trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Eg har lyst til å seie at når me har løyva pengar til Avinor, er det først og fremst flyplassane i Nord-Noreg og i Distrikts-Noreg det kjem til gode. Det er nettopp flyplassane i Distrikts-Noreg som treng støtte for å ha vidare drift. Den støtta me gav til Avinor, var ei betydeleg støtte til Nord-Noreg, og ikkje berre til Nord-Noreg, men til Vestlandet og Sørlandet og i realiteten ikkje til Gardermoen, som går med overskot av seg sjølv. Så ei støtte til Avinor er ei støtte til Distrikts-Noreg. Så er det heldigvis ikkje slik som representanten Slagsvold Vedum seier. Me gir støtte til Hurtigruten. Me gir faktisk 856 mill. kr i statleg støtte til Hurtigruten kvart einaste år. Denne støtta har me ikkje rørt, sjølv om ein no har gått ned frå elleve båtar til to båtar i denne perioden. Ein har òg gått ned frå å gå frå Bergen til Kirkenes til å gå frå Bodø til Kirkenes, utan at me har tatt ei einaste av dei 856 millionane. Det er òg sånn at dersom me hadde valt å auke beløpet til Hurtigruten, ville dette møtt statsstøtteregelverket knytt til ESA, og det kunne blitt eit problem for Hurtigruten. Eg er stolt over Hurtigruten. Det er eit fantastisk tilbod, som eg rett nok sjeldan, men enkelte gonger har fått lov til å oppleve sjølv. Det kjem me til å jobbe med å få i gang igjen. Men me må ikkje stille oss på den måten at me set Hurtigruten i ein vanskeleg situasjon. Me har altså ei støtte i dag på 856 mill. kr, sjølv med eit betydeleg lågare tilbod enn det som ligg i kontrakten mellom Samferdselsdepartementet og Hurtigruten.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Obligasjonslånsordninga er det finansminister Jan Tore Sanner som har ansvaret for. Det må eventuelt vere han som ser på den ordninga. Me har diskutert luftfart, og no diskuterer me Hurtigruten, og det er jo slik at dette har vore ein heilt spesiell situasjon for Hurtigruten og for flybransjen, og det offentlege har verkeleg stilt opp i denne situasjonen. Det er jo slik at ein gjekk frå elleve båtar til to båtar utan at me har tatt nokon av dei 856 millionane. Det er òg slik at me i realiteten seier til alle bransjar i den situasjonen at det offentlege stiller opp, men eigarane må òg stille opp. Det er eit britisk investeringsselskap som eig Hurtigruten, og det er naturleg at dei òg stiller opp. Det er òg naturleg at dei som har gjeld i desse selskapa, stiller opp, slik som me har kravd for flybransjen. Men det offentlege har så absolutt stilt opp ved nettopp å fortsetje med løyvingar, sjølv med eit redusert tilbod.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Eg synest den ordninga me har for Hurtigruten i dag, er god, og eg trur det gjer at dei har moglegheit til òg å auke tilbodet. Men eg er veldig redd for å setje Hurtigruten i ein situasjon der dei må tilbakebetale pengar. Det er inga god løysing, og det ansvaret må eg vareta. Me har jo no vore med på å utvide og forbetre FOT-tilbodet. Det er kjempeviktig. Eg trur òg at viss me ser Noreg under eitt, samanlikna med så å seie alle andre land i Europa, så kjem me relativt sett betre ut på både fly- og kysttilbodet enn dei andre. Mitt ønske og mål er at Hurtigruten skal auke sin kapasitet. Det trur eg dei har gode moglegheiter til, nettopp fordi mange av oss ønskjer å feriere i vårt eige land, og vi har ikkje så mange valmoglegheiter. Hurtigruta er eit strålande eksempel på korleis ein kan ha ein god ferie i sitt eige land, og da trur eg òg at me får moglegheit for fleire avgangar med hurtigruta. Det er mitt sterke ønske.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Regjeringa har veldig tydeleg sagt at me ønskjer å sjå transportsystema i Nord-Noreg under eitt. Derfor kjem me med ei eiga konsekvensutgreiing for å gjere nettopp det. Det finst i dag ei utgreiing knytt til Nord-Noreg-banen, men der beløpa varierer veldig. Eg vil seie at det grunnlaget som Stortinget eventuelt skulle gjort eit vedtak på i går, ikkje ville vore eit godt nok grunnlag for å gjere eit vedtak. All erfaring har jo vist at om ein ønskjer å gjere reelle utbyggingar, må grunnlaget vere til stades. Det er mange som kjempar for ein Nord-Noreg-bane, men det å gå for den typen vedtak som blei lagt fram i går, er eigentleg å gjere den typen investeringar ei bjørneteneste, fordi da må det vere ei skikkeleg utgreiing. Skal me bruke hundrevis av milliardar kroner, må det ikkje vere usikkerheit knytt til kva det i realiteten vil koste. Det er mange gode prosjekt i Nord-Noreg, og dei skal me sjå på.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Me hadde ein god dialog med Hurtigruten da det som i realiteten var ei nedstenging av landet, skjedde 12. mars. Da blei me einige om at det var naturleg at me prioriterte det området der Hurtigruten var mest kritisk. Derfor blei me einige om eit anløp frå Bodø og nordover til Kirkenes. Sjølv med eit tilbod der berre to av elleve båtar gjekk, så var trafikken i denne perioden veldig liten. Da NRK var til stades, var det fire passasjerar om bord. I snitt har det da altså lege mellom null og 20 passasjerar i dei første månadene det tilbodet var slik. Derfor har ikkje me meint at det å presse på for eit auka tilbod i den perioden har vore riktig. Men no vurderer jo Hurtigruten på eige initiativ å auke tilbodet. Det er eg glad for, og eg håpar at mange vil reise med Hurtigruten. Det er mi oppfordring. Det trur eg vil bli eit godt ferietilbod, og det blir ein vinn-vinn-situasjon. For Hurtigruten er viktig som eit turistmål, men òg for kritisk infrastruktur i vårt land.