trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-07:
Først vil jeg si takk til komiteen for godt og effektivt samarbeid. Dette er kanskje ikke den aller mest omfattende saken, men allikevel en prinsipielt viktig sak som skal gis en grundig gjennomgang og behandling. Forslagsstillerne fra Høyre har fremmet et forslag om endringer i utlendingsloven som vil gi hjemmel til visitasjon og undersøkelse av f.eks. mobiltelefoner under asylregistreringen, dette fordi man ønsker en effektivisering og å kvalitetssikre den enkeltes identitet, reiserute og ev. tilknytning til kriminalitet ved ankomst. Mennesker som forlater sitt eget land av ulike årsaker, begir seg ut på en usikker og ofte farefull reise. Slett ikke alle man møter, har ærlige hensikter, og når man også har flyktet fra en situasjon preget av frykt og avmakt, er det kanskje viktig at vi møter de få som kommer til vårt lille land, med respekt, forståelse og omsorg. Så er det i alles interesse å ha en rask og effektiv asylregistrering og få all informasjon så tidlig som mulig – og så skånsomt som mulig. Ingen ønsker at personer som ikke har rettmessige grunner til å søke asyl, får det på feil grunnlag. Men å gå derfra til å legge til grunn at de som kommer, ikke har en legitim årsak og forteller sannheten – selv om mange ikke har tilstrekkelig med papirer – blir en mistenkeliggjøring. Det å rutinemessig, uten skjellig grunn til mistanke, visitere personer og gjennomgå elektroniske enheter som mobiler – som vi alle vet er meget personlig – ville være etisk uakseptabelt. Vi har i dag hjemmel for å foreta nødvendige undersøkelser om det foreligger en mistanke eller holdepunkter for at noen skjuler opplysninger. Dette kan gjøres enten ved at personen samtykker, eller ved en domstolbeslutning. Så der det er behov, finnes det muligheter. Det er ikke nødvendig å gjøre dette overfor alle som kommer for å be om beskyttelse hos oss. Høringsinstansene underbygger dette. NOAS og Rettspolitisk forening er sterkt kritiske. En seniorrådgiver i Datatilsynet sier at forslaget er for inngripende. Personvern og integritetsmessige standarder utfordres. Vi kan ikke ha én standard for våre egne innbyggere og en annen for dem som kommer til oss. Et likeprinsipp og grunnleggende rettspraksis må alltid ligge til grunn. Så kan det avslutningsvis nevnes at dette vil ramme kanskje nettopp dem som har et begrunnet beskyttelsesbehov. De som søker til oss av andre årsaker, vil trolig ha fått med seg denne regelen, og trolig også ha kvittet seg med mobiltelefon og tilsvarende før de kommer til grensen. Ønsket effekt vil derfor bortfalle. SV støtter derfor ikke forslaget, og vi har i dag hjemler til å avdekke det vi trenger, der det er mistanke om at man skjuler noe. Vi er også fornøyd med at regjeringen og justisministeren deler denne oppfatningen, og at dette følges opp i en varslet lovproposisjon i mai.
Grunde Almeland (Venstre), 2022-04-07:
På vegne av representantene Sveinung Rotevatn, Guri Melby og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å styrke tegnspråkets stilling og tolketjenesten for døve, døvblinde og hørselshemmede for å sikre likestilt kommunikasjon.
