trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-11:
Til siste taler vil jeg si at det finnes ingen slik påvisbar sammenheng mellom lettelser i formuesskatt og næringsutvikling. Det har vært brukt som unnskyldning når man har snakket om internasjonal utvikling, også i de enkelte land – man kaller det på engelsk «trickle down»-effekten. På norsk sier vi: Når det regner på presten, drypper det på klokkeren. Men det virker ikke slik. Problemet er at denne regjeringen gir ut penger som like gjerne kan brukes til stort forbruk hos dem som har et kjempestort forbruk fra før, til de aller rikeste. Hvis du er millionær, får du altså 40 000 kr i skattelette av denne regjeringen, mens den kutter i de regionale utviklingsmidlene, som nettopp gründerne skal bruke. Da Abelia, som er en av innovasjonsbedriftene, var på høring i kommunal- og forvaltningskomiteen, pekte de nettopp på dette og sa at her tar man vekk pengene til dem som skal skape de nye ideene, og komme med de nye løsningene. Og til næringsministeren: Det er nettopp disse pengene som man hadde trengt i Hedmark nå for å kunne bistå en kommune der man har mistet en stor internasjonal bedrift. De hadde trengtes der for å skape ny virksomhet. Det er det dette handler om. Det handler ikke om noen som har masse penger, og som ønsker seg skattelette for å bruke det til et eller annet. Det handler om at vi skal kunne hjelpe hverandre, hjelpe gründerne, hjelpe dem som vil sette i gang, til å kunne drive ny næringsvirksomhet. Og ja, skatt fordeler seg skeivt. Hvis man gir skattelette, fordeler det seg skeivt, fordi det gis mest til dem som har mye fra før, og minst til dem som har lite. Det fordeler seg kjempeskeivt geografisk også. Det betyr at de områdene der det går så det griner fra før, skal få mye penger, mens de områdene som sliter, skal få lite. Akkurat det samme sier denne regjeringen om kommuneøkonomien, som er motoren i mye av næringslivet, som er grunnlaget for at man vil flytte en bedrift til et område. Det skal være en god barnehage, det skal være skikkelig eldreomsorg, det skal være et kulturtilbud, det skal være noe å drive med, sånn at det er all right å være det. Der skal man også gjøre det – mindre til dem som sliter fra før, og har lite inntekter, men de som har høye inntekter, skal få mer. Så ja, vi er bekymret, og vi er sterkt uenige i den retningen som denne regjeringen viser fram. Det er ikke slik, som næringsministeren sier, at man har gitt igjen disse pengene på vei. Nei, man har gitt igjen bare halvparten. Da vi var unger, sa vi: Juksemaker, pipelort, tar igjen og gir bort! Det er det man gjør nå med fylkeskommunene utover. Man tar fra dem muligheten til å samarbeide med næringslivet, og så gir man igjen penger på vei. De pengene har vi vært med på også i budsjettet nå, for det er ingen som er imot det, men problemet er hvor man tar pengene fra.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-11:
Jeg vil takke helseministeren for svaret og for det siste han sa, at det er nødvendig å følge dette opp, for det er det. Først har jeg lyst til å si at når man ser hvordan dette virker på enkelte mennesker – hvordan folk blir fullstendig ødelagt av dette – er det ganske hjerteskjærende. Jeg tror også jeg må gjenta at for mange handler dette om bruk av for mange medisiner og overforbruk, men man kan også bli syk av terapeutiske doser, altså små doser. Mange av de kvinnene som får dette forbruket, skjønner ikke engang at det er bivirkninger de har, eller at de er avhengig, før de prøver å slutte. Og når de prøver å slutte, er det også veldig skambelagt, sånn at det er vanskelig å snakke om dette. Det er også vanskelig å ta det opp med legen, for det er legen som ikke har gjort det helseministeren nå sier at legen skal, nemlig å planlegge avslutningen helt fra starten av og være med på den. Det er nok grunnlag for at vi også kunne diskutere her i en større debatt om vi i dag egentlig har tid til folk som har sorg eller smerte eller sliter med et eller annet i livet sitt – om det ikke er sånn at man da skal ha en pille eller et eller annet, og så skal man på jobb og av gårde med en eneste gang. Sånn har det blitt. Vi skal ordne opp i dette med kunstige midler, og det spiller ingen rolle – bare man står på beina og er klar. Jeg tror at her må legene få mer tid, og at vi andre som samfunn – arbeidsgivere, kolleger, alle sammen – må skjønne at f.eks. sorg tar tid, eller at hvis folk har sykdom og smerter, tar det tid, og da er man nødt til å få snakket med noen om det. Man er nødt til å få bistand. Der tror jeg vi har mye å hente. Men så til disse fire strategiene statsråden nevnte. Alternativer til medikamenter skal tas i bruk. Det er jeg veldig glad for. Jeg snakket om nettopp dette med at legen må ha tid til å snakke med deg og ikke bare ta fram reseptblokken med valium så fort du feller en tåre. Sånn kan det ikke være. Det andre er at man skal gå gjennom praksis, og at den skal følges, at man skal ha kontroller. Da går det også an å bruke apotekene, som sjøl ønsker å være med på denne kontrollen, men ønsker å gjøre det anonymt, fordi de ikke vil bli svartelistet av leger. Det overrasket meg, for jeg trodde apotekene var mer interessert i å selge mer enn det de gjør, så det opplevde jeg som positivt. Så til det siste, bedre hjelp: Ja, det må de få. Men jeg vil utfordre statsråden en gang til. Lege Egil Nordlie ved Borgestadklinikken hevder, og har gjort det i flere år, at man trenger en enhet for behandling av medikamentavhengige i hver helseregion. Kan statsråden tenke seg å starte med i hvert fall én egen behandlingsenhet ett sted, sånn at vi kan øke kompetansen på dette vanskelige feltet?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-11:
Jeg vil takke for debatten og si: Nei, vi kan ikke gi oss før vi har løst dette for flere. Mange trenger medikamenter for sykdom, skader eller problemer de har, i en periode, men meningen med medikamenter er jo at man skal bli frisk og bedre av dem – ikke syk. Jeg tror ikke jeg kan gjenta mange nok ganger at det er kunnskapen om bivirkningene som er hovedproblemet, fordi bivirkningene så ofte blir diagnostisert som en ny lidelse, som man igjen får medisiner for. Det er denne cocktailen som den anonyme jenta i Aftenposten skrev om: «Plutselig sitter man med sin egen lille cocktail av medisiner; farlige blandinger, grusomme bivirkninger eller uheldig virkning på deg og humøret ditt. Noen mener de blir som en annen person. Og er ikke det skummelt, når leger gir deg piller de mener skal gjøre godt, men ender opp med å forandre deg?» Det er ganske alvorlig. Jeg kjenner mange som har slitt med slike problemer. Jeg har møtt dem på Nav, veldig mange av dem. De sliter med angst, uro og depresjoner. Noe av det er kanskje et problem de har fra før, men veldig mye av det handler om bivirkninger og altfor langvarig bruk av medikamenter uten bistand, verken med de praktiske problemene de måtte ha i livet sitt eller med det å bli sett og akseptert som den personen de er. Det er jo heller ikke noen tvil om at vi av og til også medisinerer forskjellighet, fordi folk er ulike, og fordi alle folk ikke er like og takler alle livets kast på samme måte – eller at man er litt ulike. Så dette handler også om toleransegrensen for forskjellighet og hva vi skal dempe ved å putte medisiner i folk. Jeg mener kunnskapen er mangelfull. Jeg håper at helsestatsråden ser på det, også i forhold til legeutdanningen. Jeg mener, som flere har sagt, at legene trenger faglig bistand. De trenger selvfølgelig noen andre å samarbeide med – det er helt riktig – men legene trenger også faglig bistand i nedtrappingen, eller seponeringen, som det vel heter blant dem som kan fagspråket. Jeg vil nok holde fast ved at vi må bygge opp et kompetansemiljø på dette området, som gjerne handler om begge deler: både om lavdosebruken, med sine bivirkninger, og om det som vi veldig ofte ender opp med, nemlig høydosebruken og alvorlig invalidiserende bivirkninger.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2013-12-11:
Reiselivet er et viktig satsingsområde for denne regjeringen. Forrige gang jeg satt i næringskomiteen, fremmet jeg forslag gang på gang for den rød-grønne regjeringen om at de skulle komme med en reiselivsmelding til Stortinget. Det ønsket ikke regjeringen. Det reiselivet trenger, er 169 gode ambassadører for reiselivet som er lokalisert rundt omkring i hele landet – det er altså stortingsrepresentantene jeg nå snakker om. For reiselivet berører alle fagområder; det berører justis, det berører skatter og avgifter, det berører samferdsel, det berører næringspolitikken – og slik kunne jeg hele tiden holdt på. Derfor er det viktig at man får en samlende reiselivsmelding, slik at de midlene man stiller til rådighet, de føringer man stiller til rådighet, de endringene man gjør for reiselivet, kommer hele reiselivet til gode. På den måten ser vi faktisk hele landet – også når det gjelder Arctic Race of Norway.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2013-12-11:
Det er mye som er bra i Norge, det er ikke tvil om det. Men det blir i politikken som for så vidt også innenfor idretten, at hvis man slår seg til ro med at det er bra, går det bare nedover. Vi har faktisk ambisjon om å gjøre det bedre enn den forrige regjeringen har gjort. Så tøffe bør vi kunne være. Vi er glad for at denne regjeringen reduserer skatte- og avgiftstrykket ganske betydelig, også når det gjelder arveavgiften. Så er det klart at når man gjør endringer i avgifter, når man gjør endringer også innenfor skatt, vil det ha noen virkninger. Der må jeg bare vise til det forliket som regjeringspartiene har inngått med Kristelig Folkeparti og Venstre, at man skal komme tilbake med hensyn til arveavgiften i revidert statsbudsjett for å se på virkningen av den. Vi har mottatt de samme innspillene som opposisjonen har gjort.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2013-12-11:
Jeg skulle ønske representanten som kommer fra samme by og heier på fotballag som meg, kunne være litt mer konkret i spørsmålsstillingen. Det er klart at når vi har en regjering som har en formidabel satsing på samferdsel, har det betydning for Tromsø, og det har betydning for Troms. Vi deltok i den samme valgkampen, og svært mange av de temaene som gikk igjen da, var satsing på samferdsel, dvs. mangel på satsing på samferdsel i den tidligere Stoltenberg-regjeringen, som representanten Knag Fylkesnes’ parti var en del av. Så jeg er veldig glad for at vi har en regjering som satser på Troms, Tromsø og Nord-Norge. Når det gjelder skatter og avgifter, betaler også nordlendinger betaler skatter og avgifter. Dersom det blir et avgiftskutt og en skattereduksjon, kommer det også nordlendingene til gode. Det gleder iallfall meg.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2013-12-11:
Det var noko representanten var veldig lite inne på i innlegget sitt, det som gjeld reiseliv. Men representanten Gundersen var inne på det og sa noko om betydninga for det, og det har eg lyst til å spørja litt om. Verdas flottaste og mest spektakulære sykkelløp, Arctic Race of Norway, er marknadsført i Noreg på over 160 kanalar, og det var ei god marknadsføring. Det gjekk for fyrste gong i sommar. Representanten Korsberg har etter eiga utsegn vore oppteken av å realisera dette sykkelløpet, men vi ser at det er bråstopp i reiselivssatsinga frå regjeringa si side og frå Innovasjon Noreg, og regionale utviklingsmidlar er det òg kutta kraftig i – nettopp det som finansierte bl.a. dette sykkelløpet. Òg innanfor fiskeri har det same skjedd. Skattekutt er ikkje med der. Kva er det som gjer at reiseliv ikkje trenger draghjelp lenger, og kvifor er skattekutt til fiskarane ikkje vekstfremmande, som det er hevda?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2013-12-11:
Ministeren var i innlegget sitt oppteken av vekstpotensialet i sjømatnæringa, men ein tek jo vekk alle verkemidla og verktøyet. Så er det sagt veldig mykje om vekstfremjande skattelette frå Høgre og Framstegspartiet i dag, og frå ministeren, mens Solberg-regjeringa faktisk tek vekk skattelette frå fiskarane. Og at næringa skal stå på eigne bein og ikkje verta subsidiert med utidige tiltakspakkar – det òg har ministeren vore inne på. Men kvifor er ikkje skattekutt til fiskarane vekstfremjande?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2013-12-11:
Er det rett medisin å minska todelinga i norsk industri og bruka meir oljepengar og såleis gjera Norge meir avhengig av olja, eller å kutta i viktige vekstpakker til t.d. fiskeri, eller å fjerna konkurransefremjande tiltak som t.d. CO2-kompensasjonsordninga? Sjølvsagt ikkje. Det er eit stort ansvar regjeringa Solberg tek på seg når dei no gjer Noreg endå meir oljeavhengig ved å ta av oljeformuen for å innfri dei store skatteløfta sine. Press på krona og høgare rente kan fort verta resultatet. For næringslivet vårt betyr auka kronekurs redusert konkurransekraft og utrygge arbeidsplassar. Kraftforedlande industri har ei avgjerande rolle for busetting og arbeidsplassar rundt om i heile landet. Nettopp difor arbeidar Arbeidarpartiet hardt for å få ordningar som sikrar industrien sin tilgang på langsiktig kraft til anstendige prisar. Krona på dette verket var CO2-kompensasjonsordninga. Den vatnkraftbaserte industrien vår vart skjerma for den delen av kraftprisen som kom av at europeiske kraftverk måtte kjøpa kvotar for sine CO2-utslepp. Då Høgre og Framstegspartiet la fram budsjettet sitt, fekk vi høyra mykje retorikk om konkurransekraft, mindre oljeavhengigheit og vekstfremjande skattekutt. Realiteten for oss på Vestlandet spesielt, og i landet generelt, er at den blå-blå politikken er ein trussel for både arbeidsplassar og busetting – til dømes at fiskerinæringa, som gjeld heile vår langstrakte kyst, skulle mista alt av tiltakspakker, ja, ikkje eingong skattekutt skulle fiskarane våre få. Kuttet i CO2-kompensasjonsordninga utløyste sterke reaksjonar frå industrien, fagrøyrsla og lokalpolitikarar i heile landet. I mitt heimfylke var det mange fortvila telefonar frå Høyanger, Årdal og Bremanger over uventa og kortsiktige framlegg. Til slutt gjekk det borgarlege fleirtalet bort frå dette framlegget, og det vart einigheit om å vedta den raud-grøne regjeringa sitt framlegg på det punktet. Det er bra, men det blå-blå budsjettframlegget har likevel skapt usikkerheit om industrien sine rammevilkår. Hydro-direktør Halvor Molland sa til Haugesunds Avis 14. november: «Slike brå og uventede endringer i rammebetingelsene gjør det enda mer krevende å planlegge for fremtiden. Det blir vanskeligere å se for seg store, langsiktige investeringer i Norge – slik vi har sett muligheter for de senere årene.» Talsmenn for regjeringa forsvarte iherdig kutt i ordninga fram til siste minutt. Vi kan altså frykta at dette framlegget dukkar opp igjen ved neste krossveg. Arbeidarpartiet vil stilla opp for arbeidsplassar og lokalsamfunn. Vi vil kjempa mot kutt i CO2-kompensasjonsordninga, og for ein forsvarleg økonomisk politikk som sikrar industrien vår gode, langsiktige og føreseielege rammevilkår.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2013-12-11:
Debatten i dag viser med all tydelegheit at Høgre er best i opposisjon. Då er dei kreative og opptekne av at Noreg ikkje skal verta for oljeavhengig, og opptekne av vekstkraft i alle næringar. Men når Høgre får makt og mynde, er det kortsiktig og uføreseieleg næringspolitikk, der skattekutt er det einaste saliggjerande, sjølv om det ikkje finst éin dokumentasjon på at dynamisk skattepolitikk verkar, og ikkje eitt land har lykkast med dette. I opposisjon kom vekstpakkane for seint og var for små, i posisjon er dette subsidiering. I opposisjon trong fiskarane auka fiskarfrådrag, i posisjon treng dei det ikkje lenger. Det vert òg heilt feil når det vert hevda her at det er applaus for regjeringa sin fiskeripolitikk. Det er berre å visa til høyringa. Det kom mange som var svært kritiske til dei kutta som var gjorde, og bad om reversering av dei.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-11:
Representanten Korsberg og eg kjem frå same landsdel, same fylke, same by, til og med same øy – og heiar på same fotballag. Men i denne salen er vi ganske langt frå kvarandre, kanskje så langt som vi kan komme. Landsdelen vår er avhengig av direkte satsingar. Desse satsingane har regjeringa no kutta kraftig i. Enkelte er fjerna heilt, enkelte er kutta med ein tredjedel osv. Som plaster på såret har ein i staden bevega seg over på skattekutt, avgiftssenkingar, men vi veit at dette tilfører ikkje landsdelen vår og fylket vårt særleg mykje. Vi veit f.eks. at når det gjeld formue, vil berre halvparten her komme tilbake med tanke på det innbyggjartalet vi har. Dette vil favorisere dei store byane. Spørsmålet mitt til representanten Korsberg er: Trur han at bortfallet av dei satsingane som har vore i landsdelen vår, med det plasteret på såret som har komme med avgiftssenkingar, vil vere positivt for Troms?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-11:
På veldig mange område er eg heilt einig i merknadene frå Venstre, og for så vidt òg frå Kristeleg Folkeparti, i denne innstillinga. Det som er slåande med innstillinga, er at det er eit ganske markant skilje, vil eg seie, mellom det Senterpartiet og Arbeidarpartiet skriv i merknadene sine, og det Kristeleg Folkeparti og Venstre skriv, og, på den andre sida, det Framstegspartiet og Høgre skriv. Her er det rett og slett ei form for ideologisk skilje, der SV og Venstre er einig i at næringsretta, målretta tiltak er viktig for å gi løft, mens den nye regjeringa trur mykje meir på generelle skattekutt. Kor lenge vil Venstre sitje og sjå på at satsinga som går gjennom næringskomiteen, forsvinn, og at meir blir overført til skatte- og avgiftssatsing?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-11:
For det første stemmer det ikkje at det ikkje står noko om sjølvstendig næringsdrivande. Det er vel kanskje det at vi har brukt «sjølvstendig næringsdrivande» framfor «gründarar» og den type omgrep i vårt program. Vi har ei ganske stor satsing i vårt program på næringsverksemd, dersom en har tatt seg tid til å lese dei kapitla. For det første ønskjer vi å styrkje evna til å ta risiko for nyetablerarar. Vi veit at det er eit hol der i det norske verkemiddelapparatet. Vi ønskjer å løfte det. For det andre ønskjer vi å gjere det enklare for sjølvstendig næringsdrivande å ta risiko, ved bl.a. å styrkje dei med sosiale rettar. Dette trur eg er eit område som eg kan tenkje meg at Venstre og Kristeleg Folkeparti også kan vere med på. Når det gjeld veg, ønskjer vi ei utvikling der dei store veginvesteringane går bort frå byar, der byane satsar kollektivt, men der ein i distriktet satsar på veg. Vi veit at skal ein frakte dei store verdiane frå distrikta og til marknadene, treng vi ein god infrastruktur.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-11:
Det skjedde vel ved opprettinga av SV. Vi har alltid trudd at det offentlege verkemiddelapparatet skal kunne bidra med kapital til næringslivet, spesielt i situasjonar der dei har ein god idé, men dei manglar kapitalen. Til det å gjere noko med skattane: Dersom ein ikkje har kapital, vil ikkje det å lette på skattetrykket gjere noko som helst med investeringsmoglegheitene til den som skal etablere seg. Men det er jo mange ting representanten frå Høgre her tar tak i – for det første sementeringa. Dersom ein spør f.eks. berre folk i IKT-bransjen om kva dei tenkjer med omsyn til sementering av norsk næringsliv, vil dei seie at verkemiddelapparatet er for lite opptatt av dei. Så seier dei også at kapitalen i Noreg er altfor tradisjonell, bind seg opp for mykje i ein eigedomssektor som har altfor gode kår, eller i ein petrosektor som har altfor gode kår. Det er jo openbert her at dynamikken som vi er ute etter, ikkje er god nok, spesielt dersom ein er opptatt av å gå laus på todeling av norsk økonomi. Det skjer jo rett og slett ikkje nok bevegelse frå …(Presidenten klubber) (Presidenten klubber)
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-11:
Eg takkar for spørsmålet. Det gir meg ei god anledning til å seie litt om kva for moglegheiter som faktisk ligg i bioøkonomien. Noreg har jo, som representanten Hjemdal har vore inne på tidlegare, mykje skog, vi har mykje trevirke. Spørsmålet er: Kva skal vi gjere med det? Skal vi koke det, brenne det, skjere det osv.? Eg trur at framtida ligg i ein god miks av dette, men der vi legg til rette for at det offentlege bidreg til at det skjer ei offensiv teknologiutvikling, sånn at ikkje dette blir eit spørsmål om berre arbeidskraftskostnader, men at ein rett og slett gjennom den gode miksen Noreg har gjennom høg kompetanse og god teknologievne, bruker det offentlege verkemiddelapparatet på beste vis til å fremje desse viktige næringane, som vi finn over heile landet. Så vi vil kome tilbake til denne satsinga, det kan eg love. Kanskje vi – SV og Kristeleg Folkeparti – har noko å snakke om då.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-11:
Eg har tidlegare prøvd å få eit skikkeleg svar frå næringsministeren på eit spørsmål som ligg meg nært. Når denne debatten no først tar av: Vi kan vel vere så ærlege å seie at det ikkje er verkemidla som ligg i Næringsdepartementet, eller det tidlegare Fiskeridepartementet, som er viktig for denne regjeringa. Det er verkemidla som ligg i Finansdepartementet, og dels også i Samferdselsdepartementet, som eigentleg er det viktige satsingsområdet til denne regjeringa. Men det har sine veldig negative utslag. For min landsdel, Nord-Noreg, er det slik at ei satsing på skatt, faktisk fører til at det går pengar som kunne vore brukte til investeringar der, ut av vår landsdel. Då endar vi opp i denne situasjonen: Ja, det blir satsa bitte lite meir på vegar, men når ein nedprioriterer satsing på næring, hjelper ikkje auken til vegar spesielt mykje. Ein treng rett og slett satsing på næring også. Spørsmålet mitt er: Ser ministeren dilemmaet i nord?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-11:
Denne debatten har vore spesiell å delta i. Han er spesiell på ein rar måte. Det er rett og slett fordi eg ikkje føler at ein får svar på spørsmåla. Eg føler heller ikkje at ein får klare debattar. Mitt inntrykk er rett og slett at ein ikkje får svar på dei spørsmåla ein forsøker å stille ministeren. Dermed heng vi i ein hengjemyr – det blir ein form for øving eg ikkje trur nokon er særleg tent med. Eg forsøkte å få svar på eit enkelt spørsmål, og det er: Når ein fjernar direkte investeringar som Noreg har hatt anten det er fiskeri eller det er regional utvikling, og visar til arv og formue, vil det slå negativt ut geografisk. Det er ei kjensgjerning, det er veldig enkelt – det er openbert. Så prøvar eg å få eit svar på om ikkje ministeren ser dette problemet. Då startar ministeren å snakke om FoU, noko heilt anna, og at ein har vore på tur i nord. Så stillar eg òg spørsmålet til Framstegspartiet, til representanten Korsberg. Han lét som han ikkje fekk med seg spørsmålet og snakka om noko anna, han òg. Og sånn har det gått – ingen klare svar å få. Så kjem Bakke-Jensen frå Høgre og i sin iver påstår han at regjeringa har kutta i arveavgift og formuesskatt, som vil føre til 750 mill. kr i auka inntekter til dei med arv og formue i nord, altså pengar som kjem til å gå rett frå inntekta deira og over i investeringar i FoU, innovasjon, forsking osv. Kor kjem dei tala frå? I mine berekningar har nordlendingar ifølgje Skatt nord betalt totalt 61 mill. kr i arveavgift før denne skatteendringa – 61 mill. kr. Det er 3 pst. av den totale arveavgifta i Noreg, sjølv om vi er 9 pst. av befolkninga. På formue er total formuesskatt i nord på 522 mill. kr. Korleis klarer representanten å få 750 mill. kr ut av dette? Dei har ikkje kutta all formuesskatt enno, sjølv om det er det som kanskje er målet. Sjølv ikkje om ein kuttar alt, vil ein kome opp i 750 mill. kr. Korleis kan ein påstå at desse auka inntektene frå skatt, vil føre direkte til innovasjon, utvikling osv.? Økonomar har vist at det er ein veldig svak samanheng. Det er ein veldig utilfredsstillande diskusjon vi har her, men det er openbert at den strategien regjeringa legg opp til, vil favorisere dei som allereie er rike frå før. Det er den såkalla Matteus-effekten frå evangeliet: For han som har, skal få i overflod, og det ber ikkje Noreg ...(presidenten klubbar) (presidenten klubbar)
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-11:
Ingebrigtsen kjem òg frå eit fiskevær, men han er i tillegg fiskar, så akkurat når det gjeld lineegning, og dei tinga der, vel eg å tru på han. Eg synest at innlegga til Bakke-Jensen i denne debatten er ganske illustrerande for korleis posisjonen no går fram. Eg har gått desse 750 mill. kr, som han meiner no går til Nord-Noreg, etter i saumane. Svaret er at det er feil, det gjer ikkje det. Og dei 580 mill. kr som eg peikte på, er om ein fjernar all arveavgift og all formuesskatt samtidig. Da har du den effekten i nord. Det er alt. Og det har ikkje regjeringa gjort. Ho har ikkje fjerna all formuesskatt, for å seie det sånn. Og kor mykje meir av fiskeri- og distriktspolitikken ho kjem til å kutte før ho kjem heilt dit, får tida vise. I tillegg er det viktig for Bakke-Jensen å påpeike ein skatteeffekt som ingen klarer å påvise, så det inntrykket eg har, er at ein lagar seg ei verkelegheit som ikkje finst.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2013-12-11:
Vi ser i Sundvolden-erklæringa at virkemiddelapparatet og Innovasjon Norge skal gjennomgås. Her vil en legge vekt på å videreutvikle virkemidler med størst mulig innovasjonseffekt, og en varsler også at landsdekkende virkemidler i Innovasjon Norge skal prioriteres. Distriktsrettede ordninger vil da sannsynligvis bli nedprioritert. Det kan etter Arbeiderpartiets mening ramme verdiskaping og næringsutvikling i store deler av landet. Så mitt spørsmål er: Deler Kristelig Folkeparti denne bekymringen? Merknadene i innstillingen kan tyde på det.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2013-12-11:
Den kraftforedlende industrien er etablert rundt om i Distrikts-Norge. I veldig mange kommuner er det den viktige hjørnesteinsbedriften, slik Eramet f.eks. er i min hjemkommune Kvinesdal. Denne industrien er konkurranseutsatt og merker todelingen i økonomien. Derfor trenger ikke denne industrien slike forslag som kom fra Høyre–Fremskrittsparti-regjeringa om kutt i CO2-kompensasjonen – stikk i strid med valgkampretorikken om todeling og forutsigbarhet. Medlemmene fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet i komiteen viser i våre merknader i innstillingen til at den landbaserte kraftforedlende industrien har en sentral rolle i en bærekraftig framtid. Med ren norsk kraft, langsiktige konkurransedyktige rammebetingelser og fortsatt målrettet utvikling av teknologiske løsninger for minimal ressurs- og energibruk mener vi at denne industrien kan bli framtidas globale vinner og en stadig viktigere bidragsyter til norsk økonomi. Vi ser også at det er svært viktig at denne næringen har langsiktige, forutsigbare rammevilkår, og at det legges til rette for at denne industrien skal kunne videreutvikle seg i Norge. Derfor ber jeg ministeren merke seg dette, og jeg vil også utfordre henne til å gi en kommentar på om regjeringa har tenkt å foreta seg noe slik at denne industrien kan få utviklet seg. En annen sak jeg også ønsker å komme inn på, er hvordan den blå-blå regjeringa nå, som representanten Marit Arnstad var inne på, uten noen form for prosess og med et pennestrøk velger å selge Entra og Mestra. Dette er spesielt, sett i lys av at de selv har varslet ei ny eierskapsmelding. Konklusjonen min om denne håndteringen er at det er uprofesjonelt, virker ideologisk motivert og generelt varsler om en ny eierskapspolitikk.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2013-12-11:
Jeg oppfatter det næringsministeren sa, slik at det har vært foretatt en gjennomgang av Entra. Da den forrige regjeringa foreslo at en skulle selge seg ned til en tredjedel, skulle en først foreta en gjennomgang av eiendomsporteføljen og komme tilbake igjen med det. Jeg kan ikke se at det er gjort en sånn gjennomgang av Entras portefølje siden det ble etablert i 2000. Jeg oppfatter statsrådens svar sånn at en ikke har tenkt å gå gjennom dette, men å selge Entra fullt ut.
Pål Farstad (Venstre), 2013-12-11:
Vi vil være med på gode tiltak også sammen med Senterpartiet, hvis det skulle være aktuelt. Nå har vi et fundament som vi står for. Vi har gjennom avtalen som ble gjort med Kristelig Folkeparti og de to regjeringspartiene, fått det kanskje aller viktigste grunnlaget for en positiv utvikling i fiskerinæringen, nemlig å sikre at Mørefeltene, Lofoten, Vesterålen og Senja ikke blir områder for oljeaktivitet. Så er det helt klart områder som vi skulle ønske vi hadde kommet lenger på, definitivt også i forhold til fiskeripolitikken.
Pål Farstad (Venstre), 2013-12-11:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg takker også for tilnærmingen. Det synes jeg er positivt. Nå er det jo slik for Venstre at vi har det fundamentet som vi har, med de avtaler som vi har inngått, og det er det som ligger i bunnen for oss. Enkelttiltak oppe på det vil vi komme tilbake til, og vi vil passe på at Venstres politikk og Venstres viktige områder kommer igjen i det samarbeidet som vi skal ha med regjeringspartiene framover, og i det samarbeidet vi skal ha i Stortinget. Jeg velger å svare slik.
Pål Farstad (Venstre), 2013-12-11:
I Venstres valgprogram står det ingenting om nettolønnsordningen, verken i den ene eller den andre retningen. Det var åpning for å kunne diskutere nettolønnsordningen, og at nettolønnsordningen var et tema som kunne være aktuelt for Venstre. Etter arbeidet med budsjettet er den ikke inne, og det er en prosess som har gått i Venstre, og som vi forholder oss til, vi som er i Venstre.
Pål Farstad (Venstre), 2013-12-11:
Jeg vil takke næringsministeren for innlegget. Spesielt merket jeg meg, som det var sagt her tidligere, dette med næringsrettet forskning, som jeg håper vi skal få et enda større løft på etter hvert. I likhet med det jeg påpekte i innlegget mitt, fikk regjeringen i forrige uke overbrakt anbefalinger fra Holden III-utvalget, et utvalg der både LO, NHO og Virke sto bak de enstemmige anbefalingene. Jeg synes utvalget pekte spesielt på to interessante ting. Det ene er det jeg tok opp i innlegget – om at norsk økonomi har godt av en oppbremsing i oljesektoren, og at en da vil unngå en bratt nedgang i oljeaktiviteten når oljen tar slutt. Det andre er at arbeidsinnvandring motvirker flaskehalsproblemer i norsk næringsliv og økonomi, samtidig som det bidrar til å dempe presset på lønninger i flere sektorer. Dette er Venstre enig i. Er dette noe som også deles av næringsministeren?