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Grunngivinga for å innføre EUs fjerde jernbanedirektiv og -pakke er at me trur det vil gjere jernbanen i Noreg betre. Jernbanen kryssar landegrenser. Det å få ei harmonisering av både sikkerheitssystem og andre delar, det å kunne kjøpe billettar over landegrensene, er positivt. Dette vil òg gjere at vi vil kunne senke kostnadene. Det er veldig bra. Da vil fleire av oss kunne reise billegare med jernbanen. SV, som eg opplever er eit veldig positivt jernbaneparti, bør eigentleg heie dette fram. Det har vore ein debatt i Noreg knytt til konkurranse og konkurranseutsetjing. Eg skal ikkje dra inn alt om det, men eg har lyst til å påpeike veldig tydeleg at det òg vil vere opningar for direktetildelingar av trafikk til enkelte selskap, sånn som det var i Noreg tidlegare, dersom det er ei særskild grunngiving for det. Det er ikkje noko problematisk med EUs fjerde jernbanepakke. Det er klart at ein gir ei viss myndigheit her, men som representanten Nævra òg sa, er ho veldig avgrensa. Det er på eit teknisk område, og me har full sikkerheit for vår eigen jernbane vidare. Me har alle moglegheiter til å trekkje i bremsen viss me meiner det er behov for det. Her får me eigentleg ei forbetring av jernbanen. Me får ei harmonisering. Me får lågare kostnader. Og for dei som er opptatt av konkurranseelementet: Viss det er ei god grunngiving for det, kan me òg ha direktetildelingar, sånn som det var tidlegare. Eg legg òg merke til at fagmiljøa som ser på dette, er veldig positive til denne pakken.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Eg har bedt Justisdepartementets lovavdeling kome med ei eiga utgreiing om dette. Ho vil kome i løpet av ein til tre veker. Det er det vi forventar. Da får vi svar på nettopp det. Eg skal ikkje seie om eg tar lett på det juridiske, men eg har halde meg til det breie kompetansemiljøet regjeringa har på dette, som slår fast det me har sagt om denne saka i proposisjonen. For debatten sin del tenkjer eg det er viktig at Lovavdelinga kjem. Som alltid gjer dei ei sjølvstendig vurdering, uavhengig av politisk myndigheit. Da får me vurderinga av kor inngripande dette er. Men alle dei juridiske råda eg har fått, er at dette er lite inngripande, og det er den føringa me har lagt til grunn for behandlinga i Stortinget.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Det er Stortinget som bestemmer når dei vel å behandle denne typen saker, men det er ikkje eit problem at dei vel å behandle saka til hausten. Det er faktisk i tråd med den kutymen me har, at me òg ber om ei eiga, sjølvstendig vurdering frå Lovavdelinga. Det har i dei fleste saker skjedd etter at saka har kome til Stortinget, òg ved tidlegare diskusjonar knytte til behandlinga her. Den kutymen me følgjer no, er i tråd med tidlegare behandlingar i samanliknbare saker. Eg er opptatt av at det ikkje er mine juridiske vurderingar her. Det er vurderingane til dei beste fagfolka våre, og her vil Stortinget få Lovavdelinga si eiga vurdering. Dei gjer ho sjølvsagt på eit sjølvstendig grunnlag, og det er den vurderinga ein bør leggje til grunn. Men eg har ingen grunn til å tru at det vil bli nokon andre råd enn dei som ligg til grunn i proposisjonen. Det er altså dei beste fagfolka våre som har gjort vurderinga, og eg vel å stole på dei.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Det har vore dialog med Justisdepartementets lovavdeling i utarbeidinga av denne proposisjonen. Det som no kjem, er ei eiga, sjølvstendig vurdering frå dei. Det er òg heilt i tråd med den typen føringar som har vore i denne typen saker tidlegare, og det er å følgje praksisen som har vore for Stortingets behandling. Stortinget vil kunne behandle sakene uavhengig av kva konklusjon som skulle kome frå Lovavdelinga. Den gjeld berre kva slags fleirtal som krevst ved dei ulike føringane. Stortinget har all myndigheit til å ta ei avgjerd same kva Lovavdelinga skulle seie, men me legg opp til eit alminneleg fleirtal fordi dette er lite inngripande. Eg har bedt om å få ei eiga vurdering frå Lovavdelinga. Den kjem sjølvsagt til Stortinget. Eg var godt kjend med at Stortinget har valt å behandle denne saka til hausten. Det er frå min ståstad heilt uproblematisk.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Eg er glad for det store engasjementet som er i Stortinget for luftfarten – det har kome mange spørsmål. Førre gongen eg var i spontanspørjetimen, det er no 15 år sidan, var eg saman med statsministeren. Slik var ordninga den gongen. Da fekk eg ingen spørsmål. Ein mann bak meg skreiv: Med pappa på jobb.(Munterheit i salen) Det var formuleringa fordi eg ikkje fekk spørsmål den gongen. Det er desto betre og større engasjement i dag. Eg er glad for at ein har merksemd om luftfarten. (Munterheit i salen) Det er ei heilt spesiell krise me har. Me har no sikra at flyselskapa har moglegheit for å kome seg gjennom denne krisa, i godt samarbeid med Stortinget. Så har me no bygd opp eit minimumstilbod, me har òg kome med ekstra løyvingar til dei ikkje-statlege lufthamnene, og me har sikra ei garantifasilitetsordning på 6 mrd. kr. Utfordringa er å kome tilbake til ein meir normal situasjon. Da er me villige til å gå i dialog med flyselskapa for å gjere enda større kjøp, men me veit jo òg at me må få konkurransen i den norske marknaden opp å gå. Eg trur det er veldig viktig ikkje å gjere det slik at me skal få statlege kjøp på ruter som i realiteten fungerer godt i ein marknadssituasjon – det trur eg ingen i denne salen ønskjer. Men det er da spesielt viktig at me no har ei merksemd rundt dei delane av luftfarten me er heilt avhengige av. I Distrikt-Noreg, og spesielt i Nord-Noreg, er me heilt avhengige av luftfarten. Derfor ser me no på korleis me kan auke minimumstilbodet, korleis me kan få fleire FOT-ruter på plass, og ikkje minst korleis Widerøe kan få sine kommersielle ruter i drift i større grad.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Det er heilt riktig som representanten Myrli seier: Avinor har eit program for investeringar. Slik me ser det, har dei gjort veldig få endringar på det. Dei har oppretthaldt investeringar. Som eksempel kan eg nemne Tromsø lufthamn, Bodø lufthamn og planane som er der, og Kristiansund. Alt det arbeidet har dei no fortsett i denne situasjonen. Avinor valde å ha ei mellombels stenging av åtte lufthamner. Stokmarknes er allereie opna igjen, og dei andre vil bli opna innan kort tid. Da vil alle lufthamner som er i Avinor-systemet, igjen vere opna. Det er i seg sjølv veldig bra for å få eit større rutetilbod og for å løfte det vidare framover. Me jobbar no med fortast mogleg å kome tilbake til ein normalsituasjon. Men da bør me òg kome tilbake til ein situasjon der me ikkje har så stor offentleg støtte til ruter som kan ha kommersiell drift.