Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2020-04-21:
Det er godt å se at deler av samfunnet sakte har startet returen mot en litt mer normal tilværelse. Også arbeidet her på Stortinget har vært preget av krisen verden gjennomgår nå. Jeg vil derfor takke komiteen ekstra for godt arbeid i en krevende tid. Som næringslivet i Norge er heldigvis også Stortinget iallfall litt endringsvillig og ganske omstillingsdyktig, og det trengs. Næringslivet i Norge gjennomgår det som for tiden er den vanskeligste situasjonen de noensinne har befunnet seg i. Bedrifter vil gå konkurs, ledigheten vil være høy, og det kan vare lenge. De internasjonale verdikjedene er skadeskutt, og restaureringen av internasjonal handel og internasjonalt næringsliv vil være minst like utfordrende som problemene vi må løse her i Norge. Et sterkt næringsliv er grunnmuren i velferdssamfunnet, og selskapene med statlig eierandel utgjør en viktig del. Du og jeg eier selskapene, og staten har en viktig jobb med å forvalte verdiene på vegne av oss. Det er også av stor betydning for tilliten til det norske kapitalmarkedet at forvaltningen av selskapet er profesjonell og forutsigbar. Det er i utgangspunktet bred politisk enighet om rammene for statens eierskapsutøvelse, og det har det vært i snart 20 år. Siden meldingen ble lagt frem for omtrent fire måneder siden, har landskapet endret seg på måter ingen kunne forutse. Det er derfor viktig å understreke at det er klart at statens eierskapsutøvelse vil og må tilpasses krisen vi er inne i. Prinsippene for eierstyring tillater dette og kommer ikke i konflikt med utfordringene som ligger foran oss. Det vil være slik at selskapene staten har eierskap i, vil fokusere videre på verdiskaping, noe som vil bidra til mer aktivitet og til å sikre arbeidsplasser. De ulike begrunnelsene for statlig eierskap bereder grunnen for at de statlige eierskapene kan benyttes som verktøy for å komme oss enda bedre gjennom krisen. Samfunnssikkerhet og beredskap, andre sektorpolitiske mål, høy avkastning over tid, oppdrag som skal løses på vegne av staten, og bærekraftig verdiskaping, er – hver for seg og alle – mål som gjør at det statlige eierskapet vil være viktig, både gjennom og på den andre siden av krisen. Høyre mener at det også i fremtiden må være privat eierskap som er hovedregelen. Det skal ikke utelukkes at den statlige andelen i en begrenset periode kan økes, som ett av mange tiltak i en krisesituasjon, men et velferdssamfunn som Norge kan ikke eksistere uten et sterkt privat næringsliv. Det statlige eierskapet må begrunnes. Komiteens flertall, alle unntatt Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti, skriver at de registrerer «at det førende prinsipp er at staten skal ha eierandeler i selskaper når det er den beste løsningen for å ivareta de ulike behov staten har». Denne merknaden gir stort handlingsrom også i en krisetid. Selv om jeg innledet med å si at det er bred politisk enighet knyttet til statens eierskap og eierskapsutøvelse, er det et stort mindretall som ønsker å øke statlig eierskap, som et prinsipp. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet mener statens eierposter skal økes, og her går det altså et skarpt skille. For Høyre er det ikke et selvstendig poeng å øke statlige eierposter, snarere tvert imot. I begrensede perioder kan det ha noe for seg fordi det er til beste for statens behov, men som prinsipp blir det galt. Når venstresiden ønsker å styrke det statlige eierskapet, virker det heller som en snarvei til å nå et av de andre målene den rød-grønne siden skisserer, nemlig styrket nasjonalt eierskap på Oslo Børs – en børs som allerede er blant de mest statlig dominerte i verden. Videre behandler vi i dag også et representantforslag om statlig lederlønnskuttreform. Jeg er glad for at dette er gjenstand for drøfting i eierskapsmeldingen, for for å rekruttere og beholde gode ledere er lønn en del av prosessen. Prinsippet om at lønnen må være konkurransedyktig, men ikke lønnsledende, er et godt prinsipp. Hensynet til moderasjon skal også tas ikke bare ved fastsettelse, men også ved justering av godtgjørelse. Det er viktig at de ulike foretakene etterlever disse retningslinjene, og at styrene er seg bevisst sitt ansvar i prosessene. Åpenhet og rapportering gjør dette tilgjengelig for alle. Det er nødvendig for at allmenheten skal ha tillit til selskapene og ordningene. Høyre er tilfreds med at det varsles at retningslinjene for lønn og godtgjørelse skal revideres – det vil gi ytterligere tydeliggjøring for styrene. Staten eier næringsvirksomheter initiert av staten, næringsvirksomhet overtatt av staten og egenproduksjon av varer og tjenester. Slik vil det være i fremtiden også, men statens behov må ligge til grunn for hvor store de ulike eierpostene skal være. Norge er blant de best rustede i verden til å komme oss mest mulig helskinnet gjennom situasjonen vi nå står i. Det statlige eierskapet og utøvelsen av dette er ett viktig verktøy.