Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2015-06-04:
Utdanning og spesialisering av helsepersonell i Norge skal sikre høy kvalitet og ikke minst pasientsikkerhet i helsetjenesten. Det er viktig at spesialiseringen av helsepersonell er oppdatert i tråd med den generelle samfunnsutviklingen. Det er nye reformer innen helsevesenet, det er endring i befolkningssammensetningen, og utvikling innen fagene gjør det nødvendig både å vurdere og reformere spesialistutdanninger for helsepersonell. I dag er det spesialistutdanning for leger som er på dagsordenen. I 2009 ble regjeringen bedt av Stortinget om å legge fram en sak om organisering og vilkår for en framtidig ordning med spesialistgodkjenning og utdanning av spesialister i helsevesenet, og i 2011 fikk Helsedirektoratet i oppdrag av Helse- og omsorgsdepartementet å foreta en gjennomgang av spesialiststrukturen for leger. Det finnes i dag mange spesialiteter, og man kan lese på Legeforeningens nettsider at det er 44 godkjente spesialiteter innen medisin og kirurgi. Av disse er det 30 hovedspesialiteter og 14 grenspesialiteter, da innen indremedisin og generell kirurgi. Målet med en ny spesialiststruktur er å etablere en spesialiststruktur som møter framtidens behov og tar opp i seg endrede demografiske forhold, utvikling innen medisin og ikke minst endringer i pasient- og legerollen og Samhandlingsreformen. Et av målene med ny spesialisering er å motvirke tendensen med stadig sterkere spissing på bekostning av kanskje breddekompetanse og noe som fører til fragmentering og etter hvert oppsplitting av tjenestene. Det er behov for å lage noe nytt. Endringene som Helsedirektoratet foreslår i modellen, krever endringer i gjeldende forskrifter. Lovendringen vi vedtar i dag, vil gi departementet en klar hjemmel til å forskriftsregulere den nye ordningen for spesialistutdanning for leger. Et flertall i komiteen, unntatt Senterpartiet, støtter regjeringens forslag om å endre helsepersonelloven slik at departementet får en klar lovhjemmel til å forskriftsregulere ny ordning for spesialistutdanning av leger, og at det nå gis bestemmelser om både innhold, lengde og forhold vedrørende utdanningsinstitusjoner som utdanner spesialister, og organiseringen av utdanningsstillinger. Departementet arbeider nå med ny ordning på bakgrunn av rapporten fra Helsedirektoratet og den påfølgende høringsrunden. Vi er kjent med at det ikke er tatt stilling til selve omleggingen. Legeforeningen er i god dialog med departementet og sa i høringsnotatet og i høringen til komiteen at de hadde en positiv dialog, og at de støttet at departementet fikk fullmakt. Et mindretall i komiteen vil avvente forskriftsendringene og innholdet til organiseringen er klar, og ønsker det tilbake til Stortinget. Jeg vil påpeke at det er departementet som skal beslutte hvilke spesialiteter vi skal ha, hvilke læringsmål vi skal ha, og ikke minst innholdet i utdanningen. Departementet har også varslet at de vil komme tilbake til Stortinget med en egen sak om organisering og vilkår for den framtidige ordningen med spesialistgodkjenning og utdanning av spesialister. De har varslet at det vil skje i budsjettbehandlingen til høsten og i ny nasjonal helse- og sykehusplan. Ny spesialitet i akuttmedisin har vært et tema. Det er også varslet at det vil være et tema i sykehusplanen. Komiteen er opptatt av å styrke og heve kompetansen i akuttmottak, og vi ser fram til å få en spesialisering innen mottaks- og akuttmedisin, og at Stortinget kan diskutere prinsippet for dette i nasjonal helse- og sykehusplan. Det er også en del andre endringer, men det kan jeg komme tilbake til.