Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2005-05-10:
Barns og unges sukkerinntak bekymrer de fleste, og problemstillingen som forslagsstillerne tar opp, er derfor svært aktuell i dagens samfunn. Økt fedme blant barn og unge bidrar sterkt til at vi nå er inne i en diabetes 2-bølge. Den sterke økningen med ca. 5 000 nye tilfeller hvert år i Norge skyldes for en stor del økt forekomst av overvekt, og dette har vært tema for debatt i aviser og andre medier det siste året. Den viktige debatten har satt fokus på kosthold og ernæring. Det er lenge siden vi har hatt en lignende debatt her i landet. Dårlig kosthold med stort sukkerforbruk, spesielt blant barn og unge, og de utfordringene vi står overfor med tanke på den sterke økningen vi opplever innen diabetes 2, bidrog til at Regjeringen satte fokus på problemet allerede ved behandlingen av St.meld. nr. 16 for 2002-2003 Resept for et sunnere Norge. Den gangen, da vi kom med utspill om faren med for store sukkerinntak, ble helseministeren og Regjeringen kritisert for å føre pekefingermoral. I etterkant har Helse- og omsorgsdepartementet startet arbeidet med å utarbeide en nasjonal plan for forebygging, forskning på og behandling av diabetes, i tråd med det som forslagsstillerne ber om. Planen skal være ferdig i løpet av 2005, og den vil helt klart ta for seg problemstillingen med overvekt og høyt forbruk av sukker. Jeg er enig med forslagsstillerne i at det er viktig med god varemerking, og jeg er fornøyd med at Regjeringen kan vise til at Norge allerede nå deltar i et arbeid i EU med hensyn til revisjon av merkeregelverket. Merking av næringsinnholdet i matvarer er svært viktig. I dagens samfunn ser vi at det er stadig flere som sliter med et fedmeproblem. Ikke minst viktig er angivelse av sukkerinnhold, og at dette må prioriteres som en del av det generelle arbeidet med merking av mat. Sukkerdebatten er et eksempel på at det er viktig med informasjon og kunnskap til befolkningen som bidrar til en holdningsendring i samfunnet generelt, og hos barn og ungdom spesielt. En må derfor forebygge gjennom heimkunnskapsfaget i grunnskolen, der en må bidra bevisst til å skape god forståelse for riktig kosthold og sunne kostvaner. Retningslinjene fra Sosial- og helsedirektoratet for skolemåltidet er viktige i denne sammenheng. Både foreldre, skoleledelse og elever må sjøl oppfordres til å følge opp disse, fordi høyt inntak av sukker, som utelukkende inneholder energi, fortrenger annen mat. Et næringsmiddel kun med energi bidrar til at andre næringsmidler, med nødvendige vitaminer og mineraler, må vike plass. Dette framgår av undersøkelser blant tenåringer som har høyt inntak av sukker, og som dermed får i seg vesentlig mindre av frukt og grønnsaker enn anbefalt. Ved mange skoler har foreldre og elever sjøl tatt ansvar og fått byttet ut brusautomater med tilgang til friskt og kaldt vann. Jeg håper at stadig flere skoler, foreldre og elever vil ta initiativ til det samme, i tillegg til å fokusere mer på aktivitet. For lite fysisk aktivitet sammen med for høyt energiinntak er den viktigste årsaken til overvekt og diabetes type 2. I Frankrike, i Brasil og i flere stater i USA har skolemyndighetene vedtatt forbud mot salg av brus på skolene, inkludert skolekantinene. I Norge har Aust-Agder fylkeskommune vedtatt å forby brussalg ved de videregående skolene. I bladet Diabetes, nr. 2, for februar, kan vi lese om «Hedmark-gerilja ut mot sukkeret». Hedmark fylkeskommune går nå til krig mot det stadig økende sukkerforbruket hos barn og unge. Målet er å halvere sukkerforbruket, og det drøftes nå ulike strategier for sukkerkrigen i Hedmark. Fylkestannlegen er ikke bare bekymret for barns og unges tannhelse, som har vist en negativ utvikling siden 1998. Han viser også til at gevinsten ved å spise mindre sukker vil være en positiv effekt på andre folkehelseområder – i form av bedre konsentrasjon, redusert fare for type 2-diabetes og mindre overvekt. Flere skoler og barnehager i Glåmdalen-regionen har tatt tak i problemet og har innført nærmest sukkerfrie barnehagebursdager, mens flere skoler har satset bevisst på vann som drikke. Når vi vet at inntaket av sukker blant barn og unge er så stort i Norge, og at det meste inntas gjennom leskedrikker og saft, er Hedmark-geriljaens innsats et flott eksempel til etterfølgelse for andre, både i hjem, i skole og i barnehager. Om det var lov til å applaudere i stortingssalen, skulle jeg gjerne ha oppmuntret til det. Men jeg håper at mange skoler, barnehager og kommuner følger Hedmark-geriljaens eksempel.