Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-04-16:
La meg først si at Kristelig Folkeparti støtter forslag nr. 6 i innstillingen, fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre. Det er godt at representanten Langeland etter hvert innrømmer at vi også har diskutert både bredbånd og IKT i tidligere stortingsperioder. Det er jo ikke så veldig lenge siden bredbåndsmeldingen kom. Informasjons- og kommunikasjonsteknologien har forandret verden, og den vil fortsette å gjøre det i framtiden. IKT gir fantastiske muligheter for utvikling, lagring og formidling av kunnskap og for en enklere hverdag i jobb og fritid. IKT gir bl.a. høyere produktivitet og økt velferd, et mer konkurransedyktig og kunnskapsorientert næringsliv, og sist, men ikke minst en døgnåpen elektronisk forvaltning som gir bedre tjenester til borgerne. En slik positiv utvikling forutsetter at vi er bevisst på å unngå fallgropene. For at ikke noe skal falle utenfor må utviklingen inkludere og omfatte alle. Det betyr at hele Norges befolkning må sikres digital kompetanse.Gode offentlige tjenester og forutsigbare rammevilkår er viktig for at utviklingen skal oppfattes som forenklende.Koordinering og samordning av samfunnets felles ressurser er svært viktig, i motsatt fall blir det rot og overlappende dobbeltarbeid. Vi er videre avhengig av et godt samarbeid mellom innbyggere og myndigheter, mellom mennesker med ulike ressurser og mellom ulike offentlige instanser. Den teknologiske utviklingen skaper en rekke nye etiske utfordringer og problemstillinger som vi må være bevisst på. I dag er det slik at vi henger etter i den teknologiske utviklingen. Vi er ikke bevisst på de utfordringene vi skaper. For eksempel klarer vi ikke med dagens lovverk å regulere tilgangen til musikk og filmer. Åndsverk og beskyttet publisert materiale utnyttes av pirater og lastes ned uten at opphavsmennene får betalt. Vi har heller ikke utstyrt oss med gode nok metoder for å ruste barn og ungdom til å møte verden gjennom Internett. Små barn kan utsettes for sterke inntrykk og opplevelser uten at foreldrene eller andre voksenpersoner trenger å vite om det. Den teknologiske utviklingen gir også en rekke muligheter som utfordrer personvernet. Vi etterlater oss stadig flere elektroniske spor, og personvernet blir utfordret gjennom en mer omfattende registrering og intensiv bruk av personopplysninger. Med IKT-utviklingen skaper vi stor sårbarhet og risiko knyttet til informasjonssystem og nettverk. IKT-sikkerheten er en helt essensiell del av samfunnssikkerheten. Det raske tempoet i utviklingen på IKT-området er en utfordring i seg selv. Vårt politiske system er ikke bygd for så raske vurderinger og endringer av lov- og regelverk som IKT-området egentlig krever. Kristelig Folkeparti er opptatt av at informasjons- og kommunikasjonsteknologien gir store muligheter for framgang og utvikling, men vi må være oss bevisst en del utfordringer og feller som vi ikke må falle i på veien framover. St meld. nr. 17 har fått gjennomgående positiv respons fra høringsinstansene og bransjen. Det er også bred enighet i Stortinget om hovedpunktene i meldingen. Regjeringen fortjener ros for å ha lagt fram den første helhetlige stortingsmeldingen om IKT, og vi er enige om at en offensiv statlig politikk for informasjonsteknologi er avgjørende for landets vekst og utvikling og for inkludering og sosial utjevning. Komiteens flertall skriver i innstillingen at de mulighetene IKT gir for å skape en grønn kunnskapsøkonomi og for å redusere klimagassutslipp, både gjennom video- og telefonkonferanser, distansearbeid og intelligente transportsystemer i samferdselssektoren, gir oss en positiv utvikling. IKT kan altså bli et verdifullt miljøpolitisk virkemiddel. IKT gir oss spennende muligheter i nordområdepolitikken. IKT kan spille en viktig rolle innenfor forskning, overvåking og forvaltning av klima, natur og miljø. Her er prosjektet «Barentshavet på skjerm» særdeles spennende. Ifølge Soria Moria-erklæringen skal hele landet ha tilbud om tilknytning til høyhastighetsnett innen utgangen av 2007. Ifølge Regjeringen er status nå at 98 pst. av Norges befolkning antas å ha et bredbåndstilbud innen utgangen av 2007. I Kristelig Folkeparti setter vi noen spørsmålstegn ved det, og vi håper å få fram bedre tall fra Regjeringens side når man går grundigere inn i dette, slik som det er lovet.