trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2004-12-13:
Jeg legger merke til at representanten Bekkemellem Orheim ikke ville gå i detaljer om Arbeiderpartiets alternative budsjett, men det vil jeg. Arbeiderpartiet har altså over lang tid brukt en retorikk som handler om at det er svært viktig å gi gratis utdanning til alle. Og det er vel og bra å ha som mål. Representanten Bekkemellem Orheim sier sjøl at hun helst skulle sett at beløpet til utlånsordning hadde vært høyere. Men det står jo ikke til troende når Arbeiderpartiet er det eneste partiet i komiteen som kutter i rammen til utdanningsformål. Det blir ikke mer penger av sånt. Hadde det vært snev av vilje til å prioritere f.eks. en utlånsordning, så ville jo Arbeiderpartiet ha lagt inn de pengene. Men pengene fins ikke. Og på toppen av det hele kuttes det i rammen.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2004-12-13:
Mens Regjeringa og de andre som deltar i debatten om innholdet i norsk skole, diskuterer læringsutbytte, disiplin, kunnskap, kompetanseheving og tilpassing av opplæringen, har venstresida også under dagens debatt meldt seg ut av disse diskusjonene, som åpenbart er vanskelige for venstresida i politikken. De fortsetter å snakke om SFO, om tomme basseng, gymsaler og leirskoler. Jeg har ikke hørt ett innlegg fra venstresida hvor man har tort å gå ordentlig inn i innholdsdebatten. Tvert imot har jeg hørt veldig mye om kommuneøkonomien. Karita Bekkemellem Orheim snakket om «daglige tilbakemeldinger» om kutt i kommunene. Vidar Bjørnstad snakket om «kutt på vårt område på mange hundre millioner kroner». De eneste som kutter i vår sektor, er Arbeiderpartiet sjøl. Så når representanten Bekkemellem Orheim sier at det kuttes i utdanningsbudsjettet i Stortinget, er det altså sagt i et anfall av dyp selvinnsikt. Det er faktisk slik at Arbeiderpartiets alternative opplegg for kommunene ville bety en påplussing på ca. 49 mill. kr i de frie inntektene i 2005 sammenlignet med budsjettforliket mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet. Når vi grovt sett vet at omtrent en tredjedel av kommuneøkonomien går til skole og utdanning, betyr det at påplussingen ville vært omtrent 16 mill. kr. Jevnt fordelt på 434 kommuner blir det 37 557 kr pr. kommune. Det skal altså representere et voldsomt løft for skolesektoren, sammenlignet med den kommuneøkonomien Arbeiderpartiet angriper. Som om ikke det er nok, så sender Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet en gigantregning til kommunene før blekket i innstillingen er tørt, en regning på 2–3 milliarder kr for gratis skolemat. Det er ikke til flere lærere, ikke til gratis skolebøker, til gymsaler, fylling av basseng, bibliotek, leirskoler eller SFO, ikke til kvalitetsutviklingstiltak, men til mat. Det vil bokstavelig talt spise opp den marginale forskjellen i Arbeiderpartiets budsjett og budsjettforliket. Jeg gjentar min oppfordring til særlig Arbeiderpartiet, som har styrt Utdanningsdepartementet nesten hele etterkrigstida, om å tørre å gå inn og tørre å mene noe om innholdet i norsk skole, mene noe om læringsutbytte, mene noe om kompetanseheving, mene noe om kunnskap, tydelige læringsmål og tilpasset opplæring.
Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2004-12-13:
Vår komite heter jo KUF-komiteen – det er også en K for kirke. For at det ikke bare skal bli UF, vil jeg gjerne utfordre representanten Bekkemellem Orheim på noe som står i kirkekapitlet: «For å opprettholde en bred og engasjert folkekirke mener flertallet at dåpsopplæringen er en viktig forutsetning.» Arbeiderpartiet har merknader i innstillingen om likestilling, om å styrke domkirken og Nidaros, osv. Men som vi ser av oppstillingen på side 85, er Arbeiderpartiet det eneste parti som kutter i bevilgningen til trosopplæring, nemlig 20 mill. kr. Spørsmålet blir da: Hvordan kan Arbeiderpartiet tro at man kan få til en god trosopplæringsreform, som vi stod sammen om da den ble vedtatt, ved å kutte i tildelingen slik at det kun blir de menigheter som allerede har begynt siste år, som får prøvd ut denne reformen som jo er så viktig for vår folkekirke?
Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2004-12-13:
Senterpartiet viser til sitt alternative budsjett i mange sammenhenger, og det gjøres i innstillingen, hvor de da har mer penger enn oss andre, som må holde oss innenfor rammen. I budsjettinnstillingen viser Senterpartiet også til læremiddelordning for elever i videregående opplæring, og at det kun omfatter en liten gruppe elever. Derfor ønsker de et generelt læremiddelstipend i tillegg til det behovsprøvde. Den lille gruppen det snakkes om her, er over 53 000 elever. Og det er de som virkelig har behov for stipend til læremidler, som har fått dette. Ordningen retter seg nemlig mot å hjelpe elever som er svakt stilt økonomisk. Hvis nå Senterpartiet må prioritere og holde seg innenfor en ramme – og det hadde vært interessant å høre hvilke prioriteringer man da ville ha gjort, bortsett fra å kutte i bevilgningen til frittstående skoler – vil man da fremdeles prioritere å gi læremiddelstipend til alle, også til de rikeste?
