trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
For neste år vil altså introduksjonspengene dekke ca. 90 pst. av kommunenes kostnader. Det vil si at vi har økt integreringstilskuddet med 250 mill. kr pluss 50 mill. kr for neste år. Vi har også økt støtten til dem som har sittet lengst. De som har sittet lengst, er faktisk de som har utfordringene som gjør at de er vanskeligst å få bosatt. Derfor har vi også økt den støtten sånn at den kommer likt ut med det som kommunene får i dag for personer som har ekstra utfordringer. Jeg er fornøyd med at vi har fått økt integreringstilskuddet. Samtidig ser jeg at vi fortsatt har en vei å gå. Når jeg er ute og snakker med kommunene, er det veldig klart at det er det å få på plass boliger og å få dekket mer av kostnadene til integrering, som er den største utfordringen kommunene har.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
De siste månedene har jeg hatt møte med ca. 50 ordførere rundt omkring i landet for å stille dem spørsmålet: Hva er det som skal til for å få en raskere bosetting, og hva er det som skal til for at kommunene kan ta imot flere? Det som er gjennomgangstonen i de møtene, har vært at de sliter med å få boliger, og de sliter med å få dekket de kostnadene de har med hensyn til den enkelte. De ser også at noen av disse flyktningene trenger lengre tid for å lære seg språket for å komme seg ut i arbeid, og noen trenger kortere tid. Derfor ønsker de også en fleksibilitet i den ordningen. Men så er det også flere kommuner som sier at det er veldig uforutsigbart når de ikke vet hvor mange det er som kommer på familiegjenforening. De har kanskje sagt ja til å ta imot 10, og så kommer det 20 – de vet altså ikke hvor mange som kommer på familiegjenforening. Det er en utfordring når vi vet at en skal ha bolig, en skal ha barnehageplass, og en skal ha skole. Derfor har det vært viktig for meg denne høsten å lytte til kommunene og snakke med ordførerne.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Jeg forstår spørsmålet fra representanten Greni, men det er litt for tidlig å si hvilke erfaringer kommunene har gjort seg. Vi har sett at det er en utfordring å få bosatt enslige asylsøkere, men samtidig mener jeg at kommunene ikke har kommet verre ut i dette året, på grunn av at regjeringen økte det særlige tilskuddet for bosetting av enslige mindreårige. Det er styrket med 120 mill. kr, slik at kommunene reelt sett fikk en økning på 10 pst. på egenandelen. Jeg mener at det er ikke alle barn som trenger barnevernstilbud ute i kommunene. Det er mange kommuner som klarer å bosette, og klarer å finne et tilbud til de enslige asylsøkerne som ikke er et barnevernstiltak. Når vi vet at barnevernstiltak er dyre tiltak, må vi også oppfordre kommunene til å gi dem et godt tilbud, og det gjør mange kommuner, men det trenger ikke alltid være et barnevernstilbud.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Regjeringen viderefører satsingen på Jobbsjansen som vi har i 2014, over til 2015. Jeg er enig med representanten i at dette er et godt tiltak, men det er også flere andre tiltak på dette feltet: Man har Global Future, og man har et godt samarbeid med frivillige organisasjoner og frivilligheten, som driver mentorordninger for å få kvinner ut i arbeid. Jeg er veldig glad for at stadig flere deltar i introduksjonsprogrammet. At stadig flere kvinner deltar i dette, gjør at man får et grunnlag for språk som gjør det lettere å komme seg ut i arbeid. Så er jeg av den oppfatningen at tiltaket som regjeringen nå setter i gang med midlertidige ansettelser, òg vil være en styrke for at flere kvinner kan få prøve seg ute i arbeidslivet. Det er én gruppe som bekymrer meg. Det er de som ikke kommer inn under introduksjonsprogrammet, som jeg ønsker å jobbe videre med for å styrke de kvinnene som vi ikke klarer å få fatt i med dette programmet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-12-17:
Mitt spørsmål går til finansministeren. I disse dager vedtar kommunestyrer over hele landet sine budsjetter for neste år. For et par uker siden la KS fram en budsjettundersøkelse som bekrefter inntrykket man får når man leser lokalaviser, nemlig at mange kommuner vil måtte kutte i velferd og i skole i 2015. I de kommunene som KS har undersøkt, ligger det an til realnedgang i satsingen på skole til neste år. Undersøkelsen viser også at fire av ti kommuner planlegger å øke eiendomsskatten neste år, og at mange kommuner også ser seg nødt til å øke egenandelen for kommunale tjenester, det kan f.eks. være for hjemmehjelp og SFO. En viktig årsak til dette er at skatteinntektene til kommunene svikter med nærmere 3 mrd. kr i 2014. Det er også noen utviklingstrekk som går i motsatt retning, men inntektstapet for kommunene er uansett i størrelsesorden 2 mrd. kr. Hvis dette ikke blir kompensert av Stortinget, betyr det at kommunene starter det nye året med et stort minus. De to siste gangene det var skattesvikt i kommunene, var Fremskrittspartiet for å kompensere inntektstapet. Hvorfor mener ikke Fremskrittspartiet og finansministeren det samme når man nå sitter i regjering?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-12-17:
Jeg vil råde finansministeren til å ta en prat med sine egne partifeller rundt om i norske kommuner, for de forteller om en helt annen virkelighet enn det finansministeren her beretter om. Før kommunene kan starte på det nye året, har de altså et stort minus som de må ta inn. Jeg registrerer at finansministeren ikke svarte på det som var spørsmålet, for i 2004 var det et hovedkrav fra Siv Jensen og Fremskrittspartiet i budsjettforhandlingene med Bondevik II-regjeringen at skattesvikten i kommunene skulle kompenseres, sånn at kommunene kunne gå inn i 2005 med blanke ark. Siv Jensen var også veldig tydelig på at dette var et viktig prinsipp for Fremskrittspartiet. Hun sa bl.a. til Bergens Tidende: «I dag er det slik at staten bokstavelig talt kompenserer staten for tapte skatteinntekter. Det samme prinsipp må gjelde for kommunene, noe våre ordførere også har påpekt.» Også i 2009 mente Fremskrittspartiet at skatteinntektene skulle kompenseres da de sviktet. Har Siv Jensen skiftet mening om dette prinsippet, eller har hun lidd nederlag i regjeringen?