Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2011-12-05:
I forrige uke var jeg i Brussel og hadde samtaler med sentrale aktører i EU, og disse tegnet et dystert bilde av Europa. Den økonomiske og finansielle situasjonen i EU er meget alvorlig. Arbeidsledigheten stiger i mange EU-land, spesielt blant unge. Det er vanskelig å se for seg en snarlig vei ut av uføret som mange land er kommet i. Sammenliknet med Europa er Norge en rolig øy i et opprørt hav. På tross av opposisjonens gjentatte kritikk viser den gode situasjonen i Norge at regjeringen fører en fornuftlig politikk for arbeidsliv og næringsliv. Den norske modellen, som vi er de fremste forsvarerne av, står seg bra i en turbulent tid. Arbeidsmarkedet i Norge har, i motsetning til i mange andre land, bedret seg så langt i 2011. Antall sysselsatte personer har økt med 18 000 i perioden juni–september i år, og med hele 50 000 det siste året. Den klare bedringen vi så i første halvår, har imidlertid mistet noe av sin kraft etter sommeren. Arbeidsledigheten har holdt seg nokså stabil gjennom høsten. Arbeidsmarkedet i Norge vil unektelig bli påvirket av de internasjonale konjunkturene. Vi er imidlertid godt rustet til å møte en vanskeligere situasjon på arbeidsmarkedet. Vi har handlingsrom i den økonomiske politikken. Regjeringens aktive arbeidsmarkedspolitikk vil kunne tilpasses til endrede behov. Et hovedmål for regjeringen er å få flere i arbeid og aktivitet. Regjeringen vil opprettholde et fortsatt høyt antall tiltaksplasser i 2012. Bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak gir rom for om lag 71 200 plasser i gjennomsnitt i 2012, hvorav 17 000 plasser for ledige og 54 200 plasser for personer med nedsatt arbeidsevne. Vi foreslår å øke tiltaksnivået for personer med nedsatt arbeidsevne med om lag 1 000 plasser. Ordningen med tidsubestemt lønnstilskudd foreslås videreført i 2012. Jeg registrerer at opposisjonen har foreslått økninger i arbeidsmarkedstiltakene, men stiller meg tvilende til om dette vil utgjøre den store forskjellen på sysselsettingen og for de arbeidslediges muligheter på arbeidsmarkedet, når vi samtidig ser på de andre tingene de foreslår i budsjettet. For å kunne ha bedre informasjon om effektiviteten i oppfølgingen og avklaringen av arbeidsledige vil regjeringen sette i gang et forsøk hvor Arbeids- og velferdsetaten i større grad gjennomfører avklarings- og oppfølgingstjenester i egen regi som alternativ til kjøp av slike tjenester i form av tiltak fra eksterne leverandører. I Soria Moria II varslet regjeringen en egen jobbstrategi for mennesker med nedsatt funksjonsevne. Med den nylig framlagte jobbstrategien foreslår regjeringen et krafttak for å få flere i jobb og færre på stønad. Hovedmålgruppen for 2012 er personer under 30 år med nedsatt funksjonsevne, som er i overgangen mellom utdanning og jobb. Vi har fått med oss partene i arbeidslivet og funksjonshemmedes organisasjoner på denne satsingen. Aldri før har det vært satset så målrettet på denne gruppen. Jobbstrategien er en langsiktig og målrettet strategi. Av det totale tiltaksnivået skal om lag 500 plasser benyttes til jobbstrategiens hovedmålgruppe. Tilretteleggings- og oppfølgingstilbudet styrkes gjennom egne forsøk og ved utvidet bruk av tilretteleggingsgarantier med en fast kontaktperson i Arbeids- og velferdsetaten. I alt styrkes Arbeids- og velferdsetaten med 40 nye stillinger til denne strategien. Regjeringen foreslår å utvide ordningen med gruppe 2-biler til å gjelde barn og unge med sterkt begrenset gangfunksjon. Dette vil gi familiene som omfattes, en lettere hverdag. Jeg er glad for at en samlet komité støtter dette forslaget. Jeg har også varslet en gjennomgang av bilstønadsordningen. Arbeids- og velferdsetaten er en av neste års budsjettvinnere. Vi foreslår å bevilge 220 mill. kr til oppstart av programmet for en helt nødvendig IKT-modernisering i etaten. Moderniseringsprogrammet er en framtidsrettet og viktig satsing, som også vil gi bedre tjenester og kortere saksbehandlingstid for brukerne og samarbeidspartnerne. Videre foreslås det å styrke driftsbevilgningen til Arbeids- og velferdsetaten reelt med om lag 300 mill. kr sammenlignet med saldert budsjett for 2011. Denne styrkingen