trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det blir en gjentagelse av mine tidligere svar på spørsmål om ABC-enheten ved Oslo universitetssykehus. Det er helseforetakene som har ansvaret for en god og forsvarlig fødselsomsorg. Jeg vil ikke kommentere organisatoriske forhold innad i OUS fra denne talerstolen. Det framgår av mine tidligere svar at Oslo universitetssykehus fortsatt planlegger å gi fødekvinner et jordmorstyrt fødselstilbud og mulighet for fysiologisk fødsel med minst mulig intervensjon. Alle kvinner skal få et tilpasset tilbud. I Nye OUS planlegges det fødeseksjoner på Nye Aker og Nye Rikshospitalet. Et mål ved planleggingen av fødetilbudet i nye sykehusbygg er at alle fødende skal få et tilrettelagt tilbud ut fra egne ønsker og behov. Fødselsforløpet skal støttes med de tiltak som er nødvendig i hele forløpet, og være styrt av pasienten og det medisinske behovet. Helsepersonell skal i større grad forflytte seg til den fødende. Det vil gi bedre kontinuitet i forløpet. Det vil være fødestuer og multifunksjonsrom for naturlige fødsler på Nye Aker. Fødestuene vil være utstyrt for å kunne gjennomføre nødvendige tiltak om det skulle bli nødvendig med epiduralbedøvelse eller andre tiltak. I de planlagte multifunksjonsrommene vil kvinnene også kunne tilbringe tiden før aktiv fødsel og barseltiden i sykehuset sammen med sin partner, noe veldig mange verdsetter ved ABC-tilbudet. Alle barselkvinner vil få enerom i Nye OUS. Når det gjelder utskriving fra sykehus etter fødsel, skal det tilpasses kvinnens og det nyfødte barnets behov. Det skal besluttes i samråd med kvinnen, i tråd med Helsedirektoratets veileder. Vurderingen av hvilke kvinner dette er aktuelt for, vil derfor være individuelt og forutsetter oppbygging av et kommunalt tilbud fra helsestasjon ved jordmor og helsesøster i den kommunen kvinnen bor. Det skal være trygt å føde. Med nye sykehusbygg og bedre fasiliteter vil alle få tilgang til en fødsel som er tilpasset deres behov. Det er Oslo universitetssykehus som har ansvar for ABC-enheten, og som vurderer tilbudet og står ansvarlig for den faglige forsvarligheten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Vi lytter til fagfolkene. Er det én ting særlig Jordmorforbundet har vært spesielt tydelig på, er det at utdanningskapasiteten må opp. De har også vært tilsvarende tydelige på at vi må se på finansieringen av fødetilbudet. De har også vært tydelige på at det er behov for å se mer helhetlig og sammenhengende på føde- og barseltilbudet. Det er en tjeneste som gis i en kjede – først i kommunen, under svangerskapet, så på et fødetilbud hos spesialisthelsetjenesten, og etterpå følges man opp av helsestasjon, jordmor eller fastlegen ved behov. Alt dette har vi tatt veldig på alvor. Det er klare formuleringer i Hurdalsplattformen, og vi har en rekke initiativ for å bedre føde- og barseltilbudet i årene som kommer.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg vet ikke om jeg oppfattet et spørsmål fra representanten, men når det gjelder utskriving fra sykehus etter fødsel, skal dette tilpasses kvinnens og det nyfødte barnets behov, og det skal besluttes i samråd med kvinnen, i tråd med Helsedirektoratets veileder. Det er sånn forsvarligheten sikres, gjennom faglige retningslinjer. Vurderingen av hvilke kvinner det er aktuelt for, er individuell og forutsetter også at man har et kommunalt tilbud fra helsestasjon eller jordmor for å ivareta barselkvinner i dagene etter fødsel.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Fra 1989 og fram til i fjor hadde Norge et forbud mot nye tobakks- og nikotinprodukter, herunder tobakksfri nikotinsnus. Fra 1. juli 2021 ble dette forbudet erstattet av en godkjenningsordning. Det betyr at det er forbudt å importere eller selge nye tobakks- eller nikotinprodukter i Norge som ikke er godkjent av Helsedirektoratet. Når Helsedirektoratet behandler søknader, skal de legge særlig vekt på om det aktuelle produktet kan virke tiltrekkende på barn og unge eller bidra til oppstart eller normalisering av tobakksbruk. Jeg ser at det kan virke noe ulogisk at nikotinsnus uten tobakk ikke automatisk kan selges i Norge ettersom det er lov å selge alminnelig tobakkssnus. Selve formålet med godkjenningsordningen er å begrense helseskader og avhengighet som bruk av tobakksvarer og nikotinprodukter medfører. Særlig er det viktig å beskytte barn og unge mot nye produkttyper. En følge av dette kan bli at nye produkter som potensielt er mindre helseskadelige enn produkter som er lovlige i dag, likevel ikke kan omsettes i Norge. Helsedirektoratet har behandlet flere søknader om godkjenning av tobakksfri nikotinsnus. Når det gjelder den konkrete saken som representanten Hoksrud viser til, ble den avslått av Helsedirektoratet med henvisning til produktets helserisiko og potensielle appell hos unge. Swedish Match har klaget på vedtaket, og klagesaken er til behandling. Det er ikke naturlig at en statsråd kommenterer denne enkeltsaken ytterligere før klagen er ferdigbehandlet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Om spørsmålet er hva som er molboaktig og ikke, tror jeg statsråden velger å ikke svare på akkurat det, men jeg har lyst til å bidra med noen refleksjoner til representanten om problemstillingen. Tobakkssnus er tillatt i Norge og Sverige av historiske årsaker, og om det hadde vært et nytt produkt i dag, er det ikke sikkert at det hadde blitt lovlig. Det er en tankeøvelse også representanten Hoksrud burde prøve seg på. Godkjenningsordningen for nye produkter skal ivareta en balanse mellom tilgjengelighet til skadereduserende produkter for etablerte tobakksbrukere samtidig som vi i størst mulig utstrekning må forhindre at vi får produkter på markedet som bidrar til at nye generasjoner blir avhengige av nikotin. Det er balansen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det er balansen mellom tilgjengelighet til skadereduserende produkter for etablerte tobakksbrukere – de som ønsker å slutte, og som kan gå over til et produkt som ikke har nikotin i seg – og det å samtidig hindre produkter på markedet som bidrar til at nye generasjoner blir avhengige av nikotin, som ligger til grunn. Så har Helsedirektoratet gjort en vurdering. Den er representanten Hoksrud uenig i. Aktøren har klaget på saken sin, det er en klagebehandling, og da er det ikke riktig for meg å gå dypere inn i problemstillingen enn det som handler om selve godkjenningsordningen for nye produkter.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-03-02:
«ABC-enheten på Ullevål er et ettertraktet fødetilbud for naturlig fødsel og helhetlig svangerskaps-, fødsels- og barselomsorg. I de nye planene for OUS er ikke lenger ABC-enheten med. De siste ukene har det vært store protester mot denne nedleggelsen fordi kvinner som føder, har ulike behov, og ABC har kunnet gi trygghet og oppfølging som mange etterlyser. Er statsråden enig i at ABC-enheten på Ullevål er et godt tilbud som må bevares?»
