trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-20:
Takk for spørsmålet. Dette er en sak som berører mange permitterte arbeidstakere, og det er uheldig at lønnskompensasjonsordningen er forsinket sammenlignet med hva som først ble varslet. Samtidig er det også viktig for meg å si at før et enstemmig storting vedtok denne ordningen, var vi også veldig klare og tydelige på informasjonen vi ga. Jeg siterer bl.a. fra svaret på et budsjettspørsmål fra Arbeiderpartiet, hvor departementet skriver: Opprettelse av eventuelt nye inntektssikringsordninger vil ikke være mulig å få på plass på kort sikt, det vil si at det kan ta flere måneder å få på plass nye systemer. Det samme vil kunne gjelde hvis nye grupper skal tas inn i etablerte ordninger. Videre får Nav nå saker i et svært stort omfang, som vil utfordre etatens saksbehandlingskapasitet. Allikevel er det slik at av de tolv vedtakene Nav fikk, som innebar enten store endringer i eksisterende ordninger eller helt nye ordninger, er nå elleve på plass, men lønnskompensasjonen er dessverre forsinket. Årsaken til det er at den tekniske løsningen som Nav opprinnelig la til grunn, ville ha ført til en rekke feilutbetalinger, og da ville mange ikke ha fått de pengene de har krav på. Det skyldtes at de innrapporterte opplysningene fra arbeidsgiverne til a-ordningen, som løsningen var basert på, viste seg ikke å være tilstrekkelige. Nav har jobbet under et veldig sterkt tidspress for å etablere en rekke nye ordninger på kort tid, og i en ekstraordinær situasjon dukker det av og til opp uforutsette problemstillinger. Dette er jo den typen problemstillinger som man til vanlig – ved utredninger og utvikling og utprøving – har en mulighet til å luke ut og korrigere. I dette tilfellet er ikke det mulig. Departementet har jobbet tett med Nav for å finne en alternativ løsning som kan etableres så raskt som mulig, og med høy automatiseringsgrad. Det er helt nødvendig, slik at utbetalingen kan starte så fort som mulig. Kort skissert er den hovedmodellen det nå jobbes med, basert på at det er arbeidsgiveren som leverer inn tallene som ligger til grunn for lønnskompensasjonen. Nav har orientert partene i arbeidslivet om løsningen, og det er også testet mot enkelte arbeidsgivere. Med det viktige forbehold at det fortsatt kan oppstå nye problemstillinger som er uforutsette, tas det sikte på at en ny modell åpnes for søking i første halvdel av juni.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-20:
La meg først si at her er det en ordning som gjelder tilbake i tid, selv om ordningen ikke er kommet på plass. Det vil si at fra 20.mars vil altså ordningen omfatte de koronapermitterte, selv om selve søkingen ikke er på plass. Så var det slik at 14. april, da vi ferdigstilte forskriftene, som var basert på den informasjonen vi hadde da, var dette en ordning som skulle komme, og som var basert på at arbeidstaker selv skulle søke. Som vi hadde annonsert, ville den komme i begynnelsen av mai. Det som så skjer, som jeg også redegjør for i det første svaret mitt, er at Nav, når de kommer enda litt lenger, ser at her er det en ordning som i verste fall vil føre til store feilutbetalinger, eller veldig upresise utbetalinger. Med andre ord: Man må ha en annen type ordning. Stortingets vedtak er overordnet, det dreier seg om en lønnskompensasjon fra 3 til 20 dager, og derfor blir Stortinget orientert bl.a. gjennom spørsmål her, og også på annen, egnet måte, men det har ikke vært naturlig å komme tilbake til Stortinget fortløpende.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-20:
Det var ingen forutsetning fra Stortinget at denne skulle være på plass først. Det kan heller ikke Stortinget ha ment all den tid vi ga tydelig informasjon om at disse ordningene ville det ta til dels lang tid å utvikle, selv om Nav nå har gjort det – mange av ordningene, i hvert fall – på kortere tid enn vi forespeilet. Men hvis vi nå spoler tilbake: Hvis jeg den 20. mars – eller 25. mars, eller i slutten av mars – hadde visst at den ordningen som Nav da jobbet med, ville bli forsinket, er det helt åpenbart at det ville vært fornuftig å lage en forskuddsordning. Men det vi jobbet ut fra frem til da – vi fastsatte jo forskriften, det var noe av det siste vi gjorde før påskeferien – var at den ordningen som Nav jobbet med, ville fungere, og at den kunne komme tidlig i mai. Når det viste seg å ikke være teknisk mulig, selv om Nav har jobbet i rekordfart, har det nå vært viktig å bruke tiden på å få en ordning på plass i første halvdel av juni.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
«I NRK sin sak «Avslørt av mobilen» kom det fram at posisjonsdata fra våre mobiler selges til såkalte «dataforhandlere» uten at vi vet om dette. Selskapene sier at dataene er anonyme, men som NRK sin sak viser, var det enkelt å finne ut hvem dataene tilhørte. Hvordan vil statsråden ta dette opp i den varsla stortingsmeldinga om datadrevet innovasjon, og er det aktuelt å gi incentiver til selskaper som fremmer personvernvennlige løsninger?»
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Jeg takker statsråden for et godt og detaljert svar. Som statsråden er inne på, sier disse selskapene at dataene er anonyme, men som NRK viser og statsråden også peker på, er det ganske enkelt å finne ut av hvem dataene hører til. Selskapene som handler med våre personopplysninger, opererer jo på tvers av landegrensene. Statsråden sa til Dagsrevyen i forrige uke at hun ville følge opp dette, bl.a. med sin engelske kollega, og statsråden var innom dette i sitt svar i stad. På hvilken måte vil digitaliseringsministeren aktivt følge opp arbeidet med dette internasjonalt? Er det mulig å si litt mer om det som allerede er gjort, utover det statsråden nevnte med Datatilsynet?
