Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2013-06-14:
Stortingsmeldingen Kompetanse for en ny tid kommer antakelig til å bli husket best for det som ikke står der. Landsmøtevåren viste at tiden var overmoden for å innføre kjønnsnøytral verneplikt, og etter at meldingen var lagt fram, kom vedtakene som perler på en snor, og resulterte i at det i dag – som flere har nevnt – fremmes forslag om at kjønnsnøytral verneplikt innføres i Norge. Det er et historisk vedtak, og det kommer til å være en milepæl i likestillingshistorien. Jeg er sikker på at det også kommer til å være en milepæl for Forsvaret. Verneplikten sikrer rekrutteringen, den gir mulighet til å velge blant de beste. I stortingsmeldingen beskrives konkurransen om kandidatene i jobbmarkedet. Det er ingen tvil om at det kommer til å bli krevende å oppfylle framtidens krav til kompetanse i forsvarssektoren og virkeliggjøre ambisjonene i stortingsmeldingen. Skal vi klare omstillingen til et innsatsforsvar på personell- og kompetanseområdet, er verneplikten en forutsetning. I Senterpartiet står verneplikten sterkt. Partiprogrammet sier: «Folkeforsvaret er et forsvar for og av folket. I folkeforsvaret utgjør verneplikten bærebjelken.» Men verneplikt bare for menn er ikke mer enn en halvgod løsning for å møte framtidens kompetansebehov. Nettopp rekruttering er et av meldingens mest sentrale elementer. Forsvaret må få velge blant de beste jentene og guttene i ungdomskullet. Å håndtere avansert materiell og utstyr og analysere komplekse oppgaver kan både jenter og gutter gjøre like godt. Derfor ville heldigvis også Forsvaret selv ha verneplikt for alle. Dessuten mener jeg at det er et paradoks at vi inntil i dag ikke har anerkjent forsvaret av landet som et felles ansvar for hele befolkningen, til tross for at det er 100 år siden rettighetene for øvrig i samfunnet ble like for begge kjønn. Det er et tydelig uttrykk for en kvalitet ved samfunnsutviklingen i Norge at vi utvider verneplikten når andre land fjerner den. Vi har stadig debatt om Forsvarets rolle, hvor verneplikten stadig er avgjørende for å forankre Forsvaret og forsvarstanken i befolkningen. Det er en stor styrke ved Forsvaret at vi unngår profesjonalisering, men heller bygger opp et fullt ut kompetent og operativt forsvar basert på verneplikt for alle. Forsvaret er en arbeidsplass med mange særegenheter, og som stiller spesielle krav til sine ansatte. Jeg tror også at det eksisterer mange myter i befolkningen om hva det vil si å jobbe i Forsvaret. Men mulighetene Forsvaret har å by på, er også unike – muligheter for langsiktige, gode arbeidsplasser. Den naturlige oppfølgingen av omstillingen til et innsatsforsvar er en gjennomgang av de menneskelige ressursene i Forsvaret, og å tilpasse disse til de utfordringer og behov som vil komme i framtiden. Denne gjennomgangen kan vi med rette kalle en reform. I innstillingen viser komiteen til at det i etterkant av stortingsmeldingen vil være behov for en rekke utredninger som skal danne grunnlag for gjennomføring av reformen. Jeg mener det er avgjørende for at Forsvaret skal være konkurransedyktig i arbeidsmarkedet og tiltrekke seg riktig kompetanse, og for å bevare legitimiteten og samfunnsrollen, at det blir et større mangfold blant dem som jobber i forsvarssektoren. Endringene skal sette Forsvaret bedre i stand til å møte en hverdag med høy endringstakt og dynamikk, som krever spisskompetanse og kvalitet på alle områder. Jeg vil betegne omstillingen av Forsvaret som en suksesshistorie. En av betingelsene for dette var at man startet tidlig, og man tok høyde for framtidige endringer. Slik må det også arbeides på kompetanseområdet for å sikre at vi også i framtiden vil ha den samme kampkraft og operative evne.