trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-10-04:
Vi veit at nordmenns helse er knytt til sosiale faktorar som utdanning og kjøpekraft. Det siste vi treng, er ei helseteneste som forsterkar desse forskjellane. Over 500 000 nordmenn har no teikna private helseforsikringar, og utbetaling til privat helsebehandling auka med 42 pst. frå 2013 til 2015. 14. august 2013 uttalte stortingsrepresentant Bent Høie til Dagens Næringsliv at Høgres helsereform fritt behandlingsval ville verta så bra at «markedet for private helseforsikringer forsvinner av seg selv». Det som har skjedd, er at marknaden ikkje har forsvunne, men han har vakse. Spørsmålet til statsråden er: Kva gjekk galt? Trur statsråden framleis at auka satsing på private i staden for å styrkja det offentlege helsevesenet vil minimera behovet for helseforsikringar og auka tilliten til helsevesenet vårt?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
På vegne av representantene Trond Giske, Rasmus Hansson og meg selv vil jeg fremme et forslag om nasjonale regler som sikrer at elevers, studenters og læreres ansikter skal være fullt ut synlig i skoler og på universiteter og høyskoler.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Utdanning for alle har alltid vært en av Arbeiderpartiets viktigste kampsaker. Vi vet at utdanning er nøkkelen til egen inntekt, til et selvstendig liv, hvor man kan realisere seg selv og egne evner. Her ligger også nøkkelen til vekst og velstand for nasjonen. Men skole og utdanning er mer enn å bevilge penger og ha på plass lover som gir alle rett til utdanning. Det handler om å skape gode, trygge skolemiljø hvor barn og unge kan være nysgjerrige og får utfordret seg selv, uansett hva de har med seg i bagasjen. Familien og barnehagen skal legge grunnlaget for læring og utforsking i skolen. Men så er dessverre ikke alltid tilfellet. Skolen må uansett se alle og gi alle gleden ved og evnen til å lese, regne, skrive, men også male, snekre, synge, løpe, klatre og trives med seg selv. Det er det som er det store samfunnsoppdraget – at alle skal bli den beste utgaven av seg selv. Hvorfor er det da ungdom som går ut av skolen og nesten ikke kan lese, som knapt forstår og kan bruke tall og andre logiske symboler, og som ikke har utviklet seg kreativt i skolen, men som må ut og vekk for å realisere egne talent og «finne seg sjøl»? Et av svarene er at for mange barn opplever at deres utfordringer ikke tas på alvor før det er for sent. De sliter med å lese, men ekstra hjelp og støtte kommer først etter mange år. De sliter med uro eller utagerende oppførsel, men at det er ulevelige forhold hjemme, kommer først fram når de nesten er blitt voksne. De synes matematikken er vanskelig, men ekstra tiltak settes ikke inn før mot slutten av ungdomsskolen. Vi setter inn ressursene for sent, så hva gjør regjeringen med det? Arbeiderpartiet vil at alle som sliter på skolen, skal få hjelp tidlig. Da trenger vi flere lærere. Vi trenger tidlig innsats, og det over alt, i alle kommuner, i hele landet. Derfor vil vi ha en lese-, skrive- og regnegaranti. Dette må på plass for å hindre det store og unødvendige frafallet fra videregående opplæring. For vi trenger et næringsliv som er konkurransedyktig, med topp kompetent arbeidskraft, og vi trenger en offentlig sektor med dyktige fagfolk i alle ledd. Da må hele skoleløpet være satt i stand til å utdanne befolkningen på best mulig måte. Framover vil det være nødvendig med læring hele livet, og det for oss alle. Arbeiderpartiet ønsker derfor å gjennomføre en reform som lar folk videreutvikle sin kompetanse etter hvert som teknologien endrer arbeidslivet, etter hvert som nye jobber krever at vi kan noe annet enn før. Endringene skjer nå så fort at det er urealistisk at det er kun de nyutdannede som skal være den arbeidsstyrken som løser oppgavene på nye måter.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Jeg har gleden av å legge fram et forslag fra representantene Marianne Aasen, Martin Henriksen, Tone Merete Sønsterud, Christian Tynning Bjørnø og meg selv om en nasjonal strategi for digitalisering og oversikt over den digitale tilstanden i norsk skole.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Etter representantens tale å dømme er det største samfunnsproblemet i Norge nikab, så jeg beklager nesten at jeg retter oppmerksomheten mot et annet, nemlig at 139 000 mennesker i Norge nå er arbeidsløse. Løsningen på dette er, ifølge regjeringen, store skattekutt. Til sammen mer enn 20 vedtatte skattekuttmilliarder skal få ny fart på næringslivet. De femti rikeste i Norge, så vi i avisene i dag, har fått 1 mrd. kr, mens vanlige folk i fjorårets budsjett fikk 50 øre per dag. Samtidig får de økt NRK-lisens – ikke fjerning som Fremskrittspartiet lovte. Barnehagen blir dyrere, og elavgiften går opp. Vi får flere bomstasjoner – ikke fjerning av alle, slik Fremskrittspartiet lovte. Vi får flyseteavgift, og vi fikk til og med en utredning om plastposeavgift. Hvorfor er det slik at mer penger til de rikeste gir flere arbeidsplasser? Og hvor mange arbeidsplasser har denne politikken så langt resultert i etter tre år med Fremskrittspartiet i regjering?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
I åtte år med rød-grønn regjering fikk vi 355 000 flere arbeidsplasser i Norge – to tredeler i privat sektor. Hittil har vi knapt fått sysselsettingsvekst, og de få vi har fått, har vært i offentlig sektor. Spørsmålet er: Hvor mange år med slik skattekuttpolitikk til de rikeste og dyrere avgifter og egenandeler for vanlige folk skal til før denne politikken virker? Jeg har også lyst til å stille et annet spørsmål til Nesvik, for han sitter i Fremskrittspartiets programkomité, hvor man nå foreslår en massiv privatisering av statlig eierskap. Næringer som driver i konkurranse med private og som eies av det offentlige, skal selges. Telenor, Hydro, Statkraft og Statoil er eksempler på slike statlige bedrifter som selvfølgelig driver i konkurranse med private. Saken er at vi nå investerer 8 000 mrd. kr i utenlandske selskap, så hvis vi selger i Hydro, må vi kjøpe oss opp i andre selskaper ute. Selger vi Statoil, må vi kjøpe oss opp i BP. Selger vi Telenor, må vi kjøpe oss opp i Vodafone. Hvorfor mener Fremskrittspartiet at statens milliarder skal investeres i utenlandske selskaper, men ikke bidra til næringsutvikling og offentlig eierskap i Norge?