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-03-02:
Du må gi de samme svarene fordi du får de samme spørsmålene, for dette er en sak som er viktig for veldig mange. Mange kvinner, både i Oslo og egentlig i hele landet, har reist seg i motstand mot det man mener er en for dårlig fødsels- og barselomsorg – mange av dem er også representert på galleriet her i dag. Flere partier kommer også til å ta opp dette med deg flere ganger i dag. Derfor mener jeg også at svarene er litt for dårlige. Det er ikke er en unnskyldning at det er friske kvinner, og det er heller ikke en unnskyldning at det er 5 pst. av de fødende kvinnene. Jeg vet veldig godt hva som skjer hvis man får behov for hjelp på et ABC-sykehus, siden jeg har født der selv. Det at kvinner ønsker dette tilbudet, at jordmødre søker seg til å jobbe der, for der får de jobbe med sitt fag og på en måte de mener at man skal jobbe med sitt fag på, bør i seg selv være et bevis på at dette er et tilbud som trengs. Det har fortsatt ikke statsråden svart på – om hun i det hele tatt mener at ABC-enheten på Ullevål er et godt tilbud som må bevares.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-03-02:
Det finnes jordmorstyrte enheter i alle de store byene i Norge, i Stavanger, i Bergen og i Trondheim. Det som er viktig, er at dette er enheter som er adskilte fra vanlige fødeavdelinger og som har et eget personale, noe som er grunnleggende for at man skal kunne føle den helhetlige omsorgen gjennom både svangerskapsforløpet, hele fødselen og barseltiden. I Stavanger og Bergen bygges det nye sykehus, og der skal de jordmorstyrte enhetene planlegges videreført. Da lurer jeg på hvorfor dette er en løsning som er bra for Stavanger og Bergen, og hva som er årsaken til at en slik enhet ikke skal videreføres i Norges største by. Selv om det er 5 pst., er det mange kvinner det er snakk om. For meg er ikke betryggelsene fra helseministeren gode nok når jeg samtidig får høre fra både jordmødre, overleger og ikke minst fødende kvinner selv at man ønsker å beholde dette tilbudet slik det er i dag.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-03-02:
«I retningslinjene for barselomsorg står det: «Sykehusoppholdets varighet tilpasses kvinnens og den nyfødtes behov. Vurderingen gjøres i samråd med kvinnen.» Likevel opererer sykehusene med liggetid etter en ukomplisert fødsel helt ned til seks til åtte timer og planlegger sengeplassene i nye sykehusbygg etter det. Hvordan tenker statsråden man kan opprettholde føringene i retningslinjene dersom kapasiteten bygges ned slik at sengeplassene ikke finnes?»
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-03-02:
Jeg tillater meg å bli litt konkret, og selvfølgelig dermed også litt personlig. I fjor sommer fikk jeg en datter. Det var min samboer som sto for fødselen, jeg gjorde ikke så mye for å bidra til det. Min datter ble født på Stavanger universitetssykehus. Nå bygges det nytt sykehus i Stavanger, med færre sengeplasser på barselavdelingen enn det det gamle sykehuset har. Til tross for at Rogalands-regionen er en region i vekst, dimensjonerer man med et mindre fødetilbud enn det man har hatt tidligere. Det har man også sett tilsvarende eksempler på fra andre steder i landet. De ansatte ved Stavanger universitetssykehus, jordmødrene og sykepleierne, forteller at de opplever et press for å få ned liggetiden og at Stavanger må bli like flinke som i Bergen, der de i snitt får kvinnene raskere ut. Mitt spørsmål til statsråden er hvordan hun kan forsvare at min datter, når hun en dag skal føde et barn i Stavanger, vil ha et dårligere fødetilbud enn det var da hun selv ble født i fjor sommer.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-03-02:
Statsråden forutsetter at ingen skal bli presset til å dra hjem for tidlig, og at det skal være plass til alle på sykehusene. Men de historiene som jeg og andre hører fra rundt omkring i landet, er fra kvinner som opplever at de har blitt sendt hjem før de skulle ønske, fra jordmødre og sykepleiere som opplever at de ikke har nok sengeplasser, ikke har nok hender på jobb og ikke har en stor nok dimensjonert barselavdeling. Jeg tror ingen ønsker å bli værende på sykehus noe lenger enn nødvendig, så det er veldig gledelig når kvinner kan reise hjem fort etter fødselen, men for veldig mange er ikke det virkeligheten. Spørsmålet er egentlig om statsråden vil foreta seg noe for å rette på de problemene som kvinner og ansatte ved sykehusene forteller om, eller om statsråden bare vil fortsette å forutsette at helseforetakene gjør alt som de skal.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-03-02:
«Over hele landet har jordmødre i flere år varslet om at bemanningen er kuttet så hardt at de mener tjenestene de gir, ikke er forsvarlige. I min hjemby Bergen ser vi nå en dobling av klagesaker om graviditet og fødsel. Er statsråden bekymret for denne utviklingen?»
