Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-06-12:
Det var gode intensjoner som lå bak innføringen av leksehjelp i skolen, og dette er et viktig tilbud til mange elever. Men evalueringer som er gjort av leksehjelpen, bl.a. av forskere ved NOVA og NIFU, tegner ikke noe entydig bilde av leksehjelpens effekt. De skolene som økte omfanget av leksehjelp i forbindelse med reformen, kan vise til bedre resultatutvikling over tid. Samtidig har de sosiale forskjellene i skoleresultatene ved disse skolene økt – stikk i strid med leksehjelpens intensjon om å bidra til utjevning av sosiale forskjeller. Forskerne har ingen klare svar på hvorfor det er slik, og når vi har få entydige svar, blir det desto viktigere å lytte til dem som jobber med dette i praksis, og som vet hvor skoen trykker ved den enkelte skole. Vi støtter derfor regjeringens forslag. Mange skoleeiere og skoleledere ønsker å kunne organisere leksehjelpen annerledes enn i dag; de ønsker mer leksehjelp til de eldre elevene, for det er der de mener at behovet er størst. Samtidig som det er flott at de som har behov for det, får hjelp med leksene på skolen, mener Kristelig Folkeparti at hjemmearbeid også er viktig for skole–hjem-samarbeidet. Lekser gir foreldre en mulighet til å følge med på det barna driver med i de ulike fagene på skolen, hva de mestrer, og hva de trenger å øve mer på. Vi vet at engasjerte foreldre, som involverer seg i barnas læring, er en uvurderlig ressurs for barna. Interessen og engasjementet er verdifullt i seg selv, uavhengig av foreldrenes faglige evner og kompetanse. Etter Kristelig Folkepartis syn bør foreldre som engasjerer seg, være en sentral målsetting for skole–hjem-samarbeidet i norske skole, og da kan lekser og hjemmearbeid være et godt verktøy. Over til skolefrukt: Kristelig Folkeparti ser betydningen av at barn og unge har frukt og grønnsaker som en del av sitt daglige kosthold. Det er en klar sammenheng mellom inntak av sunn og næringsrik mat og evnen til læring og konsentrasjon. Vi ser det derfor som en viktig oppgave for skolen – i samarbeid med hjemmet – å bidra til at alle elever får i seg sunn og næringsrik mat i løpet av skoledagen, at de spiser frokost, og at de får med seg matpakke hjemmefra. Ved noen skoler kan det også være riktig prioritering å tilby elevene gratis frukt og grønnsaker. Ved andre skoler vil det kanskje være en riktig prioritering å bruke disse pengene på andre lærefremmende tiltak. Vi støtter derfor regjeringens forslag om å la skoleeier og den enkelte skole foreta disse vurderingene selv og mener at pengene som i dag er øremerket skolefrukt, ideelt sett burde kunne disponeres mest mulig direkte av skoleeierne og skolene. Så til forslaget om rett til påbygging til generell studiekompetanse etter fullført fagbrev: Dette er et godt forslag, som jeg tror vil bidra til både å redusere frafallet og gjøre utdanningssystemet mer fleksibelt. Jeg tror forslaget vil øke tilgangen på kvalifiserte fagarbeidere og gi flere yrkesutøvere som har høgskole- og universitetsutdanning kombinert med yrkeserfaring og fagbrev. Det vet vi at næringslivet og industrien ønsker seg mer av. Når det gjelder forslaget om å gi rett til opplæring for ungdom mellom 16 og 18 år som søker om oppholdstillatelse, merker Kristelig Folkeparti seg at Barneombudet, Røde Kors og Redd Barna har uttrykt bekymring for at forslaget ikke gjelder ungdom uten lovlig opphold i Norge. Redd Barna anbefaler at alle barn gis rett til videregående opplæring, uavhengig av oppholdsstatus, dersom det er sannsynlig med et opphold i Norge på mer enn tre måneder. I proposisjonen framgår det videre at noen høringsinstanser har kommentert at dersom det ikke blir gitt oppholdstillatelse, bør retten til opplæring gjelde fram til utløpet av den utreisefristen som blir fastsatt av utlendingsmyndighetene. Kristelig Folkeparti deler disse bekymringene og har som prinsipielt utgangspunkt at det enkelte barns behov for opplæring bør gå foran såkalte innvandringsregulerende hensyn. Kristelig Folkeparti støtter for øvrig regjeringens forslag i proposisjonen.