Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-06-10:
Jeg er glad for å høre et så samstemt storting, og at et samstemt storting sier at dette er en viktig lov og en lov med stor samfunnsmessig betydning. Hovedformålet med å revidere jordskifteloven er å skape en mer moderne lov for jordskifterettens virksomhet. Lovforslaget innebærer en bedre lovstruktur og klarere skille mellom virkemidler og saksbehandlingsregler. Lovforslaget innebærer også at jordskifterettens spesialkunnskap kan utnyttes på en bedre måte i skjønnssaker. Rettssikkerheten styrkes gjennom en enklere og klarere ankeordning. Jordskifteloven etablerer jordskifterettene og hjemler arbeidsoppgavene deres. Hovedvirksomheten til jordskifteretten er å forbedre vanskelige og utjenlige driftsforhold, avklare grenser mellom eiendommer og utgreie uklare rettighetsforhold. Jordskifteretten står også for en del praktisk oppfølging når det gjelder tinglysing og matrikkelføring. De alminnelige domstolene kan på samme måte som jordskifteretten avklare rettsforhold knyttet til fast eiendom. De kan imidlertid ikke etablere nye og mer hensiktsmessige eiendomsforhold eller nye samarbeidsformer mellom eiere og rettighetshavere, slik jordskifteretten kan. Den nye loven vil i hovedsak føre videre de virkemidlene jordskifterettene kan gjøre bruk av i dag. Jordskifterettene skal fortsatt kunne bytte om på parseller, stifte, flytte og oppheve rettigheter, danne samarbeidslag og fastsette vedtekter m.m. Virkemidlene i loven vil legge til rette for mer tjenlige eier- og bruksforhold både i landbruksområder og i mer urbane strøk. Loven legger til rette for utvikling i byggeområder ved at planskapt verdiøkning kan fordeles mellom grunneiere. Det vil heller ikke etter den nye loven være nødvendig med tvist mellom partene for å reise en sak. Det er nok at partene mener at eiendommene deres er vanskelige å utnytte på en tjenlig måte, eller at de mener grensene er uklare og vil ha hjelp til å få klarlagt dem. Lovforslaget vil bygge videre på at jordskifteretten skal forsøke å få til minnelige løsninger. Med hensyn til parter som selv prosederer for retten, er lovens rettledningsplikt viktig. Lovforslaget fører til bedre struktur i reglene om skjønn. Loven innebærer en mer forståelig bruk av skjønnsbegrepet. Loven skaper også større ryddighet fordi det blir færre aktører i saker om skjønn. Jordskifterettens spesialkunnskap blir bedre utnyttet, og reglene om saksbehandling forenkles. Den viktigste reformen er endringene i ankeordningen. Dagens ordning med to ankeinstanser, lagmannsretten og jordskifteoverretten, innebærer fare for at man anker til feil instans, og dermed risikerer å lide rettstap fordi anken ikke kan tas under behandling. Etter lovforslaget blir det bare én ankeinstans – lagmannsretten. Jordskifteoverrettens kompetanse overføres til lagmannsretten gjennom innføringen av en ny dommerstilling – jordskiftelagdommeren. Jordskiftelagdommeren skal være med på behandlingen av alle ankesaker der jordskiftekompetanse er nødvendig. Styrking av lagmannsretten med jordskiftelagdommere kan også ha en positiv effekt på andre tilgrensende sakstyper. Loven åpner nemlig for at jordskiftelagdommeren kan delta i behandling av andre saker om fast eiendom dersom det er kapasitet til det. Reglene om sakskostnader og gebyr blir i hovedsak ført videre. Jeg har merket meg at komiteen har hatt ulike syn på forslaget om endringer i ankegebyret. Jeg tar til etterretning at komiteens flertall slutter opp om regjeringens forslag. Gebyret for anke til lagmannsretten vil med lovendringene bli det samme ved alle avgjørelsesformene jordskifteretten kan ta. Rekrutteringen til jordskiftedommerstillingene er en utfordring. Det er ikke mange kvalifiserte søkere til de stillingene som utlyses. Noen grep for å bedre dette er allerede gjort, bl.a. gjennom bedre lønnsbetingelser og oppheving av utdanningsmonopolet for jordskiftedommere som Landbrukshøyskolen – nå Universitetet for miljø- og biovitenskap – har hatt. Flere utdanningsinstitusjoner skal ligge i startgropa med relevant utdanningstilbud, og jeg tror dette vil bedre rekrutteringen på litt sikt. Utøvere av den samiske reindriften kan i dag være part i sak for jordskifteretten når det gjelder forhold mellom reindriften og andre rettighetshavere. Statens plikt til konsultasjoner er ivaretatt ved utarbeidelse av lovforslaget. De forslagene som gjelder samiske interesser, er akseptert av Sametinget og Norske Reindriftsamers Landsforbund. Til slutt vil jeg takke komiteen for å ha behandlet denne proposisjonen på en ordentlig og skikkelig måte. Det har vært et omfattende arbeid. Det var en massiv proposisjon som komiteen fikk, og jeg er imponert over hvordan saksordføreren la fram saken på en ryddig og grei måte.