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Forbrukerrådet uttaler at europeiske datatilsyn bruker alle tiltak de har under GDPR artikkel 58. Dette inkluderer bl.a. å utstede irettesettelser og stanse ulovlig databehandling i tilfeller hvor behandlingen har en betydelig påvirkning på datasubjekter. Er statsråden enig i dette? Hvordan ser hun for seg å følge opp dette i et europeisk samarbeid?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-05-20:
Jeg ønsker å takke for et veldig viktig spørsmål fra representanten Aasen-Svensrud. Jeg er veldig glad for at saken blir diskutert i Stortinget, for det er ingen tvil om at det NRK avdekket i denne saken, «Avslørt av mobilen», er dypt urovekkende. Saken belyser at tilsynelatende anonymiserte opplysninger muligens ikke nødvendigvis er det. Opplysningene kunne enkelt knyttes til konkrete enkeltpersoner og brukes til noe annet enn det de opprinnelig ble samlet inn for. Jeg mener vi har et godt og strengt personvernlovverk i Norge gjennom den felleseuropeiske personvernforordningen. I en sak som dette er det helt avgjørende at det internasjonale samarbeidet fungerer godt. Jeg er derfor glad for at Datatilsynet reagerte veldig raskt, gikk inn i denne saken og drøfter den med sine britiske kollegaer nå. Generelt har Datatilsynet en sentral rolle i utviklingen av et bedre internasjonalt samarbeid for å stanse uønsket bruk av persondata. Denne saken reiser spørsmål om hva som er et gyldig samtykke etter personvernforordningen. Informasjon må gis slik at brukeren har mulighet til å forstå hva de sier ja til hvis de velger å ta tjenesten i bruk. Ansvaret for å utarbeide et forståelig brukervilkår ligger hos aktørene som behandler personopplysningene. I den varslede stortingsmeldingen om datadrevet økonomi og innovasjon, er det naturlig å drøfte disse problemstillingene. For hvis vi skal kunne skape økte verdier ut av ulike data, er vi helt avhengig av at vi som innbyggere har tillit til at personvern og sikkerhet blir ivaretatt, og at persondata ikke havner på avveier. Regjeringen vil vurdere tiltak som kan bidra til å sikre et godt personvern for den enkelte i den raskt voksende datadrevne økonomien. Det handler ikke bare om at det må være lovlig, men også om etisk bruk av data. Og i regjeringens strategi for bruk av kunstig intelligens ga vi disse etiske vurderingene en sentral plass. Det er også derfor regjeringen ønsker å opprette en personvernkommisjon. Og ett av de temaene som kommisjonen må se på, er nettopp brukerens reelle valg og muligheter til å ivareta eget personvern ved bruk av digitale løsninger og tjenester. Det kan også være interessant å se nærmere på mulighetene for tiltak som oppmuntrer til bruk av merkeordninger, eller sertifiseringsmekanismer for godt personvern, som representanten er inne på som en aktuell problemstilling.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-05-20:
Ja, det er bra at vi har et handlekraftig datatilsyn som står opp for personvernet og for å beskytte oss, og det er veldig viktig at de som rette myndighet nå går inn i saken og ser på hvordan de kan følge den opp på hensiktsmessig måte. De har kontakt med sine britiske kollegaer, men vi kommer også til å ha kontakt, både med min britiske ministerkollega, når vi ser hvordan saken utvikler seg fra Datatilsynets side, og også med EU-kommisjonen, på politisk nivå, nettopp for å informere om denne konkrete saken som representanten er inne på, og for å se det i en større helhet. Det er ingen tvil om at dette er internasjonale selskaper som opererer uten at vi som norske myndigheter kan gripe inn, og veien til å styrke befolkningens personvern går via internasjonalt samarbeid. Her er det viktig å vise frem den konkrete saken og hvilke alvorlige konsekvenser det kan få for folk.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-05-20:
Som jeg sa, er det viktig å synliggjøre konsekvensene av denne enkelte saken for våre internasjonale samarbeidspartnere, men også å se det i et større perspektiv. Det vi står overfor her, er en rivende utvikling fra dag til dag og uke til uke, og selv om vårt lovverk er relativt oppdatert, må vi sørge for at vi hele veien har et lovverk som kan anvendes på den utviklingen som skjer, og for å ivareta innbyggernes behov. Så er det også én ting som er viktig å si: Vi har en oppgave i å gjøre kjent konsekvensene for brukerne når man laster ned apper, og når man laster ned løsninger. Forstår man hva man sier ja til? Vi må fortsette jobben for å synliggjøre det.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-05-20:
Jeg har lyst til å si til representanten Lene Vågslid at jeg er veldig glad for at vi kan diskutere dette i Stortinget, for det er ingen tvil om at det som NRK avdekker, er bekymringsfullt. Det er viktig for Stortinget hele veien å se på hvordan vi skal sørge for at vi har et oppdatert regelverk som beskytter våre innbyggere. Som representanten er inne på, trådte den nye personopplysningsloven i kraft sommeren 2018. Den implementerer EUs personvernforordning. Ettersom forordningen er et felles regelverk for EU og EØS, er det i liten grad mulig å fastsette særskilte nasjonale regler. Den viktigste oppfølgingen vi kan gjøre, er å sørge for at regelverket etterleves, og bidra til endringer gjennom internasjonalt samarbeid. Datatilsynet har ansvaret for å håndheve personvernregelverket i Norge, herunder kompetanse til å ilegge overtredelsesgebyr. Tilsynet utfører oppgavene og utøver myndigheten sin i full uavhengighet. Jeg har tillit til at tilsynsvirksomheten utøves på en god måte. Jeg inviterte Datatilsynet til en orientering om den saken som NRK avdekket, for å bli informert om hvordan de jobber med saken, hvordan de følger den opp og hvordan de samarbeider med sine britiske kollegaer for å avdekke det som har skjedd i denne konkrete saken. For å sikre harmonisert forståelse av regelverket er alle datatilsynsmyndighetene i medlemslandene representert i Det europeiske personvernråd. Personvernrådet utarbeider veiledere om hvordan bestemmelser i personvernforordningen skal