trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-25:
Eg trur dette får verte siste innlegg, for det verkar ikkje som om vi kjem så mykje lenger, men det baserer seg på at representantane Stoknes og Grung ser ut til å meine at det finst biogassmotorar og fossilgassmotorar. Det gjer ikkje det. Det finst gasskøyretøy. Dersom ein f.eks. ser på kva leverandørane har å tilby, er det slik at f.eks. Scania tilbyr flotte gasskøyretøy som ein kan kjøpe inn. Ein av dei store fordelane som vert framheva med dei, er at dei kan gå på både fossilgass og naturgass. Det gjeld jo andre gassmotorar også. Eg seier ikkje dette for å snakke ned biogass eller gasskøyretøy – tvert imot. Eg synest det er flott, det er bra at folk investerer i det. Eg prøver berre å få fram eit viktig poeng, og det er at dersom Stortinget ønskjer at vi, som ein skriv i dette forslaget til vedtak, skal likestille biogass med nullutsleppsteknologi på alle målsetjingar regjeringa har, f.eks. dei målsetjingane vi har i NTP om at ein viss prosentandel av lastebilar, bybussar og varebilar skal vere nullutsleppskøyretøy i 2030, er det litt vanskeleg å forstå korleis ein skal gjere det på køyretøynivå. Det er ikkje vanskeleg å forstå korleis ein skal kunne få fram biogass som energikjelde, gje det fordelar, gje det støtte, byggje distribusjonsnett – alt det er veldig enkelt å forstå – men det er no likevel slik at realiteten er at køyretøy kan gå på begge delar. Når vi har eit mål om at 50 pst. av lastebilar innan 2030 skal vere nullutsleppsbilar, er det då slik at dersom vi legg til biogass, er det målet oppfylt med at ein kjøper 50 pst. gasskøyretøy? Eller er det ikkje det? Det er eit spørsmål som det bør vere mogleg å forstå. Det verkar som om representanten Stoknes meiner at det skal ein løyse ved å ha eit slags rapporteringsregime, der ein skal rapportere kor stor andel av drivstoffet som ein brukar kvar dag eller kvart år, som er biogass eller naturgass. Det kan ein sikkert forsøkje å etablere, men i så fall vil det jo variere frå veke til veke om vi har nådd den målsetjinga eller ikkje. Eg trur at her snakkar ein litt forbi kvarandre, og eg trur ikkje det treng å vere partipolitikk eller noka stor ueinigheit her. Eg trur faktisk vi er ganske einige om målet. Så eg tek ikkje ordet no for å vere tverr eller vanskeleg eller vere djupt partipolitisk ueinig, for det trur eg eigentleg ikkje vi er. Eg berre seier at når vi har ei rekkje ulike målsetjingar og ein ber oss endre dei målsetjingane, vil det vore nyttig å vite: til kva då? Det er spørsmålet mitt.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-25:
Vi står overfor ei global naturkrise. I Noreg har vi heldigvis framleis mykje natur, men også vi mistar gradvis meir naturareal. I framtida treng vi meir natur, ikkje mindre natur, og for å få det til jobbar regjeringa breitt og aktivt. Vi jobbar f.eks. for at kommunane i arealplanlegginga vel å utnytte allereie utbygde areal i staden for å byggje ut nye, urørte område. Vi har gjeve tydelege føringar om det både i dei nasjonale forventningane til regional og lokal planlegging og i dei statlege planretningslinjene for samordna bustad-, areal- og transportplanlegging. Eg vil også vise til klimaplanen, der vi varslar at vi kjem til å arbeide for å redusere nedbygging av myr gjennom planlegging etter plan- og bygningslova og eventuelt andre føremålstenlege tiltak. Regjeringa jobbar også for å leggje til rette for at kommunane kan gjere gode avvegingar når det gjeld alternativ arealbruk. Vi har i 2021 oppretta ei eiga tilskotsordning for kommunane som vil lage ein eigen kommunedelplan for natur. Gjennom å lage slike planar får kommunane, både politikarar og administrasjon, og sjølvsagt også innbyggjarane, auka kunnskap og kompetanse om naturen som finst i eigen kommune, og korleis dei kan ta vare på han i planlegginga. Eit godt kunnskapsgrunnlag er viktig i alle avgjersler om arealbruk. I fjor lanserte vi portalen for økologiske grunnkart. Den portalen samlar og gjer tilgjengeleg kunnskapen vi treng når vi skal ta stilling til korleis vi skal utnytte areal, om det f.eks. er til næring, veg eller vern. Samtidig fortset Miljødirektoratet med kartlegging av natur etter systemet Natur i Norge, i tråd med stortingsvedtaket frå 2015. Kunnskapen som vert samla inn, vil også kunne bidra til grunnlag for ein mogleg framtidig arealrekneskap som vil kunne gje oversikt over kor mykje natur vi til kvar tid har i Noreg. Miljødirektoratet leverte ein rapport i fjor som gjev ei oversikt over kva vi har oversikt over i dag, og kva som manglar. Klima- og miljødepartementet vil no vurdere dei problemstillingane nærmare. Regjeringa jobbar også vidare for å bevare eit representativt utval av norsk natur. Arbeidet med bevaring av verdifull natur er i gang. Dette skal bidra til å verne natur som ikkje er godt nok representert i eksisterande verneområde. Løyvingar til skogvernet er betydeleg auka under denne regjeringa, og per april 2021 er om lag 5,1 pst. av skogen verna. I 2020 etablerte regjeringa nye marine verneområde, meir enn ei dobling, og tidlegare i år la vi fram for Stortinget ein heilskapleg nasjonal plan for bevaring av viktige område for marin natur. Talet på utvalde kulturlandskap er dobla, frå 22 i 2013 til 46 i 2020. I tillegg gjer regjeringa ein innsats for å reparere tidlegare inngrep i naturen. Vi restaurerer bl.a. myr- og vassdragsnatur. Det vart laga ein eigen plan for restaurering av våtmark for 2016–2020, og planen er no oppdatert til 2025. Eg deler representanten Moxnes si bekymring for naturmangfaldet. Difor tek regjeringa ei rekkje viktige og riktige grep for å ta vare på natur, og vi kjem til å fortsetje med det.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-25:
Eg er for at ein skal ha objektive skildringar av natur, sjølvsagt. Eg er litt usikker på kva for ein kritikk av økologiske grunnkart som eigentleg ligg i spørsmålet. Det får eventuelt representanten Lundteigen utdjupe om han får moglegheit til det. Eg meiner at naturkartlegginga i Noreg vert gjord med tilstrekkeleg verdinøytralitet og definitivt med kvalitet. Offentleg finansiert naturkartlegging skjer etter Natur i Norge, det vart bestemt av Stortinget i 2015, og føremålet med kartlegginga er å sikre god og oppdatert kunnskap som skal liggje føre i planlegginga. Det er kompetansekrav til kartleggjarane for naturtypekartlegging, metodane er standardiserte med heildigital dataflyt og resultat som er tilgjengelege for alle. Det gjev transparens, det gjer at det er gjennomsiktig, og gjev moglegheit til etterprøving. Eg meiner at Natur i Norge eignar seg godt til dette føremålet, og eg meiner også at økologiske grunnkart er verdfulle i arbeidet med arealplanlegging for både lokalpolitikarar, vanlege folk, organisasjonar og næringsliv.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-25:
Eg må innrømme at eg synest det er litt krevjande å få grep om spørsmålet. Eg veit at representanten Lundteigen har stilt meg eit tilsvarande spørsmål før, og eg meiner å hugse at eg oppfordra han til å stille det meir i detalj i skriftleg form, og så skulle eg love eit fyldig svar. Eg kan ikkje sjå at eg har fått eit slikt skriftleg spørsmål. Eg kan ikkje seie anna enn at dei instruksane det vert vist til her, er fornuftige å vise til i desse samanhengane, og at ein driv med denne typen kartlegging også i Viken og gamle Buskerud, er jo bra. Utover det må eg innrømme at eg synest det er litt krevjande å forstå kva det vert spurt om.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-25:
Eg oppfattar at det representanten Lundteigen meiner, er at så lenge Miljødirektoratet er involvert, er det ikkje vitskapeleg. Då trur eg at eg tolkar spørsmålet i beste meining. Eg må innrømme at det i alle fall ikkje er ei verkelegheitsbeskriving som eg tek for god fisk her og no, eller at det skal vere i strid med nokre intensjonar i det Stortinget har vedteke. Eg trur eg gjentek oppfordringa mi om å stille meg eit skriftleg spørsmål, og så skal eg med glede kome tilbake til dette i detalj. Akkurat her og no synest eg at spørsmålet er litt krevjande å få grep om, og eg trur ikkje at eg skal gå meir i detalj i svara mine før eg har fått grep om det.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-25:
Ja, eg synest absolutt den måten å tenkje på er interessant, og vi har jo nokre variantar av dette i dag, og dei fungerer relativt bra. Vi har f.eks. ei ordning med økologisk kompensasjon, som ein nyttar i enkelttilfelle der ein går inn i veldig verdifulle naturområde. Det er bra. Vi brukar betydeleg med midlar på å restaurere både vassdragsnatur og utdrenerte myrområde. Det fungerer også bra. Det er meir eit pengespørsmål kor mykje ein klarar å få gjort der i løpet av eit år, men der har vi i alle fall auka løyvingane dei siste åra, og eg trur nok ein kan bruke den tankegangen på fleire område, så eg trur absolutt, som representanten spør om, at det er ein lur måte å tenkje på. Det som gjerne er litt vanskeleg i sånne situasjonar, er kva som er tilsvarande verdi økologisk. Det er eit litt krevjande spørsmål. Det avheng av kva naturtype vi snakkar om, kven som skal ha ansvaret, osv. I klimaplanen har vi sagt at vi vil sjå vidare på spørsmålet om arealavgift, så dette er absolutt ein diskusjon som eg er med på.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-25:
Takk for nok eit godt spørsmål. Vi jobbar heile tida for å sørgje for at konsekvensutgreiingane vi har i Noreg, skal verte betre. Om dei nokon gong vert bra nok, er nok ein viktig diskusjon, men dei må i alle fall verte betre og betre. Difor gav vi i april Miljødirektoratet i oppdrag å gje ei vurdering av hovudutfordringar og kva tiltak dei vil gjennomføre, både i eit kortsiktig og eit langsiktig perspektiv, for å forbetre konsekvensutgreiingane. Saman med Kommunal- og moderniseringsdepartementet utviklar vi stadig rettleiinga om konsekvensutgreiingar, og før jul presenterte Miljødirektoratet og Riksantikvaren ein ny metodikk for utgreiing av miljøtema i konsekvensutgreiingar. I februar leverte Multiconsult ein rapport til oss, som var gjord på oppdrag frå oss, med ei vurdering av innhaldet i konsekvensutgreiingar og tiltak for dei fem siste åra. Den gjev eit viktig tilskot til den kunnskapen vi allereie har, og er også dels kritisk til korleis ting vert gjort, samanlikna mellom område, og det må vi sjølvsagt sjå nærmare på.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-25:
Eg er einig i at prosjektet i Forestia er eit spennande prosjekt. Eg har sjølv hatt møte med dei og fått det forklart i detalj, og eg synest det er mykje spennande og viktig med det dei forsøkjer å få til. Eg har sjølvsagt også merka meg at Stortinget har vedteke – eg hugsar ikkje nøyaktig ordlyden, men det er iallfall vedteke at prosjekt av den typen er det viktig å støtte. Det kan eg vere einig i. Det som er litt krevjande, er at verken storting eller regjering går vanlegvis inn og gjev direkte støtte til enkeltbedrifter. Vi har eit verkemiddelapparat – slik at ein kan halde det litt på armlengds avstand – som vurderer gode søknader, og det er både Innovasjon Norge sin jobb, og det er Enova sin jobb, litt avhengig av kva type prosjekt det er snakk om. Og så vidt eg har skjønt her, har dei vel søkt støtte hos begge. Så eg trur nok ikkje eg kan gå noko vidare inn i saksbehandlinga av det her og no, men eg har ingen problem med å slutte meg til det representanten seier om at dette er eit spennande prosjekt, og at ein jobbar godt. Eg kan også seie at eg sluttar meg til at eg håpar at det vert realisert, og eg håpar at mange sånne prosjekt vert realiserte i Noreg.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-25:
