Hilde Frafjord Johnson (Kristelig Folkeparti), 2003-02-11:
Riksrevisjonen har i sin rapport om miljørettet bistand i perioden 1998–2000 påpekt betydelige svakheter, bl.a. når det gjelder den overordnede rapporteringen. Vi arbeider kontinuerlig med å forbedre forvaltningen av norsk bistand. Vi ønsker også å gi Stortinget og den norske offentligheten et så godt bilde som overhodet mulig av innsatsen og hvordan denne bidrar til internasjonal fattigdomsbekjempelse og bærekraftig utvikling, og her vil Riksrevisjonens rapport være til god hjelp. Jeg ønsker å understreke at statistikken over norsk miljørettet bistand generelt er god. Norsk bistandsstatistikk baserer seg i all hovedsak på internasjonale statistikkoder som er utarbeidet av OECDs utviklingskomite, DAC. Det er slik det bør være. DACs sektorkoder gir oss mulighet til å lage oversikter over spesifikke miljøtiltak. I tillegg har vi på norsk side også en markør som gjør det mulig å føre statistikk over tiltak hvor miljø inngår som en integrert del av større tiltak. Det kan imidlertid være en utfordring å gjøre bedre bruk av statistikkbasen i rapporteringen. Dette er noe vi vil se nærmere på. Jeg noterer meg at kontroll- og konstitusjonskomiteens flertall mener at statsråden på eget initiativ burde ha oversendt Stortinget informasjon om at det ikke har latt seg gjøre å foreta en kvantitativ fordeling av den miljørettede bistanden i forhold til de temaer som ble nedfelt i Stortingets behandling av St.meld. nr. 19 for 1995-1996. Jeg kan si meg enig i dette. Vanskeligheten har sin bakgrunn i – og dette var representanten Aukan inne på – at de internasjonale kodene for fordeling og rapportering, DAC-kodene, bare i begrenset grad samsvarer med de fire områdene for norsk miljørettet bistand, slik de hos oss er nedfelt i nevnte stortingsmelding. Et alternativ kan være å formulere målene for norsk miljørettet bistand slik at DAC-kodene kan brukes til å dokumentere hvor mye bistandsmidler som brukes til oppfølging av de ulike politiske føringene. I denne sammenheng bør det også vurderes hvordan de norske politiske føringene kan legges tettere opp mot tusenårsmålene. For å bedre rapporteringen bør det i tillegg vurderes hvordan den eksisterende statistikkbasen kan utnyttes bedre, og hvordan også den kvalitative rapporteringen i forhold til bruken av bistandsmidler til miljøformål kan forbedres. Vi ser nå nærmere på hva de ulike tilnærmingene vil gi i form av ny og pålitelig informasjon i forhold til ressursbruken. Dette er blant de spørsmålene vi vil ta opp i diskusjonen mellom departementet og NORAD når status for oppfølging av Riksrevisjonens påpekninger skal drøftes i etatsstyringsmøtet som skal avholdes i begynnelsen av mars. Selv om utviklingen internasjonalt går i retning av felles planlegging og felles rapportering – og det vil jeg understreke – vil det uansett være en stor utfordring for oss å bedre den overordnede rapporteringen til Stortinget. Det er nylig nedsatt en arbeidsgruppe i Utenriksdepartementet som skal arbeide med dette, med sikte på å få til forbedringer allerede i 2004-budsjettet. Det vil være et første skritt. Det vil trolig først og fremst være i senere budsjetter vi vil kunne få på plass et tilfredsstillende rapporteringssystem. Vi vil ta med Riksrevisjonens rapporter i dette arbeidet. Riksrevisjonens rapporter er et viktig verktøy i arbeidet med å forbedre forvaltningen av norsk bistand, og alle sentrale påpekninger i Riksrevisjonens gjennomgang av miljørettet bistand vil bli tatt opp i den videre dialogen med NORAD. Avslutningsvis vil jeg vise til at NORAD har en omfattende bistandshåndbok som skal legge til rette for sikring av kvalitet i utviklingsarbeidet. Den inneholder også krav til vurdering av bærekraftselementer, herunder miljø. Som en oppfølging av Riksrevisjonens påpekninger på dette punkt har NORAD satt i gang et arbeid for å innarbeide klarere instrukser i bistandshåndboken, samtidig som det utarbeides et klart og lettfattelig miljøvedlegg til håndboken. Det skal ikke være rom for tvil om hva grunnleggende krav til forvaltning av norske bistandsmidler er. Det opplegget NORAD nå arbeider med, er i stor grad basert på et omfattende arbeid foretatt av SIDA i Sverige, og opplegget planlegges ferdigstilt og tatt i bruk i løpet av våren. Jeg vil avslutte med å gjenta at jeg anser Riksrevisjonens rapport for å være et meget nyttig redskap i vårt videre arbeid med å tilrettelegge for relevant og dekkende informasjon til Stortinget og til samfunnet for øvrig.