Tina Bru (Høyre), 2014-10-06:
Norge er annerledeslandet i Europa. Mens våre naboland fortsatt sliter med høy arbeidsledighet og svak økonomisk vekst, har vi lav ledighet og god vekst. Men status quo er aldri en garanti. Vi må forberede oss på lavere inntekter fra olje- og gassindustrien. Vi må forberede oss på mer konkurranse fra land som har lavere kostnadsnivå enn oss. Og vi må fortsette ferden mot lavutslippssamfunnet, ikke bare snakke om det som en utopi. Derfor må vi bruke det handlingsrommet vi har nå – gjennom de store verdiene petroleumsvirksomheten har gitt oss – til å bygge Norge. Grunnen til at vi prioriterer kunnskap, infrastruktur, lavere skatt på arbeid og eierskap og investeringer i det grønne skiftet i dag, er for å klare det som er krevende, men nødvendig, samtidig som vi skaper verdier for vårt land. For under en uke siden presenterte regjeringen Lærerløftet. Vi er med dette allerede i gang med å levere på et av våre viktigste løfter fra valgkampen. Vi gir lærerne det løftet de ønsker og fortjener fordi ingenting betyr mer for elevenes læring enn nettopp gode lærere. Det var helt naturlig for oss i et slikt løft å gjennomføre tidenes satsing på etter- og videreutdanning. Elevene skal lære mer, og lærerne skal kunne få anledning til faglig påfyll. I år er det opprettet 1 500 nye studieplasser for lærere som ønsker etterutdanning, men vi er ikke fornøyde ennå, vi skal videre. Vi satser på skolen og lærerne i dag for at elever skal lære mer i fremtiden. Vi skylder fremtidens fagarbeidere og nyutdannede å legge til rette for et nyskapende arbeidsmarked. En globalisert verden krever sterke norske arbeidsplasser. Regjeringen er allerede godt i gang. Vi har senket inntektsskatten, redusert formuesskatten og fjernet arveavgiften. Samtidig vet næringslivet selv best hva næringslivet kan skape. Men de kan ikke gjøre jobben alene. Derfor har regjeringen styrket den næringsrettede forskningen betydelig, gjennom f.eks. Brukerstyrt innovasjonsarena, SkatteFUNN, FORNY2020 og nasjonalt etablerertilskudd. Alle disse er eksempler på treffsikre ordninger som bidrar til forskning, utvikling og innovasjon i næringslivet. Vi prioriterer næringsrettet forskning i dag for å skape trygge arbeidsplasser for fremtiden. De store bo- og arbeidsregionene i landet vil fortsette å vokse betydelig fremover. De har alle en stor felles utfordring: infrastruktur. Å skape gode regioner å bo og jobbe i forutsetter at man har gode transportsystemer på plass. Varer og folk må komme seg raskt frem og tilbake, og dette må skje på en miljømessig bærekraftig måte. Nettopp derfor har regjeringen økt satsingen på vei, bane og kollektiv, økt jernbanebudsjettet sammenlignet med hva de rød-grønne la frem i fjor høst, sagt at staten skal ta 50 pst. av kostnaden ved store kollektivutbygginger i de fire største byene, slik at veksten i trafikken først og fremst kan skje kollektivt, og styrket veibudsjettet for å hindre kø og kaos som belaster miljø og næringsliv negativt. Vi bygger landet med god og miljøvennlig infrastruktur i dag, slik at det blir enklere å reise til og fra jobb og sende varer inn og ut av landet i fremtiden. Alt dette vil styrke konkurransekraften og trygge norske arbeidsplasser. Men én utfordring overskygger alle andre: klimautfordringen. Forrige måned ble den viktige rapporten New Climate Economy lagt frem. Vi var så heldige å få en innføring i denne av avgått statsminister Jens Stoltenberg på Debatten på NRK1. Jeg tror nok ikke at Stoltenbergs tegninger av strekmenn er nok til å overbevise f.eks. representanten Rasmus Hansson, som har som kjernen i sin klimapolitikk at brems i økonomisk vekst er nødvendig, om at noe vekst er god klimapolitikk. Men jeg, derimot, så at disse strekmennene fortalte oss noe viktig om utviklingen fremover. Rapporten viser nemlig at vekst og lavere klimagassutslipp ikke er motsetninger, men gjensidig avhengige av hverandre. Det er godt nytt for alle oss som møter lavutslippssamfunnet med optimisme og tro på at denne omstillingen vil gi oss mange nye muligheter. I dette bildet vil gode, arealeffektive byer bli nødvendig. Rapporten fortalte oss også at gass kan være en bro til lavutslippssamfunnet dersom de riktige forutsetningene er på plass – forutsetninger som Norge allerede har. Det handler om å betale en pris for å slippe ut klimagasser, som olje- og gassindustrien allerede gjør i Norge, ha strenge krav til utslipp og investere mer i klimateknologi. Et av de viktigste tiltakene regjeringen har gjennomført for å styrke klimaforliket, er å styrke klimateknologifondet. Tolv friske milliarder skal tilfalle fondet frem mot 2017, og dette er et viktig skritt på veien. Vi investerer i det grønne skiftet i dag – for å skape et bærekraftig samfunn i fremtiden. Norge har gode forutsetninger for å møte utfordringene som ligger foran oss. Vi er optimistiske. Vi er i gang med å gjennomføre de nye ideene og bedre løsningene som vi gikk til valg på. Slik sørger vi for å utnytte de gode forutsetningene vi har, til å bygge landet for fremtiden. Takk for oppmerksomheten.