Søren Fredrik Voie (Høyre), 2004-04-02:
Lik rett til utdanning er et kjernepunkt i norsk utdanningspolitikk. I denne sammenheng har Statens lånekasse for utdanning spilt en viktig og avgjørende rolle. Flere aktører bidrar til at Lånekassen kan nå sine målsettinger. Ikke minst gjelder det Stortinget selv, som vedtar overordnede rammebetingelser og retningslinjer spesielt knyttet til utdanningsstøttens økonomiske omfang og nivå. Det gjelder også Utdannings- og forskningsdepartementet som utøvende og styrende organ, Lånekassen selv, med sin organisasjon, sin administrasjon og sine avdelinger, og alle lærestedene, som bidrar sterkt til den praktiske gjennomføringen av oppgavene, i særlig grad knyttet til informasjon og praktisk hjelp og veiledning til elever og studenter. Nå er målet å få åpnet en mer brukerrettet og effektiv lånekasse. Bakgrunnen er den teknologiske utvikling som gjør fornyelse av Lånekassens IKT-systemer påtrengende, men viktigere er muligens brukernes krav og forventninger til stadig bedre kvalitet og service i forhold til Lånekassens tjenesteproduksjon. Framtidens lånekasse må ta innover seg de endringer som skjer i samfunnet for øvrig. Det gjelder både i forhold til de muligheter for økt service og effektivitet som følger av den teknologiske utvikling, og de økte krav og forventninger som brukerne har til Lånekassen som serviceorgan og tjenesteprodusent. Med dette som bakgrunn er det på høy tid at de tiltak som foreslås i meldingen, blir fokusert og iverksatt. I framtidens lånekasse vil informasjon og tilgjengelighet være sentrale virkemidler for å møte brukernes behov og forventninger. Her legges det nå opp til fleksible løsninger og systemer hvor kundene, brukerne, skal kunne velge fritt på øverste hylle blant de kommunikasjonshjelpemidler som er i bruk i dagens moderne samfunn, brev, e-post, SMS, telefon, telefaks, eller hva annet som måtte komme på markedet. På samme måte vil Lånekassen ved bruk av ny teknologi legge opp til døgnåpen service for flere funksjoner. Flere private banker har for lengst innført systemer med elektronisk saksbehandling for kurante og standardiserte tjenester. Dette vil nå også bli implementert i Lånekassen, inkludert mulighet for bruk av elektronisk signatur og døgnkontinuerlig tilgang til egne kundeopplysninger. En slik betydelig automatisering og forenkling av flere viktige funksjoner i Lånekassen vil nødvendigvis bety frigjøring av ressurser som kan settes inn til tyngre saksbehandling, samtidig som andre effektiviseringsgevinster kan tas ut til brukernes fordel. Kortere saksbehandlingstid, kortere ventetid og raskere utbetaling er noen av fordelene. Ved gjennomføring av de tiltak som skisseres i meldingen, legges det også opp til at Lånekassen i større grad enn i dag skal konsentrere seg om kjerneoppgavene, søknadsbehandling, forvaltning av regelverk og økonomiforvaltning. Andre funksjoner og støtteaktiviteter skal kunne overlates til andre, som har bedre forutsetninger for å løse slike oppgaver. Bakgrunnen for dette er hele tiden ønsket om kvalitet og effektivitet i tjenestene. Høyere servicegrad og kortere saksbehandlingstid er ledetråden i hele omleggingen. Gjennom behandlingen i komiteen har valg av framtidig modell for Lånekassens organisering og drift blitt nøye drøftet. I meldingen skisseres tre ulike framtidsmodeller. Fra Høyres side støtter vi valg av den såkalte «Kjernelånekassen». Dette får for øvrig tilslutning fra flertallet i komiteen. Det er denne modellen som pr. i dag gir størst effekt i forhold til kostnader, nytte og risiko for den enkelte bruker. Både kvalitet og effektivitet kan økes når Lånekassen får mulighet til i større grad å konsentrere seg om kjerneoppgavene. «Kjernelånekassen» gir også mulighet til å overlate produksjon av flere støttefunksjoner til eksterne aktører. Dette er udelt positivt, forutsatt bedre kvalitet og mer effektiv tjenesteproduksjon. Fra Høyre har vi også merket oss at et sterkere skille mellom myndighetsrettede og brukerrettede funksjoner vil bli vurdert nærmere av Regjeringen når man har høstet noe mer erfaring med nytt IKT-system og med den modernisering av Lånekassen for øvrig som iverksettes. Hele komiteen slutter seg til Regjeringens konklusjon om at dagens lokalisering ikke endres, men at det vil bli arbeidet videre med tanke på sterkere spesialisering og oppgavefordeling mellom Lånekassens regionkontorer. Dette kan være et viktig organisatorisk grep for å øke effektivitet og servicenivå, samtidig som en opprettholder Lånekassens regionale funksjon og lokalisering. Gjennom de nye og økte kvalitetskrav som med dette legges til grunn for framtidig forvaltning av studiestøtten, tror jeg vi vil oppnå en betydelig grad av forbedringer innenfor området informasjon, fleksibilitet, effektivitet og sikkerhet for den enkelte bruker. Effektivisering av Lånekassen er et nødvendig tiltak for å oppnå enda bedre service og bedre brukerretting av tjenestene for alle brukere av Lånekassens tilbud.