trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
I et sideinnlegg i Dagbladet 26. november i år skriver representanten Steffensen at vi trenger flere som jobber i kjeledress framfor i dress. Det er godt å se at han har dress på seg i dag. Han viser til at arbeidsledigheten da kan komme ned i 2,2 pst. i 2020. Dette står i sterk kontrast til hva hans partifelle Tord Lien, nåværende NHO-sjef i Trøndelag, sier i Adresseavisen 19. november. Bare i Trøndelag er det 415 konkurser, tvangsavviklinger og tvangsoppløsninger. Konkurransen i næringslivet blir stadig tøffere, marginene blir mindre, og seks av ti NHO-bedrifter mangler ansatte med riktig kompetanse. Jeg vil gjerne spørre den konservative representanten Steffensen fra høyreregjeringen: Kan han trekke fram tre eksempler i dette budsjettet som vil gi økt tilgang på fagfolk for de bedriftene som etterspør det?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
Dette var ikke akkurat et så godt svar. Jeg tror ikke man får flere folk som jobber i kjeledress framfor i dress med det budsjettet som er lagt fram, og jeg må si at med dette budsjettet er det vel fortsatt flere som kan snakke i en katedral framfor å jobbe i en katedral. Derfor er spørsmålet mitt: På førstesiden av avisen Sør-Trøndelag står det den 2. desember at en lokal bedrift som heter Jankos, kunne ha økt omsetningen med flere millioner kroner i Snillfjord dersom de hadde hatt bedre tilgang på fagfolk. Daglig leder Jan Rune Berdal i Jankos sier: «Mye har skjedd siden bedriften ble etablert i 1993. I 2019 er en av bedriftens største utfordringer å skaffe nok folk(…) (…) Av det svaret representanten Steffensen ga her, kan jeg ikke se hvordan vi kan utvikle dette på en god måte, sånn at flere søker på yrkesfag. Det handler om hvilke budsjettposter vi kan peke på som vil gi bedre resultat på dette området.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
«Skaffe seg penger, gods eller gull; arve et slott, det kan vi, men hva er vel det; mot gleder som hverdagen gir» gjennom en læreplassgaranti? Elever lærer med både hode og hender. Skal vi rekruttere flere til de viktige yrkesfagene, må vi starte tidligere. En mer praktisk opplæring for alle skaper interesse, og bedre utstyr i yrkesfagene og læreplass til alle kvalifiserte må til for å utdanne flere stolte fagarbeidere. På førstesiden i Avisa Sør-Trøndelag den 3. desember står det følgende: «Jankos AS i Snillfjord kunne økt omsetningen med flere millioner kroner – dersom de hadde hatt bedre tilgang på fagfolk.» «Oj, oj, oj, så glad jeg skal bli» når høyreregjeringen vil lytte til NHO, LO og Arbeiderpartiet når det gjelder behovet for en kraftigere satsing på yrkesfag i 2020 og i årene framover. Arbeiderpartiet har i sitt alternative budsjett satt av 250 mill. kr mer til satsing på yrkesfag. Norge kommer til å mangle over 90 000 fagarbeidere i 2035. Det vil svekke konkurransekraften til næringslivet og kvaliteten og kapasiteten i sykehjem, barnehager og skoler. Arbeiderpartiet vil ha flere stolte fagarbeidere. Da trengs det en betydelig sterkere satsing på yrkesfagutdanningene enn regjeringens knappe 30 mill. kr til nye tiltak. Regjeringen klapper seg på skuldra for små skritt i riktig retning, men det er «mil etter mil etter mil» i avstand mellom regjeringens manglende satsing og Arbeiderpartiets kraftige satsing på yrkesfag. Det store bildet er at det fremdeles er 6 000–7 000 søkere som ikke får læreplass, hvert år. Det er ingenting å juble over. Av elevene som begynner på yrkesfaglig program, er det hele fire av ti som ikke har oppnådd fag- eller svennebrev etter fem år eller senere. Dette er utfordringer som understreker behovet for en større satsing på yrkesfagene, slik at vi utdanner fagarbeidere arbeidslivet sårt trenger. Arbeiderpartiet vil satse en yrkesfagmilliard i denne perioden – med 250 mill. kr i 2020, 100 mill. kr til oppdatert, moderne utstyr, 45 mill. kr i økt lærlingtilskudd, 50 mill. kr til nasjonal læreplassgaranti, 20 mill. kr til stipend for flere yrkesfaglærere, 20 mill. kr til praksistilskudd, 15 mill. kr til rekruttering av flere lærebedrifter og 200 mill. kr til hospitering for rådgivere i ungdomsskolen. Skal vi utdanne flere stolte fagarbeidere og arbeidskraft som landet trenger i framtiden, trenger vi en målrettet og klar strategi for hvordan vi skal nå dette målet. For å si det forsiktig er det «intet nytt under solen» når det gjelder regjeringens forslag til statsbudsjett for 2020, og da spesielt på yrkesfagområdet. Til slutt vil jeg understreke behovet for en nasjonal læreplassgaranti – ikke bare på vegne av elevene, men ut fra hva et samlet næringsliv er opptatt av. Flere fagarbeidere vil gi et tryggere og bedre arbeidsmarked i framtiden.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
Konkurransen i næringslivet blir stadig tøffere og marginene blir mindre, sa jeg tidligere, og seks av ti NHO-bedrifter mangler ansatte med riktig kompetanse. Og i NHOs kompetansebarometer trekkes spesielt mangelen på fagarbeidere og på arbeidere med fagskoleutdanning fram. Den samme utviklingen ser vi også i mange kommuner, hvor viktige velferdsoppgaver skriker etter ansatte med rett kompetanse – i hele, faste stillinger. I Fagbladet kan vi lese at Norge vil mangle 18 000 helsefagarbeidere i 2035, og allerede nå er det anslått at vi mangler 12 750. Vi mangler fagarbeidere som kan gi barn, unge og eldre god oppfølging av høy kvalitet. Den viktigste satsingen vi kan gjøre, er å investere i framtiden, nemlig i våre barn og unge. Vi trenger flere fagarbeidere for at Norge skal gå rundt, og at vi som samfunn skal kunne ha gode velferdstjenester for alle. Mangelen på fagarbeidere svekker næringslivets tilgang på god kompetanse og kunnskap, som igjen reduserer bedriftenes konkurransekraft. Samtidig truer dette et organisert arbeidsliv og svekker ansattes rettigheter til hele og faste stillinger med gode lønns- og arbeidsforhold. Høyere yrkesfaglig utdanning: Her foreslår Arbeiderpartiet å bruke 47 mill. kr mer enn regjeringen i 2020. Regjeringens «kraftige satsing» på 100 fagskoleplasser – ja, da vet jeg ikke hva jeg skal si om Arbeiderpartiets satsing, som er på 1 000 fagskoleplasser i 2020! Dette handler om hvordan vi skal styrke og tilpasse etter- og videreutdanning for fagskolelærere, så der foreslår vi 20 mill. kr. Arbeiderpartiet mener en kraftfull satsing på yrkesfag må kombineres med et mer forpliktende samarbeid mellom kommuner, arbeidsliv og staten. For å sikre læreplass for alle kvalifiserte søkere med ungdomsrett vil vi innføre en nasjonal læreplassgaranti, og vi foreslår derfor 50 mill. kr til flere prøveprosjekter i vårt alternative budsjett for 2020. Arbeiderpartiet vil ha en målrettet satsing på yrkesfag sammen med partene i arbeidslivet, øke interessen for yrkesfagene og sikre flere tusen ungdommer et fagbrev. «Småting, småting være til nytte. Småting, småting, det er å lytte» – ja, å lytte til hva næringslivet har å si!
