Anne Berit Andersen (Høyre), 2002-06-11:
Dette er en samleproposisjon som omhandler mange saker innenfor samferdselssektoren. Jeg skal i mitt innlegg ta for meg noen av disse sakene. I St.prp. nr. 1 for 2001-2002, dvs. statsbudsjettet, understreket departementet at utviklingen i luftfarten var svært usikker, og at en ville komme tilbake til Stortinget med en revisjon av budsjettet dersom utviklingen skulle gjøre det nødvendig. Siden i høst har etterspørselen etter Luftfartsverkets tjenester og trafikkinntektene blitt ytterligere redusert. Inntektene fra luftfartsavgiftene er redusert. Dette har i all hovedsak med den generelle nedgangen i trafikken og hendingene i USA den 11. september 2001 å gjøre. Etter terrorhandlingene i USA ble det iverksatt ekstraordinære sikkerhetstiltak. Det gjelder bl.a. kontroll av passasjerer, håndbagasje og innsjekket bagasje på alle våre største flyplasser. Regjeringen har nå lagt inn 70 mill. kr ekstra for å bedre Luftfartsverkets økonomi. Det gjør det mulig å øke aktivteten innen utbedringer og oppgraderinger på landets flyplasser. Det er viktig å bedre sikkerheten. Det ekstra bidraget på 70 mill. kr vil styrke dette formålet. Vi vet at mange i det daglige føler seg utrygge på vei fra og til jobb, fra og til skole. Denne utryggheten kommer fordi det på deres veistrekning er farlige partier der ras kan inntreffe. Det har skjedd altfor mange ulykker de siste årene på grunn av ras. Derfor er det en glede for meg å vise til bevilgningsøkningen på 50 mill. kr til rassikring som Regjeringen legger inn i revidert budsjett. Det kommer i tillegg til de 320 mill. kr som ble vedtatt i 2002-budsjettet til prosjekt og tiltak med rassikringsgevinster. Rassikring er et område regjeringspartiene vil prioritere. Jeg vil i den forbindelse henvise til handlingsplanen for 2002–2005. Når det gjelder omorganiseringen av Statens vegvesen, er det en stor og krevende prosess, som ble startet opp av regjeringen Stoltenberg. Det var bred enighet om omstillingen av forvaltningsdelen. Når det gjelder produksjonsavdelingen, ønsket et flertall å omdanne produksjonsavdelingen til et statlig aksjeselskap, mens mindretallet den gang ønsket en divisjonsmodell. Høyre så det som viktig å få etablert et aksjeselskap, slik at produksjonsavdelingen kunne konkurrere på lik linje med de private i markedet. Dette vil gi mer vei for pengene. En slik stor omstilling er krevende. Vi vil på litt sikt se at gevinsten er mye større enn omstillingskostnadene. Kostnadene det er redegjort for i proposisjonen for år 2002, gjelder både forvaltning og produksjon, mens kostnadene i perioden 2003–2005 kun gjelder forvaltning. Når det gjelder kostnadene til omorganiseringen av produksjonsavdelingen, vil vi komme tilbake til dette i forbindelse med statsbudsjettet for 2003. At en slik omorganisering har en kostnadsside, understreket også regjeringen Stoltenberg i budsjettproposisjon, St. prp. nr. 1 for 2001-2002: «Omstillingen av Statens vegvesen vil angå mange og kreve stor omstillingsvilje og omstillingsevne. Konsekvensene for den enkelte vil oppstå både som følge av de effektiviseringstiltak som er tatt opp foran samt den nye organiseringen. Sammen med redusert behov for ressurser, vil nødvendig rekruttering av ny kompetanse medføre et relativt stort antall overtallige.Samferdselsdepartementet peker på at det vil oppstå tilleggskostnader forbundet med organisering, omstilling og innplassering.» Dette viser at det ikke er valget mellom divisjonsmodell, som Regjeringen Stoltenberg la opp til, og aksjeselskap som fører til omstillingskostnader, men nedbemanning som følge av