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Jeg synes det er veldig betegnende at i den siste trontaledebatten i denne stortingsperioden fortsetter altså Høyre å snakke om de åtte rød-grønne årene. På et eller annet tidspunkt må man begynne å presentere den politikken man selv har hatt ansvaret for i tre år, og kanskje skal ha ansvaret for i ett år til. Hvordan løser man arbeidsløsheten? Hvorfor bruker man 20 mrd. kr på skattekutt istedenfor på skole, eldreomsorg og helse? Og hvor mye sysselsettingsvekst skaper dette? Det betyr jo ikke at alt regjeringen gjør, er feil. Heldigvis brukes noen av de mange hundre milliardene over offentlige budsjetter på fornuftige ting. Vi var uenig i å øke barnehageprisen for alle for å gi billigere barnehagepris til noen, men det er for så vidt et retningsvalg. Men 139 000 arbeidsløse har bitt seg fast. Det er ikke sånn at vi må unngå at ledigheten biter seg fast, som representanten sier – den er her. Og det virkelighetsbildet som tegnes på Høyres landsmøte, er kanskje troverdig for de delegatene som er der, at politikken nå virker kraftfullt, men de som opplever utrygge jobber, opplever en helt annen virkelighet enn de som er i salen på Høyres landsmøte.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Representanten Giske er veldig enig med næringsminister Giske. Jeg har lyst til å legge til at under den næringsministeren og den foregående ble det altså 355 000 flere arbeidsplasser i Norge, to tredjedeler i privat sektor, en tredjedel i offentlig sektor. Nå er det nesten ikke sysselsettingsvekst. Det jeg sa den gangen, var ikke at man skulle fjerne formuesskatten. Det jeg sa, var at vi må ha lik formuessetting av ulike formuesobjekter, for det er feil at folk investerer f.eks. massivt i næringseiendom fordi det er mer skattegunstig. Der har vi altså vært med på et bredt bedriftsbeskatningsopplegg – et forlik – som jeg tror representanten kjenner, hvor vi har fått dette til. Og det er viktig for at vi investerer i produksjon, men vi har ikke gått inn for å fjerne formuesskatten. Det ville ha ført til store skjevheter, enda mer skjevheter enn det vi har sett så langt, og det er jo det som er grunnen til at Høyres opplegg gir titalls millioner til de rikeste og 50-øringer og kronestykker til vanlige folk.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Meg bekjent har vi ikke landet på noe tall eller noe vedtak i den saken i vår gruppe, men målet om at ideell sektor kan bidra vesentlig, ikke bare i omsorgs- og helsesektoren, men også i kunnskap, folkeopplysning osv. er vi helt enige om. Vi kommer begge fra bevegelser som har hatt dette som aktivitet. Arbeiderbevegelsen drev helseopplysning for kvinner, opplæring av barn, kvalifiseringskurs for arbeidsløse og mange andre ting, som den gangen ikke var dekket av offentlige tilbud. Og vi ser faktisk at når det kommersielle tilbudet blir for stort, når det presset blir for sterkt, er det ofte de ideelle som blir skviset. Det er de som faller ut, og som ikke kan være med på den samme karusellen som de som har bunnlinjen som eneste overordnede mål, som styrende for sin aktivitet. Så jeg er helt sikker på at vi og Kristelig Folkeparti kan finne gode løsninger sammen på dette.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Det er fantastisk lesning i dag om de rike onklene til Høyre som har fått opptil 40 mill. kr i skattekutt fra denne regjeringen. Så hører vi fra Høyres parlamentariske nestleder at én time ekstra gym i uken har vi ikke råd til. Ja, mitt parti har større ambisjoner for hva fellesskapet skal klare enn Høyre har. Mitt parti har større ambisjoner for hva vi kan hjelpe ungdommen vår med, hvordan sikre en verdig alderdom og støtte opp om et næringsliv som sliter og som skal gjennom omstilling. Arbeiderpartiet legger fram sin politikk gjennom alternative budsjetter og partiprogrammer. Det er slik at når vi formulerer ambisjoner for Norge, gjør vi det i mange sammenhenger i vårt parti, og så vedtar vi et program på landsmøtet og budsjett i Stortinget. Høyre presiserer nå ved alle anledninger alt de ikke kan gjøre fordi oljeprisen har falt. Også Arbeiderpartiet justerer farten etter terrenget – norsk økonomi og hva den trenger. Det har vi lang tradisjon for, og det kommer man til å se også i det budsjettet vi legger fram når vi har sett regjeringens kort.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Denne representanten kan bekrefte at Høyres historiefortelling, Høyres kalkulatorpolitikk, stemmer ikke med det Arbeiderpartiet fremmer i sine konkrete forslag. Jeg kan bekrefte at i budsjettet for 2017 vil representanten Helleland, som i budsjettene for 2016, for 2015 og for 2014, se Arbeiderpartiets opplegg. Vi har prioritert hva vi ved økonomiske rammebetingelser kunne gjennomføre og hva vi kunne levere på dersom vi hadde sittet i regjering. Vi vedtok et budsjett, et program i 2013 – utsiktene til stortingsperioden for 2013–2017. Vi tapte det valget. Vi har ikke sittet i regjering. Vi har ikke styrt prioriteringene. Så har vi forslag til hvert enkelt budsjett, slik vi alltid har hatt. Så får representanten Helleland forklare hvorfor han har foreslått å bruke den lille handlefriheten vi har hatt, til store skattekutt, som har gjort noen få veldig rike, og som har gitt vanlige skattebetalere 4–5 kr ekstra om dagen, og som har ført til at vi ikke har kunnet løse store velferdsoppgaver som dette landet kunne tatt seg råd til – eller hjulpet et næringsliv i omstilling, som trenger støtte.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