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
Litt om fritt skolevalg. Trøndelag er et av de fylkene som kanskje har den mest desentraliserte strukturen for videregående skole. Et fritt skolevalg med rent karakteropptak vil utfordre mange av disse skolene og mange av linjetilbudene. Dette er distriktsskoler som har et lavt elevgrunnlag i utgangspunktet, og hvis noen få velger å søke seg inn til Trondheim eller større steder i Trøndelag, vil mange av disse tilbudene legges ned. Dette er tilbud som er utviklet i samarbeid med lokalt næringsliv, slik at elever som tar yrkesfag eller utdanning på andre områder, får et tilbud tilpasset det miljøet en bor i. Orkdal videregående skole var i sin tid landsgymnas. Det kom elever fra hele landet. Gå god inn – gå bedre ut. Jeg tror ikke vi ønsker oss tilbake til den typen skoler. Vi må opprettholde en desentralisert skolestruktur, som gjør at ungdom kan bo hjemme, lære hjemme og være sammen med kamerater og familien.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Det er fortsatt et problem med høyt frafall i videregående opplæring, og størst er frafallet på yrkesfag. Samtidig fører sentralisering og pålegg om karakterbasert opptak til videregående skole til at flere ungdommer blir tvunget til å flytte på hybel når de er 15 år gamle. Senterpartiet mener at manglende finansiering for yrkesfagelever generelt og borteboende elever spesielt svekker gratisprinsippet i videregående skole. Den 26. november sto Ylva E. Halsen fram i Brønnøysunds Avis og fortalte at hun satt igjen med kun 429 kr av bostøtten å leve for etter at husleien var betalt. Mener Fremskrittspartiet at det er rettferdig at elever som må ta ekstrabelastningen med å flytte på hybel, i tillegg skal leve under fattigdomsgrensen når bostøtten og utstyrsstøtten ikke er i nærheten av det elevene har i utgifter?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Det er en bakside ved fritt skolevalg at elever kan miste tilbud som de ellers kunne hatt i sitt nærområde, fordi de blir utsatt for en konkurranse. Frihet for den enkelte elev kan faktisk være manglende frihet for å opprettholde et skoletilbud. Men vi får si som han sa «med sprukken røst: Intet er nytt under solen». FriFagbevegelse skrev 27. november: «LO og NHO la ned arbeid med læreplaner i protest.» Vi viser da til arbeidet med nye læreplaner i yrkesfagene. De mener de har for liten innflytelse og for korte frister. Mener Fremskrittspartiet at det ikke er viktig at NHO og LO får god innflytelse og frister å forholde seg til, som gjør at de kan komme med gode innspill som ivaretar også arbeidslivets behov når nye læreplaner skal på plass for yrkesfag?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Senterpartiet er positive til innføring av bemannings- og pedagognorm i barnehagene, men for andre år på rad dekker ikke regjeringen kommunenes merutgifter til økt bemanning. Sterkt underfinansierte pålegg gir en risiko for kutt i andre velferdstjenester i kommunene og mulige kutt i kvaliteten i barnehagene. Senterpartiet er bekymret for at underfinansieringen vil føre til flere oppkjøp og nedleggelser. For neste år melder KS at det mangler 275 mill. kr bare i de kommunale barnehagene, og i 2022 er etterslepet oppe i 700 mill. kr for både private og offentlige barnehager. Vi frykter at de private barnehagene må stenge dørene. Hvorfor vil Høyre påføre kommunene og private barnehageeiere svekket økonomi? Og har ikke Høyre større omsorg for de små barnehagene som sikrer barnehagedekning rundt omkring i hele landet?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Jeg setter pris på spørsmålet, for det er klart at vi må sikre kvalitet i skolene rundt omkring i hele landet. Det er en av verdiene i Norge nettopp at vi kan bo og drive i både store og små kommuner og på små og store tettsteder. Representanten Kristensen legger til grunn at Senterpartiet vil skru av lyset, men vi mener derimot det er regjeringen som skyter i blinde og bommer på blink når de skal styre etter snevre tester som PISA, som ikke gir et helhetlig bilde. Det er faktisk et av funnene i PISA nettopp at forskjellene i Norge er mindre enn i andre, sammenlignbare OECD-land. Så jeg tenker at denne bekymringen for at det er så store kvalitetsforskjeller i Norge, kan vi legge helt til side. Vi har mye dokumentasjon fra før som gir oss mye god informasjon om skolen, bl.a. hvordan gutter og jenter har ulike måter å lære på, at vi må skape trygghet, og at det faktisk må settes inn tidlig innsats for elevene.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Senterpartiet er definitivt ikke imot å få kunnskap om innholdet i skolen, men vi mener det finnes en rekke andre måter å gjøre det på enn gjennom snevre tester som PISA. Til og med kunnskapsministeren innrømmer at det ikke gir et helhetlig bilde. Da er det viktig at vi tar innspillene om at lærerne opplever at det er for mye test- og pressjag i skolen. Det blir for lite tid til å prioritere elevene og den oppfølgingen de ønsker å ha i sentrum. Elevene melder også om at tester og press påvirker dem negativt i hverdagen. Vi ser nå at i den utredningen regjeringen har lagt fram for skolestart, er faktisk det å skape trygge elever og trygge relasjoner noe av det viktigste skolen kan satse på og bruke tid på. Det ønsker vi å ta på alvor og sette av tid og ressurser til – tillit til læreren, tillit til eleven, framfor tid på snevre tester.