trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2011-06-06:
Statsråden understreker at det er viktig å følge opp dem som er sykmeldte. Det er også viktig kanskje spesielt å følge opp unge mennesker som er ledige, for at de skal komme tilbake i arbeid. Jeg har et eksempel, med et spørsmål jeg stilte statsråden: En ung konditor på 26 år var dessverre blitt allergisk mot mel og vann. Han var midt i en sykmeldingsperiode og ba om omskolering. Det fikk han ikke hos Nav. Det svaret jeg fikk fra statsråden, var at han fikk bare forholde seg til Nav. Han kunne ta en jobb som telefonselger. Det er det tilbudet man gir til unge mennesker som har tatt en fagutdannelse, og som ikke får en ny sjanse i livet. De får heller ikke en ny mulighet til fagutdannelse, for de har brukt opp sin skolemulighet. Jeg håper at statsråden også ser på de tilfellene hvor unge mennesker blir sykmeldt og må over i annet arbeid, at de ikke må forholde seg til sånne svar fra Nav i fremtiden. Så tok jeg ordet for å komme inn på den nederlandske ordningen, som Gullvåg også var inne på. Som vanlig tar Gullvåg bare ut enkeltbiter av det som blir presentert – de bitene som passer Arbeiderpartiet veldig bra. Det som ble understreket i Nederland, var at det nytter ikke å ta enkelte biter, her måtte man ta hele pakka for at den skulle virke. Og det å ta hele pakka betyr bl.a. at arbeidsgiver skal betale sykepenger i to år. De har en sykelønnsordning som er enda bedre enn den norske – en sykelønnsordning på to år, som vi også burde se etter – en sykelønnsordning som vil være helt nødvendig for mange. Men det han glemte å si, var at fastlegene ikke sykmelder. Det er ikke noe som heter sykmelding. Det er bedriftslegen, The Company Doctor, som avgjør hvor lenge, og om, arbeidstakeren skal være hjemme fra jobb. Det er en vesentlig del, og den glemte Gullvåg. Det kom også fram at arbeidstakere som ikke fulgte opp det bedriftshelsetjenesten sa, ikke fikk sykepenger. Det er også en vesentlig ting. Man må altså ta hele pakka. Hvis man gjør det, kan man kanskje få det resultatet man fikk i Nederland, hvor sykefraværet var halvert i løpet av åtte år, og hvor antallet uføre var redusert med 70 pst. Disse skrittene ønsker man ikke å ta her ennå, men man må kanskje se litt i retning av det man har gjort i Nederland, ikke bare plukke fra den ene siden, men se hva som kan virke sammen. Det er ingen tvil om at veldig mange blir uføretrygdet uten at de er arbeidsuføre. Det fikk vi også høre i Agder, hvor arbeidsmarkedet i nærområdet betyr mye for om den enkelte kommer i jobb eller ikke. Det avgjørende er altså ikke nødvendigvis den enkeltes helsesituasjon, men arbeidsmarkedet. Der ligger det mye skjult ledighet. Det ville jo vært bedre om disse kunne opparbeide nye arbeidsplasser, eller komme til et sted hvor de fikk jobb. For de er ikke nødvendigvis for syke til å jobbe. Her har vi noe vi må jobbe videre med, for det er meningsløst at så mange som i dag går hjemme og ikke er i arbeidslivet når de er i arbeidsfør alder.
Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2011-06-06:
Hva mener statsråden at det nye prosjektet skal gi svar på som ikke er fremkommet i de tidligere undersøkelsene og evalueringene? Og hva vil statsråden si til de tre som ikke får fornyet sine hunder i år? 3 mill. kr er kun nok til åtte av de elleve hundene. Jeg kunne også tenke meg å høre hva hun har å si til de fem som må ha hund til neste år. Med den uforutsigbarheten som vi nå fortsatt skal ha, må det jo hele tiden tilføres midler, noe som er høyst usikkert om kommer. Da lurer jeg på om statsråden kan forsikre disse brukerne om at de får nye hunder. Dette er spesielt viktig med tanke på å trene opp hundene. Det tar seks–ti måneder å få trent opp hundene og også finne de som er riktig avlet. Det er veldig viktig at statsråden nå avklarer om de brukerne som i dag har hund, vil få ny hund – alle sammen.
Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2011-06-06:
Jeg vil gjerne ha et klart svar til de tre brukerne som tydeligvis ikke vil få hund i år. 3 mill. kr er nå satt av, og etter hva jeg kan se, er det ikke satt av noe mer i revidert budsjett fra regjeringens side. Det vil si at tre av de elleve brukerne som nå har altfor gamle hunder, ikke får hund i år. Stemmer det at de ikke vil få noen ny hund? Stemmer det også at statsråden vil la det være et helt åpent spørsmål om det blir midler til noen nye hunder på neste års budsjett, slik at det ikke er nødvendig å begynne å trene, og at de brukerne som er i dag, blir faset ut?
Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2011-06-06:
Jeg tillater meg å lure på om statsråden har lest de andre evalueringene som har vært foretatt, både i Norge og andre steder, når hun er så veldig opptatt av at det må lages en ny evaluering og et nytt prosjekt. Og så kan jeg svare statsråden på hvorfor det er så viktig å få dette som en ordning nå, og ikke vente i flere år til, som vi sannsynligvis må gjøre: Punkt en: Det er viktig at de brukerne som har hunder, skal være sikret nye hunder når hundene oppnår pensjonsalder – ikke når Blindeforbundet synes de trenger en ny hund, men når hundene oppnår pensjonsalder. Det er heller ikke Blindeforbundet som nødvendigvis skal sitte og avgjøre hver enkelt – hvem som ikke skal få hund, av dem som har det i dag. Det er veldig viktig å få på plass en ordning for at man skal kunne avle og trene hunder for formålet. Det kan man ikke vente i mange år på, for å opprettholde kompetansen og for å fortsette og videreføre ordningen i den situasjonen disse brukerne er i i dag. Forstår ikke statsråden det?
Sylvi Graham (Høyre), 2011-06-06:
Ved starten av debatten i saken i dag sa Anette Trettebergstuen at vi beveget oss nærmest ulovlig langt inn i saksbehandlingen ved vår utålmodighet. Dernest sa representanten Trettebergstuen at vi ser alle de åpenbare fordelene ved servicehundprosjektet. Representanten Andersen, også fra den rød-grønne regjeringssiden, sa at det er en «dundrende enighet» i Stortinget, og at det har tatt altfor lang tid. Hun ba nærmest statsråden om å legge trykk på dette forsøket videre, og konkluderte med at en slik hund er et vesentlig bidrag til økt livskvalitet. Jeg kunne ikke vært mer enig. Men det er to andre representanter her som har brukt ordet «trenert», og det ligger meg ganske nært når jeg tenker på sakskomplekset. Hvor lang tid synes statsråden at det er nødvendig å jobbe videre med denne saken før den kommer?
