Bent Høie (Høyre), 2015-12-04:
Flyktningkrisen preger Norge og Europa. Situasjonen er ekstraordinær med en tilstrømning av asylsøkere som vi aldri har opplevd her i landet. Kapasiteten i mange mottaksland er på bristepunktet. Også i Norge merker vi kapasitetsutfordringene. Likevel vil jeg berømme mange kommuner som på kort varsel, og dessverre til dels også uten varsel, har tatt imot mange flyktninger og tilbudt tjenester til tross for at ressursene ikke har vært tilpasset befolkningsveksten. Det er anslått at det kan komme mellom 30 000 og 40 000 asylsøkere til Norge i 2015. Ved utgangen av oktober hadde det kommet 21 946 asylsøkere, bare i oktober kom det 8 666. I samme periode i 2014 kom det 9 827 asylsøkere. Det er 12 119 flere enn på samme tid i fjor. Særlig har det vært høy ankomst over Storskog i Øst-Finnmark i høst. Per 30. november 2015 har det kommet over 5 000 asylsøkere over Storskog. Sist uke kom det 968 asylsøkere fra Syria og Afghanistan. Det er en halvering i forhold til de foregående ukene. Nedgangen skyldes hovedsakelig at ankomsten over Storskog nesten har stoppet helt opp, men også ankomsten i sør har gått ned. Regjeringen er opptatt av at alle asylsøkere som kommer til Norge, skal bli tatt imot på en god måte. I den situasjonen vi nå er i, blir alle våre velferdstjenester satt på prøve. Som representanten Kjerkol sier, har asylsøkerne rett til helse- og omsorgstjenester på lik linje med befolkningen for øvrig. Det er kommunene som har hovedansvaret for helse- og omsorgstjenester til asylsøkere. Ved behov skal kommunen henvise til spesialisthelsetjenesten. Kommunene og spesialisthelsetjenesten jobber godt for å øke kapasiteten i systemet og tilrettelegge for den nye situasjonen. For eksempel har Oslo kommune i samarbeid med UDI og Oslo universitetssykehus klart å omstille seg hurtig. På samme måte har Råde kommune på kort varsel bemannet helse- og omsorgstjenesten til å møte behovet som oppstår, da kommunen ble bedt om å opprette et nytt ankomstsenter for Østlandet. Per i dag har vi de største utfordringene i nord, der presset på ankomstsenteret har vært og er stort. Det synes som om bemanningen innen både helse og andre etater ikke har vært dimensjonert til å takle den store flyktningstrømmen. Jeg kommer tilbake til dette. Det er viktig å understreke, som også representanten tar opp, at den økte pågangen av asylsøkere og flyktninger til Norge har ført til flere oppgaver i alle deler av samfunnet, også i helsetjenesten. Det er forskriftsfestet at flyktninger og asylsøkere skal undersøkes for tuberkulose innen 14 dager etter innreise. I perioden har ikke denne undersøkelsen skjedd ved ankomst, slik praksis skal være, men personene det gjelder, er blitt fanget opp i ettertid og screenet. Hovedutfordringen har vært å få tak i enkeltpersoner senere for å formidle resultatet av prøvene. Det arbeides med å bedre logistikken på dette området. Der Utlendingsdirektoratet har etablert mottak, har kommunene på kort varsel mobilisert ressurser og bistått i å finne fram til personer som har vært screenet, og som trenger behandling. Som regel er asylsøkerne ved god helse. Det er det viktig å være klar over. Det er de friskeste og mest ressurssterke personene som har ressurser til å reise og søke beskyttelse i andre land. Vi ser også at de som har kommet til landet de siste tre månedene, sett som gruppe, har lettere til moderate helseproblemer. Svært få har hatt behov for spesialisthelsetjenester. Når det gjelder barn, unge og voksne, er det flere med behov for akutt tannbehandling. Mange barn og unge har tidligere i sitt hjemland aldri vært hos tannlegen. De som har tatt kontakt med helsekontoret