Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Helsebudsjettet for 2016 viser i likhet med tidligere Høyre–Fremskrittsparti-regjeringers helsebudsjetter at helse er et satsingsområde for disse to partiene. Vi lovet våre velgere større mangfold, høyere kvalitet og kortere ventetider. Det leverer vi på. Vi har gjort en rekke grep, endret lovverk, styrket rettigheter, tatt brukere og pårørende med i prosessene og bevilget økte midler for å nå våre mål. En gjennomgang av Fremskrittspartiets partiprogram under helse viser at vi stadig kan hake av punkter som levert. Helsebudsjettet er på i overkant av 179 mrd. kr. Det er hele 24 pst. høyere enn de rød-grønnes siste vedtatte budsjett. Dette gir rom for å kutte ventetider enda mer. Det gir rom for ytterligere styrkinger innen flere områder, i tillegg til nye satsinger. Vi snakker ofte om de store tallene og de overordnede overskriftene når vi snakker om budsjettet, men for enkeltmennesker handler det ofte om de små tingene. Skal vi makte å skape pasientens helsetjenester, må også de små tingene på plass. Jeg vil derfor i mitt innlegg reflektere litt over de mindre, men allikevel så viktige sidene av budsjettet. Regjeringen har utlyst en forsøksordning med statlig finansiering av helse- og omsorgstjenestene i kommunene, hvor det er behovet som skal styre, og ikke det enkelte kommunestyrets prioriteringer. Etter fristen ligger det nå inne 24 søknader til 20 plasser. Jeg ser det som svært positivt at mer enn 400 kommuner anser regjeringens kommuneoverføringer som så gode at de mener at de selv kan gi gode nok tjenester til sine innbyggere uten ekstra midler fra staten. Det lover bra for helse- og omsorgssektoren over det ganske land. Jeg synes likevel at de som bor i en kommune som skal delta i prosjektet, er heldige, for de har lokalpolitikere med svært høye ambisjoner for sine innbyggere. Etter at opptellingen av Stoltenberg-regjeringens satsing på sykehjemsplasser viste 567 nye plasser, er det nå tverrpolitisk enighet om at man ikke lyktes, og at det er tvingende nødvendig å få opp byggetakten. Det er derfor oppløftende å lese følgende fra Husbankens nettsider: «Regjeringen forsterket ordningen med økte tilskuddssatser fra og med 2014, slik at tilskuddet nå dekker 55 prosent av godkjente anleggskostnader for plasser i sykehjem og 45 prosent av godkjente anleggskostnader for plasser i omsorgsbolig.» Etterspørselen etter investeringstilskuddet har etter dette økt betraktelig. Også en styrking av helsestasjoner og skolehelsetjenester har vært en mangeårig diskusjon på dette hus. Etter en nedgang på ni årsverk innen helsestasjonstjenesten fra 2012–2013 har regjeringens tydelige satsing gjennom budsjettene vist et gledelig taktskifte. Derfor øker vi denne satsingen ytterligere i dette budsjettet. Også tilskuddsordningen vi innførte for å få opp tallet på kommunepsykologer, viser gode resultater. Vi ser at rekrutteringen har gitt etablering av flere lavterskeltilbud, bedre forebyggende helsetjenester og mer samarbeid med andre kommunale tjenester og spesialisthelsetjenesten. For 2016 bevilges det 45 mill. kr i en tilskuddsordning for på den måten å hjelpe kommunene med å oppfylle den varslede lovfestingen av dette. Regjeringen fremmet i høst en opptrappingsplan for rusfeltet. Selv om denne ikke skal behandles før neste år, vil vi ikke vente med å øke innsatsen. Selve den spesialiserte rusbehandlingen er allerede nå godt på plass. Det behandles stadig flere, fritt behandlingsvalg har gitt den rusavhengige mer innflytelse på veien ut, og ventetiden har gått betydelig ned. Det er det som skjer i kommunene, som nå skal styrkes. I dette budsjettet styrkes feltet med nær 0,5 mrd. kr. Jeg vil særlig nevne tilskudd til flere mottaks- og oppfølgingssentre, flere lavterskeltilbud, permanent etablering av og utvidelse av narkotikaprogram med domstolskontroll samt tilskudd til arbeidstrening, aktivisering og heldøgns omsorgstilbud. Regjeringen har også fremmet en ny folkehelsemelding dette året, for den forrige manglet to viktige tema, nemlig psykisk helse og aktiv alderdom. Denne pekte på at ensomhet er en stor trussel mot god helse. Vi har derfor nå satt kampen mot ensomhet på den politiske agenda. Det bevilges 36,8 mill. kr til dette feltet. Sammen med frivillig sektor og kommunene skal vi fremme helse gjennom å stimulere til sosialt fellesskap, møteplasser