forstås. Datatilsynet deltar aktivt i Personvernrådet, og har påtatt seg lederroller i flere større arbeider. Regjeringen anser dette som positivt, fordi det gir Datatilsynet en mulighet til å påvirke den felleseuropeiske fortolkningen og anvendelsen av personvernforordningen. Regjeringen er opptatt av at Datatilsynet har tilstrekkelige ressurser til å utøve sitt samfunnsoppdrag, herunder å håndtere det internasjonale arbeidet på en god måte, og tilsynets budsjett er derfor styrket de siste årene. Den konkrete saken som NRK har avdekket, er nå til vurdering i Datatilsynet, som representanten kjenner til. Ettersom saken gjelder et britisk firma, har Datatilsynet kontakt med datatilsynet i Storbritannia. Saken illustrerer generelle personvernutfordringer når det gjelder innsamling og viderebruk av persondata fra ulike apper og digitale tjenester. Dette er problemstillinger jeg er opptatt av å følge opp i arbeidet med den nye stortingsmeldingen om datadrevet økonomi. En ny personvernkommisjon skal komme på plass og vil få i mandat å diskutere dette, fordi her er det en rivende utvikling, som vi som myndigheter er nødt til å henge med på.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-05-20:
Takk for et godt spørsmål. Nettopp det som er kjernen her, er at dette ikke bare handler om forbrukerperspektivet selv om det er veldig viktig at alle vi som er brukere av en smarttelefon, skal vite hva vi sier ja til når vi laster ned appene. Men nå tror jeg at veldig mye av det er så komplisert informasjon at det er vanskelig for brukerne å ta stilling til det, og her har selskapene et veldig viktig ansvar for at de som laster ned, faktisk vet hva som er konsekvensene av det. Så vil jeg, sammen med mine kollegaer som representanten nevnte, nå følge opp arbeidet internasjonalt, også på ministernivå, og ikke minst gjennom EU-kommisjonen, fordi dette også har sikkerhetsaspekter. Jeg ser frem til at vi får en personvernkommisjon som vil diskutere dette nøye, bidra til offentlig debatt og drive frem opplysninger om hva konsekvensene av det digitale samfunnet er.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-05-20:
Til det siste først: Jeg håper å gjøre det så raskt som mulig, men jeg er opptatt av at vi får en bredde i kompetansen, at det er mennesker som har inngående innsikt i personvernutfordringer, men også i hva det betyr for vår hverdag på digitale medier, knyttet opp mot barns eksponering, foreldrenes eksponering av sine barn og sikkerhetsperspektivet, som representanten peker på her. Jeg er, i likhet med representanten Vågslid, glad for at Datatilsynet er blitt styrket. Jeg mener det er viktig å styrke det fremover. Fra 2017 til 2020 har Datatilsynet fått en budsjettøkning på 16 mill. kr, og nå har de 66 mill. kr i budsjett. Det er et godt budsjett. Så ser jeg også på andre muligheter for å teste ut personvernutfordringene i dagens digitale hverdag gjennom en regulatorisk sandkasse som Datatilsynet skal få ansvar for, slik at vi hele tiden kan følge med på endringene som skjer, og ha et lovverk som er tilpasset.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
«I 2018 blei EUs personvernforordning gjennomført i norsk lov. For at denne styrkinga av personvernet skal bli ein realitet er me avhengige av god og effektiv handheving av regelverket. NRK-avsløringa «Avslørt av mobilen», viser at posisjonsdata blir selde i stor skala. Kva har statsråden aktivt gjort for å følgje opp og handheve personvernregelverket, og kva for plan har statsråden for å styrke personvernet vårt i møte med ein industri som vil profittere på våre personopplysningar og vårt privatliv?»
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Tusen takk for eit godt og breitt svar. Det som bekymrar meg, og som heilt sikkert òg bekymrar statsråden, er at sal av posisjonsdata på denne måten òg kan misbrukast av kriminelle og òg utgjere ein nasjonal sikkerheitsrisiko. Eit viktig poeng er jo at dei personopplysningane som blir samla inn, er så mange at ein ikkje skil mellom barn, forbrukarar, statsrådar, spesialsoldatar i Forsvaret. NRK har vist til fleire eksempel på dette, og Forbrukarrådets rapport er òg ganske vid. Difor er det ikkje hensiktsmessig å sjå på dette som eit reint forbrukarproblem, personvernproblem eller sikkerheitsproblem – me må sjå det i samanheng. Her er problemet openbert denne kyniske forretningsmodellen, og at loven ikkje blir følgd eller handheva godt nok i fleire europeiske land. Mitt spørsmål til statsråden blir korleis ho vil samarbeide med justisministeren, forbrukarministeren, kanskje òg forsvarsministeren og resten av regjeringa i det vidare arbeidet for å sikre at dette blir gjort så breitt som eg nemner.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Tusen takk for endå eit godt svar. Eg er veldig glad for at regjeringa både tek det på alvor og ønskjer å reise problemet på den måten dei gjer. Dette er jo saker som bekymrar veldig mange, og me veit, både statsråden og eg, at mange reagerte kraftig etter NRK-avsløringa. Så det synest eg er positivt. Datatilsynet har jo blitt styrkt noko for 2020, men me veit at skal Datatilsynet i det vidare arbeidet gjere det me forventar med omsyn til å handheve lovverket, er det behov for både meir kompetanse og ressursar. Vil statsråden seie noko om kva planar som eventuelt ligg for å styrkje Datatilsynet vidare? Det kunne òg ha vore interessant for Stortinget å høyre når regjeringa planlegg å setje ned denne personvernkommisjonen.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-05-20:
«Frivillighet Norge melder om at frivillige lag og organisasjoner er bekymret for om lokalleddene har nok økonomiske muskler til å klare seg igjennom krisen. Kravet om minimumsbeløp på 25 000 kroner i tap for å delta i arrangementstøtteordningen fører til at mange ikke kan benytte seg av den eneste støtteordningen som er tilgjengelig for frivilligheten. Det gjelder selv om ordningen nå er utvidet med flere typer inntektsbortfall. Når statsråden vet hvilke konsekvenser det får, hvorfor opprettholdes kravet om et minimumsbeløp på 25 000 kroner?»
