trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Ved behandlingen av St.meld. nr. 15 for 2003-2004, Rovvilt i norsk natur, inngikk Stortinget et bredt forlik om rovviltpolitikken. Stortinget fastsatte et forvaltningsområde for ynglende ulv som berører Hedmark, Oslo, Akershus og Østfold. Det ble fastsatt et bestandsmål om tre årlige, helnorske ynglinger. I tillegg kommer grenseflokkene. De regionale rovviltnemndene har utarbeidet forvaltningsplaner for rovvilt i sin region med utgangspunkt i de fastsatte bestandsmålene. I forvaltningsplanen legges det til rette for en arealdifferensiering slik at forvaltningen av rovvilt skal skje i de delene av regionen som er best egnet for det. For ulv har region 4, altså Oslo, Akershus og Østfold, og region 5, Hedmark, utarbeidet felles strategier for forvaltning av ulv i disse to regionene. Når bestandsmålsettingen om tre årlige ynglinger av ulv innenfor forvaltningsområdet er nådd, vil de mest konfliktfylte familiegruppene av ulv kunne tas ut gjennom lisensfelling. Rovviltnemndene vil på denne måten kunne påvirke forekomsten av ulv i de ulike delene av forvaltningsområdet for ynglende ulv, og fordele belastningen mellom ulike områder. I 2006 er det ifølge Nasjonalt overvåkingsprogram for rovvilt dokumentert én helnorsk yngling av ulv i Kynna, i tillegg er det usikker yngling i Julussareviret. I 2005 var det dokumentert yngling i begge revirene. Flere andre ulverevir ligger helt eller delvis innenfor Hedmark fylke. Ulvens viktigste byttedyr i våre områder er elg. I hvilken grad ulvens predasjon påvirker elgbestanden, er avhengig av både tettheten av elg, revirets størrelse, antall ulver i reviret og tilgangen på alternative byttedyr. Ifølge opplysninger fra fylkesmannen i Hedmark er fellingstallene for elg omtrent som tidligere, men innenfor ulverevir er det stedvis registrert en svak nedgang. Kommuner og rettighetshavere har imidlertid vært dyktige til å forvalte elgbestanden i områder med ulv, slik at produktiviteten totalt sett er opprettholdt. Fylkesmennene kan bidra med rådgivning i forhold til hvordan hjorteviltet bør forvaltes i områder med ulv, slik at eventuelle negative effekter av ulvens uttak i elgbestanden kan reduseres.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Jeg kjenner ikke til den konkrete rapporten som representanten nevner her. Jeg er opptatt av at all dokumentasjon og resultatene av undersøkelser som gjøres, også kommer til departementet, slik at vi har muligheten til å gå inn i det og se på det. Ifølge opplysninger som jeg har, er det altså ingen dramatisk nedgang i elgbestanden. Det virker som om vi har en god balanse i det økologiske systemet også i områder med ulv. Men det er helt riktig, som representanten sier, at ulven også trenger mat.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Jeg har bare lyst til å understreke at mange av de problemstillingene som representanten her tar opp, også var oppe i debatten da Stortinget inngikk sitt forlik. Det var et bredt forlik, hvor man ble enige om at en skulle ha det antallet ynglinger som ble bestemt, fordelt på de ulike regionene, og at grenseulvene ikke skulle regnes med i det tallet. Regjeringen baserer selvfølgelig sin politikk på det forliket i Stortinget.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Jeg er glad for at vi nå har fått resultatene fra den første sesongen med innsamling av ekskrementprøver fra bjørn. Denne metodikken gir gode estimater på hvor mange bjørner som har oppholdt seg i ulike deler av landet i løpet av sommeren og høsten. Dermed øker presisjonen i overvåkingen av bjørn, og forvaltningen tilføres viktig kunnskap om bjørnebestanden. Innsamlingsmetodikken sikrer også lokal involvering, da en stor del av disse prøvene er samlet inn av lokale elgjegere under høstens jakt. Sommeren og høsten 2006 ble det samlet inn ekskrementer av bjørn i Midt-Norge og Nord-Norge for DNA-analyse. Det ble samlet inn litt over 700 ekskrementprøver, hovedsakelig i Midt-Norge og i Nord-Norge. 71 ulike individer av bjørn ble identifisert. Flest individer ble registrert i Nord-Trøndelag og i Pasvik i Finnmark. Metodikken med DNA-analyser av bjørneekskrementer gir et tall på minimum antall individer som har vært innom området i løpet av perioden, men kan altså ikke direkte kobles til bestandsmålet som angis i antall årlige ynglinger. De 71 ulike individenes geografiske fordeling påviser imidlertid fire veldig tydelige binneområder: Lierne, Indre-Troms, Anarjohka og Pasvik. Dette gir viktig informasjon knyttet til den differensierte forvaltningen av bjørn i de ulike regionene. Med et større antall tilgjengelige DNA-profiler i framtiden vil det også være mulig å påvise slektskapsforhold, f.eks. binne med unger. I 2007 planlegges det en tilsvarende innsamling i Sør-Norge, som vil øke kunnskapsnivået ytterligere. Jeg vil presisere at det fortsatt er antall ynglinger som avgjør om bestandsmålet er nådd eller ikke. Fortsatt ligger vi under bestandsmålet for bjørn på landsbasis. De siste årene er det registrert tre–seks årlige ynglinger av bjørn, mens bestandsmålet er på 15 årlige ynglinger, fordelt på fire regioner. Data for ynglinger i inneværende år vil først foreligge til høsten. Direktoratet for naturforvaltning har myndighet til å åpne for lisensfelling på bjørn når bestandsmålet ikke er nådd. I fjor ble det for første gang åpnet for lisensfelling på bjørn i region 6, altså i Midt-Norge, og i region 8, i Troms og Finnmark. Resultatene fra overvåkingen ved hjelp av DNA-analyser vil bl.a. ligge til grunn for vurderinger omkring eventuell lisensfelling av bjørn kommende høst. Både antall individer og individenes geografiske fordeling er veldig viktig kunnskap for denne type vurderinger.