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Når det gjeld den europeiske standarden, går det på kapasitet om bord i kvart fly. Den retteleiaren me har i Noreg, er ekstra krevjande – for å bruke det uttrykket – når det gjeld Widerøe, for dei kan berre ha 50 pst. kapasitet. Norwegian og SAS kan ha 66 pst. kapasitet. Den norske rettleiaren gjeld inntil me eventuelt harmoniserer med den europeiske. Det er helsemyndigheitene sin jobb å sjå på det. Men eg trur me alle er tente med at det opplevast trygt å fly. Det trur eg òg er grunnlaget for å få fleire til å fly. Eg legg merke til behovet for direkteflygingar frå Kirkenes til Oslo og frå Alta til Oslo. Det er noko me jobbar med, og eg håpar at det er noko me kan få på plass innan kort tid.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Det vedtaket er i realiteten følgt opp. Torp var ikkje nemnd i det vedtaket. Der var det ikkje-statlege lufthamner som var nemnde. Det som var grunnlaget for at Haugesund fekk den behandlinga, var at me hadde eit minimumstilbod som me skulle ha. Haugesund var ein del av det tilbodet – det var ikkje Torp på det tidspunktet. Me er no gått over i ein annan fase. Som eg òg sa: Me hadde åtte statlege lufthamner som me mellombels stengde ein periode. Dei blir opna frå 1. juni. Mitt ønske er no å få alle lufthamner i Noreg opp å gå igjen. Det er noko me vurderer og ser på, men for å vere tydleg på det: Oppmodingsvedtaket er følgt opp i revidert nasjonalbudsjett, der me la fram våre føringar for det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Eg takkar for spørsmålet. Det er jo viktig for regjeringa å sikre at me har eit godt rutetilbod for lokale passasjerar som reiser mellom Bergen og Kirkenes. Hurtigruta er jo veldig viktig for oss som transportmiddel og er spesielt viktig i den nordlegaste delen av ruta. Dette blir i dag sikra gjennom ein kontrakt der me betaler 856 mill. kr til Hurtigruten Cruise AS. Som representanten Gjelsvik seier, går det no berre to av elleve båtar, og dei går i realiteten frå Bodø til Kirkenes. Det som har vore vår fleksibilitet, det me har bidrege med, er at me har sagt at trass i at rutetilbodet går frå elleve til to båtar, har me valt å behalde utbetalinga i tråd med den kontrakten me har. Me har ikkje gått ned på kontrakten, me betaler framleis 856 mill. kr i året. Så har Hurtigruten tatt kontakt med Samferdselsdepartementet, der dei har bedt om eit statleg kjøp på kvar enkelt båt ein aukar med. Det har me sagt nei til, og det kjem av at me òg statsrettsleg, ut frå ei statskjøpsgrunngiving, er bekymra viss me vel å gi ytterlegare statstilskot. Hurtigruten har tatt ei kommersiell avgjerd om å marknadsføre og selje billettar til seglingane sine frå 15. juni. Det er eg veldig glad for. Eg meiner òg at skal ein feriere, skal ein få ei flott oppleving, er hurtigruta så absolutt noko å velje. Me har da valt å seie at me står ved kontrakten sjølv om tilbodet er betydeleg redusert i dag. Det har vore vårt tilbod. I tillegg til det har me dekt veldig mykje av permitteringskostnadene som Hurtigruten har hatt. Dei har nytt godt av den gode ordninga som er. Men me meiner det ikkje er riktig å gå inn med ytterlegare statlege kjøp for den strekninga som gjeld her. Me meiner at tilbodet frå staten – med den kontrakten som er der i dag – er det riktige, og det har me gitt svar på til Hurtigruten.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Risikoavlastning – det er riktig, men det vil nok likevel bli sett på som statleg kjøp. Det Hurtigruten har bedt om, er at eit statleg kjøp på sjøtransportteneste på kystruta Bergen–Kirkenes blir auka med inntil 12,5 mill. kr per månad for kvart skip som blir sett i drift. Det er det dei har skrive i søknaden sin til oss. Det vil nok bli sett på som statlege kjøp. Så er eg opptatt av at det offentlege har stilt opp, og me har verkeleg stilt opp, me har altså ein kontrakt på 856 mill. kr. Sjølv med reduksjonen frå elleve til to skip, og dei to skipa går berre frå Bodø til Kirkenes, har me likevel valt å halde oss til den rause kontrakten. Eg er opptatt av at det offentlege skal stille opp, slik me verkeleg har gjort både når det gjeld Hurtigruten, fly og jernbane. Men det er òg slik at eigarar, dei som har gjeld i den typen selskap, òg må stille opp i denne situasjonen. Det gjeld for Hurtigruten, for fly og for jernbane.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Det er fordi det vil vere ein risiko med ytterlegare statlege kjøp, og då tenkjer eg opp mot statsstøtteregelverket me skal halde oss til. Hurtigruten er òg i ein konkurransesituasjon frå 1. januar 2021. Da er det viktig at me ikkje set oss i en situasjon der me gir støtte til Hurtigruten og dei må betale tilbake den støtta. Situasjonen er ekstraordinær, men alt tyder på at no vil Hurtigruten ha moglegheit til å få ein større flåte i gang, òg på kommersielt grunnlag, i tråd med den annonseringa som Hurtigruten no er i gang med. Eg vil sterkt anbefale alle å ta ein tur med hurtigruta denne sommaren. Det gjer at me sjølvsagt får ein viss form for cruisetrafikk, som hurtigruta òg er, men ikkje minst betyr det mykje for den lokale trafikken å få hurtigruta i gang igjen. Det er med på å hjelpe viss ein brukar dette tilbodet i sommarferien.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2020-05-27:
På Østlandet er Torp bare overgått av Oslo lufthavn Gardermoen i antallet passasjerer og aktivitet. Med sine drøyt to millioner passasjerer årlig er den viktig ikke bare for regionen, men også for den samfunnskritiske beredskapen. Lufthavnen er en del av beredskapen for ambulanse og donorflyging samt viktig for regionens brannberedskap hva gjelder brannfly. Torp lufthavn er også avgjørende viktig for at Widerøe skal kunne fly sine kommersielle flygninger, fordi de har sin base nettopp på Torp. Jeg vil sitere fra et anmodningsvedtak fra den 7. april i år: «Stortinget ber regjeringen så snart som mulig, og senest innen utgangen av april, komme tilbake med et forslag til hvordan ikke-statlige lufthavner kan sikres videre drift.» I tillegg ble Torp spesifikt nevnt i denne salen. Mitt spørsmål blir da: Synes statsråden at det var vanskelig å forstå Stortingets vedtak, siden regjeringen unnlot å følge opp Stortingets intensjon?
