Bent Høie (Høyre), 2014-11-25:
Veteranene våre fortjener og kan forvente anerkjennelse for den innsatsen de har gjort for Norge, for vår sikkerhet og våre verdier. Gjennom oppfølgingsplanen «I tjeneste for Norge» står sju ministre sammen om et viktig initiativ for nettopp ivaretakelse av veteranene. Riksrevisjonen påpeker at veteraner som har behov for hjelp, opplever et varierende psykisk helsetilbud i spesialisthelsetjenesten med til dels lange ventetider. Min ambisjon er å skape pasientens helsetjeneste. Det betyr at pasientens behov, forventninger og ønsker skal stå i sentrum for hvordan vi legger opp tilbudene. Det er avgjørende for tilliten til helsetjenesten at de som har behov, får rask og god hjelp. På psykisk helse-området er det fortsatt utfordringer og mange uløste oppgaver. Psykisk helse har høy prioritet i Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen, og vi styrker tilbudet både i kommunene og i spesialisthelsetjenesten. Kompetansen innen traumebehandling er i positiv utvikling på landsbasis, særlig i tiden etter 22. juli 2011. Det er også gjennomført systematiske kompetansetiltak i behandling og oppfølging av veteraner gjennom opplæringspakken i militærpsykiatri og gjennom opplæringsprogrammet Tryggere traumeterapeuter. Det er satset mye på kompetansebygging gjennom de regionale ressurssentrene om vold, traumatisk stress og selvmordsforebygging, som yter veiledning til alle berørte tjenester. Regionale ressursnettverk for innsatspersonell videreføres. Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress driver forskning og utredning på veteranområdet. Regjeringen har foreslått å avsette 5 mill. kr til å videreutvikle og implementere en ny metode for traumebehandling for voksne i de distriktspsykiatriske sentrene. Tiltaket gjennomføres i samarbeid med Nasjonalt kunnskapssenter og de regionale ressurssentrene. Behandling av posttraumatisk stressyndrom kan være aktuelt på flere nivåer, hos fastlege, ved distriktspsykiatrisk senter og på sykehus. Fastleger henviser til spesialist, normalt til distriktspsykiatrisk senter for utredning og behandling. Modum Bad har en egen traumepoliklinikk i Oslo. Viken senter i Troms har også en enhet som tilbyr behandling for traumer. Det er i alt 75 distriktspsykiatriske sentre som dekker alle landets kommuner. Men vi har fortsatt utfordringer med for lang ventetid og for dårlig kapasitet innen psykiske helsetjenester både i kommunene og i spesialisthelsetjenesten. Dette er vi i ferd med å endre på. Regjeringen har gjeninnført den gylne regel som skal innebære økt vekst innen behandling innenfor psykisk helse og rus i spesialisthelsetjenesten. Denne ble fjernet av den forrige regjering, og vi så en nedgang både i personell og antall behandlede pasienter. Vi gjennomfører nå viktige reformer i spesialisthelsetjenesten, og vi innfrir også til neste år fritt behandlingsvalg for psykisk helse og rus, og har som nevnt gjeninnført den gylne regel om at psykisk helsevern og rusbehandling hver for seg skal ha større vekst enn andre områder i sykehusbehandlingen. Fritt behandlingsvalg skal øke valgfriheten til den enkelte pasient og forventes å gi redusert ventetid. Den gylne regel skal sikre at psykisk helse- og rusbehandling ikke blir salderingsposter, og understøtter vårt mål om kortere ventetider. For å få ned ventetiden i spesialisthelsetjenesten må vi imidlertid også satse i kommunene, med bedre forebygging, lavterskeltilbud og tidlig intervensjon. Regjeringen starter dette ved å øke bevilgningene til kommunenes frie inntekter med 100 mill. kr i 2015, i tillegg til de øremerkede ordningene innen etablering av psykologtilbud og de øremerkede tilskuddene på 100 mill. kr, som det er blitt enighet om i budsjettavtalen, til behandlingstilbud til rusavhengige i kommune. Ved å styrke de kommunale tjenestene som lå i regjeringens opprinnelige budsjettforslag, og som er blitt ytterligere styrket i budsjettavtalen med Kristelig Folkeparti og Venstre, vil det bl.a. også bli rom for å sørge for flere psykologer i kommunene, sikre bedre kompetanse og lettere tilgjengelighet til hjelp der folk bor. Vi jobber også med en egen stortingsmelding om framtidens primærhelsetjeneste, hvor et sentralt tema nettopp vil være tilbud til mennesker med psykiske lidelser. Helsedirektoratet er i ferd med å utarbeide en rapport om kompetansesvake områder og behovet for nasjonale tjenester innen fagområdet psykisk helsevern. Behovet for traumekompetanse er ett av områdene som gjennomgås. Regjeringen vil arbeide med å redusere stigmaet knyttet til psykisk sykdom. Mange venter for lenge med å ta kontakt med helsetjenesten, og en av grunnene til det er trolig at det fortsatt er utfordringer knyttet til stigmaet rundt det å ha psykiske helseutfordringer. Gjennom informasjon om behandlingstilbud og rettigheter til veteraner vil vi legge til rette for at personellet søker hjelp tidlig, når og hvis de har behov for det. Vi kommer ikke utenom at noen får plager av ulik art etter endt oppdrag, og vi vil legge til rette for mestring av eget liv, både for personellet og for familien. Lærings- og mestringsarbeidet må derfor styrkes. Helse er å mestre de fysiske eller psykiske belastningene som kropp og sjel utsettes for. Gjennom vårt arbeid med psykisk helse skal vi nettopp legge til rette for mestring av eget liv. Riksrevisjonen påpeker at for de veteranene som har behov for oppfølging fra Forsvaret, vil det ha stor betydning at det etableres en varig ordning med reiserefusjon. Forsvaret tilbyr helsetjenester som mange veteraner har god nytte av. Dagens lovgivning dekker i utgangspunktet kun utgifter til reiser til spesialisthelsetjenester som dekkes av helseregionene, og tjenester som omfattes av folketrygdlovens kapittel 5. Det vil være behov for lovendring dersom reiseutgifter til annen behandling skal dekkes. Den ordinære helsemessige oppfølging av forsvarspersonell, både tjenestegjørende og tidligere tjenestegjørende, skal på lik linje med oppfølging av den øvrige befolkningen skje i de ordinære helse- og omsorgstjenestene. Helseregionene og kommunene skal tilby nødvendige helse- og omsorgstjenester til alle. Helse- og omsorgstjenestenes refusjonsordninger for pasientreiser er tilpasset disse tjenestene. På denne bakgrunn har Helse- og omsorgsdepartementet og Forsvarsdepartementet kommet til at reiseutgifter til behandling hos Kontor for psykiatri og stressmestring dekkes av Forsvaret inntil en eventuell ny ordning er vurdert.