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Først vil jeg gjenta at den type kunnskap vi får gjennom denne metoden, er veldig viktig. Vi må ikke glemme at metoden forteller oss hvor mange bjørner som vi vet har vært innom, men at vi ikke vet i hvor lang tid de har oppholdt seg her. Derfor vet vi ikke om dette er bjørner som faktisk oppholder seg over lengre tid i Norge, eller om det er bjørner som bare kjapt er innom. Men som jeg også har sagt tidligere når vi har diskutert rovdyr i Stortinget: Det er helt nødvendig at vi ser at det er en vekst i antall ynglinger. At vi kan ha en redusert opptrapping på det når konfliktene er store, har jeg uttrykt forståelse for, og jeg har sagt at det er et viktig element når vi vurderer lisensfelling. Men det er en klar forutsetning fra Stortingets side at vi skal ha en vekst i antall ynglinger.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Det er helt korrekt som representanten sier, at vi nå i 2007 planlegger en tilsvarende innsamling av ekskrementer i Sør-Norge, og da vil vi altså dekke de viktigste områdene. Det er klart at når vi vil sette i gang med å bruke denne metoden videre, er det fordi vi ser at det er en metode som gir oss kunnskap og viktig informasjon, som jo er en forutsetning for at vi skal kunne sammenlikne og se på arvestoff og slektskap. Derfor fortsetter vi også i tiden framover.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
På SVs landsmøte gav jeg ros til Akershus Energi for deres bevisste satsing på fornybar energi. Satsing på fornybar energi er viktig ikke minst som ledd i innsatsen for å overholde Norges internasjonale forpliktelser under Kyotoprotokollen. Denne sier at Norge skal begrense sine utslipp av klimagasser i Kyoto-perioden til 1 pst. over 1990-nivået. Regjeringen har slått fast at forpliktelsen skal oppfylles gjennom en kombinasjon av nasjonale tiltak og bruk av Kyoto-mekanismer, slik protokollen legger opp til, der en betydelig del av utslippsreduksjonene skjer gjennom nasjonale tiltak. Våre utslipp i dag er nesten 9 pst. høyere enn det de var i 1990. Det kreves betydelige endringer i alle deler av samfunnet, skal vi greie å snu denne utviklingen. Satsing på fornybar energi som bioenergi og innføring av avgift på innenlands bruk av gass til oppvarming, er viktige element i Regjeringens politikk for å sørge for fortsatt lave utslipp fra energisektoren i Norge framover. Det var altså i denne sammenhengen at kommentaren knyttet til Lyse Energi falt.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Det er jo slik at all reduksjon av utslipp, enten den skjer i Norge eller den skjer andre steder i verden, er med på å redusere de globale utslippene. Da er det nødvendigvis slik at når Norge satser på mer fornybar energi, vil reduksjonen av utslippene øke. Vi må ikke se på Norge som en øde øy i verden. Alt vi gjør, er med på enten å øke utslippene eller å redusere utslippene. Når vi setter i gang tiltak, bl.a. gjennom at vi innfører avgift på innenlands bruk av gass til oppvarming, gjør vi det fordi vi vil redusere utslippene i Norge, som dermed også er med på å redusere utslippene globalt sett. Så må jeg bare få lov til å si at jeg håper at Stortingets representanter hører det jeg sier, og som jeg nå har sagt for femte gang i løpet av denne halvtimen jeg har stått her: Jeg har sagt fra Stortingets talerstol at klimameldingen skal leveres våren 2007. Stortinget har fått opplyst gjennom planarbeidet at den skal leveres i mai, og det er ingen forandringer på det.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Det er slik i deler av verden at det brukes mye kull, olje osv., som gir høyere utslipp enn naturgass. Derfor er det også slik at i noen deler av verden vil det være en fordel om en i større grad bruker naturgass. Men for Norges del så har vi muligheten til å utvikle og bruke fornybar energi i mye større grad, som gir enda mindre utslipp. Derfor må vi gjøre begge deler for å sørge for at vi får ned de totale utslippene i verden og i den globale sammenhengen. Vi står overfor en så alvorlig klimasituasjon at vi er nødt til å gjøre mange ting og finne løsninger som resulterer i utslippsreduksjoner mange steder i verden.
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2007-04-18:
«Norge bør sette seg ambisiøse mål for kutt i utslipp av klimagasser for å innfri Kyoto-forpliktelsene. For at Norge skal kunne fremstå med troverdighet som miljønasjon, bør det vesentlige av CO2-kuttene finne sted i Norge, og ikke gjennom kvotekjøp i utlandet. Kan statsråden bekrefte at Regjeringen vil lage et opplegg for klimakutt som gjør at Norge internasjonalt kan fremstå som en ledende miljønasjon?»
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2007-04-18:
Jeg takker for det foreløpige svaret. Etter min vurdering er det flere forhold som kan bidra til å svekke Norges omdømme som miljønasjon, knyttet til klimakvotepolitikken. Det ene er at vi kjøper en stor del av våre kvoter i utlandet og på den måten unnlater å rydde i eget hus. Dette sender et uheldig politisk signal til omverdenen. Det andre er sendrektighet. Vi har jo nylig fått melding om at Regjeringen har utsatt framleggelsen av sin klimamelding. EU og andre land har på sin side påtatt seg forpliktelser med hensyn til CO2-kvoter. Ja, klimaendringer er for første gang i historien et tema i FNs sikkerhetsråd. Deler statsråden min bekymring for at disse forholdene sender feil signal ut av Norge?
