Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Det er bred politisk enighet om de overordnede målene for landbruks- og matpolitikken. Regjeringen arbeider aktivt for økt matproduksjon, trygg mat, og at vi skal ha verdiskaping over hele landet. Målet vårt er å tilrettelegge for flere profesjonelle heltidsbønder på store og små bruk. Det er ikke størrelsen det kommer an på. Aaland gård i Lofoten er et eksempel på det. Utgangspunktet for driften er en ganske liten gård som driver med geitemelkproduksjon. På denne gården har de utviklet et ysteri som produserer kvalitetsost, det er produksjon av urter, gårdsbutikk og servering til turister. Det finnes mange lignende suksesshistorier over hele landet. Denne regjeringen ønsker å legge til rette for flere. Derfor økte vi bevilgningen til utviklingsprogrammet for lokalmat, grønt reiseliv og andre næringer som har utgangspunkt i gården, med 24 mill. kr. Vi vil gi flere mulighet til å leve av ressursene på egen gård, og til sammen er det nesten 100 mill. kr tilgjengelig gjennom Innovasjon Norge til kreative norske bønder som vil skape sin egen arbeidsplass på gården. Viktige stikkord for den kursendringen som er staket ut, er mer frihet og armslag til bonden og færre reguleringer. Melkekvotetaket for enkeltbruk er fordoblet, det samme er husdyrtilskuddstaket, og aldri før har det vært gjennomført flere forenklinger og større endringer enn i årets jordbruksoppgjør. Vi har også gjort tøffe prioriteringer innenfor virkemiddelsystemet, bl.a. ved at tilskudd er lagt om for at det skal lønne seg å produsere mer mat. Regjeringen har også tatt beslutninger for å videreutvikle og modernisere forvaltningen. I 2014 har vi slått sammen landbruks- og reindriftsforvaltningen til Landbruksdirektoratet. Vi vil effektivisere instituttsektoren ved slå sammen tre forskningsinstitutter fra 1. juli neste år. Vårt nye institutt vil være blant landets største. Vi foreslår også å legge til rette for en omorganisering av Mattilsynet for å frigjøre ressurser til økt tilsyn. I budsjettet foreslår vi en bevilgning til nytt saksbehandlingssystem for naturskadeordningen. Dette er nødvendig for å følge opp den allerede vedtatte naturskadeloven, og vil bidra til mer effektiv offentlig ressursbruk og hurtigere saksbehandling. Alt dette er nødvendige moderniseringstiltak som vil bidra til en mer effektiv forvaltning og instituttsektor, med økt vekt på å løse kjerneoppgavene. Én av utfordringene i landbruket er rekruttering. I løpet av de siste ti årene har alderen på den gjennomsnittlige gårdbrukeren økt med nesten to år. Regjeringen mener at de tiltak og den nyorienteringen av landbruks- og matpolitikken som det nå legges opp til på mange områder, er viktig for å bidra til framtidig rekruttering til næringen. Skal vi kunne ha en sterk nasjonal landbrukssektor, er det viktig at maten som produseres, er trygg. Regjeringen har satt i gang en rekke tiltak for å forhindre antibiotikaresistente bakterier. I budsjettet foreslår vi en kompensasjonsordning for svineprodusenter som blir rammet av LA-MRSA. Vi styrker overvåking og forskning innenfor dette området til neste år. Dette er også det viktigste temaet for meg å ta opp i internasjonale fora. Det er også noe som helseministeren vil prioritere meget høyt. Vi har et gunstig utgangspunkt i Norge, men antibiotikaresistens kjenner ingen landegrenser. Vi jobber nå med å få en oversikt over hvilket kunnskapsbehov vi har når det gjelder ESBL-bakterien i kyllingproduksjonen, og vi vil få anbefalinger fra Veterinærinstituttet, Folkehelseinstituttet og Mattilsynet om hva vi bør prioritere i forskningen når det gjelder dette temaet. En sentral del i arbeidet med å legge til rette for et landbruk for det 21. århundret handler om å skape økt aktivitet i skogbruket. Tilveksten i norske skoger de siste tiårene har vært stor, og mangelfull infrastruktur har gjort det vanskelig å utnytte disse ressursene. I løpet av den tiden Fremskrittsparti–Høyre-regjeringen har styrt, har postene til skogsveier økt med nesten 40 pst. – og er nå på over 120 mill. kr neste år. Dette er viktig for å kunne ta ut mer tømmer og dermed sikre verdiskaping fra norske skoger. Landbruks- og matnæringen i Norge er noe vi har grunn til å være stolte av. Vi skal ta vare på de fortrinnene som vi har, med god dyrehelse, plantehelse og dyrevelferd. Men næringen og bøndene som selvstendig næringsdrivende må få lov til å utvikle seg på dagens og framtidens premisser. Dette er også viktig for matindustrien. Slakteriene er avhengig av at det finnes bønder som leverer dyr til dem for å kunne eksistere. Meieriene er avhengig av at det finnes melkeprodusenter som leverer melk for at de skal kunne eksistere. Norsk landbruk er avhengig av endringer for å kunne øke matproduksjonen, og hele verdikjeden må ses i sammenheng.