Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Allmennkringkasterne er våre viktigste møteplasser. Vi ser en betydelig produksjon av barne-tv, en betydelig nyhetsproduksjon, et nettverk av korrespondenter som beretter om nyheter og hendelser over hele verden, en betydelig produksjon av fakta-, dokumentar- og aktualitetsprogrammer og et bredt underholdningstilbud. Vi ser aktører som særlig NRK, som knytter Norge sammen gjennom f.eks. de store sommerprogramproduksjonene – en aktør som i sum bidrar til å knytte Norge og det norske folk sammen, bidrar til høy tillit i befolkningen, og som er uvurderlig for vårt demokrati. Grunnloven § 100 forplikter myndighetene til å legge forholdene til rette for en åpen og opplyst offentlig samtale. Det sikres gjennom lovverket, som garanterer for ytringsfrihet og pressefrihet, og gjennom mediepolitikken, som skal bidra til en mangfoldig og differensiert presse. Den norske mediepolitikken har vært en suksess. Ingen land har større avismangfold enn Norge. NRK er den offentlige allmennkringkasteren med størst oppslutning blant egen befolkning i verden. Samtidig har Norge flere riksdekkende kommersielle tv-kanaler samt større vekst i kommersiell tv-seing og inntekter enn andre land. På radiofronten er det ingen nordiske land som kan måle seg med Norge, og med overgangen til DAB, som også Norge er først ute med, får publikum et vesentlig bedre og bredere tilbud. Arbeiderpartiet har den siste perioden fremmet en rekke forslag som kunne ha styrket vilkårene for norsk journalistikk, som i større grad ville ha bidratt til å sikre mediemangfold lokalt, regionalt og nasjonalt. Det har blitt nedstemt av regjeringspartiene. Vi håper innstillingen fra Mediemangfoldsutvalget vil danne grunnlaget for at også høyresiden kommer på banen med tiltak som bidrar til å nå de målene vi tilsynelatende er enige om i mediepolitikken. Det er den beste garantien for et mediemangfold som sikrer en opplyst debatt om viktige samfunnsspørsmål. Da Høyre og Fremskrittspartiet inntok regjeringskontorene, var det mange representanter fra de to partiene som var høye og mørke når det gjaldt NRK. Vi så uttalelser om at NRK skulle vingeklippes, NRKs virksomhet på nett skulle begrenses, og Fremskrittspartiet skulle fjerne NRK-lisensen. Nå hører vi intet slikt snakk. Høyresidens snakk var bare snakk. Aldri før har enigheten i denne salen vært større om NRK. Det er vi glad for, og høyresiden har enten glemt hva de sto for, eller innsett at det var dårlig politikk. Vi er glad for enigheten som er oppnådd om innholdskravene som skal stilles overfor NRK. Arbeiderpartiet har fått gjennomslag for nesten alt vi har vært opptatt av, som tilstedeværelse i hele landet, ansvar for nordisk språk, ansvar for lokale og regionale artister, at opphavsrettigheter blir ivaretatt, og at NRKs informasjonsansvar i en krisesituasjon skal ivaretas. Arbeiderpartiet er glad for at alle partiene står bak at det er avgjørende å legge til rette for en god allmennkringkaster som grunnlaget for et levende demokrati og for å ivareta hensynet til opplysning, nyhetsformidling og bevaring av norsk språk og kulturhistorie. Forbudet mot reklame på internett videreføres, og instruks om at NRK skal være til stede på og utvikle nye tjenester innenfor alle viktige medieplattformer for å nå bredest mulig ut med det samlede programtilbudet, har kommet på plass. NRKs ansvar for å bidra til det norske mediemangfoldet regionalt og nasjonalt fastsettes. Mediemangfold er en forutsetning for vårt demokrati. Et fireårig styringssignal vil bidra til nødvendig forutsigbarhet for omstilling og innovasjon i allmennkringkasteren. NRK som allmennkringkaster har et særlig ansvar for ryddige arbeidsvilkår. NRK skal satse på, bevare og utvikle egen kompetanse i virksomheten for å sikre innovasjon og kvalitet. Samtidig er det en forutsetning at opphavsrettigheter blir ivaretatt, og NRK som offentlig eid og finansiert