Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-12-15:
Senterpartiet prioriterer å bruke penger på det som betyr noe for folk i hverdagen. Vi vil sørge for at barn og unge har en trygg og lærerik hverdag i barnehagen og på skolen, og at eldre kan leve et aktivt liv og få en verdig omsorg mot slutten av livet. Vi setter det viktigste først: tjenester til innbyggerne og trygghet for folk i hele landet. Kommuner og fylkeskommuner sørger for disse grunnleggende velferdstjenestene til alle som bor i Norge, og er de som sikrer levende lokalsamfunn. De får ansvaret for stadig flere oppgaver og økte kostnader for å sikre tjenester til innbyggerne, uten at vi ser det igjen i regjeringens budsjettopplegg for 2021. Samtidig står vi fortsatt midt i en pandemi som ytterligere forsterker problemene mange lokalsamfunn, bedrifter og mennesker i hele landet står i. Høyreregjeringens forslag til statsbudsjett og forliket med støttepartiet Fremskrittspartiet betaler ikke for summen av oppgaver som pålegges kommuner og fylker. Regjeringen og Fremskrittspartiet kommer stadig med nye pålegg og en påstand om at økonomien i kommuner og fylkeskommuner aldri har vært bedre. Det er nesten som om regjeringspartiene og Fremskrittspartiet tror at lokalpolitikere kutter i tilbud fordi de vil folk vondt. Ikke siden 2004 har så mange kommuner varslet om vanskelige budsjetter for neste år som nå, og det er uten hensyn til koronautgifter. Handlingsrommet som regjeringen presenterer, er 700 mill. kr for kommuner og fylker til neste år før effektivisering – ja, altså at man skal legge ned, eller springe stadig raskere. Pengeboka blir mager når en rekke kostnader beleilig holdes utenfor av regjeringens beregninger. Nivået på eiendomsskatt er historisk høyt, og rekordmange kommuner har innført eiendomsskatt under regjeringen Solberg. Regjeringen og Fremskrittspartiets politikk har en stor del av skylden for det. Bakgrunnen for vanskelige beslutninger i mange kommuner er at de har opplevd en sterk økning i utgiftene til pleie- og omsorgstjenester de senere årene, langt utover prisstigningen, samtidig som kravene er blitt flere. Endringen i arbeidsavklaringsordningen gjør at flere trenger sosialstønad. Dette skal kommunene dekke selv. Igjen har kommunene fått økt ansvar for å finansiere ressurskrevende tjenester – 300 mill. kr – dette på toppen av regjeringens regning på nesten 1,5 mrd. kr i ekstra kostnader for kommunene de fire siste årene. For mange kommuner, og for folk som skal gi og motta tjenestene, er dette en uholdbar situasjon. Det betyr at man må kutte i andre tjenester. Senterpartiet foreslår i sitt forslag både å reversere kostnadsøkningen på de 300 mill. kr for ressurskrevende tjenester og innføre en ordning for kommunene med de høyeste utgiftene, da regjeringen ikke har gjort en utredning, slik Stortinget ba om i vår. Senterpartiet vil fortsatt ha en helhetlig gjennomgang av ordningen med ressurskrevende tjenester og sikre at alle relevante kostnader blir med i grunnlaget for den kommunale egenandelen. Regjeringen velger å holde økte pensjonskostnader utenfor når de skal fortelle om handlingsrommet, og de kompenserer ikke for barnehagenormen. I disse dager er det mange familier som sliter økonomisk. Vi ser allerede en vekst i behovet for sosialhjelp, og de frivillige melder om stadig flere med behov. I sum betyr dette at svært mange kommuner og fylker ser minus når budsjettene skal lages. Det betyr dårligere tjenester. En av lærdommene etter finanskrisen var at kommunene og fylkene er viktige for å opprettholde aktiviteten i Norge. Jeg mener det gjelder nå også. Senterpartiet foreslår derfor en betydelig ekstrabevilgning til kommunene og fylkene som følge av koronapandemien. Midlene kommer i tillegg til den ordinære styrkingen og foreslås brukt til aktivitetsfremmende tiltak. Kommunesektoren har en nøkkelrolle i å opprettholde aktivitet for å unngå arbeidsledighet og ytterligere økonomisk nedgang i forbindelse med pandemien. Da må vi sette dem økonomisk i stand til å iverksette viktige prosjekter for sysselsetting i særlig bygg- og anleggsbransjen, men også for å styrke tjenestetilbudet nær folk i hele landet. Senterpartiet har en offensiv holdning til kompetansehevende tiltak. Det er nødvendig nå i en krisetid. Midler til bedriftsintern opplæring er en mulighet til å holde permitterte i aktivitet