Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-02-07:
Jeg er glad for at representantene Sandberg, Kielland Asmyhr, Michaelsen og Ørsal Johansen har fremmet et forslag om å bedre voldsofrenes situasjon. Det trengs engasjement på dette feltet. Vi vet at voldshandlinger medfører store menneskelige lidelser for dem som blir utsatt, og også for deres familie og venner. La meg innledningsvis si noe om de to forslag som er fremsatt. Når det gjelder forslaget om standardisert erstatning for barn under 16 år, så er Justisdepartementet i ferd med å gjennomgå dette, for Personskadeerstatningsutvalget hadde i sitt mandat å vurdere bl.a. spørsmålet om standardisert erstatning for barn under 16 år. Utvalget har avgitt sin innstilling, og saken skal på ordinær høring. Når det gjelder forslag nr. 2, så er dette også et område som vi allerede er i gang med å vurdere. Vi vurderer om voldsoffererstatningsloven bør åpne for at man kan få erstatning i tilfeller som representanten Michaelsen viser til. Men det er for tidlig for meg å si om vi vil fremme forslag til lovendring. I likhet med forslagsstillerne er jeg opptatt av at vi skal ha en rask og god behandling av voldsoffererstatningssakene, både i førsteinstansen og i klageinstansen. Saksbehandlingstiden har vært for lang. Jeg er derfor glad for at Stortinget i statsbudsjettet for 2012 har økt bevilgningene til voldsoffererstatningsmyndighetene, slik at den totale saksbehandlingstiden kan gå ned. De økte bevilgningene vil også bidra til at Kontoret for voldsoffererstatning kan knytte til seg medisinsk kompetanse. Regjeringen sendte den 7. desember 2011 et forslag om enkelte endringer i straffeprosessloven og voldsoffererstatningsloven på høring. Endringene er initiert av terrorhandlingene 22. juli 2011, men forslagene gjelder ikke bare voldsofre etter terrorhandlingen. Det er viktig at alle voldsofre behandles likt, og ikrafttredelsestidspunktet er derfor foreslått satt til 1. januar 2011. Etter gjeldende praksis kan ofres pårørende etter omstendighetene ha rett til voldsoffererstatning. Hvorvidt denne retten bør kodifiseres, vurderes nå i forbindelse med gjennomgangen av høringsuttalelsene. I høringsnotatet foreslo vi også at voldsoffererstatning skal kunne ytes til dem som er blitt skadet som følge av å yte bistand til ofre for en straffbar handling som krenker liv, helse eller frihet, eller for å avverge eller begrense skadefølgene av den straffbare handlingen. For øvrig trekker jeg fram at vi har foreslått å øke den øvre grensen for voldsoffererstatning fra 40 til 60 ganger grunnbeløpet i folketrygden, og da mener jeg grunnbeløpet på vedtakstidspunktet. Høringsinstansene har ulikt syn på forslagene i høringsnotatene, og vi må foreta en avveining av de ulike hensynene. Regjeringen vil fremme en proposisjon for Stortinget i løpet av kort tid. I utgangspunktet er det regelverket i det aktuelle landet som regulerer rett til gratis advokatbistand i utenlandske straffesaker, og mange land har gode ordninger for dette. Det kan også, på visse vilkår, gis rettshjelp etter den norske rettshjelpsordningen der hvor bistanden som gis i utlandet, ikke er tilfredsstillende. Jeg tar sikte på å foreta en gjennomgang av rettshjelpsrundskrivets omtale av reglene om rettshjelp til fornærmede i utlandet for å vurdere en eventuell klargjøring av praksisen i disse sakene. Jeg vil også se nærmere på regelverket om foreldelse. Foreldelsesfristen for erstatningskrav begynner først å løpe når den skadelidte fikk eller burde ha skaffet seg nødvendig kunnskap om skaden og den ansvarlige. Erstatning kan gis selv om straffansvaret for voldsutøveren er foreldet. Foreldelsesfristen avbrytes når søknaden er framsatt for Kontoret for voldsoffererstatning. Regelverket tar således hensyn til at skader kan utvikle seg over tid, og at ikke alle voldsofre har tilstrekkelig kunnskap på et tidlig tidspunkt. Det har vært en del misforståelser om dette, og jeg vil vurdere en tydeliggjøring av kravet til kunnskap, da det er viktig at dette blir gjort kjent. Jeg vil også vurdere om det kan lempes på foreldelseskravet på andre måter, f.eks. se på vilkårene for avbrytelse av foreldelse. Det er alltid en fordel å samarbeide, ikke minst med andre land for å få erfaringsutveksling, og vi har et godt samarbeid med bl.a. Sverige, så jeg vil også følge opp komiteens forslag om å vurdere å opprette en nasjonal kriminalitetsoffermyndighet. Da er det viktig å ta utgangspunkt i det som fungerer godt her i Norge, men vi vil helt klart også se hen til den svenske Brottsoffermyndighetens arbeid og oppgaver. Øyvind Korsberg hadde her inntatt presidentplassen.