Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2000-02-01:
Den endringen i politiloven som Odelstinget i dag vil vedta, har langt videre hensikt enn bare å avlaste politiavdelingen i Justisdepartementet. Opprettelsen av et politidirektorat er et viktig ledd i Regjeringens bevisste politikk mot en bedre overordnet politisk styring. Konsekvensen av det vil bli forsterket mulighet for parlamentarisk kontroll. Det er vi i Kristelig Folkeparti svært tilfreds med. Vi får derigjennom også et mye klarere skille mellom det som er politiets faglige vurderinger, og hva som er de politiske vurderinger og konklusjoner. I lang tid har det vært forventninger til at det i Justisdepartementet skulle skje mer enn bare rokeringer og omorganiseringer uten gjennomgripende effekt. Det er oppgaver og utfordringer som må legge avgjørende premisser når organisasjonsformen og -strukturen i en etat utformes. Alle partiene i justiskomiteen støtter Regjeringens valg av løsning. Det er en styrke når direktoratet skal etableres og bli operativt. Den brede politiske tilslutningen i Stortinget betyr politisk vilje til og ønske om et hensiktsmessig ledelses- og organisasjonsapparat, et politi som er demokratisk styrt og desentralisert, og en kriminaletterretning som er samordnet og god. Til dette trengs mer enn bare opprettelsen av et politidirektorat. Derfor ser Stortinget med rette fram til den lovede meldingen kommende høstsesjon, om politiets oppgaver, om politiets ressurser og om den regionale og distriktsvise organisering av etaten. Alle disse forholdene hører sammen på veien videre, men i dag tar vi det første og retningsbestemmende steg. Hvorfor har Regjeringen valgt å anbefale Stortinget å gå inn for et politidirektorat? Til grunn ligger bl.a. to viktige momenter knyttet opp til utviklingen av kriminaliteten. Dagens kriminalitetsbilde avdekker på den ene siden et mye sterkere behov for politisamarbeid over landegrensene, altså internasjonalt samarbeid. På den andre siden, på den nasjonale arena, ropes det på grunn av kriminalitetsutviklingen etter endrede samarbeidsrelasjoner mellom den sentrale politiledelsen, særorganene og politidistriktene. Foruten koordineringsarbeidet og oppgavefordelingen står tidsaspektet sentralt i dette. Avgjørelser og tilbakemeldinger må skje raskt. Betyr dette jeg nå har sagt, at vi likevel fristiller politidirektoratet og gir det en selvstendig rolle utenfor justisministerens ansvar og kontroll? Nei, tvert imot, her legger vi opp til at norsk politi fortsatt skal være en desentralisert etat under betryggende demokratisk og politisk styring og kontroll. Konkret innebærer det at direktoratet skal være et forvaltningsorgan direkte underlagt Justisdepartementet. Statsråden beholder det totale konstitusjonelle og parlamentariske ansvar med instruksjonsmyndighet og mulighet for omgjøring av vedtak i enkeltsaker. Dessuten vil Regjeringen beholde ansettelsesmyndigheten for politietatens ledere som i dag. Men la meg understreke: Statsråden skal primært utøve sitt overordnede ansvar for politidirektoratet gjennom rammestyring, og ikke i hverdagens enkeltheter. Ingen av oss tror at det å opprette et politidirektorat i seg selv nødvendigvis vil gi den måloppnåelse vi er ute etter. Selv om Stortinget legger forholdene til rette på beste måte gjennom vedtak, vil svært mye avhenge av de personer som skal bekle stillingene i direktoratet. Mye vil stå og falle med om det utvikles en dynamisk organisasjonskultur som raskt koordinerer og setter ut i livet kriminalpolitiske tiltak. I Kristelig Folkeparti mener vi at en betingelse for utvikling av god organisasjonskultur er at ledelsen er dyktig på oppfølging av personalansvaret. Individuelle ferdigheter og samhandling i trygge og positivt byggende arbeidsmiljøer vil gi de beste forutsetninger for etatens måloppnåelse. Dette er en stor utfordring for Regjeringen, som først skal ansette direktør, og så, sammen med vedkommende, utforme og fastsette organisasjonsstrukturen i det nye politidirektoratet. I dette arbeidet er det viktig å ha langt framme i bevisstheten det en enstemmig komite legger i bunn som premiss eller målsetting for å opprette direktoratet. For Kristelig Folkeparti er det et viktig prinsipp at etterforskningsvirksomheten blir styrt av en uavhengig påtalemyndighet. Det betyr at vi fullt og helt stiller oss bak den vurderingen at politidirektoratet ikke skal ha påtalemyndighet. Denne myndigheten skal være hos politiet lokalt, men underlagt statsadvokatene og riksadvokaten, som igjen er underlagt Kongen i statsråd. Men for å understreke politidirektørens status mener vi det er riktig og viktig at vedkommende har politimyndighet. Når det gjelder hvilke andre oppgaver som skal legges til direktoratet, støtter Kristelig Folkeparti det som er foreslått av Regjeringen, og som går fram av innstillingen.