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2007-04-18:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg er enig i at vi må rydde i eget hus, og at vi må forholde oss til kvoteavtalen. Men jeg må innrømme at jeg har begynt å bli veldig utålmodig med hensyn til miljø og globale utfordringer. Her må vi rike land ta vårt ansvar, og Norge må nå vise til aktive miljøtiltak. Dette handler om Norges anseelse og troverdighet, som jeg nevnte i mitt innlegg tidligere. Hvis Norge skal bli et foregangsland på miljøområdet, slik Soria Moria-erklæringen sier, er det ikke da uheldig at vi allerede nå ser ut til å ha kommet i bakleksa med hensyn til CO2-kvoter?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-04-18:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til miljøvernministeren: «Mange steder i Hedmark begynner nå ulvens herjing å gi synlige virkninger på annet vilt. Blant annet er antall ulvedrepte elg og rådyr sterkt økende, noe som gir en stadig mindre elg-/rådyrstamme. Ser statsråden denne problematikken, og hva vil hun bidra med for å få en balansert viltfordeling?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-04-18:
Jeg takker statsråden for et utfyllende og godt svar, selv om jeg ikke er enig i det siste som statsråden sa. Høgskolen på Evenstad gjorde en undersøkelse sommeren 2006, for et snaut år tilbake, hvor de så på hva ulven spiste, og hvor mye den spiste. I løpet av 28 dager fant man – og jeg understreker fant, det var kanskje noen man ikke fant – 27 elger og 8 sauer som var drept av ulv. Det var altså én ynglende flokk. Det vil si at én ynglende flokk trenger ca. én elg pr. dag. Med en slik appetitt – og det er klart at man må ha mat også når man er ulv – går det ganske sterkt ut over elgbestanden, og det er bl.a. det jeg er redd for. Nå skjer viltforvaltningen, viltfordelingen og viltpolitikken på ulvens premisser. Jeg er redd for at antallet ulv vokser, mens de andre dyrene blir borte.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-04-18:
Jeg takker statsråden for svaret. Statsråden henviste også til dette med antall elg, og sa at det var en svak nedgang. Jeg er ikke enig i at det er en svak nedgang. Det er en stor nedgang i antall elg. Jeg vet f.eks. om et elgjaktlag som for ti år tilbake hadde en fellingstillatelse på opptil 30 dyr, og den er nå nede i ca. en tredjedel, altså ti–tolv dyr. Det er klart at dette tallet viser at det er blitt færre elg. Det skjer jo nettopp fordi det har blitt flere ulver, og at disse vandrer mye. I tillegg til de ynglende flokker har vi også mye grenseulv i Hedmark. Det har vi også mye av langsetter grensen ellers, men spesielt i Hedmark, for der kommer den fra Värmland. Det er klart at når man har ulv som går fram og tilbake over grensen, har den også behov for føde på norsk side. Og, som tidligere sagt: Jeg er veldig redd for den skjevfordelingen vi nå ser ut til å få bl.a. i Hedmark når det gjelder elg og rådyr.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-04-18:
«Nye metoder gir bedre anslag for bestanden av store rovdyr. DNA-analyser av innsamlede ekskrementer fra bjørn sist høst har påvist større bestand enn tidligere anslått. Dette viser en bjørnestamme i kraftig vekst og områder i Norge med svært stor tetthet av bjørn. Hvilke konsekvenser mener statsråden de nye bestandsanslag for bjørn bør få for rovdyrpolitikken?»
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-04-18:
Jeg takker statsråden for svaret. Det var et grundig svar. Disse nye metodene har vist at vi har en større og mer livskraftig bjørnestamme enn det vi har trodd. Det har kanskje vært en økning på 50 pst. Vi har trodd at stammen var på mellom 25 og 55, men den er i hvert fall på 71. Det er også områder hvor vi ikke har registreringer pr. nå med denne metoden. Kristelig Folkeparti er veldig glad for at vi får et bedre, et mer eksakt, tall. Vi har også økt disse postene på vårt alternative budsjett, men det er nå slik at med en større bjørnestamme øker også konfliktene. Derfor er min utfordring til statsråden om hun kan tenke seg at vi går inn og bruker lengre tid på å nå bestandsmålet på 15 ynglende bjørner, at vi på en måte kan bruke tiden nå når konfliktene vil øke? En økning i bjørnestammen på 50 pst. er nemlig for mange en drastisk økning i forhold til de tall vi har regnet med. Kan statsråden være med på en slik tankegang? Statsråden viste til Direktoratet for naturforvaltnings lisensjakt i fjor, men hva kan vi gjøre nå med den økende konflikten som vil komme?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-04-18:
Jeg takker også for dette svaret, og ser fram til at vi får en dialog. Tross de vedtak som Stortinget har gjort om hvilke bestandsmål vi skal ha, må vi hele tiden ha en dialog om hvordan vi skal nå dette målet, samtidig som vi må ta vare på livskvaliteten til dem som bor i disse områdene, de som driver med landbruk, tilleggsnæringer osv. Til slutt: Jeg ønsker å utfordre statsråden i forhold til DNA-analysene. Tenker hun å videreutvikle disse, slik at det blir et mer systematisk arbeid? Statsråden sa i sitt første svar at man planlegger å bruke denne metoden i Sør-Norge nå i 2007. Da blir også Hedmark med, og det er viktig. Kan dette bli en årlig aktivitet slik at vi ser svingningene, slik at vi kan få systematisert dette og ser når og hvordan vi når målet i forhold til hvilke områder, fordi DNA-registeret også gir oss mulighet for å sjekke levekraften til disse bamsebjørnene våre?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-04-18:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål: «På SVs landsmøte i mars ba statsråden Lyse Energi om å kutte ut satsingen på gass. I stedet burde man satse på bioenergi, men i et fylke som Rogaland vil det kreve storstilt import av trevirke. På Stortinget 29. mars 2007 mente energiministeren at Lyses gassatsing er i tråd med Regjeringens ønsker. Alternativ bruk av naturgassen er å selge ut av landet, med tilsvarende utslipp andre steder. Mener statsråden at globale CO2-utslipp reduseres ved å stoppe Lyses bruk av norsk gass i Norge og i stedet eksportere gassen?»
