Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2005-04-05:
Bakgrunnen for denne debatten er Forsvarets regnskap for 2003 og kontrollkomiteens behandling av Riksrevisjonens anmerkninger og manglende godkjenning. Men det er tydelig en utfordring ikke å gå inn i overskridelsene i regnskapet for 2004, til tross for at det er en sak som ikke har kommet til Stortinget ennå, og at den skal behandles i forsvarskomiteen. Det er viktig å følge reglene om at Riksrevisjonen behandler regnskapet for 2004 før kontrollkomiteen går inn og mener for mye på et ufullstendig grunnlag. Det som ligger til grunn for manglende godkjenning av Forsvarets regnskap for 2003, er i hovedsak mangel på sporbarhet og mangelfulle avstemninger. For å tilfredsstille minimumskravene i statens reglement for økonomistyring måtte et nytt regnskapssystem innføres. De gamle regnskapssystemene tilfredstilte ikke økonomiregelverket. Dette var helt nødvendig. Tiden med dispensasjon utløp, og et nytt regnskapssystem måtte innføres. Innføringen av det nye lønns- og regnskapssystemet i november 2003 medførte en rekke overgangsproblemer, som Riksrevisjonen har påpekt. For å løse de problemene som er oppstått, er det iverksatt tiltak rettet mot systemet og mot forbedring av prosesser og rutiner i organisasjonen. Forsvarsdepartementet har revidert økonomiinstruksen til etatene. Riksrevisjonens føringer og krav har blitt særlig vektlagt i den nye instruksen. Alle underliggende etater pålegges å være organisert med en egen økonomistyringsfunksjon. Etatene skal etablere kontroll ved hver driftsenhet for å sikre forsvarlig kontroll med forvaltningen. Etatenes særlige ansvar for å følge opp eventuelle antegnelser fra Riksrevisjonen vektlegges i den reviderte instruksen. Det presiseres videre at en vurdering av forvaltningskompetanse og utøvelse skal inngå i den enkeltes tjenesteuttalelse og tillegges betydelig vekt i karriereutviklingen. Videre er det gjort særlige presiseringer rundt anskaffelser og materiellforvaltning. Et eksempel på dette er innstramninger i forhold til krav som må oppfylles ved direkte kjøp. Dette er noen av de viktige tiltakene for å få den nødvendige styring med Forsvarets økonomi. Jeg viser til statsrådens innlegg, hvor hun sa at av de 13 siste regnskapene for Forsvaret er det bare regnskapet for 2002 som ikke har fått anmerkninger fra Riksrevisjonen. Forsvaret må bestrebe seg på å få orden på økonomien raskest mulig, men vi vet samtidig at innføringen av regnskapssystemet er delt i flere trinn, og dermed tar det litt tid før alt er på plass. Det kan synes som det også er en del holdninger som må endres i Forsvaret. Å endre tenkemåte og handlingsmønstre er nødvendig i Forsvaret anno 2005. Jeg vil også nevne at det de siste årene har blitt større åpenhet i Forsvaret. Men for at denne åpenheten skal oppleves positiv og tillitskapende, er det viktig at hele Forsvaret forstår og forholder seg til politiske prosesser og også ser på hvordan interne prosesser blir håndtert i det offentlige rom. La meg avslutningsvis understreke betydningen av den omstillingen som Forsvaret har vært igjennom de siste årene. Kombinasjonen av innføringen av et nytt lønns- og regnskapssystem og de store endringene i organisasjonen har vært utfordrende. Dette betyr ikke at man kunne ha unnlatt å gjennomføre endringene. Et nytt regnskapssystem var nødvendig for å kunne tilfredsstille statens økonomiregelverk. Omstillingen i Forsvaret var også nødvendig og helt uunngåelig. Nettopp fordi omstillingen har vært så betydelig og dyptgripende, har det vært så viktig at et bredt flertall i Stortinget har stått samlet i vedtak og i gjennomføringen. Kristelig Folkeparti håper denne enigheten og felles ansvarsfølelsen videreføres også i framtiden, fordi vi alle er opptatt av å tilrettelegge for at Forsvaret skal utføre sin oppgave: å være et sentralt sikkerhetspolitisk virkemiddel for de politiske myndigheter. Den brede forankringen som moderniseringen av Forsvaret har i Stortinget, er en avgjørende forutsetning for en god utvikling videre.