Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
Budsjettet for neste år er et budsjett for arbeid, velferd og rettferdig fordeling. Vi greide oss godt igjennom finanskrisen og har lav arbeidsledighet og svært god utvikling i næringsliv og offentlig sektor. Det er ingen selvfølge for andre europeiske land som er våre nærmeste handelspartnere. Selv om vi nå ser vekst i enkelte land, strever mange europeiske land med stor gjeld og høy arbeidsledighet etter å ha reddet en kriserammet finanssektor under krisen i 2008–2009. Høy arbeidsledighet og store kutt i folks velferd skaper sosial uro. Dette kommer til uttrykk gjennom demonstrasjoner, slik vi ser fra Irland i disse dager, og som vi tidligere har sett fra mange andre land. Vi skal ta godt vare på og utvikle velferden vår. Det forutsetter at vi holder orden i økonomien, løser de store oppgavene i fellesskap og prioriterer utjevning av sosiale forskjeller framfor skattelette. Det legger dette budsjettet godt til rette for. Det å ha et arbeid å gå til er svært viktig for alle mennesker. Arbeidskraften er vår viktigste formue, og investeringer i kunnskap og kompetanse er vesentlig for å utvikle arbeidskraften. De valgene vi gjør i dag, er svært viktig for utviklingen av gode arbeidsplasser i næringsliv og offentlig sektor. Budsjettet for 2011 legger til rette gjennom fornuftig bruk av oljeformuen vår, slik at vi holder kronekurs og renter nede, får økning i næringsrettet forskning og utvikling og midler som gjør det mulig å utvikle et nyskapende og framtidsrettet næringsliv over hele landet. Jeg synes budsjettet vi skal vedta i dag, er godt. Det viser en retning for utviklingen av landet vårt som sikrer vekst og utjevning av forskjeller. Når jeg ser på budsjettene til de to høyrepartiene, ser jeg en helt annen retning. Fremskrittspartiet går lengst, men Høyre går i samme retning bare med litt mindre skritt. Når begge partiene nå uttrykker vilje til å finne sammen i regjering etter neste stortingsvalg, har jeg stor interesse av å se de to budsjettene i sammenheng. For meg som kommer fra et distriktsfylke, er det kraftig kost. I Nord-Trøndelag er 20 pst. av sysselsettingen knyttet til landbruket. I tillegg til gårdsdrift er det svært mange arbeidsplasser i næringsmiddelindustrien. Når Fremskrittspartiet kutter 6,4 mrd. kr i landbruksoppgjøret til neste år, og Høyre kutter med 1,7 mrd. kr, går jeg ut fra at de finner sammen et sted sånn midt imellom. Det ville ha betydd en rasering av landbruket i mitt hjemfylke, og det ville ha ført til nedlegging av svært mange arbeidsplasser i næringsmiddelindustrien. Landbruksoppgjøret er en avtale inngått mellom oss i Stortinget og landbruksnæringen, og et brudd i en inngått avtale må vel også sies å være langt utover anstendighetens grenser. Videre kutter de to høyrepartiene i de regionale utviklingsmidlene til fylkeskommunene og 500 mill. kr i innbyggertilskuddet. 90 pst. av de regionale utviklingsmidlene til Nord-Trøndelag fylkeskommune går til næringsrettede tilskudd. Det aller meste går til nyskaping og utvikling i små og mellomstore bedrifter, med stor betydning for verdiskaping og bosetting. Men også store bedrifter som Aker Verdal har fått støtte for å lande sin aller første kontrakt på bygging av understell til offshore vindmøller. Dette er utvikling av ny miljøteknologi som de samme partiene hevder er et satsningsområde for industrien vår. Fremskrittspartiet og Høyre er også motstandere av regionale forskningsfond, som etter Arbeiderpartiets mening er svært viktig for å stimulere offentlig sektor og små og mellomstore bedrifter til satsing på nyskaping og utvikling. Kunnskap og kompetanse er vesentlig for å utvikle hele landet. Kutt i bevilgningene til fylkeskommunene må nødvendigvis gå ut over de videregående skolene, da dette er den største utgiftsposten fylkeskommunene har. 15 mill. kr i kutt i Nord-Trøndelag fylkeskommune ville hatt store konsekvenser, ikke minst for det utviklingsarbeidet som nå foregår i fylket, med tiltak rettet mot hele det 13-årige skoleløpet for å bedre ferdighetene i basisfagene norsk, engelsk og matte samt tiltak for å hindre at unge faller ut av den videregående skolen. Jeg bruker Nord-Trøndelag som eksempel fordi det er det fylket jeg kjenner best. Men konsekvensene vil være de samme for store deler av landet vårt og få dramatiske følger for arbeidsplasser og bosetting. Om en i tillegg til kutt i landbruksoppgjøret og kutt i regionale utviklingsmidler og innbyggertilskudd til fylkeskommunene også plusser på tiltak som svekking av skatteutjevningen fra skattesterke til skattesvake kommuner og endring i selskapsskatten fra staten til kommunene, med de utjevningskonsekvensene det får i store deler av landet, frykter jeg for at det kan bli mørkt i mange vinduer rundt omkring i landet.