Victor Norman (Høyre), 2003-05-28:
I arbeidet med årets trygdeoppgjør har Regjeringen lagt vekt på tre forhold. Det første er respekt for drøftingsinstituttet og oppgjørsformen: Så lenge Stortinget ikke har vedtatt noe annet, skal regulering av grunnbeløpet skje i trygdeoppgjøret, og det skal skje etter drøftinger med pensjonistenes organisasjoner. Ut fra det må jeg be om forståelse for at jeg ikke kan gå i detalj når det gjelder opplegget for det oppgjøret som Regjeringen har tenkt å legge til grunn ved drøftelsene med organisasjonene, utover å bekrefte at vi selvfølgelig vil legge til grunn de retningslinjene Stortinget vedtar. Det andre Regjeringen har lagt vekt på, er at pensjonistene skal ha etterregulering etter Stoltenberg-regjeringens trygdeoppgjør i 2001. Oppgjøret den gang hvilte på bristende forutsetninger, og Regjeringen har derfor ikke vært i tvil om at den feilen som den daværende regjering gjorde, måtte rettes opp. Spørsmålet var bare når og på hvilken måte, og vår vurdering har altså vært at regulering skal skje i oppgjøret. Jeg er glad for den allmenne oppslutning det er i Stortinget om denne etterreguleringen. Jeg har derfor allerede, ved åpningen av årets trygdedrøftelser, varslet pensjonistenes organisasjoner om at Regjeringen i trygdeproposisjonen vil foreslå en økning i grunnbeløpet på 0,6 pst. med virkning fra 1. mai, som etterregulering for 2001. Det tredje forholdet vi har lagt vekt på, er at trygdeoppgjøret må være en del av det samlede inntektspolitiske opplegget, og at oppgjøret i 2003 derfor må ses i sammenheng med det inntektspolitiske samarbeidet som er inngått med partene i arbeidslivet. Vi mente derfor, og mener fortsatt, at det var riktig ikke å fremlegge forslag for Stortinget om nye retningslinjer for trygdeoppgjøret før hovedtrekkene i årets lønnsoppgjør var klare. La meg understreke betydningen av at trygdeoppgjøret ses i sammenheng med det inntektspolitiske samarbeidet. Lønns- og kostnadsutviklingen i Norge har i mange år vært så mye sterkere enn i våre konkurrentland at det har satt arbeidsplassene i industrien og annen konkurranseutsatt virksomhet i fare. Økningen i arbeidsledigheten det siste året er bare et forvarsel om hva det kan føre til hvis vi ikke får kostnadsveksten ned. På lengre sikt vil konsekvensen ikke bare være høy og økt ledighet, konsekvensen vil også være at grunnlaget for norsk økonomi og den norske velferdsstaten blir truet. Jeg synes vi skal merke oss at generaldirektør Eivind Reiten nå gjentar at det ikke lenger er lønnsomt for Norsk Hydro å investere i Norge. Det er noe alle bør merke seg, ikke minst de av oss som er opptatt av hvordan vi skal få råd til pensjoner og andre velferdsordninger i fremtiden. Når Regjeringen i år, etter personlig initiativ fra statsministeren, har fått på plass et forpliktende samarbeid med alle organisasjonene i arbeidslivet om å få lønnsutviklingen i Norge mer på linje med utviklingen hos våre handelspartnere, er det derfor ikke bare viktig for lønnstakerne og for bedriftene. Det er viktig for oss alle, og det er ikke minst viktig for pensjonistene og alle andre som er avhengig av overføringer fra fellesskapet. Skal hensynet til konkurranseevnen og den fremtidige verdiskaping gå foran, må alle også være med på å ta ansvar. Vi kan ikke si at det bare er alle de andre som skal ta ansvar for fellesskapet og fremtiden – solidaritet handler om at alle grupper er med på å dra lasset. Det har også alle gjort – så langt. Industriarbeidere og andre som jobber i privat sektor, ansatte i stat og kommune, jordbruksnæringen – alle har godtatt oppgjør i tråd med uttalelsen som Kontaktutvalget kom med i januar i år. Da er det både rimelig og nødvendig at også trygdeoppgjøret ses i sammenheng med det inntektspolitiske samarbeidet. På denne bakgrunn er det med glede jeg merker meg den brede enigheten det er i Stortinget om at inntektsutviklingen for pensjonistene skal knyttes til inntektsutviklingen for lønnstakerne. Jeg har spesielt merket meg at retningslinjene presiserer at pensjonistene ikke skal komme dårligere ut enn lønnstakere i alt. Jeg har samtidig merket meg at retningslinjene presiserer at trygdeoppgjøret skal tilpasses det samlede inntektspolitiske opplegget.