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-27:
I de nordligste delene av landet er fly den eneste kollektivløsningen. Der er verken trikk eller tog et alternativ. I dagens situasjon, når flyselskap er pålagt å fly med redusert kapasitet på grunn av smittevernregler, er det få eller ingen flyruter i de nordligste delene av landet som er kommersielt lønnsomme. Det er også for få ruter til og fra Sør-Norge. Samtlige bedrifter nevner manglende flytilbud som den største utfordringen for å holde hjulene i gang og sikre arbeidsplasser og verdiskaping. Et samlet Troms og Finnmark fylke har bedt om at bl.a. flytilbudet til stamflyplassene Kirkenes og Alta blir prioritert. Øst-Finnmark regionråd, Vest-Finnmark regionråd, LO, NHO og næringslagene har tatt saken opp med samferdselsministeren i eget brev datert 13. mai. På bakgrunn av det uttalte statssekretær Ingelin Noresjø til NRK at statsråden skulle se på saken. Har statsråden fått sett på saken, og er regjeringen klar for å kjøpe flere flyruter, som næringslivet og et samlet Nord-Norge etterspør? Kan statsråden redegjøre for regjeringens begrunnelse for at Finnmark ikke ble prioritert da fornyelse av avtalene med flyselskapene om kjøp av tjenester ble inngått?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2020-05-27:
Nå er noen av de tiltakene som Senterpartiet har kjempet for, midlertidig innført av Stortinget, f.eks. lavere moms, fjerning av flypassasjeravgiften og kompensasjon til kjøp av ruter. Likevel er det rødt, rødt, rødt når jeg prøver å få tak i fly tur-retur Oslo–Brønnøysund. Det er ingen ledige fly. Det er arbeidsfolk som bruker to døgn for å komme seg til og fra jobben i Finnmark, og som tidligere nevnt: Lillian på 89 år bruker seks ganger så lang tid på å komme seg til og fra sykehuset. Så tenker jeg: Er det akseptabelt at syke og gamle og næringslivet skal slite så lenge før ordningene kommer på plass? Hvor lang tid skal det ta? Og vil disse ordningene, som Senterpartiet tidligere har frontet, vare i ettertid også?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2020-05-27:
«NVE har beregnet risikoen for vårflom med alvorlige skader til å være 95 pst. i Nord-Norge. Eksempelvis gikk det et omfattende skred ved Drevja i Vefsn på Helgeland som NVE anslår til 100x150 meter og seks meter dypt. Hva gjør regjeringa for å sikre beredskapen i denne alvorlige situasjonen?»
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2020-05-27:
I Nordland er de store vassdragene spesielt utsatt, Vefsna, Ranelva, Beiarelva og Saltdalselva. Med bakgrunn i behov og tiltak er Nordland tildelt 9,5 mill. kr av rammen på 100 mill. kr. Det er akkurat det Saltdal kommune har bedt om, 9 mill. kr, og de har fått ca. halvparten. Beiarn har fått ca. en tredjedel av det de ba om. Det de har bedt om, ser ut til å være veldig mye mindre enn det de har fått. Jeg lurer på: Hva er egentlig behovet som er omsøkt fra nordlandskommunene, og hva betyr det helt konkret at merverdiavgiften blir kompensert, skal trekkes ut av tildelingsbeløpet?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2020-05-27:
Å forebygge flom er viktig, og det er billigere enn å reparere i ettertid. Det er stor fare for bebyggelse, vei og jernbane og matjord mange steder. I Saltdalen kan eksempelvis E6 vaskes bort. Så de 9 mill. kr som jeg nevnte at kommunen har søkt om, er til slike akutte krisetiltak for å unngå at viktige veier vaskes vekk. I Kvam er det brukt 150 mill. kr for å sikre Kvamselva mot flom. Hvis man ser det i relasjon til den store flomfaren i Nord-Norge, hvor mye penger ser ministeren for seg at regjeringa trenger å ha en visjon om for å møte dette scenarioet?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-05-27:
I Nord-Norge er det stor vekst i både næringsliv og reiseliv, og potensialet for næringslivet, særlig innenfor sjømat, er enormt. Det det derimot er mangel på, er god infrastruktur. Mens man andre plasser i landet bygger firefelts motorvei og jernbane parallelt, står det trailere i kø på mange av de smale veiene og flaskehalsene i Nord-Norge. I går var Nord-Norge-banen oppe til behandling. Den ble dessverre nedstemt. Nord-Norge-banen har vært utredet i over hundre år. Det er ikke rart at folk i Nord-Norge nå er utålmodige. Fra sør til nord i Norge er folk positive til utbygging av en Nord-Norge-bane. Det viser meningsmålinger utført av VG i fjor. Jeg har lyst til å utfordre statsråden på om det er politisk vilje i regjeringen til å prioritere en Nord-Norge-bane inn mot neste NTP.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Vi skal tilbake til hovedspørsmålet og til Hurtigruten, ettersom Hurtigruten må kunne sies å være livsnerven for folk og bedrifter langs kysten, som operatør av kystruten mellom Bergen og Kirkenes. Nå ligger skipene til kai, bortsett fra to skip – som samferdselsministeren også orienterte om – som trafikkerer strekningen Bodø–Kirkenes tur-retur, og der anløpsstedene nå har anløp hver tredje dag. Det er ganske dramatisk å gå fra anløp hver dag til hver tredje dag, og dette medfører store utfordringer for folk og bedrifter. Fiskeeksportører melder om store utfordringer – det er fersk fisk som skal ut til markedet – og hurtigruteekspeditørene melder om store utfordringer. Spørsmålet mitt dreier seg altså ikke om de store linjene for Hurtigruten, men om Hurtigruten som operatør av kystruten. Er det aktuelt for staten å øke det rutetilbudet som Hurtigruten nå trafikkerer som operatør av kystruten?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Nå bestemte Stortingets transportkomité i går at den fjerde jernbanepakken skal behandles i Stortinget i oktober. Hvis samferdselsministeren ikke var orientert om det, er han i alle fall det nå. Dette koker ned til om det som er foreslått i fjerde jernbanepakke, er lite inngripende eller mer enn lite inngripende. Er det mer enn lite inngripende, kan faktisk ikke Stortinget vedta fjerde jernbanepakke, fordi det er snakk om myndighetsoverføring til et organ der Norge ikke er medlem. Jeg hørte samferdselsministeren si at Justisdepartementets lovavdeling ikke har vært inne i bildet, eller at de i hvert ikke har noen egen uttalelse så langt, og at han har bedt om det nå. Jeg forutsetter at det er en uttalelse som vil bli gjort kjent for Stortinget, og at den da må gå inn på problematikken om det er lite inngripende eller ei. Ved behandlingen av tredje energimarkedspakke og ACER-saken var det i selve proposisjonen henvist til Justisdepartementets lovavdeling. Hvorfor har ikke samferdselsministeren gjort det i spørsmålet om fjerde jernbanepakke?