Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-03:
Der andre partier opp gjennom har snakket om en eldremilliard, en tannhelsemilliard eller en klimamilliard, har regjeringen vi har nå, lansert konseptet 0,1 pst.-milliarden. Det er noen ganske få personer denne regjeringen tror på mer enn noe annet. Det er de 0,1 pst. rikeste i Norge, de i overkant av 4 000 menneskene som så langt samlet har fått 1,4 mrd. kr i skattekutt. Denne gruppen med 4 000 mennesker må i sannhet være en særdeles kapabel og arbeidsom gjeng. I snitt har hver av disse fått 316 000 kr lavere skatt. Det er vel få andre grupper i samfunnet som har opplevd å bli møtt med slik en entusiasme og tillit fra regjeringshold. Den tidelen med størst formue i Norge har fått en tredel av skattekuttene fram til i år. Når vi bruker så store summer på noen få personer, tenker jeg det er lurt å stille spørsmål ved hva vi får igjen for denne bruken av fellesskapets penger. Er klimagassutslippene dramatisk redusert, og er vi på vei til å nå klimamålene? Hvordan har ulikheten utviklet seg i Norge? Har forskjellene blitt mindre, og har vi fått sterkere fellesskap? Er skolene blitt bedre for ungene? Har vi fått på plass flere faglærte lærere? Og hvordan går det med sykehusene våre? Har sykepleierne fått bedre tid, trenger de ikke lenger å løpe mellom oppgavene? Sannheten er at ulikheten øker og vi er langt unna å nå klimamålene. Og regjeringen er rett og slett ikke sikker på hva slags effekt skattekuttene har. Gjentatte ganger har opposisjonen stilt spørsmål til regjeringen for å få klarhet i hvilke dynamiske effekter regjeringen mener dette skaper. Ennå har regjeringen ikke lagt fram fakta, bare løse antakelser og politisk retorikk. Jeg tviler ikke på at Norges rikeste har en viktig rolle i norsk økonomi, men jeg tviler på at en milliardarving har medfødte egenskaper som gjør ham eller henne helt unikt egnet til å investere til det beste for vår framtid. Men dem som samfunnet helt garantert ikke ville klart seg uten, er det store flertallet som jobber og står på hver eneste dag, i kantiner, sykehjem, sykehus, butikker, lager, brøytebiler, politi og brannvesen. Det er folk flest som skaper de virkelig store verdiene. Det er derfor SV vil satse på fordeling og velferd for de mange, ikke milliardskattekutt til de få. Jeg tror på fellesskapet, på at det er alle oss sammen, som jobber sammen og bidrar sammen, som vil løse klimaproblemet, som vil skape en bedre skole for alle barn, og som vil ta tak i de voksende forskjellene. Norge har helt fantastiske muligheter til å lykkes, med å både nå klimamålene og omstille oss til et nullutslippssamfunn samtidig som vi har sterke fellesskap og små forskjeller. Og dette henger sammen! Når forskjellene øker, svekkes tilliten i samfunnet, som er så avgjørende hvis vi skal kunne lykkes med raskt å omstille oss fra en oljenasjon til en klimanasjon. Det er dette høyresiden ikke forstår. Når fattigdommen øker, vil flere mennesker ha mer enn nok med å finne ut hvordan de skal få endene til å møtes. Derfor er det helt avgjørende at gevinstene av verdiskapingen i samfunnet kommer alle til gode, ikke bare en økonomisk elite på toppen. En politikk for fordeling av godene er derfor helt grunnleggende for å kunne føre en ambisiøs miljøpolitikk. Vi bor i et land som har de beste forutsetninger for å vise vei i utviklingen mot nullutslippssamfunnet. Høy kompetanse, høy produktivitet og tillit mellom folk er viktige ressurser vi kan trekke på i den omstillingen samfunnet må gjennom. Mennesket er skapt for å løfte i flokk. Det er nettopp det vi må gjøre når vi skal skape et mer rettferdig Norge – et Norge som er rustet for framtiden, et Norge som er bærekraftig, et Norge der makt og rikdom fordeles rettferdig, der vi er mer opptatt av fellesskap enn de 0,1 pst. rikeste. Den framtiden kan vi bygge sammen. Derfor har SV lagt fram et alternativt budsjett, for de mange og ikke for de få. For å bygge et samfunn med små forskjeller trengs det modige velferdsreformer som bygger videre ut velferden. Derfor prioriterer SV økt barnetrygd og heldagsskolen. Økt barnetrygd vil gjøre at færre unger vokser opp i fattigdom. Jeg er glad for at Kristelig Folkeparti har brutt den 20 år lange historien med ikke å øke barnetrygden, men årets budsjett