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Under flere arbeiderpartiregjeringer har Kirken fått styrket antall prestestillinger, noe som har vært helt nødvendig. Det er innført en ny prostereform som innebærer at prosten fritas for en del oppgaver, og noe av den prestetjenesten som prosten utfører, må utføres av andre. Mitt spørsmål er: Mener Arbeiderpartiet at bemanningen i Kirken i dag er tilstrekkelig, eller ser også Arbeiderpartiet at det er behov for flere stillinger rundt omkring i kirkene? Vi ser jo i dag at en del kirkelige stillinger som er kommunalt finansiert, faktisk blir kuttet på grunn av kirkeøkonomien.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Representanten Voie karakteriserer Senterpartiet som gammeldags i forhold til skolepolitikken. Jeg må bare minne om at når det gjelder stortingsmeldingen Kultur for læring, er et bredt storting enig i felles styrkingstiltak for skolen vår. Men fordi vi er opptatt av grendeskolen, er vi liksom gammeldagse. Jeg har lyst til å spørre representanten Voie om det ikke bekymrer ham at en rundt omkring i Kommune-Norge velger å organisere opplæringen og skolestrukturen ut fra økonomiske hensyn, og ikke ut fra hensyn som er pedagogisk motivert.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Representanten Reikvam snakker om politisk schizofreni. Jeg ser sporene når jeg hører på representanten Sortevik. Han snakker om kompetanseløft for skolen. Han snakker om dette kuttet i studieplasser på universitet og høyskoler. Samtidig går de i budsjettforliket inn og reduserer desentralisert høyskoleutdanning som virkelig betyr noe kompetansemessig rundt omkring i distriktene, der folk kan fylle på, ta en profesjonsutdanning – lærerutdanning, sykepleierutdanning eller førskoleutdanning. Det kutter de på. Jeg må virkelig utfordre representanten Sortevik til å forklare litt. Han beklager et kutt, og så kutter han ytterligere. Han snakker om kompetanseløft, og så reduserer han mulighetene for folk til å kunne gjøre det.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Det er aldri godt å bli oversett. Regjeringen har kuttet i reisestipendet, de har kuttet i landslinjetilbudet, de har kuttet i fjernundervisning, i studieforbund og i den desentraliserte høyskoleutdanningen. Kuttet på alle disse områdene rammer folk i distriktene. Jeg må spørre representanten Lyngstad om han er komfortabel med at det først og fremst er utdanningssøkende rundt omkring i distriktene som skal svi for Regjeringens prioriteringer, eller er ikke dette noe som denne regjeringen prioriterer i det hele tatt?
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Representanten Jan Olav Olsen har forhåpentligvis fulgt med i timene, også i den prosess som har foregått i komiteen, og vet hvilke innspill Senterpartiet der har kommet med. Og mange innspill har fått tilslutning fra andre partier. Senterpartiet har virkelig en egen skolepolitikk. Men vi skjems altså ikke over å være enige på viktige områder med andre partier i Stortinget som ønsker å satse på den offentlige skolen i langt sterkere grad enn det denne regjeringen legger opp til. Og når representanten nevner kommuneøkonomien, er jo den faktisk svært avgjørende for at vi skal kunne ha en skole som foreldrene ønsker å sende barna sine til, og ikke velger private alternativer. Så er det noen områder der SV og Arbeiderpartiet skiller lag med Senterpartiet, og det gjelder i forhold til skolefritidsordningen, privat høyskoleutdanning, osv.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Det er korrekt at vi kutter ca. 95 mill. kr i bevilgningen til frittstående skoler. Regjeringen har et forslag om en økning på 174 mill. kr. Når man tar høyde for lønnsutvikling m.m., er det likevel ca. 100 mill. kr igjen til aktivitetsøkning. Vi har vært veldig tydelige på at vi ikke støtter loven om frittstående skoler. Vi ønsker privatskoleloven. Vi ønsker at en skole skal ha et formål for å kunne bli opprettet, og det følger vi også opp i budsjettene våre. Vi ønsker altså å endre friskoleloven tilbake til privatskoleloven, der en skal ha et alternativt formål for å opprette en privatskole. Når det gjelder skolenedleggelser rundt omkring, så skjer jo det i akselererende fart, ikke fordi friskoleloven er kommet, men rett og slett fordi kommunene ser seg tvunget til å kutte i skolebudsjettene, ha større skoler og å ikke ha en desentralisert skolestruktur.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Senterpartiet ønsker, og har programfestet, at også videregående skole skal være gratis. De aller fleste elever tar videregående skole. Det er nødvendig i dag, og det regnes rett og slett som en del av grunnutdanningen. Det er vår første prioritering innenfor området at videregående skole skal være gratis. Partiene her i Stortinget har litt forskjellige måter å nærme seg dette på. Vi mener at vi skal ha et læremiddelstipend, og at det skal bygges opp. Målet er at det skal være en gratis videregående skole for alle. Vi ønsker ikke å gradere mellom rike og fattige, men at alle skal ha en gratis skole. Jeg håper ikke at Kristelig Folkeparti kommer dit hen at de kommer til å si at fordi folk har god råd, så skal de begynne å betale for grunnskolen også.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Jeg er den siste som skal forskuttere hva Senterpartiets landsmøte vil si i denne saken, men vi kommer ikke til å fremme noe forslag i denne sal om en lov som er annerledes enn privatskoleloven. Senterpartiet holder foreldreretten høyt. Vi tar den på alvor. Derfor står vi helt og fullt bak privatskoleloven, som åpner for religiøse skoler. I 2001, rett før stortingsperioden, herjet det en debatt knyttet til ACE-skolen. Den var med på å prege mye av debatten om privatskoler i mange partier. Vi er tydelige og klare på at vi ønsker privatskoleloven med sitt formål, en lov som også åpner for livssynsskoler, men vi ønsker ikke en stor framdrift av private skoler. Vi ønsker faktisk å ha en skole som legger til rette for at alle elever kan gå der.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Vi ønsker ikke å frata foreldrene retten til at barna skal få gå på skolen i nærmiljøet. Vi legger i vårt alternative budsjett opp til en kommuneøkonomi som danner grunnlag for at skolen faktisk kan være der fortsatt. Forskjellen er, som Trine Skei Grande sier, at foreldrene nå kan starte skoler. Men i privatskoleloven er det et krav til formål, mens det i lov om frittstående skoler ikke er noe krav til formål. Det er den store forskjellen, og derfor skjønner jeg ikke helt problemstillingen til representanten Grande. Som sagt har Senterpartiet faktisk et kommuneopplegg som gjør at kommuner rundt omkring kan ha en frihet til å beholde grendeskolen sin og ikke bli tvunget til å legge den ned. Det er jo på den måten vi kan ha en offentlig god skole, bl.a. ha en skole der folk bor.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Representanten Skei Grande er litt snurt over at vi ikke nevner Venstre, at vi bare snakker om Høyre-regjeringen. Men det kan ikke være så overraskende når vi faktisk ikke finner Venstre-politikken i utdanningssektoren. Det er stort sett Høyre-politikken vi ser. Jeg har lyst til å spørre representanten Skei Grande: Er hun tilfreds med at foreldre må starte opp og drive skoler som kommunene ikke har råd til å opprettholde? Mener hun at en skal være avhengig av entusiastiske foreldre som har overskudd osv. til å drive en friskole, for at skolen skal bestå?
