Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-15:
Fremskrittspartiet fremmet i 2007 forslag om eget veiselskap. Forslaget ble slaktet av både opposisjon, posisjon og daværende samferdselsminister og fikk kun støtte av Fremskrittspartiets representanter. Jeg er på denne bakgrunn på partiets vegne veldig stolt av at regjeringen gjennom dagens stortingsmelding nå har presentert flere ulike grep for å gjøre utbygging av veinettet raskere og mer effektivt. Et av de grepene som presenteres i meldingen, er etableringen av et eget utbyggingsselskap for vei. Gjennom mer helhetlig, sammenhengende utbygging, kombinert med mer langsiktig og forutsigbar finansiering, vil utbyggingsselskapet raskere kunne bygge ut hovedveinettet. Jeg har tidligere nevnt at det er tre hovedområder som går igjen i vår samferdselssatsing. Det ene er vedlikehold. Det neste er planlegging. Det tredje punktet er reformarbeid – årsaken til at vi står her i dag. Jeg ønsker å benytte anledningen til å gi litt ros til de rød-grønne for at de i sin regjeringstid også satset på samferdsel. De økte bevilgningene til veiformål – fra å være 12 mrd. kr i 2006 til å foreslå 21 mrd. kr i 2014. Det er bra, og det har vist at de også har hatt vilje til å satse mer på samferdsel. Men selv om viljen har vært til stede, har det tydeligvis skortet litt på evnen. For hva ble de faktiske resultatene av denne satsingen? Det er jo det som må være det interessante, og ikke bare at man kan skryte av at man har brukt mer penger. Det er som å komme hjem etter handel i butikken og skryte av at man har brukt opp alle pengene, men ikke har fått med seg alle varene hjem. Det synes jeg ikke er noe særlig å skryte av. I årsrapportene til Statens vegvesen kan man finne mye, og i 2006 kan vi lese at det ble åpnet 10,7 km firefelts motorvei. Med en nesten dobling av bevilgningene til veiformål ble det likevel ikke åpnet mer enn 10,6 km firefelts motorvei i 2013. Dette burde fått varsellampene til de rød-grønne til å blinke, men det har tydeligvis ikke bekymret dem. I 2006 kostet det 125 000 kr per løpemeter firefelts motorvei, mens det i 2014 kostet 275 000 kr per løpemeter firefelts motorvei. Dette er bl.a. et resultat av at veibygging i Norge har lang planleggingstid, at entreprenørene må forholde seg til årlige bevilgninger, og at de fleste veistrekningene deles opp i små deler. Det er åpenbart at endringer er nødvendig, og vi kan ikke løse alt bare ved å sørge for økte bevilgninger. Vi må også gripe tak i hvordan vi organiserer oss. Vi må tenke nytt når det kommer til planlegging, når det kommer til prosjektering, og når det kommer til gjennomføring. Et utbyggingsselskap for vei med et mer forutsigbart, tilstrekkelig og langsiktig finansieringsgrunnlag vil sørge for at vi får mer vei for hver krone som blir investert. I utbyggingsselskapets oppstartsportefølje har regjeringen lagt opp til raskere utbygging for flere av prosjektene enn det som var forutsatt i NTP 2014–2023, og vi har samtidig løftet inn flere prosjekter som ikke var i NTP, men som henger naturlig sammen. Bedre veier sørger for at elektrikere, tømmermenn, varer og pendlere kommer raskere fram, noe som både er samfunnsøkonomisk lønnsomt og også bedre for klimaet. I et klimaperspektiv handler det nemlig ikke om å la være å bygge vei, det handler først og fremst om hva som kjører oppå veien, og om hvordan veien er utformet. Vi skal ikke slutte å bygge veier. Tvert imot – vi skal bygge mer, bedre og smartere. Neste generasjon kjøretøy kommer til å være tilnærmet utslippsfri, og da er det meningsløst ikke å investere mer i infrastruktur. Gjennomsnittsbilen på norske veier er i dag en 2004-modell, som slipper ut 180 gram CO2 per km. Gjennomsnittsutslipp for nye biler solgt i 2015 har litt over 90 gram CO2 per km, altså omtrent halvparten så mye utslipp. Når vi i 2025 har fornyet bilparken slik at gjennomsnittsbilen er en 2015-modell og ikke en 2004-modell, vil det ha stor betydning for lokale utslipp. Klarer vi å kombinere dette med bedre veier som gir færre trafikkulykker, bedre trafikkflyt, mindre køkjøring og færre lokale utslipp, vil vi ha