger stort. I 2008, like etter at jeg ble utnevnt til landbruks- og matminister, fikk jeg brev fra sjefene for alle dagligvarekjedene om at økologisk produksjon måtte økes i Norge. Så gikk det ikke så lang tid. Finanskrisen kom, og markedet falt dramatisk. Det som skjer nå, er at omsetningen av økologiske produkter har økt med 10 pst. fra 2002 til 2011, ifølge en rapport som Statens landbruksforvaltning la fram i forrige uke. Det totale salget var da på over 1 mrd. kr. Økt markedsaktivitet og økt konkurranse i dagligvarekjedene har vist seg den siste tiden. Målsettingen, som ble satt på 15 pst., er satt for at svingninger i markedet ikke skal undergrave en langsiktig satsing. Det tar tid å omstille til økologisk produksjon og utvikle et økologisk sortiment som er tilpasset dagligvarehandelen. Det er en ambisjon at vi skal greie å jobbe videre med det, selv om det er en svært ambisiøs målsetting.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
La meg understreke at satsingen på økologisk produksjon er svært ambisiøs. Vi er ikke kommet så langt som vi ønsker, men vi ønsker å fortsette arbeidet for å nå disse målsettingene. Det er også viktig å understreke at satsingen på økologisk produksjon har en sideeffekt på den konvensjonelle produksjonen. Det har med kunnskap om redusert bruk av sprøytemidler og med miljøinnretning av produksjonen å gjøre. Så ambisjonen er veldig klar: Vi ønsker å komme dit. Så bortforklarer jeg ikke tallene, jeg bare understreker at det er stor usikkerhet ved det NILF har lagt fram. Så sier jeg samtidig at det som har kommet fram etter at NILF la fram sine tall, er at omsetningen av økologiske produkter har økt med 10 pst. fra 2010 til 2011 – etter at det har vært et stort dropp etter finanskrisen. Jeg ser muligheter for økt produksjon. Så til spørsmålet om dette vil gå ut over produksjonsmuligheten på andre områder – som er det siste spørsmålet fra Flåtten. Jeg tror ikke det. Jeg tror vi skal greie både å jobbe med å øke den økologiske produksjonen og samtidig ivareta ambisjonene om å øke norsk matproduksjon konvensjonelt.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
Jeg vil bare svare veldig klart at jeg mener at moderne norsk produksjon skjer i henhold til regelverket. Den er forsvarlig, den er bra, og den ligger på et høyt nivå sammenlignet med alle de land vi sammenligner oss med. Så der er det ikke noen problemer. Når det gjelder økologisk produksjon, har vi en ambisjon om å øke det området. Det er et økende marked. I Danmark, som vi ofte sammenligner oss med, er omsetningen av økologiske produkter betydelig høyere enn i Norge. Det gir signaler om at det er mulig å øke verdiskapingen på basis av økologisk produksjon også i Norge. Jeg ønsker å jobbe videre med å imøtekomme målsettingen om økologisk produksjon. Jeg tror det gir markedsmuligheter for norsk landbruk i framtiden. Så vil jeg samtidig sørge for at kunnskapen om økologisk produksjon også overføres til den konvensjonelle produksjonen, slik at vi får en vinn-vinn-situasjon. Det er utgangspunktet.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
La meg først få si at jeg oppfatter vel ikke et skille mellom såkalt normal produksjon og økologisk produksjon. Jeg oppfatter at både økologisk produksjon og konvensjonell produksjon er normal. Så vi har ulike målsettinger for det, som vi også har diskutert tidligere. Ambisjonen om 15 pst. økologisk produksjon er en ambisiøs målsetting. Samtidig er det selvsagt slik at vi er nødt til å forholde oss til markedet, slik at vi også produserer det markedet ønsker. For få år siden – som jeg sa i mitt forrige svar – ba norsk dagligvarebransje om at vi måtte satse mer på økologisk produksjon. Vi gjorde det. Så kom finanskrisen, og da duppet etterspørselen. Nå tar etterspørselen seg opp igjen. Jeg er opptatt av å nå de målsettingene vi har for økologisk produksjon, utnytte de mulighetene som ligger i markedet, og samtidig også øke produksjonen på andre områder. Jeg tror det er mulig å ha en vinn-vinn-situasjon, som jeg sa i stad, og på det viset sørge for at vi øker norsk matproduksjon totalt sett.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
