Borghild Tenden (Venstre), 2012-06-07:
I den proposisjonen som vi nå behandler, har regjeringen benyttet anledningen til å klarlegge hvordan de tolker krypteringskravet i helseregisterloven § 8 tredje ledd. Jeg vil derfor først si noen ord om kryptert lagring. Å flytte kravet fra § 8 til § 16 har vi ingen mening om, men Venstre er uenig i departementets forståelse av kravet om kryptering. Kryptering ble vedtatt i forbindelse med opprettelsen av Norsk pasientregister på bakgrunn av «de betydelige personvernmessige ulempene et personidentifiserbart register innebærer». Venstre mener i likhet med de øvrige opposisjonspartiene at personvernet ikke ivaretas dersom ikke de personidentifiserende opplysningene lagres og krypteres separat. Kontroll- og konstitusjonskomiteen har gjentatte ganger spurt statsråden om hvordan hun forstår § 8 tredje ledd. Statsråden har svart at det etter ordlyden i § 8 tredje ledd må legges til grunn at kravet om kryptering kun gjelder ved lagring og ikke ved annen behandling av helseopplysningene i de aktuelle registrene. Venstre har hele tiden ment at dette har vært en underlig lovforståelse og en betydelig svekkelse av krypteringskravet. Det er jo ikke bare lagring som innebærer en personvernutfordring, men vel så mye bruken av registrene. Venstre er derfor skuffet over at stortingsflertallet gir sin tilslutning til Helsedepartementets forståelse av hvordan pasientopplysningene må krypteres. Venstre mener, som representanten Dåvøy, at Datatilsynets lovforståelse stemmer bedre med det som gjennom Stortingets behandling ble vedtatt i 2007. Venstre kommer derfor til å støtte forslag nr. 1, om at direkte personidentifiserende kjennetegn lagres kryptert og atskilt fra de andre registeropplysningene. Jeg vil så si noen ord om Norsk helsearkiv. Venstre slutter seg også til at det etableres et nasjonalt helsearkiv. Det er positivt at pasientarkiv fra spesialisthelsetjenesten skal lagres forsvarlig. I proposisjonen kan vi lese at den pasientdokumentasjonen som skal avleveres til Norsk helsearkiv, må lagres systematisk, slik at opplysninger om hver enkelt kan finnes igjen. Dette innebærer en samling av pasientdokumentasjon hos Norsk helsearkiv som vil bli et helseregister. Det står helt klart i proposisjonen. Venstre mener at personidentifiserbare opplysninger skal lagres kryptert i helseregistre. Det mener vi også for helsearkivet. Venstre har derfor fremmet et forslag i salen som innebærer at personidentifiserbare opplysninger skal lagres kryptert i helsearkivet. Grunnen til at vi fremmer dette forslaget, er at vi mener personvernutfordringene knyttet til et nasjonalt helsearkiv ikke er tilstrekkelig belyst i proposisjonen. Proposisjonen legger opp til at helsearkivet skal bli personidentifiserbart. Venstre mener det må legges opp til en bedre sikring av sensitive opplysninger, noe som gjøres best gjennom å kryptere identiteten. Jeg synes det er underlig at proposisjonen ikke nevner at det har vært kritikk mot høringsforslaget. I punktet om høringsinstansenes syn, punkt 3.2.3, er det kun tre høringsinstanser som er nevnt, og alle var positive til forslaget. Jeg vil gjøre salen oppmerksom på at Datatilsynet kom med krass kritikk av at det lagres så mye sensitiv informasjon om døde personer på ett sted. Jeg har ikke tid til å gå grundigere inn på dette, men jeg oppfordrer representantene til å gå inn på Datatilsynets hjemmeside for å lese mer. Representantene Bent Høie og Laila Dåvøy tok i sine innlegg opp at regjeringen på egnet måte må komme tilbake til Stortinget med informasjon om hvordan dette skal ivaretas når de utarbeider forskriftene om helsearkivet. Det er jeg selvsagt enig i. Jeg håper at regjeringen da også vil se på muligheten for kryptering av registeret til Norsk helsearkiv. Selv om saksordføreren sier at dette er krevende og nærmest umulig, tar jeg opp Venstres forslag som er omdelt i salen. Jeg er glad for Kristelig Folkepartis støtte.