et samfunn som fungerer bedre. Før har det viktigste vært å få på plass en ny bro eller tunnel eller å oppgradere noen kilometer av motorveien fra tofelts til kanskje trefelts, for så å lede hovedveien inn igjen i tettsteder og byer, hvor veien alltid har gått. Vi er opptatt av å lede de tunge kjøretøyene og gjennomgangstrafikken utenom lokaltrafikken, bort fra lekeplasser, barnehager og skoler, og ut på hovedveier uten rundkjøringer og masse køkjøring. Dette vil sørge for bedre trafikkflyt og lavere lokale utslipp. Skal vi få til det, må vi imidlertid begynne å tenke nytt, ta nye grep og planlegge å bygge større og mer helhetlig. Et annet viktig punkt vi skal vedta i dag, er en bompengereform. 90 nye bomstasjoner og 97 mrd. kr i bompenger – det er hva den rød-grønne regjeringen vedtok i Nasjonal transportplan sommeren 2013, rett før den gikk av. Enkelte av de bomprosjektene ville hatt driftskostnader på over 10 kr per passering. De siste fire årene under rød-grønt styre ble bompengegjelden doblet til over 35 mrd. kr. Det sier litt om en bompengebruk ute av kontroll. I regjering har Fremskrittspartiet allerede fått gjennomslag for å fjerne en del bomprosjekter, vi har redusert satsene i om lag 20, og med dagens vedtak står flere for tur. Et resultat av vår kamp for å redusere bompengesatser kommer ekstra godt til syne på E18 i Vestfold, hvor det i utgangspunktet var tenkt en takst på 112 kr, mens den nå er nede i 57 kr per passering. Fremskrittspartiet gikk til valg på å kutte bompenger. Med dagens stortingsflertall, hvor man ikke får flertall for å fjerne alle bompengene, må vi forhandle og kompromisse. Og i den situasjonen klarer vi å redusere bompengesatser og kutte driftsutgifter. Det er meningsløst å ha 50–60 bomselskaper, når deres eneste oppgave er å kreve inn bompenger. Vi vil med dagens vedtak stimulere til en kraftig reduksjon i antall bomselskaper, slik at drifts-, administrasjons- og finansieringskostnader vil bli redusert. Denne reduksjonen vil komme bilistene til gode, enten i form av mindre bompenger, kortere nedbetalingstid eller høyere rabatt for dem som velger å bruke bombrikke. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet og Senterpartiet påpeker at de også ønsker en bompengereform, og at de har tatt til orde for dette i NTP. Det stemmer, men forskjellene er betydelige. De ønsket en fylkesreform, med 19 bomselskaper, samtidig som de ikke har kommet med en eneste løsning som skal sikre at selskapene faktisk ønsker å ta del i bompengereformen. De har ikke fremmet ett eneste forslag som skal stimulere bomselskapene til frivillig å bli med i bompengereformen, mens vi har foreslått en rentekompensasjonsordning. Vi ønsker med den å gi et incentiv til bomselskapene ved at staten kan betale en del av bomselskapenes låneutgifter om de velger å bli en del av reformen. For mange selskaper kan dette bli en enorm besparelse. VG kunne tidligere i år vise til at man kan få opptil 30 pst. rabatt på enkelte prosjekter med regjeringens forslag. Rogfast, et tunnelprosjekt i Rogaland og en del av ferjefri E39, ville med rød-grønne forutsetninger fått en bomtakst på nærmere 350 kr. Med bompengereformen og full rentekompensasjonsordning kan taksten krype under 200 kr. De rød-grønne har altså ingen forslag, og deres bompengereform ville strandet – hvis det var den vi skulle vedtatt i dag. Skal man få velfungerende og effektive bomselskaper til å slå seg sammen med andre, må det være fordi det er en gulrot for dem – en liten bonus. I 1962 hadde vi, som saksordføreren nevnte, noe som het Nasjonal motorveiplan. Tidligere regjeringer har lagt denne i en skuff. Vi tar den fram som en del av kommende Nasjonal transportplan, og veiselskapet blir et viktig virkemiddel for oss i arbeidet med å nå målsettingen om et effektivt høyhastighets motorveinett for Norge. Med Fremskrittspartiet i regjering får vi nå på plass et utbyggingsselskap for vei, som skal sikre mer helhetlig planlegging og utbygging av store veiprosjekter og mer effektiv bruk av skattebetalernes penger, og vi vil se at bompengebelastningen går sakte, men sikkert i en bedre retning.