trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2013-05-16:
Langeland kan lova å ikkje nytta seg av heile taletida. Statsråden vil sikkert sjølv komma tilbake til den sytinga me no høyrde frå Høgre, for det er tydeleg at dei sjølve har gløymt at dei gjorde veldig lite med denne saka då dei var i posisjon. Men no skjer det faktisk ganske mykje, og ein har no lagt fram den stortingsmeldinga som Aspaker nemnde. Der blir det foreslått ei rekke tiltak når det gjeld å forbetra situasjonen, som Høgre i behandlinga sannsynlegvis vil vera einig i, bl.a. å auka talet med 20 pst. og å ha ei meir brukartilpassa opplæring. Grunnen til at eg tek ordet, er eigentleg for å helsa heim, som ein seier. Då Riksrevisjonen la fram rapporten sin, la han stor vekt på at det var eitt fylke som skilde seg ut og gjorde ein god jobb. Det var Rogaland. Der samarbeider ein godt med fagbevegelsen, næringslivet, vaksenopplæringa og det politiske miljøet om å få på plass lærlingplassar. Rapporten nemnde ikkje det eg no skal gjera spesielt, Dalane videregående skole, som ved hjelp av kunnskapsministeren no har oppretta ei ny linje til ein framtidsretta jobb: vindmølleoperatør. Det er ei ny linje med dei nye behova me har knytt opp mot ny fornybar energi. Eg registrerer at saksordføraren ikkje ønskjer å trekka fram fylke. Eg trur det er veldig lurt av oss som kontrollkomité, viss nokon gjer ein god jobb og får det påpeikt av Riksrevisjonen, at me òg fylgjer opp det frå Stortinget si side, sånn at me dermed òg kritiserer dei kommunane som ikkje gjer det. Der er jo utfordringa til Aspaker. Rogaland blir styrt av bl.a. Høgre no, og dei har altså gjort ein jobb. Men det er mange andre fylke som ikkje har gjort den jobben dei skal, som er Høgre-styrte. Så der kan Høgre reisa til sine eigne og få fylkeskommunane i gang med ei skikkelig jobbing knytt opp mot lærlingordninga. Eg registrerte òg at kunnskapsministeren var på Godalen videregående skole. Det eg såg dei gjorde der, var å prøva forskjellige nye ting, nettopp for å komma i møte behovet for mindre teori og meir praksis – for det er der fråfallet i Noreg kjem frå. Det er ikkje minst òg mi erfaring som spesialpedagog i ungdomsskulen at undervisninga blei for teoretisk og for lite praktisk. Der er det altså ein skule som viser veg for andre. Då er det berre å oppmoda alle parti i salen: Grip fatt i din eigen fylkeskommune – eller eigen kommune, for den saks skuld. I Sandnes har me eit noko spesielt styre, med bl.a. SV og Framstegspartiet i posisjon. Men eitt av krava som SV pressa fram i den konstellasjonen i budsjettet for 2013, var nemleg å bruka meir pengar på lærlingar. Det gjer no Sandnes kommune, og det kan òg andre kommunar gjera. Så reis heim og legg press på kommunen og på fylkeskommunen.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-11-08:
Jeg har den glede på vegne av representantene Knut Arild Hareide, Olaug V. Bollestad, Rigmor Andersen Eide og meg selv å fremme et representantforslag om etablering av et faglig utvalg for litteraturbransjen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-08:
Takk for gode ord fra stortingsrepresentant Gahr Støre. Jeg ser frem til å diskutere statsbudsjettet med Arbeiderpartiet i opposisjon. Jeg synes kanskje at denne første kommentaren bar preg av at man hadde bestemt seg på forhånd for hva man skulle si, og kanskje ikke hadde lyttet like grundig til hva regjeringen faktisk foreslår. Jeg skjønner at det er viktig for Arbeiderpartiet å etablere en historiefortelling om at den nye regjeringen har arvet et godt bo. Mye er bra i Norge, men regjeringen har også arvet mange ubetalte regninger. Vi har arvet betydelige utfordringer som det nå blir vår jobb å rydde opp i. Et eksempel på det er de store restansene vi ser innenfor flyktning- og asylfeltet. Det sitter mange mennesker i mottak og venter på å bli utplassert i norske kommuner, og det sitter mange mennesker i mottak og venter på å bli uttransportert – i tillegg til alle dem vi ikke vet hvor er. Det er en del av arven etter Stoltenberg-regjeringen som denne regjeringen må rydde opp i. Jeg synes kanskje at når man skal presentere en historiefortelling, bør den være litt mer nyansert. Jeg erkjenner at mye går bra i Norge. Det skal den nye regjeringen ta vare på. Vi ser en vekst for neste år om lag på linje med de anslag Stoltenberg-regjeringen la frem. Vi er også urolig for noen av utviklingstrekkene vi ser. Derfor er det avgjørende viktig at vi fører en ansvarlig økonomisk politikk som vrir pengebruken slik at vi kan stimulere til mer vekst, mer verdiskaping og mer produktive og lønnsomme investeringer – og det har denne regjeringen gjort.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-08:
Jeg må få lov å takke representanten Syversen for mye ros av tilleggsproposisjonen. Dette er et budsjett hvor vi har gjort noen tydelige prioriteringer. Jeg erkjenner fullt ut at det fortsatt er en lang rekke områder hvor vi kan gjøre enda flere og tydeligere forbedringer, men dette var det regjeringen fant rom for å gjøre i løpet av de korte ukene vi har hatt muligheten til å jobbe med statsbudsjettet. Samtidig ser vi frem til det samarbeidet som nå skal skje mellom de fire samarbeidspartiene i Stortinget. Det vil forhåpentligvis gjøre budsjettet enda bedre, hvis jeg kjenner Kristelig Folkeparti og Venstre rett. Jeg har også lyst til å si at dette er et vekstbudsjett. Man kan av og til, når man hører samfunnsdebatten etter en regjerings budsjettfremleggelse, få inntrykk av at det ikke er det, men dette er altså et vekstbudsjett på linje med vekstanslagene fra Stoltenberg-regjeringens budsjett. Riktignok har regjeringen gjort en lang rekke omprioriteringer fordi vi ønsker å sette noen tydelige satsinger foran andre. Det handler om bedre helse og omsorg, det handler om raskere og mer effektiv utvikling av god infrastruktur og samferdsel, det handler om et bedre kunnskapssamfunn og det handler om mer trygghet. Dette er viktige satsingsområder som de to regjeringspartiene har vært opptatt av gjennom en lang valgkamp, og som vi nå ser resultatene av. Så er det slik at skatte- og avgiftsreduksjoner er viktig hvis vi skal legge forholdene bedre til rette for vekst og verdiskaping. Store deler av norsk næringsliv har nå betydelige utfordringer. Todelingen av økonomien er et faktum. Da må vi legge forholdene til rette for å trygge arbeidsplasser og gjøre det mulig å foreta investeringer også for fremtiden.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-08:
Jeg må si det er ganske gledelig å se at det rød-grønne åket har sluppet taket på representanten Slagsvold Vedum! En etterlysning av enda flere skattelettelser enn det Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har klart å gjøre i dette budsjettet, tyder jo på at vi kan ha nok en potensiell samarbeidspartner i Stortinget i årene som kommer. Jeg har bare lyst til å nevne at summen av de skattelettelser som denne regjeringen foreslår, er omtrent nøyaktig like stor som de skatteskjerpelsene som Stoltenberg-regjeringen gjennomførte for åtte år siden. Det er altså to piler som går i hver sin retning, og det forteller om en retning. Jeg er veldig glad for at Senterpartiet nå etterlyser enda mer. Når det gjelder forslaget fra Sundvolden-plattformen om enøktiltak, så kan jeg forsikre at dette er et forslag regjeringen jobber videre med. Det er også omtalt i tilleggsproposisjonen som et forslag vi jobber med. Tilsvarende jobber vi med et ROT-fradrag, som vi mener også er viktig å få utredet nærmere. Så Slagsvold Vedum kan bare glede seg – det kommer mer i de kommende budsjettene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-08:
Takk for gode tilbakemeldinger på tilleggsproposisjonen, også fra Venstre. Jeg er sikker på at de fire samarbeidspartiene klarer å komme frem til gode endringer når forhandlingene begynner i Stortinget, som også vil sette et Venstre- og Kristelig Folkeparti-fotavtrykk på sluttresultatet. Jeg har lyst å gi en kommentar til det som gjelder utdanningsfeltet: Det er et budsjett som satser kraftig på utdanning. Vi gir studentene et rekordløft i utdanningsstøtten. Det mener jeg man skal merke seg, for det er altså en styrking av studentenes økonomiske situasjon, sammenliknet med inneværende år. Det vil føre til at studentene får det bedre og ikke verre neste år. I tillegg er det en kraftig satsing på utdanningssektoren og forskningssektoren, som samlet sett gir en god vekst for neste år. Dette er et av områdene regjeringen har satset på og prioritert. Det er sikkert mulig å gjøre enda mer og gjøre det enda bedre, og jeg er sikker på at Venstre kommer til å bruke anledningen til å påvirke også utdannings- og forskningsbudsjettet i de kommende forhandlingene med Høyre og Fremskrittspartiet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-08:
Jeg tror det vil være klokt av representanten Serigstad Valen å lese tilleggsproposisjonen enda litt grundigere, før han konkluderer på hva regjeringen faktisk har foreslått. Dette er et budsjett som vokser på så å si alle områder fra i år til neste år. Det er et vekstbudsjett. Det er feil å hevde at barnefamilier og studenter får det verre med dette budsjettet. De får det bedre med dette budsjettet. De får bedre rammebetingelser til neste år enn de har i år. Studentene får økt studiestøtte. Barnefamiliene kan nyte godt av brede skattelettelser, så også det er en påstand jeg vil tilbakevise. Denne regjeringen har et skatteopplegg som gir skattelettelse til alle. Jeg har lyst til å minne om at Fremskrittspartiet og Høyre faktisk har gått til valg på å redusere skattetrykket i Norge. Vi sa gjennom hele valgkampen at vi ville redusere skattene og avgiftene. Nå gjør vi det. Vi har sagt gjennom valgkampen at det er nødvendig å redusere den særnorske formuesskatten. Nå gjør vi det. Vi gjør det fordi det er viktig at vi trygger norske arbeidsplasser i fremtiden, og det er det dette handler om. Det er altså slik at bedrift etter bedrift etter bedrift rundt omkring i dette landet – også små – har bedt om lettelser i formuesskatten slik at de kan trygge vilkårene for sine ansatte, slik at de kan gjøre det mulig å drive videre, slik at de kan gjøre det mulig å ta nye investeringer for egen fremtid. Jeg er glad for at denne regjeringen holder det den lover og har tatt de første skrittene for å gi brede skattelettelser både til næringslivet og til husholdningene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-08:
La meg først takke for rosen som kom fra Miljøpartiet De Grønne. Det syntes jeg var hyggelig. La meg også oppklare enkelte misforståelser. Det er altså ikke slik at regjeringen kutter i antall flyktninger fra Syria, men det vi gjør, er å redusere antallet kvoteflyktninger samlet sett. I tillegg har vi den utfordringen at det sitter mange mennesker i mottak som skal bosettes rundt omkring i landet, og summen av det er en krevende utfordring som regjeringen har prøvd å gi noen svar på i tilleggsproposisjonen. Så hører jeg også påstanden om at regjeringen kutter i bistand. Bistandsbudsjettet for 2014 vokser altså med over 1 mrd. kr i forhold til i år. Det er riktig at 1 pst-målet i forhold til BNI nå har bikket ned til 0,99 pst., men bistandsbudsjettet vokser altså med over 1 mrd. kr. Når man skal omtale endringene som er gjort, merker jeg meg at flere av omtalene handler om endringer i forhold til fremlegget fra Stoltenberg II-regjeringen, men man må altså måle endringene i forhold til inneværende år, som er det vi måler endringene i forhold til. Da er dette et vekstbudsjett. Det er et budsjett som gir flere midler til kultursektoren, bistandssektoren, utdanningssektoren, samferdselssektoren, helse- og omsorgssektoren og justissektoren. Ja, nær sagt alle områder opplever vekst med det budsjettet som nå er lagt frem. Det er jeg glad for. Jeg er glad for en regjering som har klart å foreta noen tydelige prioriteringer, og som samtidig har funnet rom til helt nødvendige skattelettelser.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-08:
Takk for en god foreløpig runde med tilbakemeldinger fra Stortinget. Det som er viktig for denne regjeringen, er at vi nå har fått en situasjon hvor mange av de viktige diskusjonene og samtalene flyttes tilbake til denne sal. Vi har bak oss åtte år hvor få, om noen, beslutninger ble tatt av landets nasjonalforsamling. Nå skal beslutningene tas av landets nasjonalforsamling, og det er bra. Det er bra for demokratiet og det er bra for den offentlige debatt. Det er et viktig bidrag fordi regjeringen på den måten vil lytte til innspill som kommer fra opposisjonen – det kan være gode innspill, som regjeringen vil vurdere hver for seg og samlet. Det er et fremskritt for demokratiet, og jeg er glad for at vi nå har anledning til å gjøre det. Jeg er stolt av det budsjettet som Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen legger frem i dag. Vi innfrir mange av de løftene vi har kommet med. Vi har tatt noen viktige skritt i retning av de løftene vi ga gjennom Sundvolden-plattformen, og vi har klart å gjøre det på svært kort tid. Det er først budsjettet for 2015 som vil være et helt Høyre–Fremskrittsparti-budsjett. Arbeidet med det budsjettet skal regjeringen snart i gang med, men likevel mener jeg vi har klart gjennom disse få ukene å dreie pengebruken i den retningen vi selv varslet at vi skulle gjøre, vri pengebruken over til fremtidsrettede og lønnsomme investeringer som næringslivet vårt er helt avhengig av i tiden som ligger foran oss. Det har vi gjort gjennom et offensivt og helhetlig skatteopplegg, gjennom en kraftigere satsing på samferdsel og gjennom helt nødvendige og riktige tiltak for å styrke folks trygghet i hverdagen når det gjelder egen helse, utdanning og trygghet for fravær av kriminalitet. Det er mange viktige og riktige skritt. Jeg er veldig glad for at budsjettet samlet sett har fått en rimelig god mottagelse i Stortinget.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-11-08:
Gratulerer til finansministeren. Denne finansministeren kom til det best dekkede bord noen finansminister har kommet til i nyere tid: et land med orden i økonomien, mange i arbeid, lav ledighet, solide statsfinanser og nyskapende bedrifter. Jeg tror enhver finansminister i verden gladelig ville byttet med henne. Finansministeren sier hun har hatt kort tid med dette budsjettet. Nei, hun har hatt åtte år. I Stortinget ligger alternative budsjetter, og i velgernes minne ligger valgløfter. Målt mot disse løftene er det som vi har fått presentert i formiddag, preget av tilbaketog, løftebrudd og en stilltiende nikk til hovedtrekk i det budsjettet Stoltenberg-regjeringen la fram. Det første som møter oss i dette forslaget, er at regjeringspartiene som for noen uker siden mente at Norge brukte sju av ti oljekroner feil, velger å øke oljepengebruken. Det er vanskelig å få øye på det Høyres parlamentariske leder sa for et par uker siden: at det var naturlig å omprioritere minst 30 mrd. kr, flytte rundt på budsjettet. Finansministeren sier at vi kan oppleve en oppbremsing i økonomien, og er urolig for høyt kostnadsnivå – og så øker hun oljepengebruken. Det er vanlig for Stortinget å legge Finansdepartementets anslag til grunn, men jeg slår fast at den blå-blå regjeringen bruker mer oljepenger for å innfri dyre valgløfter. Det er et høyt spill i den situasjonen norsk næringsliv er i i dag, med lave renter og lav kronekurs. Vi skal møte dette budsjettet med et åpent sinn og lese dokumentene nøye. Der det er gode forslag – og jeg har hørt noen – skal vi være for. Men vi ser allerede nå konturene av en alternativ retning som vi mener er feil – en retning for økte forskjeller mellom folk. Regjeringen mener at rettferdig fordeling ikke er et mål i seg selv. Skattekuttene de foreslår – slik jeg har lest tilleggsproposisjonen – gir noen hundrelapper til folk med vanlige inntekter og rundt 40 000 kr til dem med inntekter over 2 mill. kr – en klar retning, en retning for økte forskjeller mellom byer og distrikter ved at det kuttes i viktige distriktspolitiske virkemidler. Vi startet opptrappingen mot to barnehageopptak i året. Denne regjeringen dropper det. Det er dårlig velferd, og det er dårlig for arbeidslinjen. Det er også forslaget om kutt i permitteringsordninger og kutt i tiltaksplasser. Vi foreslo at studentene skulle få studiestøtte i elleve måneder, denne regjeringen dropper målet. Vi innfridde kulturløftet, denne regjeringen reduserer i ambisjonen. Denne regjeringen svekker ambisjonen i klimapolitikken, de reverserer forslaget om økt CO2-avgift påbiler med høye utslipp, de kutter i klimaskogsatsingen og testsenteret på Mongstad. En rød tråd i dette er løftebrudd. Der det er kursendring, er det i feil retning. Utover det skal vi studere tilleggsproposisjonen nøye og være for det vi er for, og gi vårt bidrag til godt arbeid i finanskomiteens intensive arbeid i uken som kommer.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-11-08:
Jeg fikk spørsmål fra en journalist om hvordan Siv Jensen ville svart på dette forslaget om det hadde vært den andre regjeringen som hadde lagt det fram. For å få en veiledning leste jeg en del av Siv Jensens kommentarer til tidligere regjeringers budsjett og tenkte at her lå kanskje min mal. Jeg la det fra meg, for jeg fant ut at det ville være å skyte helt fullstendig på utsiden. Nå er det slik at korttidsminnet mitt fortsatt fungerer bra. Man trenger bare korttidsminnet for å huske valgkampen. Man trenger korttidsminnet for å huske Fremskrittspartiets forslag til alternativ nasjonal transportplan. Man trenger bare korttidsminnet for å huske skatteløftene. Det er opp mot dette vi må holde dette budsjettet. Det er feil at man har hatt kort tid, man har hatt åtte år. Nå har man hatt verdens beste embetsverk til å hjelpe seg i tre uker – og så får vi dette resultatet. La meg si det slik: Det er ting i dette innlegget som jeg støtter, innen rus, psykiatri, eldreomsorg. Hadde Stoltenberg-regjeringen hatt 4 mrd. ekstra skattekroner å vurdere å bruke, tror jeg vi kunne kommet til å foreslå en god del av det. Nå skal vi vurdere det meget nøye, men det er slik at det bildet statsråden tegner, er etter min mening feil i forhold til de løftene hun har gitt velgerne, og det hun har sagt i denne sal. Så nevner hun flyktning- og asylpolitikken, et viktig felt, men at det skal være den store etterlatenskapen etter Stoltenberg-regjeringen når vi diskuterer økonomisk politikk, har jeg vanskeligheter for å se. Men siden hun nevner dette, vil jeg si at jeg synes det er et tankevekkende tegn at i den tiden og den verden vi lever i, velger regjeringen å halvere det antallet syriske flyktninger Norge skal motta. Når vi ser på vårt naboland Sverige, hva de har tatt imot av flyktninger fra Syria – verdens største humanitære katastrofe i nyere tid – er signalet fra Norge at vi skal halvere det ytterst forsiktige tilleggsforslaget vi leverte. Jeg synes det er et dårlig tegn, som gjør at vi ikke bare øker forskjellene i Norge, men vi sender et inntrykk av at vi også øker forskjellene mellom Norge og resten av verden – et dårlig signal fra verdens rikeste land.
