trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-04-21:
Hvis representanten Sandtrøen har så stor tro på at staten alene ville ha klart å bygge opp det samfunnet vi har i dag, med den verdiskapingen som er i dag, uten et privat næringsliv, tror jeg Sandtrøen tar grundig feil. Jeg kan bare replisere at når det gjelder våre eierandeler i oljeindustrien som Fremskrittspartiet en eller annen gang ønsket å selge ut, har vel Carl I. Hagen innrømt at det kanskje ikke var noe særlig smart. Uansett tror jeg de verdiene som er skapt i Norge, ikke har kommet spesielt av statlige initiativ, men på grunn av at vi har private investorer og private næringsdrivende som ønsker å skape verdier og arbeidsplasser i dette landet.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-04-21:
Nå har vi mange eksempler på at staten har vært inne som eier for å bygge opp selskaper. Et godt eksempel i så måte er gamle Raufoss Ammunisjonsfabrikker, som var et helstatlig selskap som ble splittet opp og solgt ut. Det har aldri vært mer verdiskaping og flere ansatte i de selskapene enn det nå har blitt. Vi sier ikke at staten ikke skal være inne i selskap, det kan være bra på enkelte områder, f.eks. områder som har med samfunnskritiske spørsmål gjøre – at de er inne og er med i startfasen. Men når det er over, kan de også selge seg ut. Da er hensikten oppnådd, da kan de selge seg ut av selskapene slik at private investorer og private næringsdrivende kan fortsette og drive og øke verdiskapingen i selskapene og i landet.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-04-21:
Ja, det kan tenkes.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-04-21:
Representanten Øvstegård var veldig opptatt av at noen av oss er opptatt av at vi skal ha høyest mulig avkastning i de statlige selskapene. Han sier også at statlig eierskap skal bidra til et rettferdig samfunn. Da er mitt spørsmål: Hvis et selskap ikke skal bry seg om avkastning, hvem vil det være rettferdig overfor?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-04-21:
Det var interessant å høre at det kun er de statlige selskapene som kan bidra til å nå klimamålene. Jeg vet ikke om representanten Øvstegård er klar over hva de private selskapene gjør i så måte, hvordan utviklingen i de private selskapene er, og hvordan disse stadig går inn for å drive så klimavennlig som overhodet mulig. Det er rederier, f.eks. Klaveness, som vil investere flere hundre millioner kroner i båter. Det er andre rederier som investerer hundrevis av millioner i nye skip for å være så klimavennlige som mulig, for dette er nå naturlig, det er en del av det som inngår i de forskjellige selskapenes strategier. Så hvordan kan representanten Øvstegård være så sikker på at om et selskap er statlig, vil vi nå klimamålene – som representanten er så veldig opptatt av – mye lettere?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-04-21:
For det første vil jeg bare si at det er utrolig frekt av representanten Pollestad å beskylde Fremskrittspartiet for eventuelt å ville flagge ut Color Line. Det synes jeg var litt småråttent gjort, men det er nå så. Representanten Aaslands argumentasjon i saken bærer preg av noe han var veldig opptatt av i en tidligere sak i dag, eierskapsmeldingen – nemlig prinsipper. Forskjellen nå er at når en er opptatt av prinsipper, gir en mer eller mindre blaffen i eventuelle konsekvenser. Som det har kommet fram av de forskjellige rapportene som har vært, er det ingen sjørettslige hindringer for å innføre norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel og i norske farvann, og Fremskrittspartiet er tilhenger av at vi skal ha det. Men det kan hende det koster mer enn det smaker, hvis en innføring av dette gjør at en kanskje må se på andre tillegg. Representanten Skjelstad var i sitt innlegg inne på at vi er i en internasjonal konkurransesituasjon, og taper vi konkurransekraft, taper vi også sjøfolk. Vi kan havne i den situasjonen – og jeg sier kan – med skip som går i norsk farvann og med norske lønns- og arbeidsvilkår, at vi kan risikere at vi får en lønnsomhet som blir så dårlig at skipene ikke vil gå inn, og en taper da kontrakter og anbud i norske farvann, eller det blir så ulønnsomt at en ikke finner mulighet til å gjøre det i det hele tatt. En slik situasjon vil ikke skipsnæringen ha godt av, og det vil i hvert fall ikke norske sjøfolk ha godt av. Det er ikke slik som noen tror, at skipsnæringen er en gedigen, utømmelig gullgruve. Slike konsekvenser tror jeg det er viktig å få gått igjennom i det partssammensatte utvalget, og det utvalget skal gå igjennom hvordan en eventuelt kan innføre norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel. Det er en del av den diskusjonen de skal ha, som også næringsministeren var inne på. Jeg blir litt oppgitt når jeg hører hvordan representanten Aasland argumenterer når det gjelder sosial dumping. Vi har en del skip i dag som seiler på norsk sokkel under andre flagg, som har filippinere om bord, som har lønns- og arbeidsvilkår som ligger på et meget høyt filippinsk nivå, men som selvsagt ikke er på et norsk nivå. Da må vi ta med oss også at det er norske organisasjoner, LO, som er med og forhandler og godkjenner disse avtalene. Så hvis dette er sosial dumping, er altså Arbeiderpartiets premissleverandør, nemlig LO, med på sosial dumping.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-04-21:
Aller først må jeg bare få understreke én eneste ting: Det var langt fra – langt fra – representanten Pollestad og Senterpartiet som snudde regjeringen i Color Line-saken. Når det gjelder saken vi diskuterer, var representanten Strifeldt inne på mye av det jeg ville gå gjennom, og han gjorde det veldig klart hva Fremskrittspartiets ståsted er i denne saken. Vi vil ha norske lønns- og arbeidsvilkår, men det vil også bli konsekvenser. Vi vil vurdere tiltak som gjør at norsk maritim næring ikke blir svekket på grunn av dette. Vi skal ha inn norske lønns- og arbeidsvilkår, men ikke hvis det, som representanten Strifeldt uttrykte det, går ut over norske sjøfolk og vi får færre norske sjøfolk på norske båter og på norsk sokkel. Vi svikter ikke norske sjøfolk selv om vi ikke stemmer for Arbeiderpartiets og Senterpartiets forslag. Vi har lagt fram et forslag som vil føre til at vi ivaretar hele den norske sjøfartsnæringen, både sjøfolk og båteiere, og det er i grunnen viktig for at vi i det hele tatt skal ha en maritim næring i Norge. Så er vi inne på de anklagene om sosial dumping som kommer. Det er klart at det sikkert foregår sosial dumping på dette området, som det gjør på land, men når vi leser i innstillingen at det mellom norske havner fast går skip der sjøfolkene tjener 35 kr i timen, vil nok både jeg og andre vite hvilke skip det er, for det er strengt ulovlig den dag i dag, og det er et lovverk som skal ivareta dette. Dette vil vi gjerne få dokumentasjon på, for mange vil være interessert i å få en avklaring på dette. Uansett: Denne saken om norske lønns- og arbeidsvilkår er ikke ferdigbehandlet. Det er heller ikke den maritime meldingen, som man skulle kunne tro av det man hører noen si fra denne talerstolen. Den maritime meldingen blir lagt fram til høsten. Der kommer dette opp. Et utvalg skal nedsettes, og det vil gjøre sine vurderinger og legge fram sine konklusjoner. Ut fra dette skal vi fatte vår konklusjon i denne salen. Jeg håper at vi kommer så langt at vi får norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel, men som sagt ikke hvis det skjer på bekostning av norske sjøfolk.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-04-21:
Jeg vet ikke hvem som skal snakke om anstendighet her, men det skal jeg la ligge. Hvis representanten Aasland hadde hatt det han kaller «anstendighet», kunne han kanskje ha gått for det forslaget som flertallet legger fram, som ivaretar alle sider ved saken, og som sørger for at vi får en utredning som ser på konsekvensene av alle sider i saken. Og som representanten fra Høyre uttrykte det her: Det ligger innenfor mandatet at de skal ta norske lønns- og arbeidsvilkår med i sin vurdering, men at man også skal vurdere konsekvensene av det – noe også representanten Aasland i et tidligere innlegg innrømte var der. Er det ikke da greit å få alt på banen og få det lagt fram når vi behandler den maritime meldingen? Så får vi en debatt om den maritime meldingen, og så får vi gjort et vedtak som er verdig de norske sjøfolkene. Det synes jeg også Arbeiderpartiet kan være med på – å få til en helhetlig vurdering av dette. Det er anstendighet.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-04-21:
Her har Fremskrittspartiet mye å svare for. I 1975 ville Fremskrittspartiet selge rettighetene som staten hadde bl.a. i Statfjord-feltet. I dag er det de pengene vi som nasjonalforsamling bruker når vi skal sørge for at folk har inntekt, at familier har trygghet, og vi kan forsøke å bekjempe smitten. I Fremskrittspartiets prinsipprogram står det rett ut at i deres idealsamfunn har staten en begrenset rolle. Ville ikke idealsamfunnet til Fremskrittspartiet bare ført til at vi hadde mindre økonomiske muskler til å stå imot f.eks. den virussituasjonen som vi nå i fellesskap forsøker å håndtere?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-04-21:
Carl I. Hagen har innrømt det, og det er derfor det er så rart at det samme prinsippet fortsatt står i prinsipprogrammet til nettopp Fremskrittspartiet. Vi har en situasjon i Norge hvor vi vet at f.eks. Statoil har vært viktig for å utvikle også den private industrien knyttet til oljen. Det er på den måten Arbeiderpartiet ønsker å bruke det statlige eierskapet – som representanten Aasland glimrende redegjorde for. Vi ser at det ene forsterker det andre, og at vi får mer industri og verdiskaping. De siste årene har Norge fått et stadig større underskudd utenom den oljeeksporten vi har. 2019 ble toppåret for underskuddet, så omstillingen av samfunnet har totalt uteblitt. Ser ikke Fremskrittspartiet at det er viktig at vi har muligheten for å investere i industri, sånn at også private kan få økte næringsmuligheter som følge av økt industrisatsing?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-04-21:
Felles eierskap er en stolt del av vår demokratiske historie i Norge. Neste år er det 50 år siden Stortinget bestemte seg for at vi skulle opprette et eget statlig selskap for at de store verdiene i Nordsjøen skulle komme hele befolkningen til gode, og legge til rette for enda flere industriarbeidsplasser og en framtid som gir oss alle bedre trygghet og økonomi. Det er denne felles formuen og disse verdiene som vi i dag bruker av, når vi håndterer situasjonen med et virus som ingen hadde tenkt på den gangen, men som viser hvor grunnleggende klokt det er å ha eierskap til viktige felles verdier, og ikke minst bygge opp langsiktig industripolitikk der staten er en del av dem som bidrar. Og det trenger vi å ta lærdom av i dag, for det er helt klart at vi også må investere mer i ny teknologiutvikling, i nye industrier og i framtidig verdiskaping i årene som kommer. Det har vært snakket mye om omstilling de siste årene. Den omstillingen har uteblitt. I fjor fikk vi det største underskuddet vi noen gang har hatt i handelen med utlandet for Fastlands-Norge. Vi mener det er åpenbart at fellesskapet og de valgene vi tar i Stortinget i årene som kommer, vil påvirke om vi faktisk lykkes med den omstillingen, sånn at framtidige generasjoner også kan ha verdier på plass til å håndtere f.eks. nye virussituasjoner eller andre kriser som utfordrer fellesskapet. Det er ikke bare handelen med utlandet som er et stort økonomisk problem for Norge. Flere steder i landet vårt står opptil 40 pst. av folk i arbeidsfør alder utenfor arbeidslivet, og vi vet at de økonomiske forskjellene mellom folk øker. Det henger også sammen med at vi trenger mer industriell aktivitet i Norge for å sørge for flere godt betalte, trygge arbeidsplasser. Da har det betydning om vi, som Arbeiderpartiet og de rød-grønne partiene foreslår, f.eks. vedtar i dag at vi skal få et verktøy for å kunne kjøpe oss opp i bedrifter der fellesskapet tjener på det. Det har betydning for vår felles sikkerhet om vi i dag stemmer for at vi også skal se på hvordan statlig og nasjonalt eierskap kan bidra til å nå beredskaps- og sikkerhetspolitiske mål. Det håper jeg virkelig også høyrepartiene kan vurdere, i lys av den situasjonen vi står i, men så langt ser det dessverre ut til at de har tenkt å stemme også det ned, og det er nok på et ideologisk grunnlag.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-04-21:
Hvor godt det er å bo i et land, og kvaliteten på et samfunn, kan bl.a. måles på lønningene til de lavest lønte. Derfor er denne debatten veldig prinsipielt viktig for hvordan det faktisk skal være å bo i Norge og leve livet vårt her. Her snakker vi om arbeid som utføres helt ned til 35 kr i timen. Det påvirker selvfølgelig også samfunnsstrukturene ellers i landet vårt. Dette er kunnskap innenfor bl.a. det å drive med praktisk arbeid på sjøen med maritim virksomhet. Derfor er dette en viktig sak også for en kar fra Innlandet. Selv om jeg ikke har jobbet på sjøen selv, har jo dette betydning for hvordan landet vårt skal fungere i stort. Å innføre det forslaget som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV fremmer i dag, ville vært et stort framskritt for landet vårt. Det er helt motsatt av det representanten Ørsal Johansen prøver å framstille det som. For LO vil naturligvis få en stor drahjelp i sin forhandlingsposisjon dersom Stortinget skulle fastsette ved tydelig vedtak at i Norge er det norske lønns- og arbeidsvilkår som gjelder. Det er jo det samarbeidet som vi er veldig stolt over, for vi vet at den jobben vi gjør her på Stortinget, sammen med det dyktige tillitsvalgte gjør, er det som sørger for at familier og arbeidsfolk får gode liv. Koronasituasjonen viser oss hvor sårbare vi som samfunn er, når lønningene innenfor flere viktige deler av samfunnet vårt er under det det går an å leve av i Norge. Til og med et spørsmål som om vi har nok mat, blir påvirket av den typen forhold. Derfor er dette en av dagens veldig viktige saker som vi har i Stortinget. Det er trist at Fremskrittspartiet går imot det, men det tegner opp et viktig veivalg fram mot stortingsvalget i 2021, om vi skal starte opp på en storrengjøring i det norske arbeidslivet på felt etter felt. Da vil arbeidsforholdene på sokkelen og på sjøen være et av de områdene som vi tar inn i vår storrengjøring.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-21:
SV mener at å styre butikken som det norske folk er med på å eie, kun etter avkastningsmål og ikke etter andre viktige interesser, som f.eks. å nå de klimamålene vi har satt oss, er en gammeldags og lite framtidsrettet politikk. Det er også åpenbart urettferdig at det er ledere i statlig eide selskaper som skal være lønnsdrivende og bidra til urettferdige, økte forskjeller. Jeg synes det er ganske rørende at det er akkurat Fremskrittspartiet – partiet for folk flest – som er så opptatt av å ta vare på de statlige ledernes høye lønninger i denne salen. Det er det bare verdt å ta med seg videre.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-21:
Det er gledelig at stadig flere også private selskaper ser det som Fremskrittspartiet ikke ser, at klimakrisen er en helt grunnleggende og stor utfordring som alle er nødt til å bidra til å løse. Det er bare å si hurra for det. Men det er helt riktig at SV mener at vi også burde bruke strategisk statlig eierskap for å løse krisen, for på tross av alle de gode initiativene som nå skjer, er vi fortsatt ikke i nærheten av å være i et tempo hvor vi faktisk vil klare å unngå katastrofale og irreversible klimaendringer. Da er det nødvendig bl.a. å sørge for at man har langsiktig kapital som ikke styres etter markedet fra dag til dag og kortsiktige profitthensyn, slik det ofte er i det private markedet. Der har staten en viktig rolle. Slik har vi utviklet industri i dette landet før til beste for fellesskapet, og slik kan vi gjøre det også i framtiden, for både fellesskapet og klima og miljø.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-21:
Det er helt tydelig i innstillingen og i det som jeg sa i mitt innlegg, at SV mener at det er helt nødvendig å øke den statlige eierandelen for å nå noen av de viktigste målene vi som nasjon og fellesskap har satt oss. Dette framstår i høyresidens innlegg som en eller annen ny og uprøvd tanke, men hvordan har vi bygd industri i dette landet tidligere? Jo, det er med en aktiv stat og et aktivt statlig eierskap i strategiske bedrifter. Det er det samme som SV foreslår nå, i møte med den store krisen i vår tid. Til spørsmålet om hva slags mål som skal være styrende: Jeg tror nok at for de fleste som ser på klimakrisen som den største krisen i vår tid, er det vanskelig å forstå at ikke også det skal være et styrende mål for eierskapspolitikken – og ikke utelukkende høyst mulig avkastning på kort sikt.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-21:
Overalt hvor barn og ungdom går, blir de bombardert med reklame for urealistiske skjønnhetsidealer, og vi vet jo nå at det kan både gi kroppspress og gå ut over barn og ungdoms psykiske helse. SV og Kristelig Folkeparti har stått sammen i Stortinget tidligere om en rekke anmodningsvedtak om strengere regulering av reklamebransjen for å motvirke dette kroppspresset. Blant annet er det blitt vedtatt å utrede en innstramming når det gjelder markedsføring av kosmetisk kirurgi. Vi har også registrert at det har vært bevegelse blant regjeringspartiene siden den gang. Derfor vil jeg spørre statsråden om hva regjeringens politikk er, om regjeringen ønsker å forby denne formen for markedsføring, og når vi kan få se den saken på Stortinget.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-21:
Det har lenge blitt diskutert hvor massiv reklamebransjens påvirkning særlig er overfor barn og unge. Derfor er jeg noe overrasket over innlegget fra representanten Olli, som vektlegger dette med å kartlegge den digitale forbrukerkompetansen med særlig vekt på barn og unge. Ja, det å kanskje etter hvert gjøre noen tiltak for å styrke den digitale forbrukerkompetansen blant barn og unge vil være positivt, men jeg mener det er naivt om vi ikke skal anerkjenne at reklame fungerer – det er derfor det er en milliardindustri – og at vi ikke også skal anerkjenne at reklamepresset har blitt betydelig større i de senere år, i hvert fall siden representanten Olli var blant de barn og unge som ble utsatt for reklame i nærmiljøet rundt sin skole. Derfor burde vi kunne finne tiltak for å redusere det totale reklamepresset, særlig mot barn og unge. Det tror jeg hadde vært positivt både med tanke på kroppspress og psykisk helse, og også når det gjelder det store kjøpepresset, som heller ikke er bærekraftig, for å se på en annen del av stortingsmeldingen. Grunnen til at jeg tegnet meg, er at vi står midt i en krise som rammer folks økonomi hardt. Vi vet allerede at usikret gjeld, forbrukslån og kreditt har vært et økende problem, og nå er det også grunn til å frykte en bølge av betalingsproblemer. Tiden er overmoden for en strengere regulering av de bransjene som tjener milliarder på at folk skal falle stadig lenger ned i gjeldsspiralen. Det skal ikke være fritt fram å tyne dem som sliter med å betale regningene hver eneste måned, og som aldri ser gjeldsfjellet minke, men likevel betaler til enkelte også styrtrike selskaper hver eneste måned. Vi foreslår at det skal settes tak på både renter og gjeldskostnader, sånn at små forbrukslån ikke kan utvikle seg til å bli økonomisk ruin for folk. Vi har sett at den aggressive markedsføringen av forbrukslån og kreditt som utnytter og lurer folk, ikke har tatt slutt på tross av innskjerpelser, så nå mener vi at bransjen har brukt opp den sjansen de har fått. Reklame for forbrukslån og kreditt kan vi ikke lenger tillate, og det foreslår SV i denne saken. Den typen reguleringer vil bare bli viktigere etter at denne økonomiske krisen virkelig har satt seg i folks privatøkonomi.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-21:
Jeg skal ikke forlenge debatten eller prøve å gjenta tittel og tall på den saken, men skal bare komme med en kort stemmeorientering om at SV skal støtte forslag nr. 1 fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Jeg har forståelse for at det er vanskelig å komme med de administrative og ressursmessige konsekvensene for domstolene nå, men håper at det lar seg gjøre til neste budsjettproposisjon. Det er viktig, og man sliter med ressurssituasjonen i domstolene fra før. Med det vil jeg også takke saksordføreren for godt arbeid med saken.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-04-21:
Mer enn 20 000 nordmenn arbeider på skip hvert eneste år. Norge har en lang og stolt skipstradisjon, og maritim næring er en av våre viktigste næringer. Det at over 20 000 nordmenn har sitt arbeid til sjøs, har stor betydning for konkurranseevnen til næringen og er med på å sikre jobb og verdiskaping over hele landet. Det er fortsatt et stort potensial for å skape nye arbeidsplasser knyttet til havnæringen og sjøfolk som viktig potensiell verdiskaping. Norske sjøfolk har attraktiv kompetanse og er etterspurte fagarbeidere. Norske sjøfolk er også en viktig ressurs i den nasjonale beredskapen i norske farvann og på sokkelen. Nettolønnsordningen som sikrer norsk maritim kompetanse og rekruttering av norske sjøfolk, er styrket av denne regjeringen ved at den bl.a. har blitt lovfestet. Tilskuddsordningen ble også utvidet i 2017, sånn at rederiene fikk motta fullt tilskudd for sjøfolk om bord på olje- og kjemikalietankere, gasstankere og roroskip i NIS-registeret. Endringen ble innrettet sånn at det ikke svekker konkurransekraften til Norsk ordinært skipsregister, NOR, og i motsetning til det opposisjonen hevder, har det vært en økning i registreringen i NOR-systemet, ikke en nedgang. Fordi det er viktig å ha tilstrekkelig og god maritim kompetanse i Norge, mener Venstre at vi bør vurdere å styrke rammevilkårene for norske sjøfolk sånn at det blir enda flere norske sjøfolk om bord i norske skip. Samtidig er det viktig å huske på at maritim næring er i sterk internasjonal konkurranse. Taper norske skip konkurranseevnen, taper vi også arbeidsplasser. Derfor er det viktig at et partssammensatt utvalg får et fritt mandat til å se på hvordan norske lønns- og arbeidsvilkår kan styrkes uten at norske skip taper konkurransekraften. Forslaget fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet tar ikke inn over seg det faktum at en blind innføring av norske lønns- og arbeidsvilkår vil kunne utradere masse arbeidsplasser. Skikkelige arbeidsvilkår og frihet fra sosial dumping er en selvfølge. Folk må ha gode arbeidsforhold som gjør at det er mulig å leve godt i landet de oppholder seg i. Det er også viktig at en skaper positive resultater for selskapene. Det er like viktig til havs som det er til lands. Et ryddig og godt arbeidsliv er en av Norges stolte tradisjoner, hvor trepartssamarbeidet er av helt avgjørende betydning. Nå i koronakrisen har vi sett betydningen av trepartssamarbeidet og også hvordan samarbeid, ikke konflikt, bidrar til at vi får de beste resultatene. Venstres Paal Berg sto i sin tid i spissen for utviklingen av byggesteinene i det som skulle bli trepartssamarbeidet. Vi arbeider for et samfunn der konflikt og uenighet blir håndtert gjennom dialog og samarbeid. Det er som regel et sted midt imellom de beste løsningene finnes. Derfor er det gledelig at Stortinget i dag vedtar at det skal nedsettes et partssammensatt utvalg for å vurdere tiltakene som kan styrke norsk maritim kompetanse, sikre norske sjøfolk på norske skip og sikre norske rederiers konkurransekraft. Nettopp den maritime næringen er også er en del av spydspissen innenfor utvikling av ny grønn teknologi.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-04-21:
Først vil jeg takke saksordføreren, som har gjort en grundig jobb med saken. Det er ingen tvil om at vi har en langstrakt kyst, med skjærgård og fjordlandskap, der flere tusen nordmenn arbeider hver eneste dag. Andre nyter fritid og godvær i skjærgården, mens noen igjen høster fra havet i form av fiske for å skaffe mat til de tusen hjem. Norges historie, kultur og geografi har ført til at vi er en del av de verdensledende havnasjonene. Havet byr på mange muligheter, stor frihet og mye glede. Samtidig har vi kraftig variasjon i vær og vind. Så menneskelige feil kan bli fatale på feil tidspunkt, som flere har nevnt, senest hendelsen med cruiseskipet «Viking Sky» på Hustadvika, som kunne fått fatale konsekvenser. Vi husker selvfølgelig også forliset av «Sleipner» i 1999. Redningsaksjonen på Hustadvika viste hvor effektive samvirkemodeller for redningstjenesten kan være. Den samlede innsatsen fra profesjonelle redningsteam og frivillige organisasjoner som etablerte mottak på land for å evakuere passasjerer fra skipet, vakte internasjonal oppmerksomhet og anerkjennelse. Vi har all grunn til å være stolte av det arbeidet. Trygghet på sjøen er avhengig av god samhandling mellom organisasjoner, næringsliv, enkeltindivid og det offentlige, noe redningsaksjonen på «Viking Sky» var et godt eksempel på, og jeg har stor respekt for det personellet som til daglig arbeider innenfor deler av den norske redningstjenesten. Vi har ingen liv å miste, og derfor må vi også videre få digitaliseringsbiten til å fungere. Holdningsarbeid og kontroll er viktig når det gjelder fritidsbåtflåten, og havarikommisjonen har påpekt at høy fart er årsaken til at vi har en del ulykker. Mange steder er det yrende båtliv om sommeren, og vi leser hvert år om fatale ulykker som helt klart har kommet av høy fart som en del av risikofaktorene. Godt samarbeid, skikkelige arbeidsforhold og et sterkt fokus på opplæring og HMS er avgjørende for god sjøsikkerhet. Derfor er jeg glad for at regjeringen i tillegg til krav til sikkerhet og arbeidsmiljø i regelverk vektlegger gode arbeids- og levevilkår for sjøfolk som viktig for sjøsikkerheten. For det er ikke bare menneskeliv som er i fare når det går galt på havet. Dyreliv kan også rammes hardt om katastrofen inntreffer, når vi har oljesøl eller annet utslipp. Derfor er det viktig og bra at vi får etablert et senter for oljevern og maritimt miljø i Svolvær og på Fiskebøl. Nullvisjonen for transportulykker er et selvsagt, men ambisiøst mål og viktig for mennesker og natur. Derfor er det positivt at regjeringen vil prioritere forebyggende tiltak i områder med høy risiko og som er svært trafikkert, eksempelvis Oslo og langs kysten på Vestlandet. Venstre vil alltid prioritere grønne løsninger langs kysten i vårt samarbeid med maritime klynger og rederier, i tillegg til offentlig innsats.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-04-21:
Først vil jeg få takke komiteen for godt samarbeid ved behandlingen av Meld. St. 30 for 2018–2019. Jeg vil kort komme inn på noen av de viktigste momentene som blir løftet fram i innstillingen fra komiteen. Når det gjelder sikkerhet knyttet til skip og mannskap, uttrykker komiteen støtte til en ny risikobasert metodikk for tilsyn med skip som Sjøfartsdirektoratet innførte fra og med sommeren 2017. Komiteen understreker likevel viktigheten av at en slik omlegging ikke medfører svekkelse av Sjøfartsdirektoratets rutiner når det gjelder oppfølging av bestemmelsene om sikkerhetsbemanning i forskrift om bemanning av norske skip. Komiteen forventer en god og løpende dialog mellom departementet og Sjøfartsdirektoratet for å sikre gode samhandlingsrutiner ved fastsettelse av sikkerhetsbemanning og understreker betydningen av et velfungerende trepartssamarbeid for å ivareta det. Videre merker komiteen seg at det i de senere årene har skjedd en betydelig styrking av rednings- og beredskapskapasiteten på Svalbard. Komiteen mener at det er en ønsket utvikling som bør fortsette. Komiteen uttrykker videre støtte til regjeringens forslag om å etablere en arktisk maritim kompetansenode under ledelse av Maritimt Forum for å imøtekomme behovet for god og oppdatert maritim kompetanse for mannskap om bord på skip som trafikkerer arktiske farvann. For å kunne levere den kompetansen vil både universiteter, fagskoler og videregående skoler bli viktige deltakere. En viktig del av stortingsmeldingen er omtalen av sikkerheten til fritidsbåter. Her er det særlig to temaer som har fått de ulike partiene i komiteen til å innta ulike standpunkt, for det første spørsmålet om det skal innføres en lavere promillegrense for førere av fritidsbåter, og for det andre spørsmålet om det allerede nå skal innføres et eget sertifikat for førere av hurtiggående fartøyer. Når det gjelder det første, viser regjeringspartiene til at de omkomne i de fleste av de rusrelaterte dødsulykkene i referanseåret 2018 hadde en vesentlig høyere promille enn dagens grense på 0,8. Regjeringspartiene viser videre til at Statens havarikommisjon for transport anbefaler mer kunnskapsinnhenting om sammenhengen mellom ruspåvirkning og føring av fritidsbåter. Konklusjonen er at regjeringen ikke vil senke promillegrensen nå, men at en ber Sjøfartsdirektoratet om å utarbeide et bedre fakta- og statistikkgrunnlag knyttet til ulykker med fritidsbåter. Det er en samlet komité som ber om at sammenhengen mellom ruspåvirkning og ulykker, særlig med hurtiggående fartøyer, da blir prioritert. Når det gjelder spørsmålet om innføring av et eget sertifikat for førere av hurtiggående fritidsbåter, har også regjeringspartiene valgt å avvente en endelig konklusjon. Regjeringen vil vurdere om det skal innføres et eget teoretisk og praktisk kurs for førere av fritidsbåter med en toppfart på over 50 knop, og vi registrerer at en samlet komité imøteser en rask avklaring.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-04-21:
Det er en kjent sak at Kristelig Folkeparti de seneste årene gjentatte ganger har fremmet forslag i Stortinget om å senke promillegrensen for førere av fritidsbåter. I et regjeringssamarbeid der alkoholpolitiske virkemidler har vært et krevende tema, er regjeringspartiene likevel blitt enige om status quo for flere av disse bestemmelsene. Ved denne rundingsbøyen har vi derfor akseptert at vi ikke har fått gjennomslag for vår primærpolitikk. Vi kommer likevel til å fortsette arbeidet internt i regjeringen med å fremme vårt syn på promillegrensen til sjøs, og vi imøteser framleggelsen av resultatene fra Sjøfartsdirektoratets arbeid som grunnlag for videre dialog om denne saken med våre regjeringspartnere. Spørsmålet om sikkerhet til sjøs er også et spørsmål om hvordan ruspåvirkning bidrar til alvorlige ulykker. Sjøfartsdirektoratet får nå i oppgave å styrke kunnskapsgrunnlaget rundt denne viktige problemstillingen, og så er det vårt håp at dette i sin tur vil gi rom for en kunnskapsbasert dialog både innad i regjeringen og mellom regjering og opposisjon. Jeg finner det naturlig å bruke siste del av mitt innlegg til å rette en varm og oppriktig takk til personellet som til daglig arbeider innenfor ulike deler av norsk redningstjeneste. Det er en glede å kunne si at en samlet komité – og dermed et samlet storting – stiller seg bak den takken. Arbeidet ved hovedredningssentralene og underliggende redningssentraler er preget av effektivitet, ro og hurtighet når alarmen går. Mannskap og helikopter, redningsskøyter og kystvaktfartøy gjennomfører jevnlig søk og redningsaksjoner under meget krevende vær- og lysforhold, der høy kompetanse i kombinasjon med personlig mot og besluttsomhet er avgjørende når liv skal reddes. Lange avstander, store havområder og begrenset infrastruktur for telekommunikasjon i arktiske farvann bidrar ytterligere til å vanskeliggjøre redningsarbeid i norske havområder. En representant fra SV var tidligere inne på det fantastiske arbeidet som ble utført under redningsaksjonen i Hinlopenstredet jula 2018, da «Northguider» gikk på grunn der. Vi har også i komitéinnstillingen tatt oss den frihet å framheve nettopp den saken som et eksempel på norsk redningstjeneste på sitt aller beste. Med det takker jeg for en god debatt.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Det statlige eierskapet, på godt og vondt, har jo en lang historie, og mange av de selskapene som representanten tar opp, er preget også av at de har hatt statlig eierskap. Så jeg er absolutt enig i at det har vært en viktig del av disse selskapenes historie og utvikling. Men jeg vil også legge til i lys av den debatten som har vært så langt i denne saken, at vi har et betydelig statlig eierskap i dette landet, og et statlig eierskap som er mye større enn i de fleste andre land vi sammenligner oss med. Det vil også gjelde etter at denne stortingsmeldingen er lagt fram, der vi har skissert selskapene opp i tre ulike kategorier. Og der vi også har åpnet for nedsalg, eller salg, av enkelte selskaper, vil vi fortsatt ha et stort statlig eierskap.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Jeg prøvde å svare på spørsmålet til representanten, selv om han kanskje ikke var helt fornøyd med svaret. Men jeg er helt enig i at staten som eier er en god eier. Det er også det som er målet vårt: å opptre som en profesjonell og god eier. Jeg mener det er noe staten har vært over lang tid. Det er noe som de selskapene som vi er eier i, verdsetter: at vi ivaretar rollen som eier på en profesjonell og god måte. Det er noe som vi får tilbakemeldinger på også i markedet, at vi som eier blir sett på som en god eier. Derfor mener jeg at det har hatt betydning at vi som stat, som en god eier, har vært inne i disse selskapene over tid.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
I eierskapsmeldingen deler vi opp selskapene i tre ulike kategorier, og det er de selskapene som er i kategori 1, som er de selskapene der vi ikke har noe annet mål enn høyest mulig avkastning over tid ved å åpne opp for å selge oss ned eller selge ut selskapet. Det vil være en markedsmessig og forretningsmessig vurdering om og når vi i så fall skal gjøre den disposisjonen. Men de øvrige selskapene, de i kategori 2 og i kategori 3, eier vi av andre grunner. Det kan handle om ting som også representanten tar opp, at det er viktige selskaper for oss, at hovedkontoret er viktig å ha, og den kompetansen som det gir å ha et hovedkontor, den utviklingen som det gir oss som nasjon å ha et hovedkontor, er også viktig å ha. Så det er ikke sånn at vi ønsker å selge ut alle selskaper som vi er eier i i dag. Det er for noen av dem i kategori 1 vi åpner opp for det.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Spørsmålet til representanten inneholder på en måte to aspekter. Det ene aspektet berører dette med fiendtlige oppkjøp eller oppkjøp fra land der vi trenger å sikre norske interesser. Det er i dag regulert i sikkerhetsloven og er slik sett under Justisdepartementets domene. Men det har jo noe å gjøre med å følge med på hva EU gjør knyttet til det nå. Det er noe vi følger med på, det er noe vi er oppmerksom på. Det ser vi også at Stortinget er oppmerksom på, for det ligger et såkalt løst forslag knyttet til det. Det andre aspektet er vel litt mer generelt, slik jeg oppfatter det. Vi er i litt spesielle tider akkurat nå, og jeg kan ikke utelukke at det kan bli aktuelt med oppkjøp av selskaper slik situasjonen er, uten at vi har noen konkrete planer om det. Men jeg vil ikke stå her og utelukke at det kan skje.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Jeg, for min del, har en mer pragmatisk enn ideologisk inngang til spørsmålet om hvilke selskaper i kategori 1 som vil være aktuelle for salg i denne perioden. Nå har vi gjennom statsbudsjettet fått fullmakt til å selge noen selskaper, men det er jo en forretningsmessig vurdering om og når det eventuelt blir aktuelt. Det er der jeg mener vi må ha en mer pragmatisk tilnærming til det spørsmålet, for det forutsetter at det er et marked, og det forutsetter at vi får en rett og god pris for de selskapene. Nå er jo situasjonen der ute som den er, og det gjør at en får litt andre vurderinger av om og når det eventuelt kan skje. Men nå legger vi i alle fall fram denne stortingsmeldingen med vurderinger i de ulike kategoriene, og så vil vi eventuelt komme tilbake igjen hvis vi ser at det er en problemstilling.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Vi har tidligere inngått avtale om salg av GIEK Kredittforsikring, og der er det noen formaliteter som må på plass før det, slik sett, endelig kommer i boks. Det fortsetter nå. Samtidig er det, som representanten sier, litt andre tider, og kursene er litt annerledes enn de var i høst, da statsbudsjettet ble vedtatt. Jeg har ikke noe å si til Stortinget nå, jeg har ikke noe å formidle til Stortinget nå, på den fronten som gjelder nedsalg eller salg av selskaper.