Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-02-12:
Forslagsstillerne skal ha ros for å ta opp et viktig tema, og saksordføreren skal ha ros for å ha gjort et grundig arbeid med dette forslaget. Den siste tiden har vi fått flere undersøkelser som viser at norske elever bråker mye. Både elevundersøkelser og internasjonale undersøkelser forteller oss dette. Vi har en gjeng skoleelever på galleriet i dag, ser jeg. De har vært musestille hele tiden, så å skjære alle over én kam er vel det siste vi skal gjøre i denne diskusjonen. Men altså: Den tidligere høyreorienterte franske utdanningsministeren skrev følgende for ikke så lenge siden: Om de gamle metodene hadde virket, ville de fortsatt vært i bruk, og vi hadde ikke sittet her og lett etter bedre måter. Jeg mener at å gjeninnføre skammekroken og ta i bruk gamle måter å drive disiplin på i skolen ikke vil skape mer ro. Jeg vil også si at de politikere som snakker mest om at elevene må ha respekt for lærerne, selv må vise respekt for lærerne. Det må også avspeile den viktige skolepolitiske diskusjonen vi har i disse dager. Vi som politikere må vise respekt for den viktige jobben som lærerne gjør. Da våre foreldre gikk på skolen, fikk de vite at de skulle være lydige og gjøre som læreren sa. Hadde elevene en konflikt med lærerne og fortalte det hjemme, ja, så fikk de kjeft av foreldrene. Hjemme fikk ungene vite at de skulle høre på læreren. Det var mer ro, men mange kan i voksen alder fortelle om ydmykelser og maktmisbruk fra datidens lærere. Noen av dem som gikk på skoler med mer arbeidsro, lærte ikke å lese og skrive skikkelig. Så selv om det var mye positivt ved skolen før, er det en grunn til at vi har forlatt metodene fra den gangen. I dag ser vi at mangel på arbeidsro er et stort problem i skolen. Vi som foreldre lærer barna våre at de ikke skal la seg tråkke på. Vi er for disiplin og ro i skolen, men mange godtar i liten grad at egne barn blir irettesatt. Så ivrige er mange blitt til å forsvare sine barn at noen snakker nedsettende om læreren ved middagsbordet. Resultatet av dette er mer konflikter i klasserommet. Dette gjør jo læreryrket langt mer utfordrende enn før. Som foreldre må vi ta større ansvar for å skape ro i skolen og fortelle våre barn at de må høre på lærerne. Til gjengjeld må skolen involvere foreldrene. Foreldrene forventer ikke nødvendigvis å få innflytelse over læreplaner og daglig drift av skolen, men alle forventer å bli involvert i hvordan deres eget barn blir behandlet. Det krever mer av lærerne enn før. Foreldre som får høre at barna har blitt urettferdig behandlet av læreren, og føler det selv, må føle at det er rom for å komme med kritiske spørsmål til skolen. Dessverre vet vi fra en del undersøkelser at en del foreldre er engstelige for å ta opp kritikk med skolen, for de frykter at dette kan ramme deres eget barn. Men resultatet av mangel på god kommunikasjon mellom hjem og skole er at foreldrene ikke forteller barna sine i tilstrekkelig grad at de skal ha respekt for læreren. Det er viktig med ro i skolen, men det er ikke slik at arbeidsro automatisk gir mer læring. Norske skoleelever bråker mye og gjør det ikke så bra i lesing og skriving i internasjonale undersøkelser. Men ser vi på finske elever, som ligger på topp både i lesing, skriving og matematikk, bråker disse elevene ganske mye i forhold til elever i andre europeiske land. Vi vet fra internasjonale undersøkelser at Norge ligger på topp når det gjelder trivsel og selvtillit, og det er mindre mobbing i norsk skole enn i mange andre land. Det er nå viktig med et systematisk arbeid for ro, disiplin og mer systematisk arbeid, men vi må ikke tape av syne de resultatene vi har nådd på viktige områder i norsk skole. På Fremskrittspartiets hjemmeside står det at Stortinget i dag vil si ja til uro i skolen, fordi vi har valgt å vedlegge en del av Fremskrittspartiets forslag protokollen. Vel, i en debatt om respekt og arbeidsro burde man kanskje begynne med å ha respekt for de andre partienes argumenter. Det er ingen partier på Stortinget som ønsker uro i skolen. Når vi nå har valgt å vedlegge disse forslagene protokollen, skyldes det at flere av disse forslagene vil vi komme tilbake til. Det er ikke nødvendigvis slik at fordi Stortinget i dag ikke vedtar at vi skal gå for en pris for dem som gjør et godt arbeid med disiplin i skolen, avviser man alt viktig arbeid som handler om disiplin. Det er ingen i denne sal som ønsker uro i skolen. En del av Fremskrittspartiets forslag er vi også uenig i. Det gjelder bl.a. spesialundervisning. Jeg har sett mange eksempler på elever som er tatt ut av det ordinære klasserommet og gitt et godt tilrettelagt tilbud utenfor klasserommet, og på den måten tilegnet seg grunnleggende ferdigheter på nye læringsarenaer. Det er viktig. Men det er ikke nødvendigvis slik at det å ta alle elever ut av klasserommet, automatisk gir større effekt. I Skedsmo kommune, hvor de har et meget godt arbeid med tanke på spesialundervisning, stiller man mange ganger skolen spørsmålene - hvis en skole sender mange elever til Pedagogisk-psykologisk tjeneste: Hva gjør skolen galt? Hvordan kan skolen bli bedre? Hvordan kan vi skape en mer inkluderende skole? Spesialundervisning er viktig, og i Norge bruker vi altfor lite ressurser på spesialundervisning den første tiden. Mye av denne spesialundervisningen kan foregå innenfor det enkelte klasserom. Det å bli tatt ut i hver eneste time har lite dokumentert effekt i forhold til at det gir læring. Forslaget om mer sosialfaglig kompetanse inn i skolen mener jeg er et godt forslag, som vi også behandlet i forbindelse med St.meld. nr. 16 for 2006-2007 om sosial ulikhet i skolen. Læreren kan ikke være tusenkunstner, sa tidligere utdanningsminister Kristin Clemet, og det synes jeg er et godt utsagn. De som snakker om at læreren har fått veldig mange andre oppgaver, bør se på muligheten for at en innenfor enkelte områder må kunne tilkalle annet helsepersonell. Mangel på helsesøstre i skolen kan være med på å gi merarbeid til lærerne, så det å ansette nye yrkesgrupper kan være et godt forslag. Vi har igangsatt en rekke programmer når det gjelder arbeid med disiplin og ro i skolen, og disse vil fortsette. Stortinget vil også i løpet av året få til behandling en stortingsmelding om lærerutdanning, der dette med klasseromsledelse og etter- og videreutdanning i forhold til ro og disiplin kommer til å bli et sentralt tema. Så her er det mange gode forslag. Det har vært en viktig diskusjon. Men de som i dag velger å vedlegge Fremskrittspartiets forslag protokollen, vil jeg sterkt understreke er for ro og disiplin i skolen.