Borghild Tenden (Venstre), 2010-03-05:
Først vil jeg takke saksordføreren for gjennomgangen, men må korrigere på ett punkt: Da Lars Sponheim gikk av, var det første gangen i historien at det var målbar nedgang i skjemaveldet. For kort tid siden kom det fram at næringslivets kostnader knyttet til skjemavelde og etterlevelse av regelverk, kun var redusert med 0,5 pst. de tre siste årene, som representanten Kambe også sa. Dette til tross for løfter om en kraftig forenkling. Mens land rundt oss har satt seg ambisiøse mål om reduksjon av næringslivets kostnader knyttet til rapportering som følge av regler og skjemabelastning, nøler Regjeringen. Et godt eksempel er daværende næringsminister, Sylvia Brustad, som 16. juni 2009 sendte ut en pressemelding, hvor det ble lovt at det skulle settes ned et utvalg som skulle se nærmere på hvordan forenklingen i det norske lovverket kunne gjennomføres, bl.a. skulle innspill fra Revisorforeningen, arbeid i EU og andre land danne bakgrunn for utvalgets arbeid. Nå er det gått 262 dager siden Brustads pressemelding, og ingen ting har skjedd. Det er verken noe utvalg eller noe klart mandat. Norsk næringsliv bruker 54 milliarder kr på rapportering av regler og skjemabelastning. Bedrifter med færre enn fem ansatte belastes hvert år med nesten 20 milliarder kr i kostnader til rapportering av offentlige skjemaer og oppfølging av regelverk. Jeg har tidligere oppfordret næringsminister Trond Giske til både å tallfeste et konkret mål for reduksjon av skjemabelastningen og si når vi kan forvente at løftene fra tidligere statsråd Brustad om konkrete tiltak blir oppfylt, uten å få noe svar. Nå utfordrer jeg finansministeren på det samme: Når kan vi forvente et konkret mål for reduksjon av skjemabelastningen? Venstre vil at det skal være enkelt å starte, drive og eie næringsvirksomhet i Norge. Målet må være å minske de administrative kostnadene med minst 25 pst. innen 2012. Kompliserte lover og regler og et omfattende skjemavelde er i sum et stort problem, spesielt for små bedrifter og enkeltpersonsforetak. På de fleste områder må de forholde seg til de samme lover og regler og svare på de samme oppgaver som større bedrifter, og de bruker forholdsvis mer av sin tid på dette arbeidet enn store virksomheter. Det fjerner fokuset og ressursene fra verdiskapingen i bedriftene. Det må derfor igangsettes en storstilt forenkling og samordning av lover, regler, rapportering og kontroll, tilpasset hverdagen til gründere og små og mellomstore bedrifter. Blant annet må følgende tiltak inngå i en slik gjennomgang: Nye eller endrede pålegg må underlegges en kost–nytte-vurdering for forvaltning og næringsliv. Regelverket må ikke endres unødig ofte, og bedriftene må få tilstrekkelig tid til å tilpasse seg nytt eller endret regelverk. All innrapportering fra næringslivet til det offentlige må kunne foregå gjennom samme kanal, og samme opplysning må bare innrapporteres én gang. Det må utvikles én portal for elektronisk informasjon fra det offentlige til bedriftene. Jeg vil berømme forslagsstillerne for å ha gjort et grundig arbeid med å vise til en rekke unødvendige informasjons- og rapporteringskrav, og en hel del ulogiske regler, bl.a. knyttet til representasjonskostnader, kontingent og annet. Flere av forslagene kunne Venstre isolert sett stemt for, men vi mener det er behov for en helhetlig gjennomgang som er mye mer målrettet og kraftfull enn det vi ser regjeringspartiene viser til i den innstillingen vi her diskuterer. Avslutningsvis: Det er prisverdig at finansministeren og Regjeringen er opptatt av kostnadene for norsk næringsliv i et internasjonalt konkurranseperspektiv. Senest i en artikkel i Dagbladet onsdag forsvarer finansministeren frontfagsmodellen, slik at vi kan få en lønnsvekst i Norge som konkurranseutsatt sektor kan leve med over tid. Det er imidlertid et stort paradoks at Regjeringen er så lite opptatt av forenkling og reduksjon i skjemabelastningen for de samme bedriftene, når vi vet at kostnadene er over 50 milliarder kr årlig og at de fleste land vi konkurrerer med, bl.a. de fleste EU-land, har et helt annet fokus på forenkling og for lengst har satt seg konkrete mål om å redusere skjemabelastningen for næringslivet med 25 pst. innen få år.