For det første er jeg imponert over at representanten Nesvik er kommet helt til side 420 i den nevnte boken. Jeg henger litt etter. Men det er god reklame for Stoltenbergs bok, så det setter han sikkert pris på! Hvis representanten fikk med seg møtestarten i dag, fikk han med seg at det ble fremmet et forslag fra Arbeiderpartiet. Det forslaget er omtrent slik: Vi ber regjeringen finne på en hensiktsmessig måte, en regel, som kan sikre at i skoler, på universiteter og høyskoler skal hele ansiktet synes. I vårt samfunn er vi imot å forby klesplagg. Vi er imot at vi skal ha scener hvor politiet går og tar klærne av folk, enten det er på stranda eller midt på gata. Men i en skole- og undervisningssituasjon bør man kunne se hele ansiktet. Det er situasjonen, stort sett, rundt om i landet. Nå foreslår vi et regelverk som er likt i hele landet, og det betyr at vi kan følge opp noe som jeg tror alle synes er helt naturlig, at i en skole- og undervisningssituasjon kan læreren se eleven og eleven se læreren – den gode kommunikasjonen. Jeg håper Fremskrittspartiet finner grunn til å kunne støtte det forslaget, sammen med et bredt flertall i Stortinget.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Takk for rosen! Som min tidligere sjef Gro Harlem Brundtland vil jeg si at det sitatet var gripende godt. Jeg står fullt ut inne for det. Og nå skjønner jeg at representanten Hareide vender seg til Arbeiderpartiet og stiller det spørsmålet, fordi alle hans samarbeidspartnere i dag nå går imot kontantstøtten, så det begynner å bli litt skrint i rekkene bak den ordningen, slik den har fungert til nå. Arbeiderpartiet har et program hvor vi mener at kontantstøtten ikke er riktig prioritering av fellesskapets midler eller kan bidra til å nå målene for å hjelpe barnefamiliene og hjelpe utsatte familier. Jeg har god tro på at det fortsatt kommer til å være vår holdning. Men så står jeg ved det jeg sier, nemlig at vi må lytte til familiene. Vi har hatt et familieutvalg i vårt parti, som har fremmet konkrete forslag. Vi ønsker at alle barn, når de fyller ett år, skal kunne komme inn i en barnehage med høy kvalitet og godt tilbud. Så må noen barn – bl.a. med denne regjeringens barnehagepolitikk – vente. Da er det en venteordning, som sikrer at barna kan få god oppfølging fram til de kommer i barnehage. Det er omtrent der vi kommer til å ligge i det spørsmålet. Kontantstøtten mener vi er en dårlig ordning, som vi mener kommer til å tilhøre fortiden.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Mange i Norge har vært vant til å høre Arne Johannessen uttale seg om politiforhold. Nå uttaler han seg også om det, men fra en lokal posisjon. Arbeiderpartiet støttet denne reformen. Vi var inne i sluttfasen og påvirket den, også i en retning som vi mener gjorde den bedre enn den kunne blitt. Vi mener det er viktig å bruke ressursene i politiet, å kunne prioritere dem, slik at vi får innsats nær folk, og da må vi også kunne se på endring av struktur. Så gjelder det oppfølgingen, og der har vi vært opptatt av at det må holdes nær kontakt med dem som kjenner de lokale forholdene, som er forskjellige rundt om i politidistriktene, selv om de nå er færre. Det er annerledes å planlegge politiressurser i tettbygde strøk enn i mer spredtbygde strøk. Og vi vil selvfølgelig holde regjeringen ansvarlig for de beslutningene som blir tatt, om de ser de lokale forholdene på en god måte, om de sikrer at det faktisk blir kortere responstid, bedre tilgang på folk, færre på kontorer og flere ute i operativt arbeid. Den fasiten ser vi ikke ennå, men vi kommer selvfølgelig til å følge dette helt inn.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Jeg er fristet til å si at hvis vi havner i den klimapolitiske skammekroken, kan vi spørre Trine Skei Grande om hvordan det er å være der. For der mener jeg hun nå har plassert seg ved at hun har lagt alle eggene i Fremskrittspartiets kurv. Hun bruker tid på Stortingets talerstol til å snakke opp ansvaret Fremskrittspartiet tar for klima – et parti som i alle fall til nå har et program som betviler de menneskeskapte klimaendringene. Hun ser etter ethvert halmstrå for å vise at Fremskrittspartiet er den progressive kraften for klima. Vi foreslo endringer i drivstoffavgiftene senest i revidert nasjonalbudsjett. Vi kommer til å legge fram et opplegg i vårt alternative budsjett til høsten som samlet sett skal bidra til å få utslippene ned. Trine Skei Grande skal håndtere et framlegg fra regjeringen, fra statsminister og finansminister, som – netto – gjør det gunstigere å ha bil og å kjøre bil i Norge, og som trolig, ifølge ekspertene, vil øke utslippene. Vi får vente og se på den helheten vi legger fram i vårt budsjett, og så får vi se om Trine Skei Grande da fortsatt er bekvem med at det er Fremskrittspartiet som er veien til reduserte klimautslipp i Norge.
Trond Helleland (Høyre), 2016-10-04:
Jeg må si jeg likte godt innledningen på Jonas Gahr Støres innlegg, der han beskrev hvilket fantastisk land Norge er å bo i. Men etter å ha hørt de åtte neste minuttene av innlegget ble jeg litt i tvil om det var det samme landet han beskrev. Det hørtes ut som om alt var ille. Trontaledebatten skal jo være opposisjonens debatt. Da er det naturlig at også opposisjonen får svare litt på spørsmål knyttet til egen politikk. Støre brukte mye av innlegget sitt på å liste opp det som skulle bli bedre. Dette har en pris. I Politisk kvarter i dag var det en debatt der nestlederen i Arbeiderpartiets stortingsgruppe deltok. Arbeiderpartiet avlyste allerede der løftet om én time gym ekstra hver dag. Så det kan vi godt la ligge. Men kan Gahr Støre bekrefte eller avkrefte at når Arbeiderpartiet legger fram sitt alternative budsjett 2017, vil alle Arbeiderpartiets løfter være fullfinansierte, slik at den totale skatteregningen til skattebetalerne kommer fram? Den er jo på minst 26 mrd. kr.
Trond Helleland (Høyre), 2016-10-04:
Det betyr at Jonas Gahr Støre bekrefter det som Høyre har påpekt – at Arbeiderpartiets skatteregning ikke presenteres i budsjettet, men presenteres gjennom ulike utspill, gjennom partiprogram og det totale opplegget. Det betyr at velgerne faktisk ikke vet hvor mange milliarder ekstra Arbeiderpartiet har tenkt å plusse på skatteregningen utover de ti, som de allerede har innrømt. Kan Jonas Gahr Støre si at det er noe feil i det regnestykket Høyre har presentert? Nå sa han jo nettopp at den timen ekstra gym har vi råd til. Det er en kostnad på 3–4mrd. kr bare der. Når vil Arbeiderpartiet presentere skatteregningen for norske velgere?