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-05-20:
Takk for svaret. Jeg registrerer at det foreløpig ikke er snakk om å sette ned minimumskravet. Det betyr faktisk, som statsråden var inne på, at mange små og mindre lag og foreninger ikke får noe hjelp fra regjeringen nå. For det er bestemt at frivilligheten og andre ideelle virksomheter som ikke er skattepliktig, ikke får delta verken i kontantstøtteordningen eller i lånegarantiordningen. På toppen av den ganske ekstremt dårlige behandlingen av frivilligheten, vil jeg si, er arrangementsstøtteordningen – den eneste ordningen som de kan ta del i – rammestyrt og ikke regelstyrt som ordningene til næringslivet. Det betyr at en del av dem som søker om penger i den ordningen, i tillegg ikke kan få de pengene de ønsker seg eller mener de har krav på, fordi de må dele med andre. Dette er urimelig. Vil statsråden derfor vurdere å heve potten for arrangementsstøtten, eller gjøre den om til en regelstyrt ordning?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-05-20:
Jeg mener det er helt nødvendig. Mange frivillige lag og organisasjoner har nå store likviditetsproblemer. Det er fordi de ikke får noen, eller veldig liten, kompensasjon. De har bl.a. store utgifter knyttet til drift og finansiering av egne idrettsanlegg, leie av lokaler eller andre driftsutgifter som må betales, selv om de ikke har aktivitet nå. Både frivilligheten og idretten mener at mye av dette hadde vært løst for deres sektor om de hadde fått en egen likviditetspakke i grasrotstøtte – egentlig den samme summen som avkortningen har vært på i momskompensasjonsordningen i 2018 og 2019. Den ordningen er på plass, den vil være en veldig effektiv måte å effektuere utbetalinger på, og den vil treffe bredt, for den treffer forholdsmessig etter økonomisk aktivitet. For noen uker siden spurte jeg ministeren her i spørretimen om han ville lytte til frivilligheten og sørge for den ekstra likviditetsstøtten gjennom momskompensasjon for 2018 og 2019. Da sa han at han skulle se på saken. Har han sett på saken?
Abid Raja (Venstre), 2020-05-20:
Jeg har stor forståelse for at mange frivillige organisasjoner er urolige for økonomien. Jeg deler deres bekymring og er glad for at representanten tar opp dette spørsmålet og også deler vår bekymring. Den typen kompensasjonsordning som regjeringen på kort tid har opprettet, representerer noe helt nytt. Vi har jobbet på spreng for å minimere skadene av det som er en internasjonal katastrofe. To måneder er lenge for dem som er rammet, men samtidig kort tid for å finne de gode løsningene som treffer bredden. Første runde med kompensasjonsordning for frivillig sektor ga oss mye lærdom. På bakgrunn av innspillene har vi allerede varslet at flere inntektskilder vil bli inkludert, at søknadsperioden utvides, og at det kommer mer penger inn i ordningen. Dette har blitt redegjort for overfor Stortinget gjennom revidert nasjonalbudsjett, som ble lagt fram 12. mai. I den forrige runden måtte organisasjonene ha 25 000 kr i bortfall av billettinntekter og deltakeravgifter på to måneder. I det nye forslaget må de ha 25 000 kr i bortfall av inntekter fra en rekke kilder, som bl.a. loppemarked, kiosksalg, utleie. Månedsantallet er også utvidet til tre måneder. Det er i realiteten en reduksjon i bunnfradraget. Summen av disse endringene mener og håper vi at skal bidra til å sikre fortsatt aktivitet hos de mange små lagene, som er limet i sine lokalsamfunn. Den felles dugnaden som hele samfunnet er inne i, går også ut på at det ikke er mulig for regjeringen – og jeg tror heller ikke for Stortinget – å kompensere krone for krone for noen i samfunnet, verken for næringslivet eller for frivilligheten. Men vi gjør så godt vi kan for å kanalisere midlene dit det er behov, og særlig der hvor behovet er størst. Organisasjoner som har tapt store summer, står i fare for å måtte si opp sine instruktører, trenere, leietakere, og det er konsekvenser det kan ta lang tid å komme over. Det er konsekvenser jeg ønsker at vi skal klare å unngå, og jeg er helt sikker på at representanten også er enig i det. Samtidig vet jeg – og jeg har også hørt det fra organisasjoner som Frivillighet Norge – at det fremdeles ikke er tilstrekkelig. For små lokallag kan 25 000 kr være hele høstens budsjett. Det er viktig for meg å lytte til dem som har skoene på, det vil jeg fortsette å gjøre. Vi skal selvfølgelig fortløpende fortsette å vurdere nødvendige justeringer for å oppnå det som er hovedmålet, som er at vi skal nå ut til bredden, slik at vi kan fortsette å ha en sterk, selvstendig og mangfoldig frivillig sektor i Norge.
Abid Raja (Venstre), 2020-05-20:
Vi laget først en ordning som gjaldt for den første perioden, og den har vi gjennom reviderte nasjonalbudsjett foreslått utvidet til å gjelde fram til 15. juni. Vi har gjort nødvendige justeringer i den ordningen. Den første gjaldt bortfall av billettinntekter, og det var en komplisert situasjon for mange – både for breddeidretten og for frivilligheten. Derfor har vi tatt inn flere inntektskilder som har falt bort, som jeg gjorde rede for, bl.a. kiosksalg, loppemarked osv. Vi har også forlenget tidsperioden man kan søke, slik at den har tilbakevirkende kraft. I tillegg har vi justert opp rammen, slik at det er lagt inn flere midler i dette. Vi må huske at dette er ut fra de beste anslagene man har, og dersom det viser seg at anslagene ikke stemmer, får vi gjøre en ny vurdering og komme tilbake til Stortinget på egnet måte – dersom det viser seg nødvendig.
