trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-06-07:
Senterpartiet registrerer at det er en samlet komité som legger fram innstillingen i denne saken, og politisk ser vi ingen store kontroverser omkring de foreslåtte endringene. Vi vil derfor støtte innstillingen fra komiteen. Jeg vil likevel på vegne av partiet knytte noen kommentarer til saken, ettersom vi ikke er en del av komiteen. Som vi har vært inne på i andre saker: Når det gjelder de økonomiske rammene i det norske medielandskapet, er det en utfordrende situasjon. Økt konkurranse fra utenlandske kanaler kombinert med strømmetjenester er krevende, og Senterpartiet ser derfor behovet for å imøtekomme norske kringkasteres behov for like konkurransevilkår vis-à-vis kringkastere som sender fra andre EØS-land. Samtidig må dette sjølsagt balanseres opp mot seernes interesse i å begrense eksponeringen av reklame. Når det gjelder forslaget om å oppheve begrensningen av at samlede reklameinnslag ikke skal overstige 15 pst. av kringkasterens daglige sendetid, oppfatter Senterpartiet at dette ikke vil innebære noen store praktiske endringer. Både loven og AMT-direktivet vil fortsatt sette grenser for antall reklameminutter per time. Reklametrykket per klokketime i den tida vil ikke kunne øke noe særlig utover gjeldende regel. For øvrig har vi merket oss at fjernsynsselskapene allerede ser ut til å ha tilpasset seg dagens regelverk ved å utvide sendetida, for på den måten å maksimere den 15 pst.-regelen. Jeg vil anta at fjernsynsselskapene allerede har maksimert utnyttelsen i «prime time», og at en oppheving av 15 pst.-regelen derfor vil få størst betydning for reklame i sendetida ut i de små timene. Senterpartiet vil imidlertid slutte seg til Arbeiderpartiet og Kristelig Folkepartis generelle kommentar i innstillingen om at det samlede reklametrykket ikke bør økes. Senterpartiet slutter seg også til opphevelsen av § 3-4 og mener at det er en klok opprydding i regelverket, og vi vil også signalisere støtte til det mindretallsforslaget som representanten Bekkevold nettopp tok opp, om en endring i § 3-2 slik at reklame på delt skjerm kun skal være tillatt i direktesendinger som ikke inneholder avbrudd.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-06-07:
Dette er et av de spørsmålene som vi ber regjeringen og departementet om å komme tilbake igjen med en løsning på. Jeg tror det fint lar seg løse ut ifra de overordnede prinsippene vi har lagt til grunn for en framtidig finansieringsmodell. Men dette er en av de tingene som brenner, og vi er veldig tydelige i våre merknader og i vår bestilling til departementet på at dette er noe man må finne en løsning på, for vi kan ikke ha en situasjon som fører til at NRK slutter å kjøpe tjenester og produksjoner utenfor sitt eget hus, eller påfører NRK en ekstraregning i størrelsesorden 450 mill. kr. Men dette ber vi departementet komme tilbake igjen med en løsning på.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-06-07:
Dette er det for tidlig for oss å ta stilling til. Nå må vi se hva slags svar vi får ifra departementet, og hva regjeringen eventuelt legger fram som en løsning på dette. Jeg kan heller ikke se at Arbeiderpartiet har pekt på noen helt spesiell modell som ivaretar de overordnede prinsippene Arbeiderpartiet selv har lagt inn som førende. Men dette er noe av det vi ber regjeringen komme tilbake til, og jeg håper og tror det vil finnes en løsning på dette.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-06-07:
Jeg har forstått det sånn at det som regjeringen nå legger fram av endringer i kringkastingsloven, handler om en harmonisering av EUs AMT-direktiv, og det er jo ikke alt regjeringen legger fram, Kristelig Folkeparti er uenig i. Det som er viktig for oss, er at man ikke gjør endringer som gjør at man f.eks. legger ting til rette for at vi får mer reklame for spill som er ulovlig i Norge, men at man sørger for at det holdes innenfor det som er norsk lovverk. Jeg mener, basert på den debatten vi hadde i forbindelse med spillmeldingen, at regjeringen kunne ha gjort mer for å stoppe den ulovlige reklamen for spill som sendes fra utlandet. Det er ikke småpenger vi snakker om, vi snakker om i størrelsesorden 600 mill. kr som man bruker på denne ulovlige spillreklamen. Jeg mener at regjeringen kunne ha fulgt Hamarutvalgets anbefalinger, og skulle ønske at regjeringen fullt ut kunne brukt det handlingsrommet man har. Det vi er skeptiske til, er reklame på delt skjerm. Kristelig Folkeparti mener at det kommersielle reklametrykket er stort nok som det er. Så er jeg enig med representanten Ib Thomsen i at dette handler også om seeropplevelsen. Det vi foreslår når det gjelder § 3-2, er at istedenfor å gi på en måte full tilgang til delt skjerm til enhver tid, skal reklame på delt skjerm kun være tillatt i direktesendinger som ikke inneholder avbrudd, f.eks. idrettsarrangementer – at man ikke plutselig begynner å se reklamen midt under innspurten av stafetten f.eks. Jeg håper de andre partiene også kan være med på å vurdere dette forslaget. Det ligger som et omdelt forslag i salen i dag. Det er den samme ordlyden som ligger i innstillingen, bare at vi nå ikke ber regjeringen presisere, men at Stortinget presiserer det selv, og jeg håper med det at ved å åpne, rammer vi det allikevel inn, for å unngå at reklametrykket bare blir enda mer økende, og ivaretar også seeropplevelsene. Man tillater altså dette i direktesendinger som ikke inneholder avbrudd. Jeg vet ikke om regjeringspartiene i det hele tatt har vurdert dette forslaget, men jeg hadde håpet at vi skulle kunne klare å få flertall for dette. Jeg tar opp det forslaget Kristelig Folkeparti har fremmet.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-06-07:
Jeg hørte på kulturministerens innlegg, og jeg forstår på måten ting ble sagt på, at det forslaget som Kristelig Folkeparti har fremmet i denne saken, handler veldig mye om de samme tankene som man har gjort seg i departementet. Men hvis det er sånn at tv-selskapene selv skal finne ut av dette og ramme dette inn, er jeg allikevel ikke sikker på at vi kommer til å få en garanti for at det bare er i direktesendinger vi vil oppleve delt skjerm. Derfor har det vært viktig for oss å slå det fast fra Stortingets side. Jeg kan ikke se at det skal være noen dramatikk i dette forslaget vårt, all den tid kulturministeren på en måte selv – har gjort seg de samme tankene.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-06-07:
Hvis det er sånn at man har ventet på et vedtak i Stortinget for å gå i gang med å jobbe med en sånn forskrift, har for så vidt Kristelig Folkeparti da gjort jobben. Det er derfor vi fremmer dette. Da kan jeg ikke forstå annet enn at kulturministeren kanskje kan be i hvert fall sitt eget parti, Høyre, om å stemme for dette forslaget, all den tid man har intensjoner om å fremme noe lignende selv.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-06-07:
Kristelig Folkeparti kommer i dag til å stemme for sitt eget forslag og har egentlig et ønske om å stemme imot regjeringens forslag til § 3-2. Så jeg trenger en garanti for at den forskriften som regjeringen vil utarbeide, vil følge disse linjene, vil inneholde den begrensningen som Kristelig Folkeparti nå har i sitt forslag. Kan kulturministeren gi den garantien, sånn at vi – selvfølgelig – kan stemme for vårt forslag, men så eventuelt subsidiært støtte det som ligger i innstillingen?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-06-07:
Som jeg sa i mitt innlegg, synes jeg det er litt merkelig at disse spesialiserte hjelpetiltakene er løftet så høyt opp at de nevnes også i forarbeidet til lovforslaget. På den bakgrunnen vil jeg spørre statsråden om hva som er årsaken og vurderingen bak at program som MST, multisystemisk terapi, og FFT, funksjonell familieterapi, fremmes i så stor grad av departementet.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-06-07:
Det er godt at det knyttes forventninger til Kristelig Folkepartis innlegg. Så er det ikke sikkert at verken representanten Eidem Løvaas eller representanten Anundsen kommer til å være fornøyd med innlegget eller svaret eller hva det måtte være, men jeg skjønner jo at dette har de hatt ganske mye moro med. Kristelig Folkeparti merker seg også at dette lovforslaget ifølge regjeringen skal tilrettelegge for at banker og andre kredittytere skal få bedre oversikt over kundenes forbrukskreditter, noe de dernest mener vil bidra til å begrense gjeldsproblemene i private husholdninger. Vi mener lovens nytte for forbrukere er så viktig at den bør løftes opp også i formålsparagrafen, hvilket vi derved foreslår. Det er forbrukernes interesser Kristelig Folkeparti vil ivareta når vi ønsker å få vurdert muligheten for å sette rentetak. Vi vet at det i dag er aktører som tar uforholdsmessig høye renter for usikret gjeld, og at konsekvensene av dette i særskilt grad rammer forbrukerne med svakest betalingsevne. Det å få vurdert dette – vi vet det er gjort i andre land – synes jeg vi skal kunne se på, og så håper jeg at man kan komme tilbake igjen med en vurdering av det. Et annet hensyn som er viktig med henblikk på forbrukerne, er selvfølgelig det som også representanten Anundsen var inne på, nemlig personvernet. Kristelig Folkeparti peker i den sammenheng på at en portalbasert tjeneste kan være et bedre alternativ enn et register med tanke på personvernhensynet og mener regjeringen bør legge tydelige føringer på hvilke løsninger som skal utredes, og etter hvilke kriterier. Kristelig Folkeparti er kritisk til at persongjeldsinformasjon skal gjøres til en handelsvare og mener derfor det er avgjørende at regjeringen inntar en aktiv rolle i utforming av eventuelle gjeldsregistre eller portaler. Jeg tror at dersom disse vurderingene overlates til bransjen selv, slik regjeringen foreslår i denne proposisjonen, kan man stille spørsmål ved om det er hensynet til forbrukerne som ivaretas, eller om det er andre hensyn som blir ivaretatt mest. Vi håper å få på plass en ordning som gjør at ikke minst forbrukerne får hjelp til å ha mer kontroll over egen økonomi. Jeg synes programmet Luksusfellen på TV3 tydeliggjør at det er mange mennesker som virkelig sliter, og jeg blir litt overrasket når jeg ser at dette kunne jo ha vært hvem som helst. Det å ha et register, en portal, et hjelpemiddel som gjør at vi unngår at flere mennesker setter seg i en gjeldskrise i framtiden, håper jeg vi kan få på plass, for dette rammer ikke bare den ene som har satt seg i dyp gjeld, dette rammer en hel familie.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-06-07:
Adopsjon er også en fin måte å skape en familie på. Det finnes så mange barn som trenger et trygt og godt hjem, med gode, trygge voksne adoptivforeldre som kan skape trygghet rundt et barns oppvekst. Så jeg mener at vi her tar mange gode beslutninger i forbindelse med denne saken, men jeg tror vi må jobbe enda mer for å se på: Er det flaskehalser som gjør at det skapes unødvendige hindringer for å bli godkjent som adoptivforeldre, eller er det kostnadene knyttet til det som gjør at mange ikke ser på det som et alternativ? Jeg mener i hvert fall at adopsjon er en fantastisk fin måte å skape en familie på. Jeg er veldig glad for at vi i denne saken også fikk fokusert mye på dette med oppfølging i etterkant av adopsjon. Vi hadde en høring i komiteen knyttet til det, og vi fikk inn veldig mange gode høringssvar på nettopp dette med oppfølging. Å tenke oppfølging, spesielt når det gjelder utenlandsadopterte, er kjempeviktig. Det er helt riktig som representanten Tønder sier, at utenlandsadopterte barn er deres lands barnevernsbarn, og vi må ta høyde for at dette også er barn som har ting med seg gjennom sitt levde liv som de trenger en tett oppfølging rundt. I Danmark har man altså Post Adoption Service, helt i tråd med Haagkonvensjonen fra 1997. Dette er kanskje noe vi må vurdere å opprette også i Norge. I hvert fall er jeg veldig glad for at en samlet komité foreslår at Stortinget ber regjeringen vurdere behovet for oppfølging av adopterte og familiene i tråd med Haagkonvensjonens artikkel 9, der en modell som den danske kan vurderes som et alternativ, og så komme tilbake til Stortinget på egnet måte. Dette var et viktig anliggende hos flere som deltok i høringen, og jeg håper at vi kan få opprettet et slikt lavterskeltilbud, et slikt servicesenter, et senter der det er lett å komme i kontakt, og at vi kan få opprettet dette rimelig raskt. Så er det helt klart at én ting er å ha en god oppfølging av adoptivbarna, men dette gjelder også adoptivforeldre. Vi vet at det er god oppfølging før en adopsjon, men etter en adopsjon er det store mangler hva gjelder oppfølging av adoptivforeldre. Jeg tenker at dette er også noe som vi må ha sterkere i fokus i framtiden. Derfor foreslår også en samlet komité at Stortinget ber regjeringen om å kartlegge behovet for oppfølging etter adopsjon. Jeg er glad for at vi har hatt denne saken til behandling i komiteen, og ser fram til videre arbeid med tanke på å legge bedre til rette for at enda flere kan se på adopsjon som en god mulighet.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-07:
Eg fann eigentleg ikkje noko gale i statsråden sitt innlegg, men eg fann heller ikkje særleg mange spor av kvar ho og regjeringa meiner dei vil gå vidare, og kva for tempoplan dei har. Det meiner nok eg òg er den mest kritiske merknaden eg har hatt til regjeringa si handtering av denne saka dei siste åra – ikkje dei to første. Dei endringane har kome ganske raskt no, men verken rundt behandlinga av meldinga i fjor eller i meldinga, som berre er ein meny, eller i dei svara i oppfølginga av komiteen sitt arbeid i vår, har eg opplevd det som ei veldig kjensle av hastverk eller ei leiing på kvar vi går, frå statsråden og frå regjeringa. Så mitt spørsmål er ganske enkelt: Vil statsråden, dersom ho vert attvald, gire om, raskt leggje fram eit forslag, jobbe med finansministeren og andre og løyse dei utfordringane som ligg der, sånn at vi kan få den framdrifta vi ikkje har klart det siste året?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-07:
For å vere ærleg synest eg ikkje at alle delar av denne debatten har halde nivået for det som er intensjonen med institusjonen vi diskuterer, nemleg å bidra til ein meir opplyst samtale. Eg kan ikkje seie at det er grunnlag – i diskusjonen, det vi driv med og kor mykje vi veit – i dei veldige frontane som enkelte drar opp. Eg synest det kan vere litt grunnlag for å gå i seg sjølv både her og der. Etter mitt beste skjønn er det openbert at regjeringa ikkje har gjort nok det siste året for at vi no skulle kome i mål med ein hovudmodell. Det er sånn i eit land at det trengst ei regjering og ein statsråd som tek leiing når vi skal inn i komplekse spørsmål for å kome vidare. Det var forventa at dei skulle leggje fram eit klart forslag. Eg hadde forventa meir støtte, raskare svar og bidrag enn vi fekk, for at Stortinget kunne verte einige. Eg synest regjeringspartia og regjeringa må ta inn over seg at vi i staden i realiteten står litt på null. Nokre hovudlinjer er trekte, men når det gjeld finansiering, er for mykje ope. Eg kan ikkje sjå at det er grunnlag for den tonen som Senterpartiet, Arbeidarpartiet og mine venner der – som eg har så veldig god erfaring med å samarbeide med gjennom mange år – legg an i denne debatten. Det er ikkje skapt usikkerheit om statsbudsjettfinansiering i denne debatten. Det er ikkje fleirtal for det i Noreg, det kjem det ikkje til å verte. Alle veit at det står der fordi Framstegspartiet skulle få dette – for å vere med. Det er berre sånn det er. Høgre kjem ikkje til å gå inn for det, vi andre kjem ikkje til å gå inn for det. Det kan vere litt viktig å få landa det så vi kan kome saman om det som er viktig. Vi vart ikkje einige til slutt, og representanten Arild Grande sa her oppe at det var fordi fleirtalet gjekk inn for ein uforsvarleg og for dårleg modell som ikkje kan gjennomførast, at ein heller burde lytte til mindretalet. Eg har vore i mindretal ein del gonger i mitt liv. Det har hendt eg meiner at mindretalet har rett, og at fleirtalet burde teke seg saman. Men det er meir vanleg at mindretalet må gje seg for fleirtalet enn at fleirtalet må gje seg for mindretalet – heldigvis og trass alt. Så i alle fall litt refleksjon – det hadde kanskje vore ein god idé at mindretalet tenkte seg om, om fleirtalet hadde nokre poeng. Hadde det skjedd på eit tidlegare tidspunkt, trur eg faktisk det hadde vore grunnlag for å kome lenger i Stortinget. Men det viktigaste poenget er at denne oppvasken hjelper ingenting. Det som hjelper, er at vi får ein statsråd og ei regjering som leiar i større grad enn slik det har skjedd til no, og at Stortinget føler ansvar for ei brei einigheit om å finne ein god modell, av mange, og plukke ut det beste – og gje ein del. Det er trass alt ikkje himmel eller helvete, men det handlar om å finne ei god samlande løysing for NRK.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-07:
I mediepolitikken har det faktisk skjedd veldig mye i disse fire årene, og særlig hvis vi sammenligner med de åtte årene før. Vi har fått på plass nullmoms, som arbeiderpartiregjeringen sa var umulig å få til – det var det siste de sa før de forlot kulturministerkontoret. Vi har fått på plass en teknologinøytral produksjonsstøtte, vi har lagt frem en melding om kommersiell allmennkringkasting, og nå har vi også bedt Stortinget om å gi oss noen signaler om hvilken modell som best vil ivareta finansiering av NRK i årene framover, som best vil ivareta en god forankring og legitimitet i folket, og som vil være effektiv og lite byråkratisk. Jeg er fornøyd med at man nå i Stortinget i dag slår fast den posisjonen som NRK skal ha som institusjon i det norske samfunnet, og jeg er glad for at det nå også gis så klare føringer når vi skal gå inn i detaljene her og utrede. Så har jeg god tro på at vi skal komme tilbake med en løsning, og at det vil bli et vedtak i Stortinget om ikke altfor lang tid.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-07:
Ja, det skal jeg svare på, men først må jeg bare si at det er fascinerende først å få kjeft for at ikke regjeringen legger frem noen tydelig modell, og så får flertallet i Stortinget kjeft for at man ikke støtter en konkret modell, og så får sannelig også jeg kjeft fordi jeg ikke har gitt Arbeiderpartiet mulighet til å konkludere om en modell. Jeg skjønner at for dem som sitter og følger debatten utenfra, er det ganske forvirrende hva Arbeiderpartiet egentlig mener, som kritiserer andre for ikke å konkludere, men som heller ikke gjør det selv. Når det kommer til fradraget for inngående merverdiavgift, mener jeg at det er veldig viktig – det er svært viktig – at NRK fortsatt får det fradraget når de kjøper eksterne tjenester. Det mener jeg er en forutsetning for rasjonell drift av NRK. Jeg mener i prinsippet at vi kan sikre det på to måter. Det ene er at vi må lage en modell som er utformet på en måte som oppfyller merverdilovens omsetningskrav, slik at NRK-bidraget kan omlegges slik lisensen er i dag. Alternativ 2 er at vi kan vurdere å innføre en ordning der NRK får kompensert sine dokumenterte kostnader knyttet til eksterne kjøp.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-07:
Siden representanten Grande har vanskelig for å forstå svaret mitt, må jeg gjenta det. Når det gjelder moms, mener jeg det er svært viktig at NRK fortsatt har fradrag for inngående merverdiavgift når en kjøper eksterne tjenester. Derfor skal vi utrede hvordan man best tar vare på det. Da er det ikke mer tvil om det, president, du hører hva jeg sier! Punkt 2: Det er veldig fascinerende å høre Arbeiderpartiet snakke om en armlengdes avstand. Det er helt forferdelig hvis det skal bli slik at NRK skal finansieres over statsbudsjettet, men kommersiell allmennkringkaster er det ingen problemer med å skulle finansieres over statsbudsjettet. Der står tross alt faktisk partiene her på Stortingets talerstol og forteller hvilke kanaler som skal finansieres over statsbudsjettet – og hvor mye – men når det gjelder allmenkringkaster, skal man ikke engang vurdere statsbudsjettfinansiering. Kan representanten fortelle meg den store prinsipielle forskjellen mellom de to tingene?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-07:
Til det første må jeg bare rett og slett vise til det som står i meldingen – jeg regner med at representanten har lest det. Der står det at når man har vurdert og utredet alle modeller, skal man se det opp mot en statsbudsjettfinansiering. Det er det jeg refererer til, og jeg gjentar det som regjeringen har foreslått i sin egen stortingsmelding. Så det er ingenting nytt i det; det er klart. Når det så gjelder punkt 2, vil det å utrede de modellene som vi fikk fra Rimmereid-utvalget, kreve betydelig tidsbruk, fordi man må gå veldig detaljert inn i skattemodeller, som ville ha krevd veldig lang tid. Jeg var opptatt av å komme raskt tilbake til Stortinget, fordi jeg er utålmodig med tanke på de endringene som skjer i mediepolitikken. Og fordi regjeringen er opptatt av å ha en bred forankring av og en bred støtte for NRK-finansieringen, valgte vi å gå til Stortinget for å få signaler tilbake om hvilken av modellene vi skal utrede videre. Det har vi fått et klart svar på nå, og det er jeg veldig glad for.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-07:
Jeg vet ikke hvor stor usikkerhet man kan skape når man refererer meldingen, og også refererer til innstillingen, og peker på at etter at man har utredet modellene mer detaljert, skal man se det opp mot statsbudsjettfinansiering. Jeg gjentar bare det som står i stortingsmeldingen, og det som flere representanter har sagt her i dag. Jeg er veldig glad for at alle personer over en viss alder med inntekt skal betale NRK-bidrag, at det er den modellen som flertallet nå peker på. Det er det regjeringen nå skal gå i gang med å utrede videre. Det kommer til å være et omfattende arbeid, men vi skal gjøre det raskest mulig for vi er også utålmodig etter å få dette på plass. Så er vi ikke minst opptatt av at NRK-finansieringen skal ha en sosial profil. Det er viktig for oss. Det som det nå pekes på, bl.a. når det gjelder husstandsavgift, er vi jo advart mot fra veldig mange hold, fordi det vil ha en veldig usosial og uheldig profil.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-07:
Først har jeg lyst til å berømme representanten Solhjell for et veldig konstruktivt og grundig arbeid med meldingen her. Det er jeg veldig glad for. De innspillene som SV har kommet med, har vært et veldig verdifullt bidrag til at vi har endt opp der vi har gjort i dag. Så vil jeg forsikre om at vi prioriterer dette høyt i departementet, høyt i regjeringen, fordi vi er opptatt av at NRKs legitimitet skal bestå og være sterk når vi nå ser at medievanene til folk er i så stor endring. Derfor ønsker vi raskt å få på plass en ny finansieringsordning. Nå har flertallet her – et stort flertall – gitt oss tydelige signaler på hva vi skal utrede videre. Dette vil finansministeren og jeg ta på det største alvor og jobbe så raskt vi kan og komme tilbake med et forslag til Stortinget.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-07:
Når det skapes forvirring om veien videre, hva som egentlig vedtas her i dag, deler ikke jeg den vurderingen. Jeg synes det er veldig enkelt, og jeg er veldig glad for det Stortinget i dag skal vedta. Det Stortinget nå ber regjeringen om – det gode og store flertallet som heldigvis står bak forslagene – er å legge fram endelig valg av en modell for det som skal kalles NRK-bidraget. Partiene og flertallet er tydelige på hvilke hensyn som skal prioriteres, og de legger noen tydelige føringer for det videre arbeidet, og for hva vi skal utrette. Stortinget vil at regjeringen skal komme tilbake med et forslag til en særnorsk ordning som ikke baserer seg fullt og helt på en ordning som allerede er eksisterende i andre land, for man ser at de ikke er fullgode for å tilpasses det norske systemet. Derfor vil vi hente veldig mye av det beste fra modellene man har i andre land, og som også det gode flertallet peker på. Flertallet ber også om at man skal utrede en modell der alle voksne personer med inntekt betaler. Det er fordi mange av partiene er opptatt av den sosiale biten av dette, at hvis man tjener relativt lite, skal man ikke være nødt til å betale like mye som en som har veldig god lønn. For at legitimiteten skal bevares, skal vi sørge for at alle kan bidra etter evne. Det tror jeg er viktig for NRK-finansieringen og for modellen vi lander på. Samtidig peker flertallet på en rekke forutsetninger som må være oppfylt: lave administrative kostnader, lite byråkrati og uavhengigheten for NRK som det veldig sentrale. Det er jeg glad for. Alt dette skal vi nå ta med videre. Det er krevende å ivareta alle disse hensynene, men nå har flertallet gitt tydelige signaler om hva regjeringen skal utrette videre. Jeg lover at vi skal jobbe så raskt det er forsvarlig og overhodet mulig, og komme tilbake til Stortinget med et forslag som ivaretar de tydelige føringene som legges til grunn i vedtaket som gjøres i dag – som er umulig å misforstå, og som jeg er veldig glad for at er så tydelig.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-07:
Jeg skal berolige representanten Grande med at dette jobbes det med kontinuerlig. Vi har veldig stor oppmerksomhet rettet mot å arbeide for å stanse tv-reklame for utenlandske spillselskaper og grenseoverskridende pengespillreklame på tv. Det er vår høyeste prioritet i kontakt med EU-kommisjonen, ikke minst i arbeidet med AMT-direktivet. AMT-direktivet er, som representanten vet, under revisjon. Det nye direktivet vil trolig bli vedtatt i løpet av året, og da ligger det an til at vi vil komme med endring av det nye direktivet som klargjør hvilket handlingsrom man har nasjonalt for å blokkere ulovlig reklame for pengespill. Vi er opptatt av å gjøre det vi kan for å hindre ulovlig reklame for pengespill, og jeg har god tro på at vi vil komme frem til en veldig god løsning, ettersom regjeringen og Kulturdepartementet har hatt veldig tett dialog med ESA og kommisjonen om den saken.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-07:
Jeg er ganske overrasket over de harde ordene som Arbeiderpartiet nå har lagt seg til. Det å hevde at regjeringen driver med avledningsmanøver i forbindelse med revisjonen av og arbeidet med nytt AMT-direktiv, synes jeg faktisk er ganske alvorlige beskyldninger. Vi utreder om tv-reklame for pengespill faller utenfor AMT-direktivets anvendelsesområde, og grunnen til at det tar litt tid – og kanskje ikke er så enkelt som Arbeiderpartiet vil ha det til – er at rettstilstanden er uavklart. Vi mener norske myndigheter har et handlingsrom, men her er vi i dialog med ESA, og vi må faktisk ha det helt klart på banen. Da går det ikke an å ty til lette løsninger. Vi må vite at vi har et solid grunnlag å basere de løsningene vi bestemmer oss for, på.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-07:
Regjeringen har ikke kunnet lage forskriftene, fordi vi har måttet vente på vedtaket fra Stortinget i dag, så vi er veldig glade for at vi får støtte til forslaget vårt, og at vi kan komme i gang med arbeidet med en forskrift. Vi har også i høringen vært veldig tydelige på det hva dette innebærer, og det er jeg trygg på at kringkasterne også har forberedt seg på. Og jeg er trygg på at Kristelig Folkepartis intensjon her er akkurat den samme som regjeringens intensjon, og at vi derfor er helt enige om målet. Jeg tror ikke det er noen uenighet om hva man ønsker å få til her.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-07:
Fra Kulturdepartementets side er det i hvert fall viktig at vi får presisert dette i forskriften. Nå får vi forhåpentligvis et vedtak i Stortinget i dag som støtter opp om det som er intensjonen i dette, at dette gjelder langvarige sendinger av f.eks. sportsevenementer der det ikke er naturlige pauser, og at man derfor kan ha en mikset ordning, som vi foreslår. Det er uansett det vi vil jobbe med i forskriften.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-07:
Ja, jeg opplever at det er det vi er enige om, at intensjonen er den samme, og at Kristelig Folkeparti derfor kan gjøre det.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Norge er et lite land, men med en stor allmennkringkaster, som har sterk betydning. Viktigheten av å ha en sterk allmennkringkaster som tar vare på vårt språk, vår kultur og identitet, er spesiell med tanke på størrelsen på landet – en allmennkringkaster som også evner å krysse kommuner og fylkesgrenser, og som opprettholder viktige mediearbeidsplasser i hele landet. Ja, på mange måter er de det journalistiske limet for de mange fortellinger en skal fortelle, av nasjonal og lokal interesse. Dette gjør NRK. Samfunnsoppdraget er forstått og utføres hver eneste dag. Det er på mange måter også derfor folk opplever at de er glad i NRK, at de opplever NRK som viktig, både i hverdagen og ikke minst i en eventuell krise. NRK har et stort oppdrag i å være i konstant beredskap, både formelt og uformelt. Det er mange distriktskontorer og redaksjonell tilstedeværelse i hele landet. NRK har per i dag landets største innenriksredaksjon, med mer enn 500 journalister som publiserer innhold fra hele landet hver eneste dag. Det er vanskelig ikke også å ha et nostalgisk forhold til NRK. Det har vært med og preget barn og unges oppvekst, også min. Det kulturelle høydepunktet i Haugesund på 1980-tallet var gjerne «Halvsju» og de artistene som fikk opptre der. Om sommeren var «Ta sjansen» fra Holmenkollen mitt besøk til hovedstaden. Jeg opplevde å kjenne hovedstaden i Norge gjennom NRK. Det fantastiske var at vi barn og unge hadde samme preferanser og fikk store, fine kulturelle opplevelser. Vi kunne tekstene til Pelle Parafins Bøljeband utenat. Men slik er det faktisk også i dag. «Skam» gir dagens barn og unge denne preferansen. Uansett om man bor i Kautokeino eller på Utsira, gjøres kvalitetsserier og -programmer tilgjengelig for alle barn og unge. NRK som allmennkringkaster forpliktes til å ivareta et ansvar for å løfte fram nye talenter og lokale artister i f.eks. distriktssending eller i beste sendetid. Derfor er allmennkringkasterrollen viktig. Derfor er det viktig at vi også har en regjering som er tydelig på hva slags finansieringsforhold NRK i tiden framover skal ha. Jeg mener NRK er Norges viktigste kulturinstitusjon – for dem som jobber i bransjen, og for oss som skal underholdes eller informeres. Jeg vil at NRK også i tiden framover skal utfordre oss som er innbyggere her i landet, og ikke minst engasjere oss. Som politiker og folkevalgt på nasjonalt nivå er jeg glad for å tilhøre et parti som er tydelig på at vi ønsker en sterk allmennkringkaster. Når det gjelder den foregående debatten som har vært i denne sal, frister det meg å sitere TV 2 og deres slagord når det gjelder regjeringens syn på finansiering – vi får bare «se hva som skjer».