Svein Flåtten (Høyre), 2013-11-08:
La meg først gratulere regjeringen og finansministeren med et godt budsjett. Mitt korttidsminne er muligens enda mer svekket enn representanten Gahr Støres, men det jeg i hvert fall husker, er at i og utenfor denne sal har det ikke manglet på advarsler om at et budsjett og en økonomisk styring fra Høyre og Fremskrittspartiet ville bety en uansvarlig økonomi, en rasering av norsk kommuneøkonomi – for ikke å snakke om at landbrukspolitikken og norsk landbruk og distrikter ville bli lagt øde. Så har vi tvert imot fått et budsjett hvor man tør å prioritere. Det er nødvendig, for det dekkede bord, som Arbeiderpartiets fraksjonsleder snakker om, består av noen mangler. Det består av at vi har en betydelig svekket produktivitet i dette landet, det består av at vi har et høyt kostnadsnivå, todelingen av norsk økonomi er problematisk for veldig mange fastlandsbedrifter, og ikke minst må vi i generasjonsperspektivet ta hensyn til den fremtidige aldringen av befolkningen, noe undertegnede selvsagt er spesielt opptatt av. Det er grunnen til at vi prioriterer vekstfremmende omprioriteringer i dette budsjettet. Dette, sammen med reduksjoner i skatter og avgifter, vil bety at vi kan ta vare på det velferdssamfunnet vi har. Å ta vare på det betyr å styrke norske arbeidsplasser, det betyr å styrke norske investeringer gjort av investorer i dette landet, og å styrke sparingen. Den moderate bruken av oljepenger i tillegg, som representanten Gahr Støre er bekymret for, representerer at man fortsatt sender sterke signaler om disiplin i bruken av oljepenger. Det er det som er det viktige når det gjelder valutaen, som norske eksportbedrifter er spesielt sårbare for. Det er ingenting i denne oljepengebruken som tilsier noe annet. Tvert imot – oljepengene brukes på en annen måte enn det den forrige regjeringen gjorde. La meg avslutte med å si at et stort flertall i denne sal, altså samarbeidspartiene, var enige om en del prosjekter og satsinger som nettopp er omtalt og har kommet opp i enkeltsaker i dette budsjettet: skape verdiene før de deles, ruste opp infrastrukturen i Norge kraftig, satse på innovasjon, forskning og utvikling, styrke norsk næringsliv og – ikke minst – legge til rette for mer privat norsk eierskap. Dette budsjettet er en utmerket start for det arbeidet som Stortinget nå skal gå løs på, og det ser vi frem til.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-11-08:
Dagen i dag er ein stor dag for Framstegspartiet. Framlegginga av tilleggsproposisjonen for statsbudsjettet 2014 betyr at Høgre–Framstegsparti-regjeringa, i lag med våre vennar i Kristeleg Folkeparti og Venstre, no er i ferd med å peike ut ein ny kurs for Noreg. Den økonomiske situasjonen i verda er svært usikker og utrygg, og også i Noreg aukar arbeidsløysa. Dei siste åra er norsk konkurransekraft stadig blitt svekt. I dag blir det første skrittet tatt for å rette opp dette. Investeringar i veg og bane neste år er rekordhøge. Det vil medføre lågare transportkostnadar både for bedrifter og enkeltpersonar. Skatte- og avgiftstrykket i Noreg er i dag høgare enn det var for åtte år sidan. I dag blir denne utviklinga snudd og skatte- og avgiftstrykket redusert. Det vil tryggje norske arbeidsplassar og gi meir velferd til den enkelte. Regjeringa gir også tydelege føringar når det gjeld avbyråkratisering og forenkling. Det er viktig. Dei store pengane skal no brukast på dei viktige oppgåvene, ikkje på byråkrati og detaljstyring. I løpet av dei siste åtte åra har også helsekøane auka. Dette budsjettet betyr meir pengar til helse og også auka innsatsstyrt finansiering – frå 40 til 50 pst. – som igjen betyr at det vil løne seg å behandle fleire, og at også fleire vil få behandling til rett tid. Auka kriminalitet er blitt eit større og større problem. Dette budsjettet betyr meir pengar til kampen mot kriminalitet. På område etter område leverer regjeringa her, trass i den korte tida som er gått. Dette er eit budsjett som peikar ut ei ny retning der ein ikkje ser berre fire år fram i tid, men der ein ser ein generasjon fram i tid. Sjølvsagt tar det tid å snu skuta Noreg og rette opp alt det vi meiner bør endrast, men dette budsjettet viser regjeringa si handlekraft for å sikre fridom og tryggleik. Dette er det første skrittet for å skape ein enklare kvardag for folk flest. Regjeringa og Finansdepartementet har gjort eit fantastisk arbeid her. Dette er spesielt imponerande når ein tar i betraktning den korte tida dei har hatt på seg. Eg er derfor av den oppfatning at dette budsjettet no er så godt som det går an å bli, men vi er likevel audmjuke for at Kristeleg Folkeparti og Venstre på enkelte område kan vere av ei anna oppfatning. Det skal vi snakke meir om på måndag. Uansett er eg overbevist om at Noreg og det norske folk framleis vil vere den store vinnaren, også etter dei forhandlingane.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2013-11-08:
Takk for det, og for ordens skyld får jeg da gjøre oppmerksom på at jeg er opposisjonspolitiker – en konstruktiv sådan. Gratulerer til regjeringen Solberg som nå har fremlagt sitt tillegg til budsjettet, og til finansministeren spesielt. Jeg så at det sto i en avisoverskrift: «Det er blitt noen netter der jeg ligger og grubler fælt over det store ansvaret.» Jeg konstaterer at vi har fått en ansvarlig finansminister ganske raskt, og jeg må si at Gjermund Hagesæters ros til Finansdepartementet også kom meget raskt. Aldri har vel handlingsregelen hatt større oppslutning i denne sal enn etter finansministerens tale. Det er vi glad for. Jeg tror jeg kan konstatere at Siv Jensen ønsker å holde orden i norsk økonomi, i det norske økonomiske hus. Jeg er ikke enig i at regjeringen kom til noe dekket bord. Antall sysselsatte mellom 25 og 54 år er nå 3 pst. under det det var før finanskrisen kom i 2008. Det er et sterkt faresignal. Produktiviteten er dessverre på vei ned. Det er all grunn til å endre på Stoltenberg-regjeringens budsjett. Vi har en samarbeidsavtale. Vi ser mange spor, igjen, i det som nå ble fremlagt – infrastruktur, vei og jernbane og forskning prioriteres, eldreomsorgen styrkes. Vi er meget glad for at man prioriterer rus, rehabilitering og psykiatri innenfor helsevesenet. En styrket justissektor tror jeg alle nå ser er nødvendig. Jeg merket meg også at finansministeren – jeg holdt på å si – nesten sa «morn’a» til arveavgiften. Hun sa det ikke på den måten, men jeg skjønte at det var en ekstra glede å kunne si det, så får vi se i hvilken grad det blir et fullstendig «morn’a» til akkurat den avgiften når vi er ferdige. Vi går dette budsjettet i møte med en konstruktiv holdning. Jeg kan bare si at å ta fra de fattigste for å gi til de rikeste ikke er Kristelig Folkepartis politikk. Det er heller ikke å skjerpe skatten for 150 000 i dette landet eller å bidra til at sterkt pleietrengende under 67 år får dårligere kår.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2013-11-08:
Vi går absolutt inn i drøftelser for å se på skattelettelser. Men vi har store problemer med å forstå at en regjering fra Høyre og Fremskrittspartiet også kommer med skatteskjerpelser overfor helt alminnelige mennesker – la oss kalle dem «folk flest» – f.eks. en minstepensjonist som er gift med en som er i arbeid, som er i skatteklasse 2. Hva er rimeligheten i at disse til sammen skal få en skatteskjerpelse på 10 000–12 000 kr? Dette er noe vi gjerne vil diskutere nærmere med Høyre og Fremskrittspartiet. Vi vil diskutere hvorfor Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har opprettholdt Stoltenberg-regjeringens usosiale kutt i støtten til dem som er sterkt pleietrengende under 67 år, et kutt på over 200 mill. kr. Vi vil også gjerne diskutere hvordan vi skal få et bedre og grønnere skatteskifte enn det det legges opp til. Og jeg tror, som sagt, at både Høyre og Fremskrittspartiet kjenner Kristelig Folkeparti så godt at de vet at det står høyt på vår agenda å unngå å kutte til verdens fattigste. Vi ser fram til forhandlingene. Vi har som mål at Erna Solberg og Siv Jensen kan si, etter at forhandlingene er ferdig: Et godt budsjett er blitt enda bedre!
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-08:
De store ordene, de fagre løftene, og alle de klare forslagene til stortingsrepresentant Jensen har blitt til mange justeringer av finansminister Jensen. På mange områder gleder det oss i Senterpartiet stort at ikke alle disse forslagene blir gjennomført, men på andre områder er det direkte skadelig, nemlig når man skaper et inntrykk av endring på skatt som endrer atferd på direkten, og det ikke gjennomføres på direkten. Forslaget om å innføre skattefradrag for enøktiltak, som ligger i Sundvolden-erklæringen, er et godt forslag, og det endrer atferd. Men når vi leser budsjettdokumentet nå, ligger det ikke et forslag til endring i det dokumentet, og det vil stoppe opp enøktiltakene fullstendig, det vil ramme private som har tenkt å gjøre enøktiltak i sin bolig, og det vil ramme næringsdrivende som satser på enøktiltak i boliger. Varsler du skatteendringer som gir atferdsendringer, må du gjennomføre skatteendringer med en gang. Et annet sånt tiltak er forslaget om å innføre kapitalbeskatning ved salg av eiendom. Dette er også et konstruktivt forslag, men hva skjer når regjeringen varsler dette i Sundvolden-erklæringen, men ikke følger det opp i praktisk politikk? Det som da skjer, er at omsetning av eiendom vil stoppe opp, fordi folk tror at regjeringen kanskje kommer med det neste år. Man oppnår det motsatte av det man ønsker – man får ikke mer salg, man får mindre salg, og man setter privatpersoner, næringsdrivende og lokalsamfunn i en veldig stor knipe. En ansvarlig regjering må følge opp de klare løftene de har når det gjelder skatt. Hvis ikke skaper man atferdsendring som er av det negative, og sånn kan ikke en regjering opptre. Et annet næringsfiendtlig grep i dette budsjettforslaget er alle de kuttene man gjør knyttet til innovasjon og distriktspolitikk. Man kutter i støtten til dem som har nye ideer og bedre løsninger rundt omkring i Norge – til dem som har nye ideer og bedre løsninger, og som ønsker å skape ny næringsaktivitet, men trenger en liten hjelpende hånd fra det offentlige. Støtten til disse kuttes det i. Et godt eksempel på bedrifter som rammes av den type kutt, er Moods of Norway, som fikk litt starthjelp gjennom innovasjonsvirkemiddelapparatet. Den type bevilgninger skal nå ned. Jeg mener det er uklokt, jeg mener det er synd at man ikke ønsker å satse på de menneskene rundt omkring i Norge som har gode ideer og bedre løsninger. Nå må jeg være litt positiv til slutt, for jeg ser at finansministeren blir litt morsk, og da må jeg si at i fjor var det jo fullstendig krise da vi kom med denne tollendringen – det var både en nasjonal krise og en internasjonal krise. Det gleder meg at politikere kan skifte standpunkt, slik at det som i fjor var en krise, nå er Høyre og Fremskrittspartiets politikk.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-08:
Det er godt at vi finner noe å glede oss over, men det som jeg ikke gleder meg over, er uforutsigbarhet på skatt. Når man varsler skatteendringer, må man gjennomføre det med en gang. Derfor er skatt – når man jobber med budsjett – det området man må være mest forsiktig med, nettopp fordi man vet at det gir atferdsendring. Når man har varslet skatteendringer, f.eks. på enøktiltak, vil jo ingen investere i varmepumper hvis de tror at de året etter kan få et skattefradrag på dette. Og hvem rammes av det? Jo, hele industrien og alle de næringsdrivende som har satset på dette, og som har satset på forutsigbare rammer fra regjering og storting. I tillegg til skatteendringer, som vi alltid må gjøre noen justeringer på, er noe av det viktigste vi som storting – og dere som regjering – kan gjøre, å skape forutsigbarhet, og det dere har varslet nå, er ikke forutsigbarhet, og det kommer til å skape mange tapere. Så er det én ting til som jeg har lyst til å kommentere. Jeg hadde gleden av å være med i den forrige regjeringen, og jeg husker kommentarene til fjorårets budsjett på samferdsel, der vi altså fikk inntrykk av at det var en krise, og Fremskrittspartiet kom med voldsomme satsinger. Og jeg husker kommentarene som var til Nasjonal transportplan. Også der fikk vi inntrykk av at det var en krise, en tafatt satsing, og Fremskrittspartiet skulle øke budsjettene med 450 mrd. kr i forhold til det den forrige regjeringen la fram. Og hva er det som kommer i dette budsjettet? Det er kanskje en fem–seks kilometer mer med riksvei som skal bygges neste år. Man har tatt ut det minste bompengeprosjektet man klarte å finne. Hjemme på Stange ville vi kalt dette et lite «magaplask». Jeg skal ikke kalle det det her. Dere får vurdere det selv.