Det er svært sjeldan at regjeringa vedtek at ein skal byggje ned natur. Arealpolitikken ligg jo i veldig stor grad i kommunane og i det lokale sjølvstyret i dette landet. Det veit sjølvsagt representanten Moxnes godt, som mangeårig lokalpolitikar. Så spørsmålet er heller: Kor langt skal regjeringa gå i å overstyre kommunane i nedbygging av natur? Vi ser at det på nokre område har vore behov for strengare reglar. For eksempel sende eg nettopp ut eit brev til kommunane og understreka kor viktig det er at ein no ikkje byggjer ned meir myr i den hensikta å ta ut meir torv, i og med at regjeringa vurderer eit forbod mot den typen nye uttak, f.eks. Så vi sender jo forventningar, og av og til også påbod og forbod, til kommunane heile tida. Så er det nok slik at om ein er for eller mot å byggje ned natur, litt for ofte avheng av kva formålet er. Nokon er veldig mot vindkraft og veldig for hyttelandsbyar, nokon meiner det motsette. Nokon er veldig for jernbane og veldig mot veg, nokon meiner det motsette. Eg trur vi må ta inn over oss at nedbygging av natur er problematisk uansett. Og eg er for at vi vernar naturen sterkare enn i dag.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-25:
Nordland har ni nasjonalparker og svært vakre naturområder. Det er et kulturlandskap som folk har brukt i mange generasjoner. Nordland har imidlertid mistet en rekke statlige arbeidsplasser, og når arbeidsplasser flyttes, må folk flytte. Nordland har ligget veldig høyt oppe på fraflyttingsstatistikken de to årene før koronapandemien begynte å definere hverdagen vår. Min hjemkommune er Saltdal. Denne kommunen har nesten 70 pst. vern, er et knutepunkt og har besøkssenter. Vil statsråden sørge for at statlige arbeidsplasser flyttes fra direktorat og statsforvalter til et knutepunkt, som det som er i Saltdal?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-25:
På dette knutepunktet er forvaltningsenheten til Nordland nasjonalparksenter lokalisert. Det består av fem nasjonalparker og en rekke verneområder. Disse forvalterne har fått ansvar for flere nasjonalparker. Det er fire forvaltere, men det er fem nasjonalparker, og det er en rekke andre verneområder. En del var der da forvaltningsreformen, altså lokal forvaltning, ble gjennomført av den rød-grønne regjeringa. Det er kommet til mange nye oppgaver, men ikke nye folk, og det er ikke egne SNO-stillinger for disse fem verneområdene. Hva har statsråden og regjeringa gjort for å styrke forvaltningen med flere forvaltere?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-25:
Det virker som ministeren motsier seg selv. Han sier at det er satset på forvaltningen i Midtre Nordland. Så sier han at de andre nasjonalparkene bare har én eller to forvaltere. Men de andre har jo én nasjonalpark. Her har vi fem nasjonalparker pluss en rekke verneområder og bare fire forvaltere. Så det henger ikke på greip, det ministeren sier. Burde ikke fem nasjonalparker ha fem forvaltere, og så ha tillegg for resterende verneområder?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-25:
Om ministeren får anledning før valget, anbefaler jeg virkelig å ta en tur til forvaltningsknutepunktet, hvor forvalterne til Midtre Nordland nasjonalparkstyre sitter samlet, i lag med besøkssenteret. For det virker ikke som ministeren klarer å ta inn over seg det jeg prøver å forklare. Jeg tror han da muligens vil forstå problemstillingen. Det å ha en nasjonalpark som ramme for opplevelser er kjempebra, og Nordland nasjonalparksenter har ønsket å ha en sterk rolle som hub for næringsutvikling. Hva er grunnen til at de nå ikke lenger får tilskudd til å være den huben?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-25:
En rekke ordførere har skrevet innlegg i lokalavisene om at de støtter representantforslaget som behandles i dag. Økte lokale ringvirkninger av verneområdene og Norges nasjonalparker faller godt i smak for mange av oss som har stort omfang av ulike verneområder i egen kommune, skriver de. Mange distriktskommuner har store naturverdier. Disse verdiene har gitt et livsgrunnlag for folk i lange tider. Vernet reduserer mulighetene til å utnytte ressursene til å skape verdier, f.eks. av skogsdrift og trearbeidende industri. For mange var skogen en viktig arbeidsplass tidligere. Men om vernet utvides ytterligere, vil det gå ut over industrien, eksempelvis på Indre Helgeland. Øvrige naturområder av stor verdi gir i dag – som før – grunnlag for reindrift, øvrig beitebruk, jakt og fiske, og mange av disse verneområdene gir grunnlag for arbeidsplasser et helt annet sted enn i lokalsamfunnet. Lokal forvaltning og lokale nasjonalparkforvaltere er et framskritt sett fra de kommunenes side, som har skrevet i media. Det er likevel langt flere arbeidsplasser som havner i direktorat og departement. Den satsingen på lokal forvaltning av verneområder som skjedde under den rød-grønne regjeringa, var viktig. Uten den satsingen ville vi aldri ha kommet ut av osteklokkevernet og begynt å si velkommen inn og sats på verdiskaping i tilknytning til verneområdene. Det er derfor skuffende at Arbeiderpartiet nå ikke vil være med videre og flytte flere statlige arbeidsplasser ut til verneområdene, til knutepunktene, og således styrke fagmiljø og lokalsamfunn der verneverdiene er. Jeg er egentlig ikke så skuffet over regjeringa, fordi sentralisering er mål nummer én for dem, og vi må skjelne mellom det regjeringa gjør, og det regjeringa sier. Vi har jo hørt en vakker hyllest av nasjonalparkene, men i konkret handling har det ikke blitt flyttet særlig mange arbeidsplasser ut til distriktene. Det har gått andre veien. Det å flytte denne type arbeidsplasser til knutepunkter i verneområdeforvaltningen er klok distriktspolitikk, og det er fornuftig å gi lokalsamfunnene som er berørt av vernet, mer igjen i form av arbeidsplasser. Dette forslaget er en vinn-vinn-situasjon som helt konkret vil dra utviklingen i den retningen som distriktsnæringsutvalget anbefaler.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-25:
T+B=BE – og dette regnestykket har kanskje flere av oss sett sammen med et bilde av en bil med henger og en svær traktor. T står for traktorsertifikat, B for bilsertifikat, og BE står for bil med tung henger. Senterpartiet mener at dette regnestykket er sant. Vi mener at om en person med traktorsertifikat er skikket til å kjøre traktor med tilhenger med samlet tillatt totalvekt på 25 000 kg, er vedkommende også skikket til å kjøre personbil og trekke henger med tillatt totalvekt på mellom 750 kg og 3 500 kg. På bakgrunn av det viser jeg til følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen sørge for at kombinasjonen av førerkort klasse T og førerkort klasse B skal gi rett til førerkort klasse BE.» Når det gjelder Dokument 8:248 S om å innføre førerkort klasse B1 for firehjulsmotorsykler for 16-åringer, er Senterpartiet positiv til tiltak som kan gjøre framkommeligheten enklere og livet bedre for folk, men samtidig må dette veies opp mot trafikksikkerhetshensyn. Senterpartiet ser ingen god grunn til at 16-åringer skal kunne kjøre lett motorsykkel, men ikke firehjuling i samme hastighet. Men Senterpartiet mener at en slik endring bør være gjenstand for en ordinær utredning, slik at alle sider ved saken kan vurderes før endringen foretas. Derfor tar jeg på Senterpartiets vegne opp følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen utrede innføringen av førerkortklasse B1 med aldersgrense 16 år.» I Dokument 8:201 S er temaet prikker. Blir man registrert med minst fire prikker, får man et varselbrev fra politiet om å legge om kjøreatferden for ikke å miste førerkortet. Får man åtte prikker i løpet av tre år, mister man retten til å føre motorvogn for 6 måneder. Og er man i den prøveperioden for førerretten i klasse B, får man dobbelt antall prikker hvis man gjør feil som gir prikker i prøveperioden. Disse prikkene er en ekstra advarsel for dem med de nyeste sertifikatene som mangler kjøreerfaring og absolutt bør kjøre forsiktig. Senterpartiet ønsker ikke å fjerne prikkene. De er evaluert to ganger siden innføringen for 17 år siden, og fungerer etter hensikten. For å sette dette litt i perspektiv er det slik for en fartsovertredelse på mellom 16 og 20 km/t der fartsgrensen er 70 km/t eller høyere: Hvis man kjører 20 km/t for fort der, får man to prikker. Har man en fartsovertredelse på over 21 km/t der fartsgrensen er 70 km/t eller høyere, får man tre prikker. Og kjører man mot rødt lys, får man tre prikker. Målet er å øke trafikksikkerheten, og opplegget er føre var. Det er forutsigbart og enkelt å forholde seg til for trafikantene og bidrar til færre trafikkulykker. Når det gjelder Dokument 8:202 S, stemmer Senterpartiet mot komiteens tilråding. Jeg skjønner at statsråden må ha litt tid for å gjennomføre det forslaget.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-25:
Siden jeg ble så tydelig utfordret av representanten Johnsen i sted, skal jeg ta ordet for å forklare situasjonen. Det stemmer at Senterpartiet var det partiet som tok initiativ og fremmet det første forslaget om å heve aldersgrensen for obligatorisk testing. Det var absolutt på sin plass. I den saken som det vises til nå, det flertallsvedtaket som ble fattet, hadde Senterpartiet to egne forslag. Det ene forslaget gikk ut på at vi ba regjeringa foreta en gjennomgang av hvordan dagens ordning for obligatorisk helsetest for fornyelse av førerkort fungerte, og utrede om det var forsvarlig å heve aldersgrensen for obligatorisk helsetest til 85 år. Vi ønsket en heving av grensen for obligatorisk helsetest. Vi hadde et forslag til, som gikk ut på at Senterpartiet ba regjeringa tydeliggjøre i førerkortveilederen at de kognitive testene kun skal benyttes ved mistanke om kognitiv svikt. Det er med andre ord ikke noe som alle rutinemessig skal gå igjennom. Nå forventer jeg at regjeringa gjennomfører flertallsvedtaket. Vi har dessverre en del anmodningsvedtak som regjeringa har vært altfor dårlig til å følge opp – men det tar vi i gjennomgangen av oppfølging av anmodningsvedtak. Jeg regner med at dette blir fulgt opp, men jeg har forståelse for at det kan ta litt tid.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Jeg la merke til at vi hadde både samferdselsministeren og klima- og miljøministeren i salen. Det ga meg en veldig gyllen anledning til å ta opp et spørsmål rundt transport og arealer. Miljøstatsråden skriver veldig mye bra i brevet sitt. Det er veldig mye fin retorikk i brevet til komiteen. Men det jeg har sett, er at de som er opptatt av nedbygging av norsk natur og arealer, i miljøkomiteen, kanskje har en hard jobb foran seg med å snakke med sine representanter i transportkomiteen. Jeg mener også at statsråden som bestyrer naturen her i landet, også må snakke med statsråden som bestyrer transporten her i landet. For det vi ser og er vitne til nå – med nedbygging av norsk natur og norsk dyrket mark og utbyggingen av veinettet vi har sett de siste åtte årene – har vært enormt. Og vi har gått på autopilot på motorveier hele tida, enten det er behov for dem eller ikke. Dette må de som er opptatt av nedbygging av norsk natur, legge seg på sinne. Det er enorme arealer vi snakker om. Jeg kan ta mange eksempler på det. Vi har hatt en del utbygginger som er foretatt av Nye Veier AS. Nye Veier er på en måte blitt satellitten, det er blitt redskapet for nedbygging av norsk natur, i en målestokk vi ikke har sett tidligere. Dette må representantene også i miljøkomiteen gå inn i og snakke med sine kolleger i transportkomiteen om. Jeg kan lese et sitat som er ganske interessant, og så kan dere lure på hvem som skriver dette. Det gjelder prosjektet E6 mellom Åsen og Steinkjer. «Tiltaket forventes også å berøre 83 kulturlokaliteter med 114 kulturminner av nasjonal betydning, én km 2 med viktige/særlig viktige naturtyper, 1 494 habitater til arter av stor/særlig stor nasjonal forvaltningsinteresse, 33 km 2 med beite og/eller dyrket mark(…) (…) Hvem skriver dette, president? Jeg vet ikke om du har noen idé? Det er Nye Veier. De skriver dette sjøl, og likevel går regjeringa inn for en storstilt utbygging av E6 nordover fra Trondheim og tenker ikke på at jernbanen skulle vært alternativet isteden. Hva er det som skjer i dette landet med skalering av veier? Her må statsrådene snakke sammen hvis de virkelig mener alvor med å ta vare på natur og arealer, og hvis vi tør – med respekt – å se på resultatene fra Naturpanelet, også under FNs administrasjon.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Jeg tar opp de forslagene vi er en del av.