trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-06-15:
Kristin Halvorsen har ment at fattigdomsbekjempelse bare er et spørsmål om vilje. Noen av dem som virkelig har det vanskelig, er de innenfor rusfeltet. Fagrådet innen Rusfeltet skriver på sin hjemmeside: «Landet går så det griner, sier finansministeren, og rusavhengige betaler prisen. Et historisk dårlig statsbudsjett blir fulgt opp av et historisk dårlig revidert budsjett. Rusfeltet har gjennom de foregående helseministrene fått satt seg inntil bordet, riktignok nederst, men Brustad skyver rusfeltet tilbake under bordet. Det bevilges ikke ei krone til å starte en satsning som har vært bebudet i snart 2 år.» Vi i Høyre følger opp vår satsing i budsjettet både innen rehabilitering og innen fattigdomsbekjempelse, med både penger og tiltak. Regjeringen synes å se en annen vei. «Det er ingen god attest for en regjering med Arbeiderpartiet i førersetet at antallet fattige øker.» Dette er hentet fra en lederartikkel i Fædrelandsvennen 22. mai. Jeg er helt enig. Det er ingen god attest for noen regjering. Hvorfor har ikke Arbeiderpartiet verken evne eller vilje til å bekjempe fattigdom?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-06-15:
Muren av taushet blir – om mulig – enda større etter å ha hørt på representanten Lundteigen. Statsråd Kristin Halvorsen innrømmer at Soria Moria-erklæringens mål om å utrydde fattigdommen ikke nås. SVs Karin Andersen, leder av arbeids- og sosialkomiteen, sier at hun er skuffet over ikke å ha fått til mer. Hvis representanten Lundteigen er enig med både statsråden og Karin Andersen i at Regjeringen ikke gjør nok for å bekjempe fattigdom, hvordan kan han da forklare at regjeringspartiene ikke er interessert i å støtte noen av opposisjonens forslag om tiltak for å bekjempe fattigdom, deriblant noen av Høyres forslag? Jeg kan nevne «Inn på tunet»-tiltak, et lavterskeltilbud for mennesker med psykiske problemer og rusmiddelproblemer, styrking av barne- og ungdomstiltak i de store byene, «Snu i døra»-tiltak for å gi unge sosialhjelpsmottakere arbeidstrening, varig bolig fremfor hospits. Da Regjeringen salte opp i 2005, ble det åpenbart levert ut skylapper, ikke bare til regjeringsmedlemmer, men også til representanten Lundteigen.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-06-15:
Etter å ha hørt innlegget fra foregående taler, blir jeg jo fristet til å kommentere det gjennom hele mitt innlegg. La meg bare knytte et par kommentarer til det. Lavere ferdigheter i de land som har privatskoler, sa Anniken Huitfeldt. Det er jo et pussig paradoks at Norge dessverre leverer høyst middelmådige resultater i en rekke fag. Til og med SVs kunnskapsminister er jo ute og sier at han beklager at man ikke har satt strengere krav i skolepolitikken så langt. Det burde i det minste være et mål at man lærer å lese, og det må det kanskje en kunnskapsminister til for å erkjenne. Så til en rekke av de angrepene mot Høyre som har funnet sted under debatten i dag når det gjelder vårt alternative budsjett, og det at vi har gått ut og sagt at vi mener det vil være mindre ekspansivt enn Regjeringens. Ja, det er vel egentlig liten tvil om at det i sum er mindre ekspansivt enn Regjeringens. Isolert sett er det flere av punktene som vil ha minimalt å si. Likevel: Totaliteten er meget god. Dette er et ekspansivt budsjett som i revidert har blitt enda mer ekspansivt. Når både Sentralbanken og ledende økonomer er bekymret, bør også finansministeren følge nøye med. Det at Høyre bruker 722 mill. kr mindre enn Regjeringen, har isolert sett lite å si, men det at man i tillegg fokuserer på strukturtiltak for å øke vekstevnen, bidrar selvfølgelig i riktig retning. At man får bedre og enklere regler for økt arbeidsinnvandring, vet vi har mye å si. Når statsråd Bjarne Håkon Hanssen gikk ut og sa at dagens arbeidsinnvandring betyr om lag 1,5 prosentpoeng når det gjelder renten, er det åpenbart at Høyres forslag også vil ha en positiv virkning i forhold til det Regjeringen foreslår. Når vi i tillegg ser på overgangsordninger for de nye EU-land, Bulgaria og Romania, har det i tillegg en effekt. I Norge er det om lag 700 000 mennesker som står utenfor arbeidsmarkedet, og Regjeringen gjør svært lite for å få dem tilbake i arbeid. Høyres politikk har en effekt ved at man vil få flere mennesker fra trygd til arbeid. Når man til slutt i denne pakken faktisk har sparestimulerende tiltak, bl.a. pensjonssparing og BSU, blir summen noe mindre ekspansiv enn hva tilfellet er med Regjeringens budsjett. Til slutt to kommentarer om flexifuelbiler, for statsråden sa bl.a. i en spørretime til meg at man nå skulle legge forholdene bedre til rette for flexifuelbiler. Vel, de aller fleste flexifuelbiler som ble solgt i fjor, har fremdeles, med de 10 000 kronene som ble gitt nå, fått verre kår enn hva som var tilfellet for dem i 2006.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-15:
Alle skal med, regner jeg med er et uttrykk som finanskomiteens leder er vel kjent med. Sandal snakket også mye om en god økonomi – flere i arbeid. Samtidig ser vi at Regjeringen og flertallet kutter i de særskilte arbeidsmarkedstiltakene, men påstår at nivået skal holdes like høyt som tidligere. Imidlertid får vi beskjed om at en av våre frivillige organisasjoner, som driver med arbeidstrening for rusmisbrukere og dem som kommer ut av fengsel, må kutte i sine tilbud til disse gruppene, som jeg ville tro at Sandal var interessert i fikk et tilbud. Så mitt spørsmål er: Er dette et eksempel på rød-grønn politikk på dette området?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-15:
Jeg vet ikke hvis penger representanten Klungland refererer til. Det ville vel i tilfelle være det norske folks. En har kanskje litt ulikt syn på hvem som egentlig eier pengene rundt omkring. Vi føler oss veldig bekvemme med det vi gjorde i Bondevik II-regjeringen. Det la grunnlaget for en økonomisk politikk som det rød-grønne flertallet nå kan nyte godt av. Som representanten Klungland utmerket godt vet, kan denne regjeringen leve med oljeinntekter langt utover det den forrige regjeringen kunne. Og jeg er ikke helt sikker på om det er den rød-grønne regjeringens fortjeneste at oljeprisen er som den er.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-15:
Jeg tror det må være en misforståelse når det gjelder det som representanten Lund Bergo har lest. Vi støtter det som Regjeringen har foreslått om gratis kjernetid i særskilte områder, som representanten Lund Bergo var innom, for å styrke språkopplæringen. I tillegg er det viktig at også de som ikke går i barnehage, får språkopplæring. For å hindre en eventuell effekt av at noen ikke går i barnehage fordi det mottas kontantstøtte for andre, har vi foreslått det som vi har gjort. Men det kommer ikke istedenfor noe, det kommer i tillegg.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-15:
Nå refererte jo representanten Brekk til hva vi foreslår i revidert budsjett. Å komme med hva vi vil foreslå i ordinært budsjett for 2008, er litt tidlig, all den tid vi er der vi er på året. Vi kjenner ikke Regjeringens forslag til budsjett. Det jeg tror er viktig, er at Regjeringen av hensyn til marked og renteutvikling understreker at man vil ha et budsjett som er såpass stramt at vi ikke får noen renteutvikling som går i en høyere bane enn det vi ellers kunne forventet. For får vi det, tror jeg representanten Brekk og jeg vil være enige om at de som vil lide under det, vil være norsk næringsliv og enkeltpersoner og familier med høye boliglån. Jeg håper at både Senterpartiet og Kristelig Folkeparti har en felles interesse av at så ikke skjer. Så kan jeg love representanten Brekk at vi i vårt alternative budsjett skal sørge for å føre en økonomisk politikk som ikke bidrar til høyere rente enn det som er nødvendig.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-15:
Det er et tiltak vi faktisk mener vi kan forsvare akkurat med dagens situasjon på arbeidsmarkedet. Jeg er mye mer bekymret for at Regjeringen ikke gjør noe for dem som virkelig trenger å komme inn på arbeidsmarkedet. Jeg har nevnt flere eksempler på at de som trenger arbeidstrening, faktisk ikke får det, på grunn av manglende bevilgninger. For å benytte meg av de rosende ordene fra representanten Jakobsen om at vi står sammen i en del saker, skulle jeg ønske at vi kunne stått såpass sammen at det hadde vært mulig å få til noe under behandlingen av revidert budsjett nettopp for å kunne imøtekomme grupper som jeg tror vi i fellesskap mener kunne trengt noen ekstra kroner, slik at de kunne ha kommet bedre ut enn det de gjør med Regjeringens opplegg.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-15:
Vi får vel være glad for at det tross alt ikke ligger i flertallsregjeringens makt å vedta at den ikke kan gå av, eller skal gå av. Der har i hvert fall noen utenfor det rød-grønne flertallet noe de skulle si. Men jeg var opptatt av det finansministeren sneiet innom på slutten av sitt innlegg, nemlig fattigdom. Fra Kristelig Folkepartis side har vi lagt inn tiltak i revidert som vil gjøre at flere som har stort behov for å komme inn på arbeidsmarkedet, kan gjøre det. Det har flertallspartiene overhodet ikke villet lytte til, på tross av signaler om det motsatte til å begynne med. Det er jo et viktig element for at vi skal få mindre forskjeller i dette landet. Mitt enkle spørsmål er: Kan finansministeren garantere at det i 2007 vil være mindre forskjell blant folk flest og i forhold til dem som er rike, enn det var i 2006?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-15:
Det har vært en del talere fra posisjonen som har sveipet innom familiepolitikken. Jeg tror bl.a. Senterpartiets parlamentariske leder nevnte dette med kvinnelige gründere og bedre rettigheter i forbindelse med svangerskap og fødsel, og at det ikke var gjort noe som helst under forrige regjering. Da tror jeg at jeg må minne om at det arbeidet var i full gang. Det var sendt ut på høring. En arbeidsgruppe hadde gjort et solid arbeid for å bringe det faglige på plass. Det lå altså fikst ferdig for den nye regjeringen da den tiltrådte. Nå er det snart gått to år, og intet er gjort. Så minner jeg også om at den forrige regjeringen utvidet pappapermisjonen med to uker. Her har heller ikke noe skjedd med den nye Regjeringen. Den forrige regjeringen startet arbeidet med at fedre skulle få pappaperm basert på egen opptjening – forbedringer der. Her har heller intet skjedd i den nye regjeringens virketid. Avslutningsvis: Vi har jo hørt til gagns at det budsjettet som er framlagt, er perfekt. Her trengs ingen endringer, for her har man ivaretatt alt og alle. Vi må vel bare konstatere at de rød-grønne partiene her i salen har en egen handlingsregel når det kommer til revidert budsjett, og den er på 0,0. Her skal man ikke flytte på noen ting, selv om det er høringer, om det er organisasjoner som kommer med gode innspill, eller om opposisjonen kanskje hadde et og annet forslag det var verdt å lytte til. Men det gjør man ikke. Det er man i sin fulle rett til ikke å gjøre, men klok politikk fra en flertallsregjering tror jeg ikke det er.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-06-15:
De aller fleste vil være enige om at forskning er helt avgjørende for at landet skal ha en god framtid, også når det gjelder arbeidsplasser, og når det gjelder det demokratiet vi har. I en vennligsinnet replikkveksling mellom representanten Sponheim og representanten Sandal den 28. november i fjor sa representanten Sandal: «Eg seier ikkje at det forslaget som ligg på bordet frå Regjeringa, er ideelt når det gjeld løyvinga til universitets- og høgskulesektoren. Eg vil vere klar på det, men eg trur ikkje det blir nokon varig tilstand at det skal vere slik. Eg kan love representanten Sponheim at eg framleis vil ha eit tungt engasjement(…) (…) Når vi kommer til revidert budsjett, ser vi at kuttene på 274 mill. kr, som er tema hos representanten Sponheim og representanten Sandal, ligger der tungt og hviler, og hvileskjæret ser ut til å bli et feilskjær. Hvordan vil representanten Sandal ivareta sitt tunge engasjement, som jeg er overbevist om at han personlig har, i forhold til framtiden når det gjelder både høyere utdanning og forskning?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-06-15:
SV og fattigdom – det er jo løftebruddet overfor velgerne. Man plaget først Bondevik II, og det er fint å bli plaget på en god sak. Men hva når man deretter ikke plager seg selv nok? To kontraster: I den byen vi sitter i, klarer altså Venstre og Kristelig Folkeparti på vippen med et byråd av Høyre og Fremskrittspartiet å rydde bort småligheter i sosialhjelpssatsene og å få opp sosialhjelpssatsene. Det klarer altså to sentrumspartier å få til i forhold til to høyrepartier. Derimot: Når SV sitter i regjering med noen man skulle tro står dem nær, blir det akkurat så lite igjen som det som er blitt tatt opp av tidligere talere. Og så kommer vi til noe som jeg synes er småligheten over alt – nærmest juvelen i smålighetsperlen. Når man er ruset og er i et behandlingskollektiv, er det slett ikke gitt at man får det skoletilbudet som Stortinget enstemmig har sagt man skal ha. Det håper jeg i hvert fall at representanten Ryan kan rydde opp i, for det er en ekkel systemklemme mot de svakeste. Det må ikke være slik at man må slå ned noen og komme i fengsel, for der får man utdanning. Er man i et ruskollektiv, sliter man med livet, og da må man få hjelp. To tankekors til representanten Ryan – gjennom presidenten.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-06-15:
Ettertenksomhet er alltid godt. Jeg oppfattet før forrige valg at det var i denne valgperioden fattigdommen skulle avskaffes, men at man er nøktern og realistisk og sier at det er sammensatt og vanskelig, det har jeg dyp forståelse for, også ut fra egen arbeidsinnsats på området. Jeg har undring over at vi har en regjering som faktisk har klart å putte rusede folk i institusjoner i den skvis at de ikke får det utdanningstilbudet de skal ha. Det har jeg tatt opp svært mange ganger fra denne talerstolen, og det handler neppe om politisk vilje, men det handler om at noen skal klare å skjære gjennom på tvers av svære lag av byråkrati for at mennesker som trenger en varm hånd, skal få det. Det må da være løsbart, det handler da ikke om framtidige løfter, det handler om å se folk. Så, siden representanten Heikki Holmås trodde at jeg bare talte politisk potens og energi i meldinger: Nei, jeg taler i handlinger, og jeg sitter i en fagkomite hvor man nærmest har avblåst ambisjoner om skolen, avblåst ambisjoner om høyere utdanning og forskning. Jeg aksepterer at SV i regjering har gjort en brutal prioritering og sagt at det er barnehager det gjelder. Jeg synes det er en redelig sak, men jeg sitter i en komite hvor statsråden omtrent har som sin hovedenergi å konsentrere seg om dette. Det er respektfullt, men på de andre områdene er jo ambisjonene tatt ned så det suser etter. Og hvis jeg skal måle det mot høytflygende valgløfter fra et politisk parti som stort sett har vært vant til å telle til 250 for å unngå interne problemer, kan jeg se det ut fra et politisk parti hvor vi har vært nødt til å telle til tre – fordi vi vet at livets realiteter er ganske tøffe, synes vi det er fint at noen lærer seg å telle til tre. Men da bør man også si fra om de nedturene som man faktisk gir folk. – Presidenten er raus med meg, for jeg har jo kun 1 minutts taletid, så vidt jeg vet, så da avslutter jeg.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-06-15:
Jammen, det var da en gledelig overraskelse! Da fortsetter jeg, siden jeg har kommet i stemning. Poenget er at her har man gått ut og lovet til folk med høyere utdanning, til folk som tror på forskning, som er framtiden, og som bærer samfunnet vårt, og så får vi en statsråd som gir oss et hvileskjær, og et revidert nasjonalbudsjett hvor hvileskjæret blir et nytt hvileskjær, og da er man fort på vei mot et feilskjær. Og det eneste grepet man har på dette, er at når statsministeren blir utfordret her i salen, begynner han til slutt å snakke om kvaliteten på forskning. Da har man jo gått tom for omtrent alle argumenter som finnes. Så er det noen som vender tilbake til hovedstaden. Ja, det er fint, Heikki Holmås, vi kan ta en vandretur i byen. Vi kan ta oss en vandretur i en by hvor det faktisk har vært mulig å øke sosialhjelpssatsene, hvor det har vært mulig å rydde opp i smådetaljert styring av sosialhjelp, fordi man skjønner at man skal ha skikkelige sosiale ordninger for dem som sliter mest, og fordi det har vært vilje til å gjøre det. Det har også vært vilje til å satse på skole, rehabilitere bygg og å bruke kronene nettopp på de grunnleggende viktige fellestiltakene for folk flest. Det kan bli morsom vandretur, det kan bli spennende vandretur, så jeg møter gjerne representanten Heikki Holmås både på vandring og i dueller før det blir valg til høsten. Det kan bli en fascinerende opplevelse for oss begge to – mest spennende for meg, men jeg håper at den skal jeg komme godt ut av.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-06-15:
Redeligheten i forskningspolitikken måles mot forskningsmeldingen, mot SVs valgløfter og mot de konkrete løfter som praktisk ikke er gjennomført i Stortinget. Finansministerens kommentar til det kan måles mot hva et samlet Forsknings-Norge mener, enten de er fagorganiserte, jobber i faglig sektor, er studenter, i NHO, eller hva det måtte være. Jeg konstaterer at det er en brutal nedtur. Da denne regjering hadde 16 milliarder kr til rådighet, dryppet det så vidt på forskningen. Da måtte man kutte på høyere utdanning. Og når man så kom til revidert, gjorde man ikke noe for å rette opp dette kuttet. Jeg synes det er ærlig å prioritere – jeg synes det er veldig ærlig å prioritere. Jeg synes ikke det er riktig å bortforklare. Da velger faktisk Venstre og SV her helt forskjellig. Vi har lagt fram et budsjett hvor vi sikrer høyere utdanning og forskning, og det blir da den brutale forskjell mellom Venstre og SV på dette området.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2007-06-15:
Det er gode tider i norsk økonomi. Norsk næringsliv går så det suser, og mange bedrifter ønsker å ansette flere folk. Staten mottar rekordinntekter gjennom avgifter og skatter og direkte eierskap i olje- og gassektoren. Samtidig innfører dagens regjering nye universelle velferdsreformer, og de lover stadig nye velferdsreformer, noe som gjør at stadig flere mennesker blir avhengige av offentlige overføringer for å få hjulene til å gå rundt, og som også krever flere hender i offentlig sektor. Er representanten Sandal bekymret over at stadig flere mennesker lever av overføringer fra det offentlige, noe som krever stadig flere offentlig ansatte? Og dersom han er bekymret, hvilke tiltak mener representanten Sandal Regjeringen bør sette i verk for å redusere antall ansatte i offentlig sektor, slik at flere mennesker kan komme over i kreativt, skapende arbeid i privat sektor?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2007-06-15:
Her var det mye selvskryt. Og Regjeringen skryter veldig mye av den såkalte nordiske velferdsmodellen. Selv om det varierer fra land til land, er det en såkalt nordisk velferdsmodell som ikke alle får helt tak i. Men det vi i hvert fall vet om den norske velferdsmodellen, er at stadig flere mennesker har offentlige overføringer som sin hovedinntektskilde. Vi vet at det er stadig flere ansatte i den offentlige sektor. Og vi vet at vi har et rekordhøyt avgifts- og skattenivå i dette landet. Da blir det færre mennesker til å jobbe i privat sektor og sørge for den inntekten som vi alle er avhengig av. Det blir færre mennesker i privat sektor og mindre inntekter fra privat sektor. Deler representanten Ryan Fremskrittspartiets bekymring over veksten i antall ansatte i offentlig sektor, og mener han at vi må prøve å dempe denne veksten? Eller er det ingen begrensning for representanten Ryan når det gjelder vekst i antall ansatte i offentlig sektor, fordi man skal ha stadig nye velferdsordninger? Mener han at det finnes en grense for antall ansatte i offentlig sektor, eller gjør det ikke det?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-15:
Fremskrittspartiet byr over alle, både i pose og sekk: mindre skatter og avgifter, mer penger til velferd, flere investeringer til veier. Ingen kan være imot dette, dersom en ikke har ansvar for helheten. – Så også i revidert nasjonalbudsjett: pluss 3,5 milliarder kr. I budsjettet for i år er det en skatte- og avgiftslette på 26 milliarder kr, delvis finansiert med utviklingsbistand og landbruk på 16 milliarder kr. Det kommer til syne en offentlig kritikk mot dette fra Fremskrittspartiets egne ordførere, sist i Nationen den 11. juni. I gårsdagens debatt sa representanten Kielland Asmyhr: «Det er heller ikke i tråd med Fremskrittspartiets regler for god organisasjonskultur å opptre på den måten.» Er representanten Leirstein enig med representanten Kielland Asmyhr i at offentlig kritikk fra ordførerne når det gjelder den økonomiske politikken, er i strid med Fremskrittspartiets organisasjonskultur?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-15:
Jeg vil følge opp replikken min i stad. Det er kommunevalg. Fremskrittspartiet har ordførere og ordførerkandidater ute på bygdene, ordførere som vil mene noe tydelig offentlig. De reagerer på den økonomiske politikken som Fremskrittspartiet fører. De sier det offentlig. De fikk her i salen i går skarp korreks, at det er i strid med reglene for Fremskrittspartiets organisasjonskultur, og representanten sa videre at «vi har fortsatt god bruk for våre kurs i god organisasjonskultur». Jeg må få et klart svar: Er representanten Leirstein enig med representanten Kielland Asmyhr i det representanten Kielland Asmyhr sa – ja eller nei?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-15:
Representanten Sanner bruker mange sterke ord. Revidert er en stor skuffelse. Samtidig tør Høyre å forandre på hele 722 mill. kr ved reduksjoner over statsbudsjettet, derav 672 mill. kr i mindre inntekter til gårdbrukerne, som har en vedtatt avtale. Det legges fra Høyres side vekt på klimaet. For oss i Senterpartiet betyr det bl.a. mindre eksos og mer fornybar energi. Fornybar energi får en gjennom bl.a. fotosyntesen, og det er det jordbrukeren som skal framskaffe. Det er ikke mye nytt. Ellers er Høyres hovedlinje i budsjettet lavere rente som følge av deres forslag. Dagens Næringsliv skriver: «Høyres finanspolitiske talsmann Jan Tore Sanner skal ha poeng for frekkhet.» Representanten snakker om løftebrudd og handlingslammelse. Det er kjekk prat. Men hva sier representanten Sanner til tittelen på lederartikkelen i Dagens Næringsliv 8. juni, «Høyres renterot»? Er det usant?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-15:
Det er korrekt at det er et etterslep på veisektoren. Senterpartiet er bekymret for situasjonen for framkommeligheten på veiene våre. De objektive analysene som Vegdirektoratet utfører av veistandarder, viser det som alle ser, nemlig at det er store ugjorte oppgaver. Det som nå er ekstra krevende, er imidlertid at vi bruker så mange av våre fagfolk til private investeringer at vi er inne i en helt annerledes og mye mer krevende situasjon i 2007 enn det vi var i for bare et år siden. Men som jeg sa: Dette krever politisk lederskap. Jeg kan forsikre representanten fra Fremskrittspartiet om at fra Senterpartiets side er dette et høyt prioritert område, for det er et område som svært mange er opptatt av. En ser at dette angår hverdagslivet, og at det må gjøres noe for å få et samsvar mellom det som en mener er nødvendig med hensyn til kvalitet i 2007, og det som er et ønske i befolkningen.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-15:
Det som står i Soria Moria-erklæringen om å utrydde fattigdom, er sentralt. Det er en sentral parole, på samme måte som det er en sentral parole å ha arbeid til alle. Det er positivt at partiet Høyre nå legger fram sine forslag til hvordan en kan gjøre noe på dette området, forslag som er i størrelsesorden 75 mill. kr. Regjeringas forslag innebærer at en har andre virkemidler for å oppnå det samme. Kjernen i saken er altså at Regjeringa, når det gjelder totaløkonomien, vil ivareta dem som er dårligere stilt, bedre enn det som opposisjonen vil gjøre med det de kommer med. Men som sagt: Senterpartiet er glad for at partiet Høyre nå har fokusert mye på de svakeste hos oss. Vi håper at det blir fulgt kraftfullt opp i det kommende budsjettet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-15:
Svaret er klart ja. Det er ingen uenighet innad i Regjeringa om å legge til rette for det representanten Sahl sa – et avtalegrunnlag for et NOx-fond. Det som ble gjort i forbindelse med budsjettet i fjor høst, står fast. Det som blir sagt, er sentralt: Dette må notifiseres til ESA, og vi må sikre at det er en ordning som blir foreslått, og som kan gjennomføres. Det er høyt prioritert i Senterpartiet. Jeg er helt enig med spørreren i at dette må det jobbes mye med, og Senterpartiet er en pådriver for saken.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-15:
Jeg er enig i det som representanten Sponheim her sier, på den måten at behovet for å se på det ubegrensede rentefradraget er større i dag enn det det var for ett år siden. Undersøkelser viser at i siste halvdel av 2006 har en rekke husholdninger negativ sparerate på tross av høy reallønnsvekst. Dersom en ikke skal bli presset til å skyve renta ensidig sterkt oppover, er det absolutt fortsatt et aktuelt virkemiddel å sette et tak på rentefradraget i størrelsesorden 2 mill. kr pr. skatteyter. Det er et offentlig forslag fra Senterpartiets side som vi fortsatt har med oss, men det er Regjeringa som avgjør hva Regjeringa legger fram.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-15:
Senterpartiet har sjølsagt god kontakt med ansvarlig statsråd. Det som har skjedd på det området, er en betydelig forbedring i forhold til tidligere regjeringer. Det er viktig og riktig at det på veisida er forskjeller rundt om i landet når det gjelder framkommelighet. Jeg har erfart at spesielt for Buskerud og Telemark er situasjonen vanskeligere enn det den er for mange andre fylker. Det er et særlig behov for oss i Buskerud, og det er jeg en representant for. Kapasiteten i bransjen er slik at den er mindre på investeringssida enn på vedlikeholdssida. Derfor er det riktig det statsråden har lagt opp til, nemlig å sikre framkommelighet og vedlikehold som det viktigste. Senterpartiet har et årvåkent blikk på dette. Vi er en varm tilhenger av å skape et samsvar mellom det som er folks forventninger, og det som er situasjonen, også på veiområdet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-15:
Jeg hører at representanten Høybråten sier at budsjettet er profilløst, samtidig som han er direkte og sier at det Kristelig Folkeparti kommer med, tross alt er beskjedne endringer. Det er jo dekkende. Det er et mindreforbruk i forhold til Regjeringa på 82 mill. kr, derav finansiert med 100 mill. kr over ymseposten, så i sum er det jo ingen forskjell. Det er klart at representanten Høybråten har et poeng med hensyn til om ikke Stortinget bør kunne finjustere budsjettet når det kommer hit. Det er et standpunkt som ikke bare representanten Høybråten har forståelse for, også andre deler det. Jeg tok replikk fordi jeg synes det var litt sterke ord Kristelig Folkepartis leder brukte da han snakket om at det var «pinlig» for Regjeringa i forhold til miljø. Hadde det ikke vært en tanke om Kristelig Folkeparti kunne vært klare og kommet med sine alternativer med hensyn til klimautfordringene? Jeg vil stille et konkret spørsmål: Går Kristelig Folkeparti inn for å elektrifisere sokkelen? Det ville vært et konkret tiltak som monner.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Å se på Fremskrittspartiets økonomiske politikk er alltid spennende. Like spennende er det å se på klimapolitikken til Fremskrittspartiet, og det hadde vært greitt om representanten Leirstein kunne oppdatere oss på om det er slik at Fremskrittspartiet for tiden mener at klimaendringene som vi ser nå, er menneskeskapte. Utover det: Det er nemlig lett å se her at Fremskrittspartiet plutselig i revidert budsjett stiller opp med 120 mill. kr til jernbane. Vi husker jo alle sammen at de kuttet 2 milliarder kr på jernbane til jul. Dette må vel kalles århundrets snuoperasjon i jernbanepolitikken fra Fremskrittspartiets side. Er det slik at Fremskrittspartiet og representanten Leirstein innrømmer at det de gjorde til jul ved å kutte på jernbane, var en kjempetabbe, at de nå har skjønt at de gjorde feil, og at de i stedet vil satse på jernbane i tiden som kommer?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Ja, det å kalle oss rotter får jo være Jan Tore Sanners greie. Hvis jeg f.eks. hadde stilt opp i en arrogansekonkurranse med Jan Tore Sanner, så tror jeg at jeg hadde tapt hver eneste gang herfra og inn i evigheten. Det tror jeg er bevist av Jan Tore Sanner i replikkrunden som nå har vært. Når man som finanspolitisk talsperson med høy sigarføring går ut og sier at vårt alternative statsbudsjett kommer til å føre til at renten går ned, da forutsetter det – i hvert fall ville jeg gjort det som mottaker av budskapet – at man har noen referanser og godt faglig belegg å vise til. Per Olaf Lundteigen henviste til Dagens Næringsliv. Og i Klassekampen i dag sier Hallvard Bakke – han er jo en gammel arbeiderpartimann – at «Høyres Jan Tore Sanner har frekkhetens nådegave». Fra ytterste venstre til det mest markedsliberalistiske påpeker man altså det som ligger fra Jan Tore Sanner, og jeg spør: Kan han dokumentere dette faglig på noen som helst måte?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Svaret på det er ja. Man er nødt til å sørge for å stemme på de partiene som innfrir løftene de har gitt. Jeg kjenner ikke til situasjonen i Nedre Eiker i detalj, men jeg kjenner jo til situasjonen i denne byen, Oslo. Vi har her de største barnehagekøene i landet. Det er ingen tvil om at byrådet, der Fremskrittspartiet og Høyre styrer, lovet full barnehagedekning innen valget i 2007, altså innen august år. Vi ser veldig klart at det har man absolutt ikke klart å innfri i det hele tatt. Det er bare én eneste årsak til dette – man har kommet for tregt i gang med denne viktige, store satsingen med å bygge ut barnehager. Det første året Fremskrittspartiet, sammen med Høyre, styrte her i Oslo, hadde man vel en barnehageutbygging på rundt 300 plasser. Nå har man en stor barnehageutbygging. Men den virkelig store satsingen skjedde først etter at vi fikk en regjering som mente alvor med å nå målet om full barnehagedekning, nemlig den rød-grønne regjering, vår regjering.