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Jeg er langt på vei enig i resonnementet Venstre legger fram her, at internasjonalt samarbeid er ekstremt viktig. Vi ser definitivt verdien av det og er også glade for i disse brexit-tider at statsråden har vært med på å ta initiativ til at samarbeidet mellom Storbritannia og Norge faktisk blir ivaretatt uavhengig av framtiden og forholdet de har til EU. De er faktisk en av våre viktigste samarbeidspartnere og handelspartnere. I tillegg mener jeg det blir å begrense bildet hvis det er EØS og EU som er området vi vil samarbeide med. Senterpartiet ser goder i å samarbeide med USA, Australia eller andre deler av verden hvor vi kan hente inspirasjon og faglig samarbeid. Når det kommer til Horisont 2020, skal det fornyes nå. Noen av oss var så heldige at vi fikk lov til å reise til Brussel for å høre mer om dette. Det er klart at det er viktig å ivareta det gode samarbeidet som er, men vi kan ikke gjøre det for enhver pris. Vi må faktisk også vurdere hva Norge får igjen, kost–nytte.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Det er en helt bevisst prioritering fra Senterpartiets side at vi heller vil bevilge midler til folk i førstelinjen framfor til byråkrater som sitter på kontor. Det er helt bevisst at vi mener det er lærerne i klasserommene som faktisk må ta den største jobben med å innføre dette i august 2020. Det er faktisk de som skal stå og undervise i emner med helt nye kompetansemål, en helt ny innretning, helt nye tverrfaglige temaer. Jeg synes egentlig det er synd at Kristelig Folkeparti ikke ser det behovet den enkelte lærer har i det enkelte klasserom. Partiet har jo selv vært en sterk forkjemper for en lærernorm, og Senterpartiet mener at lærertetthet faktisk er noe av det viktigste for god læring i klasserommet. Men da må man også anerkjenne hva de lærerne har tid og kompetanse og mulighet til å drive med, bl.a. ved innføring av nye læreplaner. Det er helt avgjørende for at det skal bli en suksess.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Jeg vil fortsette med studentboliger, for antall studenter i boligkø hos landets studentsamskipnader er fortsatt altfor høyt. Senterpartiet vil i dette budsjettforslaget følge opp målsettingen om 20 pst. dekningsgrad ved å øke antall boenheter i 2020 med 500 utover regjeringens forslag. Samtidig ser vi at regjeringens innretning på tilskuddet ikke klarer å fange opp enorme behov for rehabilitering, samtidig som det er begrensninger i kostnadsrammen. Mener representanten Melby at arbeidet med å ta tak i problemene med finansieringen går fort nok? Eller er hun enig i studentenes kritikk – at studentboliger må bli prioritert enda høyere, og at tiltak for bygging må på plass enda raskere?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Kristelig Folkeparti og Senterpartiet har stått sammen i flere viktige saker, bl.a. i arbeidet for lokalt folkevalgt styre. Fylkeskommunene får for 2020 et nulloppgjør økonomisk. Parallelt med en påstått satsing på nye oppgaver, yrkesfag og nye læreplaner i videregående skole risikerer vi derfor en massiv nedbygging av linje- og skoletilbud – imot fylkespolitikernes vilje. Om ikke trang økonomi er nok, kommer i tillegg regjeringens krav om karakterbasert opptak – som i motsetning til det representanten Grøvan sier, faktisk ble påstått konkludert i utdanningsnytt.no for to dager siden av statssekretæren i departementet. Hvorfor aksepterer nå Kristelig Folkeparti å pålegge alle en tvangstrøye med karakterbasert opptak til videregående skole, og hvordan tenker Kristelig Folkeparti at skolen skal ivareta de elevene som strever, når de nå bli presset bort fra nærskolen sin?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Tidlig innsats og fagfornyelsen ønsker vi velkommen. En gjennomgang av seksårsreformen har også vært viktig for Senterpartiet, fordi forskere, lærere og foreldre har vært bekymret for hvordan de yngste elevene har det på skolen etter at skolestarten ble senket fra sju til seks år. Det første skoleåret skulle gi rom for lek og tid utenfor klasserommet og være en myk tilvenning til skolegangen. Regjeringen kvitterer ut Kristelig Folkepartis og Senterpartiets forslag i statsbudsjettet for 2020 ved å vise til forskning som underbygger vår skolekritikk. Forskningen peker bl.a. på behovet for mer elevsentrert undervisning og rom for bedre lærer og elev-relasjoner. Hvordan kan da regjeringens svar være å innføre kompetansemål i to nye fag i 2. klasse? Er regjeringen uenig i funnene som forskningen viser?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Jeg takker for svaret. Men når lærere, elever og foreldre fortviler over at de yngste elevene blir utsatt for et press de ikke er modne for, og som hemmer framfor å fremme læring, må vi anerkjenne at målkrav ikke nødvendigvis er løsningen. Elevene kjenner på «må, må, må, skynde meg å gå, gå, gå» – de har aldri tid nok til alt de skal rekke. Ser statsråden det fra elevenes side om at det kan bli for mange tester, eller vil argumentet om et påstått behov for mer kunnskap alltid veie tyngst?