Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-05-24:
Forslaget om å oppheve grunnlovsvernet av odelsretten ble sist gang behandlet av Stortinget 11. januar 2011. Da fikk ingen av forslagene verken flertall eller grunnlovsflertall, og Kristelig Folkeparti var imot forslagene den gang. Det er vi også i dag. Vi vil fortsatt at odelsretten skal ha et særskilt vern i Grunnloven. Vi mener det fordi dette er viktig for norsk landbruk. Odelslovens innhold har blitt endret gjennom tidene. Hvem som har odelsrett, har fra tid til annen blitt justert, men det har ikke vært kvalifisert flertall for å fjerne grunnlovsvernet. Det er bra. Det må beholdes, etter vår oppfatning. Både odels- og åsetesretten har lange tradisjoner i norsk historie. Odelsinstituttet er et vern mot kapitalkreftene, og er til for at personer som har interesse av og forutsetninger for å forvalte landbrukseiendommer og matproduksjon, skal sikres muligheter til det. Grunnlovsvernet av odelsinstituttet er med på å sikre langsiktigheten i det forvalteransvaret driverne av norsk landbruk utøver. Dette er et ansvar som går over generasjoner. Odelsretten har lange tradisjoner, men odelsretten har vært gjenstand for harde angrep en rekke ganger. Likevel har den overlevd. Den overlever også stortingsbehandlingen her i dag, og det er vi i Kristelig Folkeparti glade for. I Norge har vi selvstendige, selveiende og frie bønder. Nettopp det er et kjennetegn ved det norske landbruket. Kristelig Folkeparti mener odelsinstituttet bidrar til en god forvaltning av landbrukseiendommer og matproduksjon. Samtidig handler det om spredning av makt. Gjennom en spredning av eiendomsretten til landarealer til de mange får vi en god spredning av makten. Også dette er noe som kjennetegner Norge, og det har vært en viktig verdi over mange generasjoner. Kristelig Folkeparti ønsker ikke å endre på dette. Vi mener det er nødvendig å ivareta formuleringene i Grunnloven på dette punktet. Kristelig Folkeparti er opptatt av å sikre god rekruttering til landbruksnæringen. Da er det først og fremst viktig at yrkesutøveren kan ha en levelig inntekt av arbeidet sitt. Dernest må bonden, som andre, kunne ha mulighet til fritid og ferie. Det må legges til rette for gode ordninger ved generasjonsskifte og ved annen overtakelse av landbrukseiendommer. Nye eiere må derfor stimuleres til aktivt eierskap, drift og bosetting på gården. Odelsloven skal selvsagt ikke være til hinder for en sunn bruksutvikling og et aktivt eierskap – tvert imot. Samtidig mener Kristelig Folkeparti at fristen for odelsstevning bør gjøres kortere, samtidig som odelsrettshaverne må varsles når odelseiendommer blir lagt ut for salg, slik at eksterne kjøpere får raskere avklaring på om odelsretten ønskes tatt i bruk. Og vi mener det må stilles samme krav til bo- og driveplikt til alle som erverver en landbrukseiendom av en viss størrelse. Men dette er politikk som springer ut av det fundamentet vi har i den norske samfunnsmodellen, som er utviklet gjennom generasjoner, med forvalteransvaret som bærende prinsipp. Vi ser altså ingen grunn til å oppheve grunnlovsbestemmelsen slik som den står i dag på dette punktet, og stemmer derfor imot forslagene. Jeg viser ellers til saksordførerens grundige og gode gjennomgang av saken.