Hadde jeg kunnet svare presist på det, ville vi vel ha løst de utfordringene med å nå målsettingene om økologisk produksjon. Det er riktig som representanten Andersen Eide sier, at omsetningen av økologiske produkter i Sverige og i Danmark er betydelig høyere enn den vi har i Norge. Det har også vært utgangspunktet for at vi tror det er mulig å øke den norske etterspørselen og den norske produksjonen av økologiske produkter. Vi har en veldig bra standard på det vi kaller konvensjonell produksjon, og jeg tror på sett og vis at vi er nødt til å jobbe i markedet for å øke den økologiske etterspørselen og på det viset nå målsettingene. Markedet vil være avgjørende, og her vil det være den norske forbrukeren som bestemmer hvordan produksjonen vil være sammensatt i framtiden. Min ambisjon er at vi skal nå målsettingen om 15 pst. Jeg tror det vil bli hardt å nå det innen 2020 – det må jeg innrømme – men likevel ligger den målsettingen fast.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
Ethvert tilfelle av vanstell av dyr gir grunn til stor bekymring. Saker som avdekkes, er ofte sammensatt og kan ha flere årsaker. Personlige problemer hos dyreeier er ikke et uvanlig fenomen. Det kan være flere årsaker til den registrerte økningen fra 2010 til 2011. Forhold vedrørende definisjon og metode gjør at tallene ikke uten videre er sammenlignbare. Definisjonen av «dyretragedier» i Mattilsynets rapporteringssystem er endret, slik at en større gruppe omfattes, og rapporteringen ble endret som følge av dette. Dette kan forklare en del av økningen, men ikke alt. Dyrevelferd har vært ett av tre prioriterte områder for Mattilsynet de siste to årene, og tilsynet har lagt ned mer ressurser i dette arbeidet. Mattilsynet arbeider planmessig mot et mer risikobasert tilsyn. Dyretragedier oppstår som oftest i risikodyrehold. Mattilsynet bruker mye ressurser på å identifisere og følge opp slike dyrehold. Dyrehold med dårlig historikk, som f.eks. de som leverer dyr i mindre godt hold til slakt, har større sannsynlighet for å bli undersøkt enn dyrehold med gode resultater over tid. Statistikken over forekomst av dyretragedier kan derfor bli litt misvisende, ettersom det ikke baseres på et tilfeldig utvalgt materiale. Et risikobasert tilsyn er imidlertid viktig for å kanalisere ressursene dit behovet er størst. Tilsyn som kommer etter bekymringsmeldinger fra publikum, har økt. Mattilsynet har lagt til rette for at mulighetene og pliktene til varsling som ligger i dyrevelferdsloven, skal tas i bruk. I tillegg kommer alle tilsyn hvor Mattilsynet er til stede i fjøset, men hvor tilsynsbesøket ikke primært har dyrevelferd som hovedformål. Slike tilsyn avdekker også dårlig skjøtsel. Uansett mener jeg, som representanten Bredvold, at en økning i antall tilfeller som avdekkes, er bekymringsfullt. Samtidig viser det at Mattilsynets økte tilsynsvirksomhet gir resultater. Jeg er glad for at Mattilsynet også fokuserer på dyretragedier i flere fora. Mattilsynet har gjennomført samarbeidsmøter med Landbrukets HMS-tjeneste og det såkalte strategisk forum for dyrevelferd, hvor temaet dyretragedier har vært tatt opp med næringen flere ganger. Det er viktig at næringen etablerer gode fellesløsninger for å forebygge tragedier. Mattilsynet gjør sin del av jobben, men sakene kan ikke løses ved tilsyn alene.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