Terje Breivik (Venstre), 2013-11-08:
Innleiingsvis nyttar eg høvet til å gratulera finansministeren og regjeringa med tilleggsproposisjonen. Me veit at det ligg stor arbeidsinnsats og koordineringsgymnastikk bak, over svært kort tid. Tilleggsproposisjonen inneheld fleire tangerande og samanfallande endringar med det alternative statsbudsjettforslaget Venstre presenterte i år. Utgangspunktet for at forhandlingane me no skal inn i, endar opp med eit enda betre resultat i Stortinget, er slik sett rimeleg greitt. Samtidig er det utvilsamt ting som er mangelfulle – ikkje minst på områda som gjeld klima, miljø og kollektivtransport. Me finn òg kutt i tilleggsproposisjonen som skuffar grupper som hadde håpt på større endringar og større vilje til å ta store grep. Studentane er ei av dei gruppene. Regjeringa har – nesten i god raud-grøn tradisjon – dessverre fjerna det ein var for i valkampen: 11 månaders studiestøtte. Venstre vil kjempa for at Stortinget skal ta det inn igjen i forhandlingane me no går inn i. Det er dessverre heller ikkje for mange spor etter ei storstilt satsing på kamp mot fattigdom. Og når regjeringa òg vel å vidareføra forslaget til Stoltenberg-regjeringa om å fjerna skatteklasse 2 heilt, vil det høgst sannsynleg føra til at talet på barn som lever i fattige familiar, vil auka i 2014 – om då ikkje Venstre får gjennomslag for forslaga i det alternative statsbudsjettet, t.d. gratis kjernetid i barnehagar for barn i låginntektsfamiliar. Eg stiller meg òg litt undrande til at regjeringa ikkje reverserer det uforståelege kuttet Stoltenberg-regjeringa gjorde i tilskotsordninga for ressurskrevjande brukarar av kommunale omsorgstenester. Regjeringa har arva eit stort problem frå den førre regjeringa: eit digert vedlikehaldsetterslep på veg, skulebygg, kyrkjer og ikkje minst jernbane. Venstre helsar sjølvsagt velkomen at regjeringa føreslår å løyva meir pengar til jernbanevedlikehald, men 100 mill. kr er ikkje i nærleiken av å vera tilstrekkeleg. Samanlikna med behovet, er me litt forundra over at regjeringa ikkje strekk seg lenger i å innfri eit veldig viktig punkt i samarbeidsavtalen. Venstre føreslår 2 mrd. kr ekstra til drift og vedlikehald av jernbana i det alternative budsjettet. Det er heilt nødvendig og kjem til vera eit prioritert område i forhandlingane dei komande dagane. Til slutt litt om skatteopplegget: Venstre meiner at forslaget om redusert selskapsskatt og innstramming i frådraget for gjeldsrente burde ha vore utsett i påvente av Scheel-utvalet sin rapport. Eg er likevel godt fornøyd med at regjeringa no fjernar arveavgifta og reverserer forslaget om gevinstskattlegging av bustader. Her er ein i Venstre umiddelbart klar til å gi regjeringa støtte og sørgja for eit nødvendig fleirtal. Me er derimot mindre fornøyde med at regjeringa reduserer det vesle, grøne skatteskiftet den førre regjeringa føreslo. Skal klimaforliket styrkast, er det ein jobb me no må gjera i Stortinget.
