Bent Høie (Høyre), 2016-06-02:
Helse og omsorg er et næringspolitisk satsingsområde for regjeringen, slik det også går fram av langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Det har skjedd mye bra innen næringsutvikling for helse og omsorg de siste årene, og det er potensial for mer. Før pinse kom en interessant rapport om verdiskaping i helsenæringen. Rapporten er utarbeidet av Menon Economics på vegne av en gruppe næringslivsaktører. Jeg vil berømme aktørene for initiativet – dette er første gang vi ser en rapport som beskriver helsenæringen i tall. Tallene som presenteres i rapporten, viser en næring med økt omsetning og betydelig eksport og forsknings- og utviklingsinnsats. Vi har etter hvert flere eksempler på selskaper som har gjort store framskritt. Photocure, Algeta, Nordic Nanovector og Ultimovacs er noen eksempler. Utviklingen som disse selskapene står for, bidrar til velferd og helse samtidig som de skaper verdier og lønnsomme arbeidsplasser – altså dobbel gevinst. Regjeringen har høye ambisjoner om å utnytte potensialet for næringsutvikling enda bedre. I forbindelse med regjeringens handlingsplan for oppfølging av HelseOmsorg2l-strategien ble status og behov for virkemidler i hele verdikjeden – fra grunnforskning til innovasjon og næringsutvikling – giennomgått av departementene. Nærings- og fiskeridepartementet koordinerer regjeringens politikk for å legge til rette for innovasjon og næringsutvikling. Min tilnærming til spørsmålene i interpellasjonen innebærer for det første å legge til rette for næringsutvikling i sektoren og for det andre å legge til rette for økt klinisk forskning i Norge. La meg starte med næringsutvikling. Regjeringen vil styrke et bredt og mangfoldig næringsliv og satser på innovasjonspolitiske tiltak med høy effekt. Vi ser det som det offentliges rolle å legge til rette for forskning og innovasjon som kan gi grunnlag for nye og bedre helsetjenester og for næringsutvikling og nye, lønnsomme arbeidsplasser. Departementene finansierer både grunnforskning og anvendt forskning som kan bidra til dette. For eksempel finansierer mitt departement helse- og omsorgsforskning både gjennom Forskningsrådet og helseregionene. Vi må ha et effektivt og sterkt virkemiddelapparat som treffer, det gjelder særlig nå i den omstillingstiden vi er inne i. Det er gledelig å se at prosjekter innen helse og omsorg når høyt opp i konkurransen om midlene i de ulike ordningene. Brukerstyrt innovasjonsarena, BIA, er Norges forskningsråds største program for næringslivet. Dette programmet skal bidra til størst mulig verdiskaping gjennom forskningsbasert innovasjon i bedrifter. BIA støtter forskningsprosjekter som tar utgangspunkt i bedriftenes egne strategier og utfordringer, uavhengig av område eller tema. Helse er nå den sektoren som har størst gjennomslag i BIA – når biomedisin, medisinsk teknologi og velferdsteknologi slås sammen. I 2015 var 25 pst. av innovasjonsprosjektene finansiert av BIA, og om lag 23 pst. av bevilgningen var innen helse og omsorg. Det forteller oss at det finnes sterke og konkurransedyktige miljøer i sektoren. Regjeringen styrket BIA-ordningen med 90 mill. kr i 2014, 63 mill. kr i 2015 og 120 mill. kr i 2016, hvorav 50 mill. kr av disse var en del av omstillingspakken. Også andre virkemidler i Forskningsrådet og Innovasjon Norge er styrket, bl.a. SkatteFUNN og etablerertilskuddsordningen. En næring trenger et marked, både hjemme og ute. Om lag 85 pst. av helse- og omsorgsmarkedet i Norge er offentlig, noe som gjør helse- og omsorgssektoren – den offentlige delen – til en stor innkjøper. Gjennom innovative anskaffelser kan sykehus og kommuner fremme næringsutvikling. Å fremme innovasjon gjennom offentlige anskaffelser vil si å finne bedre løsninger på virksomhetenes oppgaver ved å ta i bruk kjente varer og tjenester på nye områder eller ved å utvikle nye produkter i samarbeid med industrien. Regjeringen har utarbeidet et nytt regelverk for offentlige anskaffelser. Hensikten er å tilby bedre tjenester til innbyggerne, mer næringsutvikling og mer og bedre innovasjon gjennom offentlige anskaffelser. Innovasjon i offentlige anskaffelser er inkludert i den langsiktige satsingen på innovasjon i helse- og omsorgssektoren – fra 2007 til 2017 – mellom Helse- og omsorgsdepartementet og Nærings- og fiskeridepartementet. De senere årene har Helse- og omsorgsdepartementet gitt helseregionene flere oppdrag om innovative anskaffelser. Det skjedde senest i 2015 da helseregionene fikk i oppdrag å gjennomføre såkalte førkommersielle