er bare det første skrittet av mange. Barnetrygden må videre opp. Å sikre at alle unger får delta i fellesskapet på lik linje og får et godt utgangspunkt for voksenlivet, er en investering for framtiden. Derfor har vi lagt fram et budsjett for en mer praktisk og variert skoledag, med mer fysisk aktivitet, skolelekser og mat. Dette vil gi en mer inkluderende skole hvor kreativitet og læring er sentralt, for resten av livet. Helsevesenet vårt skal ta vare på alle og hele oss, også tennene. Ingen skal måtte utsette tannlegebesøk på grunn av dårlig råd. Derfor er det på tide med en tannhelsereform. På sikt bør ingen måtte betale mer enn 2 500 kr i tannlegeutgifter per år. SV utvider den offentlige tannhelsen og starter i dette budsjettet utrullingen av en ny stor tannhelsereform, en velferdsreform for framtiden. Vi skaper et trygt arbeidsliv, hvor fast jobb er hovedregelen, og midlertidig jobb er unntaket. I SVs budsjett foreslår vi investeringer som skaper nye arbeidsplasser og styrker unge under 25 år sin rett til arbeid eller utdanning. Boligmarkedet har blitt en ulikhetsmaskin, hvor skattesystemet favoriserer dem med flest og dyrest boliger, mens de som ikke kommer inn på boligmarkedet, låses utenfor. Derfor foreslår SV et skatteskifte, med lavere skatt på arbeid og høyere skatt på eiendom. Kommunene og staten må ta en mer aktiv rolle i boligmarkedet, og vi foreslår å øke handlingsrommet til Husbanken og bygge flere studentboliger. Slik kan boligmarkedet bli mer rettferdig. SV har også lagt fram et budsjett som tar klimaendringene på alvor. Samme dag som statsbudsjettet ble lagt fram, presenterte FNs klimapanel en rapport som viser at verdens klimagassutslipp må reduseres med 50 pst. innen 2030. Det er en avgrunn mellom FNs klimarapport og statsbudsjettet. Og i dag, mens vi har finansdebatten, starter klimaforhandlingene i Polen. Tiden er i ferd med å renne ut for å nå Norges klimamål for 2020. I 2017 lå utslippene nesten fire millioner tonn over klimamålet. Det tilsvarer utslippene til 1,5 millioner fossile privatbiler eller fire sterkt forurensende gasskraftverk. Derfor har vi lagt fram en konkret plan for å nå klimamålene denne perioden, og dette budsjettet følger opp denne planen. Det viser at det er mulig. Vi velger nullutslippsløsninger i stedet for løsninger med klimagassutslipp. Fossil energi må erstattes av fornybar energi. Vi må bruke verdens ressurser langt mer effektivt, og vi må reise og bo langt smartere. Klimarisiko må integreres i alle beslutninger. Hvert statsbudsjett må prioritere klima høyere enn det forrige. Derfor øker SV bevilgningen til klimatiltak med 9 mrd. kr i forhold til regjeringens forslag. Vi starter et grønt skatteskifte og innfører et forpliktende klimabudsjett for hele Norge. I SVs budsjett øker vi støtten til klimakutt gjennom Enova og miljøteknologifondet. Dette vil gi mer utbygging av ladeinfrastruktur for elbiler, miljøteknologi i industrien, nullutslipp i skipsfart og energieffektivisering. Vi gir et stort løft til kollektiv, sykkel og gange, prioriterer jernbane framfor nye motorveier og øker ambisjonene for elferger i fylkene. Vi øker Norges internasjonale klimasatsing, som regnskogbevaring og klimatiltak i utviklingsland. Vi øker tempoet på innfasing av elbiler og foreslår en økt flypassasjeravgift med klima- og distriktsprofil. Slik viser vi at det er mulig å ta klimaet på alvor. Med dette budsjettet viser vi at det er mulig å omstille Norge og kutte klimagassutslippene langt raskere enn regjeringen gjør. Hvis man vil. Jeg vil komme mine replikanter i forkjøpet. For ja, det er mulig å ha denne store satsingen på velferd og klima i kombinasjon med et grønt omfordelende skattesystem hvor folk flest går i pluss. For å få en mer rettferdig omfordeling og reduserte klimagassutslipp, må vi faktisk ha en rød og grønn omlegging av skatter og avgifter. Vi viser hvordan det er mulig. Dette vil omfordele makt og verdier i samfunnet. De fleste, de som ikke er de aller rikeste, de som ikke er med i 0,1-prosenten, vil gå i pluss med disse forslagene, fordi vi har et omfordelende skattesystem, fordi vi prioriterer vår felles velferd, samtidig som vi tar klimaet på alvor. Det er et budsjett for fellesskapet, for de mange, og ikke for de få. Med det tar jeg opp SVs forslag.