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-04-18:
Går det an å be statsråden svare på det faktiske spørsmålet? Hvis en ønsker å redusere forbruket av gass i Norge, betyr det bare en tilsvarende økt eksport fra Norge. CO2 slippes ut uansett. Når Regjeringen, eller i hvert fall statsråden, ønsker å føre en politikk der man prøver å stoppe bruken av naturgass i husholdninger i Norge, vil ikke det globalt gi reduksjoner i utslipp. Jeg antar det er konklusjonen, siden statsråden ikke våger å svare på det. Jeg er godt kjent med Kyoto, og jeg skulle ønske jeg var like godt kjent med hva Regjeringen faktisk foreslår konkret, for Regjeringen har, slik mange Venstre-representanter har vært inne på tidligere i dag, utsatt framleggelsen av sin sektorvise klimahandlingsplan. Jeg minner om at statsråden til Morgenbladet den 30. mars sa at det kom en klimamelding om noen få uker. Det har altså gått noen få uker nå. Hvis statsråden mente den skulle komme i mai–juni, antar jeg hun ville sagt at den skulle komme om noen måneder. Kan statsråden svare på dette spørsmålet: Hva er det totale CO2 -regnskapet ved å eksportere gassen istedenfor å bruke den innenlands?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-04-18:
Hvis en skal snakke om å være redelig, minner jeg om hva som har blitt informert til miljø- og energikomiteen. Det var at denne sektorvise handlingsplanen skulle foreligge på et tidligere tidspunkt enn det som nå er tilfellet. Det er også det vi kan tolke ut av statsrådens egne utsagn i Morgenbladet, der statsråden 30. mars uttalte: Den kommer om noen uker. Hvis det hadde vært meningen at den skulle komme i mai–juni, antar jeg at statsråden, for å være redelig, hadde sagt noen måneder. Så statsråden bør selv vurdere sin egen retorikk når hun uttaler seg eksternt. Så tilbake til spørsmålet. Så lenge Norge pumper opp et gitt volum gass, vil det ikke være et ulikt CO2-utslipp om den forbrukes i Norge eller i utlandet. Hvis vi forbruker en enhet gass mer i Norge, er det en enhet mindre eksport til Tyskland, som dermed må finne et alternativ der og gjerne bruke bioenergi eller vindmøller, som de er store på. Kan statsråden da forklare logikken i at hvis man slutter å bruke naturgassen i Norge, så vil angivelig ikke den samme naturgassen slippe ut CO2 i utlandet, slik som statsråden indirekte påstår?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Det er viktig å arbeide for at utslipp fra skipsfarten reduseres. Et skip har en levetid på over 20 år. Dette setter store krav til å utarbeide framtidsrettede miljøvennlige og sikre båter. I arbeidet med Regjeringens maritime strategi vil derfor miljøhensyn, herunder utslipp til luft, og klimagasser være sentrale elementer. Det er et mål å utvikle ny teknologi som bidrar til dette. Vi støtter maritim forskning og innovasjon. Det er opprettet to ordninger for dette: Maritim virksomhet og offshoreoperasjoner, forkortet til MAROFF, som forvaltes av Forskningsrådet. Maritim utvikling hører inn under Innovasjon Norge. I 2007 er bevilgningene til MAROFF økt med 20 mill. kr til 90 mill. kr. Bevilgningen til Maritim utvikling er økt med 5 mill. kr til 25 mill. kr. Av den totale bevilgningen på 115 mill. kr er 30 mill. kr satt av til utvikling av NOx-relatert teknologi. Skipsfart er en internasjonal næring, og vi ønsker internasjonale reguleringer. Norge arbeider aktivt i FNs sjøfartsorganisasjon, IMO, for å få vedtatt nye internasjonale bestemmelser som skal redusere utslipp til luft. Etter initiativ bl.a. fra Norge arbeider IMO nå med å revidere sitt regelverk for utslipp til luft. Jeg har tro på at det vil komme norsk skipsfart til gode at vi nå er et foregangsland i arbeidet med å redusere NOx-utslippene. Det er i all hovedsak to måter CO2-utslipp fra skip kan reduseres på: reduksjon av drivstofforbruk og bruk av alternative drivstoff. Reduksjon av CO2 ved motortekniske tiltak må ses i sammenheng med krav til andre utslipp, spesielt NOx. Fra 1. januar 2007 er det innført NOx-avgift for innenriks skipsfart. Økt satsing på bruk av gass i maritim transport vil gjøre denne mer miljøvennlig og bidra til reduksjon av skadelige utslipp. Norge er langt framme på dette området. Gass er tatt i bruk i enkelte fergesamband og i noen skip knyttet til offshoreaktivitet. Framtidens skipsfart vil måtte være mer energieffektiv enn den vi har i dag. Med naturgass og hydrogen som drivstoff vil miljøskadelige utslipp fra skipstrafikken reduseres. Det er behov for samarbeid mellom rederier, verft, utstyrsleverandører, myndigheter og forskningsinstitusjoner for å bidra til å videreutvikle teknologi, slik at den norske maritime industrien blir ledende i utviklingen av moderne og miljøeffektive skip. Det er den på vei til å bli.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Svaret på det er ja. Jeg mener også at vi har gjort det alt, fordi vi har økt bevilgningene både til MARUT og MAROFF. Det sier seg selv at det går an å søke og få avslag på grunn av at bevilgningene er for små, men i den grad det har vært problemet, har vi i hvert fall gjort noe for å møte det. Så er det helt klart at denne regjeringen har en miljø- og energiprofil på de tiltakene som vi setter inn virkemidler på til forskning og produktutvikling via Innovasjon Norge. Det vil vi fortsatt fokusere på. Det skjønner jeg vi er enige om. Ellers må jeg få lov til å si at det som representanten sier om samordning, er veldig viktig. Jeg er veldig glad for at vi som regjering er opptatt av dette, og at representanten er opptatt av det. Det er også slik at Rederiforbundet nylig har vedtatt en nullvisjon i forhold til utslipp. Jeg synes derfor i veldig stor grad at både de som skal eie båtene, de teknologiske miljøene som utvikler dem, og de politiske myndighetene nå drar i samme retning.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Svaret på spørsmålet er ja. Etter den opplysningen jeg har nå, er det fem nye gassferger som kommer til å bli satt i gang fra 2007, og det skal vel mye til at det hadde skjedd hvis Regjeringen hadde vært imot det, for å si det sånn. Men her har det vært flere regjeringer inne i bildet. Representanten er sikkert kjent med at det som først og fremst er til hinder for å gå fort fram i forhold til å utvikle det videre, er praktiske årsaker som handler om både lagring og distribusjon av LNG – den type ting – og at det i noen tilfeller kan være uforholdsmessig kostbart. Men når vi i økende grad innenfor fergetrafikken, i noen grad innenfor offshoretrafikken, ser at dette kan være et alternativ til framdriftsformer som forurenser mer, er svaret her klart ja. Vi er veldig positive til det, og det er en del av det vi bidrar til videre utvikling av, men jeg synes ikke det skal være til hinder for at vi også forsker på andre løsninger, motorteknisk og i forhold til andre drivstofformer.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-04-18:
Jeg vil stille følgende spørsmål til arbeids- og inkluderingsministeren på vegne av samferdselsministeren: «Fergesambandet Moss–Horten frakter 1,3 millioner kjøretøy over Oslofjorden hvert år. Gjennom sitt eierskap til havna i Horten mottar Horten kommune årlig 12 mill. kr i havneavgifter, som nyttes til vedlikehold, utbedring av vei/oppstillingsplasser og forskjønnelse av området. Ved havna i Moss derimot, som eies av staten, blir man avspist med 400 000 kr i årlige anløpsavgifter. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at havna i Moss får tilstrekkelige midler til en oppgradering og forskjønnelse av området?»
