Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-12-14:
La oss allerede i utgangspunktet slå fast at Norge er et godt land å bo i. Norge har store muligheter. Vi har et oppegående næringsliv, vi har god sysselsetting, og vi har alle forutsetninger for å kunne oppebære dette i årene som kommer. Skal vi få til det, er det viktig at vi – i den politikkutformingen vi gjør – fanger opp de signalene som kommer tidlig i en fase, slik at vi ikke hele tiden kommer på etterskudd. Det er vel og bra å komme med pakker når krisen er et faktum, for å prøve å komme seg ut av det, men det beste vi kan gjøre, er å være i forkant og sørge for at krisen ikke oppstår, og at man er best mulig rustet for det som kommer. Tidene har faktisk endret seg, selv etter at dette budsjettet ble fremlagt. Statsministeren har selv – sammen med andre medlemmer av regjeringspartiene – vært ute og gitt et varsku om det som kan ramme oss, om hvordan finanskrisen som vi nå ser bl.a. i Europa, også kan slå inn over Norge. Da er det litt underlig: Dét ser det ikke ut som man har klart å få med seg fra den perioden da budsjettet ble fremlagt, til næringskomiteens budsjett ble avgitt i komiteen, ja, helt fram til i dag, for man har valgt ikke å gjøre noe annet enn det regjeringen selv la fram i sitt forslag til budsjett. Statsråden har tidligere i dag bl.a. vært inne på hvorvidt enkelte andre har uansvarlige budsjett. Det synes jeg er veldig underlig, for da tror jeg rett og slett ikke nærings- og handelsministeren kan ha lest bl.a. Fremskrittspartiets budsjett. For inneværende år passerer altså statsbudsjettets – da snakker vi om hele statsbudsjettet – utgiftsside 1 000 mrd. kr. De nominelle utgiftene er på ca. 350 mrd. kr. På utgiftssiden er forskjellen mellom regjeringens pengebruk og Fremskrittspartiets pengebruk 1 mrd. kr – én milliard kroner. Da er det jo litt underlig at det er på den summen norsk økonomi står og faller. Jeg tror de fleste innser at så ikke er tilfellet. Fremskrittspartiet mener faktisk at regjeringens forslag til budsjett i for liten grad tar inn over seg de utfordringene vi har foran oss. Det er på tide at vi får en mer fremtidsrettet næringspolitikk. I stedet for bare å ta utfordringene etter hvert som de kommer, må vi sørge for å være i forkant. Vi ser nå dessverre at tilbakemeldingene fra næringslivet viser en mye større grad av pessimisme bare nå i det siste kvartalet enn i foregående kvartal. NHOs kvartalsrapport for 4. kvartal viser at for ett kvartal siden var det én av ti norske bedrifter som sa at de hadde planer om enten permitteringer eller oppsigelser, og i det siste kvartalet er dette tallet én av fire. Da er det faktisk en regjerings oppgave å sørge for å motvirke dette ved å komme med løsninger. Det er underlig at regjeringen ikke tar inn over seg det faktum at når det gjelder rammevilkår, snakker vi om forsknings- og utviklingsmidler og det å kunne styre disse midlene i større grad internt i bedriftene. Når komiteens leder i replikkordskifte med undertegnede viser til at man viderefører SkatteFUNN, man viderefører BIA, man gjør ingenting når det gjelder påfyll av såkornfond, så viser man faktisk at man ikke er villig til å gå videre – man vil bare prøve å forsvare det eksisterende, og dette skjer altså i en tid da utgiftssiden i statsbudsjettet er på 1 000 mrd. kr. Statsråden har en rekke ganger fortalt oss om sine målsettinger – da de endelig kom – om hvor mye forenkling som skulle komme, og det som ble sagt, var vel ca. 10 mrd. kr innen utgangen av 2015. Fremskrittspartiet har gang på gang sagt at dette haster det med, for dette påvirker konkurransekraften vår, dette påvirker særlig de små og mellomstore bedriftenes muligheter til å bruke midler og ansatte til det de er ment for, nemlig å skape virksomhet og inntekter for å sikre arbeidsplasser. Jeg er glad for