Som sagt er jeg her for å forklare og ikke bortforklare. Det er ting som taler for at det ville blitt et større antall tilsynsresultater med funn som følge av definisjoner, men det forklarer som sagt ikke alt. Den nye dyrevelferdsloven som Stortinget vedtok i 2009, gir Mattilsynet et større spekter av virkemidler for å følge opp dyrevernsaker. Jeg har overfor Mattilsynet vært veldig tydelig på at nødvendige virkemidler skal brukes. Men så er det også fortsatt stor variasjon i virkemiddelbruken ved Mattilsynet, noe både Mattilsynets interne revisjoner og Riksrevisjonens undersøkelser av Mattilsynet har vist. Mattilsynet har ved flere anledninger fattet vedtak om aktivitetsnekt. Det har bidratt til redusert lidelse for dyr, særlig i det som kan kalles som problemdyrehold. Fokuset på dyrevelferd og fokuset på tilsyn er stort, det er viktig, og det må følges opp over hele landet.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-03-28:
Alvorlig vanstell av dyr kan resultere i at en person eller en familie blir nektet å holde dyr. Det er en av mulighetene man har når det gjelder reaksjoner. Det er et veldig alvorlig og inngripende tiltak, men det skal ligge der som en mulighet. Utover det er jeg veldig opptatt av at vi har et risikobasert tilsyn. Det betyr at vi bruker annen kunnskap til å vurdere risiko og ut fra den setter inn ressurser der sannsynligheten for å finne noe er høyest. Det betyr antakelig også at en får bedre resultater enn om det hadde vært helt tilfeldige tilsyn, slik jeg ser det. Et av de områdene som også representanten Bredvold nevner, er at vi får signaler fra slakterier og aktører som har tilknytning til næringen. De signalene skal følges opp nøye, og også varslingsplikten fra folk flest er viktig.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-03-28:
Økt inntekt er det viktigste tiltaket for å øke rekrutteringen til landbruket. Regjeringen slår fast følgende i meldingen: «Regjeringen vil derfor videreutvikle inntekts- og velferdspolitikken i landbruket med utgangspunkt i den landbrukspolitikken som er ført etter 2005.» Det vil altså si en større inntektsutvikling for bøndene enn for andre grupper. Inntektsforskjellen skulle tettes, trodde vi. Men i samme kapittel skriver regjeringen følgende: «Regjeringen vil sikre utøverne i landbruket en inntektsutvikling(...) på linje med andre grupper.» (...) Dette kan i beste fall kalles dobbeltkommunikasjon. Ser statsråden at dette kan være forvirrende? Hva mener egentlig landbruksministeren?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-03-28:
Målet om økologisk produksjon er som nevnt 15 pst. innen 2020. I 2010 ble det omsatt økologiske varer for 1,2 mrd. kr, kun 1,5 pst. av matvareomsetningen. Omsetningen av økologiske produkter må altså tidobles på åtte år om vi skal nå disse målene. Samtidig vet vi at forbruket av økologisk mat er tre ganger så stort i Sverige og seks ganger så stort i Danmark. Det er behov for en aktiv politikk og støtte til konkrete tiltak for å nå disse målene. I landbruksmeldingen er det få eller ingen eksempler på slike tiltak. Mitt spørsmål til statsråden er: Hva er årsaken til at Norge er så akterutseilt sammenliknet med våre naboland?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2012-03-28:
Den nye landbruksmeldingen som regjeringen har lagt fram – Velkommen til bords – er dessverre levert uten bestikk til Stortinget. Det er veldig få tiltak og mange ord. Jeg registrerer også at regulatorrollen til TINE og Nortura nesten ikke er berørt, og det til tross for at vi har sett systemfeil med smørkrise og ribbemangel – mangler vi har hatt i systemet. Systemet fungerer ikke. Det siste vi ser, er en reportasje i Aftenposten 17. mars, der TINE, som er regulator og konkurrent til Synnøve Finden, går inn i butikkene og fjerner konkurrentens produkter og sender dem regningen. Da sier Leif Forsell, departementsråd i Landbruks- og matdepartementet, at TINE ikke har mulighet til å opptre som markedsregulator i denne saken og at det viser at de har en mangelfull forståelse for regulatorrollen. Mitt spørsmål til Brekk blir: Hvorfor får ikke dette noen konsekvenser for regulatoren, når man bryter regelverket?