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-03-02:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg vil minne om at dette ikke er en ny situasjon. Allerede i 2016 var ansatte ved kvinneklinikken i Bergen ute og advarte mot lav bemanning i helgene, og i 2019, altså før pandemien slo ut, slo de alarm om dårlig bemanning. Jeg skal ikke legge det ansvaret fullt og helt på den sittende statsråden, men det var jo likevel Arbeiderpartiet som i sin tid innførte helseforetaksmodellen. Mitt oppfølgingsspørsmål til helseministeren er hva hun tenker om sitt ansvar når helseforetakene ikke evner å ta tak i situasjonen og sikre et føde- og barseltilbud som fagmiljøene kan stå inne for.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-03-02:
Jeg takker for det svaret også. I tillegg til de tiltakene regjeringen nå skal se på for å rekruttere flere jordmødre, er jeg også interessert i å høre hva regjeringen har tenkt å gjøre for å beholde de jordmødrene vi tross alt har. For uavhengig av hvordan vi skal rekruttere jordmødre i framtiden, er det et faktum at en rekke jordmødre har forsvunnet fra fødeavdelingene rundt omkring i landet fordi arbeidsforholdene i dag er for dårlige. Derfor ønsker jeg et enda tydeligere svar fra helseministeren på hva denne regjeringen skal gjøre for å beholde de jordmødrene som er i en presset arbeidssituasjon i dag.
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-03-02:
«Siden 2010 har kvinner som bor i kommuner med mer enn 90 minutter reisevei fra sykehuset hatt krav på følgetjeneste på vei til fødsel. En gjennomgang VG gjorde i 2019 avdekket at veldig mange kommuner ikke hadde dette. I mitt fylke, Nordland manglet 16 kommuner denne tjenesten. Hva vil regjeringen gjøre for å sikre en trygg fødsel også for kvinner som bor langt fra sykehuset?»
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-03-02:
Kvinner i nord har jo ikke noen langsommere livmor enn andre kvinner, eller at de kan holde igjen, men når en ser på det totale tilbudet i nord, skulle man tro at det var sånn. Vi har en praksis med sommerstengte fødeavdelinger i Narvik, i Harstad, i Brønnøysund og flere andre steder, og de som sokner til disse stedene, har allerede fra før av en lang reisevei. Hva vil regjeringen gjøre for at det skal være like trygt å føde hele året, også i nord?
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-03-02:
Det er prisverdig å høre at man vil rekruttere flere fagfolk og styrke utdanningen, og det skal vi i Rødt følge med på. Men det hjelper jo ikke, for det har også å gjøre med antallet institusjoner vi har, og antallet fødeinstitusjoner her i landet er redusert fra rundt 160 til dagens 45 på noen tiår. Så da blir spørsmålet: Kan statsråden garantere at ikke flere fødeavdelinger blir stengt på hennes vakt?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-03-02:
«I Norge ser vi en markant økning av depresjoner i tilknytning til graviditet og fødsel. Flere forskere peker på nedbyggingen av fødetilbudet og kortere barseltid som årsak. Er statsråden bekymret for utviklingen?»
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-03-02:
Statsråden og undertegnede har nok lest samme studie, og det er jo bra, for da snakker vi om det samme. Det som ikke er bra, er det som blir slått fast i studien. En rekke jordmødre har også slått alarm om at koronarestriksjonene satte både dem, fødende og følgepersoner i en uholdbar situasjon – det er begrepet som ble brukt. Jeg tror vi alle også har hørt hjerteskjærende personlige historier om fedre som har tryglet om å få bli med inn, og mødre som har vært redde for å gå inn døren alene. At pandemien har gjort noe med de fødendes situasjon og tiden etterpå, er det ingen tvil om. Statsråden var inne på det, men jeg vil likevel spørre om statsråden har tanker om man bør gjøre noe annerledes for å trygge fødselsomsorgen om pandemien skulle blusse opp igjen.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-03-02:
Jeg takker for svaret. På lik linje med statsråden har jeg vært stortingsrepresentant i bare fire måneder. Før det har jeg jobbet lenge i barnehage. Fra det feltet kjenner jeg til at man innimellom avdekker fødselsdepresjon i førstegangssamtalene med ettåringsforeldrene, da som regel hos mor, men også noen ganger hos far. I mange tilfeller – dette gjelder jo også før pandemien – har ikke foresatte selv vært klar over at de har vært i den situasjonen, og noen får aha-opplevelser underveis i samtalen. Det er med andre ord store mørketall, lite kunnskap og ganske lav bevissthet om temaet. Jeg vil også tro det er ganske tabubelagt. Hva tenker statsråden må gjøres for at flere fødselsdepresjoner skal avdekkes, og at de som har det, skal få hjelp?
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
«Ved bygging av nye føde- og barselavdelinger planlegger Helse Sør-Øst å legge ned den jordmorstyrte fødeenheten også kjent som ABC-avdelingen. Videre planlegger helseforetaket redusert kapasitet i barselavdelingen fordi det i planene er beregnet at nybakte mødre skal reise hjem i løpet av det første døgnet. Vil statsråden tillate Helse Sør-Øst å forverre føde- og barseltilbudet på denne måten?»
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
Erfaringene fra sykehuset på Kalnes har vist at målet om differensiert tilbud ikke ble fulgt opp da de slo sammen den jordmorstyrte enheten med den medisinske avdelingen. I sine svar tidligere har statsråden stadig gjentatt behovet for fagfolk. Nedleggelsen av den jordmorstyrte avdelingen på Kalnes kan ha ført til jordmorkrisen sykehuset opplever nå. Hvorfor vil ikke statsråden pålegge helseforetaket å lytte til fødende kvinner i Oslo-regionen og til fagfolkene som stadig sier ifra? Hvorfor forverre føde- og barselomsorgen i den situasjonen vi står i nå?
