Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-15:
Den foreliggende lovproposisjonen avslutter et langvarig arbeid både i EFTA og her. Loven vil gi EØS-borgere og deres familiemedlemmer rett til å ferdes og oppholde seg fritt i medlemslandene. Proposisjonen med nødvendige tillegg og endringer i utlendingslovgivningen er en oppfølging av Stortingets vedtak tidligere i år om å innlemme direktiv 2004/38/EF i EØS-avtalen. Retten til å ferdes og oppholde seg fritt i medlemslandene tilhører kjerneområdene i EØS-avtalen. Lovforslaget klargjør og forenkler regelverket og videreutvikler de rettighetene som alt følger av EØS-avtalen. Lovforslaget er i all hovedsak en videreføring av gjeldende rett, samtidig som enkelte viktige nye ordninger blir innført. Det vil forenkle det å slå seg ned og arbeide i andre land vesentlig, noe vi vil ha stor glede og nytte av. EØS-borgeres og deres familiemedlemmers rett til varig opphold etter fem år og rettigheter for familiemedlemmene om f.eks. EØS-borgeren dør, er viktig og vil redusere den enkeltes betenkeligheter ved å ta arbeid i et annet land, f.eks. Norge. De administrative forenklingene er også viktige. Tyngende byråkratiske ordninger skal ikke lenger prege den første tiden av en EØS-borgers opphold i landet. Ordningen med søknader om oppholdstillatelse blir avløst av en registreringsordning – en fordel både for den enkelte og for forvaltningen. Jeg er svært tilfreds med den store graden av enighet om de fleste forslagene, ikke minst forslagene knyttet til det med rask og enkel saksbehandling og muligheten for varig oppholdsrett med varig oppholdsbevis for EØS-borgere. Når det er sagt, vil jeg også kommentere dommer som er avsagt av EF-domstolen etter at Stortinget gav sin tilslutning til å innlemme direktiv 2004/38/EF i EØS-avtalen, og etter at Regjeringen fremmet lovproposisjonen som nå behandles. Avgjørelsene i den såkalte Metock-saken setter visse grenser for hvilke nasjonale innvandringsregler som er forenlige med EF-retten. Helt siden EØS-avtalen ble inngått, har kvinner og menn fra andre EØS-land hatt rett til å ha med seg sin familie når de gjør bruk av retten til å bevege seg fritt i EØS-området. Den retten gjelder både når familiemedlemmene er borgere av et EØS-land, og når de er tredjelandsborgere. Metock-dommen innebærer at det ikke kan kreves at familiemedlemmet allerede har lovlig opphold i EØS. De bestemmelsene dommen bygger på, finner man igjen i dagens EØS-avtale, men de har ikke blitt satt slik på spissen tidligere. Det innebærer at ikke å innlemme direktivet i EØS-avtalen ved foreliggende lovforslag neppe vil ha reell betydning for våre forpliktelser. Jeg kan derfor ikke se at det har noen hensikt å gjøre som Fremskrittspartiet foreslår, nemlig å sende proposisjonen tilbake til Regjeringen. Samtidig er det bekymringsfullt at domstolens tolkning begrenser mulighetene for å stille en del formelle krav som kan motvirke misbruk av innvandringsreguleringen. Det har skapt debatt i flere EU-land, og også her. Som nevnt i brev til kommunal- og forvaltningskomiteen, vil Norge delta i det arbeidet som EU-kommisjonen har satt i gang med å gi retningslinjer for hvordan direktivet skal tolkes. Jeg er glad for at flertallet i komiteen er kommet fram til en løsning som gjør at vi kan få etablert de ordningene som er foreslått, og samtidig kan arbeide videre sammen med andre land for å hindre misbruk og omgåelser av innvandringsregelverket.