Unn Aarrestad (Senterpartiet), 1999-05-20:
Å gi tilbod om trening i norsk er eit viktig verkemiddel for å integrera menneske med minoritetsbakgrunn. Derfor må det skje eit kontinuerleg arbeid for å betra dei verkemidla som vert tilbydde. Likeins må det utviklast nye tilbod retta mot ulike målgrupper, som t.d. born i førskulealder. I dette er det viktig å streka under at det er eit frivillig tilbod til desse borna. Her må det til ein grundig prosess med utvikling av nye tilbod og igangsetting av desse for å få god oppslutnad frå målgruppa. Me er klar over at når det gjeld morsmålsopplæring i grunnskulen, vil Kyrkje-, utdannings- og forskingsdepartementet i samarbeid med Barne- og familiedepartementet ta initiativ til eit prosjekt med vekt på systematisk språktrening for grupper av femåringar i nokre utvalde kommunar. Her er det svært viktig å peika på den funksjonen barnehagane har, både i høve til integrering og til norsktrening. Derfor må arbeidet med å skaffa nok barnehageplassar til dei som ønskjer det, halda fram. Dette er noko Senterpartiet har arbeidd for lenge. Her kan også nemnast at Barne- og familiedepartementet har finansiert eit treårig prøveprosjekt med gratis korttidstilbod i barnehagar for alle femåringane i bydel Gamle Oslo. Føremålet med prosjektet er å bringa fleire born med innvandrarbakgrunn inn i barnehagane, slik at dei vert betre integrerte og får betre språkopplæring før skulestart. Elles er dette ei problemstilling som i høgste grad er aktuell òg i andre delar av landet. Det er eit viktig mål å få så likeverdige tilbod som mogleg over heile landet. Her kan det vera viktig at kommunar legg opp til samarbeid tvers over kommunegrensene der det høver, dersom det er mangel på førskulelærarar eller andre som kan arbeida med dette. Målet må vera å finna gode og praktiske løysingar på dette. Det er viktig at borna lærer å meistra norsk så tidleg som mogleg. Det vert lært gjennom leik og sosial omgang. Om dette for mange likevel ikkje gir nok innføring i norsk, er det no viktig å få utgreidd ulike prøveprosjekt for å betra norskkunnskapane for born i førskulealder. Elles må eg få seia at eg tek avstand frå Framstegspartiets merknad i innstillinga om foreldre som ikkje har lært borna sine norsk før skulestart. Her siterer dei sin eigen merknad frå innstillinga til St.meld. nr. 25 om morsmålsopplæring i grunnskulen. Dermed vert det dobbelt opp av noko eg trudde måtte vera feilskriving då eg las det første gongen: «I de tilfeller der det avdekkes at foreldre ikke har fulgt opp sine plikter på dette felt, bør det medføre reaksjoner som bøter og/eller oppfølging fra barnevernet.» Samstundes uttrykte Framstegspartiet seg i fjor slik i innstillinga om foreldremeldinga: «Disse medlemmer vil sterkt påpeke at foreldrene er barnas viktigste ansvars- og autoritetspersoner. Foreldre må derfor behandles som selvstendige og likeverdige forhandlingsparter i forhold til skolen.» Med dette er det berre å konstatera at Framstegspartiet ikkje har same synet på foreldre i desse to innstillingane. Partiets påstand om at det skal vera likebehandling for alle, gjeld altså ikkje her. Kan det ha noko å gjera med at her gjeld det innvandrarforeldre, og at det då er fritt fram å trua med bøter eller oppfølging frå barnevernet? Det kan vel ikkje vera slik at foreldre berre er viktige ansvars- og autoritetspersonar og likeverdige forhandlingspartar dersom dei er norskfødde!