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-04-18:
Jeg vil gjerne stille et oppfølgingsspørsmål. Som grunneier tar staten over tid inn mange millioner kroner i inntekter som går rett i statskassen. Fergekaien og aktiviteten der med 1,3 millioner kjøretøyer sliter jo på kaiområdet og infrastrukturen for øvrig. Jeg har lyst til å stille spørsmålet på et litt prinsipielt grunnlag. Bør ikke en større del av denne type midler som allokeres, tilføres innretninger og infrastruktur, som jo er med på å skape disse inntektene for staten, for å gi noe tilbake på grunn av belastningene som skjer?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-04-18:
Jeg vil gjerne stille et oppfølgingsspørsmål til. Dette er i og for seg riktig, men når vi ser prosjektet med fergekaien i Horten opp mot det mangelfulle som skjer i Moss, blir det veldig grelt. Det er også slik at man vel har et ansvar for å gjøre omgivelsene for dem som bruker denne infrastrukturen, hyggeligere, og kanskje gjøre det som man oppfatter er en eiers ansvar, nettopp å ta fatt i slik ting. Men jeg forstår at både Statens vegvesen og settestatsråden i dette tilfellet ikke ser at det er grunnlag for å foreta seg noe, så jeg vil være litt direkte i mitt siste spørsmål: Kan vi altså ikke forvente noe initiativ fra statsråden eller departementet i denne saken?
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Fergestrekningen Moss–Horten er landets mest trafikkerte, og det er viktig at fergekaien til enhver tid er av en slik forfatning at transport på og av fergene kan foregå på en sikker og effektiv måte. Fergekaien i Moss ble sist bygd om i 1995. I 2003 ble det investert 13 mill. kr i erosjonssikring av fergekaiområdet i Moss. Erosjonssikringen ble finansiert over budsjettet for øvrige riksveger på statsbudsjettet. Det har også vært planlagt visuell oppgradering og forskjønning av fergekaien. I 2000 forelå det planer for oppgradering til ca. 6 mill. kr, men disse planene er ikke blitt prioritert av fylkestinget over budsjettet for øvrige riksveger i Østfold. Ved siste rullering av handlingsprogrammet for Nasjonal transportplan 2006–2015 registrerte Statens vegvesen ingen tilbakemeldinger fra Moss kommune om dette. Statens vegvesen var i møte med Moss kommune 13. april i år, der dette temaet var oppe. Med henvisning til at det er Borre kommune som eier fergekaien i Horten, signaliserte Moss kommune et klart ønske om å overta eierskapet for fergekaien for lettere å kunne styre drift og utvikling av fergekaien. Statens vegvesen ønsker imidlertid ikke en slik løsning, fordi fergekaier på riksvegfergesamband er en del av riksvegnettet. Det er Horten fergekai som er unntaket når det gjelder dette spørsmålet. Jeg er enig med Vegvesenet i dette. I nevnte møte med Moss kommune var det enighet om å samarbeide for å finne midler til et spleiselag for en oppgradering av fergekaien i Moss.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Det prinsipielle i saken ligger jo i at fergekaien er en del av riksvegnettet. I likhet med for andre deler av riksvegnettet er det selvfølgelig viktig at man fokuserer på vedlikehold og drift. Det er viktig at man der fergekaiene er en del av et bymiljø, lokalmiljø, også er opptatt av det estetiske og det å forskjønne området. Men det prinsipielle er å betrakte dette som en del av riksvegnettet, og at fergekaiutfordringene dermed blir håndtert i det planarbeidet som vi ellers har i forbindelse med riksvegene.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Jeg er litt usikker på hva som menes med begrepet «forvente noe initiativ». Hvis man med det mener forvente et initiativ til å overføre eierskapet av kaia til Moss, kan man ikke forvente noe initiativ. Men hvis man mener at man forventer et initiativ med sikte på å gjøre forholdene rundt fergekaia i Moss bedre, sa jeg i mitt hovedsvar at det initiativet allerede var tatt ved at det var etablert et samarbeid mellom Moss og Statens vegvesen med sikte på å få til et spleiselag der man tar tak i forholdene rundt fergekaia i Moss. I så måte slår man inn åpne dører. Det initiativet er tatt. Så gjenstår det selvfølgelig å se hva det fører til.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
I Oppland er det registrert elleve drepte i bilulykker på E6 og E16 i perioden januar–mars 2007. På rv. 4 er det ikke registrert drepte i bilulykker i denne perioden. Så mange dødsulykker på E6 og E16 er selvfølgelig urovekkende, spesielt når det skjer over en så kort tidsperiode. Tallet på ulykker har på landsbasis likevel gått ned de siste årene sammenlignet med tidligere år. For Regjeringen er det en høyt prioritert oppgave å få antall vegtrafikkulykker ned. I arbeidet med Nasjonal transportplan og i budsjettarbeidet fokuserer Regjeringen særlig på å gjennomføre prosjekt og tiltak som reduserer de alvorligste ulykkene. Det er lagt opp til utbygging av E6 gjennom Akershus, Hedmark og Oppland til firefeltsveg fra sør, der trafikken er størst. I St.meld. nr. 24 for 2003-2004 Nasjonal transportplan 2006-2015 er det forutsatt at E6 Gardermoen–Kolomoen i Akershus og Hedmark skal bygges om til firefeltsveg med midtrekkverk i planperioden. Det legges opp til å fremme en stortingsproposisjon for første etappe av utbyggingen av E6 i løpet av 2007. Det er likevel en forutsetning om lokal tilslutning til et opplegg med delvis bompengefinansiering for hele prosjektet E6 Gardermoen–Kolomoen. Planleggingsarbeidet for E6 videre nordover pågår, bl.a. er strekningen E6 Lillehammer–Otta et pilotprosjekt for kvalitetssikring av samferdselsprosjekt på tidlig stadium, såkalt KS1. Planarbeidet er en del av grunnlaget for Nasjonal transportplan, og E6 vil bli vurdert i forbindelse med Nasjonal transportplan for perioden 2010–2019. Det er videre lagt opp til å starte utbyggingen av E6 Tingberg–Tretten i Øyer kommune til to- og trefeltsveg med midtrekkverk i siste del av perioden 2006–2009, med delvis bompengefinansiering. Ny rv. 4 forbi Raufoss ble åpnet sommeren 2006. Deler av strekningen er bygd med tre felt og midtrekkverk. Ifølge St.meld. nr. 24 for 2003-2004 er det lagt opp til at prosjektet Roa–Jaren blir gjennomført i siste del av tiårsperioden 2006–2015. Planer og finansiering for firefeltsveg for rv. 4 Roa–Jaren er foreløpig ikke avklart. E16 i Oppland har relativt små trafikkmengder, og det er bare på en kortere strekning ved Fagernes at det kan være aktuelt å vurdere midtrekkverk. I Nasjonal transportplan 2006–2015 er det ikke forutsatt strekningsvise tiltak eller større utbedringer. Deler av E16 i Oppland har dårlig vegstandard, og jeg er kjent med at det blir arbeidet med forslag om delfinansiert utbygging med bompenger for strekninger av E16 i Valdres. Tiltak på E16 gjennom Oppland vil bli vurdert i forbindelse med Nasjonal transportplan for perioden 2010–2019.