Ingmar Ljones (Kristelig Folkeparti), 2002-06-18:
I dag har vi sjansen til å proklamera at vi vil ha ein offensiv, målretta og miljøvenleg by- og tettstadspolitikk. Byar og tettstader har funksjonar som servicestader og møteplassar, ikkje berre for innbyggjarane i dei kommunane det gjeld, men også som knutepunkt for kommunane rundt desse stadene. Som saksordførar er eg glad for at eit breitt fleirtal står bak hovudprinsippa i meldinga, og eg vil takka for godt miljø – for å halda meg i terminologien – og samarbeid i komiteen i denne saka. Mange finn det å bu i by som det beste bualternativet. Her finn folk eit mangfald av kulturelle tilbod, utdanningstilbod, arbeid, variert tenestetilbod, ulike lag og organisasjonar, og mange kulturar møtest. Tett bustadmønster gir ei rekkje utfordringar i høve til by- og arealplanlegging, utbyggingsstrukturar, gode bumiljø, bevaring av grøne areal og etablering av nye. Ein byutviklingspolitikk som stimulerer til heilskapleg tenking og planlegging i høve til bustad, arbeidsplassar, kulturtilbod, miljøvenleg energibruk og kollektivtransport vil løysa mange av dei miljøutfordringane byane har. Komiteen viser til at Planlovutvalet i si første delutgreiing har gjort framlegg om ei rekkje tiltak for å gjera planarbeidet enklare og meir effektivt. Ein samla komite sluttar seg til målsettinga for dette arbeidet, og komiteen vil understreka at lover, retningsliner og forskrifter for plan- og byggesaker må vera klåre. Då vil godkjennande styresmakter, planleggjarar og dei som leverer inn søknad om godkjenning av aktuelle prosjekt, kunna ha ei felles forståing av kva krav som blir stilte til berekraftig by- og tettstadsutvikling. Komiteen meiner at kommunane må ha høg plankompetanse, der ulike faggrupper som kan vurdera ulike aspekt ved byutviklinga, blir trekte inn i planarbeidet. Komiteen meiner vidare at eit godt kollektivtilbod som fører til at ein større del av innbyggjarane reiser med kollektive, miljøvenlege transportmiddel i staden for å bruka personbil, er viktig både for å redusera klimautsleppa og for å betra bymiljøet. Komiteen er kjend med at luftkvaliteten i mange byar er dårleg, spesielt gjeld dette på kalde og tørre vinterdagar med mykje svevestøv. Dette skapar problem for mange menneske og spesielt for dei som har luftvegsplager og allergi. Arbeidet med å gjera luftkvaliteten betre må difor ha høg prioritet. Eit fleirtal i komiteen er kjent med at fleire norske byar har hatt kampanjar mot å kjøra med piggdekk, for å redusera mengda av helsefarleg asfaltstøv. Det har gitt gode resultat, og det bør vurderast om det skal innførast permanent avgift på bruk av piggdekk eller piggdekkforbod i større byar. Rein luft er viktig både for trivnad og helse. Arbeidet med å redusera støy må intensiverast. Eit fleirtal i komiteen sluttar seg til det nasjonale målet om at støyplaga skal reduserast med 25 pst. innan 2010. Det er i denne samanhengen overlag viktig å hindra at nye støykjelder blir oppretta. I byar og tettstader er det eit stort potensial for enøktiltak. I område der bustader og bustadkompleks ligg tett, ligg det godt til rette for system med fjernvarme av ulike slag og vannbårne varmesystem baserte på fornybare energikjelder. Dei mange store bygningane som finst eller blir reiste i byar og tettstader, er òg stader der det kan monterast energieffektive system for oppvarming. Komiteen vil streka under at det er kommunane og dei regionale styresmaktene i samvirke med staten som har hovudansvaret for utviklinga i byområda og tettstadene. For Kristeleg Folkeparti er det viktig at lovverket blir brukt til miljøvenleg byutvikling. Dei føringane vi legg i dag gjennom behandlinga av stortingsmeldinga «Bedre miljø i byer og tettsteder» er ein start på endå meir berekraftig utvikling i byane. Med dette tilrår eg innstillinga frå komiteen.