André Oktay Dahl (Høyre), 2009-06-10:
EUs direktiv om aksjonærrettigheter skal styrke aksjonærenes rettigheter i forbindelse med generalforsamlinger og gjøre det enklere, særlig for utlendinger, å avgi stemme på generalforsamlinger i andre land. De fleste minoritetsrettighetene er allerede godt regulert i norsk lovgivning; målet om enklere grensekryssende stemmegivning krever noe mer. I proposisjonen foreslås det at man skal kunne stemme med elektroniske hjelpemidler, og at man skal kunne avgi forhåndsstemme. Dessuten vil innkallingsfristen til generalforsamling i noterte selskaper forlenges fra to til tre uker, og det vil bli nærmere regulert i forskrift sammen med andre detaljer for å oppfylle kravene i direktivet. Komiteen har sluttet seg til de aller fleste av forslagene som gjelder gjennomføring av direktivet, men på noen få punkter er komiteen delt i to. Komitéflertallet støtter at aksjonærer som vil benytte retten sin til å sette saker på dagsordenen, må melde dette til selskapet minst syv dager før fristen for å kalle inn til generalforsamling går ut. Hele komiteen er enig i at dette skal gjelde for allmennaksjeselskaper. I disse selskapene er det stort sett kjent ganske lang tid på forhånd at generalforsamling skal holdes, og da har aksjonærene god tid til å sende inn saker. Dessuten har disse selskapene ofte svært mange aksjonærer, og da har de et praktisk behov for å bruke noen dager fra innkallingen er vedtatt av styret, til den kan sendes ut fysisk. Når det imidlertid gjelder de over 200 000 aksjeselskapene, er de faktorene ikke til stede. Fristen for eierne blir nå en uke kortere, det er det ikke mulig å komme fra. Konsekvensen er isolert sett at eierne får svekket muligheten til å sette saker på dagsordenen i generalforsamlingen. Mindretallet, Høyre og Fremskrittspartiet, mener dette svekker minoritetsrettighetene såpass mye at vi går imot dette forslaget til endring i aksjeloven. Forslaget om begrunnelsesplikt for den som vil ha opp en sak på generalforsamlingen, alternativt at det utformes et forslag til vedtak i saken, skiller også komiteen. Verken aksjonærene eller selskapene har selv bedt om det i høringsrunden, og direktivet krever, slik vi ser det, heller ikke dette. Mindretallet mener at en slik regel vil øke terskelen for å sette forslag på dagsordenen. Det er også en viktig minoritetsrettighet, og derfor går Høyre og Fremskrittspartiet mot dette forslaget. Utover dette er det enighet i komiteen om hvordan EU-direktivet skal gjennomføres i norsk lovgivning. Det neste forslaget i proposisjonen gjelder utsendelse av dokumenter til aksjonærer i børsnoterte selskaper. Det gjelder nesten 190 selskaper, som har til sammen over 800 000 aksjonærer, så det er ganske store mengder med papir som skal sendes ut, slik reglene er i dag. En samlet komité mener at disse reglene bør forenkles, men det er uenighet om hvordan. I forbindelse med høringen om dette spørsmålet i juli 2008 gikk forslaget ut på at selskapene skulle sende fysisk melding til aksjonærer om tid og sted for generalforsamlingen, og samtidig skulle aksjonærene få opplyst hvor dokumentene kunne hentes ned elektronisk, og at de kunne få dem i posten hvis de ønsket det. Det forslaget fikk bred tilslutning fra alle som uttalte seg. Det var et godt forslag, som ville spart selskapene, og indirekte aksjonærene, for kostnader, og miljøet ville blitt spart. For eksempel anslår StatoilHydro at de sendte ut 70 tonn papir i fjor i forbindelse med generalforsamling. Men nå har Regjeringen snudd. For å etablere den enkle ordningen som man foreslo sommeren 2008, skal man altså nå først spørre aksjonærene. Høyre og Fremskrittspartiet går inn for en ordning som går ut på at aksjonærene får en innkalling til generalforsamling i posten, og i den innkallingen står det både hvor de kan laste ned dokumentene elektronisk, hvis de ønsker det, og hvor de kan henvende seg for å få dokumentene hjem i postkassen. Mindretallet tror at dette er det enkleste for aksjemarkedet sett under ett, for da vil alle selskapene i utgangspunktet ha en enkel og grei ordning som alle investorene er kjent med. Flertallet mener at noen selskaper da vil endre vedtektene sine slik at fysisk utsendelse igjen blir obligatorisk. Det tviler mindretallet sterkt på. Til slutt: Mindretallet, Høyre og Fremskrittspartiet, tar også opp et forslag som gjelder styrebehandling av årsberetning og årsregnskap. Etter loven må disse to sakene behandles i fysiske møter, dvs. at styremedlemmene må sitte i samme rom og gå gjennom dokumentene. De sakene kan gjerne være blant de aller viktigste styret behandler i løpet av et år, men i ganske mange tilfeller er årsregnskap og årsberetning ikke så veldig kompliserte, og når sakene ikke er kompliserte, synes vi heller ikke det er grunn til å kreve at man holder fysisk styremøte. Behandlingen kan skje på betryggende måte ved fjernmøteteknikk, videokonferanse, telefonkonferanser osv. Det tar tid og penger å reise til slike møter, enten man er bosatt i Norge eller andre land. Jeg tar da opp mindretallsforslagene, fra Høyre og Fremskrittspartiet. Ellers er det en enstemmig komite som står bak mesteparten av lovforslaget.