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Nei. Jeg mener at vi har jobbet bra, men at vi har ingen grunn til å være fornøyd før vi har avskaffet fattigdom her i Norge. Jeg tror det er riktig å si at det mange av de folkene som er tunge rusmisbrukere, har å leve av, er sosialhjelp. Vi har forsøkt å trappe opp denne sosialhjelpen ved å øke de veiledende normene for sosialhjelpssatsene. Vi har økt barnetillegget for en del forskjellige ytelser. Vi har sørget for at arbeidsløsheten går ned, som er et viktig bidrag til å sørge for at flere mennesker ikke blir fattige. Vi kommer med en del universelle ordninger, f.eks. frukt og grønt i skolen. Vi vet at den forrige ordningen som gjaldt i flere år, hadde en veldig skjev sosial profil. Når det gjelder rusfeltet, er det ingen tvil om at vi har en stor satsing der, og vi følger opp opptrappingsplanen innen psykiatrien, som et bredt flertall i Stortinget har gått inn for. Det at vi kommer til å legge fram en handlingsplan på rusfeltet, viser at dette er ting vi griper fatt i – og ikke glem kommuneøkonomien og styrkingen av den.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Jeg har ikke noe godt svar på det, annet enn å si at den kommer, for dette handler om å gjøre noe med rusproblemene til de folkene som er aller mest utslått. Det er veldig, veldig viktig. Jeg mener at den jobben vi har gjort i forhold til å sørge for å ruste opp kommuneøkonomien, f.eks. i en by som Oslo gjør at man har mer penger til å drive et arbeid på alle mulige fronter, og det er viktig å gripe fatt i dette i de kommunene som har de største utfordringene. Det er ingen tvil om at Oslo er den kommunen i landet som har de største utfordringene og har en god del de kan gjøre, og som det er viktig at de prioriterer i arbeidet på rusfeltet. Det er helt riktig, som representanten Laila Dåvøy sier, at det handler om helheten i tilbudet. Vi kunne gjerne tatt en diskusjon om organiseringen av rusomsorgen og sett på hvordan de tingene ble endret på under den forrige regjering. Vi hadde jo noen debatter der enkelte av oss gjerne var litt uenig i alle deler av den omorganiseringen som foregikk. Men jeg tror at dette er en debatt som vi er nødt til å bruke mer tid på for å komme fram til det som er de viktige tiltakene for å hjelpe de folkene som har rusproblemer.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Hver gang representanten Lars Sponheim er i salen, har vi jo en uvanlig høy konsentrasjon av testosteron i salen, så vi er jo godt vant.(Munterhet i salen) Jeg vil gjerne henvise til det olje- og energiministeren har sagt i den saken i en pressemelding i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, og til det som ble sagt av ham og næringsministeren i forhold til den demonstrasjonen som var på onsdag, nemlig at dette er noe vi arbeider med, og som vi har ambisjoner om å komme videre med. Vi jobber med den saken. Jeg kommer til å være med på å bidra til dette, for dette er noe vi har nedfelt i Soria Moria-erklæringen, og som det er fattet vedtak om i mitt partis organer. (Munterhet i salen)
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Jeg ønsker ikke å delta i en konkurranse om selvskryt. Men jeg syns det er viktig å få fram at en del av de løftene som vi har gitt, og gir, følger vi faktisk opp i praktisk politikk. Barnehageløftet, som er et av de viktigste løftene vi har gitt, følger vi opp i praktisk politikk, og det syns jeg er viktig å si. Men vi er ikke fornøyd – og det syns jeg det er veldig viktig å understreke – for samfunnet vil hele tiden ha utfordringer. Og som jeg sa tidligere til en av replikantene, så er jeg ikke fornøyd med den situasjonen at vi har fattige her i landet. Jeg er ikke fornøyd før vi har klart å avskaffe fattigdommen. Så til arbeidsløsheten og renten. Jeg er veldig glad for at Fremskrittspartiet erkjenner at det er sammenheng mellom arbeidsløsheten og renten, og at det også betyr, regner jeg med, at Fremskrittspartiet slutter opp om politikken, når de tross alt har fått gjennomslag for den delen av politikken som handler om å ha et inflasjonsmål for sentralbanken som gjør at renten kommer til å normalisere seg på mellom 5 og 6 pst. Men jeg tror at det er forskjell på det å la være å føre en aktiv arbeidsmarkedspolitikk og det å gjøre det som nettopp vår regjering gjør.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Det er to ting jeg stusser på ved representanten Sponheim og Venstres framlegg til revidert nasjonalbudsjett. Det ene er at jeg ikke forstår hvorfor Venstre, som jo ønsker å være et veldig sterkt fokusert miljøparti, kutter i de avsetningene vi har satt av til klimakvoter. Vi mener det er viktig å sørge for at dette er noe som allerede nå kommer inn i budsjettene. Vi setter av penger fordi vi vet at vi kommer til å kjøpe kvoter i framtiden. Det å gjøre mindre av det nå, betyr at vi må gjøre mer av det i framtiden. Jeg synes jo det virker fornuftig å ha en langsiktighet rundt dette, og Lars Sponheim må forklare meg hvorfor han ikke synes det er fornuftig. Det andre er det som går på barnehager. Jeg synes at alle som er ute og kritiserer Regjeringen i forhold til barnehager og barnehageutbygging, virkelig burde se på det både Høyre og Venstre gjør, nemlig å øke barnehageprisene og dermed redusere arbeidstilbudet og minske kapasiteten i norsk økonomi, for ikke å snakke om ikke å innfri det enstemmige løftet(presidenten klubber) som vi gav folk for fem år siden. (presidenten klubber)