Abid Raja (Venstre), 2020-05-20:
Ja, momskompensasjonsordningen har regjeringen levert på flere ganger. Det har vi gjort i tidligere budsjetter. Det er også et av de tiltakene vi selvfølgelig kommer til å vurdere. Vi har nå gjennom revidert nasjonalbudsjett varslet at vi kommer tilbake til Stortinget med en ny proposisjon innen utgangen av mai. Der vil vi ta stilling til bl.a. forlengelse av kompensasjonsordningene som nå gjelder, og også eventuelle justeringer av dette. Nye innretninger – eventuelt – vil vi selvfølgelig adressere i forbindelse med den proposisjonen. Når det gjelder selve inntektsbortfallet som de ulike har lidd under, har vi skissert 70 pst. dekning gjennom revidert nasjonalbudsjett. Det er, som sagt, basert på anslag og totalrammen som har blitt satt. Dersom det viser seg at det er nødvendig å gjøre justeringer i dette, vil det selvfølgelig også bli vurdert. Men momskompensasjon er ett av forslagene, det er flere andre forslag, og de gjør vi fortløpende vurderinger av.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Ettersom statsråden kommer fra min hjemkommune, Orkland, får dette bli mellom oss to orklendinger. Gratulerer også som ny statsråd. «I dag er det ca. 390 000 arbeidstakere som er registrert helt eller delvis arbeidsledige og det er ca. 4 200 lærlinger som står i fare for ikke å få fullført sin yrkesutdanning med fag- eller svennebrev. Arbeiderpartiet er svært bekymret for lærlinger som nå er permitterte og som i dag ikke vet om de får fullført utdanningen. Allerede fra høsten vil nye elever ha behov for lærlingeplasser. Hvorfor har ikke statsråden lagt frem konkrete endringer for å sikre lærlinger flyt i utdanningsløpet i revidert nasjonalbudsjett for Stortinget i henhold til Stortingets vedtak nr. 460?»
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Jeg takker for statsrådens svar. Det er rett, som statsråden sier, at rapporten per 13. mai, uke 20, viser en svak nedgang i antall permitterte lærlinger. Men som statsråden nevner, er det spesielt innenfor utdanningsprogram for restaurant- og matfag, design og håndverk og service og samferdsel fortsatt en svært kritisk situasjon for alle de lærlingene som står uten tilbud. 50 pst. av alle dem som innenfor restaurant- og matfaget er permittert i dag, er fortsatt uten jobb, og det er 35 pst. innenfor design og håndverk. Vi så i Avisa Sør-Trøndelag i dag at det var veldig svak søkning til disse fagene ved Meldal videregående skole for skoleåret 2020/2021. Kan statsråden si hva regjeringen har tenkt å gjøre med tiltak og tilbud innenfor dette området? Dette er elever som allerede nå er i et lærlingløp, og elever som nå søker seg inn, men som kanskje ikke vil få et tilbud på grunn av svake søkertall i disse fagene.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Jeg tror at det å tilby lærlinger alternativ opplæring i skolen ikke er godt nok, for mange av disse elevene er nå ferdig med toårig videregående skole og er inne i siste periode med å fullføre yrkesfaglige studieretninger. Ikke minst etterspør næringslivet at lærlingene har god fagkompetanse som er tilpasset dagens og morgendagens næringsliv. Det at fylkeskommunene skal tilrettelegge et utvidet tilbud per område, midt oppe i den smittevernsituasjonen som vi er i, vil være svært vanskelig. Hvordan skal vi avhjelpe disse lærlingene på en god måte, slik at bedrifter og kommunene kan ta inn flere lærlinger og de får fullført sine fagutdanninger? Det må gjøres ganske raskt og i løpet av sommeren. Spørsmålet er: Hva vil statsråden gjøre? Kan man garantere for at lærlingene får gjennomført sine fag- og svennebrev på en forsvarlig og faglig måte, og at de får gjort det innenfor rimelig tid?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2020-12-18:
Jeg starter der vi slapp i går – med rovdyr. På vegne av stortingsrepresentantene Sandra Borch, Bengt Fasteraune, Heidi Greni, Emilie Enger Mehl, Nils T. Bjørke og meg selv vil jeg sette fram et representantforslag om mer effektiv skadefelling av store rovdyr.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2020-12-18:
Jeg kunne sagt mye om regjeringens manglende samferdselssatsing i Østfold, men før valget i 2013 var det altså sånn at regjeringspartienes representanter, og særlig Høyres representanter, lovet fullføring av dobbeltsporet gjennom Østfold, og det var ikke måte på hvor tidlig det skulle være ferdig. Nå har den samme regjeringen parkert det dobbeltsporet på et sidespor, og det er altså en jernbanestrekning som har potensial til å betjene 250 000 innbyggere i noen av Norges største byer. Det er den viktigste jernbanestrekningen fra vår hovedstad og ut i Europa. Det er den viktigste jernbanestrekningen tilknyttet Norges største godshavn, som ikke ligger i Norge, men i Göteborg, og hvor trafikken potensielt er i ferd med å fylle opp E6. Her har man altså parkert dette prosjektet, og nå er vi i Østfold redd for at man skal bruke enda mer tid på en KVU. Vi er villige til å ta ansvar for å få kostnadene ned, men det er faktisk sånn som min kollega på østfoldbenken Elise Bjørnebekk-Waagen sa, at det ikke er dyrere å bygge jernbane i Østfold enn det er i resten av landet. Men det er krevende. Det er krevende grunnforhold, det er helt riktig, men det betyr ikke at det ikke er riktig og viktig. Det ene er at når vi nå skal omstille til en ny type industri, altså fra det svarte karbonet til det grønne karbonet, ligger to av lokomotivene i Østfold: Saugbrugs og Borregaard. Og hva er den største hindringen deres for utvikling? Jo, det er infrastruktur. Men regjeringspartiene vil altså ikke engang være med på en merknad for å få økt tømmertransport på bane. Det er altså villigheten til omstilling. Det andre er at man heller ikke klarer å finne 25 mill. kr til å mudre Borg havn, også en av Norges viktigste importhavner og ikke minst beredskapshavn for NATO. Til slutt er det sånn at det i lengre tid har pågått en debatt knyttet til trafikkstasjonen på Mysen. Regjeringspartiene har holdt oss med godt snakk nå i hele høst. Det siste vi hørte, var at det skulle komme en rapport. Jeg søkte i budsjettdokumentet og så ikke Mysen trafikkstasjon nevnt noe sted av regjeringen. Da er spørsmålet: Kan samferdselsministeren nå gi oss et svar på hva som skjer med tjenestetilbudet ved Mysen trafikkstasjon? Skal man fortsette å holde indreøstfoldingene med godt snakk, eller er det sånn at vi kan få beholde det tjenestetilbudet som er der, og som er viktig for næringslivet?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-12-18:
Rødt fremmer et forslag om gode arbeidsvilkår for gode velferdstjenester og et annet forslag om å forhindre eiendomsspekulasjon i barnehagesektoren.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2020-12-18:
Jeg ønsker å ta ordet til sakene nr. 11 og 12, lovvedtakene 59 og 60. Ved en inkurie er det blitt fremmet endringsforslag til endringsloven som allerede er trådt i kraft. Disse endringslovene er dermed blitt konsumert i hovedlovene, slik at endringene egentlig skulle ha blitt fremmet i hovedlovene. Jeg fremmer derfor forslag om at lovvedtakene 59 og 60 ikke blir bifalt. Vi foreslår at endringene i stedet gjøres i hovedlovene, som er skattebetalingsloven i sak nr. 11 og a-opplysningsloven i sak nr. 12, i samsvar med de lovanmerkningene som er innlevert i disse sakene. Jeg kan da informere om at det settes opp til tredje gangs behandling over jul, med mindre det er noen som vil ta det på mandag. Jeg kan godt møte opp, men jeg tror de fleste ønsker at vi tar det over jul.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Som eg var oppteken av i innlegget mitt, så er eg bekymra over alle dei tusen offera som står i kø i straffesakskjeda. I fjor sa ein samla justiskomité at det lenge har vore ei ulempe at løyvinga til denne delen av påtalemakta ikkje kjem tydeleg fram av statsbudsjettet. I årets statsbudsjett leverer ikkje justisministeren på det ynsket frå justiskomiteen, sjølv om Politijuristene er veldig tydelege på at det er heilt nødvendig, i tillegg til ei styrking på totalt 100 mill. kr for å kunne fjerne straffesaksrestansane – køen av offer, vanlege folk som får sett livet sitt på vent. Så spørsmålet mitt er: Kvifor har ikkje justisministeren retta seg etter ynsket frå ein samla komité på dette området?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Det er veldig positivt, det statsråden no seier, at ein kjem til å kome tilbake til det. Då håper eg at regjeringspartia røystar for Arbeidarpartiets forslag i dag, om at ein kjem tilbake til det i revidert nasjonalbudsjett for 2021. Å vise til tal frå 2013 betyr ufatteleg lite for dei det her er snakk om, for dei over 22 000 – var det vel – som NRK har dokumentert står i lange køar i straffesakskjeda. Det blir dessverre ei fattig trøyst for dei som får livet sitt sett på vent på denne måten. Når eit forlik har plass til skattekutt, avgiftskutt på øl og vin – og ikkje greier å finne rom for det som kan seiast å vere skarve 61 mill. kr for å fjerne denne uverdige straffesakskøen, seier det ein heil del om denne regjeringas prioritering. Kvifor nektar regjeringa å sørgje for eit slikt påtalelyft?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Det er fleire gode ting i dette statsbudsjettet, men dette held ikkje. Dette er ikkje godt nok – når det kjem varslingar frå Aust politidistrikt, når straffesaksinstruksen blir broten, når me snakkar om 6 000 personar i kø berre i Aust. Det er eit bevis på at dette ikkje har vore høgt nok prioritert. Det er difor Arbeidarpartiet legg så mykje vekt på det i årets debatt. Som Peter Frølich var inne på: Me er jo einige om ganske mykje, og det er mykje som er bra her. Kvifor er det så vanskeleg for denne regjeringa å prioritere offer i straffesakskøen? Kvifor greidde ein ikkje i forliket å finne dei millionane som me hadde trengt for å få ned straffesaksrestansane heilt? Det synest eg er underleg. Er statsråden einig med meg i at situasjonen slik han er no, uansett kor mykje ho har jobba med denne saka, svekkjer folks rettssikkerheit?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Det svingar av denne debatten. Eg synest representanten Melvær i staden for å halde nesten det same innlegget ein gong til, burde svare på spørsmålet frå Maria Aasen-Svensrud, for spørsmålet er jo: Stemmer det som KDI seier, at ein har kutta over 200 mill. kr til drift i kriminalomsorga? Det gjer jo det, men det hadde vore fint å få ein refleksjon frå regjeringspartia knytt til den store forskjellen det er på den forteljinga som blir levert her, og den forteljinga me får frå fagdirektoratet. Det er mange ting i éin debatt her i dag – det trur eg forresten er ein feil – så det blir litt lita tid til å snakke om representantforslaget om ungdomskriminalitet og gjengkriminalitet, men der er jo Arbeidarpartiet veldig glad for at mange av dei forslaga me har kjempa for i fleire år, bl.a. med Jan Bøhler i spissen, no får fleirtal. Som Jan Bøhler er inne på, er det fleire parti som no stiller seg bak det, både Jans gamle parti, Jans nye parti og fleire andre parti i justiskomiteen. Det er kjempepositivt. Når det gjeld exit-programma, vil eg berre understreke at det er viktig å ha exit-program også som del av ettervernet for å hindre at dei som er ferdige med soning, dreg rett ut i bilen til Egon Olsen som står på utsida. Det er viktig for Arbeidarpartiet, og me lyfter det òg i budsjettet. Eit påtalelyft er nødvendig både for å få bukt med organisert kriminalitet og for å få bukt med det SV og Petter Eide så godt sa i innlegget sitt når det gjeld vald i nære relasjonar og seksuelle overgrep. Det er ikkje berre eit samfunnsproblem, det er noko av den grovaste kriminaliteten me har i Noreg, og der ville òg eit påtalelyft, slik Arbeidarpartiet innstendig ber om, bidrege sterkt. Det blir sagt frå representanten Foss at Arbeidarpartiet meiner at ingen ting er gjort på beredskapsområdet. Då må ein høyre ufatteleg dårleg etter. Eg er jo til og med blitt sitert av landets statsminister rundt omkring i landets aviser fordi eg her ein gong meinte at mykje er bra innanfor den nasjonale beredskapen. Men for oss som har lese Gjørv-kommisjonens rapport, står det krystallklart: Kva er det som utgjer den viktigaste beredskapsressursen i Noreg? Det er det lokale politiet. Og der har denne regjeringa mykje å svare for, for den reforma me var einige om i 2015, er ikkje den reforma som blir gjennomført no. Ein viser til Politiets Fellesforbund, at dei ikkje ynskjer seg tilbake til før reforma. Det gjer ikkje me heller, men me ynskjer at reforma skal gjennomførast i tråd med vedtak fatta i dette hus, i Stortinget. Ein treng ikkje ha vore veldig mange plassar for å ha oppdaga at me har eit svekt nærpoliti, ikkje eit styrkt nærpoliti. Eg vil òg vise til innlegget til Lise Christoffersen og berre framheve kor viktig kampen mot lønstjuveri er – å få dette inn i straffelova. Eg hadde håpa på breiare støtte for det. Arbeidarpartiet ynskjer eit meir rettferdig Noreg, me ynskjer ein meir stabil justispolitikk og tryggleik og rettferd. Det håpar eg me kan få hausten 2021.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Eg tenkte eg skulle avslutte, men no er eg glad eg ser representanten frå Venstre har teikna seg, for me treng eit svar på utfordringa frå Åsmund Aukrust og fleire. Kva meiner Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre om løyvinga til HRS? Det fortener eit svar. Ingen treng å vere i tvil om kvar dei har Arbeidarpartiet her. Som Åsmund Aukrust sa, vil det bli kutta på dag éin med ei ny Arbeidarparti-regjering. Det nærmar seg slutten. Me skal snart hive oss i bilen og køyre «Mil etter mil», «Heim til jul». Eg vil nytte anledninga til å takke for samarbeidet i ein krevjande haust og eit krevjande år. Eg ynskjer dykk alle, inkludert statsråden, ein velfortent og god ferie. Så takk for debatten og «Adjø».