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Jeg tror at det der er svært avanserte regnestykker. Jeg tror det vi kan være enige om, er at det ikke er noen tvil om at det er behov for å gjøre noe med en del av disse strekningene. Nettopp derfor er dette sentrale strekninger både i planer som er vedtatt, og i planer som skal lages. Men det er alltid sånn – for de fleste partiene i hvert fall, jeg er klar over at det kan være et unntak for Fremskrittspartiet – at man gjennomfører vegutbygging i tråd med planer vedtatt her i salen, og så er det ofte et samarbeid med lokale aktører, f.eks. i forbindelse med bompengefinansiering. Regjeringens plan for de temaene som Nistad tar opp, er å jobbe som vi har sagt vi skal, gjennomføre de planene som er vedtatt, og legge planer for nye tiltak i tråd med de forutsetninger som ligger der.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Nå har ikke jeg nødvendigvis påstått at regnestykkene var feil. Jeg sa at de var avanserte, og når man har den typen avanserte regnestykker, vet jeg såpass mye at det alltid er en omfattende diskusjon om hva slags input man legger inn som forutsetninger. Men la oss ikke diskutere det. La oss bare forholde oss til det faktum at det på mange måter er en felles analyse: Det er behov for å få gjort noe med disse strekningene. Spørsmålet er når, og til dels også hvordan – bruk av bompengefinansiering f.eks. Da tar jeg bare med meg at representanten Nistad er misfornøyd med tempoet, men at det i hvert fall ser ut som vi har en felles målsetting om at vi i framtiden ikke bare skal kunne kjøre den nye E6-en på PC-en eller i simulatorsammenheng, men faktisk gjøre det på vegen. Det vil også glede undertegnede den dagen det er på plass og jeg skal hjem til vakre Nord-Trøndelag.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Representanten Helleland peker i sitt spørsmål på flere saker som av ulike grunner har påvirket publikums tillit til Statens vegvesen. De konkrete eksemplene som nevnes i spørsmålet, har allerede vært gjenstand for flere spørsmål fra Stortinget til samferdselsministeren, både i spørretimen og til skriftlig besvarelse. Når det gjelder raset på E18 i Hanekleivtunnelen, skal som kjent Stortinget i en samleproposisjon som blir lagt fram i mai, få en redegjørelse om dette og sikkerheten i de øvrige av landets tunneler. I denne redegjørelsen vil det også være en gjennomgang av de forbedringstiltak som den eksterne undersøkelsesgruppen foreslo for Statens vegvesen etter raset i Hanekleiva. I tildelingsbrevet til Statens vegvesen for 2007, datert 10. januar 2007, tok samferdselsministeren opp funksjonskontraktenes betydning for drifts- og vedlikeholdsstandarden på vegnettet. Oppfølging av kontraktene ble særlig vektlagt. Det som hendte langs E18 på Sørlandet i februar, synliggjorde behovet for dette, og hendelsene vil bli gjennomgått i sin helhet. Det gjelder beredskapsopplegg, kontraktenes krav til standard og kvalitet, gjennomføring av kontraktene, og Vegvesenets håndtering av både entreprenørene og trafikken. Departementet gav i brev datert 6. mars 2007 Vegdirektoratet i oppdrag å foreta en slik gjennomgang. Dette arbeidet vil bli gjort i nært samarbeid med entreprenørene og transportbransjen. Samferdselsministeren vil etter en slik gjennomgang komme tilbake til Stortinget med de erfaringene som er gjort. Representanten Helleland har tidligere krevd at samferdselsministeren skal avsette både vegdirektøren og ledelsen i Statens vegvesens regionkontor. Samferdselsministeren har tillit til at vegdirektøren er den rette personen til å gjennomføre det arbeidet som skal gjøres i oppfølgingen av raset i Hanekleivtunnelen, og når det gjelder gjennomgang og oppfølging av Statens vegvesens kontrakter med drifts- og vedlikeholdsentreprenørene.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Jeg opplever de uttalelsene i retning av at vegdirektøren mener at han er rette person til å gjøre det arbeidet som Vegvesenet nå står foran, men han er selvfølgelig avhengig av statsrådens tillit. Så lenge han har statsrådens tillit, mener vegdirektøren at han er rette person til å ta fatt i det arbeidet, og han er klar til å gjøre det. Samferdselsministeren har tillit til at det vil skje på en tilfredsstillende måte.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Det som er utgangspunktet for denne type saker, og som også kan generaliseres utover Vegdirektoratet, det er at så lenge en direktør i et direktorat er direktør, har vedkommende tillit. Og det er vel det bildet samferdselsministeren ønsker å uttrykke, at når vegdirektøren er vegdirektør, så har vedkommende tillit. Så lenge man sitter i den stolen, har man tillit. Så enkelt er det. Så kan man diskutere om det er riktig at han har tillit eller ikke. Regjeringen og samferdselsministerens vurdering av det spørsmålet er at vegdirektøren har tillit.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Regjeringen prioriterer større summer til miljøvennlig drivstoff enn det som har skjedd under noen tidligere regjering. Det er store miljøgevinster å hente gjennom å utvikle teknologier som er mer ressurseffektive, og som belaster miljøet mindre. Regjeringen prioriterer derfor høyt tiltak og virkemidler for å framskynde bruken av nye drivstoff og teknologier som kan redusere CO2-utslipp og andre miljøskadelige utslipp fra transportsektoren. For eksempel er det over Samferdselsdepartementets budsjett for 2007 bevilget 23,1 mill. kr til støtte for prosjekter knyttet til utvikling og bruk av alternative drivstoff og miljøvennlig teknologi i transportsektoren. Midlene blir bl.a. brukt til prosjekter som over tid kan gjøre både hydrogen- og biodrivstoff mer konkurransedyktig. Regjeringen vil videreføre denne FoU-innsatsen på alternative drivstoff og miljøvennlig teknologi. Regjeringen vil også vurdere forslagene i Hydrogenrådets handlingsplan, som ble lagt fram i november 2006. Rådet tilrådde bl.a. en trinnvis opptrapping av den offentlige hydrogensatsingen. Som en del av satsingen på hydrogen har Regjeringen gitt hydrogenkjøretøy midlertidig fritak fra engangsavgift. I tillegg vil Samferdselsdepartementet, som samferdselsministeren har varslet, foreslå endringer i trafikkreglene for å gi alle hydrogenbiler tillatelse til å nytte kollektiv- og sambruksfelt, og alle typer hydrogenkjøretøy kan nå registreres med egen bokstavkode på skiltet: «HY». I tråd med Soria Moria-erklæringen arbeider Regjeringen også med et introduksjonsprogram for bruk av biodrivstoff i Norge, et tiltak som målt i utslippsreduksjon pr. kjøretøy vil ha langt større effekt enn alle tidligere tiltak i Norge. Programmet inneholder bl.a. krav til innblanding av biodrivstoff i vanlig drivstoff. For at forbruker lettere skal kunne vite hvor stor andel biodrivstoff den enkelte bilmotoren aksepterer, har Samferdselsdepartementet bedt Vegdirektoratet om å vurdere hvorvidt opplysninger om akseptert andel biodrivstoff kan innarbeides i nye vognkort. Vegdirektoratet er også bedt om å undersøke muligheten for bruk av biodrivstoff i dagens bilpark. Regjeringen vil også arbeide for at 2. generasjons biodrivstoff blir innarbeidet i drivstoffmarkedet på noe lengre sikt. 2. generasjons biodrivstoff har bedre miljøegenskaper og bedre drivstoffegenskaper enn 1. generasjons biodrivstoff. Det er også et stort potensial for norsk produksjon av 2. generasjons drivstoff.