Trond Helleland (Høyre), 2016-10-04:
Jeg synes det er fantastisk at de i Norge som har mulighet til å skape arbeidsplasser, får den muligheten. Hele målsettingen vår med å redusere og fjerne formuesskatt er å gi norske eiere like vilkår som utenlandske eiere – det å gi muligheten for at gründerne som har jobbet seg opp, og som har skapt tusenvis av norske arbeidsplasser, får enda bedre vilkår. Det vi trenger nå, er virkelig de som ønsker å stå på og stå opp og bidra til å skape verdier i dette samfunnet – i stedet for å straffe dem. Jeg innrømmer at det ikke alltid er like populært å snakke om formuesskatt, men vi snakker om norsk eierskap og om å skape verdier langs hele norskekysten, på Sunnmøre, i Trøndelag, i Hallingdal – hvor som helst. Der møter vi dem som betaler formuesskatt, og som heller hadde ønsket å sette pengene inn i aktivt arbeid i egen bedrift. Det er utfordringen med dagens skattesystem. Jeg er glad for skatteforliket, men akkurat her svikter Arbeiderpartiet.
Trond Helleland (Høyre), 2016-10-04:
Det var vel Arbeiderpartiet selv som ba om en vurdering fra SSB av hvordan skattelettelser og offentlige investeringer virker. Den rapporten pekte også på at skattelettelser faktisk bidro til vekst. Det er interessant, men det hører man veldig sjelden Arbeiderpartiet snakke om når de forteller om den rapporten. Det som vi helt bevisst har gjort, er å legge til rette for verdiskaping. Vi satser på innovasjon, vi satser på infrastruktur, vi satser på å bruke de oljepengene vi setter inn i økonomien, for å skape framtidige verdier. Et av de viktigste elementene er å gjøre det bedre og enklere for norske eiere å kunne skape norske arbeidsplasser. Det er jeg stolt av at vi jobber for. Jeg håper virkelig at Arbeiderpartiet også vil være med og heie fram dem som bidrar til å skape nye arbeidsplasser i dette landet – de som legger ned svært mye arbeid, som bidrar sterkt i lokalsamfunnene, og som gir store skatteinntekter til staten gjennom alle arbeidsplassene som skapes. Da må vi styrke norsk eierskap, og det er det Høyre prøver å få til.
Trond Helleland (Høyre), 2016-10-04:
Takk til Hans Olav Syversen for stort sett velvillig omtale. Syversen vet veldig godt at når den tiden kommer – og det er ganske snart – at budsjettet skal forhandles i Stortinget, vil det være debatter knyttet til helheten i budsjettet, og det vil være debatter knyttet til enkeltting. Det som er viktig for oss, er at vi nå starter skikkelig på det grønne skiftet, at vi bidrar til en omlegging av skatte- og avgiftssystemet som gjør at det faktisk blir dyrere å forurense og billigere å eie. Det er viktig. Så får vi ta alle diskusjoner om hvor grensene går. Det som regjeringen har lagt fram nå, presentert ved statsminister og finansminister, når det gjelder satsing på det grønne skiftet som en oppfølging av forrige budsjett, mener jeg er et veldig godt utgangspunkt, og det er ikke mye vi har å gi i den sammenheng. Men totaliteten i budsjettet vil vi alltid kunne diskutere.
Trond Helleland (Høyre), 2016-10-04:
For det første er jeg fullstendig uenig i det premisset som Marit Arnstad drar opp, at det eneste vi har vært opptatt av, er strukturendringer når det gjelder offentlig sektor. Vi har hatt en digitaliseringsstrategi som er veldig offensiv, som gir store innsparinger. Vi har foretatt 52 tiltak – forenklingstiltak – som sparer næringslivet for 6 mrd. kr i året. Vi har gitt en rekke innspill, og vi har også en effektiviseringsreform i staten som gir 1,6 mrd. kr mer hvert år til helse, vei, bane og annet. Når det gjelder kommunereformen, har fylkesmennene gitt sine innspill, og Marit Arnstad vil få svar på sine spørsmål når Høyre og samarbeidspartiene nå går igjennom de resultatene som har kommet. Når vi får innspillene fra fylkesmennene hit til huset, vil stortingsgruppene våre naturligvis gi svar på hvordan vi nå skal videreføre kommunereformen, som for øvrig har gitt mange kommunesammenslåinger, langt flere enn det var i de åtte årene Senterpartiet var med og styrte.
Trond Helleland (Høyre), 2016-10-04:
Nå gikk jo en god del av innlegget mitt med til å beskrive den vanskelige situasjonen som har oppstått spesielt i fylket der Terje Breivik er fra, Hordaland, i Rogaland, i Møre og Romsdal, i Agder-fylkene – den økte arbeidsledigheten som kom som en følge av nedgangen i oljesektoren. Det har gjort det nødvendig å bruke penger, og det tror jeg regjeringen har fått ganske mye kreditt for også. Som jeg viste til i mitt innlegg, har alle de store organisasjonene pekt på at den økonomiske politikken faktisk har virket. Så ser jeg fram til, og jeg tror også de finanspolitiske talsmenn i Høyre og Fremskrittspartiet ser fram til, den runden vi får der Venstre legger alle sine kuttforslag på bordet og ikke ønsker økte offentlige utgifter. Det er ikke alltid så enkelt som det høres ut som, når man snakker i overskrifter, men jeg er veldig glad for at Venstre signaliserer at de vil ha en påholden pengebruk. Det er noe jeg tror vi trenger framover, for vi kan ikke fortsette å øke oljepengebruken i en høy takt, vi må tilpasse oss den økonomiske virkeligheten vi er i, og jeg håper nå at det bedrer seg, og at vi da også kan bruke litt mindre.