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
Planene til Ullevål sykehus har ikke bare bekymret fødende kvinner i dag, morgendagens fødende kvinner og jordmødrene, de bekymrer også Oslo kommune, som i sitt svar til OUS sine planer skrev: «Oslo kommune er bekymret over det sterke fokuset på tidlig utskriving for fødende i nasjonale føringer. Dette kan spesielt utfordre individuelle behov og ut i fra dette likeverdige tilbud. Denne bekymringen deles av mange fagfolk» – og av undertegnede. Vi er kjent med hva som står i Hurdalsplattformen, men de planene Helse Sør-Øst nå legger for Nye Aker sykehus, bekymrer meg også med tanke på at framtidens kapasitetsøkning eller forbedring av tilbudet ikke blir mulig med de arealplanleggingene Nye Aker sykehus legger opp til nå, når man planlegger for en enda mindre fødeavdeling(presidenten klubber) enn det andre sykehus(presidenten klubber igjen) har. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
«Swedish Match fikk avslag fra Helsedirektoratet på sin søknad om godkjenning av tobakksfri snus med nikotin. Om vi skal følge samme logikken som i dette avslaget – mener helseministeren da at vi skal tilføre sukker i sukkerfri brus, eller er helseministeren enig i at det er en helseeffekt av at folk bruker tobakksfri snus?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
For det første: På bildet bak presidenten ser man at det brukes tobakk, og det er synlig, i hvert fall i denne salen. Jeg registrerer at statsråden viser til Helsedirektoratet, som sier at det kan være usikkerhet med hensyn til hvilken effekt det har, men man har likevel valgt å avslå søknaden. Det store spørsmålet er da: Hvorfor åpnet norske helsemyndigheter for at aktører kunne søke om godkjenning for nye nikotinprodukter når det første Helsedirektoratet gjør, er å gi avslag? Vi har et mål om et tobakksfritt Norge om ikke veldig mange år, men vi har altså et system som gjør at man må putte tobakk inn i snusen for at den skal bli lovlig og kunne selges i Norge. Det høres veldig molboaktig ut.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Det ville vært interessant om statsråden hadde definert hva som er molboaktig, men poenget her og det som virker rart, og som jeg tror mange ikke helt har forståelse for, er at når det er produkter som definitivt er bedre for helsen til folk, skal man allikevel nekte det. Spørsmålet er hvorfor tobakksfri snus ikke likestilles med e-sigaretter. Det skal legges vekt på om produktet vil kunne ha en positiv effekt på folkehelsen. Mener statsråden at tobakksfri snus er mer eller mindre skadelig enn røyk og snus med tobakk? Det er det som egentlig er det essensielle. Hvis man mener at folkehelsen er det viktigste, bør man legge til rette for at vi får folk til å bruke produkter som er mindre helseskadelige, ikke at man skal fortsette å putte det som man da ikke ønsker å ha i dette landet, nemlig tobakk, inn i produktene for at man skal få det lovlig godkjent.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
«Solberg-regjeringen satte ned en gruppe som så på eksamen i sammenheng med fagfornyelsen, men alternative sluttvurderingsformer til eksamen ble ikke skikkelig utredet. Eksamensgruppa pekte i sin sluttrapport på at eksamen bør fornyes(Udir, 2020) (Udir, 2020) Vil statsråden vurdere utredninger av alternative sluttvurderingsformer som er mer i tråd med fagfornyelsens krav og den teknologiske utviklingen?»
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
Takk for et godt svar. Det er gledelig å høre at det er arbeid på gang. Det som er et viktig poeng i diskusjonen om sluttvurderingsformene og eksamensformer, er nettopp at det viktige for elevene er å ha en sluttvurdering. Men hva slags form den skal ta, er et interessant spørsmål å stille. I forlengelsen av det statsråden sa om utredninger og prosesser som er gang i Utdanningsdirektoratet, tenkte jeg å spørre om det kan være klokt f.eks. å la noen fylker få teste ut alternative sluttvurderingsformer – hvis de ønsker det, og hvis det er noe partene i de aktuelle skolene vil delta på – og så undersøke erfaringene fra slike forsøk. Hvordan vurderer statsråden det?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
Takk for svaret. Eksamen har flere eksplisitte formål. For det første er eksamen ment å gi informasjon om elevenes kompetanse ved avslutningen av opplæringen i faget. I tillegg har karakterene en viktig sorteringsfunksjon, så å si, når elevene skal videre i systemet. Men eksamen har også flere implisitte roller som ikke er formalisert, f.eks. i utvikling av vurderingspraksis generelt – altså ikke sluttvurderinger, men andre vurderinger – eller å påvirke læreplanforståelsen og dermed undervisningen i faget. Så for å diskutere eksamenens kvalitet og gyldighet er det viktig at det er tydelig avklart hva som skal være formålene med eksamen. Tenker statsråden at det kan være aktuelt at utvikling av god vurderingspraksis og påvirkning på undervisning også kan være gode formål med sluttvurderingen?
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Eksamen er en viktig del av sluttvurderingen i både grunnskolen og videregående opplæring. Eksamen gir elevene en god mulighet til å vise sin kompetanse i faget og til å bli vurdert av en ekstern sensor. Selv om eksamen er blitt avlyst de siste tre skoleårene, mener jeg at vi fortsatt skal ha eksamen også i framtiden. Samtidig betyr ikke det at jeg mener at dagens eksamensordning er perfekt, og jeg er enig i mange av de svakhetene som representanten peker på i sitt spørsmål. For at eksamen skal fortsette å spille en viktig rolle, kan det være nødvendig å videreutvikle ordningen. Både antall eksamener, fordelingen av eksamener og alternative vurderingsformer kan være aktuelle endringer i ordningen. Våren 2021 behandlet daværende storting Meld. St. 21 for 2020–2021, «Fullføringsreformen – med åpne dører mot verden og fremtiden». Meldingen omtalte også vurderingsfeltet, og hadde flere tiltak som omhandlet sluttvurdering. Jeg har sagt at regjeringen vil fortsette arbeidet med å følge opp fullføringsreformen, og det gjelder også tiltakene som handler om vurdering. Det er Utdanningsdirektoratet som har ansvaret for gjennomføring og utvikling av eksamen. Utdanningsdirektoratet jobber systematisk og forskningsbasert med å forbedre og videreutvikle hele vurderingsfeltet. De er f.eks. i gang med å utvikle eksamener i de nye læreplanene i fagfornyelsen for at de skal ivareta hensynene som representanten nevner. De utreder også om det er behov for endringer i programfagene i videregående. Som oppfølging av eksamensgruppens rapport og fullføringsreformen er Utdanningsdirektoratet også i gang med å utrede og prøve ut nye vurderingsformer. De ser bl.a. på mulige utprøvinger av skriftlig-muntlig eksamen, alternativer til trekkordningen, og langtidsoppgave som en alternativ sluttvurdering. Arbeidet med slike utprøvinger vil foregå på lang sikt, men noen vil også starte opp i løpet av året. Det foregår allerede mye godt faglig utviklingsarbeid på vurderingsfeltet. Utdanningsdirektoratet holder departementet og meg orientert om det løpende arbeidet. Etter hvert som de ulike utprøvingene blir gjennomført, vil vi få bedre grunnlag til å vurdere langsiktige endringer i eksamen. Jeg er opptatt av at elevene skal ha eksamen i framtiden, men jeg er samtidig helt overbevist om at den ordningen vi har i dag, kan bli bedre.