Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2010-04-19:
Det er en svært viktig og aktuell problemstilling som interpellanten tar opp. Spesielt viktig er det for de mange som bor og lever langs kysten, og ikke minst midt i den maritime klynga på Vestlandet. Interpellanten ga et godt bilde av situasjonen i sitt innlegg, men det kreves mer enn en debatt og at statsråd og stortingsrepresentanter reiser land og strand rundt, lytter og viser forståelse for de store utfordringene som verfts- og leverandørindustrien står overfor. Det kreves faktisk også handling fra Regjeringen. 4. desember 2009 hadde vi tilsvarende debatt i denne sal. Den gang var det Høyres representant Svein Flåtten som fremmet en interpellasjon om samme sak. Statsråden avsluttet den gang debatten med følgende ord: «Det er tydelig at det i Stortinget er en bred politisk forståelse for den alvorlige situasjonen som verfts- og leverandørindustrien kan komme i neste år, og særlig i 2011. Mange av representantene har også fått med seg mange av de gode, kreative og innovative ideene som fins i bransjen selv, om nye markeder, enten det dreier seg om vindmøller, miljøteknologi, spesialskip eller andre satsinger. Det er positivt, for det betyr at vi har stortingsrepresentanter som er i nær kontakt med bransjen, med bedriftene, og får gode innspill.» Under debatten uttalte statsråden også følgende: «Paradokset er at mens andre bransjer kanskje ser lyset i tunnelen og føler at man er på vei ut av finanskrisen, er denne bransjen på vei inn i den.» Fra høsten 2010 står to tredjedeler av skipsverftene uten ordrer, og de større offshoreverkstedene venter under 40 pst. kapasitetsutnyttelse. Mens skjermet sektor og deler av industrien erfarer ny vekst, er disse nå på vei inn i en meget utfordrende markedssituasjon. Det jeg spesielt bet meg merke i, var følgende sitat fra statsråden: «Vår oppgave er jo å sikre at dette faktisk blir en tunnel med et lys i den andre enden og ikke en sjakt hvor man er i mørket for lang, lang tid framover.» For meg hørtes det ut som om statsråden var svært så beredt – ikke bare til å lytte, men også til å ta nødvendige grep. Den samme følelsen har jeg fått gjennom oppslag i media, når statsråden har dratt land og strand rundt og lovet hjelp til verftene, senest i Dagens Næringsliv 29. mars og i Sunnmørsposten 30. mars. Jeg tillater meg derfor å stille statsråden spørsmål om hvilke grep han har tatt for at næringen nå skal stå bedre rustet til å se lyset i tunnelen. Jeg snakker da om tiden fra siste statsbudsjett, debatten 4. desember i fjor og fram til i dag. Hva som er gjort innenfor rammene til GIEK og Innovasjon Norge, vet vi alt om. Det er tiltak som Høyre har støttet, men det er dessverre ikke på langt nær nok. Ved næringskomiteens besøk i Møre og Romsdal var beskjeden klar fra verftsindustrien: Nå må dere sørge for at noe skjer. Så langt har det blitt mye snakk og lite handling. Statsråden viste til at Regjeringen ikke kan erstatte at internasjonale markeder forsvinner. Det kan jeg være enig i, men næringen har foreslått bygging av flere gassferger, mer fleksible låneordninger for fornying av fiskeflåten, bedre avskrivningssatser og fjerning av formuesskatt og arveavgift. Samtidig vises det til at åpning av nye oljefelt i Lofoten og Vesterålen vil gi gode ringvirkninger også til den maritime klynga. Høyre mener at bedriftenes egenkapital er viktigst for å berge arbeidsplasser og kompetanse. Vi ser nå med stor bekymring på situasjonen, da det er vanskelig – for ikke å si umulig – å grave fram egenkapital der den ikke lenger finnes. I flere år med rød-grønn skatteskvis har mange bedrifter blitt tappet for egenkapital gjennom økte skatter, penger som bedriftene sårt hadde trengt nå. Resultatet av Regjeringens politikk er problemer med lånefinansiering grunnet høye krav til egenkapital. Finansieringsvansker er en av hovedårsakene til krisen i verftsindustrien og leverandørindustrien. Høyre mener at skal en løse krisen i verftsnæringen, kreves det i hovedsak god egenkapital og finansieringsevne. Vi mener det var for tidlig å redusere økningen av lånerammene gjennom Innovasjon Norge som ble etablert i tiltakspakken i februar 2009, slik Regjeringen foreslo i årets budsjett. Høyre foreslo derfor at rammen for lavrisikolån ble økt med 1 milliard kr, og at landsdekkende innovasjonslån ble økt med 300 mill. kr utover Regjeringens forslag. Høyre støttet også utviding av GIEKs rammer, samtidig som vi tok til orde for at ordningen kunne bli mer fleksibel, slik at den kunne nyttes til fornying av fiskeflåten.