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Regjeringen foreslår stadig endringer i stipendordningene. Denne gangen er det bl.a. reisestipendet som kuttes. Det er satt i gang en levekårsundersøkelse blant studenter. Det er Statistisk sentralbyrå som har satt den i gang på oppdrag fra departementet. Spørsmålet mitt er: Mener statsråden at studiefinansieringen i landet vårt er for god, siden en nå, før det foreligger resultater av denne levekårsundersøkelsen, velger å kutte i stipendene? Må studentene regne med at de må betale større deler av livsopphold og utdanning sjøl i framtiden? Eller bør en vente til resultatene av denne levekårsundersøkelsen foreligger, der vi får total gjennomgang av studentenes livssituasjon, deriblant økonomi?
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Jeg vil henlede oppmerksomheten på en komitemerknad angående dette med beredskapsavtale for prester. Jeg er glad for at en samlet komite har sluttet seg til merknaden, hvor Stortinget ber «Regjeringen ta de nødvendige initiativ til å sluttføre behandlingen om en beredskapsavtale for prestene». Dette er jo en sak som har ligget der lenge. Prestenes arbeidssituasjon, det alltid å skulle være tilgjengelig og alltid være beredt, er noe som sliter på veldig mange prester – derfor er jeg glad for at komiteen her har sagt det. Men spørsmålet til statsråden blir: På hvilken måte vil statsråden følge opp denne flertallsmerknaden?
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2004-12-13:
Det er ingen faglige holdepunkter – verken i praksis eller i foreliggende forskningsmateriale – som dokumenterer de påstander som representanten Bjørnstad framfører. Tvert imot har denne regjeringen i langt større grad enn både arbeiderpartiregjeringer og andre tidligere regjeringer vektlagt lærerens betydning for det å skape et godt læringsmiljø: skape et godt arbeidsmiljø – gode samarbeidsforhold mellom elevene og mellom elevene og læreren som leder av elevgruppen – for å oppnå de gode faglige resultater. Det er heller ikke korrekt at det er blitt større grupper i skolen. Den gjennomsnittlige gruppestørrelse – hvis en tar antall elever delt på antall lærere – ligger på ca. tolv elever pr. lærer. Hvis dét har medført større grupper, er det en omskriving av det faktiske resultat. Til dette med videreføringen av målsettingene i læreplanverket: Det som er påpekt i PISA-undersøkelsen, er bl.a. at vi har uklare læreplaner, og det gjør vi noe med.
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2004-12-13:
Desentralisert utdanning er i utgangspunktet en viktig del av hele høyskolesystemets virksomhet. Fra regjeringspartienes side ser vi på dette som en del av høyskolenes ordinære tilbud, som de driver med til daglig. Det tilskuddet som representanten Lena Jensen her refererer til, er ikke fjernet, det er redusert. Dette har vært et stimuleringstilskudd – for å få i gang flere desentraliserte tilbud. Det har vi fått. Og vi har nå bedt Regjeringen om å se på hvordan høyskolene i sum kan ivareta denne funksjonen og sin regionalpolitiske rolle og funksjon på en enda bedre måte. Ved å bruke av de 7,4 milliarder kr vi bevilger til høyskolene, blir dette kuttet – 20 mill. kr – en veldig liten post, som ikke er avgjørende for om vi skal få en god, desentralisert høyskoleutdanning også i framtiden.
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2004-12-13:
Jeg er helt enig med representanten Sortevik i at foreldrene er en viktig ressurs for skolen. De er en viktig ressurs for læringsmiljøet i skolen, og de er en viktig ressurs for lærerne hvis de kan og vil utvikle gode samarbeidsforhold med elevene. Jeg har veldig liten tro på at vi får til foreldremedvirkning gjennom et vedtak i Stortinget eller gjennom en lov. Jeg tror dette er veldig mye avhengig av det som skjer på lokalt plan, hvor vi nå har lagt opp til at skolen på en mye bedre måte skal få ta i bruk lokal handlefrihet og ikke minst lokal handlekraft og utvikle gode relasjoner. Der er det veldig stor variasjon mellom skolene. Jeg har tro på spredning av det gode budskap, erfaringsspredning fra de skolene som får dette til, fra de lokalmiljøene og de kommunene som får dette til, til de stedene hvor dette ikke fungerer like godt. Jeg har veldig tro på at dette kan være med på å øke kvaliteten i skolen og ikke minst utvikle mulighetsområdet for skolen til å delta i sosiale aktiviteter, kulturelle aktiviteter eller hva det måtte være.
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2004-12-13:
Et av de viktige prinsippene ved kompetanseløftet, Kultur for læring, som nå settes i verk i skolen, er nettopp å bevisstgjøre skoleeieren, kommunen, og fylkeskommunen for videregående skoler, om hvor viktig det er å fokusere på innholdet i skolen, på kvaliteten i skolen, på det som skjer innenfor skolens fire vegger, og ikke bare være opptatt av hvor skolen er lokalisert, hvordan skolebygget er finansiert, og hvordan det ser ut. Uten at vi greier å mobilisere større interesse, større motivasjon – jf. det som representanten Sortevik også spurte om i sted – hos foreldrene til sammen med skoleeieren å delta i pedagogisk opplegg og pedagogisk innhold, tror jeg det er fryktelig vanskelig for Stortinget å fatte vedtak om at vi skal få en bedre skole. Det er nettopp litt av det som er det grunnleggende i hele reformen, som vi nå gjennomfører.