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Statsråden skal være ærlig på at dette ikke er noe jeg har tenkt veldig nøye og grundig på. La meg bare starte med to innledninger som vi i så fall må tenke veldig nøye gjennom. Det ene er at eksamen i sin natur har som hensikt å være lik for alle, og derfor det utfordrende å lage enkeltvise prosjekter for noen fylker. Det andre handler om at idet et kull er en del av en utprøving, vil det ha konsekvenser som følger dem også i videre utdanningsløp. Samtidig mener jeg at det er grunn til å vurdere ulike måter å teste ulike varianter av vurderingsformer på. Det må være, som representanten også er opptatt av, rettferdige vurderingsmåter. Det må være vurderinger som gjør at eleven selv opplever å sitte igjen med å ha forstått hva vedkommende kan og ikke kan, og det må være vurderingsformer som bidrar til at både undervisningen og det resultatet eleven sitter igjen med, oppleves som nyttig og rettferdig.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg er enig i at ganske mye annet i skolen preges av hva vi til slutt ender med å teste og måle og f.eks. ha eksamen i. Vi må hele tiden være bevisst de endringer vi gjør, både med tanke på hvilke prøver elevene skal gjennom, og hva slags eksamener de skal gjennom – hvordan det påvirker tilbake med tanke på prioritering av lærekrefter eller ressurser i skolen for øvrig. Jeg er opptatt av at vi har et system der vi hele tiden er bevisst at eksamen skal være en vurdering, ikke en del av opplæringen, selv om det å ha erfart og hatt eksamen kan være nyttig for mennesker og elever som går ut av skolen. Jeg tror vi skal være bevisst hvordan disse tingene henger sammen, hvordan de preger hverandre, og jeg er åpen for å se på om det kan være en del av formålene som representanten beskriver at man kan ta inn. Men det får vi nesten få lov til å komme tilbake til.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-02:
La meg, før jeg stiller spørsmålet, få si at situasjonen har endret seg utrolig mye siden jeg skrev spørsmålet. Så selv om kanskje beskrivelsen av situasjonen i spørsmålet jeg stiller, er utdatert, mener jeg det fortsatt er relevant. Jeg tillater meg derfor å stille følgende spørsmål: «Millioner av mennesker i Ukraina trenger humanitær hjelp, og over 700 000 er internt fordrevne. Russlands invasjon gir grunn til å tro at antall asylsøkere fra Ukraina vil øke. FNs høykommissær for flyktninger sa 22. februar at de foreløpig ikke ser noen økning i mennesker som flykter fra Ukraina, men at FN står klare til å hjelpe dersom konflikten forverres. Det gjør den nå. Hvordan vurderer statsråden denne situasjonen for Norge nå, og hvilke tiltak vil regjeringen iverksette for å forberede Norge på en økning i ankomster?»
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-02:
Tusen takk til statsråden for svaret. Jeg vil understreke at også jeg opplever at det er bred politisk enighet om at vi skal stille opp for de i Ukraina, og at det er bred politisk enighet om at vi vil være villig ta imot flyktninger til Norge, som det antakelig vil komme en del av. Statsråden var inne på det samme som statsministeren har pekt på, om europeisk byrdefordeling. I den muntlige spørretimen i dag sa utenriksministeren at hovedbeskjeden fra norske myndigheter til EU er at vi skal være rause, og at vi vil stille opp. Det er selvfølgelig også Høyre enig i. Men på hvilken måte planlegger regjeringen nå å forankre det i Stortinget? Og vil regjeringen orientere om de signalene som regjeringen nå sender til våre europeiske kollegaer om hvordan vi skal stille opp for den ukrainske befolkningen på best mulig måte?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-02:
Takk for svaret. Vi ser fram til å bli involvert i det arbeidet. Vi vil selvfølgelig også være konstruktive for at vi skal få løst dette på en god måte. Et annet spørsmål er hvordan regjeringen eventuelt vurderer det at man sier at det er en massefluktsituasjon som gir kollektiv beskyttelse i henhold til utlendingsloven. Det er det regjeringen som har myndighet til eventuelt å beslutte hvis man ønsker å gjøre det. Jeg registrerer at noen EUland tar til orde for at det nå skal skje. Når planlegger regjeringen å ta nærmere stilling til det? Er dette noe man jobber med det, og når vil man eventuelt komme tilbake med dette?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-02:
Det er som representanten begynte med, helt riktig at denne situasjonen har endret seg mye, og den fortsetter å utvikle seg. Jeg setter pris på at spørsmålet likevel kommer opp, for det er fint å få anledning til å gi en liten oversikt over hvor vi er nå, og hva regjeringen tenker om det. Jeg vil innlede med å si at situasjonen i Ukraina er forferdelig og bekymringsfull på veldig mange måter. For meg, og som jeg vil tro også gjelder for resten av Norge, er det veldig vondt å være vitne til det som skjer, at europeiske borgere og folk i vårt nærområde nå må flykte fra sine hjem fordi de er under angrep fra et naboland. Norge vil stille opp for Ukraina og for det ukrainske folk. Det er jeg glad for at jeg opplever det er en bred politisk enighet om – at det er bred oppslutning i befolkningen om akkurat det. Nå samarbeider regjeringen tett med andre land i Europa og EU for å finne felles løsninger. Per i dag ser vi at det har kommet en liten økning av asylsøkere fra Ukraina til Norge, men den er fortsatt liten. UDI har lagt asylsøknader fra ukrainske borgere på vent, og det er ikke noe utreiseplikt som nå gjelder for ukrainske borgere som ikke har oppholdstillatelse i Norge. Den er suspendert. Noe av det viktigste vi gjør akkurat nå, er å bidra med bistand til Ukraina og til landene i nærområdene, som nå mottar veldig mange flyktninger. Vi har fra regjeringens side allerede besluttet å gi omfattende humanitær hjelp for å avhjelpe de umiddelbare behovene blant de flyktningene som nå søker hjelp i Ukrainas naboland, og til Ukraina selv. Vi har også sagt oss positive til å bidra til en fordeling av flyktninger innenfor rammen av det europeiske samarbeidet. Men det er for tidlig å si hvordan vi vil gjøre dette, det vil kreve tett dialog med andre europeiske land. Jeg skal bl.a. til Brussel senere i dag for å møte de andre justisministerne i Europa og diskutere nettopp disse tingene. Når det gjelder migrasjon mot Norge, følger vi tett med på migrasjonsbildet i verden rundt oss – selvfølgelig på generelt grunnlag, men særlig nå med tanke på det som skjer i Ukraina. Vi har beredskapsplaner for å håndtere en økning i ankomstene til oss. Vi fikk også nyttige erfaringer med asylkrisen i 2015. Det har bidratt til at vi har et styrket planverk på dette området i dag. I tillegg jobber regjeringen nå fortløpende med å intensivere kapasiteten og øke beredskapen for et mulig stort antall ankomster til Norge på ulike vis, eller relokalisering, som Norge vil ta del i som en del av det europeiske fellesskapet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-02:
Regjeringen jobber nå løpende for å håndtere dette og finne løsninger, både de løsningene som kreves av oss som nasjon, og de løsningene vi skal finne som en del av Europa. Vi vil også på egnet måte, for så vidt på vanlig måte, komme til Stortinget når det er nødvendig eller riktig å gjøre det. Så det er viktig for oss å ha god dialog med hele det politiske miljøet og Stortinget. Samtidig er det sånn at regjeringen nå må gjøre vurderinger løpende hver dag, noen ganger time for time. Det er også viktig at vi er klar over og tar det ansvaret som kreves for å være beredt i det tilfellet at denne situasjonen skal øke. Vi ønsker å beholde kontroll, og det har vi.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-02:
Dette er en av de tingene som vi nå vurderer og ser på. Én ting er når folk kommer hit, en annen ting er hvordan vi skal møte dem, om det skal være gjennom det vanlige asylinstituttet; skal vi bruke § 34 i utlendingsloven og gi kollektivt vern, skal vi gjøre det på andre måter? Vi må også ha med oss at ukrainske borgere med biometriske pass har visumfrihet i Schengen i inntil 90 dager. Så det er litt ulike ting som henger sammen her. Regjeringens inngang til dette er at vi følger med på det som skjer i Europa. Der er det varslet at det vil komme et forslag som man skal ta stilling til i morgen. Vi ønsker å gi beskyttelse samtidig som vi vil ha med oss at vi alle sammen håper at dette er en midlertidig situasjon. Vi skal gjøre alt vi kan for å hjelpe dem som nå er på flukt, fram til de kan vende hjem igjen. Og vi skal gjøre det på en måte som også er håndterbar for alle dem som skal stille opp i Norge.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-02:
Vold i nære relasjoner er alvorlig kriminalitet som fortsatt rammer altfor mange. I ytterste konsekvens er dette vold som tar liv. Det gir oss en klar forpliktelse til å gjøre alt vi kan for at det ikke finner sted. For regjeringen er det en viktig oppgave å forebygge at slik kriminaliteten skjer, og sørge for at den enkelte er sikret trygghet, god rettssikkerhet og tilgjengelige tjenester i hele landet. Forskning viser også at personer med samisk bakgrunn, og særlig samiske kvinner, rapporterer om en høyere forekomst av fysisk, psykisk og seksuell vold enn personer med ikke-samisk bakgrunn i samme geografiske område – og det er også bekymringsfullt. Regjeringen vil arbeide for at Norge skal være et foregangsland når det gjelder urfolks rettigheter. Vi skal sikre gode forebyggende tiltak og likeverdige hjelpetjenester for alle som utsettes for vold og overgrep, uavhengig av hvem man er og hvor man bor. Vold og overgrep er en utfordring som best løses i fellesskap, både når det gjelder den generelle utfordringen det er i samfunnet, og når det gjelder det særlige, knyttet til minoriteter som det samiske folk. For eksempel skal jeg selv besøke Sametinget under Sametingets plenumssesjon i mars, der et hovedtema nettopp vil være vold og overgrep. Vi skal se på arbeidet for å forebygge og bekjempe vold og overgrep i samiske samfunn i sammenheng med det generelle arbeidet mot vold og overgrep. Det skal også ses i lys av pågående initiativer for å fremme språk og kultur og øvrig arbeid som skal til for å styrke den gjensidige tilliten mellom norske myndigheter og den samiske befolkningen og andre minoriteter. For å sikre et likeverdig hjelpetilbud er det også på det samiske området behov for å innarbeide samisk språk- og kulturkompetanse i alle sektorer og på alle nivåer. I Hurdalsplattformen har regjeringen varslet at regjeringen vil legge fram en opptrappingsplan mot vold og overgrep mot barn og vold i nære relasjoner. Planen skal utarbeides i samarbeid mellom flere departementer, og den vil ha den utsattes trygghet og rettssikkerhet i sentrum. En helhetlig og samordnet politikk mot vold i nære relasjoner involverer veldig mange sektorer, veldig mange etater, institusjoner og organisasjoner. Vi er nødt til å jobbe bredt. God samhandling mellom forvaltningsnivåer og mellom ulike sektorer på statlig, regionalt og kommunalt nivå er en forutsetning for kvalitet i arbeidet og en effektiv utnyttelse av ressursene. I tillegg er det viktig med et godt samarbeid mellom offentlige, private og frivillige aktører. Fram til opp opptrappingsplanen foreligger vil tiltak i handlingsplanen mot vold i nære relasjoner, Frihet fra vold, også den delen som omhandler vold og overgrep i samiske samfunn, følges opp.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-02:
Justis- og beredskapsdepartementet har gjennom flere år hatt et tett samarbeid med Sametinget om disse spørsmålene. Det er bl.a. initiert forskning og gjennomført flere konferanser, og dialogen er veldig god, og det gir et grunnlag for å løse disse utfordringene. På oppdrag fra Sametinget og Justis- og beredskapsdepartementet leverte bl.a. Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress rapporten Om du tør å spørre, tør folk å svare: Hjelpeapparatets og politiets erfaringer med vold i nære relasjoner i samiske samfunn, i 2017. Den peker på at manglende språk- og kulturkompetanse i hjelpeapparatet er til hinder for å yte likeverdige tjenester til samer som er berørt av vold, og gjennom NKVTS' voldsprogram, som finansieres av Justisdepartementet, er også forskning på dette området ytterligere styrket. Og så er det viktig for regjeringen, for å styrke et likeverdig hjelpetilbud for samiske barn utsatt for vold og overgrep, at vi skal opprette et eget barnehus i det samiske kjerneområdet i 2022. Det vil vi gi Politidirektoratet oppdrag om om kort tid.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-02:
Departementet vil gi Politidirektoratet i oppdrag å få dette på plass i løpet av kort tid. Jeg var selv i Kirkenes for ikke så altfor lenge siden, og dette var et tema. Det er et tema som jeg er svært opptatt av – at vi klarer å nå ut og hjelpe de barna som er en del av samiske samfunn, og som har behov for å møtes der de er språklig, kulturelt og geografisk. Så dette er jeg svært opptatt av. Jeg er også veldig glad for at hele Stortinget stod bak den bevilgningen på 5 mill. kr for 2022, som også vil muliggjøre at vi får kommet i gang med det arbeidet.
