Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2003-12-02:
Skatte- og avgiftslette er som kjent en prioritert sak for Fremskrittspartiet. Vi ønsker et lavere skatte- og avgiftsnivå, og vi ønsker også et enklere skatte- og avgiftssystem. Totalt har vi i vårt alternative statsbudsjett skatte- og avgiftslettelser for 18 milliarder kr, som er finansiert med 13 milliarder kr i kutt i offentlig sektor og 5 milliarder kr i redusert overskudd på statsbudsjettet. Skatte- og avgiftslettelse er for oss et virkemiddel for å få til økt verdiskaping, for å få til redusert ledighet og dermed også trygge velferden for både unge og eldre på kort og lang sikt. Disse skatte- og avgiftslettelsene er innført i forbindelse med det skattevedtaket som vi hadde til behandling på onsdag, også de som krever lovendring, og som er tatt opp i denne odelstingsproposisjonen. Det er de jeg selvfølgelig vil konsentrere meg om nå. Først vil jeg imidlertid si at vi konstaterer at resultatet av forliket mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene ikke medfører noen reduksjon av skatte- og avgiftsnivået neste år. Det synes vi er trist, og det er åpenbart negativt for den framtidige verdiskaping. Nå er det fortsatt noen få lyspunkt i denne flertallsinnstillingen. Det er bl.a. at man ønsker å heve grensen, fra 30 000 kr til 50 000 kr, for arbeidsgiveravgiftsfritak for lønnet arbeid i hjemmet. Det er et positivt forslag som vil medføre at man får mer ordnede former for lønnet arbeid i hjemmet, og det kan også redusere svart arbeid. Vi er helt klart enig i at redusert skatt også vil redusere motivasjonen for å unndra seg beskatning. Et annet punkt som er positivt, er at det er foreslått en reduksjon i antall ligningsnemnder og overligningsnemnder, fra 435 til 99, som tilsvarer antall ligningskontorer. Det er positivt. Det vil medføre at vi får en harmonisering mellom antall ligningskontor og overligningsnemnder, og det vil være et godt grunnlag for å få til en kvalitativt god klagebehandling for den enkelte skatteyter. Momskompensasjon er selvfølgelig også positivt. Det vil legge forholdene bedre til rette for en bedre utnyttelse av de offentlige midlene som man har, og man vil få mer velferd ut av de midlene man har til rådighet. Det er også en del forslag som gjelder kraftverksbeskatningen. Grunnen til at disse er positive er at det er viktig at man får stimulert til mer kraftutbygging og også mer kraftproduksjon. Det er viktig for å få en bedre balanse mellom tilbud og etterspørsel når det gjelder kraft, og for å få prisen nedover. Man har gått inn for å heve grensen for fastsettelse av grunnrenteinntekt og naturressursskatt til 5 MW. Det er et bidrag som vil gjøre det mer lønnsomt å bygge ut småkraftverk, og vi støtter selvfølgelig det. Vi ønsker også på sikt å få ytterligere en økning, fra 5MW til 10 MW, men vi ønsker at en slik endring skal finne sted uten at kommunene taper på det. Når det gjelder endringen av minimumsverdi og fastsetting av maksimumsverdi, støtter vi den i utgangspunktet. Men vi synes at når det gjelder reduksjonen av minimumsverdien fra kr 1,10/kWh til 0,80, som er foreslått, har kommunene fått litt kort varsel med tanke på at de får redusert sine inntekter. Det er mange som har kommet langt i budsjettprosessen, og vi kan derfor ikke støtte forslaget om at disse endringene trer i kraft fra 2004. Vi vil heller ikke støtte den reduksjonen som Arbeiderpartiet og regjeringspartiene har kommet fram til, på 0,95. Vi ønsker at til neste år skal minimumsverdien være 1,10. Det er det kommunene har budsjettert med, og derfor bør vi holde fast ved det for 2004. Når det gjelder firmabilbeskatningen, har vi et forslag. Vi konstaterer at det ikke er gjort noen ting for å rette opp den urimelige firmabilbeskatningen – man blir sjablonbeskattet for privatkjøring opptil 13 000 km pr. år, og tilbakeføringen har økt til 75 pst., fra 50 pst. som det var tidligere. Sivilombudsmannen har påpekt at dette må revurderes, og at også satsene bør revurderes med tilbakevirkende kraft for 2003. Det har ikke skjedd, og det vil kanskje være med på å undergrave autoriteten til Sivilombudsmannen at det ikke blir tatt hensyn til den uttalelsen han har gitt. Avskrivningssatsen for maskiner har vi foreslått økt til 25 pst. Det er viktig for å sikre en bedre konkurranseevne. I Sverige er denne satsen 30 pst. Selv om vi øker den til 25 pst., vil vi ha dårligere vilkår enn man har, f.eks. i Sverige. Særfradrag for alder og uførhet har stått stille i flere år nå, på 18 360 kr. Vi foreslår å øke det til 20 360 kr for å ta igjen noe av flere års manglende regulering. Vi ønsker også å avvikle taket for friinntekt for pensjonister, slik at pensjonister kan jobbe i tillegg til å motta pensjon uten at de får redusert pensjonen av den grunn. Et slikt forslag vil stimulere til at pensjonister jobber mer. Det vil igjen bety mer verdiskaping i samfunnet, og det vil også bety større skatteinntekter for stat og kommune. Vi har også foreslått noen forbedringer i rederibeskatningen. Begrunnelsen for det er selvfølgelig at vi er opptatt at vi skal sikre internasjonale konkurransevilkår for rederivirksomheten vi har i Norge, og på den måten forhindre utflagging. Avslutningsvis vil jeg ta opp de forslagene som Fremskrittspartiet har fremmet i innstillingen, enten alene eller sammen med andre.