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2004-12-13:
I denne stortingsperioden har Regjeringen og regjeringspartiene med støtte i Stortinget gjennomført den største reformen som noen gang har vært gjennomført i høyere utdanning. Den er fullfinansiert. Det har sektoren selv akseptert og godkjent. Vi gjennomfører nå en av de største reformene i grunnskolen og i videregående skole for å øke kvaliteten, det faglige innholdet i skolen. For å få dette til er det nødvendig å satse på et betydelig kompetanseløft hos lærerne, ikke bare hos de nye lærerne som utdannes, men i særdeleshet hos de lærerne som er i skolen i dag, og som ikke har fått den utdannelsen de hadde krav på da de gikk på læringsinstitusjonene. Dette har medført at det er nødvendig å prioritere. Og skulle så galt skje at Arbeiderpartiet en gang i uoverskuelig framtid kommer i regjeringsposisjon igjen, vil de også komme i en situasjon hvor de skal sette opp et budsjett og blir nødt til å velge mellom en rekke gode tiltak. Da kan det hende at også Karita Bekkemellem Orheim – hvis hun er med en gang i framtiden – kommer i akkurat samme situasjon.
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2004-12-13:
Mens representanten Bjørnstad var opptatt av ønskelisten til Fremskrittspartiet, kan jeg være litt mer opptatt av kuttlisten. Ser vi på det alternative budsjettet til Fremskrittspartiet, er det kuttet i en rekke poster innenfor grunnskolen og videregående skole. En av de postene det foreslås kutt i, er tilskudd til opplæring i kriminalomsorgen, med hele 32 mill. kr. Hvordan rimer det med Fremskrittspartiets kriminalforebyggende politikk, som det iallfall i ord høres ut til at Fremskrittspartiet er opptatt av? Når vi vet at de som er gjengangere i kriminalomsorgen, særlig de unge gjengangerne, har liten, dårlig eller ingen utdannelse, og et av det alle beste kriminalforebyggende tiltak vi kan iverksette, nettopp er å gi denne gruppen utdanning, vil likevel Fremskrittspartiet kutte veldig kraftig i denne posten. Er ikke dette et kutt som i dramatisk omfang går ut over de aller svakeste av de svake vi har i samfunnet?
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2004-12-13:
Det var en merkelig måte å ta et oppgjør med en reform på: Man viderefører prinsippene og generelle målsettinger. Men det var ikke det jeg skulle spørre om. PISA-undersøkelsen har fått bred omtale i det siste. Der pekes det på tre viktige forutsetninger for god læring. Den ene er at en har et godt arbeidsmiljø – uro, som påvirker læringen i negativ retning, er økende. Den andre er relasjonen mellom elev og lærer, som har med størrelsen på gruppene å gjøre. Og den tredje er god lærerstøtte – nok lærere. I statsrådstiden til Clemet og Høyre har vi fått mer uro i skolen. Vi har fått større grupper, og vi har fått færre lærere. Mener Høyre at dette har vært en positiv utvikling?
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2004-12-13:
I disse førjulstider er vi opptatt av ønskelister. Jeg har kikket på én spesielt, og det er Fremskrittspartiets alternative budsjett. Hvis vi raskt legger sammen alle de postene som Fremskrittspartiet vil ha økning på, kommer vi opp i underkant av 1,5 milliarder kr bare på utdannings- og forskningsbudsjettet. Fremskrittspartiet får altså med seg 25 mill. kr til private skoler. Det er alt. Samtidig aksepterer de og er ansvarlig for samlede kutt på vårt område på mange hundre millioner kroner. Fremskrittspartiet rir åpenbart to hester her. Min påstand er at krav og resultater ikke henger i hop. Spørsmålet er: Har ikke Fremskrittspartiet ambisjoner på utdanningsområdet, eller er utdanningspolitikk lavt prioritert i partiet?
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2004-12-13:
Overfor Venstre vil jeg understreke at smått kan være viktig. Eksempel: I budsjettforliket med Fremskrittspartiet har de fjernet et øremerket tilskudd som ble foreslått av Regjeringen til kartlegging av tilgjengelighet for funksjonshemmede ved universiteter og høyskoler. Jeg har registrert at representanter for Kristelig Folkeparti i media har sagt at dette var fordi man ville gå over fra kartlegging til handling. Men internt i komiteen registrerer jeg ingenting i det budsjettforliket som skulle tilsi at disse midlene er brukt til noe som kan relateres spesielt til funksjonshemmede. Etter min oppfatning er dette et uttrykk for en smålighet for å tilfredsstille Fremskrittspartiets omprioriteringer.
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2004-12-13:
La meg få følge opp spørsmålet fra Rune Skjælaaen. Det var enighet her i Stortinget om at gjennomføringen av kvalitetsreformen forutsatte en heving av studiefinansieringen. Da trenger vi en avklaring fra statsråden, for det første fordi denne regjeringen gikk imot den hevingen av studiefinansieringen som ble foreslått av vår regjering – den ble faktisk nullet helt ut – og fordi statsråden og Regjeringen gang på gang, hvert år, har svekket deler av studiefinansieringen. I forbindelse med lanseringen av pensjonsreformen nå ble det sagt at det er lagt opp til et system som skal gjøre det mer lønnsomt å jobbe ved siden av studiene. Da er spørsmålet mitt: Ønsker statsråden at vi skal ha en heltidsstudent som kan konsentrere seg om studiene i de månedene det er studier? For det andre: Mener hun at nivået på studentenes studiefinansiering er for høyt?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-13:
Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet har i årets budsjett gått til et frontalangrep på desentralisert utdanning ved å kutte 20 mill. kr, som betyr en katastrofe for mange som bor i distriktene. Satsingen på desentralisert utdanning har vært et av de mest målrettede kompetanseløftene for Distrikts-Norge. Det har bl.a. sikret at unge kvinner i distriktene kan kombinere omsorgsyrker med utdanning på hjemstedet sitt. Det har sikret kompetent arbeidskraft i offentlig sektor – i sykehjem, skoler og barnehager og innen helsetjenester. En undersøkelse viser at om lag 90 pst. av dem som tar en desentralisert utdanning, blir boende i distriktet sitt. Kuttet betyr at hele landet får et redusert bredt faglig tilbud. Det som Regjeringen og Fremskrittspartiet har gjort, er for meg totalt uforståelig. Mitt spørsmål til representanten Voie og Regjeringen er: Kan han forklare Stortinget hvorfor dette kuttet kommer, og hva konsekvensen av det vil være?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-13:
Venstre har i årets budsjett gått til et frontalangrep på desentralisert utdanning. Ja, jeg vil kalle det for et frontalangrep. I dag vil Regjeringen sammen med Fremskrittspartiet vedta et kutt på om lag 100 mill. kr på universitets- og høyskolesektoren, deriblant et kutt på 20 mill. kr på desentralisert utdanning. Dette skjer selv om desentralisert utdanning har vært et av de mest målrettede kompetanseløftene for distriktene. 90 pst. av dem som tar desentralisert utdanning, blir på hjemstedet sitt. Høgskolen i Tromsø, som er størst i landet på desentralisert utdanning, med 7 grunnutdanninger og 38 videreutdanningstilbud, har nå på bakgrunn av det som Venstre vil være med på å vedta i dag, måttet foreta et kutt på 2,5 mill. kr. Mitt spørsmål til representanten Skei Grande er: Hvem er det som blir rammet av dette kuttet?
