Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2016-05-18:
Persontilpasset medisin har som formål å gi bedre samsvar mellom pasientens biologi, diagnostikk og behandling. Mer fullstendig informasjon om den enkelte pasient vil øke sjansene for vellykket behandling, samtidig som risikoen for bivirkninger blir redusert. Man kan på et vis si at persontilpasning er idealet i medisinen. Dagens diagnostikk er basert på pasientens sykdomshistorie, med symptomer og tester, patologisk vurdering og laboratorieanalyser av blod- og vevsprøver – og i tillegg ofte billedundersøkelser. Men denne informasjonen er ikke alltid nok, dessverre. Det er en kjensgjerning at det er behov for mer persontilpasning og mer presisjon innen medisinsk behandling. Hver dag behandles en rekke pasienter uten at en oppnår det ønskede resultatet. Det innebærer at mange mottar en behandling de ikke får nytte av, og i verste fall kan behandlingen gi alvorlige bivirkninger. Målet må være at helsetjenesten klarer å skille de personene som vil ha glede av en behandling, fra dem som ikke vil oppnå effekt. Persontilpasset medisin gir mer målrettede behandlinger og er allerede tatt i bruk på enkelte områder. Feltet blir i veldig stor grad drevet av forskning og teknologiutvikling, og foreløpig aner vi bare konturene av omfanget. For å utnytte de nye behandlingsprinsippene til beste for pasientene er det nødvendig med et betydelig løft og en koordinert nasjonal satsing. Dette er helt nødvendige grep for å bevare folks tillit til at den offentlige helsetjenesten tilbyr den beste behandlingen. Det er bred politisk enighet om at denne typen medisin vil få stadig større betydning. Regjeringen Stoltenberg ønsket å utvikle en nasjonal og helhetlig strategisk tilnærming til persontilpasset medisin. Forrige helseminister, Jonas Gahr Støre fra Arbeiderpartiet, ga som kjent våren 2013 de regionale helseforetakene under ledelse av Helse Sør-Øst i oppdrag å utrede persontilpasset medisin i helsetjenesten. Rapporten ble ferdig i 2014, og regjeringen har nå fulgt opp den med en nasjonal strategi for persontilpasset medisin, som er sendt på høring. Dessverre kan mottakelsen av strategien kun beskrives som lunken, selv medlemmene av referansegruppen mener at strategien burde vært mer ambisiøs. Da statsråden talte i Stortinget i forbindelse med Arbeiderpartiets representantforslag om satsing på persontilpasset medisin den 4. juni i fjor, altså i 2015, sa han følgende: «Strategien skal være for helsetjenesten, og den skal gi støtte i utviklingen og implementeringen av persontilpasset medisin. Rapporten fra den nasjonale utredningen og annen relevant informasjon skal legges til grunn for arbeidet. Strategien skal identifisere en visjon for persontilpasset medisin i Norge og inneholde en handlingsrettet plan for persontilpasset medisin i helsetjenesten. Planen skal omtale opptak i tjenesten, kommunikasjon, pasientveiledning, kompetanse og utdanning, teknologi og organisering, innsamling og håndtering og bruk av data og klinisk forskning. Den skal også omtale samfunnsøkonomiske aspekter ved persontilpasset medisin, herunder prioritering. Arbeidet skal gjennomføres som en åpen prosess der relevante interessenter er involvert.» Det hørtes veldig lovende ut, men mottakelsen av strategien er dessverre ikke applaus, nesten tvert imot, vil jeg si. Kreftforeningen har kalt strategien «et mageplask», mens Legemiddelindustrien sier at forslaget «mangler ambisjon og retning». Industrien savner også en sterkere kobling til målsettingene i regjeringens handlingsplan til HelseOmsorg21-strategien. Et større internasjonalt perspektiv med sentraliserte løsninger er det som industrien etterspør, mens strategien foreslår regionale løsninger. Bioteknologirådets høringsuttalelse sier at utkastet til nasjonal strategi «ikke går langt nok i å angi retninger og konkrete tiltak» for hvordan persontilpasset medisin skal innføres i helsetjenesten. I høringssvaret sitt etterlyser også rådet at det tas stilling til de etiske og politiske utfordringene persontilpasset medisin stiller oss overfor, særlig når det gjelder samtykke, informasjonsdeling og innsynsrett. Arbeiderpartiet er veldig klar over at innføring av persontilpasset medisin reiser en rekke faglige, etiske, praktiske og økonomiske spørsmål. Dette må derfor gjøres etter nøye utredning og med tydelighet. I Arbeiderpartiet forventer vi selvsagt at den nasjonale strategien ses i sammenheng med den kommende stortingsmeldingen om prioritering og med evalueringen av bioteknologiloven. Det er derfor vi, i likhet med høringsinstansene, savner en del. Derfor spør jeg: Hva er statsrådens ambisjoner på Norges og pasientenes vegne i dette arbeidet? Og hva vil statsråden gjøre for å imøtegå den kritikken som har kommet fra relevante aktører?