Guro Fjellanger (Venstre), 1999-12-09:
Regjeringen ser ikke miljøvernpolitikken som en byrde som det er vår beklagelige oppgave å velte over på bedrifter, husholdninger og offentlig forvaltning. Miljøvernpolitikk er å hegne om borgernes grunnlovfestede rett til et godt miljø og til kunnskap som setter dem i stand til å velge miljøriktig, og miljøvernpolitikk er sunn samfunnsøkonomi. Det gir langsiktig lønnsomhet å integrere miljøverdiene i avgiftssystemet og i det økonomiske systemet ellers i de ulike sektorene, og ikke minst å forankre dem på lokalt nivå. Regjeringen har lagt fram et budsjett for Miljøverndepartementet med en vekst på 5,3 pst. når Statens miljøfond holdes utenfor beregningene. Hovedsatsingen er knyttet til tiltak mot helse- og miljøfarlige kjemikalier, til kulturminnevern og til rovviltforvaltning. Miljøvernpolitikken favner også videre enn Miljøverndepartementets eget budsjett. Det er bra at vi også ser en klar vekst i bevilgningene til miljøformål hos andre departementer, og at Fiskeridepartementet og Olje- og energidepartementet legger fram sektorvise miljøhandlingsplaner, som Forsvarsdepartementet og Samferdselsdepartementet gjorde i fjor. Regjeringen legger også fram en rekke forslag som vrir skatte- og avgiftssystemet i miljøvennlig retning. Regjeringen foreslår å øke elavgiften med 2,5 øre pr. kWh for å begrense energiforbruket, og å innføre en grunnavgift på fyringsolje på 19 øre pr. liter for å motvirke en overgang fra elektrisitet til olje. Samtidig øker vi personfradraget og minstefradraget. Vi er glad for at stortingsflertallet støtter oss i dette viktige skiftet fra røde til grønne skatter. Regjeringen øker også innsatsen til energiøkonomisering. I Miljøverndepartementets budsjett skjer det bl.a. gjennom støtte til kommunal og fylkeskommunal klima- og energiplanlegging og til prosjekter med miljøeffektive løsninger i energisektoren. Regjeringen trapper ytterligere opp innsatsen mot helse- og miljøfarlige kjemikalier. For det første skal vi bli kvitt de farligste kjemikaliene. Vi foreslår å styrke kjemikalieforvaltningen, bl.a. for å øke innsatsen i arbeidet med innføring av bruksbegrensninger, avgifter og strenge konsesjonskrav overfor de høyest prioriterte kjemikaliene. Konsesjonssystemet etter forurensningsloven er et viktig virkemiddel og har i all hovedsak fungert godt. Vi ser likevel at det på enkelte områder bør bli bedre, og jeg er derfor i ferd med, sammen med SFT, å ha en gjennomgang av hvordan dette systemet skal kunne utnyttes bedre for å gjennomføre en strengere kjemikaliepolitikk. Vi foreslår å innføre avgifter på de klororganiske løsemidlene trikloreten og tetrakloreten. Regjeringen vil redusere den generelle risikoen knyttet til bruk av kjemikalier. Sårbare grupper, som barn, skal sikres bedre beskyttelse. Prinsippet vårt når det gjelder opprydding i gamle synder og PCB, er at det er forurenserens ansvar å dekke slike kostnader, og at staten bare skal engasjere seg økonomisk i tilfeller der forurenseren ikke lar seg identifisere. Jeg har nå fått på plass en ny strategi, som innebærer økt kraft i dette arbeidet. En viktig del vil være å få de ansvarlige, også sektormyndighetene, til å forsere innsatsen. Regjeringen vil forsere arbeidet med å sette i stand fredede bygninger og anlegg. Regjeringen vil styrke arbeidet med å sette i stand Bryggen i Bergen og videreføre arbeidet med stavkirkene. Vi foreslår visse endringer i skattesystemet for å stimulere til økt verneinnsats fra eiere av fredede boliger og boliger i områder regulert til «spesialområde bevaring». Regjeringen legger stor vekt på å sikre allmennhetens adgang til kyst- og strandsoner. Som ett av flere virkemidler har jeg nylig sendt ut et skriv som innskjerper dispensasjonspraksisen, og jeg er glad for å ha komiteens støtte til dette. I budsjettet for 2000 er det også foreslått en styrking av fylkesmennenes arbeid på dette felt. I rovviltforvaltningen legger Regjeringen vekt på en differensiert virkemiddelbruk for å oppnå målet om levedyktige rovviltbestander og et aktivt jordbruk. Erstatningsposten for rovviltskader er styrket. Jeg er glad for flertallets støtte til forebyggende innsats, der bestandsregistrering er et viktig element fordi det styrker kunnskapsgrunnlaget for samfunnsdebatten og for politiske vedtak. Den seinere tids utvikling når det gjelder ulv, viser at kunnskap og informasjon blir stadig viktigere i rovviltforvaltningen. Regjeringen vil videreutvikle arbeidet med å forankre Lokal Agenda 21 på alle forvaltningsnivå. Regjeringen vil utvikle kommunenes og fylkeskommunenes rolle i energipolitikken. Støtten til de frivillige organisasjonene i Lokal Agenda 21-arbeidet vil bli styrket, likeså driftsstøtten til miljøvernorganisasjonene. Regjeringen foreslår økt innsats i arbeidet med by- og tettstedsutvikling og vil stimulere til samarbeid mellom kommuner og byregioner for å utvikle en felles politikk for transport, utbyggingsmønster og lokalisering av handel og andre tjenester. Norge har påtatt seg nye forpliktelser i kampen mot sur nedbør i den nye protokollen under ECE-konvensjonen som ble undertegnet i Gøteborg i desember. Det er god grunn til å glede seg over at land i fellesskap nærmer seg løsningen på problem med sur nedbør – ett av de første som miljøvernforkjempere fikk satt på dagsordenen.