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Innledningsvis vil jeg minne om det som er regjeringens mål med reiselivspolitikken. Det er å ha størst mulig samlet verdiskaping innenfor bærekraftige rammer, og det gjelder også for cruisetrafikken. Cruisenæringen skal ta hensyn til klima og miljø, i likhet med annen økonomisk virksomhet, og jeg ønsker også at cruisetrafikken i større grad skal bidra til lokal verdiskaping. Jeg vil allikevel minne om at cruise allerede utgjør et viktig marked for lokalt næringsliv på mange reisemål, og det er – som det også ble sagt av representanten Pollestad – noe vi vil bli minnet på i månedene framover, når effekten av den pågående koronaepidemien slår inn i reiselivet for fullt. Norske reisemål vil bli berørt sterkt av den bråstansen i cruisetrafikken som vi ser framover nå. Mange av stortingsrepresentantenes forslag er knyttet til klima og miljø. Regjeringen har som ambisjon å halvere utslippene fra innenriks sjøfart og fiske innen 2030. I vår handlingsplan for grønn skipsfart fra 2019 gjennomgås mulige grep for hvordan vi skal lykkes med dette, og det omfatter også cruisetrafikken. Et konkret tiltak fra regjeringen for å redusere lokal forurensning er de nye miljøkravene som ble innført i verdensarvfjordene i 2019, og Sjøfartsdirektoratet utreder nå om disse kravene også bør gjelde i andre norske farvann. Dette representantforslaget legger opp til at myndighetene skal pålegge cruisenæringen å benytte seg av tjenester fra lokalt næringsliv, som lokale guider eller matprodusenter. Jeg mener at næringsaktører selv må stå fritt til å bestemme om – og med hvem – de vil inngå avtaler. Norske bedrifter har selv ansvaret for å utvikle attraktive varer og tjenester som cruiseselskapene og passasjerene deres ønsker å kjøpe. Fra myndighetenes side legger vi til rette for økt innovasjon i bedriftene, bl.a. gjennom Innovasjon Norges ordninger. Regjeringens beslutning om å dreie reiselivsoppdraget til Innovasjon Norge fra markedsføring til utviklingsarbeid har som ett av sine mål å styrke reiselivsprodukter som tilbys av norske bedrifter på norske reisemål. Den pågående koronapandemien har rammet reiselivet veldig hardt, og også cruiseselskapene ligger nå nede for telling. Det er umulig å si hvor omfattende ringvirkningene av dette vil bli, men vi vet allerede at norske cruisedestinasjoner vil stå overfor en annen virkelighet og andre utfordringer de neste årene, enn de gjorde da dette forslaget ble lagt fram og behandlet i komiteen.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Vi er i en spesiell situasjon nå. Én ting er at vi vil få, som representanten Pollestad sa, en periode uten mye cruisetrafikk, og hva skal vi bruke den perioden til? Innovasjon Norge er satt til å gjøre en jobb for oss når det gjelder reiselivet. Men å stå her nå og si akkurat hvordan dette blir framover, synes jeg er litt vanskelig. Nå har regjeringen kalt inn ulike bransjer til møter for å diskutere veien videre og veien ut av denne koronasituasjonen. Det som skiller reiselivet fra en del andre bransjer, er måten den har blitt rammet på. Det skjedde fort, og det kommer til å vare lenge for reiselivet. Reiselivet kommer til å ha ulike behov på ulike tidspunkt. Så vi må se på reiselivet på nytt, og vi må involvere Innovasjon Norge og bransjen selv i dette og i de ulike vurderingene som må gjøres framover.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Det er en spesiell sommer vi går inn i. Det er helserådene som til enhver tid gjelder, som også er førende for hvor mye vi kan bevege oss rundt omkring, men vi åpner opp samfunnet litt etter litt. Jeg har i alle fall et håp om at det skal være mulig å reise på ferie i Norge i sommer. Det er også bakgrunnen for at vi nå har endret Innovasjon Norges mandat, slik at de pengene som før var forbeholdt markedsføring i utlandet, nå kan brukes til markedsføring i Norge. Vi får håpe at folk, selv om de har veldig lyst til å reise på hytta si i sommer, også bruker det reiselivet vi har, at de benytter seg av hoteller og reiselivsaktørene rundt omkring i det ganske land, og at dette blir den sommeren man får oppleve Lofoten, Vesterålen, Sørlandet, Ryfylkeøyene, Røros eller hva man måtte drømme om. Jeg tror det er et marked blant nordmenn, i alle fall denne sommeren, når vi ikke kommer oss så langt ut i verden.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Spørsmål om beredskapen, særlig knyttet til nordområdene, som representanten egentlig spør om, er det best å rette til Justisdepartementet, som sitter med det ansvaret. Men regjeringen besluttet i november i fjor å oppnevne et utvalg som skal vurdere utfordringene knyttet til sjøsikkerhet og beredskap i forbindelse med cruisetrafikk. Det er helt riktig, som representanten sier, at det gir oss noen ekstra utfordringer med turisme og ikke minst cruisetrafikken i nordområdene, både fordi det er langt, fordi det er utilgjengelig, og fordi vær- og vindforhold kan være uberegnelig. Dette er noe som Justisdepartementet er oppmerksom på og jobber med.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
De restriksjonene vi nå lever under, som regjeringen har satt, er satt også etter råd fra og i samråd med helsemyndighetene. Etter hvert som vi har fått bedre kontroll på smitten, har vi også åpnet opp samfunnet vårt mer og mer. Nå begynner barnehagene, så skal skolene starte opp, og hytteforbudet er blitt lempet på. Vi har et håp om at vi, selv om vi fortsatt må leve med en del restriksjoner, kan åpne opp samfunnet enda mer, at det vil være mulig å reise på både nødvendige og unødvendige fritidsreiser til sommeren, og at vi sånn sett kan benytte oss av i alle fall vårt eget land og vårt eget nærområde som feriedestinasjon. Men jeg som næringsminister er også opptatt av at folk som har muligheten til det, også kan bruke penger og på den måten støtte næringslivet. Det er klart at det er fint å reise på hytta, men det er enda bedre for næringslivet om en tar en hotellovernatting og benytter seg av noen serveringstilbud, reiselivsaktører, opplevelsesreiser osv.