Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Jeg vil også begynne med å takke komiteen for et godt samarbeid og rask framdrift i saken og ikke minst takke vår eminente komitésekretær, som henger med i svingene. Vi behandler i dag et forslag om å endre tidspunktet som legges til grunn ved vurdering av voldsoffererstatning i gjenopptakelsessaker, fra å være tidspunktet for den skadevoldende handlingen til tidspunktet for domfellelsen, og om å gi regelverksendringene tilbakevirkende kraft. Komiteen har vist til at straffesaker kan gjenopptas etter beslutning fra gjenopptakelseskommisjonen. En rekke slike saker har blitt gjenopptatt siden kommisjonen startet sitt arbeid i 2004. De aller fleste av disse sakene har endt til gunst for tiltalte. Kun én sak har endt til ugunst for tiltalte, den såkalte Kristin-saken, der tiltalte ble dømt for drapet på Kristin Juel Johannessen i 1999. Dom i denne saken falt i 2016, hele 17 år etter hendelsen. I denne saken ble gjerningsmannen dømt til å betale erstatning til offerets foreldre. Imidlertid avslo Kontoret for voldsoffererstatning kravet, med henvisning til voldsoffererstatningsloven § 19, som slår fast at lovens kapittel 2, om utmåling av voldsoffererstatning, ikke kommer til anvendelse for straffbare handlinger som har funnet sted før lovens ikrafttredelse. Dette medførte at det avgjørende i Kristin-saken ble tidspunktet for når den straffbare handlingen hadde funnet sted, ikke tidspunktet for domfellelsen. Kristins foreldre fikk dermed ikke erstatning, selv om retten slo fast at de hadde krav på det. Forslagsstillerne har i begrunnelsen for forslaget vist til at Kristin-saken reiser prinsipielle spørsmål. De har vist til at det framstår som sterkt urimelig og ikke i tråd med grunnlaget for ordningen med voldsoffererstatning. På denne bakgrunn har Arbeiderpartiet foreslått endringer i reglene om voldsoffererstatning og å gi disse reglene tilbakevirkende kraft – som er det forslaget vi her behandler. Justiskomiteen ba i oktober om ministerens vurdering av dette forslaget, og justis- og innvandringsministeren skrev i brev til komiteen at de arbeider med oppfølgingen av NOU 2016: 9, Rettferdig og forutsigbar – voldsskadeerstatning. Ministeren skriver videre at departementet ser på en rekke problemstillinger, herunder anmodningen fra Stortinget i 2018 om å be regjeringen følge opp NOU-en og komme tilbake til Stortinget med en vurdering av behovet for å endre regelverket på nettopp dette feltet. Arbeidet med å få i stand regelverksendringer som sikrer voldsofre i eldre saker og gjenopptakelsessaker, er altså et arbeid som regjeringen er i gang med, og ministeren understreker også til komiteen at regjeringen tar sikte på å legge forslag om ny lov om voldsoffererstatning fram for Stortinget allerede neste år. Dette er det jeg vil si som saksordfører. Jeg vil også legge til noen flere betraktninger, og det er at vi i regjeringspartiene er veldig glad for at ministeren forsikrer oss om at regjeringen vil ivareta dette og sørge for en god ivaretakelse av offeret. Det er et viktig prinsipp, ikke minst for oss i Fremskrittspartiet, at man alltid skal stå på offerets side i denne typen prinsipielle saker. Derfor fremmet også Fremskrittspartiet i 2012 forslag om å be regjeringen endre nettopp dette, og om at denne endringen skulle gå ut på å gi alle voldsofre krav på inntil 60 G i erstatning. På det tidspunktet fikk ikke forslaget flertall. Med utgangspunkt i dette er vi fra regjeringspartiene veldig glad for at regjeringen følger opp og sier at den skal se på lovendringer. Vi er utålmodige, vi ønsker å få på plass et regelverk raskt, og vi er derfor takknemlige for at justis- og innvandringsministeren nå sier at dette vil bli fulgt opp i løpet av 2020.