Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-02-12:
Jeg begynner med å ta opp forslaget, så er det gjort. Høyres forslag er todelt. Det handler dels om tapt undervisningstid som følge av bråk og uro og dels om tapt undervisningstid som følge av at elever ikke får den undervisninga de har krav på etter læreplanene. Det finnes mange årsaksforklaringer på hvorfor mange elever i den norske skolen ikke får det antallet undervisningstimer de har krav på. Hovedproblemet i dag er at det ikke finnes noen systematisk dokumentasjon på omfanget av tapt undervisningstid for elevene. Derfor er det ikke slik representanten Lena Jensen sier, at vi vet nok om dette. Var det slik at vi visste nok, var det jo en desto større gåte hvorfor Regjeringa ikke har satt i verk tiltak for å sikre at elevene får den undervisninga de har krav på. Det er også veldokumentert at bråk og uro i klassen svekker læringsmiljøet. Vi har nettopp vært gjennom en lengre debatt om det og fått fram flere aspekter. Uro, forstyrrelser og for sent frammøte medfører at elevene kommer sent i gang med skolearbeid i timene. Spørreundersøkelsen «Elevinspektørene» fra 2006 viser at sju av ti tiendeklassinger rapporterer at lærerne bruker mye tid på å få ro i klassen. Det støttes også opp av PISA-undersøkelsen fra 2003. Erling Roland ved Senter for atferdsforskning uttalte for en tid tilbake til Aftenposten: «Det har vært en oppfatning at dersom man tar tak i disiplinproblemene, så er det et uttrykk for en autoritær holdning til barn og unge som vi ikke ønsker i Norge.» Det er nettopp slike holdninger som må endres dersom læringsmiljøet skal bedres. Flere forskere har pekt på at en av hovedårsakene til bråk og uro i klassene er at mange lærere ikke fungerer som gode ledere. I så måte skiller ikke læreryrket seg fra andre lederjobber hvor grensesetting er en viktig del av yrkesutøvelsen. Høyre mener at det er viktig å minne om at læreren ikke bare er en fagperson, men også skal ivareta viktige lederfunksjoner i forhold til elevene. Som for alle andre ledere gjelder det å finne balansegangen. En lærer skal være en autoritet uten å bli autoritær. Skal skolen kunne forvente at elevene skal levere som ønsket, må skolen også først levere det den er forpliktet til. Vi har i de siste månedene fått tallrike eksempler på at det kuttes i elevenes undervisningstid. Det har blitt opprettet tilsynssak ved flere skoler, og kutt i lærernes - og dermed også elevenes - undervisningstid frigjør ressurser som skoleledelsen mener kan benyttes til andre funksjoner. Et annet velkjent eksempel er at sommerferien ofte begynner lenge før siste skoledag. Aftenposten bad våren 2007 ni elever ved ni forskjellige videregående skoler om å loggføre hvilken undervisning de hadde fra 10. april 2007 til ca. 21. juni 2007. Det viser seg at for disse elevene har i gjennomsnitt mer enn 30 pst. av timene forsvunnet. Da de loggførte spesielt for månedene mai og juni, viste det seg at opp til halvparten av undervisningstimene i den perioden forsvant til andre ting enn ordinær undervisning. I ukene før sommerferien fylles skoledagene med bading, kakespising, kino, teater, ekskursjoner - og en av de hyppigste årsakene til at timeplanen ikke følges, er at lærerne er opptatt med andre ting, som kurs, turer med andre klasser og sensorvirksomhet. Alle skoler er som kjent forpliktet til å oppfylle minstekrav til undervisningstilbud, og slike kutt er derfor brudd på elevenes lovfestede rettigheter. Det fins i dag ikke noe system for å kvalitetssikre at elevene får det timetallet de skal ha. Høyre mener det er viktig at det utarbeides en oversikt over omfanget av og årsakene til den tapte undervisningstida, slik at det kan bli fastslått hvor utbredt problemet er, slik at det kan settes inn nødvendige tiltak. Samtidig som en systematisk kartlegging må foretas, er det helt avgjørende at den lokale skoleeier hele tida fokuserer sterkt på å oppfylle kravene som stilles til undervisningstid. Brevet som komiteen har mottatt fra Norsk Lektorlag, anslår at omtrent 1/3 av undervisningstida forsvinner i bråk og uro, og at det planlegges for et mindre antall timer enn det som er den nasjonale minstestandarden. I de nye læreplanene i Kunnskapsløftet ligger det en sterkere forpliktelse fra skolenes side til å gi elevene de undervisningstimene de skal ha i hvert fag. Hver læreplan er oppgitt med et årstimetall og ikke et antall uketimer som tidligere. Det er dermed blitt lettere for både elever, foreldre og utdanningsmyndigheter å følge med på om skolene oppfyller forpliktelsene sine. Selv om Kunnskapsløftet innebærer en forbedring i forhold til situasjonen slik den var tidligere, mener Høyre at det er viktig å utarbeide en landsomfattende kartlegging av årsakene til og omfanget av tapt undervisningstid i hele grunnopplæringa. Vi må sørge for at elevene sikres den undervisningstida de har krav på, og at de timene de har, blir utnyttet best mulig, til faglig undervisning og opplegg. Særlig i lys av de mange diskusjonene vi nå har om å utvide skoledagen, er det spesielt viktig at vi sørger for at den undervisningstida vi faktisk har, utnyttes som forutsatt.