Kent Gudmundsen (Høyre), 2016-02-11:
Aller først vil jeg få lov til å takke komiteen for det gode samarbeidet i denne saken og at vi har kommet fram til en så bred enighet. Det lover godt for videre politisk oppfølging av skoleeiere i disse viktige spørsmålene. Jeg legger til grunn at mindretallet legger fram sine synspunkter. Høyre og komiteen mener at alle skoler i Norge skal være dysleksi- og dyskalkulivennlige og sikre god oppfølging av den enkelte tidligst mulig. Sånn bidrar vi til at flere oppnår gode grunnleggende ferdigheter og kan fullføre og bestå det som for mange er grunnutdanningen i Norge, nemlig det 13-årige skoleløpet. Frafallet i videregående skole og ferdigheter fra grunnskolen henger nøye sammen. Prinsippet om tilpasset opplæring inkluderer både den ordinære opplæringen og spesialundervisningen. Kravet om tilpasset opplæring gjelder dermed alle elever og har som mål å sikre best mulig utbytte av opplæringen. Dette er et sentralt prinsipp i opplæringsloven – alle elever skal sikres like muligheter og likeverd. I tillegg til klare forventninger til elevens læringsutbytte i læreplanverket skal obligatoriske kartleggingsprøver i lesing og regning bidra til å identifisere elever som er under en bekymringsgrense. Prøvene er spesielt utviklet for å avdekke de elevene som trenger særlig oppfølging og tilrettelegging, og målet er at alle elever skal gå på dysleksi- og dyskalkulivennlige skoler. Uavhengig av Stortingets lovkrav, forskrifter fra regjeringen og rundskriv fra Udir er vi dessverre ikke garantert dette. Jeg vil derfor i denne saken understreke den viktige oppgaven fylkesmennene har gjennom sitt tilsynsansvar, der de skal påse at alle skoleeiere følger opplæringslovens krav om underveisvurdering for tilpasset opplæring, spesialundervisning og sikre elevene god undervisning, hvor målet er å følge en «best practice». Jeg vil også berømme Dysleksi Norge for jobben de gjør overfor skoleeiere rundt omkring i Kommune-Norge. I min egen hjemby, Tromsø, har det f.eks. vært tett samarbeid mellom dem og kommunen, noe som har bidratt til at vi har dysleksi- og dyskalkulivennlige skoler. Det er også viktig å dra fram at en teknisk lovoppfyllelse alene ikke nødvendigvis medfører endring av praksis eller et bedre opplæringsutbytte for den enkelte elev. Etter- og videreutdanning, satsing på skoleledelse og lærerutdanningen må i økende grad gi lærerstudentene påfyll i hva som er god didaktikk for å svare på utfordringene innenfor lese- og skrivevansker, men spesielt for dem med dysleksi og dyskalkuli. Sånn sikrer vi et varig system og kulturendring i skoleorganisasjonene til beste for elevenes læringsutbytte. I regjeringens arbeid med å utvikle ny femårig grunnskolelærerutdanning på masternivå vil det være særlig viktig at kandidatene fra den nye utdanningen på trinnene 1.–7. blir eksperter på begynneropplæring i lesing, skriving og regning. Det er derfor veldig positivt at regjeringen har fastslått at dette vil framgå tydelig i den nye rammeplanen. Det er også viktig at regjeringens store satsing på viderutdanningsprogrammet Kompetanse for kvalitet følges opp med relevante videreutdanningstilbud som gir lærerne nødvendig påfyll for bedre å kunne gi tilpasset opplæring til elevene med dysleksi, dyskalkuli samt lese- og skrivevansker. I denne sammenheng er det viktig å påpeke at elever med dysleksi har særlige utfordringer med fremmedspråkene. Dermed vil tidlig innsats og god oppfølging av denne elevgruppen ha stor betydning for større mestringsevne også innenfor fremmedspråkene. Regjeringen er også i gang med å utvikle en ny nasjonal strategi for språk, lesing og skriving i barnehagene og i grunnopplæringen i perioden 2016–2019. Høyre er svært tilfreds med at barnehagene for første gang er inkludert i en sånn strategi. Kompetanseutviklingstiltakene har som mål å sikre at alle lærere i barnehage og skole skal få økt kunnskap om hvordan man best innretter arbeidet med barn og elever som har vansker med språk, lesing og skriving og hvordan disse barna og elevene kan identifiseres så tidlig som mulig. Spesielt viktig er også økt kompetanse om generelle tiltak for å tilpasse undervisningen sånn at ordinære undervisningssituasjoner er tilpasset elever med etablerte vansker. Høyre vil også framheve at tidlig innsats har avgjørende betydning for et barns utvikling og mener at språkfokus må være en sentral del av barnehagens hverdag. Kunnskap om at barn som har lite ordforråd og et begrenset språk, har større risiko for å bli svake lesere og skrivere på sikt, tilsier at tiltak må følges opp tett. Det er viktig at barn i risikosonen for språkvansker tidlig identifiseres, og at de får nødvendig oppfølging og samtidig integreres tett i barnehagens pedagogiske tilbud.