Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-05:
Dette er et område som har vært debattert lenge. Stortinget vedtok under behandlingen av budsjettet for 2005, etter forslag fra Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og representanten Simonsen, at regjeringen skulle legge til rette for å etablere et kiropraktorstudium i Norge. I slutten av 2012 stilte en enstemmig kirke-, undervisnings- og forskningskomité seg bak en snarlig etablering av kiropraktorutdanning. Verdt å merke seg er det også at i stortingsmeldingen Utdanning for velferd uttrykte den forrige regjeringen at den ville følge opp Stortingets vedtak med sikte på å etablere en kiropraktorutdanning. Det ble imidlertid ikke fulgt opp. I 2012 benyttet 350 000 nordmenn kiropraktortjenester. Det viser at det er behov for tjenesten. Til tross for dette har verken den forrige eller den nåværende regjering til nå prioritert kiropraktorutdanning i de årlige budsjettforslagene. Fra sittende regjerings side jobbes det først og fremst med de generelle tiltakene i Utdanning for velferd, som gjelder hele bredden av helseutdanning. Som statsråden var inne på i sitt innlegg, er det mange årsaker til at man til nå ikke har iverksatt tiltak med hensyn til kiropraktorutdanning. Etablering av en ny utdanning er komplisert, og etablering av en kiropraktorutdanning innebærer oppbygging av et nytt fag- og forskningsmiljø i Norge, noe som er svært krevende, både kompetansemessig og kostnadsmessig. I dag er det kun mulig å ta det første året av kiropraktorutdanning på Bjørknes Privatskole, resten av utdanningen må tas i utlandet. Men selv om det i Norge ikke finnes en fullverdig kiropraktorutdanning, skjer det likevel mye nasjonalt forskningssamarbeid innen muskel- og skjeletthelse. Helse- og omsorgsdepartementet har også bevilget penger til forskning for kiropraktorer og behandlingsformene de utfører. Dette har ført til at flere kiropraktorer holder på med doktorgradsprosjekter, og nylig disputerte den første kiropraktoren i Norge for ph.d.-graden. Det er, som flere har vært inne på, etablert seks medisinske kvalitetsregistre innenfor områdene muskel, skjelett, bindevev og leddproteser. Dette gir gode muligheter for pasientnær forskning om både effekten av og kvaliteten på behandlingstilbudene, noe som gir ny kunnskap og gjør at denne tas hurtig i bruk. Dette forskningssamarbeidet er et viktig arbeid som er med på å ivareta tverrfagligheten innen muskel- og skjeletthelse. Helsepolitikk er viktig for Fremskrittspartiet. Det ser vi også på regjeringens satsinger, der flere gode satsinger er på gang. Hvor viktig helsepolitikken er, illustreres tydelig av hvor mye penger som går til helseområdet i statsbudsjettet. Regjeringens forslag til budsjett på helse- og omsorgsområdet for 2015 var på om lag 174,2 mrd. kr. Behovet for omfattende og kostbare tiltak innen helse er stort, og Fremskrittspartiet er positiv til at regjeringen særlig har prioritert områder som økt pasientbehandling og fritt behandlingsvalg, økt kapasitet og kvalitet i omsorgstjenesten, psykisk helse og rus, helsestasjons- og skolehelsetjenesten og elektronisk samhandling. Det er også store behov innen utdanningssektoren. Blant annet trenger skolehelsetjenesten, som også er et viktig felt, et ytterligere løft. Dette krever ressurser, både økonomiske og menneskelige. Videre skal lærerløftet fortsette, det skal satses ytterligere på realfagene, det er iverksatt et yrkesfagløft, og forskningssektoren skal styrkes. Det er viktig å ta med seg at alt dette er ressursmessig krevende, kompetansemessig krevende og kostbart, og at det derfor må ses på i budsjettsammenheng. Fremskrittspartiet slutter seg dermed til statsrådens ord om saken.