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Nå tar vi til og med hensyn så jeg ikke smitter meg selv!(Munterhet i salen) Det må være å ta smittevernhensyn, det! (Munterhet i salen) Luftfarten er helt avgjørende for folk og næringsliv i Norge. Mange steder er flyplassen og flyruta det eneste kollektivet transporttilbudet. I tida vi nå har vært igjennom, har Widerøe til tider vært det flyselskapet i Europa som har hatt flest passasjeravganger, noe jeg tror også samferdselsministeren nevnte tidligere i dag. Widerøe har nå altså til tider vært Europas største flyselskap. Det sier noe om hvor viktig luftfarten er i Norge. Mange andre steder, i Norge og i mange andre europeiske land, finnes det ofte alternative transportformer. Det er det mange steder i Norge som ikke har. Flyselskapene våre har nå enorme utfordringer. Avinor har permittert flere hundre ansatte. Bedrifter og ansatte i bedrifter direkte eller indirekte tilknyttet luftfarten har det nå tøft. Kommuner som har mange bedrifter og mange ansatte tilknyttet luftfarten, har det tøft. Haugesund lufthavn sliter. Der er det vel nå en løsning på gang, og bra er det. Så vidt jeg vet, har Stord Lufthamn innstilt alle ruteflygninger, og Sandefjord Lufthavn Torp har store utfordringer, noe vi også har hørt tidligere i dag. Spørsmålet mitt til samferdselsministeren er rett og slett: Hva er samferdselsministerens plan for gjenreising av norsk luftfart?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
I Norge har vi et storartet luftfartssystem. Vi kaller det ofte et solidarisk luftfartssystem. Litt forenklet kan vi si at de store flyplassene finansierer de små, noe som gjør at vi – i en normal situasjon i alle fall – har daglig rutetrafikk på 40–50 flyplasser i Norge. Det er veldig bra, men den modellen har nå store utfordringer, rett og slett fordi Avinor har store økonomiske utfordringer. Jeg vil gi anerkjennelse til regjeringa for det som kom av tiltak og økonomisk støtte til Avinor – det var helt riktig og avgjørende – men det hjelper bare en stund. Det er store utfordringer i Avinor. Avinor skal drifte flyplasser, men de har også store investeringer på gang for å gjøre flyplasstrukturen i Norge enda bedre. Spørsmålet mitt er: Hva slags dialog har samferdselsministeren med Avinor, og hvilke løsninger på Avinors utfordringer ser han for seg?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-27:
Skal Norge miste kontrollen over sin egen jernbane? Det er det store spørsmålet som forbundene som organiserer jernbanefolk, stiller seg i disse dager. Dette er også SV og hele opposisjonen her i salen bekymret for i forbindelse med proposisjonen om å innlemme jernbanepakke IV fra EU i norsk lov og rett. Dette har gått gradvis. Gjennom EØS har Norge godtatt den ene pakken etter den andre. Først skilte ansvaret for skinner og tog lag, så kom anbudsutsettelse av godstrafikken, og så kommer altså denne siste pakken, pakke nr. IV, som gjør det obligatorisk å anbudsutsette persontransport med tog på norske jernbanestrekninger. Den borgerlige regjeringa har vært tidlig ute, tidligere enn nødvendig, gjennom den såkalte jernbanereformen. Det er mye å si om den reformen og det å dele opp ansvaret for jernbanen i utallige selskaper som skal kjøpe og selge tjenester til hverandre i beste «public management»-ånd, der jernbanen anbudsutsettes og delvis privatiseres, men med jernbanepakke IV blir dette obligatorisk. Det er ingen vei tilbake. EØS-samarbeidet er basert på et såkalt topilarsystem: en EFTA-pilar og en EU-pilar. Det vil si at viktige myndighetsoverføringer fra norske myndigheter til Europa skal skje gjennom EØS-pilaren – EFTA-pilaren – ikke EU-pilaren, der er vi ikke medlem. I denne saken er dette prinsipielt forlatt ved overføring av myndighet over jernbanen til EU-organer. Det er det som framgår av proposisjonen. Dette mener regjeringa skal gå fint, for det er lite inngripende, som det heter. Da kan nemlig Grunnloven § 26 andre ledd brukes. Spørsmålet mitt til statsråden er egentlig to spørsmål i ett: Hva er begrunnelsen for at han ikke vil reservere seg mot jernbanepakke IV nå, og hva er den avgjørende begrunnelsen for at topilarprinsippet nå er valgt bort?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-27:
Jeg takker for det svaret, men jeg synes statsråden tar veldig lett på dette. For det aller første kan ikke strekninger tildeles direkte. Det er altså unntak som er så små og så ubetydelige at det ikke er verdt å henvise til dem i det hele tatt. Så er det dette med topilarsystemet. Jeg tror statsråden tar veldig lett på det juridiske i dette og på det å pense norske tog inn på EU-sporet. Kristelig Folkeparti har jo hele tiden henvist til topilarsystemet. Kristelig Folkeparti er kanskje EØS-partiet framfor noe. Jeg vet også at statsråd Hareide sjøl har henvist til dette topilarsystemet gjentatte ganger. Professor i offentlig rett Christoffer Eriksen har laget en viktig juridisk betenkning rundt dette på oppdrag fra Jernbaneforbundet og Lokomotivmannsforbundet. Han skriver at innlemmelse av den fjerde jernbanepakken vil «medføre at EUs jernbanebyrå gis myndighet til å treffe bindende vedtak overfor private rettssubjekter i Norge». Det gjelder også andre overføringer. Så er spørsmålet: Er dette lite inngripende? Synes statsråden fortsatt at dette er lite inngripende, og hvorfor har ikke Justisdepartementets lovavdeling kommet med en uttalelse? Det er et viktig spørsmål.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-27:
Jeg synes det er litt underlige svar fra statsråden. Han vil komme med en uttalelse fra Lovavdelingen etter at proposisjonen er framlagt. Det er en underlig rekkefølge. Normalt vil det i en proposisjon være henvist til Lovavdelingens uttalelse. Vi har ikke sett den. Nå har vi sendt seks konkrete spørsmål fra komiteen til statsråden, som han må svare på, og som vil opplyse komiteen. Komiteen har fått flere betraktninger, både fra Stortingets egne eksperter og direkte fra professor Eriksen. Det har sjølsagt gjort komiteen ganske betenkt. Det er vel ingen hemmelighet at flere framtredende medlemmer i komiteen også gjennom mediene har signalisert en utsettelse av behandlingen av dette til høsten – nettopp på grunn av juridiske betraktninger. Spørsmålet mitt er: Kan statsråden vurdere å trekke proposisjonen tilbake og komme med en ny etter at juridiske betraktninger er gjort? Det har han god tid til.