Svein Flåtten (Høyre), 2012-03-28:
Jeg forstår at man ikke kunne få forlik med Kristelig Folkeparti når man antakelig har vært mer opptatt av å skremme Kristelig Folkeparti med Høyre og Fremskrittspartiet enn å bli enig om formuleringer som i innstillingen ser ut som om de kunne ligget i nærheten av hverandre. Det har antakelig ikke vært sak som har avgjort det, men manglende vilje, og kanskje ideologi, fra regjeringspartiene. Så sier Brekk i svaret til Hareide at praktisk handling sier mer enn fagre ord. Det er jeg helt enig i. Når det gjelder jordvern, er det ikke bare snakk om å beskytte jorden, det er også snakk om å bruke jorden bedre. Der har Høyre en rekke forslag på skattesiden som helt opplagt vil øke investeringsevnen og kunne gjøre agronomien bedre. Er Brekk enig i at å gå skatteveien, f.eks. i forhold til grøfting og f.eks. når det gjelder investeringsfond, er en bra måte å få bedre agronomi på og på den måten gi bedre jordvern?
Svein Flåtten (Høyre), 2012-03-28:
Spørsmålet går til landbruks- og matministeren og gjelder økologisk produksjon, som Høyre er svært positiv til. Vi mener at det er en produksjon som kan bli svært lønnsom. Det er etterspørsel i markeder som betaler godt. Men vi har en bekymring. Det er nettopp kommet en rapport fra Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning som viser at den totale førstehåndsverdien av økologisk produksjon er 400 mill. kr. Det er ca. 1,5 pst. av total produksjon her i landet. Denne undersøkelsen viser også at den offentlige ressursbruken for å få frem disse 400 mill. kr også er 400 mill. kr. Samtidig vet vi at av disse 400 mill. kr selges det økologiske varer for bare 200 mill. kr, altså bare halvparten. Så kjenner vi til fra landbruksmeldingen at man skal opp til 15 pst. når det gjelder omsetning av økologiske varer. Det betyr altså en tidobling fra i dag. Vi er på 1,5 pst., det er 400 mill. kr. Vi skal opp til 15 pst. Det betyr at vi skal ha en førstehåndsverdi på 4 mrd. kr i økologisk produksjon om åtte år. Da blir spørsmålet mitt til landbruks- og matministeren: Når han allerede nå bruker like mye i offentlig ressursbruk som vi har i førstehåndsverdi, hvordan vil dette se ut om åtte år? Hvordan skal han finansiere disse 4 mrd. kr over budsjettene i 2020?
Svein Flåtten (Høyre), 2012-03-28:
Det forundrer meg at statsråden bruker taletid her i Stortinget til å bortforklare NILFs egne rapporter. Når det gjelder denne undersøkelsen som SLF har gjort, at omsetningen øker, viser tallene, når man ser dem over en 3–4-årsperiode, at omsetningen av økologiske varer i beste fall ligger i stabilt sideleie. Men jeg skal ta en bekymring og et regneeksempel til med statsråden. For å omsette det vi gjør nå, brukes 4 pst., nesten 5 pst., av arealene til økologisk produksjon for å få frem 1,5 pst. av førstehåndsverdien. Da greier ikke jeg å regne på annen måte enn at når vi skal ha ti-gangen i førstehåndverdi, må vi også ha det – eller noe i nærheten av det – når det gjelder arealene. Står dette i samsvar med de ambisiøse målene om bruk av arealer og økt landbruksproduksjon som ligger i meldingen?
Svein Flåtten (Høyre), 2012-03-28:
Spørsmålet er slik: «Aker selger sin 50 pst. andel i Aker Clean Carbon, ACC, for 0 kr gjennom en transaksjon hvor Aker er med på en mulig videre oppside, men er fritatt for eventuelle nye finansieringsforpliktelser. Transaksjonen fremstår som kompleks og med et ukjent endelig resultat bl.a. for staten som indirekte eier i ACC. Hvilke uavhengige vurderinger av transaksjonen har Nærings- og handelsdepartementet fått gjort av hva dette kan bety for statens indirekte investering i ACC gjennom Aker Solutions og direkte investering i Aker Kværner Holding A/S?»
