Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-06-08:
Dette med forskjellen mellom gutter og jenter med hensyn til læringsevne og læringsutbytte er en interessant problemstilling. Som flere har vært inne på: Fakta på bakken er på et vis utrivelig entydige, og hvis det er en bevegelse, er det jentene som er i ferd med å ta igjen guttene der det er forsprang. Så data er entydige, men de er langt fra så dramatiske som det som går fram av spørsmålet i debatten her i dag. Det foregår mye viktig og spennende forsknings- og utviklingsarbeid – det er det jo også allerede vist til – for å finne fram til årsakene til disse forskjellene og ikke minst hva en skal gjøre for å minske dem, gitt at det er det vi vil. Etter debatten om fedrekvote tidligere i dag i salen er jeg blitt litt mer usikker på hvor ikke minst Høyre står i likestillingsdebatten her i samfunnet. Da kan det nok hende at jeg leser spørsmålet her fra Warloe på en litt forkjært måte, at jeg leser det først og fremst som at Warloe er opptatt av å vise større omsorg for guttene, isolert sett – at det er et problem at de ikke blir sett, og at de må få det læringsutbyttet som de har krav på. Det er en interessant problemstilling – for all del, jeg skal ikke avvise det – som vi må se i sammenheng med, slik som bl.a. statsråden var inne på, den debatten vi har om tilpasset undervisning mer generelt. Utgangspunktet skal jo selvsagt være dette med alles rett til læring, for å bruke tittelen på Midtlyng-utvalgets innstilling. SVs utgangspunkt er at vi er generelt svært skeptiske til, og mener vi skal være veldig forsiktig med, å dele opp klasser i undergrupper. Det vil i tilfelle være et nederlag om vi er nødt til å ty til det virkemiddelet. Det er et poeng i seg selv, som bl.a. representanten Hanekamhaug argumenterte godt for, å holde elevgrupper mest mulig samlet. Det er mye av det gode utviklingsarbeidet som foregår i norsk skole i dag, der en ikke minst legger opp til mer varierte innlæringsmetoder, som jeg tror ikke minst guttene vil sette pris på, og som i større grad vil fange opp det de er ute etter for å trives bedre i skolen og lære mer i skolen. Det er veldig viktig at vi legger merke til det, tror jeg. Vi får det praktiske inn igjen i større grad. Vi får på plass leksehjelp. Det er veldig viktig. Vi får inn arbeidslivsfaget. Kanskje vi etter hvert også kan få tilbake igjen valgfaget på en god måte. Det er et stort poeng ved skolen vår – og det blir nærmest, i hvert fall for en SV-er, sett på som en slags form for basiskompetanse – at en i skolen skal lære seg å omgås andre, at en skal utvikle, vi kan godt kalle det, relasjonskompetanse eller sosial kompetanse, lære seg til å leve med hverandre, og ikke minst først kanskje oppdage og senere lære seg til å leve med og positivt spille på bl.a. dette med kjønnsdimensjon. For hvis vi ønsker et likestilt samfunn – og på tross av debatten tidligere i dag håper jeg fortsatt Høyre er interessert i det – må vi nettopp bruke barnehage- og skolearenaen til å fremme en så viktig og grunnleggende verdi i samfunnet vårt. Skolen speiler samfunnet, og da må ikke skolen organisere seg slik at den nærmest flykter bort fra de utfordringer som vi har ute i samfunnet, som en slik oppdeling i kjønnsdelte klasser kan bli oppfattet som, og kan fungere som. I den sammenheng synes jeg uniformsdebatten også kan plasseres inn. Altså: Ved å innføre en skoleuniform flykter vi bort fra problematikken, istedenfor at skolen skal bidra til å løse problematikken. De utfordringer som ungdommen møter ute i samfunnet, må nettopp tas inn på barnehage- og skolearenaen. Vi må der ta dem opp til debatt, og så må vi søke å løse dem, etter hvert fjerne dem, mer enn gjennom segregering, og nesten mer spille på dem og forsterke dem, slik at bl.a. dette med likestillingsutfordringen blir enda vanskeligere å løse framover. Så oppsummert: En må skjønne og ha full respekt for – det er veldig viktig – de problemer som har blitt avdekket, og som en del av guttene våre opplever i skolen. Men det er veldig viktig å velge et virkemiddel som er hensiktsmessig og riktig i forhold til de mange andre målsettinger som vi har i skolen vår.