prosjekter. Dette er en metode som oppmuntrer til utvikling av produkter og tjenester i samarbeid med industrien som vil dekke oppdragsgivers behov på bedre måter enn dagens løsninger. Som svar på oppdraget har Helse Sør-Øst engasjert seg som partner i Nasjonalt program for leverandørutvikling. Regionen deltar i Team innovative offentlige anskaffelser – i regi av dette programmet. Det er også tatt initiativ overfor prosjektledelsen for nytt sykehus i Drammen og ledelsen for Tønsbergprosjektet. Det er satt i gang kartlegging av behov og dialog med potensielle leverandører. I tillegg har regionen arrangert et inspirasjonsseminar for innkjøpsavdelingen i Sykehuspartner. Helse Sør-Øst har også deltatt som partner i et nordisk prosjekt om innovative anskaffelser, finansiert av Nordic Innovation. I år etableres en nasjonal innkjøpsfunksjon for sykehusene som skal føre til bedre, rimeligere og mer effektive innkjøp ved sykehusene. Utvikling av innovative innkjøp i helseforetakene kan forsterkes gjennom etablering av denne innkjøpsfunksjonen. Med legemiddelmeldingen har vi også fått en nasjonal legemiddelpolitikk der tilrettelegging for forskning og innovasjon er et av målene. Legemiddelmeldingen inneholder flere tiltak for å øke antallet og omfanget av kliniske studier innen alle behandlingsmetoder. Økningen vil kunne gi flere pasienter tilgang til utprøvende behandling og danne grunnlag for næringsutvikling i Norge. Representanten spør om det vil være aktuelt å øremerke midler til kliniske studier i helseforetakene. I over ti år har departementet øremerket midler til klinisk forskning i helseforetakene gjennom et delvis resultatbasert tilskudd til forskning. Et sentralt tiltak i legemiddelmeldingen var å etablere et nytt program for klinisk behandlingsforskning i spesialisthelsetjenesten. Programmet skal bidra til forutsigbar finansiering av større nasjonale kliniske studier som svarer på behov identifisert av pasienten, tjenesten, beslutningstakere og forskeren selv. Programmet er etablert, og det planlegges nå å utlyse 130 mill. kr til høsten. Programmet vil åpne for industrisamarbeid, forutsatt at studien imøtekommer pasientens og tjenestens behov, og at studien er forankret i helseforetakene. Gjennom det resultatbaserte tilskuddet til forskning i helseforetakene belønnes ulike sider ved forskningen, som f.eks. kvalitet, samarbeid på tvers av regioner, tildelinger fra nasjonale og internasjonale konkurransearenaer som EU, publiseringer og avlagte doktorgrader. For å stimulere til flere kliniske studier vil det bli vurdert om disse faktorene skal suppleres med en faktor for antall pasienter som deltar i kliniske studier. Det vil i tilfelle gi en omfordeling av det resultatbaserte tilskuddet. Forutsetningen er at det finnes gode data om pågående kliniske studier og deltakende pasienter. En slik database for kliniske intervensjonsstudier er under etablering. Det skal skje i regi av de regionale helseforetakene og i samarbeid med forskningsinformasjonssystemet CRIStin og de regionale etiske komiteene for helsefaglig og medisinsk forskning. Vi har etablert en nasjonal infrastruktur for å tilrettelegge for raskere og mer profesjonell gjennomføring av kliniske studier – kalt NorCRIN. Rådgivningskontoret VIRIL i Statens legemiddelverk bidrar også til dette formålet. Dette er i tråd med tjenestens og industriens behov. Teknologioverføringskontorene, som er tilknyttet universitetssykehusene og universitetene, er sentrale aktører i å bygge bro mellom forskning og framtidens industri. Kontorene skal bl.a. administrere og følge opp kliniske studier og administrere forskningsfond. Regjeringen har lagt til rette for at utenlandske investorer som ønsker å etablere virksomhet i Norge, får veiledning og informasjon gjennom Invest in Norway, som ble etablert i 2013 under Innovasjon Norge. Det finnes flere sterke næringsklynger innen helse og omsorg, og det ligger godt til rette for å trekke til seg utenlandske forskningsmiljøer og investeringer, bl.a. innen kliniske studier. Rapporten om verdiskaping i helsenæringen stiller spørsmål om vi ser et taktskifte i helseindustrien. Mye i rapporten tyder på det, og regjeringen ønsker å bidra til et slikt taktskifte ved å legge til rette for forskning, kliniske studier og vekst i en næring som vil spille en viktig rolle i både å løse framtidens utfordringer innen helse og omsorg og ikke minst bidra til nye, lønnsomme arbeidsplasser i Norge – som bidrar til inntekter på statsbudsjettet, ikke bare arbeidsplasser som bidrar til utgifter på statsbudsjettet.