og deltakelse. Det bevilges midler til bl.a. Den Norske Turistforening, Røde Kors, Seniordans, Aktivitet seniorer og eldre og til frivillige organisasjoner som legger til rette for besøks- og aktivitetsvenner i eldreomsorgen. En annen viktig satsing er satsingen på kvinners helse. Endelig blir det et opphentingsprogram for HPV-vaksine. Anbefaling om et opphentingsprogram ble gitt allerede i 2009, men denne regjeringen har altså klart å finne rom for en nødvendig bevilgning på 72 mill. kr til dette. Denne vaksinen vet vi redder mange kvinner fra å utvikle kreft. I den forbindelse er det grunn til også å nevne pakkeforløpene for kreftbehandling. Hele 28 kreftdiagnoser har nå sitt eget pakkeforløp. Erfaringene er gode, med foreløpige tall som viser svært gode resultater og gode tilbakemeldinger fra pasienter, helsepersonell og Kreftforeningen. Regjeringen begynner også arbeidet med å få etablert protonbehandling i Norge. Det bevilges derfor nødvendige midler for at man skal kunne gå videre med konseptfaseplanlegging, slik at endelig konseptvalg og innfasing kan besluttes. Det bevilges også 10 mill. kr til å styrke arbeidet med metodevurdering i det nasjonale systemet for innføring av ny teknologi i spesialisthelsetjenesten. Målet er å sikre at pasienter får rask tilgang til nye og dokumentert effektive metoder som vi ønsker å ta i bruk. Da trenger vi et bedre nasjonalt system for å godkjenne bruk av nye behandlingstilbud. Dette har vært en kjepphest for meg gjennom flere år, da både jeg og pasientene har ment at det systemet vi har i dag, tar altfor lang tid. Den gylne regel videreføres. Tidligere år ga nedgang i tilbudet innen rus og psykisk helse. Denne nedgangen har stoppet opp, og vi opplever nå en økning i tråd med kravet. Nedgang i ventetid viser at dette har vært riktig og nødvendig. Som opposisjonspolitiker fremmet jeg forslag om å pålegge RHF-ene å ha tilgang på psykiatriambulanse, men ble nedstemt. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen innførte dette kravet, og jeg er naturlig nok glad for at satsingen på dette videreføres, både som krav og med midler. Det er også gledelig at dette nå har tilslutning fra alle partier. For oss har det vært et overordnet mål å etablere prosjekter med en verdig og faglig god prehospital tjeneste. Det er forutsatt at helseforetakene samarbeider med politiet for å avklare omfanget av politioppdrag. RHF-ene har valgt litt ulike modeller, men alle oppfattes som i tråd med intensjonen. I tråd med Fremskrittspartiets politikk og regjeringsplattformen om å holde egenandelene nede økes ikke egenandelen for dem som har store sykdomsutgifter. De får faktisk en reell nedgang i utgift. De som i utgangspunktet har så små utgifter at de ikke når taket for frikort, vil merke noe økning i egenandel. Fysisk aktivitet i skolen har vært diskutert fram og tilbake i mange år. I dette budsjettet ligger det en slik bevilgning. Målet med bevilgningen er å lære hvordan det er best å øke bruken av fysisk aktivitet gjennom skoledagen. Med dette gis det et større løft for aktivitet i skolen enn det de rød-grønne noen gang klarte å levere. Vi behandler et budsjett på nær 180 mrd. kr. Alt i alt er det et godt budsjett, som har blitt godt mottatt. Men én post har fått mye oppmerksomhet, og det gjelder posten om medisinsk forbruksmateriell. Denne posten ligger nå på rundt 2 mrd. kr, noe som er et betydelig beløp. HELFO har derfor fått i oppdrag å gjennomgå de største produktområdene innen medisinsk forbruksmateriell, og kommet med forslag til endringer. Det vil fortsatt finnes mange produkter på produkt- og prislistene for inkontinens og stomi som ivaretar slik behandling, men jeg har ingen problemer med å forstå at de som bruker noen av disse produktene, nå er både sinte og redde. Å kutte i ting folk er vant med å få, skaper alltid reaksjoner. Jeg er imidlertid svært opptatt av å se hvordan dette går, da det er lite samsvar mellom den informasjonen jeg får fra dem som håndterer denne ordningen, og dem som bruker den. Jeg har også fra flere hold fått en erkjennelse av at det er overforbruk og feilbruk av disse produktene, og at man burde tatt tak i dette. Jeg tar med meg disse innspillene og avventer tilbakemeldinger når den nye ordningen har virket en tid. Å legge fram et helsebudsjett som tilfredsstiller absolutt alle, innser jeg er umulig, men vi lyktes nesten.