Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-06-17:
Norge er et allsidig land. Vi har et variert næringsliv, livskraftige lokalsamfunn og driftige folk. Covid-19 har rammet Norge hardt, og virkningene av dette har vi dessverre ikke sett slutten på ennå. Derfor arbeider regjeringen kontinuerlig med tiltak som kan få landet på fote igjen. Dette skal vi gjøre ved å bidra til å skape aktivitet og støtte opp om nye arbeidsplasser og bedrifter over hele landet. Før covid-19 har Norge gjennomført rekordstore investeringer i vei og annen samferdselsstruktur som gjør det mulig å bo og arbeide i hele landet. Det gir lokale bedrifter mulighet til å kunne vokse og skape flere arbeidsplasser og ny aktivitet i lokalsamfunnene og bidra til en bedre velferd. Det er skatteinntektene fra arbeidsplassene i privat sektor som bidrar til gode barnehager, skoler og sykehjem for innbyggerne våre. Det gjør også reduksjon i skatter og avgifter. Regjeringen har redusert skatter og avgifter med om lag 25 mrd. kr. Skattelettelser legger til rette for lønnsom næringsvirksomhet i hele landet, og det gir større frihet for den enkelte og for familiene. Massiv utrulling av bredbånd sørger for at flere har tilgang på grunnleggende bredbåndstjenester. I 2019 hadde hele 86 pst. av norske husstander tilbud om høyhastighetsbredbånd, mot bare 63 pst. i 2013. Også i spredtbygde strøk er andelen med tilgang på høyhastighetsbredbånd over fire ganger høyere enn den var i 2013. I 2020 er det avsatt ytterligere over 400 mill. kr til videre utbygging av bredbånd i distriktene. Dette bidrar til vekst og utvikling i hele landet. Jeg vil også minne om at Norge nå bygger ut 5G-mobilnett i raskt tempo. Teknologien åpner for helt nye bruksområder for næringsliv og viktige samfunnsfunksjoner og i våre privatliv. Med 5G vil Norge oppleve en helt ny mobilhverdag. Vi snakker om superrask oppkobling, god dekning og svært høy hastighet og kapasitet. Regjeringen har lagt til rette for tidlig 5G-utbygging i Norge, bl.a. gjennom tidlig frigjøring av frekvenser til bruk for 5G. Staten brukte 150 mill. kr på dette i 2019. Differensiert arbeidsgiveravgift er god distriktspolitikk, og vi vet at det virker. Regjeringen legger sammen med Europakommisjonen opp til å forlenge dagens ordning ut 2021. Regjeringen vil gå i dialog med ESA om å videreføre ordningen også etter 2022, når EUs retningslinjer for regionalstøtte er klare. Regjeringens mål er at denne ordningen også skal videreføres etter 2022. God tilgang på kompetent arbeidskraft er også en forutsetning for vekst og utvikling i landet. Etter- og videreutdanning må være tilgjengelig for folk der de bor og arbeider. Desentralisert høyere utdanning er en nøkkelfaktor for få til dette. Bedrifter kan oppleve at det er vanskelig å tiltrekke seg kompetanse og fagfolk. Det er derfor vi ønsker å flytte studieplasser nærmere der folk bor og arbeider, gjennom både desentraliserte, nettbaserte og fleksible tilbud. Når det gjelder nettbasert undervisning, har regjeringen og partene i arbeidslivet samarbeidet om nye satsinger til Kompetanse Norge og Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetssikring, nettopp for å utvikle nettbaserte etter- og videreutdanningstilbud, spesielt rettet mot digital kompetanseutvikling. Dette er viktig for Distrikts-Norge. Gjennom tiltaket Kompetansepiloter har vi nå bevilget 50 mill. kr til fylkeskommunene over tre år for å utvikle- og forbedre tiltak for nettopp å koble næringslivets behov for kompetanse sammen med etter- og videreutdanningstilbud. Distriktene står overfor krevende demografiske utfordringer i årene som kommer. Det jobber regjeringen med å finne svar på. Kommunene har en sentral rolle i næringsutviklingen rundt om i landet. Det må vi fortsette å legge til rette for ved å skape arbeidsplasser og bidra til vekst og utvikling i hele Norge.