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Jeg vil først få takke komiteen for godt samarbeid. Formålet med lovforslaget er å legge til rette for at banker og andre kredittytere kan skaffe seg bedre oversikt over omfanget av usikret gjeld hos kunder som søker om lån og kreditt. Regjeringen kommer med et forslag til lov der private gis adgang til å etablere egne foretak som kan formidle gjeldsopplysninger mellom banker og andre kredittytere til bruk ved kredittvurdering. Komiteen mener i utgangspunktet at tilgang på kreditt er et gode for forbrukerne. Samtidig er komiteen bekymret for at usikret forbrukslån utgjør en sterkt økende andel av husholdningenes samlede gjeld. Dette i kombinasjon med høye boliglån er en kilde til bekymring. Komiteen er enig i at aktører gis tilgang til å etablere gjeldsinformasjonsforetak, men påpeker allikevel at det er viktig at disse aktører står under offentlig tilsyn. Komiteen har merket seg at regjeringen har brukt tre år på å utrede et privat gjeldsregister, og at det åpnes opp for å se på den beste måten å organisere arbeidet på. Usikkerhet rundt hvorvidt rett organisering av gjeldsinformasjon er valgt, gjør at en samlet komité fremmer forslag om å evaluere ordningen og komme tilbake til Stortinget med sak innen to år etter at valgte system er opprettet. Komiteen er videre delt i synet på hvem som best egner seg for denne oppgaven. Arbeiderpartiet mener en offentlig aktør som Statens innkrevingssentral ville ha løst denne oppgaven på en god måte både for finansinstitusjoner og for forbrukere, men det er det ikke flertall for i denne omgang. Vi støtter derfor allikevel regjeringens forslag, fordi hensynet til og behovet for gjeldsinformasjon om usikret gjeld er stort. Videre har Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti et forslag om å innføre rentetak på usikret gjeld og ber regjeringen komme til Stortinget med sak om dette. Årsaken til det forslaget er at vi ser at sammenlignbare land som har innført gjeldsinformasjonsregister, har aktører i finansmarkedet som tilbyr usikret kreditt til skyhøye renter, med begrunnelse i at gjeldsregister ikke brukes. Flere aktører støtter dette, bl.a. Gjeldsoffer-Alliansen. Til slutt vil jeg nevne at Arbeiderpartiet fremmer forslag om at økonomiske rådgivere i kommunene må få tilgang til gjeldsinformasjonen som disse foretakene vil ha, og dette er for bedre å kunne bistå forbrukere som har kommet opp i en situasjon der de har behov for hjelp fra økonomiske rådgivere i kommunene. Med dette vil jeg anbefale flertallets tilråding om evaluering og ta opp forslagene fra Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet og forslaget som Arbeiderpartiet fremmer alene.
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
NRK står støtt i den norske befolkningen og har den kvaliteten som vi ønsker. Derfor trenger vi en forutsigbar finansiering. Trass i særlig kanskje Fremskrittspartiets latterliggjøring og sleivete ytringer om kanalen er jeg glad for at statsråden i sitt innlegg ser den verdien NRK faktisk har, og legger vekt på det. Med dokumentarprogrammer fokuserer de på urettferdigheter, de er samfunnskritiske, og de er tydelige på det ansvaret de har. Brennpunkt er ett eksempel, Flukt et annet, og som det har blitt nevnt her, Skam – et program som har gjort mer for den nordiske språkforståelsen enn noe annet program de senere årene. Det er bra at NRK tar ansvar når det gjelder å styrke språket, formidle innhold fra Norden og medvirke til kunnskap om det nordiske samfunnet, kulturen og språket, og jeg er glad for at det er tilbake på plakaten. Det var historieløst å ta det bort, for vi har et felles språkområde i Norden, der det er viktig at vi forstår hverandre, og det kan lettest gjøres gjennom felles programmer. Når vi treffer våre nordiske venner og de refererer fra Skam og prater på sin norsk, skjønner vi alle at det har vært et vellykket bidrag til økt interesse og forståelse og kanskje mer nysgjerrighet på landet vårt. Jeg kan også nevne at det er mange andre gode serier fra nabolandene våre som NRK sender, eller serier som vi produserer og sender der. På den måten opprettholder vi både forståelsen og samhørigheten. Som en parentes ønsker jeg også at dubbing ikke skal brukes, noe som også har vært signalisert fra denne talerstolen og i merknader. Men NRK må fortsatt ha økonomi som kan klare sånne tiltak. Jeg tror mange med meg er glade er for å ha en allmennkringkaster der en kan slippe reklame, og at en kan velge. Vi er fornøyd med at vi kan ha programmer som irriterer oss, og programmer for spesielt interesserte. Derfor er det, som det er sagt her mange ganger, viktig med forutsigbarhet. Det er nødvendig. Det er få som kan fylle den rollen som fylles av NRK i dag, og den forutsigbarheten har ikke regjeringen bidratt til med sine ulne svar og ideer. De viser i hvert fall ikke hvilken vei de vil gå når de sender saken uavklart til Stortinget og forventer at den skal løses her. Her føler jeg at vi kaster ball fram og tilbake, og at ballen nå er kastet tilbake til Stortinget. Det blir spennende å se hva resultatet blir.
