Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-06-08:
I stortingsmeldingen om SND trekker Regjeringen opp de langsiktige linjer som det næringspolitiske virkemiddelapparatet generelt og SND spesielt skal arbeide etter. Jeg er glad for at næringskomiteens innstilling gir sin støtte til dette fundamentet. Behandlingen i dag av stortingsmelding og innstilling vil danne et grunnlag for SND og det øvrige virkemiddelapparatet til å utforme både offensive og målrettede strategier. De nærings- og distriktspolitiske virkemidlene må utformes og dimensjoneres i forhold til hovedutfordringene i norsk økonomi. Disse utfordringene spenner over et vidt felt. Virkemiddelapparatet må gjenspeile bredden i disse utfordringene, samtidig som institusjonene må ha så klare målsettinger at de kan arbeide effektivt. I Regjeringens arbeid med å utforme en mer helhetlig næringspolitikk står videreutvikling av virkemiddelapparatet sentralt. Jeg legger stor vekt på at de ulike institusjonene samarbeider godt. Det er særlig to områder det må settes fokus på: samkjørt aktivitet og god tilgjengelighet. Kundene skal føle at institusjonene tar ansvar for helheten og ikke bare enkeltdeler. Finansieringsordninger og programmer må være tilpasset ulike behov, men også forskjellige faser i selve prosjektet. Hele virkemiddeltilbudet må være tilgjengelig for kundene på en enkel og oversiktlig måte, jf. også den 24-timersordningen som nå etableres i SND. Her er det institusjonene som må tilpasse seg kundene og dem som etterspør tjenestene, ikke omvendt. For SNDs vedkommende ønsker Regjeringen å sette to hovedmålsettinger for arbeidet: SND skal arbeide for økt innovasjonsevne og høyere kompetansenivå blant de små og mellomstore bedriftene. Meldingen fokuserer på den viktige sammenhengen mellom forskning og utvikling, nyskaping, distriktsutvikling og internasjonalisering. Derfor er det veldig positivt at komiteen følger opp den vekt som nå legges på gründervirksomheten. Vi vil vise til at det er veldig mange som etablerer seg i Norge, langt flere enn f.eks. i Sverige, selv om de har entreprenørskap i skolen. Vi har en god finansieringsordning, men det er ulike faser i nyskapingssituasjonen, og fasen når man vel er kommet i gang, må ha ekstra søkelys og oppmerksomhet på seg. Derfor blir det den totale gründervirksomheten som nå må få et ekstra fokus og settes på dagsordenen. Videre skal SND også sørge for at det blir tatt miljøhensyn i alle prosjekter, og at de ulike behovene som menn og kvinner har, blir ivaretatt. Et flertall i næringskomiteen går inn for å iverksette en ordning med skattestimulering av bedriftsbasert forskning og utvikling. Det samme flertallet mener også at det bør vurderes å gjøre den såkalte IFU-ordningen om til en ordning med skattestimulering, for å øke store bedrifters kjøp av FoU-tjenester i små bedrifter. Regjeringen mener imidlertid, som vi har omtalt i vårt forslag til revidert budsjett, at en tilskuddsordning best ivaretar målsettingen om økt FoU-innsats i næringslivet. Samtidig bidrar dette til å bevare en helhet i vårt skattesystem. SND er en viktig utviklingspartner for små og mellomstore bedrifter og gründere. Behovet for kompetanse og gode nettverk blir stadig større for hele næringslivet. Det er derfor naturlig at SND legger økende vekt på denne delen av sin virksomhet. Jeg mener at de første forslagene til SND faktisk er innebygd i hele meldingen slik som den ligger akkurat nå. Som utviklingsaktør skal SND være aktivt ute blant potensielle og aktuelle kunder for å finne prosjekter som gir fremtidsrettede og lønnsomme bedrifter. Det er som utviklingsaktør at samspillet med øvrige virkemiddelinstitusjoner står særlig sentralt. Regjeringen ønsker at fylkeskommunene skal ha betydelig ansvar for regional utvikling. Fylkeskommunene må arbeide på et overordnet nivå, hvor man innenfor nasjonal politikk setter regionale mål og strategier. SND er den operative aktør med ansvar for å sette disse strategiene ut i livet. SND vil fortsatt ha som kjernevirksomhet å tilby kompetent risikokapital. Vi ser at kundene blir mer og mer forskjellige, prosjektene likeså. Det krever at SND får et større register å spille på for å få tilført den finansieringen som trengs, og også at de kan tilby nærmest en pakkeløsning med de ulike ordningene i sammenheng, noe som var vanskeligere tidligere. Det