Pål Farstad (Venstre), 2013-12-11:
Takk for innlegget. I fiskeribladet Fiskaren leser vi sist fredag at markedsføringen av hvitfisk – herunder torsk – kuttes med 30 pst. i Norges sjømatsråds budsjett for 2014. Vi vet at 2013 har vært et særdeles utfordrende år for torsk på våre markeder, og satsingen fra Sjømatrådet har vært viktig. Hva 2014 bringer, gjenstår selvfølgelig å se. Behovet for større innsats i de nye markedene – som jeg mener kan ha inneha et potensial for norsk torsk – er åpenbart for undertegnende, og skal vi få den verdiskaping som er tegnet for marin sektor, må det gjøres et større markedsarbeid. Så mitt konkrete spørsmål er: Er fiskeriministeren bekvem med at Norges sjømatråd velger å redusere innsatsen til markedsføringen med 30 pst., og hva vil fiskeriministeren bidra med i markedsarbeidet for torsk?
Pål Farstad (Venstre), 2013-12-11:
Jeg vil støtte statsråden i at vi må bli flinkere til å snakke opp landbruket – både næringen selv og politikere. Så vil jeg utløse spenningen for representanten Storberget ved å bruke de siste linjene mine på et spørsmål til statsråden: Venstres overordnede holdning er at vi skal videreføre den økonomiske støtten til norsk landbruk omtrent på dagens nivå, samtidig som vi vil bidra til en fornuftig oppmyking av regelverket som styrer landbruket. Men alt dette må basere seg på kunnskap, på forutsigbarhet for næringsutøveren – for bonden og for næringsmiddelindustrien – og på at konsekvenser av tiltak vurderes på en grundig måte. Deler statsråden Venstres syn på at endringene må ta opp i seg de punktene som jeg nevner her?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2013-12-11:
Sosialistisk Venstreparti har tradisjonelt lite fokus på næringsdrivende. Eksempelvis var gründere og næringsdrivende ikke nevnt en eneste gang i SVs ca. 120 siders arbeidsprogram for to år siden. Når man kommer til hva SV ofte mener og ofte foreslår, er det høyere skatter og avgifter, og samtidig vil man kutte på investeringene til nye og bedre veier – to områder som rammer norsk næringsliv hardt. Mener representanten Knag Fylkesnes at det er god næringslivspolitikk å kreve inn mer skatter og avgifter fra næringsdrivende og la veiene i Norge forfalle?
Monica Mæland (Høyre), 2013-12-11:
Jeg har registrert oppslaget i Dagens Næringsliv i dag med en viss grad av forbauselse, må jeg nok si, for som spørreren vet, har jeg reist en del rundt. Jeg har vært både på Møre og i Bergensregionen og snakket med maritime næringer. Det spørsmålet jeg alltid stiller, er hvorvidt GIEK og eksportkredittordningene våre fungerer. Svaret på mitt spørsmål har utelukkende vært ja. Jeg har også i alle sammenhenger føyd til at skulle det være synspunkter på dette, som man f.eks. ikke ønsker å ta opp i plenumsmøter, er man hjertelig velkommen til å komme med meldinger til oss. Vi er innstilt på å ta signalene på alvor og gå gjennom ordningene, men hittil er næringslivets tilbakemeldinger til meg, at de fungerer godt.
Monica Mæland (Høyre), 2013-12-11:
Vi har gjort oss noen erfaringer. Generelt tror vi at mange av EU-programmene er veldig gode, og vi er med. Men når det gjelder COSME, er det et nytt program i samme gate som et tidligere program vi har vært med i siden 2008 – et program som blir forkortet SIP. Det handlet om innovasjon og konkurransekraft. Dette er programmer som næringslivet bare delvis har hatt nytte av, og det er veldig kostbare programmer. COSME vil f.eks. koste 450 mill. kr i programperioden. Vi står fritt til å melde oss på, vi kan også delta gjennom det programmet vi allerede er med på, Horisont 2020, men vår vurdering er at næringslivets nytte av programmet på det nåværende tidspunkt ikke står i forhold til de kostnadene dette har.
Monica Mæland (Høyre), 2013-12-11:
Generelt er det vår vurdering at vi har lagt fram et veldig godt budsjett for næringslivet. Tilbakemeldingene fra næringslivet er veldig, veldig gode med hensyn til satsingen på samferdsel og satsingen på skattekutt. Vi må huske på at 99 pst. av bedriftene har mindre enn 100 ansatte. To tredjedeler – ifølge Virke – er familieeide. Det er klart at formuesskatten og kutt i arveavgiften betyr noe for næringslivet. Vår satsing på forskning og innovasjon betyr noe. Tilbakemeldingene er gode. Så er det slik at noen har meldt tilbake – jeg vet ikke helt om jeg deler beskrivelsene til alle, disse får vi gå igjennom – at avskrivingsregler som følge av arveavgiften ikke lenger får samme betydning. Det er selvsagt, når avgiften forsvinner, forsvinner også avskrivningsreglene. Dette skal vi komme tilbake til.
Monica Mæland (Høyre), 2013-12-11:
Tilgangen på arbeidskraft – og kompetent arbeidskraft – er en krevende situasjon. Det melder næringslivet fra flere sektorer, så dette er noe vi er nødt til å komme tilbake til, og som vi er innstilt på å se på. Det inkluderer selvsagt også arbeidsinnvandring.
Monica Mæland (Høyre), 2013-12-11:
Et av stedene jeg har besøkt de siste ukene, er nettopp Troms. Jeg har også besøkt Hamar, for den del. Når jeg hører at næringsrettet forskning bare vil treffe byene, er svaret på det nei. Det vil treffe forskningsparken på Hamar, det vil treffe forskningsparken i Tromsø. Jeg vet at det er relativt jevnt fordelt, og de gode ideene er fordelt. Poenget er å ha ordninger som treffer, og som har framtiden foran seg. Det er også slik at 99 pst. av bedriftene har under 100 ansatte. To tredjedeler er familieeide. Det betyr at formuesskatten treffer Nord-Norge, det betyr at arveavgiften som fjernes, treffer Nord-Norge. Samferdselsinvesteringene treffer Nord-Norge. Nord-Norge er en del av Norge, disse tiltakene treffer Nord-Norge, og jeg tror at dette er et veldig bra budsjett også for Nord-Norge.
