Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2015-12-07:
Først vil jeg benytte anledningen til å takke komiteen for samarbeidet om denne saken, og for at det var vilje fra alle til å bidra til at saken kan behandles raskt, slik at endringer kan tre i kraft allerede fra 1. januar 2016. I saken er de fleste partiene enige om det meste, men det har kommet noen innvendinger, kanskje spesielt mot prosessen før saken kom til Stortinget. Der mener noen at Stortinget ikke har vært forelagt et reelt kunnskapsgrunnlag. Dette mener vi ikke er riktig. Det har vært varslet flere ganger fra statsråden, bl.a. i januar 2014, sykehustalen og i revidert statsbudsjett for 2015. I tillegg har det etter det jeg har funnet ut, vært en god prosess med hensyn til de ansatte. Jeg regner også med at de forskjellige partiene vil redegjøre for sine syn. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen ønsker å forenkle og forbedre den sentrale helseforvaltningen. Det er selvfølgelig fordi vi ønsker at mest mulig av pengene som settes av til bruk på helsetjenester, skal gå til pasientbehandling og forbedring av tjenestene til innbyggerne våre, og ikke til administrasjon og byråkrati. Derfor foreslår regjeringen flere grep som skal bidra til at det blir gode resultater. Det vil bli endringer i strukturen til Helsedirektoratet. Strålevernet vil organiseres som en egen etat i Helsedirektoratet. Strålevernet vil beholde den forvaltnings- og tilsynsoppgaven som de har i dag til lov og forskrift. Helse- og omsorgsdepartementet skal fortsatt være klageorgan for vedtak fattet av Strålevernet. En annen viktig endring er at Nasjonalt folkehelseinstitutt endrer navn til Folkehelseinstituttet og at dette vil få utvidet sitt oppdrag. Derfor vil også Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenester gå inn i Folkehelseinstituttet. Når det gjelder Nasjonalt klageorgan for helsetjenester, tror man at det å samle klagebehandlingen i et større fagmiljø sannsynligvis vil gi raskere behandling og et bedre tilbud til brukerne. Det er de fire nemndene Sekretariatet for personskadenemnda, Klagenemnda for behandling i utlandet, Preimplantasjonsdiagnostikknemnda og Statens helsepersonellnemnd som slås sammen. Det legges også opp til at det nye klageorganet skal kunne få myndighet som klageinstans i enkelte saker som i dag behandles av Helsedirektoratet, Helseøkonomiforvaltningen – HELFO – og Helse- og omsorgsdepartementet. Kontoret skal flytte ut fra Oslo og lokaliseres i Bergen. Det vil i en overgangsperiode på tre år ha kontor i både Bergen og Oslo. Oppbyggingen av kontoret i Bergen starter i løpet av 2016, og det skal legges stor vekt på at de ansatte skal ivaretas på en god måte i omstillingsprosessen. Det er viktig at pasienter som mener at de har hatt et økonomisk tap på grunn av pasientskade, må få behandlet sitt erstatningskrav på en trygg måte samtidig som saksbehandlingstiden er rask. For Høyre og Fremskrittspartiet er det viktig å redusere saksbehandlingstiden, slik at folk raskt får svar på saken sin. Det ligger også til grunn at Pasientskadenemnda skal få større frihet til å organisere virksomheten sin. En mer fleksibel ordning vil gjøre det lettere for nemnda å tilpasse ressursbruken til sakene, slik at den kan bruke mer ressurser på de vanskelige sakene og mindre på de enkle sakene. Det har vært diskusjon om det bør være tre eller fem medlemmer i nemnda, men regjeringen mener at tre nemndsmedlemmer vil kunne ivareta søkernes rettssikkerhet på en god måte i de aller fleste pasientskadesaker. En mer effektiv behandlingsform vil dessuten komme erstatningssøkerne til gode ved at saksbehandlingstiden går ned. En av tingene det har vært litt uenighet om, er hvor man skal sette den nedre grensen for hvilke erstatningskrav som skal behandles av nemnda. Beløpet på 5 000 kr har ikke vært justert siden ordningen trådte i kraft i 1998. Høyre og Fremskrittspartiet støtter derfor regjeringens forslag om at beløpet kan økes til 10 000 kr, men for å berolige opposisjonen er det greit å ha med seg at det kun er ca. 5 pst. av sakene som omhandler beløp under 10 000 kr. Til sist vil jeg også presisere at selv om grensen økes, vil den enkelte fortsatt kunne rette krav direkte til den som har påført en skade. Jeg er også sikker på at ministeren vil følge med på utviklingen i en periode etter at endringene er trådt i kraft.