Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Jordbruksoppgjøret vi i dag debatterer, er et godt oppgjør for næringen. Dette er starten på en nødvendig kursendring som er framtidsrettet, og som kan sikre en utvikling i landbruket som svarer på de utfordringene vi står oppe i, med behov for: økt matproduksjon å sikre rekruttering å sikre et landbruk over hele landet Under den rød-grønne regjeringen stagnerte produksjonen, og selvforsyningsgraden ble redusert. Importen av landbruksvarer til Norge er mer enn fordoblet siste ti årene og utgjorde en verdi på 47,3 mrd. kr i 2013. Vi har underdekning av storfe- og sauekjøtt, som virkelig er noe vi kan produsere i dette landet. I løpet av de siste åtte årene økte importen av saue- og lammekjøtt med 10 pst. Subsidieringen økte, skjermingen økte, prisene økte – og importen økte. Jordbruksoppgjøret som de fire samarbeidspartiene er enige om, svarer på de utfordringene som norsk landbruk står overfor: For det første: Vi legger til rette for økt matproduksjon. Effektiv matproduksjon er jordbrukets hovedoppgave. Da må vi utforme virkemidlene sånn at de svarer på det. Vi må prioritere. Det gjør vi ved å legge til rette for at brukene kan vokse, ved å heve grenser som har til hensikt å begrense produksjon. Da kan også produksjonsutstyret utnyttes mer effektivt. Det er til det beste for alle. Vi hjelper ikke de minste ved å begrense de store og de som vil vokse. Vi flytter midler fra å telle dyr og areal til produksjon. Og vi legger bedre til rette for dem som vil satse for fullt, bruk som har ressurser til å være heltidsbruk. Mye av potensialet for produksjonen ligger der, på bruk der bonden er til stede hele tiden, for å optimalisere drift og agronomi. Og det er rimelig at de får et skikkelig økonomisk resultat. For det andre: Regjeringens opprinnelige tilbud ga bøndene samme inntektsutvikling som andre grupper, og vi var villig til å strekke oss lenger i forhandlinger. Etter enigheten mellom regjeringspartiene, Venstre og Kristelig Folkeparti om jordbruksoppgjøret får jordbruket en sterkere inntektsvekst enn andre grupper – godt over 5 pst. i gjennomsnitt. Jeg må minne om at under arbeiderpartiregjeringene og Bondevik-regjeringene var lik prosentvis vekst som andre grupper stort sett sluttresultatet av forhandlingene, fordi lik prosentvis vekst er lik vekst. For det tredje: Jordbruksoppgjøret kan bidra til å sikre rekruttering fordi det gir ungdommen større muligheter til å utvikle bruket enn det mor og bestefar hadde. Vi viser at vi mener alvor med at vi vil gjøre det økonomisk interessant å drive heltidsbruk for unge som har lyst til å være selvstendig næringsdrivende, med vekt på selvstendig. For det fjerde: Vi gjennomfører de største forenklingsgrepene som er gjort i jordbruksavtalens historie. Det har vært etterlyst fra mange hold i en årrekke. Men det har vært gjort veldig lite. Vi gjennomfører 26 større og mindre forenklinger – det har aldri skjedd før – forenklinger for næring og forvaltning, mindre byråkrati og et steg mot et mer oversiktlig virkemiddelsystem. Det betyr at noe må velges bort. Det har noen konsekvenser i omleggingen, men det er nødvendig i overgangen fra noe feil til noe riktig – fra noe bra til noe bedre. For det femte: Vi skal ha landbruk i hele landet med små og store bruk, og det krever differensierte virkemidler. Det har i debatten om dette oppgjøret vært overfokusert på endringene og underfokusert på hva det er endret fra og til. Fortsatt vil små melkebruk i distriktene få rundt fire ganger så mye budsjettstøtte per ku som store melkebruk i sentrale områder. Distriktstilskudd og fraktordninger røres ikke. Vi skal fortsatt ha landbruk over hele landet. Og dette oppgjøret prioriterer økt produksjon, fordi det er hovedoppgaven. Jeg er glad for at regjeringspartiene har kommet til enighet med Venstre og Kristelig Folkeparti om et godt jordbruksoppgjør. For regjeringen har det viktigste vært at hovedprofilen ligger fast. Vi prioriterer økt effektiv produksjon, økt handlingsrom, heltidsbrukene, forenkling og rekruttering. Gjennom Stortingets behandling er det også lagt et tydelig flertallsgrunnlag for de kommende jordbruksoppgjør.