Eva M. Nielsen (Arbeiderpartiet), 2004-12-13:
I forbindelse med oppslagene om at skolens håndtering av KRL-faget er i strid med FNs menneskerettighetskommisjon, var Kristelig Folkeparti og representanten Arne Lyngstad tidlig ute og slo fast at Kristelig Folkeparti vil slå ring om KRL-faget, at dette faget er viktig for skolen, og at det er viktig for oss som nasjon. Det er for øvrig et standpunkt som mange av oss kan dele. Men vi vet jo at det ikke er alle som deler representanten Lyngstads syn i denne saken. Jeg vil gjerne utfordre Kristelig Folkeparti og spørre: Hvorfor er det så viktig for Kristelig Folkeparti at KRL-faget består?
Eva M. Nielsen (Arbeiderpartiet), 2004-12-13:
Representanten Lyngstad innledet sitt innlegg i dag med å si at «læring er en livslang prosess». Da må jeg med all respekt få lov til å melde at i denne sammenhengen blir betegnelsen livslang læring intet annet enn et honnørord. Denne regjeringen har unnlatt å satse på Kompetansereformen. Den er ikke finansiert. Denne regjeringen, hvor Kristelig Folkeparti har statsministeren, har kuttet i samtlige voksenopplæringsmidler hvert eneste år den har kommet til Stortinget med sitt budsjett. Det har vært en nedprioritering av alt som har med livslang læring å gjøre. Hvordan kan da Kristelig Folkeparti si at man ønsker å satse på livslang læring, når vi ser hva de har gjort hvert eneste år i budsjettet – kuttet?
Eva M. Nielsen (Arbeiderpartiet), 2004-12-13:
Vi har tidligere i dag hørt representanten Arne Lyngstads gode argumentasjon for å opprettholde KRL-faget og for å styrke det: Det gir barna dialog, det gir ungene en møteplass i denne sammenhengen, og det er identitetsbyggende. Veldig bra! Men vi har også i de siste par ukene hørt regjeringskameraten fra Venstre, Lars Sponheim, i media være sterk og klar på at de ønsker endringer i måten KRL-faget håndteres på i skolen. Vi må rette oss etter Menneskerettighetskomiteen, og trenger ikke noe kristendomsfag i norsk skole, sier han. Det kunne vært artig å være flue på veggen når denne saka kommer opp i Regjeringa. Jeg vil spørre Venstres representant: Hva er begrunnelsen for at de ønsker å svekke KRL-faget?
Eva M. Nielsen (Arbeiderpartiet), 2004-12-13:
Jeg vil ta opp dette med trosopplæring i SFO. Kirkerådet har tolket Stortingets vedtak fra i fjor om at dåpsopplæring, trosopplæring, ikke skal være en del av SFO-tilbudet. Det var det Stortinget sa. Men Kirkerådets tolkning er ja til trosopplæring innenfor SFO-systemet. I Ot.prp. nr. 30 for 2004-2005, som nyss ankom Stortinget, legger altså departementet Kirkerådets tolkning til grunn for at man skal kunne innta dåpsopplæring i SFO-ordningen. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvor i Stortingets vedtak finner statsråden grunnlaget for å snu det vedtaket – som et flertall på Stortinget har gjort – og tolke det dit hen at Stortinget har sagt ja, vi vil ha bekjennelse i SFO. Stortinget sa det motsatte. Vi sa nei.
Eva M. Nielsen (Arbeiderpartiet), 2004-12-13:
Jeg fikk med respekt å melde ikke svar på det spørsmålet jeg stilte i sted. Jeg må få sitere fra odelstingsproposisjonen, hvor det står at departementet «legg til grunn at stortingsvedtaket om trusopplæringa og skolefritidsordninga skal tolkast slik Kyrkjerådet har forstått det». Altså, det skal kunne tilpasses og legges inn i en SFO-ordning. Dette kan ikke oppfattes annerledes enn at departementet mener at trosopplæringen kan legges inn i SFO. Det er med respekt å melde i forhold til det svaret jeg fikk, dobbelt bokholderi. Så jeg spør konkret igjen: Mener statsråden at Stortingets vedtak åpner for at det kan drives trosopplæring innenfor SFO-ordningen?
Jan Olav Olsen (Høyre), 2004-12-13:
Som vanlig har vi fra representanten Skjælaaen hørt et innlegg gjennomført med stort engasjement og stor innlevelse. Jeg har imidlertid litt vanskelig for å forstå hva engasjementet var på vegne av. Det kan vanskelig være på vegne av Senterpartiets skolepolitikk. Verken innlegget fra representanten eller innstillingen bærer preg av at Senterpartiet har en egen skolepolitikk. Løsningen er jo mer penger. I de aller fleste merknader står Senterpartiet sammen med SV. Der hvor de har egne merknader, er det som oftest en henvisning til partiets alternative budsjett, som ligger langt over vedtatt ramme. I partiets generelle merknader er det vanskelig å kunne lese seg fram til at de har en egen skolepolitikk. Merknaden innenfor skoleområdet er konsentrert 100 pst. om kommuneøkonomi. Et naturlig spørsmål til representanten Skjælaaen etter hans innlegg vil derfor være: Har Senterpartiet en egen skolepolitikk, eller er partiet kun en hale til SV på dette viktige politikkområdet?