legger bl.a. til rette for at de økte driftsutgiftene til IKT ikke rammer kapasitet og kvalitet på tjenesten til brukerne. Økt driftsbevilgning til IKT er nødvendig for å sikre god forvaltning og fortsatt stabil drift av dagens IKT-systemer i etaten. Regjeringen foreslår å reversere utvidelsene i dagpenge- og permitteringsregelverket som ble innført i forbindelse med finansuroen. Den bedrede situasjonen på arbeidsmarkedet gjennom året tilsier at det ikke er samme behov som før for å beholde utvidelsen av dagpenge- og permitteringsregelverket. Hvis situasjonen på arbeidsmarkedet derimot skulle endre seg, er regjeringen klar til å sette inn nødvendige tiltak på nytt. Regjeringens arbeids- og velferdspolitikk har som et hovedmål at flere skal ta del i arbeidslivet. Det gjelder bl.a. en ny og forsterket IA-avtale, innføring av arbeidsevnevurderinger og aktivitetsplan, arbeidsavklaringspenger, forsøk med tidsubestemt lønnstilskudd og kvalifiseringsprogrammet. Innsatsen på dette området bidrar til å sikre en fortsatt høy sysselsetting i Norge sammenlignet med de aller fleste andre land. Et arbeidsliv med plass til alle forutsetter at arbeidsforhold og arbeidsmiljø medvirker til god helse og arbeidsevne for den enkelte gjennom hele yrkeslivet. Som det framgår av arbeidslivsmeldingen, arbeider de fleste under svært gode forhold i Norge. Det er beklageligvis enkelte bransjer, som f.eks. renholdsbransjen, som er preget av mange useriøse virksomheter og sosial dumping. Faren er at dette kan bre om seg og undergrave det gode arbeidslivet vi kjenner i Norge. Det er også bakteppet for vår styrking av Arbeidstilsynet de siste årene. Som oppfølging av dette har vi foreslått å styrke Arbeidstilsynet med 20 mill. kr i 2012 til å iverksette en godkjenningsordning og tettere oppfølging av renholdsbedriftene. Regjeringen har også foreslått å videreføre styrkingen på 10 mill. kr til Arbeidstilsynet, som ble vedtatt i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett i år, til en tettere oppfølging av bemanningsbransjen. Vår felles innsats mot sosial dumping kan ikke bare gjøres gjennom Arbeidstilsynet; også politiet, Skatteetaten, Mattilsynet og de regionale verneombudene er viktige i kampen mot sosial dumping. Vi trenger et godt organisert arbeidsliv med sterke fagforeninger og en organisert arbeidsgiverside for å møte utfordringene med useriøse virksomheter. Derfor blir det helt feil når opposisjonen vil svekke fagbevegelsens rolle, bl.a. ved å foreslå kutt i fagforeningsfradraget. Opposisjonens politikk vil etter min mening forrykke en finstemt balanse i det norske samfunnet på minst to områder. På arbeidslivsfeltet ønsker Høyre og Fremskrittspartiet å gi mer makt til arbeidsgiverne på bekostning av arbeidstakerne. Vi ønsker en arbeidsmiljølov med godt stillingsvern og forsvarlige arbeidstidsbestemmelser. De vil svekke disse bestemmelsene og åpne opp for mer midlertidige ansettelser. I skatte- og fordelingspolitikken ønsker Høyre og Fremskrittspartiet å gi skattekutt til dem med høyest inntekt og størst formue. Deres fordelingsprofil er ikke god. De to største opposisjonspartienes budsjettalternativer bærer også preg av urealistiske kutt og påplussinger som skal skape begeistring heller enn å dekke realistiske behov. Fremskrittspartiets kutt i dagpenger, sykepenger, supplerende stønad til personer over 67 år og uføretrygden er både urealistisk og usosialt. Pensjonsreformen trådte i kraft den 1. januar 2011, og den gir gode incentiver for folk til å stå lenger i arbeid. Over tid vil dette kunne gi økt yrkesaktivitet etter fylte 62 år. Samtidig kan den enkelte selv velge når han eller hun skal ta ut alderspensjon og hvor mye. I 2011 er det mange som har tatt ut tidlig alderspensjon. Samtidig er om lag seks av ti fortsatt i arbeid. Reglene for uttak av alderspensjon er nøytralt utformet; tidlig uttak av pensjon gir lavere årlig pensjon framover. Folketrygdens utgifter over tid påvirkes derfor i liten grad av om pensjonen tas ut før eller etter 67 år. Utsiktene internasjonalt blir stadig mer usikre. For å møte denne usikre framtiden er det bra at vi har lagt fram et budsjett for 2012 som kan bidra til å holde sysselsettingen oppe og arbeidsledigheten lav.