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Det er nettopp fordi kommunene har ansvar for viktige velferdstjenester at regjeringen har lagt opp til en kraftig styrking av kommuneøkonomien neste år. Det er slik at det vedtatte budsjettet gir en vekst i kommunenes samlede inntekter for neste år på 7,8 mrd. kr. Det vil gjøre det mulig for kommunene å styrke velferdsproduksjonen. Jeg mener at i en debatt om kommuneøkonomi bør vi også diskutere kommunenes reelle muligheter til å effektivisere. Vi har gjennom statsbudsjettet vedtatt en effektiviseringsreform for alle statlige virksomheter, noe som nettopp handler om å pålegge etater å bruke pengene smartere og bruke skattebetalernes penger smartere. Det mener jeg det også er et potensial for i kommunene, men det er avgjørende viktig for denne regjeringen å sikre kommunene en romslig økonomi nettopp for å ivareta de viktige primæroppgavene som kommunene har ansvar for. Derfor er jeg veldig godt fornøyd med veksten på 7,8 mrd. kr som er blitt tilført kommunene for neste år.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Det Fremskrittspartiet alltid har vært opptatt av, er å sørge for at kommunene har romslige inntekter til å ivareta primæroppgavene sine. Det mener vi fortsatt. Så er det slik at i 2004 var situasjonen ganske annerledes enn den er i dag. For det første var overføringene til kommunene betydelig lavere enn de er i dag, samtidig som skattesvikten var betydelig høyere enn den er i dag. Da var selvfølgelig situasjonen mye mer prekær – samlet sett – for kommunene enn den er i dag. Jeg merker meg at Helga Pedersen bruker sitater, og det kunne være fristende å sende noen tilbake. Arbeiderpartiets Hill-Marta Solberg har ved gjentatte anledninger utfordret når man har fraveket det bærende prinsippet om at kommunene skal få beholde mer av inntektene sine i gode tider, og at de da må bære skattetapene i dårlige tider. Det har Arbeiderpartiet forsvart som prinsipp. Har Arbeiderpartiet nå gått bort fra det prinsippet?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Dette er – med respekt å melde – feil. Det er nettopp fordi vi sitter i regjering, at vi har hatt muligheten til å styrke kommunenes økonomi neste år, og jeg er glad for at det har fått flertall i Stortinget. Det er altså ikke ubetydelige overføringer kommunene får neste år. De er styrket med 7,8 mrd. kr. De frie inntektene har økt med 4,7 mrd. kr. Det må det bli bedre velferdsproduksjon av. Det er altså sånn at regjeringen har løpende og tett kontakt med KS, kommunenes interesseorganisasjon, som både har uttrykt tilfredshet med budsjettet for neste år og uttrykt behovet for at vi holder fast i finansieringsprinsippene for kommunene, fordi det gir en betydelig større grad av forutsigbarhet. Det har vært et prinsipp som Arbeiderpartiet har vært enig i, i alle år. Jeg konstaterer at de nå ikke er det, og man kan undre seg på hvorfor.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
I utgangspunktet har vi det. Teknisk beregningsutvalg og en lang rekke undersøkelser gir oss et ganske fyldig grunnlag for å vurdere utviklingen i kommunene fra det ene året til det andre. Det er ikke slik at budsjettet ikke baseres på grundige forutgående beregninger. Prognosene for dette legges jo frem i kommuneproposisjonen. I dette tilfellet ble det vedtatte budsjettet betydelig høyere enn anslagene for kommuneøkonomien i kommuneproposisjonen. Det handler om at regjeringen har tatt høyde for mange ulike endringer i kommunene i løpet av det siste året og også latt kommunene få beholde en større andel enn de strengt tatt skulle hatt hvis man hadde lagt tekniske beregninger til grunn. Det har vi ikke gjort – rett og slett fordi vi er opptatt av en styrket kommuneøkonomi.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Det er fristende å minne Marit Arnstad om at under den forrige regjeringen, i perioden 2005–2013, økte kommunenes inntekt fra eiendomsskatt fra 4,3 mrd. kr til 8,9 mrd. kr. Da skjedde det en reell skjerpelse av eiendomsskatt i veldig mange kommuner. At det nå har gått inflasjon i det i landets kommuner, er jeg ikke enig i. Jeg mener snarere tvert imot at opplegget for kommunene for neste år er bra. Det har fått stor honnør fra kommunenes interesseorganisasjon, og som også finanskomiteens leder sa, så har KS selv understreket betydningen av forutsigbarhet i kommunenes økonomi, og at vi derfor skal holde fast ved de systemene og de strukturene vi har. Når det er sagt: Jeg og regjeringen er opptatt av at kommunene skal kunne løse sine viktige velferdsoppgaver. Derfor har vi styrket kommuneøkonomien for neste år.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Det er riktig at det er mange av oss som har lokalpolitisk erfaring, som har vært med på å utarbeide kommunale budsjett og også vært opptatt av hvordan en kommune husholderer med sine penger – hva den prioriterer. Det handler det også litt om i mange av landets kommunestyrer – det handler om å prioritere de viktigste oppgavene først og sørge for god velferdsproduksjon. Men jeg er veldig glad for spørsmålet fra Elvestuen – det handler om den viktige diskusjonen som Stortinget vil ta gjennom våren, basert på kommunalministerens forslag om oppgaveoverføringer til kommunene. Der jobber regjeringen nå ganske systematisk og går gjennom sektor for sektor for å se på hvilke oppgaver det for fremtiden vil være naturlig å overføre til kommunene nettopp for å øke grunnlaget for større lokal handlefrihet. Det tror jeg kan være spennende og viktige diskusjoner som Stortinget skal ta neste år, og jeg ser frem til resultatene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