Jan Olav Olsen (Høyre), 2004-12-13:
I sitt svar til meg sa representanten Skjælaaen bl.a. at det var noen områder hvor Senterpartiet skilte lag med SV og Arbeiderpartiet. Så nevnte han privatskoleloven, der han sa at Senterpartiet ønsker den gamle privatskoleloven tilbake. Altså er det et område hvor de tilsynelatende ikke skiller lag med SV og Arbeiderpartiet, som, så vidt jeg har forstått, også ønsker den gamle privatskoleloven tilbake. I sitt program sier Senterpartiet at det de ønsker av private skoler, er kun de som bygger på en alternativ pedagogikk, altså ikke skoler som bygger på en religiøs plattform. Dette er jo programmet for inneværende stortingsperiode, og også, så vidt jeg vet, bekreftet på Senterpartiets landsmøte våren 2003. Hva vil egentlig Senterpartiet når det gjelder privatskoler? Vil de tillate privatskoler som bygger på et religiøst grunnlag, eller vil de bare ha privatskoler som bygger på alternativ pedagogikk?
Trine Skei Grande (Venstre), 2004-12-13:
Det er veldig interessant, det standpunktet som Senterpartiet har når det gjelder friskoler, for det virker mer som om det er tilpasset et mulig regjeringssamarbeid enn det er tilpasset de standpunkter de har stått for tidligere. Den eneste endringen i praktisk virkning den loven vi nå har vedtatt, har, er at foreldre har fått en rett til også å opprettholde skoler som trues av nedlegging. Vi ser at de aller fleste gangene denne loven er blitt brukt og den ikke blir brukt av trossamfunn eller andre, er det av foreldre som ønsker å opprettholde små skoler som trues av nedlegging. Jeg syns det er veldig rart at Senterpartiet vil ta fra foreldrene denne muligheten til å opprettholde små grendeskoler, for dette har virkelig blitt det store pressmiddelet for å opprettholde grendeskoler. Det er jo noe som vanligvis lokalpolitikere fra Venstre og Senterpartiet står sammen om å opprettholde i kommunestyrene.
Trine Skei Grande (Venstre), 2004-12-13:
Fru Nielsen har fått med seg hva Sponheim har sagt. Dette mener Venstre, og jeg har også sagt det. Det jeg er litt forundret over, er at du omtaler KRL-faget som «kristendomsfaget». Det har ikke jeg oppfattet det som. Jeg har oppfattet det som et mye bredere fag enn det. Det Venstre alltid har sagt, er at vi ønsker et bredt fag som alle kan delta i. Vi ønsker ikke fritaksordninger, fritak for kunnskap. For Venstre har det alltid vært viktig at kunnskap er noe som alle skal ha om hverandre. Jeg pleier å si at man ikke kan vokse opp i Oslo uten å vite hvem Jesus var, eller vite hva id er, for å kunne forstå vår kultur, og vår sammensatte kultur. Derfor ønsker Venstre å utvikle faget. Det er det vi har sagt, og det er det vi har programfestet. Det er vel ikke noe å undre seg over for Arbeiderpartiet at Venstre og Kristelig Folkeparti kanskje har litt ulike innfallsvinkler når det gjelder dette faget. Det som har vært viktig for oss, er å ha et bredt kunnskapsfag som vi ikke trenger egne fritaksordninger for. Det er vårt mål, og det er det vi kommer til å jobbe for også når vi skal sitte i regjering etter neste valg.
Trine Skei Grande (Venstre), 2004-12-13:
Unnskyld, hr. president.
Trine Skei Grande (Venstre), 2004-12-13:
Det første spørsmålet som ble stilt, syns jeg at jeg svarte på i mitt hovedinnlegg. Jeg syns det er en ærlig sak å fortelle hva kuttene egentlig går ut på, i forhold til det å undergrave hele finansieringssystemet ved å kutte innenfor en ramme, ved å si at dere får finne ordninger slik dere vil. Jeg er stolt over en regjering som har klart å fullfinansiere Kvalitetsreformen. Det var det ikke mange som hadde forventet, men det har vi klart. Når vi faktisk har klart det, kan vi ikke undergrave reformen ved å ta kuttene på andre områder, men vi innrømmer at det betyr noen kutt i studieplassene. Hvis ikke ville vi ha undergravd hele Kvalitetsreformen på dette feltet. Så til den desentraliserte utdanninga. Det får ingen følger for dem som er i den desentraliserte utdanninga i dag. Men vi syns at alle høyskoler og universiteter bør ha et fokus på å gi et tilbud utover i landet. Vi ser at de mer og mer vinkler seg inn mot å gjøre det og mot å finne andre måter å studere på enn den vanlige A4-løsningen. Det har jeg stor tiltro til at høyskolene og universitetene også klarer å gjøre i framtida.
Trine Skei Grande (Venstre), 2004-12-13:
Man finner vel det man leter etter, tenker jeg. Det jeg er mest stolt over i det budsjettet som vi diskuterer i dag, er satsinga på lærere. Når det gjelder satsinga på lærere, syns jeg vi har brakt Høyre nærmere Venstre på det området, i forhold til den gamle Høyre-retorikken knyttet til lærere, og den Høyre-retorikken som vi nå står for sammen i denne felles regjeringa. Jeg kan gi representanten mange slike eksempler, men nå har jeg bare 36 sekunder igjen. Poenget mitt var at det som Senterpartiet gjør ved å ville opprettholde privatskoleloven, kontra friskoleloven, er at de fratar foreldrene et pressmiddel mot kommunene. Det er, som jeg sa, ofte at Venstre og Senterpartiet står sammen for å opprettholde små grendeskoler. Vi gjør det i kommunestyrene rundt omkring. Det er ikke alltid dårlig økonomi som påvirker det. Det er også andre typer grep. Vi har sett at kommuner ønsker nedlegging ut fra andre ønsker for utvikling av kommunen. Med denne loven har vi nå gitt foreldrene dette pressmiddelet, og det er et pressmiddel jeg unner dem.
Trine Skei Grande (Venstre), 2004-12-13:
De tingene vi har prioritert sammen med Fremskrittspartiet, er ting som også Venstre er komfortabel med å prioritere. Både reisestipendet, landslinjene, fagbokstipendet osv. er vi komfortable med. Det betyr at de prioriteringene som ligger der, er en felles prioritering, som er foretatt av fire partier. Så til kuttet i kartleggingen. Vi mener at det sikkert må en ombygging til på en rekke områder, men det å bruke penger på kartlegging av det, er ikke det vi har prioritert. Vi syns det skal være handlingsrom også innenfor denne sektoren, men vi har ikke brukt så mye penger på å kartlegge disse handlingene. Det er en prioritering jeg kan stå for.
