Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-10-18:
Saken som vi har til behandling, dreier seg om endring av energiloven § 4-2 første ledd, med sikte på at andre enn systemansvarlige eller foretak hvor denne har bestemmende innflytelse, kan eie eller drive utenlandsforbindelser. Eierskapsbegrensningene som nå fjernes, ble innført i 2013, bl.a. for å bringe bestemmelsen i samsvar med EØS-rettens krav. Det er et flertall i komiteen som støtter lovendringen. Jeg regner med at dette flertallet selv vil begrunne sitt standpunkt. Jeg vil begrunne mindretallets motstand mot endringen samt vårt forslag til B i innstillingen, som et flertall i komiteen står bak. Med dagens eierskapsbegrensninger sikrer vi at alle inntekter fra drift av utenlandsforbindelsene blir tilbakeført til norske kunder gjennom redusert nettleie. Det gjøres enkelt og ubyråkratisk ettersom Statnett eier transmisjonsnettet, inkludert utenlandsforbindelsene. På samme måte blir kostnader som oppstår i transmisjonsnettet som følge av bygging og drift av utenlandsforbindelser, dekket inn av overskuddet fra driften av utenlandsforbindelsene. Proposisjonen gir ingen svar på hvordan inntekter fra nye, privateide forbindelser skal reguleres, ei heller får vi antydninger om hvordan kostnadene som oppstår i transmisjonsnettet, skal dekkes. Anleggsbidraget i masket nett kan etter dagens regelverk bare fastsettes i ekstraordinære tilfeller, jf. statsrådens brev til komiteen av 29. august. Det er ikke småpenger vi snakker om her. I perioden 2012–2015 ble det tilbakeført 2 250 mill. kr til norske strømkunder fra driften av utenlandsforbindelsene. NorNed-kabelen alene har gitt 590 mill. kr siden oppstarten. Statnetts rolle som forvalter av transmisjonsnettet, inkludert utenlandsforbindelsene, vil endres dramatisk når de i tillegg skal konkurrere med private selskaper på utbygging og drift av nye forbindelser. Dette blir i liten grad behandlet i proposisjonen, mens høringsinstansene har tungtveiende merknader som peker på behovet for klargjøring av dette. Fjerning av eierskapsbegrensningene på det foreliggende grunnlaget åpner for at inntekter i nye utenlandsforbindelser privatiseres, mens kostnadene sosialiseres. Det betyr økte kostnader for norske strømkunder, forringelse av rammevilkårene for norsk industri som er basert på fornybar energi, og det betyr at Statnetts rolle som eier og forvalter av transmisjonsnettet blir uklar. Vi får en rollekonflikt mellom systemoperatørrollen og rollen som konkurrent i et marked. Og hvorfor gjøres dette? Har vi et problem i dag? Nei. Vi får en utvekslingskapasitet etter at de to kablene som nå er under bygging blir ferdigstilt, på 30 pst. Forsyningssikkerheten er ordnet. Det er finansiering på plass for disse tingene. Det er ikke behov for nye aktører inn i dette bildet. Dagens eierskapsbegrensninger gir samfunnet og strømkundene god forsyningssikkerhet og reduserte nettkostnader. Regjeringen har selv i energimeldingen pekt på behovet for å høste erfaring og gjøre grundige analyser av de pågående utbygginger før kapasiteten økes ytterligere. Det er altså ikke ønskelig at det bygges nye kabler i nær framtid, utover det som er under bygging. På den bakgrunn kan den foreliggende lovendring ikke oppfattes som noe annet enn et ideologisk fundert privatiseringsframstøt. Jeg konstaterer likevel at det er flertall i Stortinget for denne privatiseringen. Arbeiderpartiet står derfor subsidiært bak forslaget om å utsette iverksettelsen av lovendringen inntil Stortinget har fått seg forelagt en sak om regler for dekning av kostnader som oppstår i transmisjonsnettet, regulering av inntekter, anvendelse av regelverk for skille mellom produksjon og transmisjon og ikke minst avklaring av Statnetts rolle når utenlandsforbindelsene blir privateide. Jeg er glad for at vi har et flertall i komiteen for dette forslaget, men er svært skuffet over at regjeringspartiene og Venstre ikke støtter opp under dette. Det ville i det minste gi en flik av troverdighet til deres argumentasjon om at dette er en positiv lovendring. Det er for meg uforståelig at man har et sånt hastverk med denne lovendringen, gitt at vi ikke har behov for nye kabler med det første, og gitt det at det oppstår så mange dilemmaer og problemer som må avklares før det kan gis konsesjon til denne typen kabler. Det er rett og slett uforståelig.