For det første er det ikke riktig at pengene sitter løsere når det gjelder skattelettelser. Vi har styrket kommuneøkonomien neste år med langt flere milliarder enn vi har brukt på viktige skattereduksjoner. Det synes jeg det er verdt å korrigere Serigstad Valen på. Når det er sagt: Eldreomsorg er en av de viktigste oppgavene kommunene har ansvar for. Under denne regjeringens virketid har vi gjort mange grep for å styrke den reelle muligheten for kommunene til å bygge ut flere sykehjemsplasser. Eksempelvis har vi innført en ordning hvor staten tar halve regningen når kommunene bygger sykehjem, og det begynner nå å gi resultater. Flere søknader enn tidligere kommer inn, og det betyr at det vil bli satt flere spader i jorden i tiden fremover, slik at det kommer bedre og flere sykehjemsplasser rundt omkring i Kommune-Norge. Det er jeg glad for. Det er viktig at vi har en god, troverdig og trygg eldreomsorg, men den må også være variert. Det må være et godt tilbud som sikrer eldre mennesker reell valgfrihet, litt avhengig av hvilke behov de har.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Spørsmål om detaljene i enkelte veiprosjekter vil jeg be om at blir stilt til samferdselsministeren som rette vedkommende, men generelt kan jeg si at jeg er veldig godt fornøyd med mange av de grepene regjeringen nå tar på samferdselsfeltet. Neste års budsjett innebærer ikke bare en kraftig vekst i investeringene til både veier, kollektivsatsing og andre viktige formål innenfor samferdselssektoren. For første gang på mange år legger en regjering opp til at vi skal kunne begynne å redusere vedlikeholdsetterslepet som vokste kraftig under den rød-grønne regjeringen. Det er også viktig. Det handler ikke bare om å klippe snorer på nye prosjekter. Det handler også om å ta vare på de prosjektene vi har. Mange mennesker rundt omkring i dette landet er frustrert over vekslende kvalitet på eksisterende veier. Det er derfor vi har fokusert på både å gjøre det lettere for fylkeskommunene å ivareta sine oppgaver med veiene og at vi i statens regi også tar grep for å få mer igjen for pengene. Det at regjeringen nå har etablert et infrastrukturfond som skal bygges opp til 100 mrd. kr, hvor vi er langt over forventet fremdrift, betyr at vi sikrer ekstra midler til samferdselssektoren hvert eneste år fremover, til viktige oppgaver innenfor både investeringer og drift. Det at samferdselsministeren jobber med å etablere et veiselskap, kommer til å bety at vi i fremtiden kan bygge veiene raskere, billigere og smartere enn i dag. Det vil komme bilistene til gode. At samferdselsministeren jobber med en bompengereform, vil bety at det skal komme bilistene til gode i fremtiden, og det er Fremskrittspartiet tilhenger av. Når samferdselsministeren også jobber med en rentekompensasjonsordning, handler det nettopp om å legge forholdene til rette, slik at bilistene betaler minst mulig og får best mulig veier.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Detaljene rundt alle disse reformene vil Stortinget få rikelig anledning til å diskutere når regjeringen legger dem frem, og finansministeren har selvfølgelig en mening om dette. Det har også regjeringen, når vi tar stilling til alle de ulike og viktige reformene som nå gjennomføres på samferdselsområdet. Jeg synes det er veldig gledelig hvis Senterpartiet nå har en noe annen oppfatning av bompengebelastningen rundt omkring i Norge enn de hadde da de satt i regjering. Sannheten er at denne regjeringen jobber helt systematisk for at bompengebelastningen skal bli minst mulig i prosjektene, og at bilistene skal oppleve at det bevilges mer penger enn noen gang, nettopp for å realisere mange viktige samferdselsformål over det ganske land. I tillegg er altså regjeringen opptatt av, som den forrige regjeringen ikke var, å få gjort noe med vedlikeholdsetterslepet, og det kommer vi til å fortsette med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Igjen vil jeg bare få lov til å understreke at det er umulig for meg å gå inn i enkeltprosjekter – det er samferdselsministerens ansvarsområde. Men jeg er veldig godt fornøyd med mange av de grepene denne regjeringen har tatt på samferdselsområdet, som sikrer raskere progresjon på viktige veiprosjekter over det ganske land. Jeg er fornøyd med at vi klarer å tenke helhet, at vi ikke bare er opptatt av investeringer, men at vi også er opptatt av drift og vedlikehold, at vi er opptatt av å styrke kollektivsatsingen, at vi er opptatt av å investere mer i nye togstrekninger, at vi ser på sjøtransport og også på lufttransport. Det er vesentlig for et langstrakt land som Norge, og ingen kan hevde at ikke regjeringen har tatt samferdselspolitikken på alvor. Vi har altså økt bevilgningene kraftig til alle formål neste år, i tillegg til at vi jobber med mange forbedrende reformer, hvor hele formålet er at det skal komme bilistene i dette landet til gode. Det er jeg fornøyd med, og det kommer vi til å fortsette å arbeide for.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Jeg skjønner at Stortinget gjerne skulle hatt samferdselsministeren her i denne spontanspørretimen, og jeg håper at han kommer raskt på nyåret, slik at man får anledning til å stille ham spørsmål om alle de ulike enkeltstrekningene. La meg på vegne av Fremskrittspartiet si: Vi har i alle år vært opptatt av å gjennomføre forbedringer i samferdselspolitikken, med sikte på at bilistene i Norge skal oppleve at veiene blir bedre. Det blir de nå. Det at vi gjennomfører mange av disse viktige reformene, kommer til å bety både at vi bygger flere veier, at vi får mer igjen for de pengene vi investerer på vegne av det norske folk, at vi får ned kostnadene i hvert enkelt prosjekt, og at vi i tillegg gjennomfører et helt nødvendig vedlikehold av det eksisterende veinettet. Jeg er veldig godt fornøyd med den starten vi har på dette, men vi er på ingen måte i mål, og vi kommer til å fortsette opptrappingen av midler til samferdselssektoren også i de kommende årene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Finansministerens svar på det er at hun vet at samferdselsministeren snart er ferdig med dette, og vil legge saken frem for Stortinget så fort han har anledning.