og gjøre dem kvalifisert til det som kommer etter krisen. Ordningen har vært en stor suksess. Senterpartiet foreslår derfor en styrking på 250 mill. kr. Senterpartiet foreslår i sitt budsjett samlet, inkludert koronapakke, å styrke overføringene til kommunene og fylkeskommunene med over 7 mrd. kr. Slik blir det mulig å opprettholde og utvikle tjenestetilbudet til folk og motarbeide ledighet i hele landet. Jeg kommer ikke utenom Høyres leserbrevkrig mot Senterpartiets kuttforslag av det meningsløse regionsentertilskuddet. Regionsentertilskuddet går til nye sammenslåtte kommuner med mer enn 8 000 innbyggere som slo seg sammen i kommunereformen, og ikke til kommuner som var regionsenter før 2014. Det gir ikke mening. Senterpartiet sitt økonomiske opplegg for lokalsamfunnene gjør at alle kommuner i sum kommer bedre ut, både små, mellomstore og store kommuner. Senterpartiets grunnleggende prinsipp er at statens overføringer til kommuner og fylker skal sørge for at alle har mulighet til å tilby likeverdige tjenester nær folk i hele Norge. Problemene for noen kan ikke løses ved å gjøre det vanskeligere for andre. Vi mener at det skal kunne bo folk i hele landet, og at det er et gode for Norge. Naturressursene er spredt. Da må folk også kunne bo spredt. For å få dette til må storsamfunnet sørge for trygghet, tjenester, utdanning og arbeidsplasser uansett hvor en bor. Det må være tjenester nær folk i hele landet – en kamp Senterpartiet er villig til å ta. Nei, det går ikke å skylde på megatrender, slik enkelte later til å tro. Dersom det er politisk vilje, er det også muligheter. Fylkene får ikke de pengene de trenger i budsjettforliket for å lage gode videregående skoler, sikre god tannhelse, bygge bedre veier, sikre mot ras og skred og ikke minst sørge for et godt kollektivtilbud, særlig for ferje og båt. Etterslepet på fylkesveiene vokser, fylkene tvinges til å legge ned videregående tilbud og skoler, og ferje- og båtprisene øker. Senterpartiet foreslår derfor nå igjen i sitt alternative budsjett å øke rammene til fylkeskommunene både som en generell styrking til de grunnleggende tjenestene og gjennom en egen, målrettet koronapakke. Stortinget har gjort vedtak om at all kollektivtransport på sjø skal være null- og lavutslippstransport innen 2025. Det har ført til enorme ekstrakostnader for fylkene, som ikke er kompensert. Derfor foreslår vi 200 mill. kr særlig til de fylkene som har store utgifter til ferjer og båter. I sum foreslår vi 1,6 mrd. kr mer til fylkene utenom koronapakken. Regjeringskvartalet er Norges største og mest komplekse byggeprosjekt, som Statsbygg har ansvar for. Stortinget har ikke blitt presentert for noen endelig kostnadsramme før i forslaget til statsbudsjettet for 2021. I forslaget fra regjeringen for 2021 inviteres altså denne sal til å vedta byggetrinn 1 med en kostnadsramme på 20,5 mrd. kr uten en større beskrivelse. Det er urovekkende. Senterpartiet motsetter seg derfor å gi klarsignal til endelig kostnadsramme for regjeringskvartalet. Vi mener at det ikke kan forsvares å bruke så mange titalls milliarder på nytt regjeringskvartal som Høyre ønsker. Det er synd å se Fremskrittspartiets knefall. Senterpartiet mener at bolig er et velferdsgode på linje med arbeid, helse og utdanning. En trygg og stabil boligsituasjon er en nødvendig ramme rundt alle menneskers liv. Det er et mål for Senterpartiet at det skal være mulig for flest mulig å eie sin egen bolig. Utviklingen i boligmarkedet bidrar til å øke de økonomiske forskjellene mellom folk i by og bygd på en måte som er uheldig. Senterpartiet ønsker derfor å forsterke og utvide Husbankens rolle for at flere skal kunne realisere sin egen bolig. I tillegg til å be om at dette arbeides med, øker vi utlånsrammen med 5 mrd. kr i vårt alternativ. Oppsummert: Med Senterpartiets forslag til statsbudsjett ville altså Norge fått en sterkere sosial og geografisk utjevning, større trygghet for folk, bedre tjenester nær folk i hele landet og ikke minst flere norske arbeidsplasser. Norge ville fått flere lærere, flere barnehagelærere, styrket bemanning i eldreomsorgen, bedre ferje- og båttilbud, mindre farlige fylkesveier og ha sikret norske arbeidsplasser med Senterpartiets forslag til statsbudsjett. Kort og godt er vårt forslag et budsjett for hele Norge som viser en annen retning – en retning som tror på hele Norge.