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Jeg er enig i Siv Jensens beskrivelse av en god del av de utfordringene vi har, og at vi ikke kan være fornøyd før fattigdom er avskaffet. Men det henger jo ikke i det hele tatt sammen med den politikken som Fremskrittspartiet fører. Hvis vi ser på den politikken som Fremskrittspartiets eget lokallag her i Oslo fører, ser vi at Oslo er den eneste byen i landet der man avviser mennesker som kommer om natten og ikke har noe sted å bo, ifølge NRK, når man ikke har noe sted å gjøre av seg og kommer og søker om herberge. I fremskrittspartibyen er det ikke rom i herberget. Det er det som er utgangspunktet. Til tross for det har man altså solgt en rekke kommunale boliger her i byen i det siste. Og for å ta formuesskatten, som Fremskrittspartiet vil avskaffe. Avskaffelse av formuesskatten vil gi en årlig skattelette på 7 mill. kr til de 100 rikeste menneskene her i landet. Det er en innsats for de rikeste, det! Det er ikke en innsats for å jevne ut forskjellene. Er Siv Jensen for å utjevne forskjeller mellom rike og fattige?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Det var vel ikke akkurat slik at Ludvigsen i sin håndtering av fiskeripolitikken i forrige periode hadde en utstrakt hånd til oss som i dag er regjeringspartier, knyttet til hvordan fiskeripolitikken ble utformet. Så akkurat det synes jeg kanskje var et litt dårlig eksempel. Men jeg vil gjerne si at når det gjelder den helhetlige budsjettpolitikken til regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti, har man ligget ganske tett både i synet på de økonomiske forholdene og i synet på prioriteringer. Jeg regner med at Dagfinn Høybråten er komfortabel med at vi nå etter at den nye regjeringen overtok, har 12 milliarder kr mer, midler som tidligere ble brukt til skattelettelser, og som nå brukes til offentlig velferd på forskjellige punkter. Bare ett spørsmål: Jeg er veldig opptatt av at vi skal få bred satsing på klima. Men jeg regner med at Dagfinn Høybråten også er med på at når vi legger fram noe for Stortinget, kan forhandlingene rundt klimaspørsmålene i hvert fall ikke bli sånn at det trekkes i en mindre ambisiøs retning. Det vet vi jo at noen av partiene på Stortinget gjør.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Vi går inn for landing etter et langt halvår, og jeg merker meg at to tidligere statsråder fra Venstre nå synes det er en viktigere idrett å telle antall dokumenter som er framlagt i Stortinget, og mener å måle politisk vilje og evne ut fra det, enn å måle det med utgangspunkt i den politikken som er gjennomført. Men vi har jo alltid visst at den forrige regjerings representanter er mer opptatt av å telle enn av å finne ut hva som faktisk er av kvalitet. Vi kan godt diskutere dette videre, men jeg synes at nå får vi ta sommeren, og så får vi se når vi møtes igjen til høsten. Jeg syntes det var riktig å bare ta en liten oppsummering, for det var en ting jeg var litt bekymret over i løpet av debatten, og det var spørsmålet om fattigdom. Jeg merket meg at Høyre kjørte med høy sigarføring i fattigdomsdebatten. Jeg har klart uttalt at jeg mener at vi ikke kan være fornøyd før vi har sørget for at det ikke lenger er fattige her i Norge. Samtidig vil jeg understreke at jeg mener vi har gjort mye bra. Vi har brukt dobbelt så mye penger på fattigdomstiltak i løpet av denne perioden som det Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre klarte å få til i løpet av hele forrige periode. Da synes jeg man skal være lite grann ydmyk også fra opposisjonens side, og særlig fra Høyre og Fremskrittspartiets side, når man angriper oss. Høyre finansierer 2/3 av sin egen fattigdomssatsing gjennom å øke gebyrene for folk som blir kastet ut fra leilighetene sine eller får pengene sine inndrevet av namsmannen på en annen måte. Det er den måten de finansierer fattigdomssatsing på. Jeg sier bare: Ja, ja, dere om det. Men det er ikke en spesielt god fordelingspolitikk bak den måten å tenke på. Den andre måten de finansierer det på, er gjennom å øke barnehageprisene. Ok, hvis du øker barnehageprisene, er det de med dårligst råd som ikke lenger får tilbud om barnehage. Øker man så mye som Høyre snakket om, da er det oppimot 7 000 barn som kommer til å bli trukket ut av barnehagen. Det er ganske mange foreldre som ikke lenger kan stille opp på jobb fordi de heller må være hjemme med barna sine. Bidrar det til å øke arbeidstilbudet? Nei, det gjør det ikke. Bidrar det til mer rettferdig fordeling og fattigdomsbekjempelse? Nei, det gjør det absolutt ikke. Og så til Fremskrittspartiet med Carl I. Hagen og Siv Jensen, som snakker om de eldre fattige. Vel, gå til Oslo: Da ser vi hvordan Fremskrittspartiets eldrepolitikk er i praksis. Det er blitt færre sykehjemsplasser i løpet av de årene som Fremskrittspartiet har styrt Oslo, godt dokumentert av Aftenposten, som skriver om utviklingen i Oslo. Se på måten man behandler bostedsløse på i Oslo. Oslo er den eneste byen i landet der man faktisk setter mennesker som ikke har et sted å sove om natten, på gaten – den eneste byen. Da sier jeg: Skal man kritisere noen for fattigdomssatsingen, må man være litt ydmyk selv. Vi har et langt stykke å gå, men vi skal komme i mål.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2007-06-15:
I dag behandler vi også et representantforslag fra representantene Leirstein og Eriksson om å innføre en ny modell for pensjonssparing med skattefradrag samt gjeninnføre livrente. Jeg tillater meg derfor å stille et spørsmål om det. Mitt utgangspunkt er at Fremskrittspartiet til stadighet ser på seg selv som dem som representerer folk flest her i landet. Fordelingstabeller viser at folk flest – dvs. den halvdelen som tjener minst – knapt blir berørt av et slikt forslag, fordi det er den halvparten av befolkningen som tjener mest, som får 85 pst. av den skatteskjerpelsen som er ved den tidligere ordningen med IPA. Ser Fremskrittspartiet at denne skattesubsidierte sparingen fordelingsmessig er ugunstig, og at dette ikke kommer folk flest til gode?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2007-06-15:
Jeg har lyst til å rette oppmerksomheten mot betraktninger rundt rentepolitikk bl.a. I en fellesmerknad med Høyre og Venstre kritiserer Kristelig Folkeparti Regjeringen for å fremme et revidert budsjett som på den ene siden er blottet for politiske prioriteringer, og som samtidig ikke bidrar til å dempe presset i økonomien. I eget forslag til budsjett foreslår Kristelig Folkeparti 82 mill. kr i innstramming og flytting av 630 mill. kr. Spørsmålet mitt er om Kristelig Folkeparti mener det er et vesentlig endret opplegg i forhold til egne krav som partiet stiller til oss når det gjelder profil og innstramming.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-15:
Jeg registrerer at arbeids- og sosialminister Bjarne Håkon Hanssen var ute i Dagens Næringsliv for noen dager siden og skrøt på seg at arbeidsinnvandringen til Norge innebærer at vi har 1,5 pst. lavere rente enn det vi ellers ville ha hatt. Når Høyre da legger frem helhetlige forslag som både vil innebære mer arbeidskraft gjennom arbeidsinnvandring, flere fra trygd til arbeid, arbeidsstimulerende skattelettelser, strukturtiltak som øker vekstevnen i norsk økonomi, tiltak som øker sparestimulansen, og i tillegg strammer noe inn i finanspolitikken, er det opplagt at det vil ha en virkning på presset på renten. Men Bjarne Håkon Hanssen skryter på seg 1,5 pst. på grunn av arbeidsinnvandringen til Norge. Så man må se på helheten i vårt opplegg. Jeg var i mitt innlegg tydelig på at en innstramming på i overkant av 700 mill. kr isolert sett har en begrenset effekt. Men det må ses i sammenheng med de strukturtiltakene som Høyre også legger opp til, som vil bidra til å øke vekstevnen i økonomien. Det vil føre til en bedre økonomisk utvikling, på både kort og lengre sikt.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-15:
Dette tok vi opp allerede da AFP-avtalen ble forlenget for et par år siden. Vi mener at i den situasjonen vi er i nå, har vi behov for mer arbeidskraft. Vi vet at det er en del 62- og 63-åringer som blir skviset ut av arbeidsmarkedet på grunn av AFP-ordningen. Dersom vi kunne heve aldersgrensen eller gjøre nåløyet litt trangere for 62- og 63-åringer, ville vi fått mer arbeidskraft. Vi vet jo at en del av dem som går av med AFP, etter et år eller to egentlig ønsker at de hadde forblitt i arbeid. Så Høyres ønske er at vi skal prøve å holde den eldre arbeidskraften noe lenger i arbeidslivet, og det er også grunnen til at vi ønsker å fjerne avkortingen i pensjonen, ikke i 2010, men så fort som mulig, slik at vi også kan motivere den gruppen til å arbeide.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-15:
Det kan man lese i Dagens Næringsliv i dag, hvor jeg besvarer den artikkelen. Jeg synes det er interessant at Lundteigen bruker blårussavisen – som han ellers pleier å stemple den som – som sannhetsvitne. Jeg har i flere innlegg nå fått frem helheten i Høyres opplegg, hvor det er strukturtiltak, mer arbeidskraft og et noe strammere opplegg, som vi mener samlet sett gir et bedre opplegg. Det slår meg at hver gang Lundteigen tar en replikk, dreier det seg om landbrukspolitikk. Tenk om han kunne engasjere seg litt mer for de aller fattigste i Norge. Høyre legger frem et omfattende tiltak for å bekjempe fattigdom i Norge. Vi legger frem omfattende forslag for å starte den miljøpolitiske snuoperasjonen i Norge. Men vi møtes med en mur av taushet fra regjeringspartiene, inkludert Lundteigen. Tenk om vi kunne hatt litt dialog om noen av de hovedutfordringene som Norge står overfor. Men der møtes vi med taushet og arroganse og liten vilje til samarbeid fra regjeringspartiene i Stortinget.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-15:
Det er jo interessant at slike spørsmål fremsettes fra regjeringspartier som løper som rotter fra et synkende skip fra sine valgløfter. Vi tar skritt i riktig retning, og vi reagerte på at Regjeringen økte avgiften på de mest miljøvennlige bilene, flexifuelbilene, i statsbudsjettet for 2007. Over halvparten av flexifuelbilene selges av Saab, og for dem gikk avgiften opp fra 10 000 kr til 90 000 kr. Jeg har tro på markedsøkonomien og folks hverdagsvalg som et kraftfullt virkemiddel for å løse miljøproblemene. Men da må vi som politikere spille på lag med forbrukerne. Da må vi sørge for at de miljøvennlige bilene blir billigere. Og jeg kan love Micaelsen at Høyre kommer til å følge opp også i de kommende statsbudsjett for å gjøre de miljøvennlige bilene billigere, slik at vi kan starte en helt nødvendig miljøpolitisk snuoperasjon.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-15:
Da Regjeringen la frem sitt reviderte nasjonalbudsjett, gikk flere økonomer ut og sa at dette ville føre til økt press på renten. Visesentralbanksjef Jarle Bergo mente at budsjettpolitikken hadde blitt mer ekspansiv enn antatt. Høyre legger frem forslag hvor vi reduserer noe på utgiftsveksten, men jeg mener at viktigere enn det er det at vi øker arbeidstilbudet, og at vi gjennomfører strukturreformer som vil øke vekstevnen i norsk økonomi. Jeg registrerer at arbeidsministeren var ute og sa at arbeidsinnvandringen har ført til 1,5 pst. lavere rente enn det vi ellers ville hatt. Da er ikke jeg i tvil om at vårt forslag vil bidra til å dempe rentepresset. Men når vi snakker om arroganse: Det som jeg har tatt opp, er at når Stortingets finanskomite bruker én måned på å diskutere revidert nasjonalbudsjett, kommenterer ikke regjeringspartiene en eneste merknad fra opposisjonspartiene. Man viser overhodet ikke vilje til samarbeid og lytter ikke til våre forslag, verken når det gjelder fattigdom, miljø eller noen av de andre ideene vi har spilt inn.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-15:
Jeg er veldig glad for at finansministeren også støtter de ikke-sosialistiske partienes initiativ til å fjerne avkortingen i pensjon for 67–70-åringer. Vi trenger mer arbeidskraft, og vi må motivere til å arbeide mer. Men jeg stusser litt likevel når finansministeren åpenbart ikke kan gi støtte til statsministeren. Spørsmålet er da: Skal ikke vi ta statsministeren på alvor når han står på landsmøtet til Norsk Pensjonistforbund, ser pensjonistene inn i øynene og sier at man skal fjerne avkortingen i pensjon så fort som overhodet mulig? «Så fort som overhodet mulig» hadde jo egentlig vært i revidert. Neste sjanse er budsjettet. Så sa arbeids- og sosialministeren på TV i går at «så fort som mulig» er i 2010. Det er jo mest sannsynlig et år etter at denne regjeringen har gått av, i hvert fall håper jeg det. Finansministeren er jo litt sånn dommer i budsjettprosesser, og spørsmålet mitt er da: Støtter hun arbeids- og sosialministeren, som sier 2010, eller statsministeren, som sier «så fort som overhodet mulig»? Så fort som overhodet mulig hadde egentlig vært i dag. Neste sjanse er budsjettet for 2008.