Kristin Clemet (Høyre), 2004-12-13:
Jeg tror det er ganske viktig at vi nå skiller mellom det man kaller bråk og uro i timene, noe som forstyrrer undervisningen, som elevene rapporterer om, og det som er vold, mobbing og rasisme. Når det gjelder det siste, har Regjeringen sammen med mange parter i Skole-Norge iverksatt et meget omfattende arbeid for å bekjempe og forebygge. De første forskningsresultatene tyder på en ganske radikal nedgang i forekomsten av mobbing og vold og den type ting der man har satt inn en innsats. Norge skiller seg så markant ut når det gjelder å gjøre noe aktivt her – etter dugnadsarbeid i hele Skole-Norge, først og fremst med lærere og skolelederes innsats – at det nå etableres et internasjonalt samarbeid med kanskje så mange som et tjuetalls land i verden for å bekjempe vold og mobbing. De episodene vi har sett de siste dagene, med filming av vold, er i hvert fall ikke problemer som reflekterer utviklingen i skolen primært. Det er et samfunnsproblem som dessverre også flytter seg inn i skolen. Det må bekjempes med den type anti-mobbetiltak som vi allerede har satt inn, og som skolene må ta enda mer alvorlig. Bråk og uro i timene er en litt annen kategori. Der tror jeg lærerautoritet og faglige krav til elevene står veldig sentralt.
Kristin Clemet (Høyre), 2004-12-13:
Når det gjelder høyere utdanning, mente jeg at vi lå langt fremme i prosessen med å implementere de endringene som man er enig om i Europa. Det er også i ferd med å bli et særsyn at vi bruker så store offentlige midler på høyere utdanning og heller ikke har tenkt å anfekte gratisprinsippet. Men det er jo helt riktig at vi har en kvalitetsutfordring. Dels er det en stor utfordring for et lite land, men det blir jo en enda større utfordring når vi får større mobilitet over landegrensene av studenter, forskere osv. Da er det ikke lett å være et bitte lite språkområde, litt perifert plassert på jordkloden. Det er vår store kvalitetsutfordring, som vi forsøker å gjøre noe med gjennom politikken for høyere utdanning og forskning. Satsing på foreldre: Det er riktig at det er stor satsing på kvalitetsutvikling i skolen. Posten øker med ca. 70 pst. Men jeg kan berolige representanten Sortevik med at satsingen på foreldre ikke bare fremkommer av budsjettposten til Foreldreutvalget for grunnskolen. Den reformen som nå skal komme, Kunnskapsløftet, må bl.a. ledsages av et stort informasjonsarbeid og en dialog rettet mot foreldrene, ikke bare det som går over Foreldreutvalgets budsjett.
Kristin Clemet (Høyre), 2004-12-13:
Jeg må si at jeg ikke har kommet så dypt inn i PISA-studien at jeg har greid å sammenlikne de landene som har nasjonale prøver, slik vi har, for jeg kjenner faktisk ikke til noe land som har akkurat slike prøver, og resultater de måtte ha oppnådd. Men at det er mange land som har nasjonale kvalitetsvurderingssystemer, og som oppnår bedre resultater, er åpenbart, ettersom vi har kommet sent ut. New Zealand er, så vidt jeg kan erindre nå – jeg har ikke PISA-studien foran meg – et land som bruker mye mindre ressurser, og som kommer mye bedre ut i PISA-studien som nylig er fremlagt. Mitt poeng er at nasjonale prøver og åpenhet omkring dem gir anledning til å justere kursen underveis hvis man avdekker at resultatene er dårlige. Hvis vi fra 1997, da Reform 97 ble innført, og frem til i dag hadde hatt den type prøver, hadde vi kunnet justere kursen, enten det gjelder lesing, skriving eller regning. Jeg synes på en måte at det er litt rart at et land skal vente på at OECD kommer med noen rapporter en gang i blant for å fortelle oss hvordan det står til i vårt utdanningssystem. Man skulle tro at vi selv var interessert i det og selv undersøkte det og var føre var.
Kristin Clemet (Høyre), 2004-12-13:
Jeg mener at norske studenters økonomiske situasjon er god, men ikke for god. Som det fremkommer av budsjettdokumentene: Når det foretas kutt, som samlet sett er mye mindre enn den satsingen man gjør, har det med helheten å gjøre, at vi ikke bare legger frem deler av et budsjett, men en helhet. Så vidt jeg kan se, har f.eks. et stort parti som Arbeiderpartiet, som for tiden er i opposisjon, samlet sett brukt mindre på utdanning enn det Regjeringen i posisjon nå skal gjøre ifølge de budsjettdokumentene som foreligger. Det må tyde på at alle faktisk må prioritere og lage et budsjett innenfor noen rammer. Med stor interesse også, siden det tross alt er mye snakk om kutt, så jeg en meningsmåling i VG forleden. Der spør man et representativt utvalg: «Hva mener du er hovedårsaken til at norske elever kommer så dårlig ut i den nye OECD-undersøkelsen?» Det er under 25 pst. som svarer: For lite økonomiske ressurser. Og så er det omtrent 60 pst. som svarer: For lave krav til elevene, for lite kompetente lærere, for lite fokusering på kjernefagene. Selv om det er mye debatt om ressurser, tyder dette altså på at selv ikke befolkningen mener at det er svaret på alt, men at også innholdet har betydning.