Trond Helleland (Høyre), 2016-10-04:
Jeg kan ikke se at vi har oversett det i det hele tatt. Det har vært flere initiativ der både LO og andre har vært inne sammen med regjeringen og sagt veldig tydelig at kampen mot svart arbeid og kampen mot sosial dumping er noe vi må stå sammen om, og det er jeg helt enig i. De som driver en økonomi utenfor den – jeg holdt på å si – skattebetalende økonomien, har på mange måter sviktet samfunnet. Vi må ha et system der folk betaler skatt, og en av grunnene til at det er høy tillit til norsk offentlig sektor, til måten storting og regjering styrer landet på, er at vi baserer oss på at alle skal bidra til fellesskapet. Det å ha et system der noen kan unndra seg det, er vi imot – så enkelt er det. Vi har lagt fram mange tiltak, og vi har lagt fram handlingsplaner. Vi jobber med dette. Det er ikke spesielt enkelt, men det er noe av det som har høy prioritet. Så det er ingenting Karin Andersen trenger å bekymre seg for. Her står vi sammen i kampen mot sosial dumping og svart arbeid.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Det var svært interessant å høre representanten Gahr Støres omtale av andre regjeringer, særlig når man leser side 420 i boka til hans tidligere regjeringssjef, Jens Stoltenberg, knyttet til regjeringen og biobråket og måten det spillet foregikk på. Men det skal jeg la ligge. Mitt spørsmål til Gahr Støre: Vi har over tid hørt Arbeiderpartiet komme med en rekke forskjellige typer utspill rundt forbud eller regelverk knyttet til heldekkende ansiktsplagg i norsk skole. Vi har fulgt med på at representanter som Jan Bøhler, Jette F. Christensen og Hadia Tajik har uttalt seg om den negative effekten. Så har vi også fått med oss uttalelser fra representantene Trond Giske, Helga Pedersen og Gahr Støre selv som har skapt tvil om hvorvidt man ønsker et forbud eller ikke, eller hvorvidt det er en regel som er det nye. Mitt spørsmål til representanten Gahr Støre er: Vil Arbeiderpartiet under denne debatten støtte Fremskrittspartiets forslag, som nå blir fremmet i denne sal, om et forbud mot bruk av heldekkende ansiktsplagg i norsk skole?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
For det første er det slik at de store pengene ikke er brukt til skattelettelser. De store pengene er brukt innenfor en rekke andre områder. Man har brukt dem innenfor samferdsel, som skaper både arbeidsplasser og konkurransekraft for framtiden, slik at flere kan komme i jobb. Når man satser bl.a. på SkatteFUNN, gjør det at bedriftene selv kan komme i gang med den omstillingen som er helt nødvendig. Når man bruker BIA-midler, skapes det en innovasjonsarena i bedriftene, slik at flere arbeidsplasser kan skapes. Når man bruker midler til å styrke politiet, skaper det trygghet i hverdagen for folk flest. Og denne regjeringen sørger for at over tusen nye politistillinger er tatt i bruk ute i distriktene. De store pengene går til å videreutvikle samfunnet, men vi mener faktisk at det er viktig å gjøre noe med skatte- og avgiftstrykket i samfunnet, nettopp for å skape flere arbeidsplasser. Det er også slik at Fremskrittspartiet og regjeringen faktisk mener at det å særskilt skattlegge norsk eierskap er galt. Vi må sørge for å ha et bærekraftig system over tid.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Det er ganske interessant, fordi representanten Giske, som satt i den rød-grønne regjeringen, nettopp har medvirket til de store oppkjøpene i utenlandske bedrifter. Det er jo det Statens pensjonsfond utland faktisk gjør. Gjennom sitt eierskap kjøper man seg inn i utenlandske bedrifter. Det som er hensikten her, er å sørge for at vi husholderer med hvilke selskap det er viktig at staten sitter og holder på. Fremskrittspartiet mener – og det er helt åpent – at en transportør som Bring, som driver med vareleveranser i konkurranse med private, ikke trenger å være eid av staten gjennom Posten. Vi mener helt åpent at det dreier seg om andre ting. Det er ikke snakk om å selge verken Statkraft eller Statoil. Det er snakk om å få inn også andre eiere, som nettopp kan være med på å videreutvikle selskapet, skape flere bedrifter etc. Det dreier seg her om en programprosess som alle partier er inne i nå. Jeg har også med stor glede lest en del av Arbeiderpartiets diskusjoner. Dessverre har de ikke vært i stand til å få det fram til endelig votering, men det ser vi fram til.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Fremskrittspartiet ønsker å jobbe for at alle som har behov for hjelp, som har behov for helsehjelp, sykehusbehandling og annen behandling, skal få det i Norge. Derfor er det slik at Fremskrittspartiet hvert eneste år, sammen med Høyre, fremmer forslag om økning i budsjettet – nettopp for at personer som er syke og har behov for hjelp, skal få det. Det gjør vi også i samarbeid med Kristelig Folkeparti. Det er det som er vårt mantra: De som har behov for helsehjelp, skal få helsehjelp.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Det viktigste nå er at man er klar over – når det gjelder det som er levert inn – at først har kommunene kommet med sine innspill om hvordan de ønsker ting, gjennom den såkalte nabopraten og innlevering av sine innspill. Det fylkesmennene har gjort, er en annen søyle: De har kommet med innstilling. Det er ikke fylkesmennene som bestemmer, det er det denne sal som til syvende og sist gjør. Da får vi ta det videre derfra. Det har kommet veldig mange interessante innspill, og da føler jeg at Stortinget må gjøre sin del av denne jobben og gå inn i det som står.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