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Studieplasser er viktig for å møte framtidens kompetansebehov. Mangel på kvalifiserte lærere er den største utfordringen skolen står overfor, for å bli bedre og for å ta i bruk nye læreplaner. Derfor er vi kritisk til at regjeringen fortsetter å styre mot lærerkrise og faktisk forsterker denne ved en rekke tiltak, bl.a. nedlegging av lærerutdanninger i regioner som vi vet har underdekning av kvalifiserte lærere. Hvordan forsvarer statsråden at studiesteder med gode søkertall på lærerutdanningen, som Nesna, blir nedlagt når underdekningen av lærere vil vokse og andelen ufaglærte ansatte i skolen fortsatt er rekordhøy, spesielt i Nord-Norge?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Det er bra at statsråden har tiltro til institusjonene, og det er klart at faglig autonomi er ekstremt viktig. Men samtidig mener vi at offentlige rammer og finansiering alltid vil påvirke institusjonene. «Aldri i livet» om det er annerledes. Tidligere i høst reagerte Politiforum på kutt av studieplasser ved Politihøgskolen med sjokkstemning og vantro. Utdanningsinstitusjoner og Stortinget forholder seg nemlig til én regjering. Da lurer jeg rett og slett på hva som gjør at styrets vedtak for Nord universitet veier tungt, mens styrets vedtak for Politihøgskolen blir satt til side når kutt av studieplasser tas i Oslo mot deres råd.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Nå er det en del påstander som har kommet her, som det er på sin plass å svare på. Jeg får starte med representanten Mathilde Tybring-Gjedde, som påstår at Senterpartiet gjør kutt i lærerspesialister og kutter i testregimet uten at de ser noen satsing. Men da må jeg selvfølgelig si at en skal ikke lese mye mer før en finner mange satsinger i Senterpartiets alternative statsbudsjett, bl.a. på elevene og deres læringsmiljø. Representanten Kristensen er forskrekket over at forskjeller i skolen er noe jeg ikke vil bruke opp mot PISA. Poenget mitt er at vi har fullstendig ulik inngang til det spørsmålet. Senterpartiet har jo som fanesak at vi vil ha skoler nært folk i hele landet. Det handler selvfølgelig også om at det er et kvalitetsfortrinn, for vi mener at tilgang på utdanning er et gode og er viktig for velferdsstaten Norge. Vi mener at lærertetthet og kvalifiserte lærere ved alle disse skolene også er et viktig pre for at elevene skal få gode læringsmiljø. Elevene sier jo selv, bl.a. via SkoleProffene og Forandringsfabrikken, at trygghet for å lære er noe av det viktigste de trenger og etterspør. Dette vil Senterpartiet følge opp. Å redusere testregimet er en del av dette. Høyre ser dessverre på elevene som materiale på et samlebånd, der man måler, tester, justerer og sender delene videre i produksjonslinjen. Når det gjelder kutt i lærerspesialister, er vi også godt innenfor, fordi pengene heller bør gå til å sikre kvalifiserte lærere og rekruttering framfor at vi nå skal sette enda et nytt mål, nye ambisjoner, noe som virker nærmest urealistisk når vi vet hvor stort behovet for kvalifiserte lærere er allerede i dag. Så er det representanten Synnes Emblemsvåg, som kritiserer Senterpartiets kutt i EØS-midler: Da er det jammen godt å vite at vi kan delta i Horisont- og Erasmus-program uavhengig av dette medlemskapet. Det er godt at forskning og internasjonalt samarbeid skjer over hele verden. Representanten fra Høyre deler heldigvis Senterpartiets syn på at finansiering av utdanning og forskning er viktig. Derfor ønsker Senterpartiet å vri tilskuddet til høyere utdanningsinstitusjoner mer over på basisfinansiering, for det er det som sikrer at en får aktiviteten som skal være en forutsetning for kvalitet og det å ta Norge videre. Forskningsinstitutter setter vi også av mer midler til enn regjeringen, for det er det som gjør at vi kan ta forskningen i bruk. Tilgang på utdanning i hele landet er en av de godene vi vil fortsette å jobbe for.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Til å begynne med vil jeg snakke litt om valget som har vært. Det er ingen tvil om at lokalvalget og fylkestingsvalget i år til dels rystet en del av det politiske miljøet i Norge. Regjeringspartiene gikk kraftig tilbake, og opposisjonen kjenner på at vi har fått et forsterket mandat til å stå her og opprettholde vår kritikk. Deler av den kritikken går nettopp på at vi må fortsette å jobbe for at oppgaver skal bli flyttet ut fra sentrale styresmakter og over til lokal forvaltning. Vi skal ikke underslå at dersom det blir gjort vedtak om en nasjonal ordning for opptak til videregående skole, skjer det på kant med og på tross av at man i både Innlandet og Viken har gått til valg og inngått plattformer med opptak til videregående skole som en viktig sak. Trøndelag og Oslo utreder, Vestland får tøffe omlegginger i videregående skole, og Troms og Finnmark og flere står midt oppi dette. Tillit er løsningen. Takk for debatten og god jul!