effektivisering. Når det gjelder verdisetting, fastsetting av åpningsbalansen, de ansattes rettigheter, juridiske forhold og de budsjettmessige forhold, vil det komme som sak i forbindelse med statsbudsjettet for 2003. I dag vil Stortinget gi klarsignal til det andre OPS-prosjektet innen veisektoren. Det skjer i Vest-Agder. Dette er et etterlengtet og nødvendig prosjekt. E18 og E39 gjennom Agder har i flere år vært høyest prioritert innenfor samferdselssektoren fra samtlige 30 kommuner, begge fylkeskommuner og næringslivet i begge Agderfylkene. Denne veistrekningen er en av de mest ulykkesbelastede veistrekninger vi har, sett i forhold til trafikkmengden. Dette er et skritt i riktig retning. Allikevel har vi langt igjen for å få til et akseptabelt stamveinett gjennom Agder. Jeg er glad for at Stortinget vedtar oppstart av denne strekningen i dag. Dette prosjektet inngår som en del av Listerpakken, som er delvis bompengefinansiert. Selve OPS-prosjektet gjelder ny E39 mellom Handeland og Feda i Kvinesdal og drift av hele strekningen mellom Lyngdal og Flekkefjord. Hele Listerpakken inneholder ni prosjekter, inkludert OPS-prosjektet. Dette gjelder omlegging av Rv 43 mellom Aunevik og Bukkesteinen i Lyngdal og Rv 465 mellom Kjørrefjord og Ulland i Farsund og Kvinesdal. I tillegg inngår trafikksikkerhetstiltak langs eksisterende E39 over Kvinesheia og ulike tiltak på veinettet i kommunene Farsund, Lyngdal, Kvinesdal og Hægebostad. Når det gjelder selve prosjektet, er det bred politisk enighet i de aktuelle kommuner samt i Vest-Agder fylkesting. De totale kostnader er beregnet til vel 1,6 milliarder kr, og det i seg selv er et godt løft for Lister-regionen og for landsdelen. Når det gjelder stamveien gjennom Agder, er det viktig at den fortsatt blir høyt prioritert. Denne investeringen på E39 reduserer strekningen mellom Kristiansand og Stavanger med 15 km og er et viktig bidrag til opprustning av kyststamveien. Den knytter landsdelene nærmere sammen, noe som er viktig for den vanlige bilist, og ikke minst for vårt næringsliv. Strekningen over Kvinesheia er en ulykkesbelastet strekning, og vi ser fram til at denne strekningen blir erstattet. Listerpakken vil også knytte regionen tettere og bedre sammen og sikre utviklingen av en robust bo- og arbeidsmarkedsregion. I flere år har innbyggerne på flere av våre øyer ønsket seg fastlandsforbindelse fremfor fast ferjeforbindelse. Det selv å kunne prioritere når man vil komme og gå, er viktig for den enkelte. På flere av disse øyene er det i dag industri, en industri som absolutt er avhengig av god fremkommelighet. Det er derfor meget gledelig at Regjeringen nå vil at innspart ferjetilskudd kan brukes til ferjeavløsningsprosjekter. Alternativ bruk av ferjetilskuddet betyr at innsparte drifts-, vedlikeholds- og kapitalkostnader knyttet til ferjeforbindelsen kan benyttes til delfinansiering av forbindelse som gjør ferjen overflødig. I tillegg kan benyttes bompengefinansiering og andre lokale tilskudd. Derfor er det vi vedtar i dag, svært positivt for flere øysamfunn langs vår kyst. Til slutt vil jeg komme inn på skole- og studentrabatten på det lokale kollektivtransportnettet. Høyre og regjeringspartiene er veldig fornøyd med at Regjeringen har lagt inn midler slik at rabattsatsen i ordningen nå blir 40 pst., dvs. en økning med 4 mill. kr til NSB og med 17 mill. kr til fylkeskommunene. I budsjettforslaget fra regjeringen Stoltenberg for 2002 var det kun lagt inn midler til en rabattsats på omkring 15 pst. Jeg er meget fornøyd med vårt forslag med hensyn til denne satsingen, som kommer skoleungdommer og studenter til gode.