Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2012-01-09:
Godt nytt år! Jeg er glad i dag. Jeg er stolt av at en regjering for første gang har lagt fram en melding som fokuserer kun på ungdomsskolen. Jeg vil takke komiteen for samarbeidet og understreke at jeg er fornøyd med at det er så stor enighet om at det har vært behov for å justere innretningen av ungdomsskolen. At vi er tverrpolitisk enige om hovedtrekkene, tror jeg har større betydning for Skole-Norge enn vi tror. De tiltakene som nå skal gjøres i ungdomsskolen, vil gi flere elever mulighet til å kunne mestre og oppleve å lykkes. Det er en seier for Skole-Norge og en seier for elevene. Jeg håper det også med tida vil vises på frafallsstatistikken i videregående skole. En enstemmig komité slutter seg altså til behovet for en mer praktisk, konkret og variert undervisning i alle fag. Likevel har noen hatt interesse av å spre en oppfatning av at det kun er innføring av valgfag som skal gi en mer variert skole. Jeg må si jeg er litt forundret over uttalelsene fra bl.a. Høyre i Dagbladet rett før jul, der de sier igjen at det ikke holder med at regjeringa pynter kaka med to timer valgfag. Hvis en har lest stortingsmeldingen, er det nesten godt gjort ikke å ha fått med seg at den legger vekt på at en i alle timer skal ha mer variert, konkret og praktisk fokus. Komiteen understreker også samlet at læreplanmålene ikke angir metodevalg. Metodefrihet betyr at det er anledning til å drive både praktisk og teoretisk arbeid i de timene en allerede har. Variasjon i arbeidsmåter er viktig for å tilpasse opplæringen. De beste skolene får vi når vi gir rom for den profesjonelle lærer. I iveren etter å forbedre ungdomsskolen skal vi ikke glemme at målet for grunnskolen, å mestre grunnleggende ferdigheter, ligger fast. Derfor understrekes også viktigheten av å fortsette arbeidet med å styrke basisferdigheter som norsk og matematikk. Særlig trekker komiteen fram gutter og lesing og støtter at departementet legger særlig vekt på dette i lesesatsingen for 2010–2014. I tidligere år var det mulig for elever å velge fag i ungdomsskolen noen timer i uka. Dette forsvant først med L97 da valgfagene ble erstattet med tilvalgsfag med valg mellom språk og praktisk prosjektarbeid. Det praktiske prosjektarbeidet forsvant helt med Kunnskapsløftet i 2006 og ble erstattet med fordypning i norsk, engelsk eller samisk. Allerede i stortingsmeldingen som la grunnlaget for 6-årsreformen i 1993–1994, ble det sagt at det var viktig å se på ungdomstrinnet: «Ungdomstrinnet har på mange måter vært for lite påaktet.» Dette ble skrevet for nesten 20 år siden. Og sjøl om enkelte mener det er feil å si at ungdomsskolen har vært det glemte trinnet, synes jeg godt vi kan koste på oss å innrømme at oppmerksomheten om trinnet ikke har vært særlig påaktet siden 1993. Ikke unaturlig var fokuset på de lavere aldersgruppene ettersom det store den gangen var at seksåringene begynte i skolen Denne gangen er det imidlertid bare ungdomsskolen det handler om. Nå kan ingen lenger si at ungdomsskolen er det glemte trinnet. Ungdomsskolen har nå fullt fokus og vil ha det også i oppfølgingen gjennom en egen strategi for gjennomføringen av endringene. Jeg tror at jeg med hånden på hjertet kan si at jeg nesten hver gang jeg har stått på denne talerstolen, har tatt opp behovet for en mer praktisk skole og større innslag av praktiske fag. Kanskje har noen også blitt litt lei av det maset. Men å få anledning til å vise at du duger til noe, er noe vi alle er helt avhengig av for å trives i hverdagen – også om du er best i praktiske ferdigheter. Trivsel gir grunnlag for læring. Derfor er det helt praktfullt for meg å se at en samlet komité er enig i at «praktiske ferdigheter og kunnskap må anerkjennes på linje med akademisk kunnskap i opplæringen». Det kaller jeg å gå ut med et godt bud fra Stortinget til alle landets elever! Etter å ha besøkt en rekke ungdomsskoler som har ropt etter mer fleksibilitet for å kunne gi best mulig opplæring både for praktiske og teoretiske ferdigheter, er jeg glad for at en samlet komité nå vil gjeninnføre valgfag. «Pynten på kaka» er altså gangbar vare. Hele komiteen mener nå at innføring av valgfag vil «(…) være et viktig tiltak for å øke motivasjon og mestringsfølelse og vil gi positiv ballast som eleven vil kunne overføre til andre fag». (…) – Ja, bortsett fra skolebyråden i Oslo, har jeg registrert i dag. Komiteen mener også at det å ha flere timer med det elevene sliter med fra før, ikke nødvendigvis gir økt læringsutbytte, men tvert imot kan ha motsatt effekt. Derfor er jeg trygg på at det er ok å omdisponere noen undervisningstimer i fag- og timefordelingen for å gi rom for valgfagene. Hvordan en konkret