For det første: Det staten skulle ta ansvaret for, var den finansielle delen. Det er ikke slik at kommunene ikke skal drive med tjenester, men finansieringsbiten av det skal være et statlig ansvar, mener Fremskrittspartiet – nettopp slik at det ikke er bostedsadressen som skal være utslagsgivende for hvorvidt man får hjelp eller ikke. Slik ser vi det dessverre i mange kommuner i dag: Man kan få gode tjenester i en kommune, men i en annen kommune som har dårligere råd, får man ikke samme type tjenester. Fremskrittspartiet mener helt åpenbart at det er tilstanden, hjelpebehovet man har, som må være utslagsgivende for hva slags hjelp man får – ikke hva som er kommunegrensen.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Man får ta til etterretning det Robert Eriksson skriver i sin egen, personlige bok. Når det gjelder regjeringens politikk, er den riktig ut fra den tiden som vi går inn i. Det regjeringen bl.a. foreslo – og dette er det et forlik som har lagt til grunn – var en rekke tiltak for hvordan man kunne utligne en del av de problemene som oppsto i forbindelse med reformen. Så får Robert Eriksson stå for sine ting i sin bok.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Det er no to år sidan Jonas Gahr Støre blei partileiar i Arbeidarpartiet. Han starta partileiarkarrieren sin med det eg vil seie var veldig lovande takter, og eg har lyst til å sitere det Gahr Støre sa: «Hvis vi skal være et parti med tiden, må vi lytte til familiene og forstå det de står i. Og da er det ikke helt sikkert at det vi har ment i tidligere tiår, er helt riktig for kommende tiår.» Deretter opna Gahr Støre for eit meir positivt syn på kontantstøtta. Eg synest det var eit framtidsretta og godt bodskap frå Gahr Støre, men når eg ser det nye forslaget til partiprogram, ser eg at dette verkar meir som ei høgttenking. Spørsmålet mitt til representanten Gahr Støre er: Når ein tenkjer så klokt og så godt som det Gahr Støre gjorde for to år sidan, men opplever ikkje å bli lytta til av sitt eige parti – er ikkje det frustrerande?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
No må representanten Trettebergstuen ha meg unnskyldt for at eg ikkje kan alle detaljane om behandlinga av likestillingsmeldinga, for da var eg i pappapermisjon! Nettopp å få fram at kvinner og menn har lik verdi og skal ha like moglegheiter, er det som ligg til grunn for Kristeleg Folkepartis politikk. Eg registrerte med tilfredsheit – rett nok via media – nokre av dei gjennomslaga som òg kom i den meldinga. Eg meiner at i Noreg har me kome langt når det gjeld likestilling, men samtidig er det veldig mykje som står att. Om eg skal peike på dei områda som eg meiner det er utfordringar knytt til, gjeld det ikkje minst i arbeidslivet knytt til løn. Så trur eg òg at nettopp det å kunne kombinere jobb og familie er ei utfordring for både menn og kvinner – som det må jobbast med – samtidig som tema som diskrimering i arbeidslivet, trakassering, seksuell trakassering òg er særleg utfordrande.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Den løysinga ein fekk med ti vekers pappaperm, var i realiteten Kristeleg Folkepartis forslag. Så her valde Framstegspartiet og Høgre å lytte til nettopp Kristeleg Folkepartis programforslag i den løysinga. Så har me fått nokre erfaringar. Eg meiner nok at me bør utvide pappakvoten utover dei ti vekene ein har i dag óg fordi me ser at det dessverre blei ein nedgang i uttak då me gjekk frå 14 veker til ti veker. Den erfaringa tar me med oss, og me skal behandle dette på vårt landsmøte. Der trur eg at me kjem til å auke pappakvoten til 14 veker, slik han var tidlegare. Eg vil òg peike på at Kristeleg Folkeparti, eksempelvis i samarbeid med Høgre, tok nokre veldig viktige likestillingspolitiske val nettopp ved å sikre minimum 40 pst. kvinner i styra. Det har vist seg som ei veldig viktig sak, og det var Ansgar Gabrielsen og Kristeleg Folkeparti som i si tid fekk på plass nettopp det under Bondevik II-regjeringa.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Det er heilt riktig som representanten Greni seier, at for at Kristeleg Folkeparti skulle bli med på politireforma, var det viktig for oss å få ei betre lokal forankring. Det er det me no ser, at det er ein diskusjon og ein samtale rundt dette. Og grunnen til at Kristeleg Folkeparti ikkje blei med i første runde, var at me ønskte nettopp ei tydelegare forankring mot det lokale nivået. Det blei tydeleggjort da Kristeleg Folkeparti og Arbeidarpartiet blei med på reforma, og me sikra ikkje minst at dette blei ei nærpolitireform, at det blei ei lokal forankring. Me er nøgde med at det blir følgd opp. Så er det klart at reformer kan vere noko negativt, men nettopp reformer kan òg gjere at det blir større aktivitet i distrikta, at ikkje alt blir styrt frå Oslo. Eit eksempel på det er den regionreforma, som dei raud-grøne prøvde på, men aldri fekk til, men som no Jan Tore Sanner er godt i gang med, som nettopp kan gjere at me får fleire arbeidsplassar flytta ut i distrikta og ikkje minst at oppgåver ikkje blir flytta til Oslo, men ut i heile Noreg. Det meiner Kristeleg Folkeparti er positivt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Eg trur det er veldig viktig å føre ein ansvarleg økonomisk politikk. Så trur eg me skal vere klar over kva ein ansvarleg økonomisk politikk er akkurat med dei tidene Noreg har no, for den omstillinga som har kome innanfor oljesektoren, har kome mykje hurtigare og fortare enn dei fleste ville trudd. Eg hugsar valkampen i 2013, som er tre år tilbake i tid, da me snakka om den store aktiviteten som var nettopp innanfor petroleumssektoren opp mot Fastlands-Noreg. No har me fått endringar i oljeprisen som har gjort at dette har endra seg betydeleg. Eg trur me må ha ein finanspolitikk i tråd med dei tidene me har. Me har sett ei aukande arbeidsløyse. Heldigvis har dei siste tala som har kome, vore betre og kanskje betre enn det me hadde trudd for eit år sidan. Men eg meiner at den pengepolitikken og finanspolitikken som me har lagt til rette for her, i samarbeid med Venstre, Framstegspartiet og Høgre, står seg godt når me nettopp ser på utviklinga i arbeidsløysa. Eg trur me relativt sett har treft bra. Men sjølvsagt må me ha eit berekraftsperspektiv i det me gjer.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Ja, som representanten Bergstø seier, nettopp derfor var det viktig for oss å hindre dei store kutta som låg i barnetillegget i budsjettet for 2015. Me greidde det i stor grad, men me er eit parti på 5,6 pst., og det vil seie at me ikkje dikterer alt. Men eg synest me fekk store gjennomslag. Eg vil da berre peike på behovet for kontantstøtta, for ja, me kan diskutere argument for og imot kontantstøtta, men noko av det me veit, er at ho treff òg nokre av dei fattigaste familiane i Noreg. Eg tar ein debatt om integreringsutfordringa med kontantstøtta, men å fjerne ho utan å gi noko i tillegg for dei fattigaste familiane vil i alle fall føre med seg at forskjellane mellom dei som har lite, og dei som har mykje, relativt sett blir større.