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Jeg tar ordet for å legge til litt utover det saksordføreren og komitélederen sa her. Jeg vil nemlig legge til at flere av de private høyskolene som mottar statlig tilskudd, selv har vært pådrivere for at staten skal stille strengere krav til dem og mer på linje med de statlige institusjonene. Forslaget har fått tilslutning blant flere av de berørte institusjonene. Det bør være høy kvalitet for å få statlig tilskudd, noe institusjonene selv er enig i. Samtidig er vi opptatt av å påpeke at kravet om institusjonsakkreditering ikke må bidra til strukturrasjonalisering. Departementet mener at det vil stimulere til en struktur med færre og sterkere institusjoner, så da er vi opptatt av oppfølgingen av utviklingen her. Lovendringen kan nemlig begrense muligheten for statlig finansiering. Selv om institusjonsakkreditering ikke skal utløse tilskuddene automatisk, vil kravet være med på å sortere hvem som søker, og hvilke læresteder som får tilskudd. NOKUT uttalte at ressursbruken nok vil overgå den kvalitetsmessige gevinsten, og Senterpartiet forutsetter at departementet følger opp de private høyskolenes situasjon samt ressursbruken sammenlignet med andre hensyn. Vi ønsker ikke å svekke mangfoldet av høyere utdanning. Senterpartiet vil ikke med dette støtte strukturelle grep som svekker det sammensatte og desentraliserte tilbudet norsk høyere utdanning må ha. Men jeg er enig i forslaget om å behandle statlige og private institusjoner likt, forutsatt at unntaksbestemmelsen blir reell og ivaretar faglig bredde. Vi understreker at målet er å sikre kvaliteten i utdanningstilbudet. Hvis institusjonene må gjennomføre kostbare tilpasninger som overgår nytte, må dette bli fulgt opp, og kravene for å få akkreditering må bli vurdert lettet på. Vi vil hindre sentralisering i sektoren, og hvilke krav som blir stilt ved akkreditering av institusjoner og tilbudene blir avgjørende for gjennomføringen. Strukturreformen i høyere utdanning viser behovet for en vurdering av akkrediteringskravene, for å sikre en bedre arbeidsdeling i sektoren og mulighet til å ivareta institusjonenes brede samfunnsmandat. Med dette forbeholdet står vi bak flertallsinnstillingen: Senterpartiet er opptatt av å ha et bredt utdanningstilbud sammensatt av både mindre og større institusjoner og studier i både offentlig og privat regi.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
La meg starte med den motsetningen som Høyre drar opp, der en sier det er en motsetning mellom trivsel og læring, en motsetning mellom å satse på tidlig innsats og skolemat. Det er jeg helt uenig i. Det er en motsetning i skolepolitikken som kun fins i Høyres ideologiske blikk på skolen. Arbeiderpartiet mener og vi viser i våre budsjetter at det er mulig å satse på begge deler. Vi har en enorm satsing, over 1 mrd. kr, på tidlig innsats i skolen, på kvalitet, på vår lese-, skrive- og regnegaranti, og samtidig klarer vi å prioritere SFO, som det ble sagt, og skolemat. Jeg skulle også ønsket at Arbeiderpartiet styrte, og at vi fikk lov til å lage hele budsjettet. Vi klarer ikke på ett år å innføre alt som vi ønsker. Vi har også sagt i vårt budsjett at det vil ta tid å snu de grepene som høyreregjeringen har gjort, og få innføre det som er vår politikk. Men det viktigste vi gjør i våre budsjett, er å starte på det. Vi starter på en opptrapping mot gratis SFO, en opptrapping med skolemat på alle skoler, og så tror jeg representanten fra Høyre vet at så store løft klarer en ikke å gjøre på et år.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
Jeg vet at representanten Tybring-Gjedde er veldig opptatt av å klare å prioritere i budsjettene. Arbeiderpartiets alternative budsjett er veldig tydelig – til og med bedre enn regjeringas – på nettopp å prioritere det som er viktig, slik at en klarer å få til en enorm satsing både på tidlig innsats og skolemat, på læring og trivsel. Når det kommer til spørsmålene om kompetansekrav og lærerspesialistordningen, har det vært viktig for Arbeiderpartiet å se de realitetene som er i skolen. Jeg synes det er synd at regjeringen er så pass blind for de endringene som skjer i skolen. Nå står vi overfor en enorm lærermangel. På Høyres vakt har det aldri vært flere ukvalifiserte som er i norske klasserom og underviser norske elever. Derfor har vi gått imot 4-kravet. Derfor har vi gått imot et kompetansekrav med tilbakevirkende kraft, og vi omprioriterer de midlene til en bredere satsing på etter- og videreutdanning. Lærerspesialistordningen er en ordning som fagforeningene er imot. Vi synes den er dårlig, og derfor vil vi ikke ha den.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
Egentlig kunne dette svaret vært veldig kort. Vi vil gjøre det over fire år, slik det er når en har valgprogrammer. Vi er sånn sett glad for at Fremskrittspartiet har stor tro på Arbeiderpartiets prestasjoner i politikken og på hva vi kan klare å få til. Vi deler jo iveren for Viking og håper på gode prestasjoner i cupfinalen nå i helga. Men jeg må bare gjenta at vi klarer ikke å ordne alt på ett år. Vi har satt av 3 mrd. kr mer til kommuneøkonomien. Det ville betydd et helt annet rom for å innføre fagfornyelsen, til flere lærere, til bedre innkjøp av flere læremidler og mer tid. Vi har nå sagt at vi vil ha en annen, helhetlig plan for digitalisering av skolen, og vi har i tillegg fremmet et løst forslag i dag om tolv måneders studiestøtte for studentene og endringer i konverteringsordningen. Dette er noe vi også er opptatt av.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
Jeg vil også benytte anledningen til å si at jeg besøker veldig mange skoler og snakker med mange lærere. Lærere som representanten møtte på Bangsund skole i Namsos, burde ha stemt på Arbeiderpartiet og håpt på at vårt budsjett fikk flertall. Der ligger det penger til innføring av gratis skolemat og penger til miljøterapeuter, til flere lærere og til en kraftfull satsing på tidlig innsats, som ville betydd egne innsatsteam for å hjelpe elever som sliter i forskjellige fag. Da hadde de fått alle ønskene sine innfridd. Jeg vil bare gjenta at det er ingen motsetning mellom å satse på skolemat, som vi også gjør på helsebudsjettet vårt – det er viktig å understreke – og den enorme satsingen, med flere milliarder mer enn regjeringa, som vi har på skole. La meg igjen benytte anledningen til å si at lærerspesialistordningen er vi imot, en ordning som vi hørte på høringen at også fagforeningene er imot. Evalueringene viser at den fungerer ekstremt dårlig, og den er innført mest som et prestisjeprosjekt fra regjeringa. Det viser seg at det hjelper ikke skolene noe.(Presidenten klubber.) Jeg tror ikke regjeringa bør være overrasket over at vi er imot den ordningen. (Presidenten klubber.)