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Takk for et viktig spørsmål. La meg først si at det å spekulere om hvordan oljeprisen kommer til å utvikle seg i de neste månedene, skal jeg la være å gjøre. Men det vi vet, gjennom veldig mange år, er at det er knyttet betydelig usikkerhet til oljeprisen, og at den fluktuerer over tid. Det vi derimot var opptatt av å understreke i budsjettet for 2015, var den lenge varslede omstillingen som ville komme, nemlig at vi vil se en reduksjon i investeringene allerede til neste år. Dette har vi visst i veldig mange år at ville komme, og nå er vi der. Men jeg har lyst til å understreke at det er ikke noen krise for norsk økonomi. Norsk økonomi er bunnsolid. Vi har lav arbeidsledighet, vi har høy sysselsetting, vi har vekst i økonomien, vi går med store overskudd, og vi har de beste forutsetninger for å møte en omstilling som vi lenge har visst ville komme. Og da er det viktig å ta utgangspunkt i det statsbudsjettet Stortinget nettopp har vedtatt, som jeg mener er svært godt tilpasset situasjonen i norsk økonomi. Jeg har også sagt på vegne av regjeringen at hvis det skulle oppstå et behov utover i 2015, så er selvfølgelig regjeringen innstilt på å komme til Stortinget med tiltak. Det er også viktig å understreke at vi har helt vesentlige støtdempere som virker. Den første som virker, er kronekursen. Den andre, som Norges Bank tok i bruk i forrige uke, er renten. Den tredje er oljefondet. Den fjerde er det faktum at vi har en svært robust finansnæring, og det gir oss et veldig godt utgangspunkt. Men det som er viktig å diskutere, er forskjellen på en midlertidig krise og en omstilling. Så lenge vi er enige om at det vi møter nå, er omstilling, er det enklere å peke på hvilke tiltak vi må iverksette over tid.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Regjeringen følger opp alle de anmodningsvedtak som Stortinget fatter, og jeg ser frem til å legge frem meldingen om Statens pensjonsfond utland til våren. Den kommer til å inneholde mange viktige analyser og mange vurderinger av hvordan man over tid skal videreutvikle forvaltningen av fondet. Det sagt så tror jeg det er viktig – tilbake til innledningen til spørsmålet – å understreke at selv om vi nå ser en nedskalering av olje- og gassnæringen, kommer den fortsatt til å være en viktig næring for Norge i mange år fremover. Så vi må ikke skape et inntrykk av at nå er det over og ut for denne næringen, og at vi nå skal satse på alt mulig annet. Den kommer til å være viktig for Norge, men den kommer til å være noe mindre og gi færre impulser til norsk økonomi enn det vi har vent oss til gjennom de siste 20 årene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
La meg først få lov til å si at lettelsen i formuesskatten neste år vil tilkomme nesten 600 000 mennesker i Norge. Jeg skjønner at deler av opposisjonen har behov for å skape et inntrykk av at dette går til noen ytterst få mennesker, men det er altså ikke tilfellet. Dette går til nesten 600 000 mennesker i Norge neste år, og det viser jo med all mulig tydelighet hvor mange mennesker som faktisk betaler denne skatten. Hovedformålet for regjeringen med å redusere formuesskatten handler om å ta på alvor alle de tusener på tusener av bedriftsledere rundt omkring i hele landet som i årevis har sagt at dette er en utfordrende skatt. Representanten selv har jo deltatt i diskusjoner om dette og gitt uttrykk for at skatten har mange uheldige sider ved seg – det er jeg enig i – og det er nettopp derfor det er viktig å ta i bruk flere virkemidler i skattereduksjonene for å legge til rette for mer konkurransekraft i norsk næringsliv.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
Det gir meg en anledning til å utdype litt hva oljefondet som støtdemper faktisk handler om. Det handler om at vi ikke er like sårbare for brå skift i oljepris eller i valuta i vårt eget statsbudsjett, som følge av at denne frikoblingen er der, som det har vært bred enighet om. Den andre diskusjonen, som jeg antar at representanten nå tar opp, er eventuell bruk av oljepenger over statsbudsjettet i tiden som kommer. Det får regjeringen komme tilbake til i kommende budsjetter, men vi har for neste års budsjett brukt et riktig antall oljemilliarder, som vil være godt tilpasset den situasjonen norsk økonomi nå er i. Det er et budsjett som gir de nødvendige stimuli i en omstillingsperiode. Men det som er viktig, er at vi klarer å gjøre flere ting: Vi må føre en skattepolitikk som skaper vilje til vekst og nyskaping, vi må øke investeringene, vi må satse på utdanningssystemet og forskning, og – ikke minst – vi må gjennomføre helt nødvendige reformer av offentlig sektor.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-17:
La meg først si at den situasjonen vi nå ser, med fallende oljepris, også kan komme til å være et positivt bidrag til verdensøkonomien. Jeg tror ikke vi skal underslå at dette kan bety en vekst i verdensøkonomien neste år, som er sårt etterlengtet i veldig mange land. Når det er sagt: Noe av det første denne regjeringen tok opp da den tiltrådte, var utfordringene med todelingen av norsk økonomi. Det får vi rikelig anledning til å diskutere fremover, all den tid den lenge varslede omstillingen nå kommer. Det betyr at vi skal se en litt annen olje- og gassnæring i årene som kommer, og forhåpentligvis se vekst og verdiskaping i både det næringslivet vi har, og et næringsliv som ennå ikke er født. Da er det viktig med gode rammebetingelser, og det er ikke minst viktig med forskning og utvikling, også for å kunne utvikle nye teknologier. Det er jeg helt enig med representanten i.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2014-12-17:
Det er tydelig at tonen fra Fremskrittspartiet har endret seg dramatisk på det året de har sittet i regjering. Nå er det budsjettregler og byråkratiske formuleringer som er svaret på folk flests utfordringer: «Nå tror jeg det er viktig at vi på Stortinget diskuterer den generelle og sentrale politikken, og så får vi diskutere kommunepolitikken ute blant dem som er folkevalgt på kommunalt nivå. Jeg tror det vil være veldig greit.» Dette sa Siv Jensens stedlige representant her på huset, Harald Tom Nesvik, i finansdebatten da Helga Pedersen for noen uker siden konfronterte ham med den samme utfordringen for kommunene. Det har altså gått så langt at Fremskrittspartiet nå bruker forvaltningsnivåer som en unnskyldning for ikke å engasjere seg for folk flest. Vil dette også være svaret fra Siv Jensen når vi til neste år får se kutt i skole og eldreomsorg ute i norske kommuner?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-12-17:
Hva skulle vi gjort uten sitater? Det hadde blitt kortere debatter, i hvert fall. Det er helt riktig at dette med skattesvikten egentlig har vært et tema siden budsjettet ble fremlagt og man så tegn på det. Og det var et viktig tema da KS var i finanskomiteen og redegjorde for sitt synspunkt på neste års budsjett. De sa: «Vi ønsker systemet som det er, nemlig at når vi går i pluss, så får vi beholde plussen, og når vi går i minus, så tar vi den også.» Men så la de til: «Det som er viktig, er at det tallmaterialet som regjeringen bygger på, og som gir den forutsigbarhet som er nødvendig for kommunene, er solid nok.» Mitt spørsmål er: Mener finansministeren at man har et så godt system som overhodet mulig, slik at kommunene kan både prioritere og ha en forutsigbarhet i sitt budsjettsystem som vi alle er tjent med?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-17:
Det er lett å bli opptatt av teknikaliteter og system. Faktum er at sjøl om kommuneøkonomien vokser, så svikter skatteinntektene stort, og det går ut over noe. Det går ut over eldreomsorgen, og det går ut over skolene. Den utfordringen må faktisk statsråden adressere. Det gjorde hun i 2004, men det er hun altså ikke villig til å gjøre nå. 40 pst. av kommunene øker eiendomsskatten, 60 pst. øker gebyrene. I Østre Toten, som er en kommune med ordfører fra Senterpartiet og varaordfører fra Fremskrittspartiet, sier de at valget står mellom å kutte 24–36 lærerstillinger og å øke eiendomsskatten. Da er mitt spørsmål: Synes statsråden det er greit at skattene må økes for at man skal klare å unngå store kutt, eller bør staten ta ansvaret for feil anslag på skatten og bidra til å kompensere det?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-17:
Handelsstanden vil ikke ha det. De ansatte vil ikke ha det. En rekke frivillige organisasjoner vil ikke ha det. Flertallet i befolkningen ønsker det ikke. Mange av oss syns at vi har et samfunn som forbruker nok. Mange synes at vi har et samfunn der vi er mer enn nok travle allerede. Og mange av oss synes også at familiene godt kunne ha litt mer tid til hverandre enn det de har i dag i hverdagen. Jeg skjønner at regjeringen er fast bestemt, og jeg hører at statsråden sier at vi skal få lov å handle mer og at det skal være likebehandling, men finnes det noen som helst fordeler utover det at man skal få lov til å kjøpe enda en vare? Er det noen fordeler utover det statsråden ser når det gjelder å holde søndagsåpent?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-17:
Mitt spørsmål går også til olje- og energiministeren. En skal være forsiktig med å spå om oljeprisen framover, men den har falt 40 pst. på et halvt år, og det betyr nok at vi kanskje har en tøff runde foran oss. Leverandørindustrien i Norge sysselsetter 136 000 mennesker, og vi ser at det allerede nå er flere tusen færre sysselsatt. Det kommer antakelig også til å forsterke seg neste år, og ledigheten i enkelte kystfylker vil øke sterkere enn gjennomsnittet i Norge. Nå har jo regjeringen strammet inn permitteringsreglene. Det slår negativt ut for leverandørindustrien og gjør den mindre i stand til å takle den type bølgedaler som vi nå kan komme til å være inne i. Tidligere har det vært et nært samarbeid mellom myndigheter, industri og fagbevegelse om en aktiv politikk for å ta vare på den kompetansen som er bygd opp i leverandørindustrien, særlig den spesialiserte kompetansen knyttet til hjørnesteinsbedrifter. Hvilke tiltak er aktuelle for å ivareta verdifull kompetanse i leverandørindustrien i en periode med fallende priser og investeringer?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-17:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «Det brukes som argument for nedlegging av spesialpost 4 ved Østmarka under Helse Midt-Norge at det er bygd opp tilbud om døgnplasser i andre helseforetak som vil gi personer med alvorlige angstlidelser et like godt tilbud. Hvor gode døgnplasstilbud til disse pasientene er bygd opp ved andre helseforetak, eller mener man at poliklinisk behandling er en god erstatning for tidligere døgnplasser?»
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-17:
Det er nok en del av pasientene som vil få et bedre tilbud med poliklinisk behandling. Det er det ikke noen tvil om. Det er positivt at det blir bygd opp rundt omkring i de ulike helseforetakene, og det er positivt med disse OCD-teamene, som nok også vil gi en viss gruppe et bedre tilbud. Problemet er at Østmarka har behandlet en gruppe pasienter av de aller sykeste som ikke vil kunne nyttiggjøre seg poliklinisk behandling på samme måte som en del andre. I tillegg har de også behandlet andre angstlidelser som ikke nødvendigvis går inn i disse nye OCD-teamene som er bygd opp, f.eks. er agorafobi en lidelse som en neppe vil få hjelp med, verken poliklinisk eller gjennom de teamene som er bygd opp. Så her tar statsråden det for gitt at et godt utbygd poliklinisk tilbud vil være et tilbud for alle, men det som er problemet med nedbyggingen av Østmarka, er at det vil det ikke være. Man vil sitte igjen med en gruppe pasienter som reelt vil miste tilbud når de døgnplassene bygges ned. Ser ikke statsråden at disse lidelsene krever et annet tilbud enn det de nå har i helseforetakene?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-17:
Jeg erkjenner at det for en del av pasientene nå er bygd opp et godt tilbud, kanskje særlig når det gjelder tvangslidelser og for dem som kan ha god nytte av poliklinisk behandling. Men jeg synes det er litt sørgelig at en da så lett ignorerer den andre gruppen av de aller sykeste med andre angstlidelser. Det er det mitt spørsmål handler om. Nå er vi i den uheldige situasjonen at dette vil bli nedlagt fra årsskiftet, mens statsråden i sitt svar til Lundteigen sa at han ville gå gjennom spørsmålet knyttet til dette i mars neste år. Da vil det være for sent for denne posten å vurdere om det er enkelte sider av det arbeidet de gjør på Østmarka, som bør videreføres i en eller annen sammenheng. Nå har statsråden i andre aktuelle saker sagt at han har en løpende dialog med helseforetakene. Er det ikke slik at statsråden også i den løpende dialogen kan inkludere at en bør prøve å kunne opprettholde dette i en overgangsperiode, til statsråden og regjeringen får den oversikten de har sagt de skal ha, omkring tilbudet til de aller sykeste psykisk syke pasientene?