Sylvi Graham (Høyre), 2011-06-06:
Jeg har hørt hva statsråden sier, og det har hun også skrevet i brevet til komiteen. Jeg var bare ute etter svar på det enkle spørsmålet: Hvor lang tid mener statsråden det vil ta før vi får denne evalueringen?
Lars Myraune (Høyre), 2011-06-06:
Dette er en EØS-komitébeslutning, som vi i Norge er nødt til å ta stilling til, og da formoder jeg at den ikke skal føre til veldig store diskusjoner. Det er sånn at regler for forsikringer for befordring i luften har eksistert lenge. Allerede i 1929 fikk vi det som heter Warszawa-konvensjonen, som innførte ensartede regler om internasjonal luftbefordring – allerede i 1929. Senere har vi hatt et par andre protokoller, en Haag-protokoll, og det har vært én til. Men den som har fått mest betydning, er Montreal-konvensjonen av 1999, og den har nå fått en endring av ansvarsforholdene. Det har ført til at vi må foreta en endring i regelverket her. Ansvarsgrensene ble endret 28. mai 1999, og det har da ført til at vi må ta dette inn i norsk lov også. Den store endringen – den er i og for seg ikke så veldig stor – dreier seg om at forsikring skal dekke ansvar og skade påført også under krigshandlinger, under terrorisme, under flykapring, sabotasje, ulovlig beslaglegging av luftfartøyer og sivile uroligheter. Det er en ganske utvidet ansvarssak. I komiteen har vi hatt en relativt ens oppfatning av denne saken. I og med at den griper inn i andre områder også, har saken vært forelagt utenriks- og forsvarskomiteen, og i brev av 27. april 2011 «slutter utenriks- og forsvarskomiteen seg til transport- og kommunikasjonskomiteens innstilling til Prop. 76 S(2010–2011) og har ingen ytterligere merknader». (2010–2011) Komiteen har en enstemmig innstilling som viser til proposisjonen og merknadene og rår Stortinget til å gjøre slikt vedtak: «Stortinget samtykker i godkjenning av EØS-komiteens beslutning nr. 123/2010 av 10. november 2010 om innlemmelse av i EØS-avtalen av forordning(EU) nr. 285/2010 om forsikringskrav for luftfartsselskap og luftfartsoperatører.» (EU)
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-06-06:
Denne saken dreier seg om finansiering og utbedring av fv. 34 mellom Grime og Vesleelva i Søndre Land i Oppland. Tidligere vurderte man dette prosjektet som en fase 2 for utbygging av rv. 4, men komiteen slutter seg i denne saken til regjeringens vurdering om at saken nå behandles som et eget prosjekt. Prosjektet er omtalt i Oppland fylkeskommunes handlingsprogram for fylkesveier, og her er det lagt til grunn en utbedring av denne parsellen som et delvis bompengefinansiert prosjekt med oppstart i planperioden 2010–2013. Parsellen mellom Grime og Vesleelva er godt og vel 10 km lang. Den er smal og svingete og har dårlig veifundament. Strekningen har også vært ulykkesutsatt, og de siste ti årene har det vært 14 ulykker. Det har dessverre gått med ett liv, og tre har blitt hardt skadet. Så dette er også et godt trafikksikringsprosjekt. Prosjektet innebærer utbedring av veien til tofelts vei med 7,5 meters veibredde. Det vil bli bygget 7,1 km ny gang- og sykkelvei langs veien. Videre vil også 34 busslommer bli utbedret, og 120 boliger vil få ny og mer trafikksikret adkomst til veien. Det vil også bli foretatt støyskjerming. Prosjektet forventes å gi forbedret framkommelighet, og dermed også redusert ulykkesrisiko. Omregnet til 2011-kroner blir kostnadsoverslaget nå justert opp til 139 mill. kr. Nå er det slik at i disse sakene er det først og fremst finansieringsopplegget vi skal behandle, og – om jeg får legge til – i denne saken til tross for at staten ikke bidrar direkte i finansieringen i det hele tatt. I forslag til finansieringsplan er det imidlertid lagt til grunn 92 mill. kr i fylkeskommunale midler og 101 mill. kr i bompenger. Anleggsarbeidene er forutsatt å starte opp i 2011 med ferdigstillelse i 2013. I 2011 er det også lagt til grunn at fylkeskommunen bidrar med 30 mill. kr, og at bompengeselskapet stiller til disposisjon 15 mill. kr. Bomstasjonen forutsettes plassert sør på strekningen som skal utbedres, rett sør for krysset med fv. 138. Det har vært en del fram og tilbake om bompengeopplegget, men nå står man samlet bak det foreliggende opplegget med den lille uenighet fra Gran kommune om selve plasseringen. Finansieringsopplegget bygger på toveis innkreving med en automatisk bomstasjon som settes i drift når anlegget åpnes for trafikk. Komiteen registrerer at fylkestinget i Oppland har fattet vedtak om å stille garanti slik at bompengeselskapet kan ta opp lån på inntil 116 mill. kr og dermed gjøre finansieringen så rimelig som mulig. Med de forutsetninger som ligger til grunn, vil prosjektet være nedbetalt i løpet av 15 år. Flertallet har merket seg at det er stor lokalpolitisk enighet om dette finansieringsopplegget, og derfor støtter vi denne saken. Dette er en god sak for trafikksikring. Det er en god sak for livskvalitet for de mange som bor langs denne veien, og selvsagt også for framkommeligheten langs Randsfjorden. Vi som beslutter prosjektet her i dag, bør også i dette prosjektet sende en takk til trafikantene som tar ekstrabelastningen med å delfinansiere en offentlig vei med bompenger.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-06-06:
Jeg har skjønt at det har falt noen tungt for brystet at jeg takket trafikantene. Jeg syns det er på sin plass. Jeg syns faktisk også det er på sin plass å takke fylkeskommunen, som er kreative og finner fram til et bra opplegg. Mitt spørsmål går i den retning. Dette er en fylkesvei, og det er fylkeskommunen som har ansvaret. Likevel behandler Stortinget finansieringsopplegget – jeg er jo helt klar over at det er en del av Grunnloven at vi må behandle opplegg som går i retning av skatt for innbyggerne. Men kan statsråden tenke seg en oppmyking av dette, eller en generalisering av det, slik at vi ikke i framtiden behandler alle fylkesveisaker som har et bompengeinnslag i seg, her – f.eks. ved rulleringen av NTP?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-06-06:
Jeg vil starte med å si at dette er en fortsettelse av et forsøksprosjekt om smal firefelts vei, som vi i Høyre hilser velkommen. Vi tror det er veien å gå for å få bygd mer trafikksikker og framkommelig vei for en billigere penge enn å bygge store firefelts motorveier. Da kan vi også realisere slike veier på et lavere ÅDT-tall. Mitt spørsmål går også på planlegging. Det går på helhetlig planlegging, og det går på en henvisning til det statsråden har sagt i sitt strategidokument til Nasjonal transportplan, hvor hun har antydet at nå vil det bli mye mer korridorvis planlegging og mye mer helhetlig planlegging framover. Det hilser vi velkommen. Det har vi etterlyst flere ganger. Ville ikke dette vært et prosjekt hvor det var naturlig? Og er det for sent å gjøre noe med det i denne sammenhengen?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-06-06:
Jeg har tidligere i dag vært positiv til forslagene fra regjeringen om bompengefinansiering. Men i dette prosjektet mener jeg vi trår over en grense, eller i beste fall nærmer oss den, som gjør at vi bør stoppe opp litt og vurdere om nytteprinsippet, som vi alle er enige om å legge til grunn i bompengesaker, er oppfylt. Jeg må i denne sammenheng få lov å vise til en sak vi hadde tidligere i dag, hvor man altså valgte å behandle parsellen langs Randsfjorden som et eget prosjekt, nettopp av hensyn til nytteprinsippet, og at det dermed ikke ble behandlet som en del av pakken knyttet til rv. 4. Her gjør man ikke det, men jeg mener at denne saken reiser akkurat samme problemstilling. Det er også stor lokal uenighet. Vi har et delt fylkesting, og vi ser at kommunene i vest er imot. Det er også lagt inn tiltak underveis her som vi i Høyre mener er dyre å finansiere; man må opprette en ny bomstasjon for å finansiere disse. Så isolert sett er de nye tiltakene en dyr måte å gjøre det på. Høyre mener likevel at tiltakene er fornuftige, selv om man kanskje burde forutse at man måtte planlegge videre på denne veien, og at det var nødvendig med de øvrige tiltakene. Så vil jeg få lov å vise til et brev fra statsråden som gikk på å forlenge innkrevningstiden, og hvor lang tid det ville innebære med samme ordning. Konklusjonen i det brevet er faktisk seks måneder med dagens ordning. Dette synes vi er såpass lite at vi mener vi da bør kunne forlenge dagens ordning, og at de nye oppgavene finansieres innenfor denne. I den sammenheng viser jeg til forslaget som bl.a. Høyre har fremsatt i saken, og tar opp det. Når det gjelder utdyping av de mer lokale forhold og den uenighet som er til stede i saken, vil andre fra Høyre gå inn på det. Men først et lite siste poeng fra min side i saken: Dette prosjektet er jo en fortsettelse av et av de største suksessprosjekter i norsk veihistorie, nemlig OPS-prosjektet mellom Kristiansand og Lillesand, hvor vi altså fikk en realisering på halve tiden av det vi var vant til. Dette ble løst med et privat konsortium, og alle rapporter i ettertid viser at dette var en fornuftig måte å gripe det an på. Så vet vi at det er et stort flertall i denne salen – det er litt varierende hvor langt fram vi ser målet – for en firefelts, sikker og framkommelig vei på hele E18 mellom Oslo og Kristiansand. Da er mitt spørsmål til statsråden: Hvorfor i all verden bygger man ikke videre på suksesshistorien og realiserer de parsellene som gjenstår på samme måte? Og, hvis jeg får legge til: I tillegg burde man jo legge langsiktige planer for de forskjellige parsellene nordover. Komiteen har nylig vært på reise i dette området, og det er helt klart store behov også når man nærmer seg grensen til Telemark – og gjennom Telemark. I det hele tatt er dette et prosjekt som er overmodent for en helhetlig planlegging, som statsråden omtalte i en replikk tidligere i dag, og vi ser med forventning fram til det som kommer i Nasjonal transportplan om dette. Jeg håper også at statsråden vil følge opp antydninger hun har hatt tidligere, om å se på OPS-finansieringsløsninger.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-06-06:
Under sakens gang har statsråden sendt et brev til komiteen hvor hun sier at kostnadene med driften og utvidelsen av bomstasjonen var beregnet til i størrelsesorden 40 mill. kr. Nå er jeg selvfølgelig klar over at vår løsning med å forlenge eksisterende nedbetalingstid med seks måneder, også ville koste noen kroner, selv om det neppe vil være i den størrelsesorden. Spørsmålet mitt til statsråden er om hun syns dette er en forsvarlig kostnad på et prosjekt som beløper seg til 190 mill. kr. Det er en ganske høy kostnad på å finansiere disse tiltakene ved å gjøre denne utvidelsen. Hvorfor har man ikke valgt bare å forlenge nedbetalingstiden med seks måneder, slik vi mener i vårt forslag er det beste?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-06-06:
Vi har fra Høyres side skrevet inn i denne innstillingen at vi har stor forståelse for forslagsstillernes virkelighetsbeskrivelse. Vi tror den er tilnærmet helt riktig. Derfor stusser jeg litt over regjeringen og regjeringspartiene her i salen som velger nærmest å angripe det forslaget som useriøst. Jeg skal ikke gå inn i noen karakteristikker av forslaget og tempoet som sådant, men jeg syns nok at en smule mer ydmykhet hadde vært på sin plass, når man åpner avisene daglig – også fagtidsskrifter – og får rapporter om hvordan veiene stadig blir dårligere, og hvordan folks oppfatning av veiene er. Det er jo det vi som har ansvaret her, må ta inn over oss. Det syns jeg kanskje ikke har vært særlig framtredende fra regjeringspartienes side så langt iallfall. Alle partiene i denne salen har ansvar for den situasjonen vi er kommet i. Det er det ingen tvil om. Det har helt klart i ganske mange år ikke vært prioritert nok til vedlikehold i forhold til investeringer. Men det er hvordan vi velger å håndtere det i dag, som skiller oss. Fra Høyres side mener vi at veikapitalen må vi vedlikeholde i et fornuftig tempo, ellers vil kostnadene bare bli unødvendig store i neste omgang. Eller for å bruke senterpartisjargong: Veikapitalen må odles for stadig å bli bedre og gis videre til neste generasjoner. Jeg vil slå et slag for litt nytenkning. Fra Høyres side har vi gang på gang lansert et vedlikeholdsfond hvor avkastningen kan gå uavkortet – og helt uavhengig av andre budsjetthensyn – til å ta igjen dette enorme etterslepet, i tillegg til de vedlikeholdsoppgaver som jo er presserende hvert eneste år. Da ville vi kommet mye raskere til målet enn det regjeringen beskriver i sine dokumenter. Jeg inviterer nok en gang statsråden til å ytre seg om dette. Hun har jo i sitt strategidokument etter min mening lansert flere oppløftende tanker om neste NTP som går langt i retning av det vi har foreslått på en del andre felt. Så kanskje dette også kunne være en linje som statsråden og regjeringen kunne slå inn på. Det er iallfall ingen tvil – det ser alle – at det er behov for ekstraordinære tiltak for å sette veiene i den stand de bør være.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-06-06:
