Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Eg sluttar meg til saksordføraren sine merknader og vil takke ho for eit godt arbeid i komiteen. I SV gleder vi oss veldig til den stortingsmeldinga som kjem til i løpet av hausten. Vi er svært glade for at departementet har starta oppfølginga av NOKUT-evalueringa i riktig ende. Departementet har lagt ned utruleg mykje arbeid i dialogen med og oppfølginga av dei enkelte institusjonane. Det høyrest ut som om opposisjonen har ein tendens til å gløyme at evalueringa til NOKUT peikar på dei langt fleste oppfølgingstiltaka når det gjeld dei enkelte institusjonane. Dei færraste av endringsforslaga i rapporten var nasjonale tiltak. Derfor er det så utruleg viktig at Kunnskapsdepartementet har lagt ned så mykje arbeid i ei oppfølging av dei enkelte institusjonane. Institusjonane er bedne om å lage planar for ei oppfølging av evalueringa, og dei er bedne om å rapportere årleg. Vi har inntrykk av at dialogen mellom departementet og institusjonane er god. Det er etter vår meining god styring, og det er å starte denne diskusjonen i riktig ende. Så har også departementet teke nasjonale grep. Det er bl.a. sett av 40 mill. kr på inneverande års budsjett til ulike tiltak og til ei kvalitetsforbetring i lærarutdanninga. Så det er ikkje det at ein ikkje har teke nasjonale grep, men ein har gjort det viktigaste først: å følgje opp institusjonane. Kvar einaste dag skjer det eit arbeid på desse institusjonane som handlar om å utdanne lærarar for framtida. Det høyrest det ut som om opposisjonen ikkje i det heile bryr seg om. Eg trur at grunnen til at lærarutdanninga har vekt så stor politisk debatt, er at vi er så opptekne av lærarar. Vi er så opptekne av lærarar som den viktigaste ressursen i skulen, og vi er så opptekne av at utdanninga skal vere god nok. Og det er eit enormt paradoks i norsk utdanningshistorie at dette er ei utdanning som er utsett for veldig mange reformer. Eg tviler ikkje på Venstre sine gode hensikter når dei fremma forslag i forhold til lærarreforma, når dei fremma forslag som dei openbert ikkje fekk gjennomslag for då dei sjølve sat i regjering. Siste gongen allmennlærarutdanninga blei reformert, sat altså Venstre i regjering. Men problemet er jo at med Venstres gode intensjonar får ein Høgre og Framstegpartiet med på kjøpet, og det er vesentleg i denne debatten, der vi altså diskuterer framtidas lærarar. Komiteleiaren sa til Dagbladet den 6. januar: «Dagens rødgrønne utdanningsminister er den 15. i rekken av rødgrønne bidragsytere, som siden krigen har vært med på å skape krisen som skolen nå befinner seg i.» Eg vil vise til ein sentral framstegspartitillitsvald, Sylvi Listhaug, som til Dagbladet den 21. januar i år sa: «Det må bli mye lettere å sparke lærere. I dag er skolen en verna bedrift.» Vidare: «Vi må få slutt på at disse lærerne har blankofullmakt til å ødelegge folks framtid.» Denne kombinasjonen er jo fantastisk. Skulen er altså i krise, og det er lærarane si skuld. Kva slags politisk bodskap er det opposisjonen ønskjer å sende? Då blir Venstre sine gode intensjonar sett litt i skuggen av dei som er framtidige samarbeidspartnarar på borgarleg side. Eg vil ta avstand frå karakteristikken om at den norske skulen er i krise. Det skjer utruleg mykje god læring kvar einaste dag i den norske skulen. Dei aller fleste lærer det dei skal, fordi dei har gode, dyktige, engasjerte lærarar. Dei scorar også godt på internasjonale undersøkingar når det gjeld ting som er viktige, f.eks. engelsk og samfunnsforståing. Vi har ei hovudutfordring i norsk skule, og det er at det er for mange som ikkje lærer det dei treng å lære. Sjølv om fleirtalet lærer det dei skal, er det for mange som ikkje lærer det dei treng for å klare seg i arbeids- og samfunnslivet vidare. Og den aller største utfordringa er at kva ein faktisk lærer i den norske skulen, det heng saman med sosial bakgrunn. Men vi kan ikkje sitje på Stortinget og seie at det er lærarane si skuld. Kva slags politisk bodskap er det? Og korleis går det då an, når ein er representant frå same parti, å undre seg over at rekrutteringa til allmennlærarutdanninga går ned, når dét er den politiske bodskapen som vi ønskjer å sende? Det ønskjer ikkje SV, det ønskjer ikkje fleirtalet. Men vi kan ikkje slåst med opposisjonen, som ønskjer å sende den meldinga til framtidas lærarar. Eg høyrer at komiteleiaren også i dag tek opp eit retorisk poeng med omsyn til at det ikkje var den førre reforma av 2003 som var feil, men oppfølginga av institusjonane. Jaha - så er det enten lærarane si skuld, eller så er det lærarutdannarane si skuld. Vi har eit politisk ansvar for å sørgje for at innhaldet er godt nok, og eg er utruleg glad for at departementet har starta i riktig ende, starta i den enden der ein er i dialog med institusjonane. Og så gleder vi oss veldig til å få den meldinga. Då skal vi diskutere heilskapen, også med tanke på dei nasjonale grepa som vi no nødvendigvis tek. Det er utruleg mange engasjerte på dette feltet, og vi er veldig glade for den dialogen som vi har med alle dei involverte partane.