Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-06-14:
Jeg vil understreke nettopp noe som saksordfører Kjell Engebretsen sa, viktigheten av en balansert framstilling av Riksrevisjonens merknader. Jeg har flere ganger tidligere vært inne på at Forsvarsdepartementet anser Riksrevisjonens revisjon å være viktig for departementet. Ikke minst gir det oss en viktig pekepinn på hvor vi må forbedre oss, og det gir viktig oppmuntring når man har oppnådd resultater. Derfor er jeg svært glad for at forsvarskomiteen i en tidligere debatt understreket det og gav honnør til alle de ansatte som har vært med på å oppnå de positive resultatene som også Riksrevisjonen har påpekt. Det er også viktig i et balansert bilde å minne om at Riksrevisjonen ikke hadde vesentlige merknader verken til regnskapet for Forsvarsdepartementet, Forsvarsbygg, Nasjonal sikkerhetsmyndighet eller Forsvarets forskningsinstitutt – de andre etatene under Forsvarsdepartementet. Og det er viktig å si at til tross for fortsatt kritikk av Forsvarets regnskap har det vært en positiv utvikling. Jeg kunne tenke meg å knytte noen merknader til et par områder, men jeg er helt enig med saksordfører Engebretsen i at svært mye ble kommentert i den debatten vi hadde tidligere i dag. Det som er viktig å understreke, er at i 2004 ble økonomiregnskapet for første gang avstemt som helhet. I 2004 ble også økonomiregnskapet for første gang avstemt mot lønnsregnskapet. Dette er to avstemminger som gir muligheter for kontroll, og som ikke på noe tidspunkt tidligere har vært mulig i Forsvarets regnskap, fordi man ikke har hatt et enhetlig, samlet regnskapssystem som har tilfredsstilt økonomireglementet. I tillegg er det gledelig at Forsvarets lønnsadministrasjon i Harstad nå har gjennomført en avstemming av lønnsregnskapet pr. 19. mai 2005, som da har akkumulert månedene hittil i 2005. Grunnen til at dette punktet nevnes spesielt, er at man i 2004 ikke var i stand til å foreta en slik tredje type avstemming, men at man altså nå er i mål i 2005. Det er gledelig, og det er et tema som Riksrevisjonen har vært opptatt av. Forsvarets driftsenheter har gjennomgått alle organisasjons- og personelldata, slik at grunnlagsdataene for ansatte i egen avdeling skal være korrekte. Det er for å sikre at feilutbetalinger og belastninger i lønnsregnskapet skal unngås. Også dette har vært et punkt som Riksrevisjonen har vært opptatt av, og der forsvarssjefen i løpet av denne våren har iverksatt de nødvendige tiltak. Forsvarssjefen har også i vår begrenset antall personer med bestiller-, anviser- og attestasjonsfullmakter til et forsvarlig minimum, også dette for å sikre bedre kontroll med inngåelse av forpliktelser og belastning av tildelte midler. Forsvarssjefen opplyser også at det nå er etablert beholdningsoversikt, og at materiellet er talt ved de norske styrkene i Afghanistan. Det er gitt pålegg om at det skal etableres beholdningsoversikter også ved de øvrige utenlandsenhetene, og det er gitt beskjed om at materiellet skal telles. Jeg vil dessuten understreke at hovedtyngden av materiellet i utlandet er i daglig bruk gjennom løsning av de operative oppdrag den enkelte avdeling har. Det at materiellet ikke er dokumentert korrekt, betyr ikke at materiellet er ute av kontroll. Det er en viktig forskjell. Det er også iverksatt tiltak for å rette opp forholdet. Det er også viktig å presisere, som saksordføreren var inne på, at de ca. 1 000 inkassosaker som er registrert i løpet av hele året, er noe annet enn de inkassosaker som var ved årets slutt, og som var et betydelig lavere tall fordi det var et fortløpende arbeid den enkelte måned med å få bukt med inkassosakene og rett og slett å få dem bort. Det betyr at det har vært en positiv utvikling med hensyn til antall inkassosaker gjennom hele 2004, og at det ble klargjort ved årets slutt. Jeg vil gjerne presisere ett punkt der jeg tror det er en liten misforståelse i innstillingen, og det knytter seg til P-kontoordningen, som er avsluttet. Det er en ordning der det var et mellomregnskap, og Forsvarets ulike avdelinger hadde ulikt tidspunkt for når man regnskapsførte et mellomværende. Den ordningen ble avsluttet i løpet av 2004 og er noe annet enn de utestående regningene som Forsvaret hadde ved årsskiftet på 190 mill. kr. Det er uoppgjorte regninger til eksterne og skyldes at man i slutten av desember ikke rakk å betale en del regninger. De ble dermed liggende over til januar, slik også nok en del andre bedrifter og foretak opplever ved årets slutt, selv om målet er å la det tallet være på et minimum og helst i null. Men det er altså noe annet enn P-kontoordningen. Avslutningsvis vil jeg gjerne understreke at revisjonen av 2004-regnskapet må ses i lys av et nytt og omfattende informasjonstilfang som har blitt mulig gjennom det nye lønns- og regnskapssystemet. Det betyr i klartekst at vi nå kan oppdage feil og mangler som kan ha ligget i regnskapet bestandig, men som først nå kan avdekkes, fordi vi kan avstemme regnskapet. Vi kan avstemme mellom lønn og regnskap, og vi kan, slik forsvarssjefen har redegjort for, nå også avstemme innen lønn. Så tekniske forbedringer i nytt regnskapssystem gjør også at Riksrevisjonen har anledning til å stille strengere krav til Forsvaret enn de som tidligere har vært stilt, fordi man nå er i stand til å oppfylle økonomireglementet.