Monica Mæland (Høyre), 2013-12-11:
Jeg skal prøve å svare på noen utfordringer som er kommet. Det var et spørsmål om hva Fremskrittspartiet ville gjøre med nettolønnsordningen og lovfestingen av den. Det skal jeg ikke svare på, men jeg kan svare på hva regjeringen skal gjøre. Vi har allerede satt i gang et arbeid for å få den lovfestet. Vi har også satt i gang arbeidet med å lage et utvalg som skal se både på ordningen og på områdebegrensningene i NIS. Når det gjelder taket, var det den forrige regjeringen som lovet å heve det; det var ikke denne regjeringen. Hva vi skal gjøre med taket, kommer vi tilbake til når vi ser utvalgets arbeid. Så har det vært noen visitter til GIEK og eksportkreditt. Jeg bare gjentar at jeg ikke får den tilbakemeldingen når jeg snakker med næringsdrivende som Arbeiderpartiet nå i opposisjon får, men jeg tar alle henvendelser om det på alvor og vil gå igjennom og se til at vi har et virkemiddelapparat som virker. Representanten Knag Fylkesnes synes det har vært en rar debatt. Det vet ikke jeg så mye om, jeg har ikke vært med på slike debatter før. Men jeg har vel et visst inntrykk av at problemet ikke er debatten, men svarene. Det faktum at man er uenig i svarene, betyr selvfølgelig ikke at debatten har vært rar, men SV har et annet syn på skattepolitikk enn det regjeringen har, og det synes jeg i og for seg er betryggende. Så har det vært noen visitter knyttet til salgsfullmakter for Entra og Mesta. Jeg mener at det er helt riktig at disse fullmaktene kommer i budsjettsammenheng, fordi de har en budsjettmessig side. Så er det slik at det ligger mange fullmakter til regjeringen, både når det gjelder å selge, og når det gjelder å kjøpe. Det betyr ikke at det skjer i dag, og det betyr ikke at det skjer på en uryddig måte. Men når det etterlyses en gjennomgang av eiendomsmassen til Entra, må jeg si at det ble gjort i 2000 i forbindelse med at man opprettet Entra, og man skilte ut Statsbygg, med sine formålsbygg. Så den gjennomgangen er tatt. Entra fungerer i et velfungerende privat marked, og så skal vi håndtere veien videre på en solid og profesjonell måte. Så til Elverum – spørsmålet om løfter gitt til Elverum. Jeg vet ikke hvilke løfter den avgåtte regjeringen har gitt. Jeg har heller ikke mottatt noen søknad fra Elverum, men jeg har mottatt ønske om et møte med Elverums ordfører. Det skal jeg ha rett over nyttår for å gå gjennom de ønsker og eventuelle synspunkter Elverum har. Generelt er det slik at vi har sagt at vi skal videreføre Innlandsutvalget, med noe endret mandat og sammensetning. Utfordringene i innlandet er ulike, og vi håper vi får noen tilbakemeldinger på dette. Selve søknadspotten det henvises til, ligger i Kommunaldepartementet. Den er for øvrig ikke kuttet 30 pst., men 24 pst., og det er fordi vi mener at midler brukt på vei er viktigere distriktspolitikk og næringspolitikk enn den virkemiddelbruken man hadde.
Monica Mæland (Høyre), 2013-12-11:
Jeg fikk noen spørsmål som jeg mener jeg avklarte i mitt forrige innlegg, men jeg gjentar gjerne svarene. Arbeidet med lovfesting av nettolønnsordning er iverksatt. Det skal lages et mandat, og det skal gjennomgås, og det vil komme så fort som mulig til Stortinget. Utvalget som skal se på både nettolønnsordningen og områdebegrensningene i NIS, er også i arbeid, både med mandat og sammensetning. Vi jobber så fort vi kan, og kommer til Stortinget så fort vi kan. Men det skal gjøres på en skikkelig måte. Så er det ikke slik at denne regjeringen har lovet å heve taket. Det gjorde den forrige regjeringen, uten at man fulgte det opp i budsjettet. Hva denne regjeringen vil gjøre med nettolønnsordningen, avventer vi til utvalget har fått gjort sitt arbeid. Så alt må komme på rett måte. Det har ikke noen hast å selge Entra. Vi har bedt om en salgsfullmakt. Det ligger fullmakter til salg og oppkjøp av en rekke selskaper. De selskapene Stortinget har gitt regjeringen fullmakt til å håndtere, vil bli håndtert av regjeringen, uten at man av den grunn trenger en stortingsbehandling. Men vi har varslet en eierskapsmelding, og den skal komme. Men det har altså ikke noen hast. Det har rett og slett en budsjettmessig side, derfor er det naturlig å ta det nå.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-12-11:
Jeg er ikke kjent med at de skattelettelsene og avgiftslettelsene som er foreslått, og som ligger i budsjettet, ikke kommer norske fiskere og norsk fiskerinæring til gode. Vi har stor satsing på dette, vi har stor satsing på FoU, på forskning, vi har stor satsing på samferdsel. Dette er en næring som er avhengig av gode rammebetingelser også generelt, for å kunne utvikle seg videre. Så har vi gjort noen vridninger i forhold til hvor vi ønsker å satse videre på forskning, og det er på områder som vi vet er viktige for at vi skal få til bærekraftig vekst, og for at vi skal få til en trygg og forutsigbar bestandsforvaltning – også når det gjelder villfisken – i fremtiden. Så jeg mener at det budsjettet vi har lagt fram, og som vi har fått gode tilbakemeldinger på, er et budsjett som også skal løfte norsk fiskerinæring og norske fiskere videre.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-12-11:
Det spørsmålet kan jeg svare positivt på til representanten Hjemdal. Det er utrolig viktig for meg når jeg møter næringen å ta opp også disse spørsmålene, for med de ambisjonene vi har for norsk havbruksnæring og oppdrettsnæring, er det ikke mulig å innfri disse uten at vi løser luseproblemet, uten at vi løser rømmingsproblemet, og uten at vi løser en del av de andre miljøpåvirkningene som denne næringen har. Derfor satser vi på dette området med forskningsmidler også neste år, og derfor utfordrer jeg også næringen selv til å være med og bruke SkatteFUNN-ordningen og til å gi et større bidrag selv til forskning. Så oppfatter jeg at også næringen tar den type tilbakemeldinger fra myndighetene på alvor, og de er mer fremoverlent, og det må de også være hvis vi skal få til en bærekraftig, forsvarlig vekst.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-12-11:
Jeg kan svare positivt på at vi ønsker å følge opp det innspillet som lå fra den forrige regjeringen, om at arealavgift skal utredes. Det arbeidet vil bli igangsatt, og jeg er helt overbevist om at alle synspunkter vil komme godt til syne gjennom den utredningen som skal gjøres. Så har man ved denne korsvei sagt at 40 pst. av de inntektene som kommer fra de 45 konsesjonene som nå er utlyst, skal tilfalle kommuner som har vertskapsforpliktelser, som legger til rette for næringen. Men jeg vil advare mot å tro at man skal legge en arealavgift på toppen av det som næringen bidrar med i dag. Jeg tror vi må se at også denne næringen må ha gode rammebetingelser i fremtiden, men vi skal utrede arealavgift, og så skal vi komme tilbake til Stortinget på egnet måte.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-12-11:
Det er et veldig viktig spørsmål som stilles nå, for vi har store utfordringer med mye, mye torsk, og vi har markeder som ikke er så imøtekommende som vi skulle ønske, og det må gjøres mer fra norsk side for å få til bedre markedsadgang. Derfor er den nye departementskonstruksjonen så viktig – vi kommer tettere på virkemidlene, og vi kommer tettere på handelspolitikken, som er helt avgjørende for at vi skal få bedre markedsadgang for norsk fisk. Så har jeg lyst til å si at i en del av de omprioriteringene som vi har gjort, og i den nye satsingen på forskning i 2014, er det også satt av midler til markedsforskning gjennom Norges forskningsråd. Men jeg har også hatt en dialog med Sjømatrådet og har utfordret dem på å tenke igjennom om det er klokt å ha så klare siloer mellom oppdrettsnæringen på den ene siden og hvitfisknæringen på den andre siden, at man må se litt mer på hvilke faktiske markedsutfordringer man har, i forhold til hvordan man disponerer midler i Sjømatrådet.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-12-11:
Jeg har delegert til Fiskeridirektoratet å foreta den løpende vurderingen av hvordan fisket best mulig skal tilpasses for at man skal få avviklet fisket på en god måte, og for at man skal få tatt opp kvotene. Jeg er opptatt av at vi skal ha en differensiert flåte. Jeg er opptatt av at de delene av landet som har foredlingsanlegg osv., og som er avhengige av at man har en kystnær flåte som kan levere, skal ha et grunnlag for det også i fremtiden. Men ut over det må jeg legge til grunn at de vurderingene som direktoratet har gjort, er i tråd med det som er den faktiske ressurssituasjonen nå, og det som man mener at de ulike flåtegruppene er i stand til å kunne ta opp.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-12-11:
Dette har vært en interessant debatt, der opposisjonen har snakket seg varm om gamle kjepphester, og jeg opplever at man i liten grad tar inn over seg de økende omstillings- og innovasjonsutfordringene som er innenfor fiskerinæringen. Sannheten er den at da vi så på en del av de tiltakene som var foreslått fra den avgåtte regjeringen, så vi at flere av dem trengte oppdatering. Det er ikke slik at det får dramatiske konsekvenser, slik komiteens leder sa, med det kuttet og de tilpasninger som gjøres med føringstilskuddet. Sannheten er den at forslaget for 2014 er mer på nivå med det som har vært behovet i inneværende år og de viktigste føringsordningene, og det vi ønsker å oppnå med det, videreføres. Sikkerhetsopplæringen for fiskere videreføres på et nivå som sikrer at man fortsatt har statlig fullfinansiering av grunnkurset – viktig for nyrekruttering og et viktig signal om viktigheten av å drive ulykkesforebyggende arbeid knyttet til fiskeryrket. To fiskere har etterspurt dette reisetilskuddet, og antallet fiskere som etterspør refusjon for disse repetisjonskursene, har faktisk også blitt redusert de senere årene. Når det gjelder lineegnetilskuddet, står jeg fast ved at det er å gå baklengs inn i fremtiden å gjeninnføre en slik ordning. Vi har en agnkvoteordning i dag som har det som formål å stimulere til mer linefanget fisk. Den fungerer, og den ønsker vi å videreføre. Så skjønner jeg av debatten og etter å ha hørt representanten Martin Henriksen to ganger at man er lei seg for at man tapte valget. Man er lei seg for at man ikke lenger sitter med hånda på rattet i fiskeripolitikken, men det er altså slik at norske velgere har bestemt noe annet, de har valgt et annet flertall til å styre landet. Da må jeg få lov til å si at man beskriver utfordringene i fiskeindustrien som om de oppsto i går. De har bygd seg opp over år. Arbeiderpartiet har sittet med fiskeriministeren, og man har unnlatt å sette inn tiltak som man kunne satt inn for lenge siden. Men jeg er glad for at jeg arvet et offentlig utvalg som nettopp skal se på nye tiltak for å få bedre konkurransekraft inn i fiskeindustrien. Jeg har store forhåpninger til at det utvalget skal levere gode, kloke forslag til tiltak for hvordan man skal få til mer innovasjon og mer kompetansebygging. Jeg har også store forventninger til at det utvalget også skal foreslå endringer innenfor lovverket som skal gjøre at den tradisjonelle fiskerinæringen skal få noen av de samme frie mulighetene til å utvikle seg som havbruksnæringen i Norge har fått. Hadde ikke den hatt mer liberale og frie rammer, hadde havbruksnæringen aldri vært der den er i dag. Vi skal være verdens fremste sjømatnasjon. Da må vi satse – da må vi satse på havforskning, men vi må også satse på den forskningen som skal gjøre havbruksnæringen bærekraftig i fremtiden.
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-11:
Hvert år i desember gjør fiskeridirektøren en beregning av hvor mye hver enkelt fiskebåt skal få lov til å fiske det påfølgende året for å komme i mål med sine gruppekvoter til nyttårsaften. Det samme ble gjort i fjor – for i år – og flere av kystflåtene var uenig i de beregningene. På mandag ble det gjort en del endringer, og da har jeg et spørsmål til fiskeriministeren: Jeg lurer på hva ministeren vil si om den nye retningen til kystfiskerne, som er både fortvilte og forbannet over at fiskeridirektøren tok 18 000 tonn torsk fra kystflåten, som er de minste båtene, og ga til havfiskeflåten, som er de største båtene.