Det har vært et tema her om enkelte fylkers prioritering i forhold til veisektoren etter overføring av oppgaver. Jeg ser ikke bort fra at det som skjer i denne sammenheng, nettopp er det som Høyre advarte mot i denne reformen, nemlig at man er såpass sultefôret på andre oppgaver og i andre sektorer at man må bruke pengene der. Det er nok forklaringen på dette. Så blir rentekompensasjonsordningen trukket fram fra statsråden gang på gang. Det er selvfølgelig bra med en rentekompensasjon. Men lånene som tas opp, må betales tilbake uansett, så det blir jo en betydelig ekstrakostnad. Spørsmålet mitt til statsråden er: Vil hun videreføre denne rentekompensasjonen i neste tiårsperiode? Vil den bli inflasjonsjustert, slik at den får samme verdi – eller kanskje helst økes?
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2011-06-06:
Arbeiderpartiet er med i flertallet i komiteen som slutter seg til departementets forslag som omhandler finansiering av utbedring av fv. 34 på strekningen Grime–Vesleelva i Søndre Land kommune i Oppland. Denne strekningen er i dag smal og svingete og har et dårlig veifundament samt mange avkjørsler. I tillegg til dette fungerer veien både som lokalvei og gjennomfartsvei. Det gjør at dagens vei skaper problemer med hensyn til framkommelighet og trafikksikkerhet. Strekningen er 10,3 km. Prosjektet innebærer utbedring av veien til 7,5 meters tofeltsvei. Det vil også bli bygd gang- og sykkelvei i forbindelse med veien, utbedring av busslommer, bedre adkomst for boliger langs veien og støyskjermingstiltak for en del boliger. I tillegg vil en ta hensyn til kulturlandskapet ved bygging av ny vei. Arbeiderpartiet støtter det lokale og regionale initiativet i denne saken og ser fram til at en får bygd en mer framkommelig og trafikksikker fv. 34 på strekningen Grime–Vesleelva, til glede og nytte både for bilister og myke trafikanter.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2011-06-06:
Ja, la oss glede oss over det som er positivt her. Der er vi enige. Vi holder framdriften på E18 Tvedestrand–Arendal, og vi får mye gang- og sykkelveier – halvparten til Lillesand–Birkenes, jeg vil bare understreke det. Men uansett er dette en mer fornuftig og en mye mer rettferdig ordning. Det er mye mer rettferdig å dele bommen. Det burde, som sagt, ha vært gjort uansett om vi skulle ha økt inntektsgrunnlaget. Det er ingen som klager over de 1300 millioner kronene som blir ført over fra bommen i Gjerstad til Grimstad og Kristiansand. Jeg har ikke hørt noen her i dag! Jeg har heller ikke hørt noen i den lokale/regionale debatten som har sagt at vi synes det er fryktelig urettferdig at vi får de pengene, og vi vil gjerne betale dem tilbake. Ingen har sagt det! Jeg får si det samme som et populært uttrykk for tiden: Jeg er ikke sint, men jeg er veldig, veldig skuffet, særlig over Kristelig Folkeparti og Høyre i denne saken. De vil altså sementere en urettferdig ordning, i åtte–ni år til! De vil ikke bare forlenge med et halvt år, nei, de vil sementere dagens bomstasjonsstruktur i åtte-ni år til. Det er det de foreslår her i dag. Så tusen takk, fylkesvaraordfører Oddvar Skaiaa fra Kristelig Folkeparti! Du er faktisk den som har frontet denne saken aller mest. Du har vært tøff, og du har tatt de politiske belastningene – politiske belastninger som Kristelig Folkeparti her i salen ikke tør å ta. Og tusen takk til Kristelig Folkeparti i Grimstad, Kristelig Folkeparti i Arendal, i Tvedestrand, i Risør og i Gjerstad, som har gjort det samme, og som åpenbart mener at dette er en mye mer rettferdig løsning. Jeg må si jeg ble litt skuffet over at representanten Ropstad ser ut til å være mer interessert i hva Vest-Agder mener om Aust-Agderpakken enn hva hans egne partifeller i Aust-Agder mener om Aust-Agderpakken. Når det gjelder representanten Harberg, må det være skuffende for hans velgere i Grimstad at han ønsker å fortsette å sende regningen til Grimstads befolkning, en regning som har vært sendt helt siden forhåndsinnkrevingen på gamle E18, og som opprettholder dagens bomtakst på 30 kroner. Det vet jeg at Grimstad kommunestyre er sterkt imot, og at Harbergs partifeller i Grimstad er sterkt imot.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2011-06-06:
Jeg har lyst til å fortsette min takketale. Den ble brått avbrutt i stad. Jeg har lyst til å takke Høyre i både Grimstad, Arendal, Tvedestrand, Risør og Gjerstad for å støtte opp om en deling av bommen. Jeg regner jo med at representanten Harberg har noen velgere i de kommunene også, og ikke bare i Grimstad. Jeg vil også takke Fremskrittspartiet i Gjerstad for å ha støttet en bomløsning. Det gjorde de i kommunestyret. Så antar jeg at jeg også kan takke Fremskrittspartiet i Risør, for etter gjennomgang av protokollen var det kun én som stemte imot, og det var tre fremskrittspartirepresentanter til stede på bystyremøtet som behandlet saken i Risør. Ellers har jeg noen få kommentarer til til representanten Harberg når det gjelder det med sitater og Thomassen. Sitatet som representanten Kjernli kom med, var så vidt jeg vet, fra en leder i Agderposten. Meg bekjent har Thomassen gjort helomvending i denne saken, og det synes jeg Høyre bør