Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2014-06-19:
For meg, som i ca. åtte år – men da som medlem av finanskomiteen – sammen med mine medrepresentanter i Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har kjempet for dette og flere ganger blitt nedstemt av Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, er det med stor tilfredshet jeg kan stå her i dag – etter stortingsvalget i fjor, hvor det ble et nytt flertall i Stortinget – og registrere at alle disse fire partiene også nå er enige om at det skal foretas en helhetlig gjennomgang av rammevilkår for enkeltpersonforetak. Det som er enda mer fornøyelig, er at det nå er en enstemmig næringskomité som står bak dette – altså at det er tverrpolitisk enighet. Så får vi sikkert om noen minutter se om Sosialistisk Venstreparti, som ikke er representert i komiteen, fortsatt er imot, eller om de er for. Vi kan iallfall uansett konstatere at det er et bredt flertall i Stortinget bak dette. Tilsvarende representantforslag har med andre ord vært diskutert her i Stortinget flere ganger de senere år, bl.a. i forbindelse med representantforslag fra Venstre, Dokument 8:85 S 2009–2010, der man også ba om en «helhetlig gjennomgang av vilkårene for enkeltpersonforetak» – også da helhjertet støttet av Fremskrittspartiet. Dette var noe vi i Fremskrittspartiet foreslo knapt ett år før i form av et representantforslag, Dokument nr. 8:74 for 2008–2009, om å få en sak om «bedre regler for næringsdrivende og gründere som driver enkeltpersonforetak». Jeg vil også minne om representantforslaget i Dokument 8:50 S for 2009–2010 fra Fremskrittspartiet om at «det skal utarbeides en stortingsmelding om rammevilkår for små og mellomstore bedrifter». Det er også andre forslag, bl.a. fra Høyre, som de senere år har handlet om å bedre rammevilkårene for næringsdrivende, som har vært oppe til behandling og blitt debattert her i Stortinget, men som har blitt nedstemt. I dag blir det annerledes. Nå som det skal foretas en helhetlig gjennomgang, deriblant om skattemessige betingelser, håper og ber jeg også i denne sammenheng om at regjeringen spesielt vurderer investeringsfond for enkeltpersonforetak – dette fordi det for enkeltpersonforetak kan være en utfordring at overskudd skattlegges fortløpende som personinntekt, mens en aksjonær kun skattlegges ekstra ved utdelingstidspunktet. Det må tas med i betraktningen at andre nordiske land har fått på plass lignende ordninger. Mange interesseorganisasjoner, som f.eks. NHO, Bedriftsforbundet, Gründerforeningen, Norskog, Norges Skogeierforbund, Norges Bondelag osv., har tatt til orde for akkurat dette. Disse har bl.a. påpekt at enkeltpersonforetak kom dårlig ut av skattereformen i 2006, der skattebyrden ble økt. I forbindelse med at Venstre har fremmet dette representantforslaget, synes jeg det er bra at næringskomiteen har tatt forslaget godt imot. Men jeg vil bemerke at vi faktisk er på offensiven og har bedt regjeringen utrede enda mer som vil gagne landets gründere. Jeg snakker da om forslaget der vi ber regjeringen vurdere om det bør utvikles et regelverk som etablerer småbedriften som en egen juridisk enhet, der det bl.a. skal tas hensyn til småbedriftenes behov for enklere regler, som ikke medfører unødvendige administrative byrder, og likebehandling når det gjelder sosiale rettigheter, skatter og avgifter. Det har Norge anledning til. Jeg viser til Europa-parlamentets og Rådets direktiv om årsregnskaper for visse selskapsformer når det gjelder mikroforetak. Det skjedde en endring for noen år siden som innebærer at medlemsstatene gis adgang til å unnta mikroforetak fra plikten til å utarbeide årsregnskap. Det er opp til det enkelte EØS-landet å avgjøre hvorvidt unntaket for såkalte mikroselskaper er ønskelig ut fra nasjonale hensyn. Direktivet har til hensikt å legge til rette for å redusere de administrative byrdene for mikroforetak. Direktivet legger derfor opp til forenklede rammebetingelser for mikroforetakene. For å sikre at det foreligger tilstrekkelig beskyttelse for eventuelle investorer bør mikroselskapene etter direktivet imidlertid fortsatt være underlagt plikter som følger av nasjonal lovgivning for å holde oversikt over forretningstransaksjoner og selskapenes finansielle stilling. Dette direktivet er veldig EØS-relevant og akseptabelt. Hvilke foretak som er regnskapspliktige, framgår av regnskapsloven. Regnskapsloven åpner ikke for at mikroforetak som definert i direktivet, kan unntas fra plikten til å utarbeide årsregnskap. Man er avhengig av at regjeringen ser nærmere på dette, og vi kan være glad for at næringskomiteen nå gir grønt lys for at alt dette utredes.