Peter Frølich (Høyre), 2020-12-18:
Det vil jeg.
Peter Frølich (Høyre), 2020-12-18:
Representanten Klinge siterte meg fra Dagsnytt 18 og sa at jeg hadde sagt at brannvesenet i Norge mange steder var en desentralisert vakttjeneste. Det er jo helt riktig, men et vesentlig poeng er også å påpeke at det bygger på deltid, at det er deltidsbasert og frivillig også mange steder. Med mindre Senterpartiet mener at frivillighet og deltidsbasert tjeneste er relevant for politiet også, blir dette en meningsløs sammenligning. Det har i det hele tatt vært veldig interessant å følge Senterpartiets parademarsj med valgløfter på justisfeltet. Jeg synes alle svarene stort sett har en variant av nær nordmenn i hele Norge, der nordmenn bor osv., men det er stort sett fullstendig uten substans. De som følger justispolitikken tett, merker at det er noe som skurrer alvorlig. Mange spør seg kanskje: Senterpartiet, «vad döljer du för mig?» Det alternative budsjettet deres f.eks. bygger på at man skal melde seg ut av EØS og slutte å betale kontingent til EØS fra to uker fram i tid. Fra 1. januar skulle det altså være slutt på store innbetalinger til EØS. Traktatstridig – det ville kastet Norge ut i en finanskrise. Vi ville mest sannsynlig bli møtt med sanksjoner. Allerede der er hele det alternative statsbudsjettet til Senterpartiet og deres valgløfter fullstendig avkledd. Det er totalt urealistisk. Når ble denne måten å kommunisere politikk på normalisert i Norge – uten kritisk å ettergå det i den offentlige debatten, fra medier osv.? Det er på tide med et oppgjør med denne formen for løfter til velgerne. Det som ligger skjult der, er mest sannsynligvis gigantiske løftebrudd, som velgerne kommer til å oppdage på et eller annet tidspunkt. Det er en spiral mot bunnen, hvor hele troverdigheten til norsk politikk trekkes med i dragsuget. La oss se på noen av prioriteringene som Senterpartiet har gjort i sitt alternative budsjett: De kutter 500 mill. kr i byråkrati. La oss se litt på disse postene. Det er kutt i DSB, Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, midt i en pandemi. Det er store kutt i IKT-sikkerhet, det er et angrep på Domstoladministrasjonen, hvor digitalisering av lyd og bilde blir skadelidende – alt dette er prosjekter som flertallet i denne salen har gått inn for. Og for å si det sånn: Konsulenter og eksterne konsulenter er fy–fy. Eksterne konsulenter som jobber med utstyr til politiet, politihelikoptre, nytt beredskapssenter, digitalisering av justissektoren, for å nevne noe, kuttes helt ut. De eneste eksterne konsulentene som er akseptert i Senterpartiet, er vel de som skal hyres inn for å gjennomføre en straffeevaluering av Domstoladministrasjonen på Senterpartiets egen bestilling.
Peter Frølich (Høyre), 2020-12-18:
Jeg har lyst til å kommentere noe av det som Jenny Klinge tok opp på talerstolen i sted. Det gjenstår fortsatt det at Senterpartiet har et enormt forklaringsproblem i denne debatten. De har kommet med en lang liste med løfter, men de står fortsatt igjen med et politibudsjett som er mye mindre enn det som vedtas i salen i dag. Jeg synes spesielt det er graverende når de går ut og lover at alle lensmannskontorene skal komme tilbake igjen. Jeg har lyst til å minne om representanten Lundteigen, som i sommer reiste rundt i hele Buskerud og lovte at det skulle bli eget politidistrikt, og de skulle få egne lensmannskontor igjen – 21 kommuner og alle skulle få hvert sitt lensmannskontor. Hva ble fasiten? Fasiten ble 30 mill. kr i det alternative budsjettet til Senterpartiet. Jeg tror ikke man får veldig mange lensmannskontor for den prisen. I møte med denne uansvarlige budsjetteringen burde Arbeiderpartiet stått frem, men de reiser seg ikke akkurat som en Føniks. Med den referansen, som jeg for øvrig gir karakteren 0, ønsker jeg komiteen god jul og godt nytt år, og takk for et godt samarbeid.(Munterhet i salen.) (Munterhet i salen.)