Svein Flåtten (Høyre), 2012-03-28:
Jeg takker for svaret. Selv om jeg ikke får høre hvor disse forskjellige vurderingene kommer fra, er det interessant å høre at de er gjort. Nå er det jo slik at en god del av de transaksjonene som ofte gjøres mellom Aker-systemet og de forskjellige selskapene – hvor også staten av og til er inne – ofte har noe litt halvveis over seg, hvis man skal si det på en litt enkel måte. De er ikke endelige, fordi det alltid henger noe igjen som skal gjøres siden, og som øker kompleksiteten for oss som er utenforstående, i den forstand at vi er mest opptatt av hvordan statens penger håndteres. Er statsråden enig i at det er en tendens til mange slike operasjoner, og at det kanskje koster staten en del ekstra at nettopp disse vurderingene må gjøres?
Svein Flåtten (Høyre), 2012-03-28:
Jeg er veldig glad for det siste svaret, som særlig går på at man er spesielt oppmerksom. For det finnes jo en forhistorie i samarbeidet mellom nettopp disse sameierne, hvis man skal kalle det det. Jeg tror det er viktig at man har en mer enn særlig oppmerksomhet på denne typen transaksjoner. Vi hadde episoder som var uheldige for den politiske siden av dette. Jeg oppfatter det som betryggende at statsråden og departementet nå har en særlig oppmerksomhet på det. Hvis han i sitt siste svar også kan si at han vil fortsette med det – jeg tror nemlig ikke at dette er den siste transaksjonen som kommer i dette segmentet; det ser ut som om fantasien er uuttømmelig, kanskje også behovene, for den saks skyld – så vil jeg være glad for en slik bekreftelse.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-03-28:
Ikke overraskende har jeg et spørsmål til kunnskapsministeren, som jeg først og fremst vil gratulere med å være den andre statsråden i historien som har et så stort ansvarsfelt at man har ansvaret for alt fra Kampen kunstbarnehage «oppi høgget» ovenfor meg, SINTEF og Universitetet i Tromsø til Romerike folkehøgskole. Sist vi hadde en statsråd som hadde et så stort ansvarsområde, var i 2007. Da ble det litt for mye, og man innførte et hvileskjær i forskninga for å komme seg gjennom det. Etter det skjønte SV at det var dumt å ha så mye ansvar i ett departement, og skrev i en pressemelding at det er nødvendig med en egen statsråd for dette viktige politiske feltet – altså forskning og høyere utdanning. Mitt spørsmål til statsråden er: Mener hun at hun kan ivareta barnehagene, grunnopplæringa, fagskolene, kulturskolene, voksenopplæringa, høyere utdanning, forskninga i akademia, instituttene og næringslivet på en tilfredsstillende måte samtidig? Eller: Hvilket av disse områdene kommer til å få et hvileskjær under denne statsråden?
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-03-28:
Det er bra, men den arbeidskapasiteten hadde vel den forrige statsråden også til rådighet. Han satt verken i underutvalget eller var partileder, men måtte innføre hvileskjær på det viktige området som heter forskning. Jeg underslår ikke statsrådens store engasjement og store arbeidsinnsats når det gjelder barnehager. Min bekymring handler om forskning og høyere utdanning. Leder i Forskerforbundet, Bjarne Hodne, har uttalt: «Med den betydning forskning og høyere utdanning har for velferdsutviklingen og verdiskapingen i Norge, er det nødvendig at feltet synliggjøres gjennom en egen minister. Landet har ikke råd til mindre fokus på det.» Han har fått støtte fra Norsk studentorganisasjon og en hel rekke andre aktører innenfor dette feltet, som nå er bekymret. Mitt spørsmål til statsråden er: Er statsråden enig i at forskning og høyere utdanning har en særskilt betydning for velferdsutviklinga, men også for verdiskapinga i Norge, og at det trenger spesielt fokus?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-03-28:
Jeg har jo vært her før, for å si det slik. Svaret på spørsmålet fra representanten Skei Grande er ja, selvsagt mener jeg det når jeg har påtatt meg ansvaret for noe så utrolig viktig. Jeg pleier å si at dette er ikke en sektor, dette er et perspektiv på hvordan vi skal bygge samfunnet framover. Da ligger det noen styrker i å kunne se det fra forskning til barnehager og den andre veien, med alt som ligger imellom. Nå har vi gjennomført den største velferds- og kunnskapsreformen i nyere tid, nemlig full barnehagedekning. Vi har kvalitetsutfordringer på det området, det skal jeg ivareta på en skikkelig måte videre framover. Jeg gleder meg til å ha muligheten til å ha ansvar for forskning og høyere utdanning, for jeg er helt sikker på at vi kan se dette i mye nærmere sammenheng med andre ting vi driver med når det gjelder opplæring. Så vil jeg jo bemerke at jeg har vært partileder i SV i 15 år, men nå er det noen andre som har overtatt. Jeg har sittet i regjeringens underutvalg i nesten sju år, nå er det noen andre som har overtatt. Jeg har ledig kapasitet og stor arbeidslyst og energi.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-03-28:
Det er jeg – absolutt. Tora Aasland har gjort en formidabel innsats når det gjelder høyere utdanning, universitetene og forskningen i de fire og et halvt år hun har hatt det som sitt ansvarsområde. Jeg har tenkt å stå på i den jobben, som hun har gjort, og bringe det videre. Jeg har det perspektivet i bunnen – som jeg tror er helt avgjørende: nettopp det å se at alle områder i samfunnet er avhengig av forskning med høy kvalitet og høyere utdanning med høy kvalitet, ellers får vi ikke realisert ambisjonene våre på noe område – ikke i utenrikspolitikken, ikke i utdanningspolitikken, ikke i samferdselspolitikken og ikke i klimapolitikken. Det gir meg en kjempemulighet, nå som vi er i gang – jeg går rett herfra, omtrent, til en innspillskonferanse om den nye forskningsmeldingen – til å få satt det skikkelig og sterkt på dagsordenen. Det er en veldig stor fordel også å kunne se alle delene av det som er viktig for å bygge kunnskapssamfunnet, i sammenheng.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-03-28:
Jeg er lite grann overrasket over hvor høye og mørke Venstre er i akkurat denne typen utfordring, for Norge har én gang i historien hatt en minister som har hatt ansvar for forskning og høyere utdanning alene, og det er i de fire og et halvt år som Tora Aasland har vært forsknings- og høyere utdanningsminister. I alle andre år, under alle regjeringer som Venstre har vært en del av, har man hatt en statsråd for hele dette området. Det ligger noen fordeler også i å se det i sammenheng. Så er det sånn at jeg mener det er to utfordringer – nå har jeg vært to dager på jobb med ansvaret for hele dette området, så jeg har lyst til å ha en litt ydmyk inngang – det ene var jeg inne på i stad, nemlig å sørge for at alle som har ambisjoner på noe område i samfunnet, ser hvor avhengig en er av god forskning, god kvalitet på høyere utdanning og god rekruttering for å få realisert planene sine. Jeg tror det er utrolig viktig at hele regjeringskollegiet eier sin del av dette. Det andre er at jeg mener at vi på en del høyere utdanningsinstitusjoner har for dårlig gjennomføring og for mye frafall. Det er en utfordring jeg gjerne vil se på.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-03-28:
Før jeg går løs på det svaret, har jeg lyst til å understreke en ting, og det er at realveksten innenfor forskning i løpet av årene fra 2005 og fram til nå har vært på 27 pst. Så når man beskriver dette som en evig jammerdal, er man – hva skal en si – ute på jordet, men kanskje uten øks. Så til Thorsen: Det er et veldig viktig perspektiv, nemlig det at de utfordringene vi nå har når det gjelder realfag, ikke starter i høyere utdanning. De starter mye tidligere. Det ligger mange muligheter helt fra barnehagen og opp til å styrke realfagene, bl.a. matematikk. Det står dårlig til – egentlig ganske sjokkerende dårlig. Det er sånn at ca. 25 pst. av elevene som går ut av ungdomsskolen, har 1 og 2 i matematikk. En av seks elever på videregående stryker i matematikk. Dette er heller ikke problemer som starter der. Vi trenger rett og slett en opprustning av grunnleggende ferdigheter i regning og matematikk helt fra barnehagen og ut. Det gleder jeg meg til å ta fatt på, for her har vi en stor jobb å gjøre fremdeles.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-03-28:
Man kan ikke stemple en sektor som har hatt 27 pst. realvekst, som taper i budsjettkamper. Det går bare ikke an! Det går ikke for Høyre-folk; det går heller ikke for noen andre. Så la oss bare ikke starte med det litt stusslige utgangspunktet som noen prøver å påberope seg, en slags ukledelig offerrolle, for det fortjener ikke norsk forskning. Så er det riktig at vi har bestilt denne rapporten, med utgangspunkt i at vi nå skal i gang med å diskutere hvordan det 8. rammeprogrammet i EU og Horizon 2020 skal se ut, og på hvilken måte Norge eventuelt skal følge opp og tilknytte seg dette. Da er det et tankekors for oss at til det 7. rammeprogrammet bidrar vi med ca. 1,2 mrd. kr i året, men verdien av det vi får tilbake, er ca. 70 pst. av det vi selv bidrar med. Det er for dårlig. Det betyr at vi i stor grad sponser andre lands forskning. Et visst samarbeid skal det være her, men vi må ha som ambisjon at vi skal få mye mer igjen for det samarbeidet. Så det som representanten her tar opp, er en viktig del av den diskusjonen, i oppfølgingen av rapporten.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-03-28:
Hvis jeg har glemt en statsråd fra Willoch-tiden, beklager jeg selvfølgelig det. Det har likevel vært slik at det i de siste årene ikke har vært noen egen minister for forskning og høyere utdanning. Så synes jeg at opposisjonen også skal drive litt bedre norgesreklame. Vi har det høyeste nivået av offentlige midler knyttet til forskning per innbygger blant OECD-landene. Det er ikke en jammerdal på dette området; det er et område som har hatt 27 pst. realvekst. Så vil jeg selvfølgelig ha alle ambisjoner om å sørge for at vi fortsatt har realvekst, og at dette området øker. Men jeg mener at diskusjonen om kvaliteten og prioriteringen i forskningen også er en veldig viktig debatt, for vi kommer antakelig til å ha strammere rammer i budsjettene framover enn det vi har hatt til nå. Vi har en helt annen økonomisk situasjon enn landene rundt oss, vi har en eldrebølge på gang. Det betyr at forskningen hele veien må bevise hvor avgjørende viktig den er for hele samfunnet. Derfor er fokus på kvalitet også veldig viktig.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-03-28:
Jeg er helt enig i at resultatene fra den internasjonale TEDS-undersøkelsen om matematikkfaget er nedslående. Undersøkelsen tyder på at lærerstudentene ikke har den faglige og didaktiske kompetansen som skolen trenger, og særlig gjelder dette for ungdomsskolen. På barnetrinnet er resultatene noe bedre. Regjeringen var klar over, før TEDS-undersøkelsen ble gjennomført i 2008, at det var nødvendig å legge om lærerutdanningen – og det har vi gjort. Fra 2010 ble lærerutdanningen erstattet av to nye grunnskolelærerutdanninger. I grunnskolelærerutdanningen fra 1.–7. trinn er 30 studiepoeng i matematikk obligatorisk med mulighet for ytterligere fordypning. I grunnskolelærerutdanningen for 5.–10. trinn er kun faget pedagogikk og elevkunnskap obligatorisk. Derfor er jeg opptatt av å følge fagvalgene til studentene nøye, og foreløpige tall tyder på at mange studenter velger å fordype seg i matematikk. Med de to spesialiserte grunnskolelærerutdanningene har vi allerede grepet tak i flere av utfordringene som undersøkelsen avdekker. I tillegg er departementet i ferd med å fornye lærerutdanningen for 8.