Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2009-04-02:
Jeg har det siste året vært på flere nedrustningskonferanser og ikke-spredningskonferanser internasjonalt. Hver gang er jeg like stolt over å kunne vise til at Norge har en regjering og et parlament som er enige om at vi skal ha en verden fri for kjernevåpen, og som går i bresjen for våpenkontroll, nedrustning og ikke-spredning. Alle steder møter vi nordmenn lovord, anerkjennelse og begeistring over norske initiativ og vårt arbeid med nedrustning, bl.a. fra det internasjonale parlamentarikernettverket mot atomvåpen. Interpellanten nevnte St.meld. nr. 33 for 2006–2007, som kom for et par år siden. Stortinget har imidlertid behandlet flere relevante saker etter det, først og fremst St.meld. nr. 27 for 2007–2008 sist høst, med debatt i Stortinget 20. november i fjor. Da sluttet en enstemmig utenrikskomité seg til Regjeringens tre hovedmålsettinger i meldingen, som er: å arbeide for sikkerhet på lavest mulig rustningsnivå gjennom folkerettslig bindende avtaler å arbeide for en verden fri for masseødeleggelsesvåpen å arbeide for avskaffelse av våpen som forårsaker uakseptable humanitære lidelser Komiteen understreket også at vi må jobbe for nedrustning og ikke-spredning av alle typer masseødeleggelsesvåpen. Likevel var komiteen enig om, og erkjente, at atomvåpen er i en særstilling. Det sa for øvrig også utenriksministeren her fra talerstolen. Husk at det døde like mange i Hiroshima og Nagasaki som i tsunamien i Sørøst-Asia i desember 2004. Men atombomben var menneskeskapt – en tilsiktet hendelse. I dag finnes det bomber som er mange, mange ganger større enn bombene som falt over Japan. Norge har vært, og er, veldig aktiv i NATO for å få til våpenkontroll og ikke-spredning. På fjorårets NATO-toppmøte greide Norge, sammen med Tyskland, å få til spesielle nedrustningsforpliktelser i sluttdokumentet. Det kan hevdes at NATOs atomstrategi bryter med forpliktelsene i Ikke-spredningsavtalen, NPT. Tilsynskonferansen i 2000 kom opp med en handlingsplan med 13 skritt for atomvåpennedrustning og ikke-spredning. Selv om samme konferanse i 2005 endte i fiasko, fortsatte arbeidet med den såkalte 7-landsgruppen, ledet av Norge. Det er viktig å jobbe for en fornyet visjon i NPT-prosessen, særlig med tanke på tilsynskonferansen neste år. Men det er et problem at NATO fortsatt har en atomstrategi som er tilpasset en kald krig-situasjon. Det ville være et viktig signal til tilsynskonferansen om NATO tar atomstrategien opp til drøfting det neste året. Det er derfor det er så viktig å få til et vedtak på toppmøtet nå – som starter i morgen – om at det skal utvikles et nytt strategisk konsept for alliansen. NATO har, som både interpellanten og utenriksministeren sa, startet en prosess med et transatlantisk charter. Planen er å vedta en såkalt Declaration on Alliance Security på toppmøtet, som også markerer alliansens 60-årsjubileum. Der er det viktig at det oppnås enighet om et nytt strategisk konsept, som det så må jobbes med fram til neste toppmøte. Som utenriksministeren understreket, vil forhandlingene om et nytt konsept trolig bli utfordrende, ikke minst på det feltet vi snakker om nå. For ti år siden viste det seg umulig å nedtone atomvåpnenes rolle. Utenriksministeren sa her for noen minutter siden at ambisjonene nå må være høyere. Jeg er for øvrig hundre prosent enig med utenriksministeren i at samholdet i NATO er bygd på et langt sterkere fundament enn utplassering av taktiske atomvåpen i Europa. Her øker kravet om tilbaketrekning, særlig fra medlemslandenes parlamenter. Til slutt: Lyspunktet i dag er at USA og Russland er blitt enige om å forhandle fram en ny avtale om gjensidig nedrustning av bl.a. strategiske atomvåpen. Disse to superstatene har 95 pst. av alle atomvåpnene. Faktisk går verden også framover. Vi trenger av og til litt tålmodighet, samtidig som vi er veldig utålmodige.