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Jeg kan trøste statsråden med at jeg har lest, og jeg tror også de høringsinstansene som var imot, har lest. Jeg tror vi er enige om at det er viktig at det settes inn hjelpetiltak, både dem som settes inn i kommunene og de spesialiserte som Bufetat har. Men det har vært stor bekymring, som representanten Bekkevold sa, særlig blant barnas talspersoner, for at det pålegges å bruke spesielle programmer. Derfor har også komiteen bedt om en gjennomgang av det, og det er jeg veldig glad for. Men kan statsråden si noe om det og bekrefte at det pålegget er så endelig, eller er det rom for å bruke skjønn og tilpasse det de ungene det skal brukes til?
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Regjeringa vil legge inn penger i rammetilskuddet til barnevernet, og jeg har lyst til å bore litt i det med prisdifferensiering på institusjonsplasser. Det vil medføre ganske store utgifter til kommuner. Mener statsråden da at kommunene kommer til å sette barnets behov eller kommunens økonomi først, dersom behovet for en institusjonsplass kommer til å komme opp i størrelsesordenen 200 000–300 000 kr, som det også står om i proposisjonen?
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
På representanten Wold hørtes det ut som at hvis vi sender tilbake proposisjonen, stopper alt opp. Det er jo ikke sånn. Det er mye i gang allerede, og – som statsråden også sa – dette skal starte i 2020. Så her har vi tid til å se på helheten. Vi mener det er en ansvarsoverføring framfor en bedring av barnevernet, og det må man også ha respekt for at vi mener, og vi har lest proposisjonen like godt som kanskje statsråden har gjort. Barn er ingen vare. Derfor er jeg glad for at det i proposisjonen står noe om en gjennomgang av bruken av private aktører. Bruken av private aktører bekymrer tydeligvis også regjeringen, for det nevnes flere ganger. Det er viktig å gå igjennom reglene, se på anbudsrutiner og se på retningslinjene for hvordan vi skal få bedre kvalitet og mer god bruk av pengene. Saken som pågår i media nå, er et skrekkeksempel som vi ikke ønsker å se. Det er også grunn til å bekymre seg for de kommunene som overlater dette til private, og kjøper tjenester der de både er utreder, saksbehandler og tilbyder av tjenester, noe som er å sette bukken til havresekken. Det bør også ses på, men det støtter dessverre ikke regjeringspartiene i forbindelse med det forslaget vi har lagt fram. Til en stemmeforklaring: Vi støtter subsidiært Venstres forslag nr. 12 i sak nr. 6. Det mangler vårt ønske om å begrense uttaket, men dersom vi får til en gjennomgang, er det uansett bra. Da er det i hvert fall et lite steg videre. Senterpartiet har veldig mange gode innspill i sitt ti punkts forslag, i sak nr. 6. Det er ting der som er viktige å se videre på, men vi kan ikke stille oss bak alle de tingene. Derfor støtter vi ikke det forslaget. Vi støtter heller ikke forslagene nr. 1–3 i sak nr. 7. Når det gjelder Venstres forslag om kompetanse, i sak nr. 8, er vi ikke uenige i at det bør settes kompetansekrav, men her ser vi i proposisjonen at det allerede er varslet at det skal gjennomgås, og derfor velger vi ikke å støtte det. Jeg oppfattet at SV ikke fremmer forslag, derfor sier jeg ikke noe om det.
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Jeg følte et behov for å rydde opp litt. Det er ikke snakk om å reversere en reform, men vi legger mer ambisjoner i det som vi har lyst til å legge fram, enn det som foreligger her. Vi vil mer. Vi vil ikke ha den fragmenterte proposisjonen som nå foreligger. Ting stopper ikke opp. Statsråden var inne på det. Ting går ennå. Kommunene innfører plassering i nær familie. Kompetansebygging skjer, jf. budsjettet. Så fremdeles gjøres det ting. Og barnevernet blir bedre. Det var varslet en ny barnevernslov. Den er ikke ferdig, og derfor kommer dette stykkevis og delt, som her nå, bare fordi noe må leveres. Derfor stemmer vi også imot. Vi synes at det kommer for fragmentert og for stykkevis og delt. Vi ønsker helhet.
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Den generelle andelen av adopsjoner går ned. Mange land har krav til adoptivforeldre som Norge ikke bestandig kan innfri. Adopsjon etter barnevernloven – som statsråden også var inne på – benyttes etter vår mening ikke ofte nok, selv etter at vi har hatt vedtak i Stortinget om at det bør skje. Hvilke tiltak har statsråden gjort for å legge til rette for at flere utenlandsadopsjoner kan skje? Hvilke tiltak er gjort med tanke på adopsjon etter barnevernloven?
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Komiteen har, som statsråden var inne på, vært opptatt av at adopterte skal få god oppfølging. Flere av disse barna er – som nevnt her – andre lands barnevernsbarn. De trenger ofte mer støtte og hjelp med en ballast som kanskje ikke andre barn har. Det trengs kompetanse på det. Derfor har komiteen foreslått at det bør vurderes kompetansesenter eller lignende for å komme det behovet i møte. Statsråden var inne på forslaget til vedtak i sitt innlegg. Kan statsråden si noe mer om hvordan hun ser for seg at dette kan løses på en god måte – og ganske raskt?