er grunnen til at vi nå foreslår å gi SND større fleksibilitet til selv å sette sammen ulike løsninger, kombinert med at deres ansvar for egen økonomi også styrkes. I det finansielle arbeidet er samspillet med private finansinstitusjoner svært betydningsfullt. SND bør ikke engasjere seg uten deltakelse fra privat side. Et flertall i næringskomiteen går inn for å avvikle ordningen med betingede tilskudd. Det tar jeg til etterretning, og legger opp til at det blir gjennomført fra og med neste år. SND skal videreutvikle sin rolle som inngangsport til de bedriftsrettede virkemidlene. Dette gir distriktskontorene en mer sentral rolle enn de har hatt til nå. Kontorene må ha en egen kompetanse på andre områder enn SNDs egne ordninger, og de må kunne henvise kunder videre i systemet. Men det er ikke bare SND som stilles overfor store krav på dette området. Institusjoner som Norges forskningsråd og Norges Eksportråd vil måtte ta et betydelig ansvar for å gjøre sine virkemidler tilgjengelige ute i regionen. Det kreves både at distriktskontorene har tilstrekkelig kompetanse på deres områder, og at beslutninger kan tas raskt og nær kunden. Og de samarbeidsavtalene som vi nå ser utvikle seg både mellom SND og Forskningsrådet og SND og Eksportrådet, er positive, og det gode samarbeidet med SIVA er også positivt. SND har også en samarbeidsavtale med Norsk Designråd. Jeg er svært glad for at Designrådet mener samarbeidsavtalen nå har gitt betydelig sterkere og bredere kontakt med norsk næringsliv. Design som konkurransefaktor har vært undervurdert i Norge, og her må alle gode krefter trekke sammen. I stortingsmeldingen om distrikts- og regionalpolitikken foreslår Regjeringen å styrke det regionale nivåets ansvar for egen utvikling. Dette skal følges opp i praksis, og vi vil derfor gi SNDs regionale styrer vedtaksfullmakt i alle saker. Forslaget tar sikte på å gjøre de regionale styrene til kollegiale organer hvor alle medlemmer har like rettigheter og plikter. Styrene skal settes sammen på et bredere grunnlag enn før, dvs. at styrenes samlede kompetanse i større grad må gjenspeile næringslivets utfordringer. Sammensetningen vil gi styrene bredere regional forankring. Vedtaksfullmaktene vil knytte SNDs arbeid nærmere til de aktuelle regioner. For å ivareta behovet for at ansvar og myndighet følges ad foreslår Regjeringen at SNDs hovedstyre oppnevner de regionale styrene. Jeg er tilfreds med at næringskomiteen har sluttet seg til de foreslåtte endringene i SNDs regionale styringssystem. Jeg har nevnt gründere som en spesiell kundegruppe som blir stadig viktigere i SNDs arbeid. Næringspolitikken må være innrettet slik at ideene blir til konkrete prosjekter, men også holder over tid. For disse små spirene, som i vårt land faktisk skjer uavhengig av store industriselskaper, noe som skiller oss ganske mye fra andre land, betyr veldig mye for de lokale og regionale arbeidsplassene. Arbeid med entreprenørskap spenner videre enn rådgivning og finansiering. For at samfunnet skal ta ut det potensialet for verdiskaping som gründere representerer, trengs det forandringer på mange plan, ikke minst når det gjelder holdning og kultur. Regjeringen ønsker å forsterke satsingen på dette området, og dette må ikke minst, som det har vært nevnt av flere, også være en naturlig del av skolens aktivitet. Jeg er glad for at næringskomiteen deler denne oppfatningen. Alle menneskelige ressurser bør tas i bruk for å øke velferdsnivået i Norge. Det er derfor viktig med et større innslag av kvinner i næringslivet, både i lederposisjoner og som bedriftseiere. Her må hele virkemiddelapparatet ta et ansvar. Virkemidlene må være tilpasset kvinners behov, og kompetansen på området må bli høyere i de ulike institusjonene. I stortingsmeldingen signaliseres det at tilsynet med SNDs virksomhet skal forsterkes. Departementet vil se på problemstillingen nå som næringskomiteen har sluttet seg til denne vurderingen. Det vil være naturlig å komme tilbake på et senere tidspunkt til Stortinget. Jeg mener at vi gjennom stortingsmeldingen og næringskomiteens innstilling nå legger et godt grunnlag for å utvikle det norske virkemiddelapparatet videre. Meldingen inneholder en rekke konkrete forslag. Jeg vil til slutt nevne nærskipsfarten, og at næringskomiteen har sluttet seg til at den skal vurderes lagt inn under SNDs virkemiddelområde.