Monica Mæland (Høyre), 2021-02-04:
La meg starte med å takke interpellanten for å løfte et viktig tema som berører både helse- og justisfeltet. Nødetatene har et nært og godt samarbeid, som er viktig fordi de har ulike roller og ulik trening som supplerer hverandre i håndteringen av ulike hendelser. Nødetatene har derfor en lang tradisjon for å samvirke for å kunne ivareta innbyggernes trygghet og sikkerhet. Jeg sier dette fordi det er viktig at vi ikke gjør det til et problem at blålysetatene samarbeider. Når det gjelder politiets oppdrag knyttet til helseoppdrag, vil jeg først påpeke at tallmaterialet som stortingsrepresentant Toppe viser til, er unøyaktig. Før 2015 var det opp til hvert enkelt politidistrikt hvordan de ulike oppdragene skulle registreres. I 2015 ble det gjort endringer for å sikre en mer enhetlig registrering. Det blir derfor ikke helt riktig å sammenligne antall oppdrag som er registrert som psykiatrioppdrag i 2014, med antallet psykiatrioppdrag som er registrert i 2019, fordi tallene er basert på ulikt utgangspunkt for registrering av hendelsen. Likevel er det en realitet at antallet oppdrag har økt markant. Det overordnede målet for regjeringens helsepolitikk er at helsetjenestene skal være så gode at behovet for tvang blir minst mulig. Så vil det allikevel oppstå situasjoner hvor politiet blir bedt om å bistå helsevesenet, og dette gjelder flere typer oppdrag. La meg gi et par eksempler: Politiet kan f.eks. bistå med å få kontroll på utagerende pasienter på institusjon eller i eget hjem og ivareta sikkerheten til helsepersonell. Politiet kan også bli bedt om å bistå dersom personer som er underlagt tvang, nekter å la seg medisinere. Politiets bruk av makt og maktmidler følger alltid den såkalte maktpyramiden. Det betyr at politiet ikke skal bruke mer makt og sterkere maktmidler enn det som er nødvendig til situasjonens alvor. Alt innsatspersonell i politiet gjennomgår grundig opplæring i de rettslige rammene i politiloven og våpeninstruksen for politiet. I tillegg gjennomfører de årlig trening i håndtering og bruk av skytevåpen i ulike situasjoner. Når politiet løser oppdrag knyttet til psykisk helse, er alltid formålet å hindre at vedkommende er eller blir til fare for seg selv eller andre, samt å sørge for at personen får nødvendig helsehjelp. Utviklingen av det psykiske helsetilbudet i Norge følger samme retning som de fleste andre land i Europa og er i tråd med anbefalingene fra Verdens helseorganisasjon. Hovedtrekkene i utviklingen av det psykiske helsetilbudet er mindre bruk av institusjoner og døgnbehandling og økt integrering av tjenestetilbud lokalt der pasientene bor. Norge har fortsatt et høyt antall døgnplasser i psykisk helsevern sammenlignet med de fleste andre land i Europa. Sammenlignet med land som Sverige, Danmark, Finland og England har vi om lag 50 pst. flere døgnplasser i Norge. Jeg er enig med representanten Toppe i at det er grunn til å se nærmere på politiets oppdragsmengde på dette området. Store ressurser fra politiet settes inn i arbeidet med å bistå helse, spesielt i forbindelse med psykiatrioppdrag. Helse- og omsorgsministeren og jeg har derfor allerede startet et arbeid på både departements- og direktoratsnivå. Justis- og beredskapsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet arbeider nå med å tydeliggjøre samarbeid og ansvars- og oppgavefordelingen mellom helse- og omsorgstjenestene og politiet for å sikre at politiets ressurser blir brukt på riktig måte i forbindelse med helserelaterte oppdrag. Det er gitt et oppdrag til Politidirektoratet og Helsedirektoratet om å revidere felles rundskriv om helsetjenestens og politiets ansvar for psykisk syke. Med forbehold om covid-19-situasjonen vil det arbeidet forhåpentligvis ferdigstilles i løpet av 2021. Vi tror at disse tiltakene i sum kan bidra til å redusere politiets ressursbruk på området. La meg avslutningsvis si at det er god kontakt og samarbeid mellom de ulike nivåene i politiet og helsevesenet. Det er etablert samarbeidsflater på taktisk nivå mellom innsatslederne i nødetatene og på operasjonelt nivå mellom de tre nødetatenes operasjonssentraler. Det gjennomføres årlige øvelser på situasjoner med pågående livstruende vold, PLIVO. Som en del av politireformen har både Nordland og Finnmark politidistrikt samlokalisert sine operasjonssentraler med nødmeldingssentralene til brann- og redningsvesenet og helse. Politidistriktene er klare på at samlokaliseringen har gitt en god arena for etablering av felles forståelse og vurderinger og for informasjonsutveksling i oppdrag som er tidskritiske.