Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2011-12-20:
Helsevesenet i østlandsområdet har de siste årene vært preget av enorm uro og uforutsigbarhet. Særlig har sammenslåingen av Oslo universitetssykehus vært en av hovedbidragsyterne til de problemene som har preget Helse Sør-Øst. Systemene har sviktet, og utgiftene har òg skutt i været. Hensikten med sammenslåingen til ett helseforetak var å bedre pasientsikkerheten, styrke fagmiljøene og kutte kostnadene. Nå, et par år senere, ser vi pasienter, tillitsvalgte og tilsynsmyndigheter som er bekymret for pasientsikkerheten. Vi ser fagmiljøer i oppløsning, og vi ser budsjettsprekker i milliardklassen. En av de viktigste forutsetningene for en vellykket fusjon er at alle spiller på lag – ansatte, tillitsvalgte, ledelse og eiere. Allerede i begynnelsen av omstillingen ved Oslo universitetssykehus var tilsynsmyndigheter og tillitsvalgte skeptiske. Nå har skepsisen snudd seg nærmest til motstand. I helgen kunne vi se en lang reportasje på Lørdagsrevyen om tilstanden i helseforetaket. Vi så pasienter som ikke fikk nødvendig behandling på grunn av systemsvikt, og vi så fortvilte leger, tillitsvalgte og ansatte som nå var redde for pasientene sine. I en undersøkelse gjort av NRK, presentert i den samme reportasjen, kunne ni av ti leger fortelle at de mente sammenslåingen ville gå ut over pasientene. Dette samsvarer også med tallene i Oslo universitetssykehus' egen medarbeiderundersøkelse som ble gjort nå i høst. Den viser at hele sju av ti av de ansatte ikke har troen på at Oslo universitetssykehus klarer å nå de ambisjonene som ligger til grunn for sammenslåingen. Jeg tror mye av løsningen på den tillitskrisen som har oppstått, er å roe ned prosessen, få systemene til å fungere, få riktig bemanning og å få en god styring på økonomien gjennom hele omstillingsprosessen. Fra opposisjonspartienes side tror vi at det gode forslaget i tre punkter vi har, kan bidra til dette. Forrige måned kunne vi lese i Dagens Medisin at bare 18 av 59 somatiske avdelinger har en ledelse som er til stede i miljøet daglig. 41 avdelinger har tverrgående ledelse – altså at lederen har ansvar for personer og aktiviteter som befinner seg på flere steder. De ansatte fortviler over mangel på ledere som er fysisk til stede, og de mener òg at dette går ut over den daglige driften. Svikt i datasystemer har gjort at pasienter i en rekke byer på Sørlandet og Østlandet ikke blir behandlet i tide eller de ble borte i systemet. Mange ble heller ikke kalt inn til kontroll til riktig tid og har heller ikke fått viktig informasjon. Investeringsnivået på IKT i det norske helsevesenet har ligget i underkant av investeringsnivået i våre sammenliknbare land. IKT er selve nervesystemet i helsevesenet. Dersom disse systemene svikter, vil det gi alvorlige følger for pasientene, hvilket vi også har sett. Derfor vil jeg gjenta noe jeg har sagt før – nemlig at det er et behov for en massiv satsning på IKT i hele Helse-Norge, noe som òg ligger i vårt forslag. Gode datasystemer hjelper gode leger med å gi god behandling. Dette bidrar til økt trygghet og økt sikkerhet. Jeg hadde virkelig håpet og ønsket at regjeringspartiene og statsråden kunne ha lyttet til Stortinget og gått med på vårt gode forslag, som vi nå òg vet blir støttet utenfor dette hus av ansattes og tillitsvalgtes organisasjoner. Når det gjelder IKT-satsingen, vil jeg henvise medlemmene i helse- og omsorgskomiteen til kanskje å lese litt i finansinnstillingen hvor disse midlene er presentert. Til slutt vil jeg nevne at denne saken i går kveld tok en ny og svært alvorlig vending. I svar fra statstråden på en rekke spørsmål fra kontroll- og konstitusjonskomiteen om omstillingen ved Oslo universitetssykehus meddelte statsråden at Helsetilsynet nå har opprettet en tilsynssak der de gransker hvorvidt omstillingsprosessen ved Oslo universitetssykehus kan ha vært medvirkende årsak til et dødsfall. La oss håpe at så ikke er tilfellet.