Lasse Nordmelan Juliussen (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Vi står i dag overfor en medievirkelighet som for relativt få år siden var veldig fjern for oss. Vi bombarderes av nyheter og overskrifter fra alle kanter, i alle kanaler og på alle plattformer. Flere og flere får sine nyheter gjennom sosiale medier, som har – som vi vet – algoritmer som styrer hva slags innhold vi får se, basert på hva vi tidligere har likt og engasjert oss i. Til tross for flere nyhetskilder enn noensinne er faren for ekkokamre stor. Vi trenger NRK kanskje mer nå enn noensinne. Vi trenger en allmennkringkaster som sikrer mediemangfoldet, som kan levere kvalitet på flere ulike plattformer og i flere kanaler, og som kan treffe bredt på lineær tv, i radio, i sosiale medier og på nett. Da trenger vi også en stabil finansiering, og vi trenger et uavhengig NRK. Det hadde helt åpenbart vært å foretrekke at regjeringen hadde levert på det Stortinget har bedt om, slik at vi nå kunne fått på plass en sikkerhet og en trygghet for framtiden. Så er jeg, som representanten Grande har vært inne på tidligere i dag, glad for at enigheten om behovet for en god og stabil finansiering av NRK i hvert fall ser ut til å være historisk stor. Det fordrer selvsagt legitimitet hos NRK. For å skape tilslutning til et spleiselag om en ikke-kommersiell allmennkringkaster i et særdeles fragmentert medielandskap må allmennkringkasteren ha legitimitet. Det har NRK i dag. Over 80 pst. av befolkningen bruker NRKs innhold daglig, og NRK nyter høy tillit. 80 pst. har et meget eller ganske godt helhetsinntrykk av NRK. Og folk har et forhold til NRK, enten det er gjennom nyheter, dramaproduksjoner, debatt, kultur eller underholdning, gjennom å vente på neste Skam-oppdatering eller gjennom barneprogrammer, som jeg har fått bruke mye tid på å bli kjent med det siste året. Folk har også et forhold til NRK fordi NRK er der folk bor. Distriktskontorene er avgjørende for legitimiteten. De dekker lokale nyheter og gir plass til lokale artister i sine sendinger. De bidrar i beredskapen. Lokal og regional tilstedeværelse må være helt grunnleggende for NRKs løsning av allmennkringkasteroppdraget. NRKs legitimitet og oppdrag handler selvsagt ikke bare om å treffe bredt og skape stor oppslutning, men også om å skape mangfold og produsere innhold for minoriteter. Som representant for et fylke som er hjemsted for flere nasjonale minoriteter, ikke minst sørsamene, er jeg glad for at vi i dag viderefører og understreker også det ansvaret NRK har for samisk innhold.
Lasse Nordmelan Juliussen (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Dette er en reform som oppleves minst like mye som en oppgave- og kommunereform som en barnevernsreform, og det er jo ikke det barnevernet trenger. Det barnevernet trenger, er en helhetlig og grundig barnevernsreform med klare målsettinger. Det vi står i fare for å oppnå med denne reformen nå, er å skape forventninger til økt kapasitet i barnevernet på kommunenes vegne, uten at kommunene reelt sett er i stand til å følge det opp. Ja visst finnes det utfordringer knyttet til å øremerke midler til kommunene. Selvsagt kan det være frustrerende for lokalpolitikere og administrasjonen. Men som en som har mer erfaring fra kommunestyrets talerstol enn fra denne talerstolen, og som skal tilbake til kommunehuset når denne sesjonen er over, vet jeg at det som virkelig frustrerer, er når det skapes forventninger, når staten lover på vegne av kommunenes tjenesteproduksjon, uten å ta tilstrekkelig ansvar for at det faktisk finnes ressurser til å produsere tjenester i tråd med det staten har lovet på kommunenes vegne. Regjeringen skriver selv i proposisjonen at «det har vært en relativt sterkere vekst i antall ansatte enn i antallet nye saker de siste årene, blant annet som følge av at stillinger gradvis har blitt øremerket». Så øremerking virker, og Arbeiderpartiet mener at det må fortsette dersom en sånn reform skal bli vellykket. Her kan vi også vise til erfaringer fra andre sektorer. Etter flere år med statlige bevilgninger til skolehelsetjenesten, f.eks., har behovet for å øremerke de midlene blitt stadig tydeligere, for faktisk å få den ønskede effekten. Alternativet er å fortsette å skape forventninger som kommunene ikke klarer å følge opp. Det har også gjennom høringen kommet tilsvarende advarsler fra flere hold. Sikkerhetssituasjonen for de ansatte i barnevernet er også bekymringsfull. I en undersøkelse gjennomført av Dagbladet, kom det fram at 33 av 104 barnevernsledere som svarte, meldte om trusler mot sine egne unger. I avisen Glåmdalen kunne vi i april lese om lederen for barnevernet i Solør som ba statsråden beskytte de ansatte i barnevernet mot trusler og sjikane. Han var rett og slett bekymret for rekrutteringen til barnevernet og etterlyste engasjement fra både barne- og likestillingsministeren og justisministeren. Etter disse sakene i februar og april har lite skjedd. Senest i dag kunne vi igjen lese i Glåmdalen en sak om samme barnevernsleder, som nå selv har vært utsatt for drapstrusler fordi han gikk ut og forsvarte sine ansatte og ba om hjelp. Dette er en uholdbar situasjon. De ansatte i barnevernet gjør hver dag en stor innsats for barnas beste i vanskelige situasjoner. I forbindelse med disse sakene har statsråden for det første lagt ansvaret over på kommunene og for det andre vist til nettopp den reformen som behandles her i dag. Men en skulle ønske at det da lå reelle virkemidler her for å gjøre noe med situasjonen. Det er i hvert fall bra at en samlet komité nå ber regjeringen vurdere hvordan barnevernsansatte kan sikres mot vold og trusler. Det er et initiativ som regjeringen kunne ha tatt mye tidligere.