–13. trinn. Resultatene fra TEDS vil inngå i dette arbeidet. Det er ikke nok å lage nye rammer for utdanningene dersom det ikke skjer noe med det faglige og det didaktiske innholdet. Jeg vil derfor at følgegruppen for de nye grunnskolelærerutdanningene nøye vurderer utviklingen i matematikkfaget for å identifisere eventuelle svakheter. Fagmiljøene i lærerutdanningene har hovedansvar for å sikre at utdanningene har høy kvalitet, og man bør derfor vurdere å justere eget tilbud. Dette kan f.eks. skje i regi av Universitets- og høgskolerådet, og jeg vil ta dette opp med rådet. Dersom det er tvil om det nasjonale nivået på matematikkfaget, er dette en sak som Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen, NOKUT, bør vurdere nærmere. Det er ikke tilstrekkelig bare å forbedre lærerutdanningene. De lærerne som alt gjør en viktig jobb i skolen, må få mulighet til ytterligere kompetanseutvikling. I den nasjonale videreutdanningsstrategien er matematikk prioritert, og det er gledelig at faget har god søkning. Departementet har også innført krav om minst 60 studiepoeng i matematikk for tilsetting for å undervise i faget på ungdomstrinnet. Videre vil departementet følge opp høring om endring i opplæringsloven for å innføre krav om relevant fagkompetanse for å undervise i de enkelte fag. Dette vil i så fall bidra til at lærere som har fordypning i matematikk i fagkretsen, faktisk blir satt til å undervise i matematikk. Et annet tiltak for å styrke tilgangen til faglig sterke lærere er ordningen med avskriving av studielån for lærerkandidater som har høyere grads utdanning i matematikk. I tillegg vil jeg at skolen og lærerutdanningen i større grad bruker ressursene fra Nasjonalt senter for matematikk. Det som lærerstudentene har av grunnlag, har selvfølgelig sammenheng med hvordan hele skolen jobber når det gjelder matematikk og realfag.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-03-28:
Vi er i disse dager der at lærerne har søkt på videreutdanningsmidler, rektorene har sendt det videre og kommunene prioriterer. Jeg følger nøye med på hvordan lærerne fordeler seg i forhold til de ulike fagene, og det er selvfølgelig også aktuelt å se på om kapasiteten på matematikk er god nok. Men jeg tror ikke vi skal undervurdere hva slags utfordring vi har når det gjelder matematikk og realfag. Den er enda større enn det jeg var klar over før jeg kom inn i Kunnskapsdepartementet. Det dreier seg om grunnleggende ferdigheter helt fra barneskolen og gjennom hele utdanningsløpet. Vi er et folk av matteskrekk. Jeg treffer mange voksne hvor rullegardinen går ned i det øyeblikk man begynner å snakke om matematikk og realfag, og det er noen holdninger til realfag som vi også må ha med oss når vi sørger for at alle i alle ledd får bedre kompetanse. Vi har en strategi for realfagsatsing, vi har fornyet denne strategien for realfagsatsing, og jeg skal sørge for at vi får ytterligere trykk på det. Det er også en del av oppfølgingen av ungdomstrinnsmeldingen.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-03-28:
Så langt har vi vurdert det slik at når alle lærere som underviser fra 1. til 7. trinn, skal ha 30 vekttall i matematikk, har man et faglig utgangspunkt for å gi god undervisning på disse trinnene. Det kan godt hende at vi kan ta diskusjonen om hvorvidt dette skal revurderes etter hvert. Den store utfordringen vi har når det gjelder matematikk, er et høyere nivå på grunnleggende ferdigheter hele veien – absolutt hele veien – men ikke minst at vi klarer å holde matematikkinteressen oppe gjennom ungdomstrinnet. Da vet vi at vi har betydelige utfordringer, og det er også en del av det arbeidet vi nå gjør ved at matematikk er en del av satsingen etter ungdomstrinnsmeldingen. Vi må få til en mer praktisk og variert matematikkundervisning. Det innebærer egentlig mange timers foredrag hva vi burde gjøre på dette området. Det dreier seg om alt fra barnehagen til professorater og til internasjonalt samarbeid.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-03-28:
Som representanten Skei Grande var inne på, er det mange utfordringer innenfor forskning og høyere utdanning. Det får sikkert statsråden høre mer om senere i dag på den innspillskonferansen som hun skal på. Men jeg har et konkret spørsmål: Hvilken utfordring vil statsråden ta fatt på først innenfor dette feltet?