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Statsråden og undertegnede deler det synet at vi gjennomfører en svært viktig politireform som ruster politiet for det 21. århundre og de realitetene man står overfor i dag – fremadskuende, ikke tilbakeskuende, som enkelte i denne salen er. Men mye av svakheten ved reformen, eller det som er fremkommet av kritikk mot reformen, og som jeg mener er velbegrunnet, er at politiet ikke i stor nok grad er nærværende, at det er for lange avstander, og at det ikke er nok patruljer der ute overalt, særlig i distriktene. Og det er altså slik at alle reformer må justeres underveis. Det er ingen reformer som er ferdig opplest og vedtatt i utgangspunktet. Derfor er jeg veldig glad for at vi har kommet til enighet om å styrke politiet med 100 mill. kr ekstra, nettopp for å skape mer nærhet ute i politidistriktene. Spørsmålet mitt er: Hvordan vil statsråden legge til grunn at de pengene anvendes der ute, slik at det faktisk betyr økt nærhet av politi ute?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Jeg deler vurderingen av at det i hovedsak er uklokt å detaljstyre for mye. Det er ofte de ulike politidistriktene som har best forutsetning for å vite hvordan ressursene kan brukes best, for utfordringene er ikke de samme overalt. Det er rasjonelt, det er viktig. Men så vil jeg komme tilbake til at noe av utfordringen er at man ikke i tilstrekkelig grad har prioritert den nærheten der ute. Ja, det er mange som jobber på kontor, og som gjør mange viktige jobber, for all del, men politiet må også være nærværende, politiet må også være ute i gatene, politiet må også innføre en riktig tid – det må ikke ta for lang tid før politiet kommer når det er behov for dem. Så spørsmålet mitt er: Hvordan vil statsråden påse at dette også følges opp – når disse hundre millionene ekstra nå kommer til politiet – at Politidirektoratet faktisk sørger for at pengene brukes til det Stortinget ønsker, og at politidistriktene prioriterer nærhet der ute?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Det er sjelden man får en sånn oppvisning i total kunnskapsløshet som det vi har bivånet i denne sal i dag, særlig fra representanten Aukrust og representanten Henriksen, som kaller Human Rights Service, HRS, for en rasistisk hatblogg. Det er svært spesielt. Det viser at dette er representanter som åpenbart ikke kjenner historien i norsk integreringspolitikk, som ikke engang vet at de i høst har vært med på å vedta konkrete forslag – selv Arbeiderpartiet – som kom fra HRS. Hadde det ikke vært for HRS, hadde dette storting gjort en stor tabbe tidligere i høst ved ikke å kriminalisere foreldre som ikke hindrer tvangsekteskap og kjønnslemlestelse. For det er det som er sannheten. HRS har vært en premissleverandør i hele den politiske debatten gjennom 20 år. De har lagt frem dokumentasjon, forslag som dette storting har tatt stilling til, og som er blitt gjennomført – mye av det. HRS har gått foran. Men det viser altså de autoritære trekkene til Arbeiderpartiet og for så vidt også SV, selvfølgelig, og Senterpartiet, når man skal fjerne 1,8 mill. kr, småpenger, og det er en stor debatt rundt det, som er den eneste motkraften mot nærmere 40 mill. kr som brukes på såkalte innvandrerorganisasjoner som ikke er noe annet enn venstreorientert politisk aktivisme med statsfinansiering. Det viser virkelig intoleransen. Det er kanskje sånn at «intet er nytt under solen», men dersom man skal forstå norsk integreringspolitikk – og jeg har jobbet litt med det – klarer man ikke å forstå den uten at man forstår Human Rights Service. Det er mange saker som har dukket opp gjennom HRS. Da den såkalte Oslo-pressen etter hvert forsto problematikken rundt gjengkriminalitet, var det absolutt gjennom det som Arbeiderpartiet omtaler som en rasistisk hatblogg, at denne informasjonen tilfløt offentligheten først, noe som gjorde at Oslo-media etter hvert begynte å ta tak i det. Men det er klart: For dem som har lyst til å beskrive en historie som er totalt feil, som ønsker å underslå de islamistiske farlige kreftene som finnes i det norske samfunnet, ved kun ensidig å konsentrere seg om terror på høyresiden, er det greit å stilne de kreftene som løfter frem viktige saker som ikke passer Arbeiderpartiet. La meg til slutt takke Venstre og Kristelig Folkeparti for at de i dag sørger for at HRS får 1,8 mill. kr i statsstøtte for 2021.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Det er interessant å høre igjen, nok en gang, at både representanten Aukrust og representanten Henriksen utviser total mangel på historie og total mangel på kunnskap. Og igjen – jeg tillater meg å minne om følgende: Hadde det ikke vært for HRS, hadde det sannsynligvis ikke fra 1. januar neste år vært mulig å straffeforfølge foreldre som utsetter barn for tvangsekteskap, som utsetter barn for kjønnslemlestelse. Det er den kompetansen som HRS bidrar med inn i norsk politikk, men som Arbeiderpartiet åpenbart ikke ønsker. Det viser mye av problemet. Men jeg tok ordet opprinnelig fordi det dessverre er sånn at presidentskapet må ha gjort en feil, for man har slått sammen to debatter som ikke hørte naturlig sammen. Det gjelder vårt representantforslag om gjengkriminalitet. Det er selvfølgelig ikke noe vi kan gjøre med det nå, men jeg skylder å gjøre oppmerksom på at når vi kommer til votering, ønsker vi at mindretallsforslaget fra Høyre og Fremskrittspartiet, nr. 1, settes opp mot X i innstillingen.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2020-12-18:
Eg viste i innlegget mitt til at regjeringa ikkje har klart å få på plass fleire politipatruljar, sjølv om dei har lagt ned over 120 lensmannskontor. Og statsråden skrytte også nyleg av at politiet når måla for responstid per andre tertial 2020, og meiner at det er eit bevis på at politireforma var rett. Det paradoksale er at regjeringa ikkje nådde sine eigne mål før dei halverte talet på måleparameter. Fram til og med første tertial 2020 vart politiets responstid målt på høvesvis 50 pst. og 80 pst. av akutte oppdrag. No er det berre tala på 80 pst. av oppdraga som er publiserte. Trass i dette er altså resultata dårlegare enn i 2016, året før dei store strukturendringane starta gjennom nærpolitireforma. Kva meiner statsråden er årsaka til dette?