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Jeg tror ikke jeg kan være helt konkret i svaret på det. Det er jo en budsjettsak. Men det som er en kjent sak, er at Regjeringen har hatt og har gående et arbeid med å se helheten i bl.a. bilavgiftene, for å se på om det kan bidra til å stimulere ting i mer miljøvennlig retning. Hva det vil gi seg utslag i av konkrete avgiftsendringer, har jeg ingen mulighet for å redegjøre for nå.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Her må jeg bare si at jeg ikke har sett det oppslaget, og at det er vanskelig for meg å kommentere hva samferdselsministeren har ment med det, uten at jeg har fått snakket med henne om det. Jeg vil derfor mene at det riktige her er at vi får komme tilbake med et skriftlig tillegg til dette svaret, slik at vi kan få svart fyllestgjørende på dette oppfølgingsspørsmålet.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Gjennomføringen av NAV-reformen innebærer et stort endringsarbeid. Det er til nå etablert 25 NAV-kontorer, og det vil være etablert ytterligere om lag 110 NAV-kontorer innen utgangen av året. Det vil ikke være etablert NAV-kontorer i alle landets kommuner før ved utgangen av 2009. Parallelt med etableringen av nye kontorer skal Arbeids- og velferdsforvaltningen utvikle nye arbeidsprosesser, herunder nye samhandlingsformer med publikum og brukere. Det er et mål at brukere som har behov for bistand over tid, skal få tilbud om fast kontaktperson/koordinator i sitt lokale NAV-kontor. Noen brukere har allerede fått det. Det er og vil være mulig for brukerne å ta direkte kontakt med sine faste kontaktpersoner/koordinatorer. I den betydelige omstillingen som vi er inne i, kan vi dessverre ikke se bort fra at det kan forekomme situasjoner der brukerne ikke har fått fast saksbehandler, eller at det av ulike årsaker har vært vanskelig å oppnå kontakt med den faste saksbehandleren. På den annen side opplever jeg at etaten arbeider målrettet med sikte på godt fornøyde brukere. Publikum skal være klar over at man kan komme i kontakt med Arbeids- og velferdsforvaltningen gjennom flere kanaler, både ved personlig oppmøte på NAV-kontoret, ved bruk av IKT, herunder ulike selvbetjeningsløsninger, og det er også fullt mulig å ringe eller å sende brev. Så er det viktig å understreke at de aller fleste som kontakter Arbeids- og velferdsetaten, har enkle spørsmål og henvendelser. Etaten har i dag kundesentre i fem fylker. Kundesentrene gir svar på om lag 80 pst. av telefonhenvendelsene, og brukerundersøkelser viser veldig høy grad av brukertilfredshet. Dette betyr at brukeren får besvart sitt spørsmål uten at saken blir satt videre til saksbehandler i NAV-kontoret. I tillegg til at dette gir god brukerservice, får NAV-kontoret frigjort tid slik at det i økt grad kan konsentrere sine ressurser om de brukerne som har behov for personlig kontakt og oppfølging over tid. De henvendelser som ikke avsluttes eller kan besvares av kundesentrene, blir besvart av en saksbehandler med nødvendig kompetanse. Så langt mener jeg at vi jobber i tråd med intensjonene i NAV-reformen, men det vil fortsatt være oppmerksomhet mot å utvikle og tilby tjenester som er mest mulig tilgjengelige, og som er tilpasset brukernes behov. La meg også bare tilføye at jeg er veldig glad for at det har vært felles målsettinger i et bredt forlik i Stortinget, der også Fremskrittspartiet har vært med. Det er viktig for denne saken, og jeg mener at det er viktig med utålmodighet, at vi etterspør og når det som har vært viktige intensjoner med reformen. Derfor er det godt for meg å kunne understreke at det er ingen endrede målsettinger. Vi har fortsatt de samme målsettingene, men det er, som jeg har forsøkt å si flere ganger når jeg har vært i Stortinget den siste tiden, en så krevende og stor omstilling at jeg ber om noe tålmodighet med hensyn til at vi ikke greier full måloppnåelse kontinuerlig. Men jeg har stor forståelse for spørsmålet, og deler utålmodigheten som jeg leser av det.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Til det siste: Jeg har også fått henvendelser om det temaet fra andre stortingsrepresentanter. Det har vært en økning i forespørsler knyttet til refusjon fra folketrygden på medisinområdet, og NAV har åpenbart vært litt uforberedt på den store veksten som har vært i forhold til folk som ønsker og har krav på den typen refusjon. Jeg har derfor også tatt det temaet opp med NAV, for å forsikre meg om at behandlingstiden på disse sakene blir så kort som mulig. For det vi skal være klar over, er at for mange er dette store utlegg, og det å måtte mellomfinansiere medisinkostnader over noen uker fører rett og slett til at noen må ta opp lån for å kunne greie å håndtere dette. Det viser at nå er det viktig å se på selve systemet, om det behøver å være slik. Men så lenge det er slik som det er, er saksbehandlingstiden svært viktig.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Jeg tror jeg skal svare på denne måten, at jeg har gjort meg de samme tankene selv. Det synes merkelig at det ikke skal kunne gå an å forenkle dette systemet. Så tar jeg alle mulige forbehold fordi jeg ennå ikke har hatt tid til å reise spørsmålet formelt, verken i departementet eller overfor direktoratet. Det kan her være motforestillinger som jeg i dag ikke ser. Men svaret er at jeg skal reise de spørsmålene, slik at vi får fram vurderinger av hvorvidt det kan være mulig, i hvert fall på sikt, å få forenklet dette systemet, slik at folk med, naturlig nok, lite penger slipper slike kontantutlegg.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2007-04-18:
Jeg vil få lov til å stille følgende spørsmål: «Stamveiene i Oppland har i 2007 hatt en dramatisk økning i bilulykker med dødsfall. Dette gjelder både E16, E6 og rv. 4. Oppland ligger nå dessverre på toppen av fylkesoversikten når det gjelder alvorlige ulykker, og de fleste av dødsulykkene er møteulykker. Når vil statsråden sørge for at disse viktige gjennomfartsårene får en bedret vegstandard med midtdelere?»