Steinar Karlstrøm (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Det er mange som har flykapasitet i Nord-Norge og Finnmark på dagsordenen i dag, og det er ikke uten grunn. Jeg har erfart at statsråd Hareide er opptatt av denne problemstillingen, og at regjeringen har satt i gang flere tiltak. Fra Tromsø og sørover er det kjøpt ruter direkte til Oslo, men flyplassene i Kirkenes og Alta er utelatt i avtalen fra 20. mars. Flyene til Tromsø fylles opp av reisende som skal til Oslo, og Widerøe har ikke kapasitet nok til å ta unna passasjerene. Statsråden sier at dette vurderes fortløpende. Han har også tidligere i denne debatten sagt at det er snakk om å utvide med én rute fra Alta til Tromsø. Men dette er ikke nok. Det som etterspørres, er direkteruter til Oslo fra Kirkenes og Alta for å berge næringslivet. Da er mitt spørsmål: Kan statsråden bekrefte at han vil gjøre noe med dette, og vil den europeiske standarden som nå kommer på banen, være til hjelp for å øke kapasiteten?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Statsråden sa at han var glad for at han fikk mange spørsmål. Jeg ville satt pris på å få et svar. Situasjonen for lufthavner, f.eks. på Torp, har vært nevnt av representanten Myrli og andre. Jeg vil ta utgangpunkt i Torp når det gjelder dette. Der er stortingsvedtaket, vedtak 488, som det ble referert fra tidligere i dag, helt klart. Det ble presisert, bl.a. fra Sverre Myrli i løpet av debatten, at kompensasjonen ikke bare skulle gjelde Haugesund, som statsråden valgte å bruke tida si på i stad, da han ble spurt om Torp, og at det ikke bare skulle omfatte de generelle støtteordningene, men at det skulle være en særskilt ordning for å gi kompensasjon for de myndighetspålagte problemene som lufthavnene har. Det er jo vedtak som gjør at flytrafikken har gått ned. Gjennom et klart vedtak i Stortinget sier vi at de skal bli kompensert for det inntektsbortfallet de har, selvfølgelig fratrukket kostnader de har spart. Derfor blir spørsmålet mitt til statsråden: Vil statsråden følge opp Stortingets vedtak? Jeg spør altså ikke om Haugesund eller den generelle ordningen, men det konkrete vedtaket Stortinget har fattet.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-05-27:
Jeg skal komme statsråden for høyere utdanning til unnsetning, så han slipper å lese i morgendagens skisse at han har vært med sine to adoptivpappaer på jobb. Norge utdanner nå bare halvparten så mange leger som helsetjenesten trenger. Resten utdannes i utlandet. Det er en dårlig løsning for Norge. Derfor er Fremskrittspartiet tilhenger av at flere leger bør utdannes hjemme, og vi håper at regjeringen vil ha en offensiv tilnærming til dette spørsmålet i tiden som kommer, hvordan vi kan utdanne flere blant de yrkesgruppene som landet faktisk har behov for. Spørsmålet i dag skal imidlertid ikke handle om dem vi skal utdanne i framtiden, men dem som vi utdanner nå, som er i gang med utdanningen sin, men i utlandet. For noen dager siden kunne vi lese hos NRK om studenten Elin Trondsdatter Ottestad, som studerer medisin på et universitet i Budapest med flere hundre norske studenter. Da koronapandemien brøt ut, stengte universiteter og høyskoler i en rekke land dørene, og samtidig stengte flere og flere land sine grenser. Og regjeringen, ved Utenriksdepartementet, oppfordret alle norske borgere til å komme hjem. Nå begynner landet gradvis å lette på smitteverntiltakene og gjenåpne samfunnet, og flere utenlandske universiteter krever derfor at studentene nå framover må møte opp personlig for å få avlagt eksamen. UDs reiseråd er imidlertid fortsatt at norske myndigheter fraråder alle reiser, til alle land, som ikke er strengt tatt nødvendig. Det betyr at forsikringer ikke gjelder, og at mange ikke vil ta sjansen på å reise for å avlegge eksamen. Til NRK sa statsråden at studentene selv til syvende og sist må avgjøre om de skal dra eller ikke. Dette er en veldig passiv, defensiv tilnærming til spørsmålet. Kan ikke statsråden bare sørge for at studier kan bli definert som en nødvendig reise, for det er vel det statsråden mener?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-05-27:
Jeg takker for svaret. Det er godt å høre at statsråden jobber for å finne en løsning – jeg tror nok en trenger en humanist for å tolke og forstå svaret om statsråden anser det som en nødvendig reise eller ei. Jeg vil igjen understreke at for de studentene som står oppe i dette, teller hver eneste time. Det er færre flyavganger til Europa enn normalt. De som f.eks. skal reise til Ungarn, er nødt til å gå gjennom en prosess og en søknad for å dokumentere formålet med turen, så dette haster. Det er bare få dager til mange studenter skal opp til eksamen, så jeg håper det kommer en løsning raskt. Men kan statsråden forsikre at ekstra utgifter vil bli kompensert av regjeringen hvis en ikke klarer å komme med en løsning raskt? Vil statsråden være beredt til å stille med økonomisk kompensasjon til de som har hatt utgifter til studier, som har fulgt regjeringens reiseråd, som har fulgt regjeringens beslutning om å komme hjem til Norge, og som ikke får avlagt eksamen? Vil regjeringen da stille opp med økonomisk kompensasjon?