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Til innlegget fra siste taler, min gode kollega Lundteigen som kommer fra samme fylke som jeg: Her skiller nok SV og Senterpartiet lag i betydelig grad, ja. Når det gjelder biologisk registrering og kartlegging, er det bare én type god kartlegging, bare en eneste en, og det er den faglige biologiske kartleggingen. Det er ingen andre – alt annet er tull og tøys – det er den faglige biologiske kartleggingen som holder mål. Så vidt jeg vet, er det Miljødirektoratet som er fagetat, og det er et fagdirektorat under departementet – det har jeg da lest meg opp til. Det er i hvert fall ikke Landbruksdepartementet, som på mange måter er et næringsdepartement. Dette var en underlig beskrivelse av representanten Lundteigen. Det er for dårlige registreringer, og det er jo bakteppet for de forslagene som er i salen, både fra Rødt og fra SV og de andre. Det er for dårlig registrering – vi har sett det gang etter gang etter gang – og det blir gjort to–tre dagers undersøkelser på prosjekter nesten i milliardklassen. Hvordan er sånt mulig? Når det gjelder skog, som jeg vet representanten Lundteigen kjenner godt til, ble det i stor grad gjort av registrerere fra næringen sjøl. Det er det som er noe av bakgrunnen for kritikken, og at man kaller det bukken og havresekken. Dette vet vi, det er bakgrunnen for dette: at uavhengige biologer har funnet en haug med rødlistede arter, f.eks. i området rundt Follsjø ved Notodden, som ikke næringen sjøl hadde klart å registrere. Det forteller hva som er alvoret i denne situasjonen. Vi går glipp av kunnskaper uten nettopp objektive registreringer. Det gjør vi hele tida. Så vi er nødt til å få objektive, biologiske, vitenskapelige kartlegginger, gjort av fagfolk – og det er biologer, i stor grad. Noen ganger blir det gjort ordentlige registreringer, f.eks. når det gjelder iskanten. Der snur jo faktisk regjeringa ryggen til fagfolkene når de nå først har de kunnskapene, men som regel er det ikke sånn. Som regel har vi ikke kunnskaper nok. Det er der skoen trykker. Jeg la merke til at representanten Westgaard-Halle hadde en grønn kuleramme. Jeg tror at når det gjelder samferdsel, som jeg var innom i stad, bruker iallfall kollegene hennes stort sett den blå og i stor grad den svarte ramma, som speiler asfalten. Jeg vil bare gjenta at innen transportsektoren har vi kanskje verstingen når det gjelder nedbygging av natur i dag, og det er den enorme motorveiutbyggingen. Husk at vi hos oss slår inn, etter håndbøkene våre, firefelts motorveier basert på trafikkmengder som er langt lavere enn hos våre naboland. Hvorfor er det sånn? Dette har jeg stilt meg sjøl mange spørsmål om.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Jeg registrerer at statsråden sier han vil gjøre sitt ytterste for å få klar den utredningen man jobber med, de vurderingene departementet jobber med, til 1. august. Det tror jeg på. Jeg tror statsråden ønsker det. Vårt poeng i opposisjonen, som står for dette forslaget, er i hvert fall at vi mener at statsråden har hatt god tid. Dette er saker som har versert helt siden 2019. Vi har vært innom tematikken i forskjellige forslag, og det var innom Stortinget i 2019, så i februar og nå. Mitt spørsmål er: Gitt at statsråden ikke rekker å få til de tilpasningene man kanskje hadde tenkt, eller som byråkratene, som Fremskrittspartiet kaller dem, har tenkt å foreslå, kan han ikke da gjennomføre Stortingets vedtaket 1. august, og så kan eventuelle tilpasninger og nye forskrifter komme etterpå?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-05-25:
Økologisk grunnkart skal fylle samfunnets behov for god og oppdatert kunnskap om naturen. Etter Senterpartiets mening må kartlegging av naturmangfold utføres etter allmenne standarder for verdinøytralitet og kvalitet – Natur i Norge, NiN. For å oppnå dette skal og må økologisk grunnkart som skal leveres av Artsdatabanken, være et «er-kart», som beskriver naturegenskaper på en like objektiv måte som topografiske kart og berggrunnskart. Er statsråden enig i dette?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-05-25:
Statsråden svarer ikke på spørsmålet. Etter Senterpartiets vurdering må det trekkes et konsekvent og klart skille mellom kunnskapsproduksjonen, altså utarbeidelsen av det økologiske grunnkartet, og bruken av denne kunnskapen, enten det er fra Miljødirektoratet, Landbruksdirektoratet eller Norges vassdrags- og energidirektorat. Miljødirektoratet har utarbeidet en egen kartleggingsinstruks, og fra Statsforvalteren, f.eks. i Oslo og Viken, heter det: «Ved utvelgelse av områder for naturtypekartlegging skal det vektlegges områder(…) b) der man kan forvente å finne naturtyper etter Miljødirektoratets kartleggingsinstruks.» (…) Mener statsråden at denne kartleggingen gir oss et økologisk grunnkart?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-05-25:
Ja, dette er krevende, men det er statsråden som er ansvarlig for det systemet som nå blir praktisert. Nå har vi et system hvor en går vekk fra basisen for det økologiske grunnkartet som skal være objektivt, vitenskapelig, som skal være et er-kart på samme måten som et kvartærgeologisk kart. Så går en over til en kartleggingsmetode som er Miljødirektoratets kartleggingsmetode, og det heter NiN etter Miljødirektoratets instruks. Dette er to forskjellige ting. Det er ganske overraskende at ikke statsråden har dette klart for seg, at det Miljødirektoratet nå gjennom statsforvalterne kartlegger, er noe annet enn det Stortinget ønsket som det økologiske grunnkartet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-05-25:
Det er veldig viktig å drøfte begrepet «natur». Arbeiderpartiet, SV og Miljøpartiet De Grønne har et forslag som heter: «Stortinget ber regjeringen styrke arbeidet med å kartlegge all natur i Norge, slik at man kan sikre den verdifulle naturen.» Her er det to sentrale begreper: «kartlegge natur» og «sikre natur». Kartlegge natur må etter Senterpartiets mening gjøres i et omfattende omfang på en måte som er objektiv og etterprøvbar, som altså blir et økologisk grunnkart, som blir et «er-kart», på samme måten som geologer har kartlagt berggrunnen og fått et geologisk kart, og kvartærgeologer har kartlagt løsmasseavsetninger og fått et kvartærgeologisk kart. Det må være et kart som er anerkjent hos alle brukere. Det er det ikke i dag, for i dag er kartleggingsmetodikken utarbeidet etter Miljødirektoratets instruks. Det er like lite objektivt som at Landbruksdirektoratet skulle ha en kartlegging etter Landbruksdirektoratets instruks. Punkt 2, når det gjelder å sikre den verdifulle naturen: En kan sikre naturen ved å ta naturen ut av bruk. Da må vi diskutere: Hva skal vernes? Hvorfor skal det vernes? Hvordan skal det vernes? Og hvor skal det vernes? Det en da kommer til, må så forvaltes etterpå i et evigvarende perspektiv, slik at formålet blir ivaretatt. Det kan ikke da settes ut på anbud, sånn som det blir gjort i dag, hvor en skifter utøvere med jamne mellomrom. Det må være en langsiktig forvaltning, og det kan skje gjennom ideelle organisasjoner eller gjennom det offentlige, etter Senterpartiets vurdering. Så har vi den evigvarende bruken. Det snakkes her som om natur ikke har vært brukt i Norge. Natur må jo brukes. Det er jo det sentrale i det grønne skiftet at en bruker natur, bruker natur enten det er hav eller land, produserer mer fornybart karbon gjennom fotosyntesen både til lands og til vanns – torsk, tømmer og timotei. Men det må skje på en evigvarende måte. Det som det snakkes om her når det gjelder natur, er jo en bruk hvor en har utbyggingsområder. Da må en si det. Det er utbyggingsområder som en sjølsagt må diskutere, for der går en jo vekk fra fotosyntesen og naturen slik som den har vært fram til i dag. Det er meget viktig å diskutere på et høyere nivå, føler jeg, enn det som Stortinget vanligvis diskuterer disse spørsmålene på.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-05-25:
Det er helt rett, som representanten Nævra sier, at Senterpartiet og SV skiller lag i dette spørsmålet. Men hva er det vi skiller lag på? Det vi skiller lag på, gjelder ikke at det skal foretas en kartlegging av natur i Norge. Senterpartiet ønsker at en skal kartlegge natur i Norge, for det er viktig, på samme måte som det er viktig å kartlegge kvartærgeologien. Men den kartleggingen må, gjennom det økologiske grunnkartet, være objektiv, vitenskapelig og etterprøvbar, og den kartleggeren må ha tillit hos alle brukere, hos alle direktorater. Så kan de ulike direktoratene, enten det er NVE, Norges vassdrags- og energidirektorat, elektrisitetsdirektoratet, Landbruksdirektoratet eller Miljødirektoratet, ha sine kartlegginger i tillegg, ut fra sine formål. Det som imidlertid er problemet i dag, er at Miljødepartementet, som har ansvaret for kartleggingen, bruker en kartleggingsmetodikk som har gått vekk fra det som var det objektive, vitenskapelige og etterprøvbare, NiN slik det er utarbeidet av Naturhistorisk museum i Oslo, og over til NiN etter Miljødirektoratets instruks. Det er akkurat det samme som at en skulle hatt en kartlegging etter Landbruksdirektoratets instruks. Dette er kjernen i saken. Det fører til at det blir så mye konflikt i dette spørsmålet, fordi det er lagt inn et formål som ikke er objektivt helt fra starten. Det er ikke et «er-kart», slik det kvartærgeologiske kartet er, men det er et «bør-kart». «Er» og «bør» er utrolig viktig i vitenskapsteorien. Det er her Stortinget må ha en grunnleggende diskusjon om dette skal fortsette. Hvis det fortsetter slik det blir gjort i dag, river det ned tilliten til kartleggingen, for kartleggingen er ikke objektiv. Jeg kan forsikre representanten Nævra om at jeg har vært så heldig å få være med på å se resultatet av en kontrollmåling. Resultatet, altså hva Miljødirektoratets instruks gir, og hva NiN gir, som er et «er-kart», var: Kartene er helt forskjellige. Det skal fram. Det skal bli en viktig diskusjon framover.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-25:
Én ting er nedbygging av naturen, en annen ting er å ta vare på naturen, bruke naturen, bruke treet, ta vare på skogen og skogindustrien. Det er jo viktig for det grønne skiftet. Jeg lurer litt på et prosjekt som jeg vet ministeren kjenner godt til, og det er rensing av returtre. Forestia er en av dem som har jobbet med det lenge, å resirkulere tre. Det er egentlig en genial tanke, for da binder en CO 2 for evig, kan en si, og en bruker skogen, treet og naturen på en positiv måte. Stortinget har vedtatt, så vidt jeg kan huske, til og med nesten enstemmig, at regjeringen skal støtte slike prosjekter som det Forestia jobber med og ønsker å realisere. Men foreløpig sitter Forestia ganske godt fast i byråkratjungelen, rett og slett, en jungel av byråkrati, og blir sendt hit og dit, og det skjer ingenting. Så spørsmålet mitt er: Hva gjør ministeren konkret for å sørge for at Forestia skal få støtte, slik at de kan komme i gang med det prosjektet som egentlig vi alle er opptatt av skal bli realisert?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-25:
Jeg opplever samferdselsministeren som en veldig omsorgsfull person, en person med et stort hjerte, og som er veldig glad i sine medmennesker. Jeg vet ikke hvor mange historier han har hørt eller hvor mange henvendelser statsråden har fått, men vi i Fremskrittspartiet har fått veldig mange henvendelser fra eldre som har vært veldig deprimerte, frustrerte og isolerte. De føler at livet raser sammen rundt dem. De har stort sett kjørt bil noen få kilometer til nærmeste butikk. Dette er mange eldre som bor på bygda, hvor det ikke er noe kollektivtilbud. Når de så mister muligheten til å kunne dra til venner og familie og på butikken, gir de rett og slett opp. Vi er dessverre også blitt fortalt historier av personer som har kontaktet oss, som kjenner andre eldre som rett og slett har tatt sitt eget liv. Hva vil statsråden gjøre med dem som nå har mistet førerkortet, slik at de skal få en ny vurdering? Vil statsråden vise politisk handlekraft eller la byråkratene styre nok en gang?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-25:
Fra eldre til yngre – jeg har lyst til å stille statsråden et spørsmål om 16-åringer og ATV. Jeg opplever at vi i Fremskrittspartiet ikke får flertall for vårt forslag, men jeg håper at statsråden kanskje ser at det er tryggere om man får en egen førerkortklasse med krav til opplæring, krav til praktisk kjøring, krav til sikkerhetsutstyr, som hjelm, og en hastighet som er lavere enn for tohjulinger. En 16-åring kan kjøre tohjuling i dag, en vanlig lett motorsykkel, og det er kanskje verre enn en firehjulsmotorsykkel. Jeg lurer litt på hvordan statsråden ser på forslaget fra Senterpartiet, som bør være et godt kompromiss, der man ber om å vurdere og utrede muligheten. Jeg håper at statsråden vil se at det tross alt ikke er så farlig å la 16-åringer få kjøre ATV med grundig opplæring og grundige krav til sikkerhetsutstyr, som hjelm – at man kan få kontroll på de ulykkene vi har i dag.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-25:
Jeg har lyst til å følge opp Senterpartiets litt snodige holdning i saken om førerkort for eldre, sett i lys av at 18-åringer kan kjøre med 3,5 tonn på slep etter bilen sin i f.eks. 80 km/t, mens 80-åringer på bygda, hvor det er dårlige eller ingen kollektivtilbud, skal bli fratatt muligheten til å kunne ta seg en biltur til nærmeste lokale kjøpmann for å handle litt mat. Fremskrittspartiet støtter både 18-åringene og 80-åringene, men av en eller annen merkelig grunn støtter Senterpartiet ikke 80-åringene, bare 18-åringene. Det synes jeg er litt snodig. Senterpartiets ulogiske vingling når det gjelder førerkort og alder, stopper ikke her, men videreføres i saken om ATV for 16-åringer. I dag er det fullt mulig for en 16-åring med traktorlappen å kjøre ATV som er sperret på 40 km/t, men det er ikke noe krav til opplæring for å håndtere et slikt kjøretøy. Det er heller ikke noe krav til sikkerhetsutstyr, som bruk av hjelm. I tillegg er det et kjent problem at det er overraskende enkelt å justere litt på ATV-ene slik at de går betydelig raskere enn 40 km/t – dobbel hastighet uten problem. Summen av disse tiltakene for dagens ATV-kjøretøy og ATV-førerkortregler gjør at det faktisk er en betydelig sikkerhetsrisiko – som ministeren også har påpekt flere ganger i debatten i dag – ved at det er mange ulykker med ATV. Men det er dagens ATV-er, der det ikke er krav til opplæring, ikke krav til sikkerhetsutstyr og dessverre også veldig lett å justere på hastigheten. Dette ønsker Fremskrittspartiet å gjøre noe med. Det er nettopp derfor vi ønsker å innføre et eget ATV-førerkort for 16-åringer, med strenge krav til både teoretisk og praktisk opplæring, krav om bruk av hjelm og fartssperre. Det er faktisk noe vi er overbevist om vil føre til at man får kontroll på de ulykkene vi har i dag. Det er rart at flertallet i denne sal tydeligvis ikke forstår det, og det er rart at flertallet i denne sal bruker dagens regelverk som et argument for å stemme ned Fremskrittspartiets forslag, som faktisk ville vært et positivt bidrag til trafikksikkerheten for ATV og 16-åringer. En 16-åring kan i dag kjøre en motorsykkel på to hjul – to hjul kontra fire hjul – og man kan kjøre i over 110 km/t. I Norge er ikke det lovlig, men de lette motorsyklene går gjerne i 120 og 130 km/t, og det kan man kjøre i Sverige og Danmark. Det er betydelig tryggere med fire hjul enn med to hjul og med en lavere hastighet. Dessverre ser det ut til at flertallet ikke vil støtte Fremskrittspartiets forslag. Det synes vi er synd for trafikksikkerheten, som vi vet denne salen er veldig opptatt av. Derfor oppfordrer vi i stedet flertallet til å støtte Senterpartiets forslag, og vi håper at det kan bli vedtatt. Som ministeren selv sa, ønsker han å utrede først, og da bør det kunne være ufarlig å støtte Senterpartiets forslag.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-25:
Trafikksikkerhet er viktig. Det er vi alle opptatt av. Men vi er også alle opptatt av – det håper jeg i hvert fall – rettferdighet, likebehandling og livskvalitet, også for eldre. Det bør også alle være opptatt av. Flere eldre har måttet ta de testene på grunn av feil, rett og slett. Noen leger har misforstått og krevd at alle skal ta testen, uavhengig av mistanke om kognitiv svikt eller ikke. Det er klart at hvis man ser for seg eldre som ikke har gått på skolen siden før krigen, som blir stresset fordi legen står der med stoppeklokka, som blir stresset fordi det egentlig er en kognitiv teoretisk test og ikke en praktisk kjøretest, er det ikke så rart at de kanskje stryker på sånne tester. Det tror jeg flere av oss ville gjort. Så spørsmålet mitt er: Jeg håper ministeren vil si litt om dette: Hva vil ministeren gjøre for at de som har blitt fratatt førerkortet på feil grunnlag tidligere, skal få en ny mulighet? Det bør være enkelt å få til det, f.eks. ved en praktisk kjøretest.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-05-25:
Til Arne Nævra, som nevner dette med unge sjåfører, var det jo litt dette med prikkbelastningen, som er dobbel, heldigvis, og man har en prøveperiode. Man fant ut at hvis vi skulle få bukt med det store antallet trafikkulykker for ungdommen, måtte man enten øke aldersgrensen til 20 år – man snakket om det – eller få en prøveperiode på to år, slik at man fikk bevist overfor resten av samfunnet at man var skikket til å kjøre bil. Jeg tror det har vært et meget viktig opplegg for å få færre trafikkulykker. Så sier representanten Johnsen at det er en samling av mange tiltak. Det har han helt rett i, det er helt klart at det er en samling av flere tiltak. Og særlig dette med øvelseskjøring over en lengre periode: Man kan begynne å øvelseskjøre fra 16 år, for da har man mye mer rutine når man blir 18 år og skal kjøre alene. Det tror jeg også er en viktig årsak til at vi har fått ned ulykkesfrekvensen og alvorligheten når det gjelder de yngste. Så til de eldre. Det er ikke slik at alle leger sier: «Du er ikke skikket til å ha førerkort når du er 80 år.» De fleste får jo ha førerkortet videre. Men vi vet at sykdomsbildet og også kanskje reaksjonsevne og andre ting kan være en årsak til at man må vurdere å ta fra noen førerkortet – fordi man blir en fare både for seg selv og for andre. Historiene er helt klart mange. Da min mor kom opp i den alderen, måtte jeg ta fra henne bilen, og det var ikke enkelt. Vi var ikke gode venner da det pågikk. Arne Nævra var også inne på at pårørende får en stor belastning. Det er akkurat det jeg tror kommer til å skje, at pårørende blir enda sterkere pålagt å påse at mor eller far eller hvem det nå måtte være, er skikket til å kjøre bil, istedenfor at man er innom legen av og til og det blir sagt: «Ja, du er skikket, du får lov til å fortsette.» De fleste får jo den beskjeden når de går ut av legekontoret, og blir ikke tatt fra førerkortet hardt og brutalt.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-05-25:
Som saksordføreren sier, har vi slått sammen fire representantforslag i en debatt. Jeg vil, som saksordføreren, ta forslag for forslag for å vise Arbeiderpartiets mening. Først til forslaget om å avvikle prikkbelastningssystemet i trafikken med virkning fra 1. juli. Systemet med prikkbelastning ble innført for 17 år siden og er blitt evaluert to ganger siden innføringen. Ordningen virker etter hensikten. Den er preventiv, forutsigbar og enkel å forholde seg til for alle trafikanter, og det viktigste er at det bidrar til økt trafikksikkerhet. Så til Dokument 8:202 S for 2020–2021, om å gjennomføre vedtak om å oppheve kravet om helseattest for eldre bilførere. Her har Stortinget allerede gjort vedtak, og her er Arbeiderpartiet med på å presisere at vedtaket skal gjennomføres fra senest 1. august. Argumentasjonen har ikke endret seg siden vi behandlet saken sist. Når en person blir fratatt førerkortet på grunn av f.eks. demens, er det ikke alderen, men sykdommen som gjør det. Vi belaster i dag helsevesenet med å sjekke mange friske, oppegående folk på grunn av alder og ikke sykdom. Arbeiderpartiet mener at helsevesenet heller må få bruke tiden sin på dem som er syke, uavhengig av alder. Arbeiderpartiet er definitivt opptatt av trafikksikkerhet. I dag har vi en ordning med obligatorisk helseattest, og på tross av det finnes det sjåfører som ikke skulle hatt førerkort. Stortinget har, som sagt, gjort sitt vedtak. La oss heller bruke ressurser på en ordning som ikke er aldersdiskriminerende. Eldre er ikke overrepresentert i ulykkesstatistikken. Sverige og Danmark har ikke obligatorisk helseattest. Så til forslaget om å innføre førerkortklasse B1 for firehjulsmotorsykkel for 16-åringer. Det ville i så fall bety at kjøretøy i klasse B1 vil skille seg vesentlig fra de ATV-ene som er registrert som traktor eller moped. Arbeiderpartiet støtter derfor ikke dette forslaget. Så til det siste forslaget, Dokument 8:203 S for 2020–2021, som går på å tillate at bestått førerkort klasse T og B skal gi rett til førerkort klasse BE. Det er store forskjeller i tillatt hastighet for de to førerkortklassene, henholdsvis 40 og 80 km/t. Det vurderes i tillegg nå en regelendring for å tillate hastigheter opp til 100 km/t for førerkort i klasse BE. I tillegg har Norge gjennom EØS-avtalen forpliktet seg til å følge EUs førerkortdirektiv, og det gjør det også umulig. Så dette forslaget støttes heller ikke av Arbeiderpartiet.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-25:
Svaret er at det er så fort som mogleg. Da me gjekk frå denne salen 9. februar, sette me i gang eit arbeid for å greie ut konsekvensane av det vedtaket som vart gjort her, og sjølvsagt med den intensjonen å følgje det opp så fort som mogleg. Det gjer me i samarbeid med helsemyndigheitene og samferdselsmyndigheitene. Det er òg ei teknisk side ved dette, og det er Statens vegvesen som har systemet. Så oppfatta eg òg, som eg siterte for ikkje så lenge sidan frå talarstolen, at stortingsfleirtalet er opptatt av at det finst rutinar og ordningar som gjer at dei som ikkje er skikka til å køyre bil, blir fråtatt førarkortet. Dette er understreka i ein fleirtalsmerknad. Det finst òg utfordringar i den samanhengen. Eit eksempel er dei mange eldre som ikkje oppfyller helsekrava, men som i dag lèt førarkortet gå ut utan at det blir gjort noko formelt vedtak. Me må unngå at desse igjen kan ha førarrett utan at helsekrava er dokumentert oppfylte.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-25:
Eg synest representanten Sverre Myrli seier det veldig godt. I Sverige og Danmark har dei eit regelverk for å ta ut dei som ikkje er skikka til å køyre. Me har ein helseattest i Noreg. Skal den forsvinne, må nok me også ha noko anna for nettopp å oppfylle dette, at det ikkje skal vere sånn. For eg trur ingen av oss ønskjer at nokon som ikkje er skikka til det, skal køyre bil. Derfor er det, meiner eg, viktig at me gjer både det forvaltningsmessige og det trafikksikkerheitsmessige arbeidet før dette vedtaket blir oppfylt. Men eg tar ikkje ein omkamp om saka. Stortingsfleirtalet har sagt at helseattesten skal bort. Me jobbar for at den skal bort, og me har jobba så fort som mogleg. Så forstår eg at stortingsfleirtalet er utolmodig. Det er eg òg, for eg ønskjer å følgje opp dei vedtaka som er gjorde, og eg har ikkje lyst til at det skal vere nokon tvil – når eg går frå denne salen i dag, er det for å følgje opp det vedtaket. Eg håper at eg har gjort mest mogleg innan 1. august, men eg kan ikkje love at alt er gjort.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-25:
Me hadde ikkje greidd ut denne saka da ho kom til behandling i Stortinget. Me gav svar ut frå den kunnskapen og kompetansen me hadde, men me hadde ikkje gjort ei utgreiing da Stortinget gjorde vedtaket 9. februar. Men det gjekk me i gang med like etterpå. Det var representanten Bård Hoksrud som stilte meg spørsmål om me var i gang, og da var me i gang. Me hadde ein dialog med helsemyndigheitene for å følgje opp dette. No må me sjå bl.a. på kva som er regelverket i Sverige og Danmark, kva det er som gjer at dei får følgt opp dette sjølv om dei ikkje har helseattest. Ønsket vårt er at me skal kunne følgje opp dette vedtaket med både god trafikksikkerheit og god forvaltning. Det er intensjonen min. Eg går herfrå med eit ønske om å gjere mest mogleg innan 1. august, men eg synest det er vanskeleg å gi ein garanti i eit så stort og omfattande spørsmål, som er komplekst.