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2007-04-18:
Jeg kjenner godt til alle de planene som ligger der, og som en eller annen gang skal komme. Trafikkåret 2007 har dessverre vært skremmende i Oppland, mens det, som statsråden sier, har vært stabilt eller en liten nedgang ellers. Kostnadene med alle disse ulykkene i Oppland har nå blitt så store at det er billigere å bygge ut for å forhindre ulykker og redusere antallet enn å fortsette slik som det er i dag. Ser ikke statsråden disse beregningene, at man velter kostnadene over på andre instanser?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2007-04-18:
De avanserte regnestykkene som statsråden henviser til, er det ikke jeg som har foretatt. Det er staten selv som har foretatt de regnestykkene. Særlig for E6 gjennom Gudbrandsdalen er nå ulykkeskostnadene blitt så ekstremt høye at de overgår det det koster å bygge en ny vei, og det er altså ikke mine beregninger. En annen sak er at i dag er man imponert over E6 i Gudbrandsdalen: Man har bygd E6 gjennom Gudbrandsdalen som en simulator. Man kan gå inn og se hvor fin veien skal bli en eller annen gang i framtiden, men foreløpig er den bare på simulatorstadiet. Er det sånn veibygging statsråden legger opp til, at vi dessverre skal ha fortsatt økning i antallet ulykker, og kostnadene veltes over på andre instanser?
Trond Helleland (Høyre), 2007-04-18:
Jeg vil få stille følgende spørsmål: «I lys av den senere tids tunnelskandaler, brøytekaos på Sørlandet og andre hendelser er det vanskelig å beskrive situasjonen Statens vegvesen nå er oppe i, som noe annet enn en tillitskrise. Mener statsråden at veidirektør Søfteland er den rette til å gjenopprette tilliten?»
Trond Helleland (Høyre), 2007-04-18:
Jeg merker meg at det blir slått klart fast nå at veidirektøren har statsrådens tillit. Samtidig har ikke bare opposisjonen, men også Arbeiderpartiets og Regjeringens fremste talsmann i salen her, Torstein Rudihagen, kalt saken for en skandale – det er en veipolitisk skandale. Så sier veidirektør Søfteland – og det er litt mer prinsipielt – at han tar ansvar, men samtidig er det ikke opp til ham om han skal gå av. Er statsråden enig i det? Eller er det slik at lederen av statsetater har et selvstendig ansvar for å vurdere om de bør bli sittende i stillingen?
Trond Helleland (Høyre), 2007-04-18:
Da har jeg lyst til å stille et siste oppfølgingsspørsmål, for nå ble det veldig klart slått fast av statsråd Bjarne Håkon Hanssen at samferdselsministeren, eller for så vidt Regjeringen, har tillit til veidirektøren. Det svarte også statsråd Navarsete tidlig om morgenen den dagen det ble kjent at de sju tunnelene måtte stenges, at hun hadde tillit. Men så kom det en nyanse litt senere på dagen, da hun sa at veidirektøren har tillit så lenge han sitter i stillingen. Jeg synes det var en litt kryptisk uttalelse, og lurer på om dette er Regjeringens måte å uttrykke tillit til veidirektøren på, eller om uttalelsen må tolkes som at hans tid i direktørstolen snart er over.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-04-18:
«Tidligere samferdselsminister Torild Skogsholm igangsatte arbeidet med utvikling og introduksjon av hydrogen- og biodrivstoff i samferdselssektoren. Bondevik II-regjeringen trappet også årlig opp bevilgningene til formålet over Samferdselsdepartementets budsjett. Lavutslippsutvalget har pekt på at økt bruk av alternative drivstoff er et viktig tiltak for å redusere klimagassutslippene i samferdselssektoren. Ønsker statsråden å trappe opp innsatsen innenfor hydrogen- og biodrivstoff i samferdselssektoren?»
Borghild Tenden (Venstre), 2007-04-18:
Jeg takker statsråden for svaret. I Dagbladet i går, under temaet bil, var det fokus på miljøvennlige biler. Folk ønsker å kjøre miljøvennlig. Det å redusere engangsavgiften på flexi-fuel-biler er viktig. Venstre ønsker å gjøre det. Er det noe også denne regjeringen ønsker å gjøre?
Borghild Tenden (Venstre), 2007-04-18:
Jeg takker igjen for svaret. Ifølge Dagbladet fredag den 16. mars i år vil samferdselsministeren fra Senterpartiet sette av flere milliarder kr fra drivstoffavgiften i et eget fond som skal fremme kjøp av elbiler og annen miljøvennlig transport. Er dette noe arbeids- og inkluderingsministeren fra Arbeiderpartiet støtter?