allmennkringkaster bør være en foregangsaktør på dette området. Så til finansiering. Stortinget ba gjennom allmennkringkastingsforliket for over et år siden regjeringen om å legge fram en ny modell for finansiering av NRK. Arbeiderpartiet er skuffet over mangelen på handlekraft hos dagens regjeringspartier og hos dagens kulturminister. I forliket uttalte vi i et vedtak at «Stortinget ber regjeringen fremme forslag om fremtidig finansiering av NRK etter at ekspertutvalget har levert sin anbefaling, og innen utgangen av 2016.» Regjeringen har hatt lang tid på seg til å finne en samlende løsning for framtidig finansiering av NRK. Kulturministeren har ikke evnet å følge opp det. Arbeiderpartiet anser det som et brudd på avtalen vi inngikk i fjor. Til tross for det har Arbeiderpartiet deltatt i forhandlinger med de øvrige partiene om framtidig finansiering av NRK, med mål om enighet om løsning. Men regjeringspartiene har ikke evnet å få ryddet opp i saken på Stortinget heller, slik at vi kunne fått avklart spørsmålet om framtidig finansiering av NRK, og regjeringen har ikke gitt Stortinget gode nok svar til at en løsning kunne være mulig før sommeren. Sprikende signal og standpunkt som har kommet til uttrykk, særlig gjennom media og over flere år i denne saken, gjorde at Stortinget dessverre ikke kom i mål i denne perioden, og dermed blir det opp til ny regjering å finne løsninger. NRK har en viktig funksjon som allmennkringkaster, og en ny finansieringsmodell må derfor på plass for å sikre legitimitet i befolkningen. Modellen må underbygge NRKs uavhengighet samt være robust og framtidsrettet. Manglende avklaringer i viktige spørsmål om de ulike sidene ved finansieringsmodellene gjør at Arbeiderpartiet foreslår noen overordnede prinsipper for framtidig finansiering av NRK. Finansieringen skal sikre legitimiteten til NRK i befolkningen, underbygge NRKs uavhengighet og være robust og framtidsrettet. Den må gi forutsigbarhet for både NRK og lisensbetalerne, og saken bør fremmes for Stortinget innen utgangen av mars 2018. Modellen skal ifølge vårt forslag inneholde følgende overordnede prinsipper: Lisensen skal kreves inn av NRK selv, og ordningen skal sikre fradrag for merverdiavgift, NRKs uavhengighet samt kompetansemiljøet ved Lisenskontoret i Mo i Rana. Den skal ivareta en bedre sosial profil enn dagens lisensordning, og den skal sikre finansiell forutsigbarhet for NRK, med kompensasjon for pris- og lønnsvekst. For øvrig foreslår vi at Stortinget ber regjeringen om ikke å vurdere statsbudsjettfinansiering av NRK. Som jeg sa i replikkordskiftet for litt siden, mener vi at den modellen som flertallet nå skisserer, rett og slett ikke er mulig å realisere. Den skaper betydelig usikkerhet for familienes økonomi, for NRKs økonomi, for statens inntekter, for arbeidsplasser og for uavhengige produsenter som i dag skaper arbeidsplasser knyttet til det NRK bestiller. Vi snakker om en modell som flertallet overhodet ikke har noen svar på, og på et enkelt spørsmål om vi skal sikre momsordningen for NRK gjennom at NRK selv krever inn lisensen, klarer ikke Høyre å gi et tydelig svar. Dette skal utredes videre. Det skaper betydelig usikkerhet, ikke minst for de mange uavhengige produsentmiljøene i Norge i dag. Det burde vært mulig å enes om en modell. Flertallet velger å gå for en modell som er preget av i og for seg gode intensjoner. Man ønsker en sosial profil – det gjør alle partier i de ulike forslagene som er. Man ønsker en forutsigbarhet – det gjør alle partier. Men en modell som skaper så betydelig usikkerhet, forstår jeg ikke at flertallet finner det ansvarlig å gå inn for. Vi håper at debatten kan være med og avklare noen av de spørsmålene som modellen til flertallet reiser, for slik den nå framstår, er den kaotisk, uryddig, og den skaper betydelig usikkerhet. Det er ikke allmennkringkasteren eller norske tv-seere tjent med. Med dette tar jeg opp Arbeiderpartiets forslag i saken.