Arve Kambe (Høyre), 2012-06-15:
Det har vært interessant å sitte i finanskomiteen. Vi ser bakteppet i Europa, hvor det er store problemer med gjeldskrisen, mens den store utfordringen i revidert budsjett egentlig er å redusere den offentlige pengebruken og bruke mindre penger enn handlingsregelen. Høyre er enig i den tilnærmingen og bruker faktisk enda litt mindre oljepenger i forbindelse med revidert budsjett. Vi har nettopp hatt et stort lønnsoppgjør i privat og offentlig regi, som har vært bemerkelsesverdig godt for lønnstakerne, men ikke for Norges konkurranseevne vis-a-vis andre land sannsynligvis, noe som – i kombinasjon med et relativt høyt skatte- og avgiftsnivå og et fall i produktiviteten – gjør at vi kan få større utfordringer for norsk næringsliv enn vi egentlig liker å være klar over. Staten tok inn i fjor 1 200 mrd. kr i skatter og avgifter. Mye av det skyldes selvfølgelig moms og aktivitetsøkninger. Men i Høyre mener vi at også i revidert budsjett kunne vi gjort noen grep for å gjøre noen av rammebetingelsene bedre for næringslivet. Høyre har bl.a. tatt til orde for å fjerne arveavgiften i forbindelse med revidert statsbudsjettet. Det er med på å styrke det norske eierskapet, og det er ikke minst med på å styrke distriktsarbeidsplassene – istedenfor at de blir kjøpt opp av oppkjøpsfond, utenlandske eiere. Arveavgiften bidrar til at sønner og døtre som skal overta familieselskapene, må betale avgift til staten for å få lov til å drive den samme bedriften videre. Det er meningsløst, etter Høyres syn. Det er en annen dobbelthet som er kommet fram. Det er CO2-avgift på allerede kvotepliktig industri. Det er noe som finansministeren burde rydde opp i, i forbindelse med statsbudsjettet og i alle fall i forbindelse med revidert budsjett, og enda mer når man skal operasjonalisere klimaforliket. Det er rundt 40–50 – ja kanskje 60 – bedrifter som er omfattet av CO2-avgift, i tillegg til at de er blitt pålagt kvoteplikt, og noen av dem må også betale for kvotene, de har ikke gratiskvoter. Det ønsker Høyre å gjøre noe med, altså fjerne avgiften for kvoteplikten. Det er et enstemmig storting – og egentlig regjeringen også – som sier at vi ikke skal ha dobbel virkemiddelbruk, det fører til feil allokering av ressurser. Vi har to forslag som vi fremmer sammen med de andre partiene. Det ene gjelder at regjeringen i forbindelse med revidert budsjett varsler en ganske stor endring i yrkesskadeforsikringsordningen. Den har Høyre i merknadsform selvsagt vært med på å støtte. Det er et viktig arbeid som pågår for å gjøre det mer tidsmessig, og som vil føre til mer likebehandling og betydelige forenklinger. Det vi ser fra opposisjonens side, er at det er åpenbart at regjeringen ikke har gjort et godt nok forarbeid, for det er ganske stor motstand mot det som foreløpig er status her. Derfor har Høyre, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, en ganske stor merknad, mens Fremskrittspartiet har en liknende merknad om det samme området. Vi mener at det ville være en stor styrke om yrkesskadereformen har bredest mulig tilslutning blant partene som skal nyte godt av den og betale den, men også at den har bredest mulig forankring i Stortinget. Så har Høyre registrert at i de fem–seks siste sidene i statsbudsjettet tar regjeringen ut noe som både Høyre, Venstre og Fremskrittspartiet kommenterer i merknadene. Det gjelder snudd moms. Det er helt åpenbart at det har virket på to måter i Sverige. Det ene er at svart arbeid har fått en veldig stor reduksjon, mens statens inntekter og moms fra byggebransjen har økt. Det har kommet de store, ansvarlige selskapene til gode. Regjeringen avfeier snudd moms med å si at det er en dårlig løsning, og man sier at det kan føre til mer byråkrati i næringslivet. Det tror vi selvfølgelig på, men her må det avveies. Vi synes det er synd at regjeringen velger en så lett måte å avfeie snudd moms på, som i noen sider i revidert statsbudsjett, i stedet for å invitere Stortinget til å ta denne diskusjonen, for å øke statens inntekter og øke seriøsiteten i norsk arbeidsliv.