Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-17:
Først vil jeg ta opp de forslagene som SV har i denne saken. Vi fremmer dem, og vi kommer til å stemme for dem og noen av Senterpartiets og Miljøpartiet De Grønnes forslag, som jeg skal komme tilbake til. Vi gjør det fordi vi mener at norsk landbrukspolitikk nå er på feil spor. Jeg har lyst til å sitere noen som har sagt noe veldig klokt, og det er: Av jord er du kommet, til jord skal du bli, i mellomtida skal du bedrive god agronomi. Det er det dette handler om – det er bruk av en av Norges viktigste ressurser for beredskap og sikkerhet. Det er bruk av jord i Norge vi snakker om. Den jorda som er i Norge, må vi bruke til å produsere miljøvennlig – trygg mat som egner seg for produksjon i Norge. Jorda må holdes i hevd i et tusenårsperspektiv. Det er et tungt ansvar vi har. Vi skal handle med mat med andre, men økende kraftfôrimport er ikke sjølberging, det er bruk av jord i andre land. Vi må styrke de mellomstore og de mindre brukene – de må få mer, for det er der vi har de store jordarealene – hvis vi skal klare å produsere den maten vi kan, på en bærekraftig og miljøvennlig måte. Derfor foreslår SV at vi gjeninnfører tak på arealtilskudd og dyrehold og vrir inntektene slik at de minste får mer. I dag har oversikten over hvordan tilskuddene er vridd, kommet. Den viser at svært store bruk, som burde klare seg sjøl, får millioner i inntekt, mens de minste, som må til hvis vi skal ha landbruk i hele landet og bruke all matjorda, får mindre. Da når vi ingen av de målsettingene vi har. Vi fremmer forslag om at vi må ta bedre vare på matjorda, altså måten vi produserer mat på, og at det må betales mer av staten. Matjorda må dyrkes der den er, for det er små bruk, og matjorda ligger spredt. Så det nytter ikke å tenke stordrift i Norge. Med den innretningen på jordbruksoppgjøret som er nå, taper alle de mellomstore og små, og distriktene taper. Den er SV uenig i. Jeg så noen som skrev et stykke her en dag om at hvis Sylvi Listhaug hadde kommet til Innovasjon Norges leder, Anita Krohn Traaseth, med sin idé om at norsk landbruk skulle konkurrere på stordrift og lave priser, hadde hun fått døra slengt i ansiktet og fått kontant nei, fordi det er en dårlig idé, som er dømt til å mislykkes i Norge. Andre har denne ideen – de har bedre forutsetninger og gjør det bedre. Driftsforholdene er slik i Norge at hvis vi skal vinne, må vi satse på kvalitet, ren mat, økologi og en bærekraftig og ikke minst dyrevennlig produksjon, som jeg har savnet i debatten i dag. Jeg er glad for at regjeringen nå har forsøk med dyrepoliti, men SV mener også at Mattilsynet bør deles, og at det bør være et eget dyretilsyn, slik som vi har egne tilsyn på andre områder. Det er ett av SVs forslag og av våre aller viktigste punkter. Vi er glad for at melkeregionene ble bevart i det opplegget som er. Det er mye som ble flyttet litt i riktig retning, men det var ikke nok. Vi har mange forslag, og tida tillater ikke at jeg går inn på alle. Men jeg vil nevne spesielt oppfølging og utprøving av rekrutteringstiltak for kvinner, i tråd med rapporten Kvinner, demokrati og deltagelse, fra 2015. Det er viktig, fordi landbruket trenger flere kvinner. SV stemmer imot dette opplegget, fordi vi mener det går i feil retning, og fordi Stortinget har et sjølstendig ansvar for å sikre at norsk landbrukspolitikk går i riktig retning. Når det gjelder å opprettholde og bruke den jorda vi har, i en klima- og miljøvennlig landbruksproduksjon, er det de små og mellomstore brukene som er ryggraden. Dette jordbruksoppgjøret, som det forrige, går i feil retning. Da kan ikke SV støtte det.