Regina Alexandrova (Høyre), 2014-12-09:
Europa og Norges sikkerhetspolitiske situasjon er endret. Stabilitet er erstattet med usikkerhet. Samtidig varsler USA at Europa må ta en større del av ansvaret for egen forsvarsevne. Hva vi prioriterer, og hvordan vi prioriterer, har større betydning i dag enn for bare ett år siden. Jeg er derfor glad for at vi har en forsvarsminister som er så tydelig på at prioritet skal gis operativ evne og beredskap for budsjettåret 2015. Uansett hva opposisjonen prøver å gi inntrykk av, er realveksten på 3,3 pst. i budsjettet en betydelig satsing, med en økning vi ikke har hatt på et tilsvarende nivå siden forrige gang en borgerlig regjering satt med makten. Regjeringen øker den operative evnen i alle forsvarsgrenene, Heimevernet og E-tjenesten. Det blir økt aktivitet for Kystvakten og videreutvikling av Panserbataljonen, med oppgradert materiell og vervet mannskap. Hæren og Heimevernet får økt aktivitetsnivå. Det blir redusert responstid for helikopterberedskapen på Rygge og Bardufoss, for å gi bistand til politiet ved skarpe oppdrag. Det blir modernisering av strukturen til Sjøforsvaret og innfasing av maritime helikoptre. Det blir en budsjettøkning til Nasjonal sikkerhetsmyndighet og en betydelig budsjettøkning til E-tjenestens aktiviteter. I tillegg følger vi opp langtidsplanen for Forsvaret, med videre prioritet til anskaffelse av F-35 kampfly, etablering av kampflybase på Ørlandet og utviklingen av Joint Strike Missile, med tilleggsfinansiering, slik at investeringen påvirker øvrige deler av Forsvaret minst mulig. Satsingen på nye kampfly vil gi betydelig styrking av den norske krigsforebyggende terskelen. Regjeringen har kommunisert åpent og tydelig at selv om forsvarsbudsjettet i 2015 har en betydelig realøkning, er budsjettet samtidig preget av nøkternhet og klare prioriteringer. Forsvarsministeren er også klar på at regjeringens avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform, som innføres for hele statsforvaltningen, er krevende for forsvarssektoren. Endringer i de sikkerhetspolitiske utfordringene må få konsekvenser for hvordan vi innretter og videreutvikler forsvaret vårt. Med forsvarsministerens åpne dialog med forsvarsjefen etter regjeringsskiftet har det kommet fram at det er betydelige utfordringer i Forsvaret. Omstillingen til et innsatsforsvar har kostet, og vi har i dag en situasjon med usikkerhet omkring balansen mellom bevilgninger, struktur og oppgaver og om vi har et forsvar med tilstrekkelig utholdenhet. Dette har ikke vært gitt tilstrekkelig prioritet. Dette er en helt sentral del av bakteppet for den fagmilitære utredningen forsvarssjefen har fått i oppdrag å gjennomføre. Forsvarssjefens fagmilitære råd er en viktig del av grunnlaget for den neste langtidsplanen for Forsvaret. Avslutningsvis vil jeg nevne regjeringens oppfølging av kompensasjonsordningen for veteraner med psykiske belastningsskader, der budsjettet for 2015 øker med 64 mill. kr. De rød-grønne fulgte ikke opp dette i posisjon, så noe av det første denne regjeringen gjorde, var å forenkle den særskilte kompensasjonsordningen ved å omgjøre bevilgningen til en overslagsbevilgning. Dette sikrer at veteraner som har fått tilkjent kompensasjon, ikke skal være nødt til å vente på penger de har krav på. Det er viktig at samfunnet viser støtte ved å gi personell som har tjenestegjort i internasjonale operasjoner for å trygge vår sikkerhet, den oppmerksomhet og anerkjennelse de fortjener.