at statsråden endelig kom med et tall. Jeg synes det tallet er for lavt; man burde ha større ambisjoner enn som så. Men hvis vi ser bort fra det som har med revisjonsplikten og aksjekapitalen å gjøre – hva har kommet i tillegg? Jo, det har kommet en internettside der du kan komme med innspill. Regjeringen har altså sittet i over seks år, og når det gjelder revisjonsplikten og aksjekapitalen, er dette forslag som opposisjonen – både Fremskrittspartiet og Høyre – flere ganger har fremmet, før regjeringen endelig fant ut av det. Fremskrittspartiet har også denne gangen fremmet en rekke forenklingsforslag, som jeg håper snart vil komme. Det går på oppbevaringsplikt, det går på betydelig forbedring av Altinn II-løsninger, og det går på mer samkjøring og innrapportering for å gjøre det enklere for næringslivet. Her er en rekke ting som det må gripes fatt i. Statsråden har selv varslet at det vil skje noe i forbindelse med virkemiddelapparatet og evalueringen der. Jeg håper statsråden kan gi regjeringspartienes representanter her i salen tillatelse til å stemme for forslaget om at evalueringen av Innovasjon Norge – altså virkemiddelapparatet – og SIVA skal skje første halvår av 2012. Det er jo litt rart at mens statsråden selv har vist gode initiativ, og statsråden selv endelig kom til den konklusjonen at denne evalueringen skulle komme som en egen sak, er altså regjeringspartienes representanter i Stortinget redd for å si at dette skal komme i løpet av første halvår av 2012. Jeg håper at statsråden kan si litt om det når han senere skal holde sitt innlegg. Når det gjelder forskning og utvikling – ikke minst utvikling innenfor egne bedrifter, den bedriftsinterne forskningen – er det svært vesentlig for svært mange for å kunne møte framtiden. Det gjelder innenfor sjømatproduksjon – nettopp det med å kunne bruke egne midler til å kunne forske mer for å få fram metoder som gjør at vi er mer effektive i filetproduksjonen bl.a., som gjør at det blir mer lønnsomt å produsere dette i Norge, istedenfor å ta opp fisk, sende den til Kina, få den filetert der og få den tilbake. Vi kan aldri løse det som er knyttet til kostnaden på arbeid, men vi kan finne de teknologiske løsningene som gjør at dette kan bli mer lønnsomt i Norge. Det er også smart i et miljøperspektiv, som det er så moderne å snakke om i alle saker. Det som også er et litt faretruende signal, er knyttet til sysselsetting av sjøfolk. Vi ser dessverre en nedgang nå knyttet til netto antall sysselsatte som blir innlemmet i den såkalte nettolønnsordningen – noe som ikke er en nettolønnsordning, men en refusjonsordning for norske sjøfolk, all den tid vi har et tak på 198 000, som har stått stille siden 2008. Da er det grunn til å håpe på at regjeringen snart sørger for at man i hvert fall pris- og lønnsjusterer og hever dette taket. Men aller helst ville Fremskrittspartiet – og har allerede fremmet forslag om – at man sørget for å lovfeste en nettolønnsordning. Når det gjelder fiskeri, vil jeg bare si følgende: Undertegnende stiller seg undrende til at regjeringen nok en gang setter bom stopp i budsjettet for tildeling av nye konsesjoner og ikke minst for å utvide den maksimalt tillatte biomasse i anleggene fordi man ikke har lagt noe inn i budsjettet i den sammenheng. Fremskrittspartiet har fremmet forslag om og håper regjeringen vil sørge for – etter hvert som man får kontroll på lusesituasjonen i gitte regioner, og ikke minst på rømningssituasjonen – en mulighet for at også andre områder og regioner kan få øke sin biomasseproduksjon utover det som er tilfellet per i dag. Til slutt vil jeg bare ta opp forslagene som er inntatt i innstillingen. I tillegg vil Fremskrittspartiet stemme for Høyres forslag som er utlagt på bordet. Jeg vil også komme tilbake senere til øvrige forslag fra Venstre som Fremskrittspartiet vil støtte.