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Eg skal ikkje forsvare fullt ut det som skjedde, men eg meiner at nettopp den endringa som Kristelig Folkeparti fekk til, var med på, som representanten Bergstø òg sa, å få avverga største delen av dette kuttet. Me hadde ein annan primærpolitikk, men me fekk til ei einigheit som me meiner var veldig mykje betre enn det som var utgangspunktet. Paradokset i det Bergstø seier, er at dersom SV får gjennomført politikken sin med å kutte ut kontantstøtta, vil det ramme nettopp dei fattigaste barna i dette landet. Me veit at kontantstøtta har nettopp den sosiale verknaden at ho går til dei som har minst. Så det er eit lite paradoks at SV – rett nok, det kan eg forstå – tar opp situasjonen rundt barnetillegget samtidig som dei ønskjer å kutte ut kontantstøtta, som me veit har den sosiale profilen at ho går relativt sett mest til dei som har minst. Det blir eit paradoks.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Ei av dei sakene som Senterpartiet og Kristeleg Folkeparti er einige om, er at det har vore ein suksess å flytte statlege arbeidsplassar ut frå Oslo. Det har gitt mindre press i Oslo, og m.a. har dei tilsyna som Bondevik II-regjeringa flytta ut, stått seg veldig sterkt fagleg. Eit anna tilsyn – Lotteritilsynet, som ligg i Førde, og som eg besøkte nyleg – synest meir robust og meir kvalitativt godt enn nokon gong. Bondevik II-regjeringa flytta 900 arbeidsplassar. Daverande partileiar Liv Signe Navarsete sa at Senterpartiet ønskte å flytte ut 6 000 statlege arbeidsplassar i løpet av fire år. Da ein gjorde ei oppteljing, ikkje etter fire år, men etter fem år, viste det seg at Stoltenberg II-regjeringa berre hadde flytta ut 85, og me ser at Solberg-regjeringa i dag har eit høgare tal utflytta arbeidsplassar – med dobbel hastigheit – enn kva Stoltenberg II-regjeringa hadde. Så mitt spørsmål er: Korleis skal det bli samsvar mellom dei ambisjonane Senterpartiet har, og dei resultata dei får til på det området?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Eg vil avslutte denne replikkrunden med eit anna tema som SV har løfta den siste veka. Det har vore ein debatt om tru, livssyn og religionen sin plass i samfunnet – ein viktig debatt. Men eg registrerer at SV har eit litt anna syn enn mitt parti på det, fordi for meg verkar det som om det er det franske samfunnet som står fram som eit forbilde for SV, med ein sekulær stat og tru på det livssynsnøytrale. Eg registrerer at SV seier at tru skal vere ei privatsak, religion skal ha ein «tilbaketrekt» plass i samfunnet. På mange måtar verkar det som om ein ønskjer å gøyme bort religionen litt sånn på roteloftet-aktig – unnskyld uttrykket, president. Så spørsmålet mitt er: Er det det franske samfunnet som står fram som eit forbilde på dette området, og trur verkeleg SV at det går an å seie at noko skal vere livssynsnøytralt? Bør me ikkje heller seie eit livssynsope samfunn?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-10-04:
I ei tid med mange sentraliseringsreformer vil eg stille eit spørsmål om politireforma, som Arbeidarpartiet støtta. Frå fleire fylke høyrer me no om uro knytt til gjennomføring av reforma. Mange ordførarar og kommunestyre føler at dei vert lite tekne med på råd, dei vert lite høyrde av politiet. Seinast i dag høyrde eg Arne Johannessen, som er gruppeleiar for Arbeidarpartiet i Luster kommune, uttrykkje stor uro for gjennomføringa av reforma, for at det vert færre politifolk i distrikta, for at politiet og deira buplassar vert sentraliserte, for at ein misser lokalkunnskap m.a. Ettersom Arbeidarpartiet støtta reforma, tenkjer eg det er på sin plass å spørje om Arbeidarpartiet er nøgd med gjennomføringa av denne reforma – eller deler leiaren av Arbeidarpartiet den store uroa til gruppeleiaren i Luster, Arne Johannessen, for korleis denne reforma vert gjennomført, og kva som vert konsekvensane, ikkje minst i mange distriktskommunar.
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-10-04:
Da Gahr Støre var statsråd sist, var det et negativt grønt skatteskifte fra den regjeringa. Den rød-grønne regjeringa økte avgiften på klimavennlig drivstoff, stikk i strid med prinsippet for det grønne skatteskiftet, nemlig at vi ønsker å skattlegge mer det vi vil det skal være mindre av, nemlig forurensing, og skattlegge mindre det vi ønsker det skal være mer av, nemlig miljøvennlig atferd og mer arbeid. Fremskrittspartiet har nå gått fra å være et parti som fullstendig har fornektet klimaendringer til å være et parti som nå er villig til å øke prisene på fossilt drivstoff. Fremskrittspartiet går betydelig lenger enn Arbeiderpartiet når det gjelder avgiftsnivå på fossilt drivstoff. Sånn sett har Fremskrittspartiet tatt et større ansvar enn Arbeiderpartiet med hensyn til prinsippet «forurenser betaler». Og sjøl om Venstre mener regjeringa har foreslått for lite, setter Fremskrittspartiet her Arbeiderpartiet i den klimapolitiske skammekroken. Hvordan føler Arbeiderpartiet det er å bli satt i den klimapolitiske skammekroken av Fremskrittspartiet?
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-10-04:
Jeg skjønner at representanten Aasland ikke har hatt tid til å gå igjennom alle trontalene, men det har faktisk jeg gjort. Når det gjelder alle de trontalene som ble holdt da representanten Aaslands parti satt i regjering, er miljø knapt nevnt i noen av dem. De få gangene det er nevnt, er i forbindelse med kvotehandel, at man ønsker å kjøpe seg fri gjennom å få andre land til å gjøre de store endringene. Så ja, dette var den grønneste talen vi har sett på lenge. Det er ikke alltid jeg syns statsministeren gjør en helt prikkfri jobb når det gjelder det grønne – det tror jeg nok de fleste her er kjent med – men man kan sammenligne med det som den rød-grønne regjeringa hadde i trontaler, for der var miljø knapt nevnt. Drivkraften min som politiker handler om hva det er jeg får gjort, og det jeg ser gjennom disse budsjettene, er det jeg har fått gjort. Men at vi har en utfordring med årets budsjett, er helt åpenbart.
