Kari Lise Holmberg (Høyre), 2005-04-19:
Dessverre er rasisme og diskriminering overfor personer med minoritetsbakgrunn bredt dokumentert. Derfor er dette en viktig lov for å fremme likestilling, sikre like rettigheter og hindre diskriminering. Det er viktig å ha en klar holdning til diskriminering. Det er uakseptabelt at noen grupper får begrenset sine muligheter og retter i det norske samfunnet fordi de utsettes for rasisme og diskriminering. Det er svært viktig å ha et sterkt fokus på at alle gis like muligheter, og på å legge til rette for aktiv samfunnsdeltakelse for alle. Det kulturelle og religiøse mangfoldet i befolkningen er kommet for å bli, og det er viktig at enkeltmenneskets rett til å være annerledes, velge levemåte fritt og tenke annerledes blir vernet om. Det kulturelle og religiøse mangfoldet må anerkjennes og vises respekt, og ikke brukes som utgangspunkt for diskriminering. Diskriminering løses ikke i rettssalen alene. Bedre lovverk er kun ett av flere virkemidler for å bekjempe diskriminering. Lovforslaget må ses i en bredere sammenheng, der holdnings- og påvirkningsarbeid er minst like viktig. I den anledning vil jeg bare vise til at Stortinget snart skal behandle St.meld. nr. 49 for 2003-2004, Mangfold gjennom inkludering og deltakelse, som er en viktig melding med tanke på det vi nå debatterer. På bakgrunn av saksordførerens brede og grundige orientering om saken skal jeg begrense meg til å ta for meg tre spesielle områder. Det ene jeg vil si noe om er generelle regler mot diskriminering, det andre er funksjonshemmede, og det tredje er aktivitetsplikten. Diskriminering på generelt grunnlag bør være forbudt. Jeg tror at generelle regler på området vil være mer tilpasningsdyktige i forhold til skiftende oppfatninger i befolkningen. I denne saken har Høyre i sine merknader bedt Regjeringen ta initiativ til at disse spørsmålene utredes med sikte på utarbeidelse av generelle regler mot diskriminering og eventuelt utforming av en samlet helhetlig lovgivning på området. Det er viktig å understreke at en eventuell samlet lovgivning på området ikke må svekke det vern særlovgivningen faktisk gir i dag. En framtidig utredning om disse spørsmålene må derfor belyse forholdet mellom generelle regler og særskilt vern ut fra avgrensede diskrimineringsgrunnlag. Høyre mener altså at et større utredningsarbeid om disse spørsmålene bør vurderes, og at det er en naturlig oppfølging av den saken vi nå behandler. Høyre ønsker allikevel å framheve hvor viktig det er at fokuseringen i denne debatten er positiv. Som tidligere sagt, er denne loven tuftet på bred enighet i Stortinget, og det er et godt skritt i riktig retning at lovforslaget nå behandles. Parallelt med dette lovforslaget har også arbeidet med å utarbeide forslag som vil verne funksjonshemmede mot diskriminering, pågått. Det er nedsatt et utvalg som utreder denne problemstillingen, og som man forventer vil legge fram sitt resultat i disse dager. Det var Karin Andersen også inne på i sin orientering. Det er forventet at dette utvalget vil foreta en grundig vurdering av alle de spørsmålene som oppstår. Høyre ønsker at Regjeringen snarest mulig etter at utvalgets arbeid er ferdig, vil legge fram for Stortinget forslag til lovgivning som gir funksjonshemmede et forsterket lovvern mot diskriminering. Så er det spørsmålet om aktivitetsplikten, som blir drøftet i forslaget. Høyre stiller seg bak Regjeringens vurdering om ikke å innføre en aktivitetsplikt. Høyre ønsker ikke å påføre offentlige og private virksomheter økt byråkrati uten at det i vesentlig grad bidrar til å styrke vernet mot diskriminering. Den samlede byrden for næringslivet er allerede omfattende, og vi har større tro på at frivillige og positive tiltak vil ha større og mer ønsket effekt. Kravene til offentlige virksomheter, herunder kommunen, er allerede omfattende. Aktivitetsplikten vil kunne komme i konflikt med andre målsettinger, bl.a. målsettingen om å redusere statlig detaljstyring av kommunene. Det har tidligere vært bred enighet i komiteen om at dette er en viktig målsetting. Men for Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet har det en tendens til å bli mest ord og lite handling når det gjelder å gi frihet til de folkevalgte i kommunene. Avslutningsvis vil jeg si at Høyre er opptatt av at enkeltmennesket skal stå i sentrum. Vi vil verne om respekten for det å være annerledes. Alle må akseptere at andre har rett til å foreta selvstendige valg når det gjelder meninger, verdier, religion og levemåte. Det gjelder både kvinner og menn. Denne loven er et positivt skritt i riktig retning. Når det gjelder Arbeiderpartiets forslag, som er fremmet her i salen i dag, vil Høyre stemme for § 4 annet ledd og forhåpentligvis da forhindre at liknende saker som den vi nå har hatt eksempel på her i Oslo, dukker opp. Helt til sist tar jeg opp det forslaget i saken som er fremmet av Høyre og Kristelig Folkeparti.