Henrik Asheim (Høyre), 2020-05-27:
Takk for spørsmålet, og ikke minst takk for et spørsmål. Jeg er veldig enig med representanten Roy Steffensen. Jeg satt egentlig og så på Alstadheim, som sitter i presselosjen, og tenkte nesten hva jeg kunne lese i kommentaren i morgen. Så jeg er glad for å få et spørsmål. La meg først begynne med å si at når det gjelder utdanning av mer medisinsk personell, og ikke minst leger, hjemme i Norge, deler jeg representantens ambisjoner om det. Vi har Grimstad-utvalget, som ligger til grunn for det. Når vi nå oppskalerer med 4 000 nye studieplasser, prioriterer vi helsefagene, og ikke minst også medisinutdanningene. Jeg mener at den situasjonen vi står i nå, har avdekket en sårbarhet, når man kommer til at såpass mange av våre leger og psykologer utdannes i utlandet. Når det gjelder utenlandsstudenter, er det slik at da dette rammet, rammet det ikke minst våre studenter i utlandet. Vi må dele dem i to grupper. Den ene er utvekslingsstudenter, de som er på utveksling gjennom norske institusjoner. Der har institusjonene avklart, de aller fleste i hvert fall, at de vil være veldig restriktive med å sende ut studenter denne høsten. Det skyldes rett og slett at man er bekymret for at det skal komme en ny smittetopp, og at det blir vanskelig å forsikre seg om deres trygghet. De ønsker å få dem ut til våren. Så har vi de norske studentene som rett og slett på eget initiativ er gradsstudenter ved forskjellige institusjoner i utlandet. Jeg deler absolutt den bekymringen, nettopp fordi mange av dem har kunnet få undervisning på nett, en del av dem har også kunnet avlegge eksamen digitalt, men noen har nå krav om oppmøte. Vi har gjort noen grep. For det første har vi nå veldig tett dialog med ANSA og Utenriksdepartementet, og jeg håper å få avklart denne uken nettopp det spørsmålet representanten stiller; om dette kan defineres som en nødvendig reise. Det andre vi har gjort, gjelder at enkelte land, f.eks. Tsjekkia, stiller krav om at man ha en covid-19 negativ test med seg når man kommer til landet. Derfor har vi nå organisert det slik at man kan gå til fastlegen med et brev som vi fra Kunnskapsdepartementet har sendt ut til utenlandsstudenter, og få gjennomført en covid-19-test og dermed ha dokumentasjonen man trenger for å komme inn i landet og kan gjennomføre de prøver som er nødvendig.
Henrik Asheim (Høyre), 2020-05-27:
Det kan jo hende at noen av svarene er uklare, og da er det jammen bra at vi også har humanister til å tolke dem, så det må vi fortsette å ha også i fremtiden. Men for å være ryddig i dette: Reiserådene som UD kommer med, gjelder egentlig fritidsreiser og kortere reiser ut. Derfor er Utenriksdepartementet, og det er riktig av dem, ganske restriktive på å gjøre unntak for reiserådene for enkelte grupper. Men så sier de altså at nødvendige reiser, særskilt nødvendige reiser, bør man kunne ta. Det er den dialogen vi nå har med ANSA og med Utenriksdepartementet, og vi ønsker å svare relativt kjapt, og da mener jeg i løpet av denne uken. Når det gjelder ekstra utgifter: Vi har ikke konkludert nå på hva som eventuelt skal kompenseres, for dette gjelder ikke bare norske reiseråd, det gjelder også rådene i de landene de studerer i. Jeg er ganske opptatt av at vi ikke skal ta på oss alt finansielt ansvar for utenlandske institusjoner, som i så fall ikke fullfører det oppdraget de har på vegne av en student. Her må vi også vurdere det nærmere.
Henrik Asheim (Høyre), 2020-05-27:
Når det gjelder studentmobilitet og å få flere på utveksling, har regjeringen sagt at vårt mål er at halvparten av norske studenter i løpet av sitt studieløp skal være på utveksling i utlandet. Noe av det jeg egentlig skulle gjøre i april, som ganske fersk statsråd, var å legge frem regjeringens mobilitetsmelding. Det ble litt krevende å legge frem en stortingsmelding om at nå må flere reise ut og studere i Kina og India, akkurat mens hele verden var stengt ned – ikke minst fordi vi også måtte ha med oss de erfaringene når vi skal lage en mobilitetsmelding. Derfor kommer den til høsten i stedet, men jeg skal love at den vil være full av både tiltak og forslag, og så er jeg helt sikker på at Stortinget også vil diskutere det grundig. Til spørsmålet fra representanten, som er godt, men også litt viktig å få svart ordentlig på: Hvorfor kan man ikke bare komme med et tydelig råd? Det vanskelige med det er at det kommer an på hvilket land man skal til, det kommer an på smittesituasjonen i det landet, og det kommer an på helsevesenets kapasitet i det landet, så det er veldig vanskelig å gi et entydig råd. UDs reiseråd er entydige, og så må vi få definert om det å reise ut for å avlegge eksamen er en nødvendig reise eller ikke, og det jobber vi nå for å få avklart.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Allerede før koronapandemien viste NIFU i en rapport at veksten i ut- og inngående studiemobilitet i Norge hadde stagnert, på tross av regjeringens veldig eksplisitte visjoner om det motsatte. Statsråden har oppfordret flere unge til å reise ut, og lista er lagt høyt. Da betinger det også en innsats fra regjeringens side. Det ble sagt her at sårbarhet er blitt avdekket. En ting denne krisen har avdekket, er at utenlandsstudentene i altfor stor grad har vært overlatt til seg selv. Arbeiderpartiet er bekymret for framtidig studentmobilitet og for dem som allerede er i gang med et internasjonalt studieløp. Utenlandsstudentene sier at de behøver klare reiseråd fra UD, og jeg er ikke så opptatt av å høre på det ene og det andre motargumentet, men vil bare spørre regjeringen: Hvorfor har dere ikke klart bare å skjære gjennom og sørge for å gi studentene det klare svaret og den tryggheten de trenger?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
«Norske stiftelser som ikke er skattepliktige mottar ingen krisestøtte fra staten. Mange av dem har løpende faste utgifter og ansatte. For ridesentre som er stiftelser begynner pengene å ta slutt etter to måneder helt uten inntekt. Noen melder at de ser behov for å selge dyra fordi det hverken er penger til stell eller fôr. Når kommer en ordning på plass for de norske stiftelsene, som ikke er skattepliktige, som Stortinget har pålagt regjeringen å levere?»