Terje Breivik (Venstre), 2013-11-08:
Det er som finansministeren seier. Det er ikkje tvil om at dei gjer veldig mykje bra på utdanningsfeltet, og det er fleire av forslaga frå Venstre sitt alternative statsbudsjett som me finn igjen i opplegget til regjeringa: kompetanseløft for lærar, som ho var inne på knytt til utdanning, auka satsing på forsking, auka vedlikehald på riksvegnettet og ikkje minst ei monaleg større satsing på rusomsorg, for å nemna nokre få. På alle desse områda går me likevel – viss finansministeren har studert vårt alternative statsbudsjett – monaleg lenger enn det regjeringa gjer no, og me har sjølvsagt ambisjonar om å få regjeringa med på ei sterkare satsing i Stortinget. Eg er òg glad for at finansministeren – i innleiinga – så sterkt adresserer todelinga av norsk næringsliv. Det er ei av dei verkeleg store utfordringane i norsk økonomi framover. Men òg her tek me i bruk langt kraftigare lut, som me meiner er heilt nødvendig. Det er nødvendig med målretta tiltak for å motverka ei aukande todeling av norsk økonomi i norsk næringsliv. Skal me klara å snu den utviklinga, er det ei rekke verkemiddel som ikkje er fanga opp i tilleggsproposisjonen, som me no vil ta med oss inn i forhandlingane i Stortinget.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-08:
Når du må forsikre Stortinget om at du ikke er en særinteresseregjering, blir jeg litt bekymret. Det tror jeg må være første gang at har skjedd. Regjeringen demonstrerer med dette budsjettet at de er villige til å ofre ganske mye for å gi skattelette til noen ganske få. Selv om regjeringen kun har sittet noen uker, har høyrepartiene hatt mange år til å vise fram sine prioriteringer i sine alternative statsbudsjetter. Så når tiden nå har vært knapp – som finansministeren har helt rett i – får vi et godt bilde av hva Høyre og Fremskrittspartiet egentlig synes er viktigst å prioritere, og jeg kan nesten høre helt hit til stortingssalen, alle sjampanjekorkene som sprettes oppe i Holmenkollåsen. Dette skjer på bekostning av noen andre: Barnefamilier i hele landet har gledet seg til flere barnehageopptak i året, med den forutsigbarheten og tryggheten det gir, og studenter har feiret gjennomslaget for det som et massivt flertall på Stortinget er for, nemlig 11 måneders studiestøtte. Ingenting av dette har Høyre og Fremskrittspartiet prioritert. Selv ikke med mer oljepenger til rådighet tar høyresiden seg råd til å gjennomføre løft for barnefamiliene, studentene, kunnskap og miljøet. I årevis har høyresiden snakket om at vi rød-grønne ikke kan prioritere, og så øker de selv oljepengebruken, uten at det er nye utsikter i norsk økonomi for å finansiere skatteletter – ikke investeringer, reformer og nye velferdstilbud. Det kuttes også i det som kanskje er det aller største bidraget Norge gir i klimakampen, nemlig regnskogsatsingen. Og 1 pst. -målet i bistand, som har stått som en påle i åtte år, er nå borte. Jeg tror finansministeren har helt rett: Det som er viktigst for regjeringen, har kommet først. Derfor fjernes hele arveavgiften – en av de viktigste skattene for omfordeling og utjevning i Norge. Formuesskatten reduseres, og regjeringen gjør seg høy og mørk og sier at vanlige folk også får skattelette. Det stemmer: Vanlige inntekter får noen hundrelapper i skattelette, mens de som tjener over 200 mill. kr i året, får over 40 000 kr i skattelette. Det er noen som betaler for dette. Det er ikke bare økt oljepengebruk: Færre flyktninger får slippe inn i Norge. Aleneforsørgere får mindre. Det kuttes i barnetrygden. Det kuttes i foreldrepermisjonen. Maksprisen for barnehagene ryker. Jeg vil gi finansministeren rett i én ting: Hun har gjort viktige endringer. Det betyr ikke nødvendigvis at de er gode. Noen grupper vil være veldig fornøyd med dette statsbudsjettet, og jeg vil ikke bli overrasket hvis det viser seg å være et visst sammenfall mellom disse gruppene og de gruppene som i størst grad bidro til Høyres og Fremskrittspartiets valgkamp.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-08:
Noen har jo prøvd å forklare statsministeren at formuesskatten ikke er veldig viktig for hvordan norske bedrifter gjør det, og da de prøvde det, sluttet lyden på telefonen hennes å fungere. Hvis finansministeren er svært fornøyd med innsatsen for studentene, kan hun ta en prat med studentleder Ola Rydje i vandrehallen etterpå. Det er gjennomgående et gap mellom retorikk og faktisk politikk i budsjettet som Høyre og Fremskrittspartiet har lagt fram. Det å gjøre barnehager dyrere er ikke å investere i framtiden. Det å kutte i støtten til barnefamilier og aleneforsørgere er ikke å gi folk muligheter. Og det å sende flere kvinner tilbake til hjemmet, som regjeringen faktisk sier rett ut på side 143 i proposisjonen – det legges til grunn at flere kvinner blir hjemme som følge av endringene regjeringen gjør – det er definitivt ikke framtidsrettet. Og det å skulle ha det til at vanlige folk får en stor del av skattelettene når vanlige inntekter får noen hundrelapper, mens de med millioninntekt får flere titusen, det er ikke særlig presist. Finansministeren har kort sagt levert et budsjett som vil gi økte forskjeller i Norge, og så enkelt er det.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2013-11-08:
Miljøpartiet De Grønne har et sterkt ønske om at den nye regjeringen og det borgerlige firepartisamarbeidet skal føre en bedre politikk enn det den rød-grønne regjeringen har gjort. Det beste som kan skje for utviklingen i norsk politikk, er hvis vi får til en konkurranse mellom høyresiden og venstresiden som faktisk fører til at begge parter blir tvunget til å utvikle politikken sin framover og ikke sidelengs. Derfor har vi – på den korte tida vi har hatt – lest budsjettet så godt vi har kunnet, vi har lyttet til finansministeren, og vi finner gode intensjoner i det nye budsjettet. Vi finner satsing på forskning, som er helt avgjørende for at dette samfunnet skal kunne utvikle seg i riktig retning. Vi finner satsing på kunnskapsutvikling, som er nødvendig for ny næringsutvikling. Og vi finner mange eksempler på det aller viktigste, nemlig at selv Høyre og Fremskrittspartiet nå ser nødvendigheten av å legge tiltak som beveger Norge i en bærekraftig retning, inn i sine budsjetter. Vi ser lovende satsing på helsevesen og på en nasjonal planlegging av helse og sykehus. Vi setter pris på en økt satsing på de eldre, og vi finner en bra satsing på utvikling av kollektivtransport. Vi finner også enkelttiltak som isolert sett vil lette etableringen av nye bedrifter i nye næringer. For eksempel kan også kutt i arvegiften bidra i den retningen. Vi finner til og med bra miljøtiltak, som opprettholdelse av den forrige regjeringens satsing på økt skogvern, og vi finner økning i avgift på klimagassutslipp. På den annen side er vi temmelig bekymret over at et budsjett som først og fremst er konsentrert om økt norsk velferd, kutter i vår allerede minimale gjestfrihet overfor flyktninger fra katastrofen i Syria. På et helt annet felt ser vi at miljøvernforvaltningen, som skal ta vare på naturgrunnlaget og livsgrunnlaget i dette landet, blir kuttet på en rekke poster. Vi ser at Mattilsynet, som skal ivareta velferden til norske produksjonsdyr og andre tamdyr i Norge, blir kuttet kraftig. Og vi ser at regjeringen later til å ha kuttet kraftig i et av de viktigste, nye internasjonale bistandstiltakene som Norge har satt i gang, nemlig den store regnskogsatsingen. Det ser også ut til at man har kuttet kraftig i satsingen på samarbeidet med utviklingsland om fornybar energi.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2013-11-08:
Beklager. Takk. Det var en nybegynnerfeil.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2013-11-08:
Finansministeren legger betydelig vekt på vekst. Finansministeren understreker til og med at det klart viktigste for denne regjeringen er økt vekst i Norge og økt velferd i Norge. Vi lever i et land som allerede har utdistansert så å si hele verden når det gjelder vekst og velferd, samtidig som vi baserer den veksten og den velferden på en virksomhet som alle vel nå erkjenner at bidrar til å øke den globale oppvarmingen og dermed undergrave livsgrunnlaget for folk rundt oss og folk som kommer etter oss. Er det finansministerens mening at vi i Norge fortsatt skal basere utviklingen av dette landet på en slik virksomhet, som vi altså vet at vi ikke kan forsvare internasjonalt og globalt? Er det det som skal være vekstgrunnlaget for det velferdssamfunnet vi skal ha i årene framover, eller vil vi nå i dette, eller i hvert fall i kommende budsjett, se en dramatisk satsing på det bærekraftige næringslivet som vi kommer til å måtte leve av om bare få tiår, hvis vi skal høre på FNs klimapanel?
