Søren Fredrik Voie (Høyre), 2002-11-21:
Økt rekruttering til samisk utdanning og forskning, og dermed også oppbygging av kunnskap om samiske samfunnsforhold, samisk kultur og samisk språk, er et politikkområde som Regjeringen på en positiv måte får belyst og satt på den politiske dagsordenen gjennom den stortingsmeldingen som vi i dag har til behandling. Jeg synes det er viktig å påpeke at utviklingen av gode utdanningstilbud rettet mot den samiske befolkning og forskning på samisk språk, kultur, næringsliv og samfunnsforhold for øvrig ikke bare må bli en virksomhet for de spesielt interesserte fagmiljøene knyttet til Universitetet i Tromsø og Samisk høgskole, selv om disse institusjonene vil ha et fremtidig hovedansvar for utdanning og forskning innenfor sine spesialfelt. Samiske spørsmål og samiske utfordringer må også kunne gi interessante forskningsoppgaver og faglige problemstillinger for flere forskere og forskningsmiljøer også ved andre av våre høgskoler og universitet. Forskningen og kunnskapsutviklingen knyttet til samiske spørsmål og samiske formål må heller ikke fremstilles så spesielt at dette blir isolert fra det norske kunnskaps- og forskningssamfunn for øvrig. Min oppfordring er heller å se denne virksomheten som en integrert og viktig del av vår samlede forskningsvirksomhet, hvor kunnskap om samiske forhold og samiske spørsmål kan ha overføringsverdi til andre deler av det norske og internasjonale samfunn, på samme måte som annen kunnskapsproduksjon og ny viten fremskaffet på andre områder kan nyttiggjøres innenfor samisk kultur, samisk språk og samisk næringsutvikling. En uttalt målsetting i høyere utdannelse er studentutveksling, at minimum 50 pst. av studentene skal ha et halvt års utenlandsstudium eller mer i løpet av sin studietid. Jeg vil understreke at dette bør gjelde også for samiske studenter og for studenter ved Samisk høgskole. I den sammenheng er det nødvendig at også studenter med samisk som hovedspråk i tillegg til norsk tilegner seg et annet fremmedspråk. Dette må utdanningsinstitusjonene som gir utdanningstilbud til samisktalende studenter, legge til rette for ved utarbeidelsen av sine studieprogram og ved å benytte fremmedspråk i undervisningen også for denne studentgruppen. I likhet med representanten Lyngstad vil jeg benytte anledningen til å understreke at stortingsmeldingen også omhandler det faktum at det gis undervisning i samisk språk og også utdannelse av samisktalende lærere ved Høgskolen i Bodø og ved Høgskolen i Nord-Trøndelag, med spesielt ansvar for lulesamisk ved Høgskolen i Bodø og sørsamisk ved Høgskolen i Nord-Trøndelag. Selv om disse tilbudene er åpne for søkere fra tilstøtende regioner i våre naboland, er målgruppen begrenset og antall studenter lavt. Samtidig er de aktuelle studietilbudene svært viktige for dem det angår, og i særdeleshet for å kunne bevare lulesamisk og sørsamisk språk og kultur. For å kunne opprettholde og videreutvikle disse studietilbudene ved Høgskolen i Bodø og ved Høgskolen i Nord-Trøndelag er det derfor viktig at det øremerkes ekstra ressurser til denne virksomheten ved begge studiesteder. Uten en slik øremerking av midler til dette spesielle formålet er jeg redd for at høgskolene ikke vil kunne opprettholde så spesialiserte studietilbud for en meget begrenset gruppe studenter, særlig når høgskolene i stadig større grad blir tildelt budsjettmidler etter student- og vekttallsproduksjon. Det er derfor nødvendig at denne delen av samisk høyere utdannelse gis spesiell oppmerksomhet i kommende år, slik at ikke en viktig del av samisk kultur og språk forsvinner på grunn av manglende tilbud i vårt utdanningssystem.