André N. Skjelstad (Venstre), 2015-12-08:
Endringen gjelder innføring av krav om at søkere mellom 18 og 67 år skal beherske et minimum av norsk muntlig og ha bestått prøve i samfunnskunnskap og norsk for å ha rett til norsk statsborgerskap. Venstre støtter intensjonene i forslagene, som er å sikre at norske statsborgere behersker et minimum av norsk muntlig, har grunnleggende kunnskaper om det norske samfunnet og kunnskap om egne rettigheter, muligheter og plikter i det norske samfunnet. Grunnleggende ferdigheter i norsk og innsikt i det norske samfunnet gir større muligheter for en fullverdig deltakelse i samfunnet. Vi mener derfor at krav om grunnleggende muntlige ferdigheter i norsk for innvilgelse av statsborgerskap er viktig av hensyn til både søkeren av statsborgerskap og samfunnet for øvrig. Språk er viktig for å kunne utøve et sosialt liv og gir også den enkelte tilhørighet til Norge. Med «grunnleggende ferdigheter» menes krav om norskferdigheter tilsvarende det som kreves for å oppnå karakter A2 ved avlegging av muntlig prøve i norsk i introduksjonsprogrammet. Samtidig som vi stiller krav til norskopplæring, er det viktig å si at en i en annen sammenheng bør se på hvordan norskundervisningen gjennomføres. Det er min oppfatning at norskopplæringen i dag er for standardisert og i liten grad tar hensyn til de individuelle forholdene. Det er åpenbart at en akademiker som fra før behersker fire–fem ulike språk, har andre forutsetninger for å lære norsk enn en analfabet. Derfor er det behov for en gjennomgang av språkopplæringen for å se muligheter for større mangfold og større fleksibilitet. Vi har tidligere diskutert behovet for aktivisering som en del av introduksjonsprogrammet, og det er ingen tvil om at en kan bli bedre på å kombinere språkopplæring med ulike former for arbeidspraksis. Å sørge for at flere lærer norsk, handler altså ikke bare om å stille krav, men om å gi et tilpasset tilbud av en kvalitet som gjør at flere kan klare det. Krav til norskkunnskap skal motivere til språkundervisning, ikke utelukke sårbare grupper fra fullverdig deltakelse i samfunnet etter lang botid her. Venstre mener derfor at den foreslåtte utvidelsen av personkretsen til 18–67 år vil kunne ramme såkalte svake grupper. Det er mer krevende å lære språk i godt voksen alder enn når en er ung. Enda vanskeligere er det om man er analfabet. Derfor mener vi det er uheldig med en aldersmessig utvidelse av personkretsen, og vil stemme imot den delen av forslaget. Vi ber derfor om separat votering over forslag til § 8, som innebærer en endring av aldersgrensen fra 55 til 67. Venstre støtter kravet om å gjennomføre test i samfunnskunnskap. For Venstre er det viktig at en sånn test er treffsikker, og at den tester grunnleggende og relevante ferdigheter for en fullverdig deltakelse i det norske samfunnet. Dagens obligatoriske avsluttende prøve i norsk og samfunnskunnskap er ikke like treffsikker som en test av samfunnskunnskap i forbindelse med søknad om statsborgerskap, hvor den ikke er knyttet opp mot undervisningsopplegg i introduksjonsprogrammet. For søkere som har gjennomført programmet, vil en søknad om statsborgerskap kunne ligge flere år fram i tid, og en kan ikke kreve en ny gjennomgang av introduksjonsprogrammet i forbindelse med søknad om statsborgerskap. Videre vil det være søkere som ikke har gjennomført programmet. Vi beklager at det ikke er flertall for å utarbeide en ny samfunnskunnskapstest. Vi er imidlertid glad for at flertallet i komiteen er enig i at en ikke kan legge til grunn et annet språkkrav ved avleggelse av samfunnsfagprøven enn det nivået som legges til grunn for norskprøven. Noe annet ville være en undergraving av ferdighetsnivået som er lagt til grunn i norsk. Det er åpenbart at krav om norskferdigheter tilsvarende resultat A2 også må legges til grunn for samfunnsfagprøven. Videre er det åpenbart at det bør være mulighet til å avlegge prøven muntlig, igjen for ikke å undergrave ferdighetsnivået som er lagt til grunn i norsk. Venstre er derfor glad for at regjeringen nå skal gjennomgå en samfunnsfagprøve for å sikre en utforming av prøven i samfunnskunnskap som korresponderer med A2-nivået i norsk. Vi er også for en gjennomgang for å luke ut spørsmål som åpenbart er utarbeidet med tanke på å knyttes til et pensum som er av en sånn karakter at nordmenn flest ikke vil kunne besvare spørsmålene om de ble utfordret på det.