Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2008-03-07:
I dag står mer enn en fjerdedel av nordmenn i yrkesaktiv alder utenfor arbeidslivet. I 1997 hadde antallet uføretrygdede økt kraftig, og det er nå om lag 320 000 mennesker som mottar denne ytelsen. Bak hvert eneste av disse tallene er det et menneske - en skjebne - som opplever at arbeidslivet ikke lenger har plass for ham eller henne. Det er en tragedie for dem som opplever å bli støtt ut av arbeidslivet, å miste kontakten med arbeidskollegaer og en viktig mulighet for utvikling og selvrealisering. I tillegg til den menneskelige dimensjonen ved dette representerer den høye andelen trygdede i Norge en av hovedutfordringene for landet framover. Dersom utviklingen fortsetter, vil vi ikke ha et bærekraftig velferdssamfunn. Dette vil særlig ramme de aller dårligst stilte, som er helt avhengige av offentlige støtteordninger. Intensjonen med forslaget fra Høyre er å bidra med kraftfulle tiltak for å gi flere en mulighet til å være i arbeid framfor å motta trygd. Det er et faktum at jo lenger man er sykmeldt, jo mindre er sjansen for at man kommer tilbake til arbeidslivet. I 2006 forsvant mer enn 100 000 årsverk på grunn av sykefravær. Dette er sårt tiltrengt arbeidskraft. Til tross for at aktiviteten i sykehusene har økt betydelig etter helsereformen opplever fremdeles mange pasienter at det er for lang ventetid for behandling. Tall fra Norsk pasientregister 28. februar i år viser at ventetiden for helsehjelp i spesialisthelsetjenesten både i psykisk helsevern for voksne og i somatikken øker. Høyre mener det er helt avgjørende at de som er sykmeldte og trenger behandling, får raskere helsehjelp enn i dag. Det er meningsløst at mennesker mottar trygdeytelser i påvente av behandling når private aktører har ledig kapasitet til å behandle dem. En av hovedårsakene til at så mange får uføretrygd, er at de lider av muskel- og skjelettplager. Dette rammer spesielt kvinner. Kvinnehelse skal visstnok være ett av satsingsområdene for Regjeringen, men hva er da årsaken til at f.eks. Jeløy Kurbad, som driver faglig anerkjent behandling av disse kvinnene, må kutte ned på sine tilbud? Den eneste årsaken jeg kan se til at private ikke slipper til i større grad, er at Regjeringen har en ideologisk motstand mot private aktører. Psykiske lidelser fører alene til at ca. 19 000 årsverk forsvinner i sykefravær, ifølge tall fra Stortingets utredningsseksjon. Hvorfor skal ikke disse menneskene få rask helsehjelp av privatpraktiserende spesialister som har ledig kapasitet? Allerede i november 2006 stilte jeg Brustad dette spørsmålet, og hun svarte da at hun ikke hadde kartlagt omfanget av ledig kapasitet i denne sektoren. I et brev til komiteen om den aktuelle saken svarer Brustad at hun ennå ikke vet om flere kunne fått hjelp hos private. Og mens Brustad rir sine ideologiske kjepphester, øker ventetiden for mennesker med psykiske lidelser - det viser de siste tallene - bortsett fra for dem som har god økonomi, og som kan kjøpe dyre helsetjenester privat. Det paradoksale med en sosialistisk helsepolitikk er at den skaper en klassedelt helsetjeneste. I forslaget går Høyre inn for å opprette en informasjonstjeneste som gir en oversikt over ledig kapasitet i private helsetjenester. Målet er å kartlegge hvor pasienter som venter på behandling, kan få raskere helsehjelp. Videre går vi inn for tiltak som sikrer at også de private aktørene kan bidra til behandling av de pasientene som trenger det mest, og at det er et koordinert system for inntak til slike virksomheter. Departementet har bedt de regionale helseforetakene om å iverksette sistnevnte tiltak, og vi ber statsråden sikre at dette kommer raskt på plass. Dagens krav om avtaler med kommuner eller helseforetak er en av årsakene til at private har ledig kapasitet, mens pasienter venter på behandling fra det offentlige. Fra Høyres side vil vi understreke at offentlige midler skal brukes til å dekke nødvendige helsetjenester i tråd med pasientrettighetsloven og prioriteringsforskriften. Det er nødvendig å etablere ordninger som sikrer at det er pasientens reelle behov for nødvendige helsetjenester som er avgjørende for den behandlingen som tilbys. Tilbudet av offentlig finansierte helsetjenester må ikke baseres på kommersielle eller økonomiske motiv for den som tilbyr helsetjenesten, verken hos private eller offentlige helseaktører. Det er også nødvendig å sikre kvalitetskontroll og tilsyn. For øvrig deler vi departementets vurdering av at det må sikres en rimelig fordeling av helsepersonell mellom offentlige og private virksomheter. Vi mener imidlertid at disse hensyn bør kunne ivaretas i en ny ordning som ikke hindrer en god utnyttelse av de samlede ressursene i helsetjenesten. Raskere helsehjelp vil gi mange bedre livskvalitet og samtidig bidra til reduserte trygdeutgifter og økt verdiskaping i samfunnet. Jeg tar opp forslaget fra Høyre og Fremskrittspartiet og forslaget fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre i innstillingen.