Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Det er viktig å sørge for en samfunnsutvikling som fremmer folkehelse. Å forebygge helseplager dreier seg om mye mer enn det helsevesenet kan bidra med. Sosiale skiller skaper helsemessige skiller. Det er en stor utfordring som må møtes offensivt. Sosiale skiller utviskes ikke ved å la dem som har mye fra før, få litt til. Sosiale skiller viskes bare ut hvis politikken vil utjamning. Det er det vanskelig å se at står høyt på dagsordenen nå om dagen. Frivillige lag og foreninger gjør en formidabel innsats for folkehelsa. Folk møtes og bindes sammen gjennom interesser, livssyn eller et brennende engasjement. Frivillig engasjement bidrar til sosial kompetanse, til ferdigheter, til venner og til mestring. Sanitetsforeninger, pasientorganisasjoner, velforeninger og idrettslag bidrar derfor både til den fysiske og psykiske helsa. En god folkehelsepolitikk må favne om begge deler. Frivilligheten i Norge har lange tradisjoner og stor kapasitet, og vi finner den på nesten alle samfunnsområder. Frivillighetssentralene har blitt møteplasser og et nav for å bygge og foredle sosial kapital i kommunene. Nå setter regjeringen finansieringen av frivillighetssentralene i spill. Men møteplasser og samvær er viktige bidrag til en bedret folkehelse. Disse temaene har fått en beskjeden plass i stortingsmeldingen, og heller ikke det siste statsbudsjettet bidro til å løfte frivilligheten. Det ble derimot opprør fordi budsjettet ble kuttet. Mer fysisk aktivitet er en forutsetning for å bremse noen av de negative utviklingstrekkene i samfunnet. Derfor er Arbeiderpartiet for mer fysisk aktivitet i skolen. For noen uker siden var jeg med Nasjonalforeningen for folkehelsen på arrangementet Hopp for hjertet. Med enkle midler, som et hoppetau, har 110 000 barn deltatt i aksjonen. Det er et fint tiltak, men det trengs mer systematikk for at skoleunger skal bli mer fysisk aktive. Derfor er Arbeiderpartiet for å innføre en times fysisk aktivitet i skolen, og vi la inn midler til samarbeidsprosjekter mellom skole og frivillighet i vårt alternative budsjett i fjor høst. Vi kan ikke vedta at folk skal bevege seg mer, men vi kan sørge for bedre vilkår for dem som tilrettelegger og stimulerer til aktiviteter. Midler som kommer fra overskuddet til Norsk Tipping, bidrar til mer fysisk aktivitet gjennom finansiering av anlegg i by og bygd. Det er ikke bare de tradisjonelle idrettsanleggene, men også turløyper, fjellhytter, skateparker og klatrevegger som bygges. At folk har tilgang på anlegg der de bor, er en viktig forutsetning for økt fysisk aktivitet. Anlegg fremmer folkehelse både gjennom fysisk aktivitet og som sosiale møteplasser. Men mange idrettslag venter på utbetaling av spillemidler. Anleggsbyggingen har i flere år vært større enn tilgangen på midler. Nå venter idrettslagene på 2,2 mrd. kr. Arbeiderpartiet vil bidra til at dette etterslepet dekkes med midler over statsbudsjettet over en fireårsperiode, slik at idrettslagene kan bruke sine midler til aktiviteter framfor å betale bankrenter på mellomfinansiering i påvente av utbetaling av spillemidler. Spillemidler er nøkkelen til flere anlegg. Det trengs, særlig i den byen vi er i nå. Oslo ligger på bunnen når det gjelder søknad om spillemidler, og det kan ikke være fordi det er nok anlegg her. Det er viktig at vi unngår nye folkehelseproblemer, og da er det grunn til å nevne spilleavhengighet. Vi må føre en politikk som kan bidra til at antallet med spilleproblemer begrenses. Det gjør vi ved å hindre at aggressive spill får innpass i det norske markedet. Helt til slutt må jeg nevne barnehagenes plass i forebyggingskjeden. Mange mener det er viktig. Det ble bygd over 4 000 plasser i året de siste fire årene. Regjeringens svar er 700 færre plasser bare fra 2013 til 2014 samtidig som 8 334 står i kø. Det viser at nye ideer ikke nødvendigvis er gode ideer.