innrømme. Jeg synes ikke at min framstilling er for enkel. Det er ganske enkelt å se hva som blir resultatet av ny bomordning: Det er en halvering av satsen for dem som reiser fra Lillesand til Grimstad, og det er en halvering av satsen for dem som reiser fra Grimstad til Lillesand – og det kan vel ikke være helt uvesentlig for Grimstads befolkning og næringsliv. Så helt til slutt litt om Høyre lokalt, og at det er flertall mot denne løsningen i Høyre lokalt. Nei, jeg tror faktisk det er flertall i Høyre lokalt for denne løsningen hvis vi teller opp hva Høyre har stemt i de ulike kommunestyrene. Representanten Ropstad påpeker at jeg synes det er trist. Nei, jeg synes først og fremst at det er en gledens dag, og det synspunktet deler jeg med Ropstad. Jeg deler også det synspunktet med Ropstad om at vi burde ha gjort noe med bomstasjonsstrukturen for lenge, lenge siden. Den er urettferdig. Det er dønn urettferdig at den bommen står på Grimstad kommunes grense, men da hjelper det ikke å vente med å gjøre noe i åtte–ni år til, og si at vi kompenserer dagens urettferdighet med å sementere urettferdigheten. Nei, da gjør vi noe med urettferdigheten, og vi deler derfor bommene. Så, kjære fylkesvaraordfører Skaiaa fra Kristelig Folkeparti, her i salen i dag følger Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet, og kanskje Venstre, opp det arbeidet som du har stått på for når det gjelder deling av bommen.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2011-06-06:
Selv om det er transportkomiteen som har debatt, tror jeg det er veldig viktig å se litt utover vårt område når en vurderer Fremskrittspartiets politikk. Det har jo allerede andre representanter vært inne på. Vi har nettopp vært gjennom en finanskrise, og det ser faktisk ut som at Norge kommer seg gjennom denne finanskrisen. Det er ingen tilfeldighet. Vi gikk inn i den med den laveste arbeidsledigheten i Europa og kommer ut med den laveste arbeidsledigheten i Europa. Det er heller ingen tilfeldighet. Som det ble sagt tidligere: Det er skapt 250 000 nye arbeidsplasser mellom 2005 og 2009, og de fleste i privat sektor. Det er heller ingen tilfeldighet. Når jeg hører Fremskrittspartiet og ser alle forslagene som kommer på område etter område, og det foreslås milliarder hver uke her i salen, tenker jeg på en sang jeg hørte for ikke altfor lenge siden, som lød noe sånt som: «Alt du vil ha, skal du få, alt du peker på.» Det skulle vel kanskje si alt. Men jeg har et spørsmål til Fremskrittspartiet, og spørsmålet er rett og slett: Hva vil dere egentlig prioritere? Er det sånn at det er veldig enkelt å sitte i opposisjon og bevilge milliarder av kroner hver eneste uke her på Stortinget, eller er det noen spesiell ting dere faktisk vil prioritere? Er det sånn at dere har ført den samme politikken når dere har kommet i nærheten av makt? Har dere da klart å få ut så mange milliarder til alle gode formål? Og også en utfordring til Høyre: Kan Høyre være bekjent av en sånn uansvarlig pengebruk på område etter område? Er dette det partiet dere vil samarbeide med?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-06-06:
Det som samferdselsministeren liker å beskrive som lokale tiltak og lokalt engasjement, opplever andre som sentral utpressing – utpressing fra sentrale myndigheter fordi det er en form for rasjonering på statlige midler, fra den rike staten. Synes ikke statsråden det blir svært dyrt for dem som skal bidra, når regningen for å legge inn 100 mill. kr i dette konkrete prosjektet faktisk blir over det dobbelte, at man nesten skal betale 230 mill. kr totalt? Så er det også et spørsmål knyttet til det å bygge ny vei som holder for fremtiden. Derfor har Fremskrittspartiet stilt en del spørsmål til veibredden som er valgt, og denne ene meteren, altså det å gå fra en nokså forsiktig utbygging til å legge inn en ekstra meter. Hva er samfunnsøkonomisk uforsvarlig med å bygge en meter til, når man først bygger en ny, sikker vei?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-06-06:
Det bilistene får, er jo anledning til å betale ca. 800 mill. kr ekstra for å bidra til denne finansieringen. Men det var ikke hovedhensikten med replikken. Litt om planlegging, siden statsråden selv var inne på det: I april uttalte statsminister Stoltenberg til Aftenposten at ni år til planlegging av nye veiprosjekter er for lang tid. Er statsråden enig? I dag uttaler Vegdirektoratets egen utbyggingssjef at gjeldende plan- og bygningslov gir liten mulighet til å forsere prosessen, og at det må lovendring til. Er statsråden enig? Hvis hun er enig, ikke minst til det siste: Hva kan vi forvente oss med hensyn til nødvendige endringer i gjeldende plan- og bygningslov, slik at vi kan få opp tempoet i veibyggingen og redusere planleggingstiden?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-06-06:
I de to foregående bompengesakene var det litt diskusjon om å sende takksigelser til bilistene. I denne saken er det sånn at de faktisk ytrer seg gjennom sin organisasjon, Norges Automobil-Forbund. Det foreligger – i alle fall til transportkomiteen – en ganske omfattende uttalelse og et veldig klart råd. Jeg siterer: «NAF ber på denne bakgrunn Transport- og kommunikasjonskomitéen om å avvise departementets forslag til vedtak om utviding av Aust-Agderpakka.» Begrunnelsen er spesielt tuftet på forslaget om å bruke midler innkrevet gjennom bompenger til planlegging av et mulig veiprosjekt. Mener statsråden at Norges Automobil-Forbund så å si er på ville veier når de går imot dette, eller hvordan kan statsråden forsvare at planleggingsmidler til et mulig veiprosjekt skal finansieres så lang tid på forhånd, gjennom innkreving av bompenger?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-06-06:
To spørsmål: Mener statsråden at det ikke er behov for mer penger til vedlikehold av riksveier og fylkesveier i 2011? Så vidt jeg husker – hvis man leter litt i revidert budsjett – er det vel null å finne. Mener statsråden at det ikke er behov for mer midler? Det andre spørsmålet er: Hvis det skulle komme mer midler, hvor mye kan man klare å ta unna? Hva er statsrådens syn på hvor mye man kan klare å ta unna av ekstra midler til veivedlikehold i en revidert statsbudsjettsammenheng? Vi er jo nesten der nå – vi er kommet til begynnelsen av juni. Eller er det slik at statsråden faktisk sier at det ikke er mulig å bevilge ekstra midler, utover det som den til enhver tid sittende regjering har dimensjonert som det ansvarlige beløpet når budsjettet for tolv måneder behandles i oktober, november og desember, før kalenderåret starter?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-06-06:
Det kan godt hende at fylkeskommunene er gode veieiere, men de er, iallfall en god del av dem, nokså fortvilte veieiere. De gir uttrykk for at de trenger mer hjelp enn det de har fått gjennom de overføringene som fulgte forvaltningsreformen og denne enestående sjenerøse ordningen vi har for å få lov til å låne penger til å rydde opp i gamle, statlige synder på tidligere riksveier. Det er jo litt av bakteppet når vi deler halvparten av vår pakke til fylkeskommunene. Men hovedgrunnen for å ta en ny replikk var jo å følge opp det svaret jeg fikk i første replikk. Da er det faktisk slik at vi er enige om at det er behov for mer, slik som jeg tolker svaret, men vi er uenige om beløpets størrelse. Hva er statsrådens beløp? Hva mener statsråden er mulig – innenfor de rammer og muligheter som statsråden ser – å dimensjonere i ekstra veivedlikehold i 2011?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-06-06:
Jeg skal forsøke å la være å hisse opp noen, slik at det blir siste innlegg. Jeg vil bare vise til at, så vidt jeg ser, er beløpet på post 23 på statsbudsjettet for 2011, som er trafikktilsyn, drift og vedlikehold av riksveger, på vel 7 mrd. kr. Det er et forslag om å øke det med 2 mrd. kr – det er altså under 30 pst. økning – og det sier statsråden er umulig. La meg minne om at fylkeskommunene ber om hjelp til å bedre fylkesveinettet, som er i dårlig forfatning. La meg minne om at riksveinettet i 2009 og i 2010 er blitt dårligere. Avisene, media, har også i år vært fulle av begredelige eksempler på det. Regjeringen lukker øynene og lukker ørene. Fremskrittspartiet mener det trengs mer innsats på veivedlikehold. Det vil på ingen måte ødelegge økonomien. Gode veier smører derimot økonomien. Det er fullt forsvarlig å øke dimensjoneringen på veivedlikehold, slik Fremskrittspartiet foreslo.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Det føregår mykje viktig vegarbeid over heile landet i desse dagar. Her skal det asfalterast, her skal det utførast anna vedlikehald, her skal det utbetrast, og her blir det òg bygd mykje ny veg. Det er slik at alle som skal ut og ferdast, må oppdatera seg – viss ikkje kan ein få uventa overraskingar undervegs. Saka i dag gjeld fv. 34. Der vil det bli anleggsstart no i 2011, med ferdigstilling i 2013. Lokalt har ein her eit opplegg og eit ynske om ei utbetring av fylkesvegen mellom Grime og Vesleelva, at det blir gjennomført som eit bompengeprosjekt, og at ein no får ei utbygging uavhengig av rv. 4. Dette er altså den vegen som går på austsida av Randsfjorden, mellom Jaren i Gran kommune og Svingvoll i Søndre Land kommune. Det er ein smal og svingete veg, med dårleg fundament og ei vegbreidd på mellom 5,5 og 7 meter. Vegen går i eit jord- og skogbruksområde og er lokal- og gjennomfartsveg. Vegen har mange avkjøringar, og bustadene ligg til dels tett inntil vegen med direkte påkjøring. Det skaper problem både for trafikktryggleik og for framkomsttilhøve. Det har, som saksordføraren her har gjort greie for, i løpet av ein tiårsperiode vore 14 ulukker med personskadar på strekninga – ei dødsulukke, og tre personar vart hardt skadde. Det er snakk om 10,3 km, og ein veg som er planlagd å bli 7,5 meter brei, der det for det meste skal vera 80 km/t. Det blir 7,1 km ny gang- og sykkelveg – og ikkje to, men 34 busslommer blir utbetra. Det seier seg sjølv at det blir ei betydeleg forbetring langs austsida av Randsfjorden. 120 bustader får ny og tryggare påkjøring, og det blir sett opp støyskjerming for 80 bustader. Så er spørsmålet: Kva er det som gjer dette mogleg? Økonomien er det gjort greie for i proposisjonen, men lat meg seia: Det er jo det lokale engasjementet som gjer at denne vegen i dag er klar til anleggsstart, med både fylkeskommunale midlar og bompengar, og det er jo difor vi kan initiera så mange prosjekt totalt sett i løpet av eit år, og samtidig ta omsyn til norsk økonomi. Det er eit lokalt engasjement for å få fram eit prosjekt fundert, heilt eller delvis, på bompengar. Så har det her vore diskusjon om kor innkrevjinga skal vera. Det er ikkje alle som er like fornøgde med det, men no blir det akseptert, slik at ein kan koma i gang. Så seier Arne Sortevik at trafikantane ikkje er spurde. Eg kan ikkje gå god for ein slik påstand. Det er nok i stor grad trafikantar lokalt som her har teke initiativ, og lokale og regionale folkevalde har sjølvsagt hatt kontakt med si eiga befolkning – og dei som kjører bil. Takk til komiteen for rask behandling. Eg vil gratulera både kommunen og fylkeskommunen med dette vedtaket. Den nye fylkesvegen vil gje auka tryggleik og gode framkomsttilhøve for alle som bur og reiser i dette området.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Det er ein kostnad forbunde med det å ta opp lån – slik er det. Det er det òg i denne samanhengen, som på andre område i livet. Det å ta opp lån kostar pengar. Eg vel her å gå for den løysinga som lokale myndigheiter har initiert. Det som er deira behov, er altså å få ein meir trafikksikker og framkommeleg veg raskare. Så er det spørsmål om kor brei denne vegen skal vera for framtida. Eg legg her til grunn at det frå før er store forsømmingar på vegnettet vårt over heile landet. Når fagmyndigheitene her kan gå god for ein 7,5 meter brei veg, ser eg ikkje grunn til å overprøva det. Her er det lagt til grunn prognosar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Vi har under arbeid ein ny Nasjonal transportplan. Der er det naturleg å drøfta ulike finansieringsformer i lys av behovet. Den planen vi i dag legg til grunn, har ein auke på 100 mrd. kr totalt – eller 322 mrd. kr til både veg og bane, hamner og farleier. Og av dei ulike prosjekta som no i tur og orden kjem til Stortinget, er dei aller fleste nemnde i den planen vi no går etter. Tidlegare i år fekk Stortinget lagt fram for seg ei eiga sak som galdt forskottering. Det har òg med dei mange bompengeprosjekta å gjera. Eg finn det naturleg at vi ser på dei overordna beløpa som no går til bompengar. Men eg synest det er bra med den kombinasjonen, for det løyser ut fleire prosjekt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
