Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2003-06-05:
Med denne meldingen har regjeringspartiene gitt folkehelsearbeidet et løft, der det endelig blir satt søkelys på kvinnehelse. Ved å fokusere på kvinners helse har Regjeringen erkjent at kvinner og menn har blitt og blir behandlet ulikt i Helse-Norge. Med St.meld. nr. 16, Resept for et sunnere Norge, er målet at flere av oss skal oppleve økt levealder med god helse og reduserte helseforskjeller. Sjøl om den norske befolkningen generelt har god helse, viser meldingen at det er økende helseforskjeller i samfunnet. De utbredte folkesykdommene er særlig relatert til livsstil, der vi i dagens moderne samfunn tilegner oss stadig flere livsstilsrelaterte sykdommer som fører til redusert livskvalitet, tapte leveår og store kostnader for samfunnet. Stadig flere røyker mer og mosjonerer mindre, samtidig som kostholdet ikke alltid er det beste. «KOLS-kvinnene kommer», stod det å lese i Dagens Medisin 27. mars 2003. Overlege Anne Naalsund ved Rikshospitalets lungemedisinske sengepost viser til at KOLS tradisjonelt har vært en mannssykdom, men at de siste ti årene har antallet kvinner som har mistet livet som følge av KOLS, økt med 85 pst. Hun viser til at antallet unge kvinnelige KOLS-pasienter er et klart uttrykk for at røyking er mer skadelig for kvinner. Folkehelsemeldingen fokuserer derfor både på den enkeltes ansvar for egen helse og det offentliges ansvar spesielt i det forebyggende folkehelsearbeidet. Røykeloven som flertallet i Stortinget nettopp har vedtatt, bidrar et godt stykke på vei. Innsatsen skal nå særlig rettes inn mot forskning på kjønnsforskjeller i helse. Kunnskapen om kvinnehelsen skal styrkes, og det skal forskes på årsakene til sykdommer som særlig rammer kvinner. Som eksempler kan nevnes beinskjørhet, muskelsykdommer og kreft. For å sikre kvinner tryggere og bedre behandling ved f.eks. brystkreft ber flertallet fra Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti om at brystkreftbehandling sentraliseres til færre sykehus for å få bedre tjenester. Til tross for at kvinner og menn er forskjellige, har forskning og medisinsk utvikling gjennom historien vært ensidig basert på menns premisser. Kunnskapen om feildiagnostisering og bivirkninger grunnet feilmedisinering som særlig rammer kvinner, skal nå endelig bli bedre. I Dagbladet har vi kunnet lese om hjertesyke kvinner som har fått feil diagnose fordi de ikke har samme symptomer på hjerteinfarkt som menn. I artiklene hevdes det at leger ikke kan kvinnekroppen, og at hjertesyke kvinner av den grunn blir medisinert for lungebetennelse, eller de blir rett og slett avvist. En hjertespesialist ved Feiringklinikken har uttalt i Dagbladet 8. mai: «Menn er lettere å «lese», for de har symptomer som står i læreboka. Kvinner har ofte andre symptomer.» Samme dag i samme avis kunne vi også lese om en ung kvinne på 35 år som døde av sitt tredje hjerteinfarkt. Legene sjekket aldri kvinnens hjerte, til tross for at hun oppsøkte lege flere ganger og klaget over vondt i brystet. Som kvinnelig helsepolitiker i Høyre er jeg derfor svært tilfreds med at det skal utarbeides en opptrappingsplan for forskning på kvinnehelse, som skal sikre at kvinner også kan få sine symptomer beskrevet i læreboken for leger. Jeg er svært tilfreds med at det skal startes egne forskningsprosjekter om muskel- og skjelettsykdommer, som særlig og i svært stor grad rammer kvinner. Komiteens flertall mener at fibromyalgi bør tas inn som et spesifikt satsingsområde i kvinnehelsepolitikken, og at det norske helsevesen trenger skolering og oppdatering på feltet. For denne gruppen syke er det en milepæl at en samlet sosialkomite ber om at det opprettes et nasjonalt kompetansesenter for fibromyalgi. Arbeiderpartiet foreslår Jeløya. Flertallet overlater til fagfeltet å finne ut hvor et slikt senter bør ligge. Folkehelsemeldingen er et historisk løft for kvinnehelsen, og flertallet ber Regjeringen følge opp tiltakene i St.meld. nr. 16 gjennom de årlige statsbudsjettene.