Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2013-06-17:
Revidert nasjonalbudsjett er nettopp det – det er en revidering av hovedbudsjettet. Vi gjentar jo ikke alle hovedgrepene, særlig ikke på skattesiden, men vi tar noen viktige grep der vi mener det haster, og det kommer jeg litt tilbake til. Oppløpet til revidert nasjonalbudsjett var kanskje det mest spesielle ved hele budsjettet i år. Man innkalte til en hastepressekonferanse den 5. mai samtidig med at Høyre avsluttet sitt landsmøte. Det var skattegrep som skulle presenteres mot todelingen av norsk økonomi, og det var skogindustrikrisen som lå som bakgrunn. Men da vi så tiltakene, lurte vi på hvorfor slikt hastverk, for ingen av skattegrepene ville få effekt før i 2014, med unntak av endringen for friinntekt for oljeselskapene, som ble innført umiddelbart. Debatten om selskapsskatt, avskrivninger og SkatteFUNN er utsatt til høsten når statsbudsjettet kommer. Der mener Høyre det kanskje haster litt mer, men det kommer jeg som sagt tilbake til. Men når det gjelder olje, har det det vært bred enighet – som også saksordføreren var inne på – om å ha gunstige betingelser i Nordsjøen, og det kommer det fortsatt til å være. Men vi setter spørsmålstegn ved måten man gjorde dette på. Det er klart at stabilitet og forutsigbarhet er helt avgjørende for så langsiktige investeringer som det vi snakker om i Nordsjøen. Regjeringen har forklart det hele med bl.a. kostnadsutviklingen i norsk økonomi, og dermed legger man også indirekte skylden på olje for det, mens kostnadsutviklingen i norsk økonomi har krøpet jamt og trutt oppover under den rød-grønne regjeringen, fra ca. 20 pst. til 70 pst. over våre nærmeste handelspartnere, og man har ikke viet den veldig mye oppmerksomhet før nå plutselig. Så har man konjunkturreguleringsargumentet. Det er også en dårlig idé når det gjelder så langsiktige investeringer. Dette er snakk om å lage en solid plattform for en virksomhet som er uhyre viktig for Norge. Vi må erkjenne at det er oljen som har gjort at vi kan bæres gjennom den krisen som Europa nå har hatt. Det er vår suverene posisjon når det gjelder oljeinntekter og statens rolle der. Nå registrerer jeg bl.a. i helgens mediebilde at det kan være en helt annen konjunktursituasjon i Norge. Sånn sett kan man risikere at tiltaket nå rett og slett kommer på toppen av hele bølgen som oljen har brakt oss gjennom. Derfor framsetter vi forslag om at man følger uhyre nøye med på hva som skjer, og eventuelt kommer tilbake til Stortinget ganske kjapt med en vurdering av de konsekvensene som endringen i friinntekten medfører. Så en liten kommentar til advokaters taushetsplikt. Vi mener det er helt unødvendig å tukle med taushetsplikten, men denne regjeringen har en egen evne til å erte på seg alle interesser som står på skattyters rettssikkerhet. Det har man hatt helt siden Skatteunndragelsesutvalget kom. Jeg finner det ganske bemerkelsesverdig at man finner det nødvendig å tukle med taushetsplikten når det faktisk foreligger forslag her. Både Datatilsynet og andre reagerer i høringsrunden, og Advokatforeningen framsetter et ganske konkret forslag på hvordan man kan ordne det uten at man tukler med taushetsplikten, for vi er alle enige om at det skal være full innsikt i bevegelser, og skattemyndighetene må ha tilgang til informasjon. Så der har vi et alternativt forslag sammen med de andre borgerlige partiene. Når det gjelder skatteregler for øvrig, mener vi det haster med hensyn til avskrivning. Det har vi hatt i samtlige alternative budsjett med startavskrivninger, det gjentar vi forslag om. Vi tar også fram forslag om SkatteFUNN, som vi har gjentatt gang på gang, og vi finner det ganske bemerkelsesverdig at regjeringen utelukkende spiller på forventninger om hva som skal skje til høsten. BSU er et annet område hvor vi også foreslår kraftige forbedringer, i tråd med det vi har hatt i våre alternative budsjetter hele tiden. Så får jeg bruke det siste halve minuttet jeg har til å omtale litt det Dokument nr. 8-forslaget om ROS- og ROT-skattefradrag, som jeg er saksordfører for. Det har vært behandlet en rekke ganger i denne stortingsperioden, og der står partiene på sine standpunkt. Det er en relativt dyr prioritering hvis vi skal gå inn på det. Finansministerens brev til komiteen avslører at i Sverige koster det nå 16 mrd. kr i året i tapt skatteproveny. Det er en meget omfattende endring, og der står komiteen samlet, bortsett fra Fremskrittspartiet, om at vi holder oss til det systemet vi har i dag.