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
Statsrådens historiefortelling om Arbeiderpartiets budsjett kan vi komme tilbake til, for jeg har lyst til å ta opp en viktigere sak med statsråden nå. I går kom det en dom i Borgarting lagmannsrett, saken til lærer Clemens Saers. Læreren som ble angrepet av en elev, tapte i går sin sak – kampen han har ført mot skoleeier og skoleleders ansvar i den typen saker. Jeg har utfordret statsråden på dette tidligere, og jeg tenker ikke at vi skal gå inn i enkeltsaken, men med bakgrunn i den dommen som nå har kommet, tror jeg det blir en del bekymrede diskusjoner på lærerrom rundt omkring i hele landet i dag. Saken mener jeg i stor grad handler om hvordan skoleeier og skoleleder skal ta ansvar for lærernes liv og helse i klasserommet. I sist runde vi hadde i Stortinget, understreket statsråden at ja, de har et ansvar. Men i lys av denne dommen som har kommet, ser statsråden også et behov for å gjøre noe med lovverk og regelverk for å understreke dette i større grad?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
Jeg er glad for at vi er enige om akkurat det – at lærerne skal være trygge på jobb, på samme måte som elevene. Det var jo full støtte i Stortinget for endringen i opplæringsloven § 9 a da den ble gjort, men jeg tror denne dommen viser at det har vært noen utilsiktede konsekvenser av den endringen i lovverket. Tidligere har statsråden sagt at han håper at utvalget som skal se på endringene i opplæringsloven, også tar grep og ser på dette, og det er bra, men det er også en prosess som vil ta tid. En av de tingene i hvert fall jeg ser for meg som bør være mulig å gjøre med en gang, er innenfor gjeldende regelverk å sikre lærerne rett til kontradiksjon i saker som omhandler § 9 a. Det ville vært et viktig skritt i riktig retning for å sikre lærernes rettssikkerhet i de pågående sakene. Vil statsråden være villig til å se på den typen endringer i praksis for å sikre lærerne rettssikkerhet?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
Det siste er vi helt enige om, og jeg synes også svaret fra statsråden om at man gjør en grundig gjennomgang, er veldig bra. Så håper jeg at han tar med seg oppfordringen fra oss på Stortinget om at spesielt dette med retten til kontradiksjon vil være viktig å se på i den prosessen. Jeg vil gjerne utfordre statsråden på følgende: Som sagt tror jeg det vil være mange diskusjoner rundt omkring i norske lærerrom de neste ukene om hva denne loven – og dommen – betyr. Kan statsråden gi noen signaler om når denne gjennomgangen eventuelt blir konkludert, når lærerne kan få noen svar når det gjelder selve opplæringsloven, men kanskje spesielt dette med retten til kontradiksjon – om det blir i løpet av vårparten, eller om det er et lengre løp statsråden ser for seg?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
Det er rørende å høre bekymringen fra Høyres representanter for Arbeiderpartiets politikk. Jeg tror vi nesten kan slå fast at representanten Mathilde Tybring-Gjedde er litt lettskremt. Jeg kan forstå at det er litt forvirrende for Høyres representanter å lese Arbeiderpartiets alternative budsjett. Så store satsinger som vi har lagt opp til, er man jo ikke vant med fra regjeringspartiene. La meg en gang for alle ta dette med plikten til tidlig innsats. Her er det helt tydelig at representanten Tybring-Gjedde er «in love with a fairy tale», for Høyres historiefortelling om dette er ikke annet enn et eventyr – et eventyr man kanskje forteller hverandre på Høyres Hus og tror på, men det stemmer altså ikke. Vi hadde vårt eget alternative forslag, som ble nedstemt, og stemte for loven i sin helhet. Vi har også sagt at det er viktig med tidlig innsats om en sliter i f.eks. naturfag, at også de elevene skal få hjelp. Er det å nedprioritere? Nei, på ingen måte. I tillegg viser Arbeiderpartiets budsjett at vi er villig til å prioritere ressurser til dette. Vi setter av de nødvendige pengene til vår lese-, skrive- og regnegaranti, i motsetning til høyrepartiene, som kun driver på med skrivebordsplikt, uten å følge opp med de nødvendige ressursene. Det er høyrepartiene som har noe å svare for, og ikke vi. Jeg skulle gjerne hørt representanten Tybring-Gjedde svare på det som nå ligger i statsbudsjettet om at regjeringa ser på å utvide plikten til flere årstrinn. Det er helt på tvers av det Høyre nå står og sier om at man skal prioritere, når de nå går med på det Arbeiderpartiet har sagt lenge, at dette bør gjelde for flere årstrinn. I tillegg – til statsråden som driver med en spesiell historiefortelling om etter- og videreutdanning: Arbeiderpartiet har mer til etter- og videreutdanning for lærere enn regjeringa. Vi har dog en bredere satsing som handler om flere fag, og som i tillegg handler om klasseledelse, i motsetning til Høyre og regjeringa, som jeg synes har en mer snever ordning som tar utgangspunkt i en avskilting av kompetente lærere, noe vi er imot. Så synes jeg det er forunderlig å høre regjeringspartiene snakke om fagfornyelsen. For det første stusser jeg litt over omfanget av denne fagfornyelsen som nå skal komme. Det skulle egentlig bare være en justering av en tidligere reform. Nå er det den største endringen på lang tid. I tillegg makter ikke regjeringa å følge opp med de nødvendige ressursene for å få innført denne reformen. Så jeg skulle gjerne sett at statsråden kunne svare på om kommunene kan forvente at det blir flere midler til lærebøker de neste årene som kommer. Nå har de fått en liten sum som ikke er i nærheten av nok. Man har ikke fått tid til kursing eller til forberedelser, og det burde regjeringa gjort når man nå snakker om en så stor endring, men ikke er villig til å betale for det.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2019-12-06:
Jeg vil bare minne representanten Hagen om at det er Stortinget som bevilger kommunerammene, og vil egentlig anbefale at representanten tar et møte med KS og får høre litt mer om konsekvensen av regjeringas dårlige kommuneopplegg ute i landet. Det er også rørende å se at den bekymringen fra høyrerepresentantene over Arbeiderpartiets politikk fortsetter. Det høres ut som om høyrerepresentantene nesten mener det var synd at ikke Arbeiderpartiet vant valget, og at en skulle ønske seg at det var vårt alternative budsjett som ble vedtatt i dag. Først og fremst synes jeg at denne retorikken avslører en kjent strategi, at Høyre heller snakker om andre for å skjule svakheter og et kjedelig budsjett uten profil som regjeringa legger fram. Så merker jeg meg at statsrådene ikke har hvileskjær i å skrive julekort. Jeg håper de nå deltar på slutten av debatten. Jeg er glad for at høyere utdanningsministeren har meldt seg, og håper også at statsråd Sanner melder seg på slutten av debatten og er med på å forsvare sitt budsjett og noen av de utfordringene han har fått fra opposisjonen i diskusjonen.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2019-12-06:
Det er ingen hemmelighet at Arbeiderpartiet og Høyre «swinger» seg til ulike sanger i skolepolitikken. Arbeiderpartiet har gratis skolemat som sin viktigste sak, og Høyre har prioritert flere gode lærere og tidlig innsats. Det som overrasket meg i det alternative budsjettet til Arbeiderpartiet, var at selv med 10 mrd. kr i skatteøkninger er man ikke i nærheten av å betale for sine viktigste skoleløfter. Arbeiderpartiet har lovet gratis SFO til alle 1.-klassinger, men finner rom til kun noen timer i uken. Arbeiderpartiet har lovet en stor fritidsreform der alle fritidsaktiviteter skal inn i SFO og AKS, men i sitt alternative budsjett foreslår de bare 47 kr per elev. Det blir ikke mye langrenn og turn for 25 øre dagen. Skolemat koster i hvert fall 3,6 mrd. kr. Arbeiderpartiet foreslår å bevilge 16 pst. av totalkostnaden, samtidig som den andre halvparten av regningen sendes til kommunene. Mitt spørsmål til representanten Tvedt Solberg er om han vet hvor mange milliarder kroner Arbeiderpartiet må finne i skolebudsjettene fremover for ikke å ha et løftebrudd.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2019-12-06:
25 øre til å innføre en fritidsreform kaller ikke jeg en opptrapping. Det kaller jeg småtterier som kommer til å spise opp skolebudsjettet. Det er det som er poenget. For selv Arbeiderpartiet kan ikke bruke en krone flere ganger. Hvis planen ikke er å øke skattene med 10 mrd. kr hvert år, er det ikke rom fremover til å satse på tidlig innsats og gode lærere. Man trenger egentlig ikke bare se på fremtidige budsjetter. La oss ta dette budsjettet. Nå har Arbeiderpartiet snudd om kompetansekrav til lærere, snudd om skjerpet karakterkrav til lærerutdanningen, og nå har man også snudd om lærerspesialistordningen – en ordning som over 1 000 lærere søker seg til, som gjør at man får attraktive karriereveier i klasserommet med elevene og ikke må ut av klasserommet. Da er egentlig mitt spørsmål til representanten Tvedt Solberg: Vet han hva som blir det neste kompetansetiltaket som Arbeiderpartiet kommer til å måtte kutte og nedprioritere i årene fremover, dersom man ikke skal unngå løftebrudd om skolemat og SFO?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2019-12-06:
Til representanten Henriksen: De store tallene jeg er mest bekymret for, er de som ikke er i dette budsjettet i år, men som åpenbart kommer i budsjettene senere, og som kommer til å bli sendt med til kommunene, som allerede har nok med å prioritere gode lærere, tidlig innsats og spesialundervisning. Så ønsker jeg å være tydelig til representanten Karin Andersen: Fagfornyelsen er et resultat av vårt kunnskapssyn, vår tro på at skolen skal både danne og utdanne, og at gode lærere kan variere undervisningen og ruste elever til et samfunn som endrer seg. I motsetning til hva SV påstår, har ikke SV og Høyre vært uenige om at lærere kan ta i bruk ulike metoder, lekbasert læring. Barn er ulike og lærer på ulike måter. Forskjellen på SV og Høyre er at SV først og fremst er interessert i å detaljstyre hvordan lærerne underviser, mens Høyre er opptatt av å vite at elevene også lærer. Vi er opptatt av åpenhet om at de elevene som sliter, får den oppfølgingen, og at det ikke hemmeligholdes fordi det er best for lokalpolitikerne i en kommune. Fagfornyelsen kommer til å sikre at flere får variert praktisk undervisning, men det avhenger også(presidenten klubber) av at lærerne er faglig oppdatert. Det prioriterer vi. (presidenten klubber)
Guri Melby (Venstre), 2019-12-06:
Representanten sa i stad at det var viktig å forholde seg til realitetene i skolen. Jeg besøker ganske mange skoler for å få vite litt om hvordan ting er. Bare for et par uker siden var jeg på Bangsund skole i Namsos. Det er en av de kommunene som nå innfører gratis skolemat. Da jeg spurte dem hva de var opptatt av, hva de trenger mer penger til, nevnte de at de ønsket seg miljøterapeuter, de ønsker seg mer kompetanse på grunnleggende lesing. De ønsket seg flere bøker i skolebiblioteket, og de ønsket seg nytt skolekjøkken. Det var ingen jeg møtte, som sa at de ønsket seg gratis skolemat. Likevel har det vært et av Arbeiderpartiets viktigste løfter. Det er noe man bruker penger på i budsjettet, og samtidig kutter man i lærerspesialistordningen, som representanten Tybring-Gjedde var inne på. Man kutter 160 mill. kr av de 200 mill. kr som ligger inne, altså omtrent en utradering av hele ordningen, en ordning som er populær på mange av de skolene som har fått det, som bidrar til et faglig løft både for den enkelte og for hele skolen. Spørsmålet mitt er: Hvorfor vil Arbeiderpartiet kutte i kompetansetiltak som skolen trenger, og heller satse på gratis brødskiver som ingen etterspør?
Guri Melby (Venstre), 2019-12-06:
Takk for spørsmålet. Bygging av studentboliger har vært høyt prioritert av Venstre i mange år – og av regjeringen. Det har også vært det tydeligste kravet fra studentene at vi satser på å bygge studentboliger, og at vi innfører elleve måneders studiestøtte. Begge deler har regjeringen prioritert høyt og levert på. Det har aldri vært bevilget så mye penger til studentboliger som under den nåværende regjeringen. Utfordringen har vært, som også representanten peker på, faktisk å få realisert alle disse byggene som vi bevilger tilskudd til. De grepene regjeringen har tatt, har bl.a. vært å heve grensen for hvor dyr bolig man kan bygge – noe som bør gjøre det lettere å få realisert flere boliger i årene framover. Jeg mener at vi er nødt til å ta tak i dette området. Det har nok tatt litt tid for samskipnadene å omstille seg til et så høyt utbyggingstempo som det denne regjeringen, i motsetning til den forrige, har lagt opp til. Jeg tror vi må se på alle virkemidlene vi kan ta i bruk for å sikre at vi faktisk får realisert de byggene som regjeringen fortjenstfullt har bevilget penger til.