I rekkja av takk kan òg sakordføraren ta til seg sin del av denne takken. Det har vore ei særs rask og ryddig saksbehandling, både frå saksordføraren si side og frå komiteen si side, som gjer at ein ny og betre veg kjem trafikantane til gode tidlegare. Så til spørsmålet: Det kan synest noko kuriøst at ein fylkeskommune kan byggja skular til fleire milliardar kroner, men ikkje kan setja i gang eit bompengeprosjekt utan at det har vore behandla her i Stortinget. Halleraker har reist eit spørsmål, og det er eit spørsmål eg vil koma tilbake til. Det kan vera grunn til å sjå nærare på det.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Ja, eg er einig med statsministeren i at ni år er for lang tid. Eg har sjølv sagt det same i Stortinget før, og eg kan gjerne gjenta det. Ja, eg er einig med utbyggingssjef Lars Aksnes i at her må ein sjå på ulike sider av planprosessen, inklusiv det lovverket som i dag ligg til grunn. Plan- og bygningslova høyrer inn under Miljøverndepartementet sitt ansvarsområde. Statleg plan er eit verkemiddel som kan brukast når viktige statlege eller regionale tiltak gjer det nødvendig. Det kan f.eks. vera når kommunane vedtek alternativ som er i konflikt med nasjonale omsyn, eller dei ikkje vil fatta planvedtak. Meir bruk av statleg plan er noko vi ser på, men eg trur det er mykje anna som kan gjerast enklare og raskare og setjast i verk fortare enn ei lovendring.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Når det er slik at ikkje alle planavklaringar føreligg på dette tidspunktet for dei resterande 33 km, tykkjer eg at vi i dag skal gleda oss over at vi faktisk realiserer Kongsvinger–Slomarka. Så kan vi uroa oss over at det no tek gjennomsnittleg ni år med planlegging av veg, men det som er tilfellet, er at vi i denne salen gjentekne gonger har høyrt om planar som har vore både 30, 40 og til og med 70 år, fordi vi har hatt periodar bak oss der det har vorte bygd lite veg. No er vi trass alt inne i ein offensiv periode. Då får vi gleda oss over at kvart prosjekt som vi får fram. Så skal vi i den nye Nasjonal transportplan så avgjort satsa på at vi ikkje berre planlegg meir samanhengande, men at vi også stiller opp med midlar som gjer det mogleg å byggja meir samanhengande.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Eg må få lov til å koma tilbake når vi ser korleis dei vidare planavklaringane no går. Men eg trur det gjekk an å trekkja ut av mitt innlegg at regjeringa sin ambisjon her er samanhengande utbygging. Så må eg få lov til å bruka berre nokre få minutt på lovendring og plan- og bygningslova. I dag ligg det ein heimel som har vore lite brukt når det gjeld den overdrevne trua som nokon har på å bruka statleg plan, for dersom det er eit godt plansamarbeid mellom Statens vegvesen som tiltakshavar og kommunane som planstyresmakt, og dersom ein avklarer konfliktane raskt og ting går greitt, så er tida som trengst, kortare. Men det er jo alle desse sløyfene som må takast på grunn av ueinigheit, som gjer at det tek lang tid.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Lat meg minna om at det er fylkestinget i Aust-Agder som her har teke eit initiativ til endring av innkrevjing når det gjeld kva som skal realiserast, altså både det å få nødvendige planmidlar på plass og det å styrkja to viktige gang- og sykkelvegar. Det eine er fylkestinget sitt ansvar – ja – men det er vel slik at òg Godskesen har fått med seg at som følgje av ny E18 har det vorte betydeleg auka trafikk på denne vegen, og eit auka behov for ein gang- og sykkelveg. Så eg vil seia at dette er å ta ansvar, ikkje å fråskriva seg det.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Eg undrar meg over denne utsegna frå NAF. NAF, som her er bilistane sin organisasjon, skulle jo vera interessert i at det både vart tryggare å kjøra frå Birkeland, og at det blir ein tryggare veg Arendal–Tvedestrand – inklusiv at denne vegen faktisk blir planlagd. Når det gjeld rekkjefølgja på planlegging og bruk av statlege midlar, seier det seg sjølv at vi er nøydde til fyrst å prioritera dei strekningane som skal realiserast no desse fyrste fire åra, og så kjem dei andre, dei resterande, etterpå. No har altså Aust-Agder fylkesting her teke eit initiativ, gjort eit vedtak, som Stortinget følgjer opp i dag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Eg har følgt opp eit initiativ som er teke frå Aust-Agder fylkesting, som både tek opp i seg finansiering av planlegging, og som tek opp i seg realisering av to høgst nødvendige gang- og sykkelvegar. Så er det ulike måtar å gjera dette på. Eg synest at Aust-Agder fylkesting har peikt på ein ryddig veg, òg fordi dei no legg bompengebelastinga annleis inn, slik at du må betala i ein bom anten du kjører austover eller vestover på den nye E18. Så er jo faktum at dei pengane som i dag går inn, viser at dagens bompengeinnkrevjing vil bli forkorta med tre år. No blir fasiten i staden to år – altså 2019 i staden for 2021.