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-10-04:
Jeg er for budsjetter som gir gevinst til mange grupper, men jeg er ikke for budsjetter som gir økte utslipp. Det som vi har sett, det som det ikke har vært noe problem med, er å få regjeringa med på en historisk satsing på kollektivtrafikk og jernbane som setter alle andre satsinger i skyggen. En kan bare stille seg nede på Oslo S og telle antall tog som passerer igjennom, og sammenligne med hvor mange som har passert igjennom i tidligere år. Det er helt soleklart at denne regjeringa blir veldig mye bedre når den har forhandlet fram budsjetter sammen med Venstre, men det er også soleklart at det som regjeringa har lagt fram nå, som vi ikke syns er bra nok, er betraktelig bedre enn det Arbeiderpartiet klarte å levere i regjering.
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-10-04:
Nesten alle norske barn går i barnehage. Den lille gruppa som ikke gjør det, er ofte den som burde ha gjort det. For meg handler en av de viktigste frihetskampene i Norge nå om unger som vokser opp i fattige familier, og som ikke får den samme starten som alle andre. Vi vet at hvis en kommer fra en veldig ressurssterk familie, betyr ikke barnehage så mye fra eller til, men for alle dem med dårlig råd betyr barnehage veldig mye for deres ungers muligheter – mulighet til å fullføre videregående, mulighet til å ta høyere utdanning, mulighet til å gjøre det bra på skolen. De ungene vil jeg gi den friheten, det er en viktig frihetskamp. Det er den gode starten, det gode pedagogiske tilbudet, som gjør at de lykkes i livet og får utviklet potensialet i seg sjøl. Det er den friheten som jeg er villig til å kjempe for. Og så må gjerne voksne ta andre valg. Det er heller ikke alle valg som staten skal betale en for å gjøre, men for meg er det ungenes frihetskamp som er viktig, og i den kampen er kampen mot barnefattigdom kjempeviktig.
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-10-04:
Det skjer ikke ofte, men nå var jeg enig i nesten alt Per Olaf Lundteigen sa. Jeg tror dette blir kjempeviktig framover, f.eks. biodrivstoff, som er et kjempepotensial for Norge. Hvis vi klarer å satse på det, hvis vi klarer å få ned prisen på produksjon av biodrivstoff, kan vi konkurrere ut all flybensinen som i dag brukes på alle flyplasser, og alle de andre drivstoffene der biodrivstoff kan gå inn som et alternativ. Men da trenger vi å få det næringslivet lønnsomt. Det er jeg helt enig. Vi trenger å få det næringslivet opp å gå teknologisk. Vi trenger å få laget de produktene slik at de kan utkonkurrere. Men da må man være villig til å bruke avgiftssystemet. Da må man være villig til å la de svarte karbonene få høyere avgifter, og så må man ha lavere avgifter på de grønne karbonene, som Lundteigen snakket om. Da håper jeg at Senterpartiet snur, at de er villig til å legge avgifter på de svarte karbonene for at de grønne karbonene skal bli lønnsomme.
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-10-04:
Venstre er låst fast til det som er målet vårt, nemlig å få ned utslippene. Vi er gjerne på parti med SV for å få til det. Vi vet hva SV har stått i opp gjennom årene, ved å kjempe for det, og det er bra at vi viser gjensidig forståelse for den kampen vi står i. Det er soleklart at jeg håper at vi skal forhandle om budsjettet. Det er jo litt meningsløst for en mindretallsregjering ikke å ønske å forhandle om budsjettet. Vi har mange gode ideer om hvordan vi skal klare å få ned utslippene, også i de budsjettforhandlingene som kommer nå. For meg er det soleklart at statsministeren lovet at vi skulle lage et budsjett som kuttet utslipp, og da skal vi komme med en liste over hvordan vi skal klare å gjøre det. At det blir lett, tror jeg ikke.
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-10-04:
Jeg har vært i British Columbia, og da hadde jeg med meg finansministeren. Det vi lærte der, var nettopp det at en får støtte for den typen avgiftsøkninger hvis en er villig til også å gi pengene tilbake. De ga pengene tilbake på en måte som støttet både dem som bor i distriktene litt mer enn dem som bor i byene, og de familiene med lav inntekt mer enn dem med høy inntekt. Sånn klarer en å skape støtte i befolkningen. Det hjelper ikke miljøet, Rasmus Hansson, hvis vi havner under sperregrensen begge to. Vi må ha folk med på laget for å klare å gjøre det grønne skiftet, og da må vi kunne vise dem at vårt mål er ikke å gjøre livet mest mulig ubehagelig, med flest mulig ullgensere eller dyrest mulig drivstoff. Nei, det er faktisk snakk om at det skal være billigere å ta de grønne valgene, og da må en også være villig til å legge penger i potten for at de grønne valgene skal være lønnsomme.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
I Klassekampen i dag kan me sjå fordelingsprofilen i skatteopplegget til Høgre og Framstegspartiet. Han viser at dei 50 rikaste har fått skattekutt som tilsvarer heile livsgrunnlaget til 2 000 vanlege arbeidsfolk. Så veit me allereie at skatteprofilen til Høgre og Framstegspartiet ikkje har vore nemneverdig vekstfremjande, at han ikkje bidreg nemneverdig til å skapa fleire arbeidsplassar. Me har bedt om dokumentasjon på at han skal ha den effekten, me har ikkje fått det. I dag har me igjen fått dokumentert at skatteopplegget deira er svært usosialt, at det aukar forskjellane mellom folk. Det einaste denne regjeringa har levert målretta på, er ein målretta innsats for dei rikaste i landet. Spørsmålet mitt er kva representanten Helleland sjølv synest om ein fordelingsprofil som inneber at dei 50 rikaste får det som tilsvarer livsgrunnlaget til 2 000 vanlege arbeidsfolk.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Då kan me slå fast at representanten Helleland meiner at det er ein ønskt fordelingsprofil. Han er stolt over at dei har eit skatteopplegg som inneber at dei som har mest, òg er dei som får mest. Han seier at skatteopplegget deira er meint for å skapa fleire verdiar og arbeidsplassar. Men det er knapt jobbvekst i dette landet. Det som Statistisk sentralbyrå peiker på ville hatt effekt for å skapa fleire arbeidsplassar, er offentlege investeringar. Det kunne ha vore 15 gonger meir effektivt enn den typen skattekutt som Hellelands regjering har lagt opp til. Då er spørsmålet: Kvifor prioriterer denne regjeringa eit verkemiddel, eit skatteopplegg, som er så usosialt – som ikkje fungerer for å skapa nye arbeidsplasser, og som ikkje bidreg til nemneverdig auka jobbvekst, når dei kunne valt eit alternativ som faktisk kunne gitt det?