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Det var et langt svar og nøyaktig lest fra papiret, men det svarte ikke helt på spørsmålet mitt, for det var om når ordningen kommer. Jeg vil tolke dette som at ordningen ikke er tenkt å komme per dags dato. Jeg var selv oppe på Stiftelsen Stovner ridesenter, og de var av dem som nå trodde at hjelpen kom, etter at regjeringen på pressekonferanse gikk ut med at det kommer støtte til fôr for bedrifter og andre som trenger det. Men så viste det seg i etterkant at de var utelatt fra kompensasjonsordningen som de aller fleste søker på. Da ønsker jeg å stille statsråden et konkret spørsmål: Er det sånn per dags dato at Stiftelsen Stovner ridesenter som en av flere rideskoler kan søke på kompensasjonsordningen, eller er de utelatt fra den i dag?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Det er helt opplagt at fra synsvinkelen til Arbeiderpartiet, som har vært med å danne flertall for den ordningen som regjeringen skal følge opp, har vi hatt en intensjon om at Stiftelsen Stovner ridesenter skal bli bedre dekket enn den er per dags dato. Dette er organisasjoner som tilbyr viktig aktivitet til unge for at folk kan få erfaring med å ha ansvar for dyr – et veldig fint integreringstiltak i tillegg. Da har det betydning om de får tatt opp igjen virksomheten sin nå, eller om de står i fare for å måtte stenge enda mer ned. Min oppfordring vil da være å følge dette grundig opp, for her trengs det en bedre dekning enn det regjeringen har levert så langt.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-05-27:
Så langt har regjeringen innført en rekke tiltak for virksomheter som ble hardt rammet økonomisk som følge av virusutbruddet og smitteverntiltakene i den akutte fasen av krisen. De fleste virksomheter vil være omfattet av en eller flere ordninger som er innført. Norske stiftelser som ikke er skattepliktige, men registrert i Frivillighetsregisteret før 5. mars, vil omfattes av kompensasjonsordningen for arrangører i frivillighets- og idrettssektoren. I den grad ridesenteret har inntekter fra stevner eller andre arrangementer, kan inntektsbortfall fra disse eventuelt dekkes av arrangørordningen under Kulturdepartementet dersom ridesenteret innfrir de øvrige kravene i den ordningen. Ridesentre vil også være omfattet av kompensasjonsordningen for næringslivet dersom de utøver økonomisk aktivitet, er skattepliktige for den virksomheten og er registrert i Foretaksregisteret. Disse kravene er nødvendige for å verne mot misbruk, sørge for rask saksgang og sikre at de som søker kompensasjon, har tilknytning til Norge. Virksomheter kan da få tilskudd dersom omsetningsfallet og de faste kostnadene er tilstrekkelig store. De virksomhetene som i mindre grad treffes av kompensasjonsordningene, er svært ulike. Noen har omfattende økonomisk virksomhet og opererer i grenselandet for skatteplikt, mens andre er små, lokale og rent frivillige organisasjoner. Noen er også offentlig eid eller mottar betydelige offentlige tilskudd. Hvordan aktiviteten i ideell og frivillig virksomhet påvirkes av virusutbruddet, og hvilken støtte de kan ha behov for, varierer derfor stort. Dersom man skulle utvidet kompensasjonsordningen for næringslivet til å inkludere ikke-skattepliktige foretak og organisasjoner, ville det vært nødvendig å lage nye avgrensninger for å skille de virksomhetene som er nokså like vanlig næringsvirksomhet, og andre institusjoner som denne ordningen ikke har til hensikt å støtte. Det ville gjort ordningen betydelig mer komplisert. Faren for misbruk og dobbeltkompensasjon gjennom andre støtteordninger og andre offentlige tilskudd ville økt betydelig. Stiftelser og organisasjoner uten skatteplikt har andre fordeler på grunn av den organisasjonsformen de har valgt. De kan bl.a. ha muligheten til å motta ulike offentlige tilskudd innenfor ideell og frivillig sektor, i tillegg til den fordelen det er å være unntatt fra skatteplikt. Dette er fordeler som kommersielle aktører ikke har. Regjeringen vil legge frem nye vurderinger og forslag om tiltak for norsk økonomi i proposisjonen om fase 3, som legges frem om kort tid.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-05-27:
Hvis representanten hadde lyttet til det svaret jeg ga, som var svært presist, ville representanten ha hørt at jeg sa at norske stiftelser som ikke er skattepliktige, men registrert i Frivillighetsregisteret før 5. mars, vil omfattes av kompensasjonsordningen for arrangører i frivillighets- og idrettssektoren. Det er en ordning som er etablert under Kulturdepartementet. Så kommer vi tilbake i proposisjonen som kommer om kort tid, hvor vi også vurderer andre ordninger. Jeg vil anbefale de ulike ridesentrene som ikke er skattepliktige, at de sjekker ut ordningen under Kulturdepartementet og ser om de tilfredsstiller de kravene som stilles der.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-05-27:
Jeg anerkjenner det engasjementet representanten har for dette konkrete ridesenteret, og det er alltid viktig å huske på at bak tallene er det mennesker og aktivitet. Det skal vi legge til rette for, og det har jeg stor respekt for. Når det gjelder den kompensasjonsordningen som gjelder for næringslivet, har det vært et poeng for alle partier at den skal være lett å bruke, men vanskelig å misbruke. Det betyr at for den ordningen må vi stille noen konkrete krav. Vi ønsker ikke at de pengene skal gå ut av landet og gå til arbeidsplasser som er et helt annet sted. Derfor har vi stilt helt konkrete krav om skatteplikt og at man er registrert i Foretaksregisteret. Så er det etablert en annen ordning under Kulturdepartementet. Jeg vil i så fall anbefale at det er den ordningen man ser på. Og så kommer det som sagt en proposisjon om ikke altfor lenge, hvor vi går gjennom disse ordningene, og hvor man også vil kunne se om det tilfredsstiller de konkrete eksemplene som representanten er opptatt av.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
«Straffeloven slår fast at ingen skal sone under et strengere regime enn nødvendig. På Vestlandet finnes ingen åpne soningstilbud for kvinner. Dette fører til at flere av disse kvinnene nå soner under et strengere regime enn nødvendig. Hvilke tiltak vil statsråden gjøre for å sørge for at loven gjelder også for kvinner på Vestlandet?»