ved Politiets utlendingsenhet, har i stor grad hatt enkle tilstander som ikke krever lege eller annen type behandling. Men mange har opplevd traumer som kan slå ut i psykiske helseutfordringer over tid hvis dette ikke forebygges godt. Det er derfor viktig å tilrettelegge for meningsfull sysselsetting, boforhold, sosialt liv og god integrering nettopp for å forebygge de psykiske helseplagene. Departementet følger denne situasjonen veldig nøye. Det er etablert en daglig situasjonsrapportering mellom flere aktører, og det er ukentlige møter med Helsedirektoratet for å ha oversikt over situasjonen. Dette gir grunnlag for å vurdere behov for nasjonale tiltak innen helse- og omsorgstjenesten. Helse- og omsorgsdepartementet samarbeider nært med andre departementer om håndteringen av situasjonen. Justis- og beredskapsdepartementet er det departementet som leder arbeidet. Det er tett samarbeid på direktoratnivå, og Helsedirektoratet har en egen liaison i UDI. Departementet har gitt Helsedirektoratet ansvaret for å koordinere arbeidet med økt asylankomst etter de samme mekanismene som brukes i en krise. På grunn av de spesielle utfordringene i nord har Helsedirektoratet i samråd med Fylkesmannen i Finnmark flyttet sin UDI-liaison til Kirkenes den 24. november for å være liaison fra Fylkesmannen i Finnmark som bistår UDI lokalt. Fra samme dato har Folkehelseinstituttet avgitt to fagpersoner med smittefaglig kompetanse til Sør-Varanger kommune. Fylkesmannen/fylkeslegen og Helsedirektoratets og Folkehelseinstituttets utsendte medarbeidere deltar i møter i Finnmark. Helsedirektoratet har nå etablert en pool med frivillig helsepersonell som kan bistå kommunene som har kapasitetsproblemer i helse- og omsorgstjenesten. Rundt 600 personer har meldt seg til denne poolen. Dette sier noe om den fantastiske entusiasmen og dugnadsånden i befolkningen i denne saken. Fylkesmannen i Finnmark avklarer med alle kommunene hvilke behov de har for ekstra helsepersonell for å håndtere asylsøkere i Finnmark. Ekstra personellbehov i spesialisthelsetjenesten er inntil videre ivaretatt i helseregionene, i noen grad som et samarbeid mellom de regionale helseforetakene. I dag finnes det ingen elektronisk løsning som kobler UFA-nummer og andre personidentifiserbare systemer. Helsedirektoratet har satt i gang et arbeid for å vurdere å innføre et helsekort for å sikre god flyt av helseinformasjon på individnivå. Tanken er at den enkelte asylsøker bærer et slikt helsekort. Med tanke på vintermånedene er det viktig å ha beredskap når det gjelder boforhold og velferdstjenester. Derfor har regjeringen vært bevisst på å styrke helseberedskapen. På den bakgrunn har jeg bedt helseregionen om å planlegge bemanningen for julen med utgangspunkt i dette. Som følge av økningen i antall asylsøkere ble det i statsråd 18. september besluttet å gi en tilleggsbevilgning for 2015 på 5 mill. kr til de fem ressurssentrene for vold og traumatisk stress. Pengene skal brukes til å styrke den faglige kompetansen til personell i kommunene og spesialisthelsetjenesten som arbeider med asylsøkere, spesielt barn og unge. Disse midlene får vi også videreført i 2016. Det er også foreslått en styrking av bevilgningene til kommunene med asylmottak begrunnet i disse kommunenes behov for å bygge opp helsetjenester. I tillegg er det foreslått friske midler til innkjøp av vaksine og vaksinasjon. Vi står overfor en betydelig samfunnsutfordring. I en slik situasjon må de ulike aktørene spille godt sammen. Klarer vi dette på en god måte, har vi også lagt et viktig og godt grunnlag for integrering og for at asylsøkere som kommer til Norge, skal ha en god helse også i framtiden.