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Eg trur eg må gjenta ein gong til at det som gjer denne saka relevant, er eit initiativ som er teke i Aust-Agder fylkesting. Dei har teke eit lokalt initiativ ut frå den faktiske situasjonen dei ser når det no gjeld trafikk, både for ein gang- og sykkelveg – som òg representanten Harberg er uroleg for – og for planlegging av ny E18. Det er det som gjer det. Så spurde Godskesen om det ikkje var å fråskriva seg eit ansvar å koma med den konklusjonen som i dag ligg føre. Då vil eg påstå det motsette: Det er fyrst og fremst Aust-Agder fylkesting som har teke eit ansvar, og dei kommunane som her har følgt opp, og som kjenner den uroa som no er for aukande trafikk. Og så har eg funne å leggja denne saka fram. Eg meiner faktisk òg at sjølve bompengeinnkrevjinga er meir rettmessig enn slik ho er i dag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Eg har ikkje møtt nokon som ikkje ynskjer å få realisert denne vegen – strekninga Arendal–Tvedestrand – så raskt som mogleg. Då er det jo slik at dei vegane som er planlagde, er enklare å realisera enn dei som ikkje er planlagde. Men det som vi må konsentrera oss om no i desse fire åra – det er vi jo godt i gang med – er å realisera dei prosjekta som er planlagde denne perioden. Difor er mitt svar i forhold til Arendal–Tvedestrand at det kjem vi tilbake til i komande Nasjonal transportplan, altså våren 2013. Og det er klart at er den då planlagd, betyr jo det i praksis at den kan rykkja fram i ein kø.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Eg møtte denne saka fyrste gong lokalt på eit besøk i Aust-Agder, og der var det fleire representantar både frå Senterpartiet, frå Arbeidarpartiet og frå Kristeleg Folkeparti som tok opp moglegheita for å sikra både planleggingsmidlar til ei ulukkesbelasta strekning og betre forhold for gåande og syklande. Ein ting er å stilla spørsmål om det går an, noko anna er å formalisera dette slik som det her er gjort frå Aust-Agder fylkesting si side. Vedtaket i dag viser at ja, det går når det er lokal vilje til å følgja opp ein pakke. Aust-Agderpakken ligg der frå før, og var meint å vera ei bortimot samanhengande utbygging gjennom heile Aust-Agder. Når det gjeld gjennomgangstrafikk, som Harberg stilte spørsmål om, betyr ikkje dette noko for gjennomgangstrafikken. Dei betaler ikkje noko meir eller mindre, noko frå eller til, men debatten går lokalt. Det er to ting som eg berre må få presisera avslutningsvis, og det er påstanden om at dette er eit nytt prinsipp i samband med ein pakke. Det er det ikkje. På E6 Dal–Jessheim blir det kravt inn midlar til planlegging av neste parsell, på E18 Gulli–Langåker skjer det same, og det er planleggingsmidlar til Bommestad–Sky. Dette er gjort før. Og så er det ei glede for meg å opplysa i forhold til Framstegspartiet og Høgre sin merknad, slik han står – dei skriv faktisk noko om å krevja inn bompengar til ein veg som med dagens regjering ikkje blir bygd: Er det noko som er heilt sikkert, same kva for ei regjering vi snakkar om, er det at akkurat denne strekninga – Arendal–Tvedestrand – blir bygd. For debatten i dag har vist at det er ikkje berre regjeringa som her bidreg til å leggja til rette for ei sak som forskotterer planmidlar, det er faktisk eit samla storting som ser nødvendigheita ved at denne vegen blir bygd. Den merknaden treng dei ikkje å marknadsføra vidare.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
I revidert budsjett fann vi det viktig å prioritera både meir til planmidlar og meir til trafikktryggleikstiltak. Det siste er jo i seg sjølv òg betre vedlikehald – altså det å følgja E18 over i E39 og sørgja for trafikktryggleik, midtdelarar og annan utbetring langs den vegen. Det var det vi fann å prioritera i budsjettet for denne sektoren. Så er det òg slik at vi spurte Statens vegvesen om kor mykje som skulle til for å stoppa forfallet. Vi fekk svar, og dei har fått dei midlane. Med den erfaringa som eg har frå årsskiftet 2010–2011, tør eg ikkje svara eksakt at dei ikkje kan bruka meir midlar i 2011 om dei hadde hatt meir til disposisjon. Men at 4 mrd. kr er klart utanfor alle tal, er heilt sikkert.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Til fylkeskommunane sine prioriteringar: Eg er einig i at det kan liggja ulike behov til grunn. Eg veit frå mitt eige fylke, Rogaland, at der er det noko raud-grøn sårheit i forhold til at det blir brukt uforholdsmessig mykje nye midlar til ein vidaregåande skule som sikrar ein ny og betre vidaregåande skule, men som ikkje gjev nye elevplassar. Så det kan vera litt forskjellig, men at det er lokalt ein må avklara korleis dei midlane som kjem i rammene til fylkeskommunane, skal brukast, står eg fast ved. Rentekompensasjonen er varsla vidareførd i Nasjonal transportplan. Om han skal oppgraderast,(presidenten klubbar) kjem vi tilbake til. Eg registrerer no i budsjettet for 2011 at(presidenten klubbar) det er meir enn det var i 2010 – altså ei justering. (presidenten klubbar) (presidenten klubbar)
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Ja.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Svaret på det er ja. Når det gjeld den talmessige sida, er den undersøkinga eg har sett så langt, frå MEF – altså Maskinentreprenørenes Forbund – som viser at fylkeskommunane totalt sett har brukt meir midlar enn staten brukte på dei tilsvarande vegane. Det endelege talet – altså rekneskapstala for fylkeskommunane – vil liggja føre seinare i juni, så då får vi sjå meir korleis biletet ser ut frå fylke til fylke. Elles var det ikkje eg som brukte Akershus, det var representanten Kjernli som brukte det eksemplet. Eg brukte Rogaland, og eg trur òg Hareide kjenner til, frå debattar som har gått i avisene i Rogaland, korleis midlane er brukte der. Eg held likevel fast ved at fylkeskommunane er gode vegeigarar. Det blir framleis rammetilskot, og så må vi saman sørgja for rammer tilsvarande dei utfordringane som er.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-06:
Mitt engasjement for å stoppa forfallet har faktisk medført 60 pst. i auka løyvingar til Statens vegvesen frå 2010 til 2011 til vedlikehald. Då er det slik at eg har ikkje brukt tid og krefter no på å uteska Statens vegvesen på kor mange millionar frå eller til dei eventuelt vil kunna bruka. Eg synest det er flott at dei no brukar dei 60 pst. og stoppar forfallet, at dei sørgjer for dei tusen kilometrane med asfalt som vi har bestilt no i sommar, som òg går på vedlikehald, og at dei elles gjer det dei kan for både å planleggja og setja i verk dei prosjekta som er tenkte for 2011.