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Det er klart at cruisenæringen er, som det ble sagt tidligere, blant de mest diskuterte, eller omdiskuterte, delene av turistnæringen. Det er vel mange som ser at det har både positive og negative sider ved seg, for på den ene siden bringer det folk inn, det gir arbeidsplasser, og det gir muligheter for næringslivet i den kommunen. Samtidig er forurensing kanskje noe av det som har blitt trukket fram som det mest utfordrende. Kommunene har i dag store muligheter til å begrense antallet passasjerer og antallet cruiseanløp gjennom den rollen de har som eier av havn, og gjennom de avtalene de inngår med rederiene. Jeg forstår at det er et vanskelig dilemma for kommunene – på den ene siden å ville tiltrekke seg og på den andre siden å ville stille krav eller legge til rette for at dette skal gå best mulig overens med lokalsamfunnene som sådan. Derfor er det bra å se at vi nå stiller krav om verdensarvfjordene og utslipp der, landstrøm – man har sett på mange viktige tiltak for å gjøre det enda bedre.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Akkurat nå står vi i en veldig spesiell situasjon for cruisenæringen, men også for turismen og reiselivet generelt. Framover blir det en stor jobb for meg som næringsminister å ha dialog med reiselivet, for vi skal jo en gang tilbake igjen til en litt mer normalisert hverdag enn det denne sesongen kommer til å bli. Da er det et spørsmål om hvordan vi skal komme oss gjennom det, men også: Hvordan skal vi være på den andre siden? Min opplevelse er at reiselivet generelt selvfølgelig er veldig opptatt av inntjening og det som de nå står midt oppe i med manglende inntjening, men også at de er opptatt av bærekraft. De er opptatt av det som turistene også i framtiden kommer til å etterspørre: Hvordan kan vi bli et attraktivt og bærekraftig reisemål? Det må gjelde hele reiselivet. Det er bl.a. de diskusjonene vi nå skal ha med bransjen, som handler om veien ut av den situasjonen vi er i.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Den maritime næringen har en helt sentral posisjon blant norske havnæringer og norsk næringsliv og bidrar til verdiskaping og arbeidsplasser over hele landet. Norske maritime bedrifter og arbeidstakere forvalter teknologi og kompetanse som utgjør et internasjonalt konkurransefortrinn innenfor en rekke segmenter. Det er det viktig å ta vare på også framover. For regjeringen er det avgjørende å legge til rette for at den maritime næringen opprettholder sin internasjonale konkurransekraft og evne til verdiskaping og sysselsetting i hele landet. Det er også bakgrunnen for at regjeringen nå jobber med en stortingsmelding om maritim politikk. I likhet med forslagsstillerne og komiteens øvrige medlemmer har jeg tiltro til den norske modellen og til at trepartssamarbeidet kan bidra til å finne gode løsninger for norsk næringsliv. Fartsområdeutvalget er et eksempel på nettopp det, der utvalgets anbefalinger ble fulgt opp av regjeringen, med positive virkninger for næringen. Samtidig støtter jeg flertallets vurdering om ikke på forhånd å bestemme hva som skal være utfallet av utvalgets arbeid, men heller la utvalget selv vurdere ulike tiltak som kan styrke norsk maritim kompetanse, sikre norske sjøfolk og sikre norske rederiers konkurransekraft. Selv om mulighetene for å innføre et krav om norske lønns- og arbeidsvilkår i norske farvann og på norsk sokkel har vært gjenstand for grundige utredninger, er det også mange vurderinger og vanskelige avveininger som gjenstår, ikke minst om innføringen av et slikt krav vil bidra til en positiv utvikling for norsk maritim næring som helhet. Jeg merker meg at en samlet næringskomité ønsker at det nedsettes et partssammensatt maritimt utvalg. Jeg tar sikte på å etablere et slikt utvalg så raskt som situasjonen tillater det. Jeg legger også til grunn, som det også ble sagt av saksordføreren, at Stortinget ikke vil protestere hvis de har mulighet til å levere før årsskiftet.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Den debatten som har vært om et partssammensatt utvalg, har ikke skjedd som følge av noe som regjeringen har lagt fram. Vi jobber med vår maritime stortingsmelding og har jobbet med den på vanlig måte. Denne debatten er noe som Stortinget selv har løftet i komiteen, og jeg registrerer at det er en uenighet. Jeg mener at partene her – som i mange andre tilfeller – har mye godt å bidra med, men jeg mener også at vi må gi dem frihet innenfor mandatet til å komme med de forslagene og tiltakene på eget initiativ, heller enn at vi skal fastsette det på forhånd.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Jeg synes det er et godt spørsmål fra representanten, for jeg har hatt møte med partene og diskutert denne saken, og jeg ser at de står veldig langt fra hverandre. Hva de blir enige om, er vanskelig å si på forhånd, men min erfaring er at når folk setter seg ned i et rom og diskuterer, kan det komme gode ting ut av det. Så jeg mener absolutt at partene har noe å bidra med her, og jeg mener absolutt at et slikt utvalg også vil kunne komme med viktige stemmer selv om de ikke skulle bli enige i utvalget. Jeg mener det er godt redegjort for i disse to rapportene – både den som regjeringen bestilte, og den som er bestilt av andre, og som er levert av Menon og Universitetet i Oslo. Jeg mener i alle fall at vi har fått gode juridiske vurderinger. Det må tas politiske avveininger og politiske beslutninger, og det mener jeg at et slikt partssammensatt utvalg kan bidra til.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-21:
Jeg skjønner at mindretallet gjerne skulle hatt flertall for sitt forslag. Det er jo den debatten komiteen har hatt, og der et flertall har landet på en noe annen formulering enn det representanten Aasland og mindretallet hadde ønsket seg. Men når det gjelder selve debatten, vil representanten og Stortinget få anledning til å diskutere senere, for vi jobber nå med en stortingsmelding om dette. Det skal settes ned et partssammensatt utvalg som skal jobbe med problemstillingen. Så jeg tror ikke representanten trenger å være redd for at han ikke skal få si sin mening og votere over selve saken, for det vil komme – ikke på dette tidspunktet, men på et senere tidspunkt.