Svein Flåtten (Høyre), 2011-03-10:
Det er liten uenighet om faktabeskrivelsen her. Veldig mange bedrifter, kanskje så mange som 40 pst., står foran et eierskifte de neste ti årene. Derfor er det gledelig at statsråden i sitt svar til komiteen er enig i problembeskrivelsen. Det er gledelig at saksordføreren også gir godlyd om problembeskrivelsen. Det er positivt og blir enda mer positivt hvis vi kommer til å se konkrete resultater av intensjonene. Arbeidet er i gang, sier saksordføreren, men foreløpig forstår jeg av statsrådens brev at dette er på samtalestadiet i disse rådene som statsråden har, og vi har jo sett hva f.eks. Olav Thon tenker om disse rådene. Men det er fint hvis dette kan konkretiseres litt mer, og at man tar opp denne problematikken i det som man jobber med. Jeg har lyst til å snakke litt om eierskiftene i familieeide bedrifter, og der er det ofte snakk om generasjonsskifter i tusenvis av private bedrifter over hele landet. Der er skatte- og avgiftsnivået en vesentlig sperre ved eierskiftene, særlig ved generasjonsskifter. Arveavgiften slår ofte hardt ut, selv om det er gjort forbedringer. Men den årlige tappingen av bedriftenes eiere gjennom formuesbeskatning, uansett om det er overskudd eller ei, bidrar i negativ retning. Det kanskje aller viktigste ved dette – og det har ikke vært nevnt av noen – er det med å lette eierskiftene ved å gjøre medeierskap enklere for de ansatte. Veldig mange eierskifter skjer ved at det er ansatte som overtar. Da er det viktig å legge til rette for det på et tidlig tidspunkt, slik at eierskiftene kan styres på en god måte for bedriften. Jeg har lagt merke til at Soria Moria-erklæringen skriver noe om at man må se på dette. Jeg venter i spenning, sammen med både ansatte og eiere rundt omkring, på en konkretisering av dette, for jeg tror at det er viktig. Det er noe av det aller fremste man kan gjøre – til og med arveavgift og formuesskatt vil jeg sette i annen rekke etter det, hvis vi kan få bedre betingelser for ansattes medeierskap. Men det ligger også på skattesiden. Så har jeg lyst til å si til saksordføreren, som er litt fornærmet fordi vi snakker om et kursskifte i næringspolitikken, og sier at kursskiftet kom i 2005, da man forlot nøytral næringspolitikk. Næringsnøytralitet er det bare Jens Stoltenberg som har snakket om i denne salen. Det har ikke Høyre snakket om. Jeg legger merke til at de rød-grønne også snakker mye mindre om aktiv næringspolitikk, etter at det stort sett viste seg å være å sparke styreledere i nattens mulm og mørke, gå inn i bedrifter tilhørende norske milliardærer, osv. Det har heller ikke vært noe spesielt glansbilde. Derfor tror jeg vi skal komme litt ned på jorden her, for her snakker vi om små og mellomstore bedrifter. Det er dem det er flest av; det gjelder 99 pst. av bedriftene. Da er f.eks. arveavgiften helt vesentlig, i tillegg til skattebetingelsene for de ansatte. Arveavgiften – selv med de endringene som har vært gjort – ødelegger svært mange generasjonsskifter innen familier, ved at det må selges ut. Jeg tror at det antall bedrifter og det antall arbeidsplasser som kan komme ut av eierskifter, særlig innenfor generasjonsskifter, er betydelig og underkjent. Særlig er det underkjent at dette vil skje i de årene som ligger framfor oss. Så når jeg sier at det trengs et kursskifte, tror jeg at jeg har dekning for å si det. Så kan det godt hende at det kommer noe ut av statsrådens overlegninger i de forskjellige rådene som kan overraske meg, men først og fremst må det ses på skattesiden. Det er vesentlig for småbedriftene, og først og fremst må det gjøres noe for at de ansatte over tid kan stimuleres til å være med. De reglene som er nå, er antikverte, forhistoriske og gir absolutt ingen incitamenter til at bedriftene går inn på det.