Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-05-20:
Det har vært interessant å sitte og høre på denne debatten. Flere har vært inne på at det handler om barns beste, og hvordan vi kan hjelpe barn til å få en bedre hverdag enn det de hadde før. Derfor er det så viktig med god kartlegging, og at vi har et mangfold av hjelpetiltak, slik at vi kan sikre varig endring hos disse barna. Derfor trenger vi både offentlige institusjoner, og ideelle og kommersielle. De har alle sin egenart, de har alle sitt særpreg, de har godt kvalifiserte ansatte, og vi trenger dem alle sammen. For regjeringen er ideell sektor en viktig samarbeidspartner for offentlig sektor i produksjonen av helse- og sosialtjenester til befolkningen. De ideelle organisasjonene har høy kompetanse og et stort engasjement, og de kan bidra til nye løsninger på velferdsutfordringene som vi har, og regjeringen ønsker fortsatt et godt samarbeid med denne sektoren. Regjeringen er nå i gang med å utvikle en ny samarbeidsavtale med de ideelle. Vi ønsker så snart som mulig å få på plass en ny avtale og en nær dialog med de ideelle organisasjonene i dette viktige arbeidet. Dette arbeidet ledes av næringsministeren, men jeg vil som barneminister forsikre meg om at denne avtalen understøtter regjeringens mål om valgfrihet for kommunene og sikrer et godt tilbud til barna. Jeg er opptatt av gode og fleksible avtaler for ideelle aktører – på lik linje med avtaler med andre private aktører. Alle tiltak og tjenester som brukes i barnevernet, skal være underlagt strenge krav til kvalitet. Vi skal være sikre på at de tiltakene som velges, bidrar til varige, positive endringer for barnet, og det gjelder også for alle de ulike private aktørene. Regjeringen har tidligere orientert om at adgangen i anskaffelsesregelverket til å reservere konkurranser for ideell sektor ikke kan videreføres med de nye direktivene. Vi ønsker å utforske alle muligheter for å kunne ivareta et slikt unntak. Nærings- og fiskeridepartementet har derfor bedt professor Fredrik Sejersted ved Universitetet i Oslo om å foreta en vurdering av om unntaket kan videreføres, sett i lys av de nye direktivbestemmelsene. Når den utredningen foreligger, vil regjeringen ta stilling til om det er aktuelt å be om tilpassingstekst til direktivet i forbindelse med at det skal innlemmes i EØS-avtalen. Når det gjelder andelen private plasser, har det vært en ganske stabil situasjon helt siden 2008–2009. Det er ca. 40 pst. ideelle og ca. 60 pst. kommersielle. Totalt kjøper det statlige barnevernet omtrent 53 pst. av institusjonsplassene fra private aktører. Det totale antallet faste plasser som er avtalt med de ideelle aktørene i barnevernet, er 182. Det utgjør ca. 40 pst. av kjøpene fra private. Dette viser at barnevernet naturlig nok har begrenset behov for plasser, sammenlignet med f.eks. helsesektoren. I regjeringens plattform står det at kommunene skal gis rett til fritt å velge barnevernstiltak, etter en vurdering av kvalitet, pris og hva som gir best hjelp til det enkelte barnet, uavhengig av hvem som leverer tiltaket. Mitt hovedanliggende når det gjelder barnevernsområdet, er at det skal gis et tilbud som er best mulig tilpasset barnas behov, og at tiltakene har god kvalitet. Vi trenger, som jeg var inne på før, et mangfold av gode tiltak for det enkelte barnet. Dagens situasjon viser at det ikke er grunnlag for å si at det er kvalitetsforskjeller mellom offentlige og private tilbydere og mellom kommersielle og ideelle tilbydere. Jeg har tidligere sagt at jeg vil utrede konsekvensen av å likestille alle private aktører som statlig barnevern kjøper tiltak fra. I påvente av den utredningen og behandlingen av konsekvenser av EU-direktivet har jeg den 29. april gitt beskjed til direktoratet om at det skal innføres en midlertidig ordning med skjermet konkurranse for de ideelle, som skal gjelde for kontrakter på 14 måneder fra 1. februar 2015. Dette vil gi oss nødvendig tid til å utrede konsekvensene av å likestille aktørene i barnevernet og utfallet av EU-direktivet. Hva som er barns beste og momenter som kvalitet i tilbudet, forutsigbarhet og hva som er best ressursutnyttelse, anser jeg som veldig viktige perspektiver i denne konsekvensutredningen. Jeg har også bedt direktoratet vurdere muligheten for å legge inn en føring i disse kortvarige kontraktene, slik at man kan prolongere avtalene ytterligere ett år, til 31. mars 2017.