Bent Høie (Høyre), 2013-04-23:
Jeg er veldig glad for at vi i denne saken ser at det er et bredt politisk flertall bak de tiltakene som regjeringen foreslår. Derfor ble jeg også veldig overrasket da jeg leste Klassekampen på fredag, der statsråden gikk til frontalangrep på kvalitetsportalen NHS Choices og ble skremt av at Erna Solberg hadde besøkt England og sett på dette arbeidet. Han sa bl.a.: «Resultatet blir at sykehusene vil blankpolere seg og gjøres om til utstillingsvinduer for å tiltrekke seg flere pasienter.» I stortingsmeldingen som vi i dag behandler, står det: «Det bør gis en samlet presentasjon av et utvalg kvalitetsindikatorer og annen kvalitetsinformasjon for de enkelte helse- og omsorgsinstitusjoner som grunnlag for pasienter og brukeres valg av sykehus og sykehjem, for eksempel etter modell av NHS choices eller Medicares Quality Care Finder.» Hva er det som er så skremmende med denne stortingsmeldingen?
Bent Høie (Høyre), 2013-04-23:
Statsråden sa i samme intervju: «Problemet oppstår når økonomiske stimuli gjør det attraktivt for sykehusene å bruke mer tid på overflate enn innhold.» I denne stortingsmeldingen er det også bred enighet om å innføre økonomiske insentiver i kvalitetsarbeidet og belønne de sykehusene som gjør et godt kvalitetsarbeid, eventuelt straffe de sykehusene som gjør det dårlig. Er ikke det også det samme som å innføre økonomiske stimuli for å gjøre seg attraktive for pasientene?
Bent Høie (Høyre), 2013-04-23:
Det er som om det er litt omvendt: Regjeringen spør og spør og Høyre svarer og svarer, men det virker ikke som svarene går helt inn. Dette får vi – både helseministeren og undertegnede – rikelig anledning til å diskutere dette i et eget seminar på torsdag, og da når vi kanskje fram med noen av svarene. Det som i hvert fall er viktig å ha med seg som et vesentlig grunnlag, er at Høyre ikke foreslår en modell der den enkelte pasient skal kunne velge å gå til et privat sykehus uten at henvisning er vurdert av det offentlige systemet. Det er heller ikke de som har kommersielle interesser som avgjør pasientenes rettigheter. Dermed skiller dette systemet seg vesentlig fra systemet i USA, som er trukket fram som et skremmebilde her. Og det er jo det som er hele Høyres poeng: Vi mener at prioriteringen skal foregå når pasienten får tildelt en rett. Hvis da Arbeiderpartiet ønsker en diskusjon med Høyre om dagens prioriteringsforskrift, om innholdet i den ikke er god nok med hensyn til å sikre en god prioritering, så stiller Høyre opp i en slik diskusjon når som helst, for dette mener vi er en viktig diskusjon. Jeg har også registrert at regjeringen har satt ned et eget utvalg som skal se på dette, og det støtter Høyre fullt ut. Utfordringen med overbehandling er også en utfordring i dagens system. All data som vi har på overbehandling fra Norge, baserer seg jo på at dette er innenfor et offentlig system, der vi ser en betydelig variasjon mellom ulike offentlige sykehus i behandlingen av de samme lidelsene. Og det er det jo grunn til å stille spørsmål ved – er det de kommersielle interessene til Helse Førde som gjør at de opererer betydelig flere skuldre enn Helse Stavanger? Nei, det er ulikhet i faglig vurdering f.eks. Derfor er dette et grunnleggende problem knyttet til pasientsikkerhet og kvalitet, som vi er nødt til å ta fatt i, uavhengig av om en innfører ordningen med fritt behandlingsvalg eller ei, og uavhengig av om vi har et helt offentlig helsevesen, som ingen partier går inn for, eller om vi også åpner opp for noe mer private, som Høyre går inn for. Dette må vi gjøre ved å se på hva det er som skaper denne ulikheten i den faglige vurderingen, helt uavhengig av om den er offentlig eller privat. Så er det selvfølgelig også viktig å sikre kvaliteten på de private tilbudene som vil bli etablert – og som er etablert. Det er også derfor Høyre og Fremskrittspartiet i dag går imot det som den rød-grønne regjeringen er for, nemlig et frislepp av etablering av private spesialister og sykehus, der en fjerner godkjenningsordningen for disse, mens Høyre og Fremskrittspartiet i dag foreslår å etablere en ny og forbedret godkjenningsordning, nettopp for å sikre kvaliteten på de private tilbudene, mens den rød-grønne regjeringen går inn for et frislepp av etablering av private sykehus i Norge.
Bent Høie (Høyre), 2013-04-23:
Jeg baserer min uttalelse på en lovproposisjon som ligger til behandling i komiteen, der regjeringen tar til orde for å avskaffe dagens godkjenningsordning av private sykehus. Den skal erstattes med at en skal inngå avtaler med helseforetakene – de som skal ha offentlig refusjon, skal selvfølgelig ha det, som i dag – og ellers skal de kunne ha tilsynsmyndighet som sådan. Men det betyr at private kommersielle sykehus kan etablere seg i Norge uten å ha blitt vurdert av det offentlige i forkant, uten å ha tilfredsstilt noen kvalitetskrav. Jeg er enig med helseministeren i at dagens godkjenningsordning ikke er god nok, men svaret på det er jo ikke å avskaffe godkjenningsordningen, men å forsterke godkjenningsordningen, nettopp for å sikre kvaliteten på tilbudet.