Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Fra regjeringen hører vi at store skattekutt til de aller rikeste er løsningen på hvordan vi skal få til økt vekst og derav flere i arbeid. Å kutte i formuesskatten er likevel noe som de aller fleste økonomiprofessorene klart uttrykker at det ikke finnes grunnlag for. Når vi i tillegg har en regjering som forlater den aktive næringspolitikken som Stoltenberg-regjeringen førte, frykter vi at konsekvensene av det er et Norge med økte forskjeller. Vi minnes godt sist Høyre satt i regjering og utsagnet fra daværende næringsminister Ansgar Gabrielsen: Verktøykassa er tom. Slik uttrykte han det ved flere anledninger. Det samme ser vi konturene av i det budsjettet som vi behandler i dag. Det må være underlig for Høyre, som liker å framstille seg som næringspartiet, å oppleve merknaden fra næringskomiteens flertall – som det er referert til flere ganger i denne debatten – som fastslår «at regjeringen ved å kutte i geografiske og bransjespesifikke virkemidler, forlater en aktiv næringspolitikk til fordel for en mer nøytral næringspolitikk». Klarere kan det vel ikke sies fra et flertall. I Arbeiderpartiet er vi opptatt av å føre en aktiv næringspolitikk, med satsing på vekst i hele landet. Et av de distriktsfiendtlige kuttene regjeringen gjør, er at de i år igjen kutter i de regionale utviklingsmidlene, til sammen kutt på ca. 40 pst. de siste to årene, som vil ramme verdiskaping og arbeidsplasser i hele landet. Som svar på min replikk karakteriserte ministeren dette som smalt. Da spør jeg meg: Vet ministeren hva disse midlene går til? Evalueringen viser jo det stikk motsatte, nemlig bred treffsikkerhet. I Arbeiderpartiets alternative budsjett har vi lagt inn en styrking av disse midlene med 300 mill. kr. Vi frykter at dette kuttet – sammen med kuttet i Innovasjon Norge og gjennomgangen av deres mål og organisasjonsstruktur – vil være ødeleggende for fylkeskommunen, som den gode næringsaktøren den er. Videre har vi gått imot regjeringens forslag om økning i beløpet for avgiftsfri netthandel. NHO og flere andre store aktører var under høringen veldig klare på at dette forslaget var direkte næringsfiendtlig, og ville sette flere tusen arbeidsplasser i fare. Arbeiderpartiet er opptatt av å fokusere på industriens vilkår. Derfor var vi i budsjettet i fjor klare på å reversere regjeringens kutt i CO2-kompensasjonsordningen. Det samme gjelder regjeringens forslag i år om å legge ned ordningen med tilskudd til innkjøpskonsortium for kjøp av kraft. Miljøteknologiordningen, som ble innført av regjeringen Stoltenberg, betegnes i en evaluering som en suksess. I Arbeiderpartiets budsjett legger vi opp til en styrking av dette, med 200 mill. kr utover regjeringens forslag. Vi støtter også og er glad for at Kristelig Folkeparti og Venstre gjennom budsjettforhandlingene fikk på plass to nye såkornfond neste år. Utover dette foreslår Arbeiderpartiet at regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2015 kommer tilbake med en plan for etablering av flere nye fond. Vi har også fått klare innspill om at det trengs tidligfasekapital for å bringe vekstbedriftene over den såkalte dødens dal. Derfor har Arbeiderpartiet lansert sitt akseleratorprogram for gründere og har avsatt 250 mill. kr i sitt alternative budsjett. Denne regjeringens mantra har vært å kutte i byråkratiet. Slik vi ser det, er det nettopp økt byråkrati regjeringen foreslår når de oppretter et nytt regelråd til en kostnad på 7 mill. kr. Det vises i den sammenheng til at i perioden 2006–2012 reduserte svenskene – som har et slikt regelråd – næringslivets administrative kostnader med 6,8 mrd. kr. På en tredjedel av den tiden forenklet regjeringen Stoltenberg næringslivets administrative kostnader med 5 mrd. kr. Dette viser at den norske modellen for forenkling under den rød-grønne regjeringen var vesentlig mer effektiv enn det svenske regelrådet.