Ola Elvestuen (Venstre), 2014-12-17:
Mange i denne salen har lokalpolitisk erfaring og vet selvfølgelig at både skatteinntekter og den statlige finansieringen er viktig. Men vel så viktig, og kanskje særlig når det er vanskelige tider, er at man som kommune har frihet til å disponere sine egne midler så mye som mulig selv. Det er en statlig detaljstyring med mange pålegg, det er også en finansiell detaljstyring som er vanskelig å håndtere for kommunene. Da blir mitt spørsmål: Hva vil finansministeren gjøre for å gi økt lokal handlefrihet, både for å disponere midlene bedre i gode tider, men også for å kunne håndtere vanskeligere tider for den enkelte kommune?
Ola Elvestuen (Venstre), 2014-12-17:
Nettopp fordi oljenæringen er så viktig, og vil være det i lang tid, går mitt oppfølgingsspørsmål til olje- og energiministeren. Vi har en lavere oljepris, og selv om det er vanskelig å spå hvordan den vil være i tiden framover, er det likevel mye som tyder på at vi står overfor et varig skifte, i og med at det er mye skiferolje på markedet i USA og vi har en situasjon hvor OPEC ikke har noen interesse av å begrense produksjonen for at andre skal tjene på det. Jeg kom fra Lima i forrige uke. Vi skal få en ny klimaavtale, forhåpentligvis, neste år i Paris. For å nå togradersmålet vet vi at vi også må begrense etterspørselen internasjonalt etter olje fram mot 2030. I modne økonomier skjer dette allerede i dag. Da blir mitt spørsmål: Hvordan forbereder statsråden norsk olje- og gassnæring på en lavere oljepris, og hvilke tiltak gjøres? Eller baserer man politikken fortsatt på en forventning om at dette er en midlertidig endring og bare en svingning i prisen?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-17:
Det er ikke noen tvil om at milliardene sitter løsere når det skal deles ut store skattekutt til en liten elite, enn når det er snakk om uføre, arbeidsløse, klimatiltak eller kommuneøkonomi. De over 2 mrd. kr det er snakk om, er ekte penger som får reelle konsekvenser i kommunene. En av de viktigste oppgavene kommunene har, er eldreomsorgen. Fremskrittspartiet har lenge sagt at de vil gjøre den statlig, det har endt opp i en enighet om å utrede en forsøksordning, eller noe sånt. Enn så lenge er eldreomsorgen fortsatt kommunal. Mener finansministeren at det blir en bedre eller en dårligere eldreomsorg i kommunene neste år av at de i praksis får 2 mrd. kr mindre å rutte med?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-17:
Mitt spørsmål er til finansministeren. Representanten Elvestuen sa at oljen har vært en velsignelse for Norge. Det er jeg helt enig i, og det er i veldig stor grad fordi vi i Norge har en felles forvaltning av naturressurser som vi ikke ville hatt hvis Fremskrittspartiet hadde bestemt da vi fant oljen. Men olje er dessverre ikke en velsignelse for verden, og det internasjonale klimaproblemet er prekært. I den omstillingen vi står foran nå, ligger det en kjempemulighet til å benytte veldig mye av den kompetansen, teknologien og kunnskapen vi har i olje- og gassnæringen, til å utvikle nye teknologier og nye ting vi kan skape og leve av i framtiden. Det forutsetter imidlertid at man erkjenner at vi har et problem i at vi er for avhengig av olje. Jeg har to spørsmål til finansministeren. Det ene er: Er finansministeren enig i at Norge er for avhengig av olje? Og hvilke tiltak vil finansministeren benytte seg av for å sørge for at teknologi og kunnskap overføres til nye industrier, sånn at vi kan leve av produksjon i Norge også i framtiden?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-17:
Mitt spørsmål går til kulturminister Thorhild Widvey og gjelder søndagsåpne butikker. Vestlige land har i de siste tiårene beveget seg fra å ha en markedsøkonomi til i større grad å være en markedsøkonomi. Fravær av etiske og verdimessige offentlige diskusjoner er markedets beste venn. Dess mindre vi drøfter markedets moralske grenser og overlater dette til hver enkelt, dess mer får markedet dominere alle livets sider. Det gjelder også søndagshandel. Det høres tilforlatelig ut: La forbrukerne bestemme selv. Men mennesket er mye mer enn bare en forbruker, eller en konsument. Stortinget er satt til å forvalte en større helhet enn bare forbruker- eller markedshensyn. Vi blir fattige som samfunn hvis mennesket reduseres til en markedsaktør. Derfor sier Kristelig Folkeparti ja til dagens regler for søndagshandel, vi sier ja til søndagen som en annerledes dag, ja til søndagsåpne hjem og familier, søndagsåpen natur, søndagsåpne kirker og søndagsåpne kulturarrangementer. Jeg vil nødig skyve organisasjoner som Virke og LO og handelsnæringen, ei heller flertallet i befolkningen, foran meg når jeg argumenterer etisk og verdimessig for å klargjøre mitt og Kristelig Folkepartis syn i denne saken. Men det er et faktum at alle disse har kommet med klare advarsler mot regjeringens politiske og ideologiske mål om mer søndagshandel gjennom søndagsåpne butikker. Når det er et så stort flertall imot regjeringens forslag, hva er grunnen til at regjeringen lytter mer til seg selv enn til det store flertallet som er imot det regjeringen har tenkt å gjennomføre?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-17:
Det er interessant at det er fordi det står i regjeringserklæringen, at man skal gjennomføre dette, og ikke fordi det er et rop i befolkningen. Søndagsåpent vil få betydelige negative konsekvenser for nærbutikkene i Distrikts-Norge, viser en studie fra Institutt for bransjeanalyser, gjennomført på oppdrag av Virke dagligvare og Merkur. Ifølge undersøkelsen ønsker ni av ti distriktsbutikker ikke endrede åpningstider. Dagligvarebutikker i distriktene opplever i dag små resultatmarginer. En iverksetting av søndagsåpent vil kunne føre til en forsterket butikkdød, med de konsekvenser det vil få for mange lokalsamfunn som ser på dagligvarebutikken som en viktig forutsetning for bosetting. På bakgrunn av dette, vil regjeringen i det minste foreta en konsekvensutredning før de går til det skritt å åpne for søndagsåpne butikker, som også Virke ber regjeringen om?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-17:
Jeg vil i lys av frihetsreformen henlede oppmerksomheten på en viktig merknad i kulturkomiteens budsjettinnstilling, en merknad som Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti står bak, som handler om at regjeringen har gitt Norsk kulturråd fullmakt til å omdisponere mellom kapitlene, som er kulturformål. Vi skriver: «Flertallet mener en slik fullmakt, slik det legges opp til, i realiteten vil kunne bety en sammenslåing av kapitlene. Dette vil være et brudd med hovedfordelingsprinsippet og vil skape stor usikkerhet hos mange aktører, og kan skape uheldig konkurranse mellom de ulike kulturformålene. Flertallet mener det tilligger Stortinget et ansvar for å sørge for de nødvendige politiske prioriteringer mellom formålene. Flertallet forutsetter at regjeringen i sin gjennomgang av kulturrådets virksomhet sikrer at disse prinsippene legges til grunn.» Vil kulturministeren sikre at disse prinsippene legges til grunn? Dette handler egentlig om ikke å gi fra seg muligheten til også politisk å påvirke kulturpolitikken.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-17:
Det er mye frihet i det spørsmålet.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-17:
Regjeringen har i sin erklæring sagt at vi vil tillate butikker å holde åpent på søndager. Det sies videre at vi vil sammen med partene i arbeidslivet vurdere hvordan de butikkansatte kan bli omfattet av et godt lovverk når det gjelder arbeidstid og ikke minst også medbestemmelse. Dette er en diskusjon som har gått over lang tid. I opposisjon var regjeringspartiene veldig opptatt av og ønsket, den gangen også, å bidra til gjennom lovverket å gjøre den forskjellsbehandlingen som egentlig er i dag, og den konkurransevridningen som er, mindre. Det er grunnlaget for at man ønsker at forbrukerne skal ha større anledning til å kunne få kjøpt de varene de ønsker, på søndager, og det er bakgrunnen for at vi har sagt i Sundvolden-erklæringen at vi ønsker å få det til. Vi ønsker likebehandling, og vil også tillate alle butikker som ønsker det, å holde åpent på søndager. Sånn som det er i dag, påbyr helligdagsloven butikkene å holde stengt på søndager og andre helligdager. Regjeringen vil om kort tid sende ut på høring et forslag til endringer som kan bidra til at de får anledning til å holde oppe på søndager, men vi har ikke tatt endelig stilling til utformingen av det og jobber med det.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-17:
Jeg har allerede mottatt noen konsekvensutredninger, som altså er blitt forelagt oss. Vi i regjeringen mener vi har et godt grunnlag for å kunne vurdere dette. Vi er nå i en situasjon hvor vi vurderer omfanget av dette, og hvordan innretningen skal være. Dette vil vi komme tilbake til. Først og fremst skal saken sendes på høring. Så får vi anledning til å diskutere dette når saken kommer til Stortinget, med de eventuelle lovendringene.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-17:
Det er i dag et faktum at det er konkurransevridning, at det ikke er et likt konkurransemarked – slik det fungerer ut fra lovverket – når man hindrer noen i f.eks. å ha åpent. Det er dette som er bakgrunnen for at vi ønsker likebehandling. Vi vil derfor tillate at alle butikker som ønsker det, kan holde åpent på søndager – hvis de altså ønsker det selv. Det vil ikke bli pålegg om at man må ha åpent, det må være opp til markedet selv å regulere det. De som er ansvarlig for disse butikkene, vurderer selv om de finner det riktig å ha åpent, noe noen har anledning til i dag, men ikke alle.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-17:
Jeg tror at det som er viktig for regjeringen, er at vi ønsker likebehandling og derfor vil tillate at alle butikker som ønsker det, skal kunne holde åpent på søndag. Det er det som er viktig, at det er likebehandling når det gjelder dette. I tillegg vil jo det også bidra til at forbrukerne får anledning til å kunne velge blant et større varesortiment i flere butikker – der man egentlig ønsker det. Jeg var selv ute en liten tur på søndag og handlet – og det er jo et utrolig stort engasjement, det er mange folk som er ute på en av de søndagene som det i henhold til loven er anledning til å holde åpent på per i dag. Og det tror jeg er viktig, det er i hvert fall veldig mange folk ute på disse søndagene som det nå åpnes opp for. Jeg mener at likebehandling er viktig, og at vi ikke vi gjennom loven skal forfordele noen: alle må kunne ha åpent.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-17:
Jeg er veldig enig med representanten i at det er flott at folk bruker tid sammen. Men jeg synes det er feil at det skal reguleres i en lov en forskjellsbehandling som forteller deg at det er bra at noen får lov å ha en butikk åpen, mens andre ikke får anledning til å ha det. Og at vi gjennom lovverket skal regulere når folk skal bruke tid sammen, det synes jeg er prinsipielt feil. Vi vet at dagens lovverk har en rekke unntak som kan bidra til forskjellsbehandling og konkurransevridning. Det er det som er utgangspunktet for at vi egentlig ønsker å endre denne loven. Vi ønsker en likebehandling og vil derfor tillate at alle butikker som ønsker det, skal kunne holde åpent på søndager. Så er situasjonen slik at vi nå har tenkt å sende dette på høring. Når regjeringen har saken klar, vil vi sende den på høring, og så får vi ta stilling til det endelige forslaget som vil bli fremmet overfor Stortinget. Jeg antar at flertallet i dette huset da vil gi signaler på hva som er mulig å få til.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-17:
Som jeg sa innledningsvis, så står det nedfelt i Sundvolden-erklæringen at regjeringen, sammen med partene i arbeidslivet, vil vurdere hvordan de butikkansatte kan bli omfattet av et godt lovverk, når det gjelder arbeidstid og også medbestemmelse. Vi må ikke glemme at det er utrolig mange butikker i dag som faktisk har åpent, både i de sentrale strøkene og ikke minst – det er veldig mange unntak fra reglene, som åpner for søndagsåpne butikker – på de såkalte turiststedene. På Beitostølen, der jeg har anledning til å være en del, er det åpent både 1. juledag, skjærtorsdag, langfredag og 1. påskedag – og det er et ganske bredt sortiment av varer som er tilgjengelig – mens de litt lenger nedi bygda ikke har anledning til å ha det fordi de ikke blir definert som et turiststed. Det er ikke noe å legge skjul på at dette er med på å skape en urettferdighet. Det er ikke noen likebehandling av dem som i dag driver disse butikkene, og det er det som er grunnlaget for at regjeringen ønsker å endre det.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-17:
Siden vi nå gir hverandre god jul-lykkønskninger, vil jeg benytte muligheten til å ønske representanten Solhjell god jul tilbake. Da vi kom i regjering, var noe av det viktigste vi så – og som vi gikk til valg på – at vi måtte få til et større mangfold og mer maktspredning. Det er det som ligger til grunn for denne frihetsreformen, som vi også tidligere har hatt muligheten til å diskutere. Frihetsreformen kan materialisere seg på tre forskjellige områder, som vi mener vil bidra til mer maktspredning. Det ene er at man kan satse mer på privat kapital. Det vil bidra til et større mangfold av ulike kulturtilbud. Det betyr at man ikke bare må henvende seg til den offentlige tilskuddskassen, men at man også har mulighet for å få midler fra andre. Det har vi gjort ved hjelp av to konkrete eksempler som jeg har lyst å nevne. Det ene er gaveforsterkningsordningen, som vi styrker ytterligere til neste år. Med den satsingen vi har nå, vil det løfte fram 150 mill. kr i privat kapital, som kan være med på å styrke ulike tiltak innenfor kunsten og kulturlivet. Det andre vi også har sagt at vi vil være med på å bidra til, er satsing på økt kvalitet gjennom bl.a. det talentutviklingsprogrammet som det også er et flertall for i denne salen, og som jeg mener vil ha stor betydning i årene framover. Vi har også sagt at vi ønsker å få til en sterkere regionalisering. Det vil også være med på å spre makt. Ja, vi har vært i regjering i 14 måneder, som også representanten må innrømme, og vi har ambisjoner. Vi vil satse på enda sterkere regionalisering i årene som kommer, og være med på å bidra til at også det gjør at flere får et større mangfold av tilbud, og vi vil bidra til maktspredning.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-17:
For det første er det viktig å understreke at det aldri før har blitt bevilget mer penger til kultur enn i årets budsjett. Det kan godt være at de rød-grønne hadde ambisjoner om å bruke enda mer, men det er et faktum at vi bruker utrolig mye midler til kunst, kultur, idrett, kirke og tros- og livssynssamfunn. Med 12,6 mrd. kr mener jeg det er et stort rom for også å kunne øke aktiviteten innenfor det som er, når man også kan omdisponere. Det har denne regjeringen faktisk gjort. Vi har vært uenig i en del av de prioriteringene som de rød-grønne hadde, og har prøvd å bruke pengene på en annen måte. Jeg mener absolutt at det er mulig å utvide gaveforsterkningsordningen. Det er noe som vi nå vurderer. Til nå har det vært mulig å bruke gaveforsterkning til f.eks. kunstinnkjøp og rehabilitering for museer. Det er noe av det vi nå vurderer om vi skal endre, ved at det også skal kunne være mulig å bruke den til andre formål.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-17:
Når det gjelder kulturskolene, har det, som finansministeren har sagt tidligere i dag, vært en utrolig stor økning av de kommunale midlene som er bevilget på neste års budsjett, og det gir en mulighet for også å styrke tilbudene av bl.a. kultur. Jeg har sett et stort behov for, og det er grunnlag for, å satse mer systematisk på talentutvikling innenfor hele kunst- og kultursektoren i Norge. Ja, det er helt riktig at kulturskolene har gitt et veldig viktig bidrag, og vi ønsker å løfte fram dette til å omfatte også andre sektorer. Derfor har vi i 2015-budsjettet satset på talentutvikling, etter modell fra Olympiatoppen, fordi vi mener det er grunnlag for en mer målrettet satsing over flere år. Sånn får en mulighet til å være med på å øke kvaliteten og gi et bedre tilbud til flere talenter i årene som kommer. Det gjør vi i samarbeid med bl.a. noen stiftelser, og dette selskapet vil bli etablert på nyåret.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-17:
Som jeg har sagt tidligere, både i dag fra denne talerstolen og i tidligere debatter og interpellasjoner, er det et stort mangfold av aktiviteter i det ganske land, og regjeringens frihetsreform går på tre områder. Det ene er å satse på en økt regionalisering. Det vil være med på å bidra til at vi får sterke, kraftfulle regioner, som også er med på å gi tilbud innenfor ulike kunstarter, musikk, film og hva det måtte være. Det andre er at vi har sagt at det vil være en fordel med tanke på større frihet å være med på å bidra til at man får flere finansieringskilder å søke på. Det har vært grunnlaget for at vi har startet med å legge forholdene til rette med økte incentiver på privat kapital. Vi har fått det til med gaveforsterkningen. Det vil vi satse på, og finansministeren og jeg holder også på å utrede muligheten for å satse på andre typer gaveforsterkninger, eventuelt også med skatteincentiver, som jeg mener også er et vesentlig bidrag som kan være med på å utløse mer privat kapital. Det tredje området er selvfølgelig at vi ønsker mye mer mangfold i styrer og råd, og systematisk vil bidra til at en får det.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-17:
Selvfølgelig vil jeg følge opp den merknaden fra flertallet i Stortinget. Det er utrolig viktig. Ved gjennomgangen av Norsk kulturråd er det foreslått en del endringer i organiseringen av Kulturrådet, og det har også vært foreslått noen endringer med hensyn til budsjettkapitler som vi allerede har behandlet her i Stortinget. Det er ulike måter vi kommer til å følge det opp på. Noen må endres som vi har hatt det i budsjettet nå, gjennom bl.a. en effektivisering ved å ta vekk noen poster og overføre til andre. På andre områder må vi gå gjennom loven om Kulturrådet, og det vil vi få rikelig og god anledning til å ha en debatt om senere i Stortinget.