Ingunn Foss (Høyre), 2022-03-02:
«Regjeringen Solberg la i august 2021 frem handlingsplanen «Frihet fra vold» om forebygging og bekjempelse av vold i nære relasjoner for 2021–2024. Handlingsplanen inneholder blant annet for første gang et eget innsatsområde med 20 tiltakspunkter rettet mot vold og overgrep i samiske samfunn. Statsråden har varslet at hun vil komme med en opptrappingsplan, uten at det er klart hva denne vil bestå av. På hvilken måte vil statsråden følge opp handlingsplanen «Frihet fra vold», og når vil statsråden presentere en opptrappingsplan?»
Ingunn Foss (Høyre), 2022-03-02:
Et av tiltakene i handlingsplanen som statsråden nevner, er å heve kunnskap og kompetanse om samisk språk og kultur i politiet og sørge for at reinpolitiet har samisk kompetanse til forebygging og oppfølging av saker om vold i nære relasjoner. Jeg hadde selv møte med representanter for Sametinget i forrige uke, der de understreket at oppfølgingen av innsatsområdene i samiske samfunn er svært viktig for dem, og at ekstra innsats rettet mot reindriftsnæringen er noe næringen selv har bedt om. En av utfordringene, som statsråden var inne på, er at i de samiske kjerneområdene er det mangel på tillit til norske myndigheter. Det er alvorlig, særlig for dem som ikke får den hjelpen de trenger. Så mitt spørsmål til statsråden er: Hvilke tiltak er satt i verk for å følge opp handlingsplanen på dette området?
Ingunn Foss (Høyre), 2022-03-02:
Mitt siste spørsmål handler nettopp om det med barnehuset, for Solberg-regjeringen bevilget 5 mill. kr til dette på budsjettet i 2022. På mitt skriftlige spørsmål til statsråden om dette var svaret, som var datert 1. mars, at departementet vil gi Politidirektoratet i oppdrag å legge til rette for en slik etablering. Med andre ord: Ingenting har skjedd etter regjeringsskiftet, og nå trengs det handling. Dette handler om barn, og særlig samiske barns rettssikkerhet, og regjeringen har allerede gått inn for å svekke barns rettssikkerhet i forbindelse med reversering av domstolsreformen og manglende handling her rammer også barn som sårt trenger dette tilbudet. Så spørsmålet er helt konkret: Kan statsråden love at befolkningen i det samiske kjerneområdet får et eget barnehus, og når kan man forvente at det kommer på plass?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
På vegne av Fremskrittspartiets representanter Sylvi Listhaug, Roy Steffensen, Terje Halleland og meg selv vil jeg fremsette et forslag om ny økonomisk politikk og samfunnsøkonomisk lønnsomme investeringer i Norge.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-05-11:
I dag morges fikk vi igjen presentert ny havvindpolitikk fra regjeringen. Det skjer jo ganske ofte for tiden; det er bare noen uker siden regjeringen la frem regjeringens politikk i tilleggsmeldingen. Det er neppe tilfeldig at regjeringen presenterer nye mål for havvindpolitikken på et tidspunkt da regjeringen ellers kunne blitt pålagt et mål av et mer ambisiøst flertall på Stortinget, men det kan fortsatt skje. Når regjeringen allerede nå har forlatt politikken i tilleggsmeldingen, kan vi lure på om det kommer en tilleggsmelding til tilleggsmeldingen til energimeldingen – eller kanskje regjeringen kan gi oss beskjed når de er ferdige med meldingen vi har til behandling i Stortinget nå. Til den behandlingen har regjeringspartiene invitert partiene på Stortinget til et bredt forlik, bl.a. om havvind. Regjeringen har i dag lagt frem en ambisjon for havvindsatsingen som er lavere og ligger lenger frem i tid enn det Høyre og flere andre partier har foreslått. Hva er grunnen til at regjeringen har lagt seg på et lavere ambisjonsnivå? Og vil regjeringen og regjeringspartiene være villige til å være med på et høyere ambisjonsnivå og et raskere tempo som en del av et forlik i Stortinget?
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-05-11:
Jeg merker meg at statsråden ikke svarer på spørsmålet som blir stilt. Jeg synes det er veldig spesielt at når regjeringspartiene inviterer til et bredt forlik, velger regjeringen å kuppe denne prosessen ved å komme med et helt eget mål midt under samtaler i Stortinget og så ikke vise noen vilje til å komme Stortinget i møte for å få til en mer ambisiøs havvindsatsing og et høyere tempo enn det regjeringen nå har lagt til grunn. Men la nå det være som det er. Senterpartiets Trygve Slagsvold Vedum sa på pressekonferansen at rammeverket for utbygging er veldig tydelig. Men det er det jo ikke, og det har statsråden akkurat bekreftet fra talerstolen. Det er mange ting som ligger foran oss. Vi vet ikke noe om finansiering, nettutvikling, ulike modeller for utbygging og utredning av miljøkonsekvenser. Så spørsmålet er: Når kommer neste drypp fra regjeringen om havvind? Kan vi forvente at det kommer en pressekonferanse også i juni, der vi får vite litt mer om fremdriften i havvindsatsingen fra regjeringens side?