Guri Melby (Venstre), 2019-12-06:
Jeg skulle gjerne sett at vi hadde greid å få opp tempoet enda mer i byggingen av disse studentboligene. Jeg mener at regjeringen for så vidt har gjort jobben, i og med at man har satt av penger til tilskudd til studentboliger. Utfordringen med at vi ikke greier å få realisert dette tilskuddet, er ganske sammensatt. Det handler bl.a. om kommunenes evne til å regulere fort nok. Det handler om samskipnadenes evne til å snu seg rundt og faktisk få realisert de boligene vi trenger. Og så er det også et faktum at der behovet ofte er størst – ikke alltid, men ofte – er i pressområder, der det også kan være veldig dyre tomtepriser. Der kan også kommunene bidra til å sikre at samskipnadene får tilgang på en lettere måte. Jeg tenker at dette er et område der vi trenger å tenke litt nytt, og der vi må se på nye tiltak som kan bidra til at vi får realisert enda flere studentboliger. For eksempel er det å sikre det som et eget reguleringsformål noe Venstre har jobbet med, og jeg håper at regjeringen fortsatt vil ha et høyt trykk på dette arbeidet framover.
Guri Melby (Venstre), 2019-12-06:
Først vil jeg si at jeg har stor respekt for den jobben som SV gjorde med barnehageløftet tidlig på 2000-tallet – det å sikre at alle faktisk fikk en lovfestet rett til plass. At vi fikk en massiv utbygging både fra kommunene og fra private utbyggere, har vært en av de største velferdsreformene, og det skal SV ha stor ære for. Men en annen ting som SV da gjorde, var å prioritere veldig høyt å sette ned prisen for absolutt alle. Jeg tror det var riktig på det tidspunktet, for det var veldig høye priser mange steder. Nå er det sånn at de fleste betaler rundt 3 000 kr for en barnehageplass, som er en relativt rimelig pris. Samtidig har vi sett at den prisen var en terskel for mange med lav inntekt. Da ville vi heller få til en ordning der vi fjernet den terskelen for familiene som har lav inntekt, istedenfor å bruke mange milliarder på å kutte prisen enda litt mer for alle oss som har god råd. Jeg skjønner ikke helt hvor representanten har tallene fra. De tallene jeg har, sier at over 26 000 unger benytter seg av ordningen med gratis kjernetid, og vi har mange forskningsrapporter som sier at dette funker. Det gjør at flere innvandrerbarn går i barnehage. Det gjør også at de lærer mer når de begynner på skolen, og at de får bedre norskkunnskaper.
Guri Melby (Venstre), 2019-12-06:
Det er mange ting som har blitt løftet i debatten, og som jeg er fristet til å kommentere, både når det gjelder barnehage, skole og SFO. Jeg tror vi får rikelig anledning til det i senere debatter også i denne sal. Det jeg synes er litt viktig å korrigere, er det bildet som framstilles her av regjeringens satsing på forskning og høyere utdanning. Siden denne regjeringen tiltrådte, har FoU-bevilgningene over statsbudsjettet økt med 12,5 mrd. kr. Det er også sånn at 2020 er det femte året på rad med over 1 pst. av BNP til FoU over statsbudsjettet. Dette skjedde første gang i 2016, så det viser at det er en helt annen takt for FoU-innsatsen med dagens regjering enn vi hadde med de rød-grønne. Vi følger opp alle opptrappingsplanene som lå i langtidsplanen for forskning, i dette statsbudsjettet. Det er økning i antallet studieplasser, og det er en sterk satsing på forskning i universitetssektoren og ikke minst i forskning og utvikling i næringslivet. Det er ingen tvil om at dette er en regjering som er på lag med forskning og høyere utdanning, og som gir veldig viktig påfyll til innovasjon og omstilling i Norge.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2019-12-06:
Det er ingen tvil om at dagens regjering har målrettet sine satsinger mot kvalitet og innhold. Derfor har vi hatt en betydelig satsing på nettopp barnehagesektoren. Vi har styrket bemanningsnormen, vi har styrket pedagognormen, vi har satset på innholds- og kvalitetsløft gjennom etter- og videreutdanning, vi får oppfølging av styrerne, og ikke minst har vi fått på plass en rammeplan. Vi jobber nå målrettet med en barnehagelov som skal være med på å skape nødvendige rammer og videre oppfølging og dermed en kvalitetsstyrking i nettopp denne sektoren. Det er helt klart, vi har målrettet våre satsinger. Det har også gjort at vi har skapt rom for f.eks. å innføre gratis kjernetid for alle toåringer, treåringer, fireåringer og femåringer, noe som har vært et viktig sosialt utjevnende tiltak for å bidra til at vi får et samfunn som inkluderer alle, og der alle har muligheten til å være med i dette barnehageløftet.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2019-12-06:
Det er ingen tvil om at vi har fulgt opp barnehagereformen og de finansieringene som ligger i den, på samme måte som det som lå til grunn da vi overtok Kunnskapsdepartementet, nemlig at bemanningsnormen er fullfinansiert. Men jeg vet også at det har vært utfordringer i problemstillingen knyttet til toårig etterslep, og at det har vært viktig å adressere. Derfor har det vært lett for de borgerlige partiene å komme til enighet om en overgangsordning. Jeg registrerer i en henvendelse som kom fra Private Barnehagers Landsforbund i går, at de estimerer at vi i 2020 vil få en økning i overføringer til barnehagesektoren på om lag 360 mill. kr. Det er en fin økning i forhold til nivået for 2019. Det er noe lavere enn det som kanskje lå i estimatet fra Kunnskapsdepartementet i svar på et skriftlig spørsmål, men det er en økning, og jeg ser fram til at overføringene fortsetter å øke etter hvert som kommunene innfører bemanningsnormen.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2019-12-06:
Som jeg sa i mitt forrige svar: Finansieringen av bemanningsnormen fra dagens regjering la seg på nøyaktig samme prinsipp som da Senterpartiet satt i regjering. I tillegg har vi lagt inn ekstra midler nettopp for å ivareta problemstillingene med etterslep og ivaretakelse av små ideelle barnehager. Det mener jeg at vi har fått en ganske brukbar ordning på. Det vil selvfølgelig være noen utfordringer, men jeg vil minne om at da vi behandlet barnehageloven i Stortinget for en del år tilbake, var det faktisk så mye som 75 pst. av barnehagene som allerede var på nivå med barnehagenormen. Det er noe med å se hva som er de faktiske forhold i denne saken. Vi har fått en betydelig opptrapping ute i sektoren. Det ser vi nå ved at det estimert for 2020 rapporteres om økte overføringer til barnehagesektoren. Dermed mener jeg at vi er på god vei til å oppfylle denne normen på en god måte.