Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-08:
Igjen vil jeg starte med å si at nok en gang skal vi behandle en god sak, for dagen i dag er historisk – den vil inngå i historiebøkene som en seier for rettssikkerheten. Kristelig Folkeparti har fått gjennomslag for å oppheve juryordninga og erstatte den med meddomsrett – jeg behøver vel ikke si at det skjer med et Dokument 8-forslag. Det betyr i korte trekk at både den tiltalte og den fornærmede nå skal få en begrunnelse for en eventuell frikjennelse eller dom. Det er bra. Det vil føre til økt rettssikkerhet. Juryordninga skal erstattes med meddomsrett, der både fagdommere og lekdommere vil avsi sin kjennelse. Påstanden om at rettssikkerheten nå svekkes fordi man ikke lenger skal dømmes av likemenn, er derfor feil. Lekdommere skal fremdeles ha flertall. Lekmannselementet står sterkt. Da juryordninga ble innført, bidro den til en viktig endring i norsk straffeprosess. Mange av de hensynene som juryordninga bygger på, gjør seg gjeldende i dag, bl.a. at man skal dømmes av likemenn. En oppheving av juryordninga medfører ikke at dette prinsippet faller. Flertallet i rettens sammensetning skal fremdeles være lekdommere. Derimot er det andre deler av begrunnelsen for juryordninga som ikke har samme relevans lenger. Jury inntreffer i dag kun i de mest alvorlige straffesakene i lagmannsretten, deriblant drapssaker, alvorlige narkotikasaker, sedelighetssaker mv. Ifølge juryutvalgets innstilling foreligger det i dag ca. 15 000 straffesaker årlig som går for meddomsrett, mens det kun er omtrent 300 jurysaker. Jury brukes altså i et stort mindretall av alle straffesaker som domstolene behandler. Juryen avgjør kun skyldspørsmålet – ved anonym votering og uten begrunnelse. Juryens kjennelse kan settes til side av fagdommerne i lagmannsretten. Hele saken behandles da på nytt med meddomsrett med tre fagdommere og fire lekdommere. Meddomsrett er altså garantien for rettssikkerheten i dag! Juryordninga har vært gjenstand for debatt i lang tid – sist da juryutvalget la fram sin innstilling i 2011. Et samlet utvalg var enige om å videreføre meddomsrett som prosessform i alle saker utenom i de mest alvorlige bevisankesakene. De poengterte at dagens sammensetning av meddomsrett med tre fagdommere og fire meddommere fungerer godt, og at den har allmenn aksept. I tillegg påpekte utvalget at meddomsrett som prosessordning ikke har vært gjenstand for faglig kritikk. Utvalget var tross denne enigheten delt i to like store fraksjoner i spørsmålet om juryordninga bør oppheves eller ikke. Juryordninga har flere klare svakheter. Domstolen skal avsi riktige og rettferdige avgjørelser etter en åpen, forsvarlig og effektiv prosess. Dette vil meddomsrett bidra til, bl.a. fordi domstolen nå skal begrunne alle sine kjennelser. Det vil bidra til å sikre at man kan etterprøve om avgjørelsen er tatt på riktig grunnlag, om bevisene er vurdert korrekt, og om rettsreglene er anvendt på rett måte. I saker som behandles for jury, foreligger det en begrunnet dom fra tingretten med åpen votering, mens ankebehandlinga kan ende med en ubegrunnet og anonym kjennelse av skyldspørsmålet. Dette svekker klart rettssikkerheten etter mitt syn og taler for at juryordninga bør erstattes med meddomsrett. Det er en rettssikkerhetsgaranti at begrunnelsene er korrekte, presise og fullstendige. Innføring av meddomsrett i alle saker vil også medføre at vi får et mer effektivt system og bedre utnyttelse av domstolens ressurser. Blant annet slipper man dobbeltbehandlinga som juryordninga kan medføre. Når vi nå har behandlet spørsmålet om juryordning, har det vært veldig viktig for Kristelig Folkeparti at vi ikke falt ned på et kompromiss, men at vi fikk gjennomslag for forslaget vårt om å oppheve juryordninga og erstatte den med meddomsrett. Årsaken til det er bl.a. at meddomsrett sikrer at begrunnelsen skrives som en del av prosessen og ikke etter at spørsmålet om tiltalte er skyldig eller ikke, er avgjort. Det er etter mitt syn en forutsetning for å komme fram til en veloverveid og godt begrunnet avgjørelse at man arbeider med begrunnelsen når man skal fatte en avgjørelse. Og skal vi sikre nettopp dette, er det helt avgjørende at de som har tatt avgjørelsen, er med på å skrive den. Jeg er derfor glad for gjennomslaget for å innføre meddomsrett i alle saker. Det vil bidra til å øke rettssikkerheten fordi avgjørelsen blir tatt i samhandling mellom fagdommere og lekdommere. Noen har påstått at lekdommerne vil bli overkjørt om man innfører meddomsrett og opphever juryordninga. Faktum er at det ikke foreligger empirisk grunnlag for å hevde dette. Derimot foreligger det forskning som viser at jurymedlemmer opplever å bli overkjørt av andre jurymedlemmer. Lekmannselementet styrkes derfor ved meddomsrett. Til slutt vil jeg takke Høyre, Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet for nok et godt samarbeid. Jeg ser fram til behandlinga av denne saken og også til sammensetninga av meddomsretten.