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-05-11:
Det er ikke mer enn en måned siden statsråden sa at det ikke var noe grunnlag for å sette noe mål for havvindsatsingen. I dag er det satt et mål. For en måned siden var det også slik at man måtte utrede hvorvidt det var hensiktsmessig med hybridkabler, men i dag har man parkert den utredningen og sagt at hybridkabler er greit. Det er jo noe Senterpartiet kan merke seg. Men det er altså ikke greit før etter 2025, hvis jeg forstår statsråden rett. Da er spørsmålet: Er det fordi Senterpartiet antar at de da er ute av regjering, slik at da kan det bygges hybridkabler, eller vil fase to av Sørlige Nordsjø II kunne bygges ut med hybridkabler før 2025?
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-05-11:
Statsråden sier det er for tidlig nå, men Sørlige Nordsjø II fase 2 skal jo bygges ut før 2025. Da må vi ha klarhet i hvilke rammevilkår som vil gjelde, om det er aktuelt å bygge ut med hybridkabler eller ikke. Når statsråden sier det kan skje, men at det er for tidlig nå, betyr det nye utredninger. Statsråden har på den ene side gitt et oppdrag til NVE om at dette skal utredes frem til i høst, og på den annen side konkludert allerede i dag om at hybridkabler er greit, men er uklar på om det vil gjelde for Sørlige Nordsjø II fase 2. Her må statsråden avklare hva som blir regjeringens politikk, for det er ikke slik Trygve Slagsvold Vedum sa på pressekonferansen i dag, at rammeverket for utbygging er veldig tydelig. Tvert imot er alt veldig uklart, og det målet som er satt, ligger veldig langt frem i tid. Det viktige er jo hva som skal skje de neste årene. Vi vet fortsatt ikke når tildeling vil skje på de allerede utlyste områdene. Kan statsråden i det minste svare på det – når vil tildelingen skje på de allerede utlyste områdene?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
La meg aller først si at det å ha bygget ut Sørlige Nordsjø II fase 2, som representanten Astrup påpeker, er ikke en realistisk tilnærming. Men det at vi kan ha tildelt, klargjort og være i gang med havvindutbygging i 2025/2026, er realistisk. Vi må realitetsorientere oss litt når det gjelder ambisjonene. Det mener jeg regjeringen har gjort gjennom presentasjonen som har vært i dag. Det ligger et veldig godt grunnlag der. Rammeverket er egentlig veldig klart. Vi starter opp allerede i år med grunnundersøkelser av Sørlige Nordsjø og Utsira Nord, nettopp for å kutte ned på konsesjonsbehandlingstiden. Vi ser på om det er mulig å parallellkjøre en rekke ting i konsesjonsbehandlingstiden, nettopp for å få ned dette med konsesjonsbehandlingstid, sånn at vi kan komme i gang med raskere utbygging av havvind i Norge. Det er viktige milepæler som vi nå jobber konkret med.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg velger å forholde meg til de som virkelig kan det, og det er ikke minst mange miljøer innenfor leverandørindustrien som sier at det viktigste nå for å få ned kostnadene ved utbygging av flytende havvind spesielt er at vi i tidlig periode tildeler betydelig areal som gjør at de kan skalere, bidra til teknologiutvikling og industrialisering for å få ned kostnadene. Da har jeg sagt at i 2025 kommer vi med en omfattende tildeling som nettopp skal bidra til dette, sånn at prisene kan reduseres. Jeg har snakket med store aktører som mener at de kan bygge ut havvind på norsk sokkel uten subsidier, og som kan gjøre det til en regningssvarende investering. Det er en spennende utvikling i tilknytning til dette. Bare som et lite eksempel: Havvindmøller vil om kort tid kanskje kunne representere 20 MW per turbin. Det er spennende muligheter som ligger der, fordi vi er i ferd med å utvikle dette teknologisk på en helt annen måte enn det som har vært situasjonen og behovet fram til nå.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Nå vil sikkert de som skal delta i utbygging av havvind, vurdere hvordan energimarkedene utvikler seg videre. Det er stor usikkerhet akkurat nå. Jeg er ikke enig i resonnementet om at Equinor har tapt penger på fornybarsatsingen sin. Tvert om tror jeg de nå investerer i et grunnlag for å tjene penger på fornybar energi i tiden framover, og jeg føler og mener at Stortinget har vært opptatt av at også Equinor skal utvikle seg i en fornybar dimensjon, slik at de kan være med og ta betydelige posisjoner i den sammenheng. Og jeg håper det er flere aktører som deltar i akkurat det løpet. Når det gjelder hvordan man skal håndtere vindkraften inn mot det norske kraftsystemet, sier vi veldig tydelig at vi må sørge for at vannkraftens kvalitet i det norske kraftsystemet består når vi faser inn også havvind. Det betyr at effektkapasitet, f.eks. installert i vannkraften vår, nok må forsterkes. Vi må også ha mer nett for å håndtere dette, og vi må også ha mer nett og mer effektkapasitet i den norske vannkraften fordi vi ønsker å legge til rette for industriutvikling rundt omkring i hele landet. Det er en viktig forutsetning for at Norge skal lykkes som industrinasjon.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
La meg aller først si at regjeringen har aldri sagt nei til hybridkabler. Regjeringen har sagt at Sørlige Nordsjø skal bygges ut med en kabel til Norge. Det er også konsekvensene for Utsira Nord. Nå vil vi få 14 TWh-produksjonskapasitet inn i et kraftsystem som sårt trenger det. Det var en helt riktig og viktig avgjørelse – ikke minst for industriutviklingen i Norge. Når vi nå lanserer ambisjonene våre fram mot 2040 på tildeling av areal og også ambisjoner knyttet til 2025, er det klart at det må være ulike nettløsninger som danner grunnlaget for det. Det som det er viktig at myndighetene og vi passer på, er at vi ikke nå øker sårbarheten i det norske kraftsystemet. Det er viktig at vi klarer å opprettholde energisikkerheten – forutsetningen om at vi skal ha tilstrekkelig mengde med rimelig energi i tiden framover. Det skal være grunnlaget for at Norge er industriens førstevalg også om 10, 15 og 20 år. Og det grunnlaget har vi, mener jeg, lagt godt til rette for i det vi har lansert i dag når det gjelder havvind.