Kristin Clemet (Høyre), 2004-12-13:
Tja, om denne salen har vært enig om alt med hensyn til finansieringen av Kvalitetsreformen, er jeg litt i tvil om. Universitetene og høyskolene beregnet før regjeringsskiftet hva det ville koste å gjennomføre Kvalitetsreformen i høyere utdanning. De kom til at det ville koste 1,144 milliarder kr. Det sa daværende utdanningsminister Trond Giske at han var helt uenig i. Han mente at dette var noe man kunne få til innenfor de midlene man hadde, stort sett. Det var noe Arbeiderpartiet da, i posisjon i Stortinget, sluttet seg til ved behandlingen av Kvalitetsreformen. Vi har fulgt opp når det gjelder å bedre studentenes økonomi. Jeg er klar over at man kan peke på litt frem og tilbake og litt kutt her og der, men studentenes økonomi er kraftig forbedret siden før Kvalitetsreformen. I tillegg har vi fullfinansiert Kvalitetsreformen i høyere utdanning. Begge deler betyr noe for studentene, for hvis ikke Kvalitetsreformen hadde vært fullfinansiert, hadde ikke studentene fått et så godt studietilbud. Da hadde de kanskje måttet studere lenger, og derved hadde de pådratt seg enda mer lån som de må betale tilbake siden.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2004-12-13:
Det er ikkje alltid det gjer det, men det er greitt!
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2004-12-13:
Ja, eg hugsar veldig godt den diskusjonen vi hadde her i stortingssalen då vi hadde trusopplæringa oppe til debatt. Representanten veit sikkert at eg har sendt ut på høyring det som går på konfirmasjonsopplæring, og eg tok òg med trusopplæring i SFO i denne høyringsrunden. Den saka er kommen til Stortinget. Ho gjekk igjennom i statsråd førre fredag, og Stortinget har ho no til handsaming. Vi har ikkje teke med noko om SFO i den saka vi sende til Stortinget, fordi eg faktisk har respektert det vedtaket som Stortinget har gjort, i forhold til handtering når det gjeld SFO. Kyrkjerådet har sett på formuleringane i opplæringslova. Der er det formuleringar som legg til grunn at det kan gjerast lokale tilpassingar. Eg reknar med og vonar at dei får Stortinget med seg på den same tolkinga – at dersom det er nødvendig, kan det gjerast lokale tilpassingar. Men Kyrkjerådet er veldig oppteke av at trusopplæring er eit opplegg som skal haldast utanfor SFO. Men det er snakk om opningstider, og det er snakk om kva tid på dagen ein kan gi trusopplæring.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2004-12-13:
Det er i grunnen enkelt og raskt å svara på det spørsmålet: Eg vil sjølvsagt gjera mitt for at det skal gå så fort som mogleg. Eg er klar over at det er eit stort behov. Det har vore eit stort behov i mange, mange år, og no har ein gripe fatt i det. Eg vil leggja til at vi skal komma til Stortinget med ei eiga stortingsmelding om økonomien i Kyrkja, og då er sjølvsagt vedlikehaldet av kyrkjene òg ein del av det emnet. Men no startar vi eigentleg litt før med dei 500 mill. kr i låneordninga, som Stortinget kjem til å slutta seg til seinare i dag. Vi skal gjera vårt for at dette kan bli raskt effektuert. Eg har ikkje nokon tidsplan med meg i dag. Det vonar eg at representanten har forståing for.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2004-12-13:
Så langt vi har kunnskap om no i forhold til fondets verdi, kan vi ikkje ta ut meir enn det vi har lagt inn i budsjettet. Grunnen til det er at vi i åra før har teke ut meir enn det vi burde, fordi då var prognosane dårlegare enn dei har vore det siste året, når det gjeld veksten i fondet. Ut frå dei vedtaka vi har fatta på Stortinget om justering av fondet, at det ikkje skal mista sin reelle verdi, har vi gått så langt vi kan ut frå den kunnskapen vi har i dag, om fondets økonomi og justeringar i meiruttak for året før, då resultatet ikkje var så godt for fondet som det sannsynlegvis blir til neste år.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2004-12-13:
Det er Regjeringas syn at ein slik beredskapsavtale eigentleg høyrer heime i lønnsoppgjeret. Vi har drøfta det nyleg og oppfordra til at dette blir ei sak som blir sett på dagsordenen i lønnsoppgjeret til våren. Dette er eit lønnsspørsmål. Eg er heilt eining i representanten Skjælaaens beskriving av situasjonen: Dette er ein jobb som prestar har gjort i årevis utan å få noko for det. Dei har òg vore tilgjengelege heile døgnet utan å få noko lønn for den jobben. Og når det gjeld grunnlønna deira, er det vel mykje sant i at ein ikkje skal samla seg skattar på jorda. Så på mange måtar er dette eit krav som burde vore innfritt for lenge sia. Men det er Regjeringas syn at dette må på bordet til lønnsoppgjeret til våren. Eg vonar at ein kan forhandla seg fram til ein kompensasjon som speglar den innsatsen som prestane gjer.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2004-12-13:
Eg meiner at trusopplæring skal drivast i kyrkjebygga og der kyrkjelydane ynskjer å driva denne opplæringa. Spørsmålet her er om ein kan gi trusopplæring i SFOs opningstid. Ein kan ikkje gi ein kommune pålegg om ikkje å begynna med trusopplæringa i SFOs opningstid. Det er ikkje alle som bruker SFO-ordninga, og dersom det er ein kyrkjelyd som ynskjer å gi trusopplæring i kyrkjelydshusa i SFOs opningstid, kan ikkje vi gi dei pålegg om at dei ikkje skal gjera det. Det er noko av grunngivinga, og eg vonar at komiteen, når ein skal handsama denne saka, ser litt nøyare på det som er sagt før. Vi har ikkje gått inn for å endra kyrkjelova slik at ein skal opne for trusopplæring i SFO, men vi tolkar opplæringslova på same måten som Kyrkjerådet har gjort. Difor er det ikkje omtalt i det heile i den saka som vart send over til Stortinget førre fredag.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2004-06-03:
Jeg skal være veldig kort. Grunnen til at jeg tar ordet, er representanten Afshan Rafiqs påstand om at friinntektsbeløpet er et "toleransebeløp". Det er det altså ikke, ut fra flere partiers innlegg i denne sal gjennom tidene. Friinntektsbeløpet har vi nettopp fordi man skal kunne ha en viss tilknytning til arbeidslivet, slik at man raskere skal kunne komme tilbake igjen. Så det ses ikke som et toleransebeløp, i hvert fall ikke fra Fremskrittspartiets side, men som nettopp en mulighet til å komme tilbake igjen i jobb. Det var for en tid tilbake foreslått opprettet et toleransebeløp på 10 pst. av grunnbeløpet i folketrygden. Det stemte Stortinget ned, og man opprettholdt fribeløpet.