Thor Lillehovde (Arbeiderpartiet), 2010-11-23:
For de fleste av oss er kjøp av bolig den aller største investeringen vi gjør i livet. En normal bolig koster gjerne 2–4 mill. kr i dagens Norge, og store mangler ved en nyinnkjøpt bolig blir fort veldig kostbart å rette opp. Det er derfor viktig at vi har lovregler som ivaretar boligkjøperes interesser på en god måte. Når vi nå i dag har til behandling et forslag til endringer i bustadoppføringslova og avhendingslova, er det med det mål å tilpasse dagens garantiregler og regulering i forhold til videresalg på en slik måte at forbrukernes rettigheter blir styrket. Derfor er dette en god dag for landets boligkjøpere. En annen viktig årsak til at saken er under behandling, er at vi nå får en oppfølging av tilrådingene fra Bygningslovutvalget i NOU 2005:12, der Bygningslovutvalget anbefalte at man skulle styrke garantiordningen i bustadoppføringslova. I høringsdokumentet til den nevnte NOU-en ble det gjort framlegg om en utvidelse av størrelsen på garantien og garantitidens lengde. Justisdepartementets lovproposisjon inneholder forslag om utvidelse av både garantiene og garantitiden. I dagens innstilling støtter justiskomiteen en utvidelse i garantitiden fra to til fem år. Dette utgjør mer enn en fordobling av garantitiden, og det er bra. Ved rene byggeoppdrag foreslås en utvidelse fra 5 til 10 pst. av vederlaget for krav som blir gjort gjeldende før eller i forbindelse med overtakelsen, og en utvidelse fra 3 til 5 pst. av vederlaget etter overtakelse avhengig av om avtalen omfatter grunnen eller ikke. I de tilfeller hvor avtalen også omfatter grunnen til bygget, blir det foreslått en økning i garantisummen fra 2 til 3 pst. av vederlaget for krav som blir gjort gjeldende før overtaking av bygget. Videre er det også reist spørsmål om en bør presisere i hvilken grad garantien skal omfatte krav som en rettsetterfølger av kjøperen fremmer mot entreprenøren. Til sist er det også ønskelig med en avklaring av hva slags lovregler som skal gjelde for avtaler om videresalg av boliger i boligprosjekter før ferdigstilling. Det er bra at dette nå blir avklart lovmessig. I denne saken er det, som i mange andre saker, en avveining mellom interessene til flere parter. Dette er en typisk forbrukersak hvor det vil være lett å stille seg ensidig på forbrukernes side. Men det er også viktig å ivareta hensynet til entreprenører og boligprodusenter i denne sammenhengen. En ytterligere styrking av forbrukerrettighetene kunne også ført til en betydelig økning av boligprodusentenes byggekostnader, noe som i neste omgang kunne blitt veltet over på boligkjøperne. Jeg mener at den innstillingen vi i dag behandler, balanserer interessene til boligkjøpere og boligprodusenter på en god måte. En samlet komité stiller seg i stor grad bak regjeringens forslag til forbedringer. Jeg er fornøyd med den enigheten. Riktignok er Høyre kritisk til at flertallet ikke har imøtekommet Forbrukerrådets innspill i større grad, men partiet har allikevel ikke mannet seg opp til å fremme konkrete forslag til endringer. Da blir dette et spill for galleriet. Komiteen har registrert de synspunktene vedrørende garantiordningen som er framkommet i høringsrunden til saken og etter at lovproposisjonen ble lagt fram. Med dette som bakgrunn går en samlet komité inn for at utviklingen skal følges nøye med hensyn til omfanget av de tilfeller som ikke får tilstrekkelig dekning når byggefeil blir avdekket. Det ønskes god kontakt med både forbrukere og byggenæringen for å innhente erfaringer om virkningene av de endringene som blir vedtatt her i dag. Komiteen mener det vil være viktig at det innen fem år blir gjennomført en uavhengig vurdering av disse lovendringene.