skal organisere valgfagene, kan bestemmes lokalt. Det var en voldsom interesse for å melde seg på forsøk med arbeidslivsfag. Arbeidslivsfaget er «mini-yrkesfag». Elevene på ungdomstrinnet skal bli kjent med de ulike studieretningene en møter på yrkesfag på videregående skole. Over halvparten av landets kommuner ønsket å være med i forsøket med faget allerede i oppstartsåret. Bare et fåtall skoler fikk anledning. Evalueringen avsluttes ikke før i 2013, men den positive responsen fra skolene gjør at hele komiteen støtter regjeringas forslag om å åpne for at alle skoler som ønsker det, kan innføre arbeidslivsfag fra høsten i år. Det er viktig å understreke at faget skal være et reelt tilbud til alle elever og ikke fungere som en plassering av elever ut fra deres faglige nivå. En samlet komité ber departementet følge opp dette overfor skolene i forkant av søkning til skoleåret 2012–2013. Faget utdanningsvalg ble innført som obligatorisk fag fra høsten 2008. Faget skal gi elevene erfaring med innhold, oppgaver og arbeidsmåter i videregående opplæring, og 60 pst. av tida skal brukes til utprøving av minst to ulike utdanningsprogram fra videregående opplæring. Det har vist seg at faget har organisatoriske og innholdsmessige utfordringer, og en samlet komité har understreket viktigheten av at en ser sammenhengen mellom utdanningsvalg og arbeidslivsfag, slik at en unngår overlapping og oppnår maksimal effekt. De praktisk-estetiske fagene skårer høyt blant elevene når det gjelder både trivsel, arbeidsform og motivasjon. Det er blitt pekt på en tendens til at elevvurdering gjennom måling og testing er i ferd med å utvikle fagene på en måte som er uheldig sett i forhold til fagenes formål. Det er viktig at fokuseringen på basisferdigheter også i disse fagene ikke må føre til at en utsletter fagenes egenart. De praktisk-estetiske fagene er først og fremst fag der elevene skal få utviklet og vist sine kreative og skapende evner. I den sammenheng vil jeg også peke på behovet for å rekruttere nok faglærere. En god lærer gjør som kjent forskjellen, og det er derfor positivt at departementet ønsker å utvikle nærmere samarbeid mellom utøvende kunstnere og skolen samt med ressursene som finnes i de enkelte kulturskolene. Vi er inne i en finansiell krisetid i Europa. Virkningene av det de sliter med der, vil også ha følger for vårt land. Jeg tror vi bare har sett begynnelsen på dette så langt. I en ukjent framtid blir evne til omstilling og mottak for ny læring alfa og omega. I så måte vil det være helt nødvendig at så mange elever som mulig blir gjort kjent med entreprenørskap både som modell i undervisningen og som modell i deltakelse i frivillig arbeid, men ikke minst i forhold til å gjøre seg kjent med hvordan en starter, gjennomfører og avvikler en bedrift. Det er et svært tydelig signal til alle landets skoler at hele komiteen ønsker at flere skoler skal tilby entreprenørskap, og at programmet Ungt Entreprenørskap også skal omfatte sosialt entreprenørskap, dvs. entreprenørskap rettet mot å møte sosiale samfunnsutfordringer. Et positivt læringsmiljø er avgjørende for læring. Undersøkelser viser at de skolene og klassene som har gode relasjoner mellom elever og lærere, har mindre mobbing og større trivsel enn andre. Det er et lederansvar å skape gode læringsmiljø. Det er et ansvar for den enkelte skoleleder og for den enkelte lærer. Å bli sett i løpet av en dag kan være det lille ekstra som gjør at motivasjonen for å gå på skolen er til stede. Tall fra Folkehelseinstituttet viser at hele 15–20 pst. av ungdommene har psykiske plager i en eller annen form. Det er derfor åpenbart at hvordan elevene har det, har innvirkning på elevenes funksjonelle nivå – og dermed påvirker deres evne til læring. Samarbeidet mellom skolene og hjemmet er også svært viktig. Ikke minst i ungdomstida. Å bli møtt med forventninger fra både lærere og foreldre er viktigere enn hva kanskje mange tror, men det er viktig at alle snakker samme språk og formidler de samme forventningene. Det er krevende å være forelder på ungdomstrinnet. Leksene blir mer krevende, og elevene er ofte litt uforutsigbare «pubertetsbomber». Jeg har også denne gangen pratet om en mer praktisk og variert skole, der både de med teoretiske og de med praktiske ferdigheter får lov til å utvikle seg. Jeg må dessverre skuffe dem som kanskje hadde håpet at jeg skulle være ferdig med å mase om praktiske fag nå, men det er jeg nok ikke – ikke før de praktiske fagene naturlig har oppnådd like stor anerkjennelse som de mer akademiske. Jeg setter min lit til at skolene vil se mulighetene som nå er gitt, og ser fram til en god debatt og implementering av en mer variert, praktisk, motiverende og moderne ungdomsskole.