Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-05-23:
Innledningsvis vil jeg presisere at vi alle er enige om at det er viktig å opprettholde gode og varierte utdanningstilbud for yrkeshemmede. Jeg merker meg videre at selv om flertallet i komiteen ikke støtter forslaget nå, vises det til nytt brev av 27. mars i år der jeg redegjør for at departementet i tilknytning til arbeidet med oppfølging av St.meld. nr. 9 for 2006-2007, Arbeid, velferd og inkludering, også vurderer begrensningene som er satt i forhold til stønadene for skolegangstiltak under attføring. Jeg vil i denne sammenheng orientere om at departementet i nær framtid vil sende på høring et forslag til ny forskrift om arbeidsmarkedstiltak. Der vil vi legge opp til at maksimalsatsene på opplæringstiltak for framtiden ikke skal bli regulert i selve forskriften, men av departementet. På denne måten vil satsene kunne bli vurdert i tilknytning til arbeidet med de årlige statsbudsjettene. Representantenes forslag om endring av kostnadstaket er dels begrunnet i en bekymring for at dette begrenser mulighetene for utdanning som attføringstiltak, og dels i at dette fører til at private fagskoler ikke kan opprettholde driften med de satsene som nå gjelder for utdanning som attføringstiltak. Jeg vil minne om at Econ i en evaluering som ble gjennomført i 2006, fant relativt små effekter av kostnadstaket som ble innført fra 2003. Det ble ikke funnet tegn til at kostnadstaket hadde ført til at færre søkte attføring, eller at færre begynte på skoletiltak. Man fant imidlertid at de samlede utbetalingene av stønad til skole gikk ned bl.a. gjennom en vridning fra dyrere til billigere utdanninger og fra private til offentlige skoler. Jeg ser at komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre ønsker en nærmere redegjørelse om usikkerheten knyttet til antallet som deltok på utdannelse før kostnadstaket ble innført, og der utdannelsen var dyrere. Econ anslo i sin evaluering at det var i overkant av 1 000 personer årlig som ble berørt av kostnadstaket. Forum for fagskoler har rettet kritikk mot Econs anslag og har i et notat av 13. mars i år til statssekretær Laila Gustavsen oppgitt at det var over 3 000 yrkeshemmede som tok praktisk rettet fagutdanning ved en fagskole før kostnadstaket ble innført. Jeg kan ikke se at tallene 1 000 og 3 000 gir uttrykk for de samme forholdene. Tallet «1 000» viste ikke til antallet personer under utdanning ved fagskolene totalt sett, men var et anslag for personer som ble berørt av kostnadstaket, dvs. antallet personer som ønsket å ta en utdanning hvor kostnadene var høyere enn kostnadstaket. Tallet «3 000» i Forum for fagskolers redegjørelse viste til antallet som tok praktisk rettet utdanning ved en fagskole som et attføringstiltak. Dersom tallene skulle være sammenlignbare, måtte man legge til grunn at all praktisk rettet utdanning ved en fagskole hadde kostnader over kostnadstaket. I et notat av 16. januar i år fra FFO, Attføringsbedriftene og Forum for fagskoler til Arbeids- og inkluderingsdepartementet heter det at i 2005 - to år etter at taket ble innført - var antallet redusert fra 3 000 til 1 000, og at det nå er bare noen hundre igjen. Det er imidlertid vanskelig å gå god for at hele reduksjonen i antallet som tok praktisk rettet fagutdanning, skyldes innføring av kostnadstaket, selv om jeg selvsagt ikke kan utelukke at dette har hatt betydning. Til slutt vil jeg minne om at det kan gjøres unntak fra kostnadstaket dersom skoletiltaket vurderes som både nødvendig og hensiktsmessig for at personen skal kunne komme i arbeid. Det skal gjøres individuelle vurderinger, og vi tar sikte på at i 2009 skal alle få en rett til å få vurdert sitt behov for bistand gjennom en arbeidsevnevurdering som sikrer at det individuelle avklaringsarbeidet skjer på en mer systematisk og profesjonell måte.