Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-01-22:
Jeg hadde forstått innlegget fra forslagsstilleren litt bedre hvis det var sånn at det svenske «högskoleprovet» var et alternativt opptaksgrunnlag for å komme inn på høyere utdanninger og universiteter. Men det er det ikke. Det er et alternativt grunnlag for å rangere søkere som er kvalifisert. De som søker om å bli tatt opp til høyere utdanning i Sverige, må dokumentere noe som kalles «allmenn behörighet», som tilsvarer omtrent vår generelle studiekompetanse eller dokumentert realkompetanse og eventuelle tilleggskrav. Kunnskapsdepartementet har tidligere vurdert forslag om å innføre en opptaksprøve til høyere utdanning. Konklusjonen har vært at det i dag ikke er nødvendig med en slik opptaksprøve i tillegg til de norske reglene om realkompetanse og Y-vei, som supplerer generell studiekompetanse. Innføring av en alternativ opptaksprøve i Norge vil kreve ganske store ressurser, både til utvikling og til gjennomføring. Samtidig kan vi risikere å redusere incentivene til innsats i videregående opplæring dersom det etableres en slik prøve som alternativ til resultatene fra videregående opplæring, som vårt system bygger på. Jeg kan heller ikke si at jeg har møtt noen i sektoren som har ønsket seg denne måten å kopiere det svenske systemet på. Mitt inntrykk er at de fleste søkere til høyere utdanning er fornøyd med felles opptaksregler som omfatter felles opptakskrav og felles regler om rangering av kvalifiserte søkere. Det er et enkelt og oversiktlig system, og heller ikke universitetene og høyskolene har foreslått opptaksprøver som en generell ordning. Jeg ser det derfor ikke som hensiktsmessig å innføre en alternativ opptaksprøve her i landet etter mønster av det svenske «högskoleprovet», noe heller ikke flertallet i komiteen går inn for. Representantene Tenden og Skei Grande foreslår også å be regjeringen fremme forslag om å gi universitetene og høyskolene frihet til selv å stille krav til forkunnskaper, vektlegge relevante fag og arrangere opptaksprøve eller intervju. I dag er ordningen at institusjonene selv fastsetter opptaksregler til masterstudier og videreutdanning som bygger på bachelorgrad, mens opptaksregler til grunnutdanning ved universitetene og høyskolene er fastsatt i en felles forskrift. Enkle og forutsigbare krav til opptak til høyere utdanning og rangering av kvalifiserte søkere er etter vår oppfatning en forutsetning for at elevene i videregående opplæring skal kunne gjøre riktige valg med sikte på høyere utdanning. Kunnskapsdepartementet har gjennom de siste 20 årene lagt vekt på at både opptakskrav og rangeringsregler skal være forutsigbare og så enkle som mulig. Tilnærmet like studier skal ha samme opptakskrav. Tidligere var det universitetene selv som fastsatte opptakskrav og rangeringsregler også i grunnutdanninger, mens departementet fastsatte dette for utdanningene i høyskolesektoren. Omkring 1990 ble de daværende reglene kartlagt, og kartleggingen viste at det var tolv alternative opptakskrav, som nå er erstattet med generell studiekompetanse. Det var 50 ulike måter å gi tilleggspoeng på og 34 ulike formuleringer om rangering. Prinsippene bak de ulike reglene var dels motstridende. Det var vanskelig for søkere å skaffe seg oversikt og for rådgivere å gi riktige råd. Regjeringen har ambisjoner om et enklere Norge, og det målet må vi eventuelt skrinlegge hvis vi innfører en slik bukett av ulike måter å komme seg inn på høyere utdanning på. Etter min vurdering er det vanskelig nok som det er i et enkelt system for søkerne å finne ut av hva som gjelder. Vi har mange veier inn til høyere utdanning og spesielle opptakskrav til enkelte studier som krever særlig kompetanse eller bestemte ferdigheter på bestemte områder, som f.eks. karakterer i matematikk og norsk til lærerutdanning og krav om bestått opptaksprøve til kunstutdanninger. Men vi har én felles forskrift for opptak til grunnutdanninger ved alle universiteter og høyskoler, og den er basert på resultater fra videregående opplæring. I tillegg har vi realkompetanse. Informasjonen er samlet på ett sted. Det er et system som jeg i utgangspunktet ønsker å beholde. Spørsmålet om Y-veier og hvordan man kan gå videre for å komme inn på høyere utdanning hvis man har en annen type bakgrunn enn generell studiekompetanse, vil bl.a. være et tema i den stortingsmeldingen om grunnopplæringen som vi skal legge fram før påske.