Grunde Almeland (Venstre), 2022-04-07:
Venstre har levert merknader i denne saken som underbygger et annet syn enn flertallet har knyttet til statsborgerskap. Statsråden er i sitt brev til komiteen bl.a. opptatt av at en foreldelsesfrist kan medføre at søkeren som har oppgitt feil opplysninger, kan fortsette å beholde en uriktig identitet. Dette vil jeg gripe litt fatt i. Jeg vil si at statsborgerloven gir enhver rett til statsborgerskap etter søknad dersom søkeren har klarlagt sin identitet. Klarlagt er identiteten dersom det er åpenbart at de framlagte dokumentene viser søkerens rette identitet. Venstre legger til grunn at Utlendingsdirektoratet gjør en grundig jobb med å vurdere søknader om statsborgerskap og tar i betraktning alle de forhold som loven krever. Når direktoratet kommer til at identiteten åpenbart er klarlagt – ja, så bør også terskelen for å tilbakekalle et slikt vedtak være svært høy. Utgangspunktet er rett og slett at vi må stole på det direktoratet faktisk gjør. Det var også Stortingets intensjon da vi, som flere har vist til her i salen i dag, vedtok regelen om en forholdsmessighetsvurdering, for vi så at i de veldig få unntakene der det skulle være mulig å tilbakekalle, skulle man likevel ta hensyn til også andre forhold i en slik vurdering. Hovedregelen må være at identiteten er klarlagt når statsborgerskap innvilges. Da er det også rimelig at det settes en grense for hvor lang tid etterpå et slikt vedtak kan tilbakekalles, og forholdsmessighetsvurderingen skulle ta hensyn til den tiden. Men når vi nå etter hvert får flere og flere eksempler på at den forholdsmessighetsvurderingen kanskje ikke virker etter det som var denne salens samlede intensjon, mener jeg at det er riktig å gjøre en grundig utredning av om intensjonen vår den gangen ble ivaretatt, og se på om man nå bør innføre en faktisk frist. Og til Høyre, som mener at dette vil svekke notoriteten: Det er ingen grunn til å si at lovverk med et klart utgangspunkt og et utredet, snevert unntak, som vi har på veldig mange andre områder, og som andre land har, vil svekke notoriteten. Det har jeg ingen tro på. Derfor vil Venstre stemme for forslagene nr. 1, 2 og 3. I tillegg vil vi stemme for forslag nr. 4, med bakgrunn i den ressurssituasjonen vi står i, med alt som skjer i verden.
Grunde Almeland (Venstre), 2022-04-07:
Det er helt riktig, som statsråden sier, at lang botid alene ikke kan være grunnlag for at man ikke skal kunne tilbakekalle. Men i denne salen, og spesielt i diskusjonen om forholdsmessighet, var det et ganske tydelig samstemt storting som sa at svært lang botid skulle ha betydelig vekt. Det vi ser flere og flere eksempler på, er saker hvor det nettopp kan stilles spørsmål ved om den intensjonen følges. Mitt spørsmål er: Når jeg opplever at statsråden nå varsler en gjennomgang, vil hun da også se på om dette med svært lang botid, altså når vi snakker om 15, 20, 30 år, også skal være en del av det som ses på?
Grunde Almeland (Venstre), 2022-04-07:
Jeg vil starte med å si at det å søke om asyl er en helt grunnleggende rettighet som også alle vi har. Det å være en asylsøker i seg selv kan ikke være et grunnlag for mistanke om å tilbakeholde informasjon eller potensielt å ha begått en kriminell handling. Muligheten for å avdekke kriminalitet kan heller ikke begrunne en rutinemessig adgang til å beslaglegge elektroniske lagringsenheter uten at det er grunnlag for mistanke. Ved konkrete mistanker om at en asylsøker skjuler opplysninger, har man allerede i dag en hjemmel for å foreta undersøkelser som går lenger enn visitasjon, men det krever enten samtykke fra utlendingen eller domstolsbeslutning. Dette er viktige rettssikkerhetsskranker. I disse dager er det mange ukrainske statsborgere som søker asyl i Norge på grunn av Russlands invasjon av landet. Mange av disse asylsøkerne kommer til Norge med biometriske pass eller visum og er i en ekstrem livssituasjon. Å rutinemessig visitere slike asylsøkere ville være både belastende og mistenkeliggjørende for en allerede sårbar gruppe og – kanskje mindre viktig, men dog – ufornuftig tidsbruk og ressursbruk av norske myndigheter. Dessuten vil forslaget ha liten praktisk betydning, da mange bare vil kvitte seg med mobiltelefoner, dokumentasjon og annet før de søker asyl. De som unntaksvis har noe å skjule for politiet, vil antakeligvis lykkes med det, til tross for en slik videre undersøkelseshjemmel. Jeg har merket meg at justisministeren sier hun vil legge fram et forslag om dette allerede i mai. Jeg håper justisministeren tar en ny vurdering av å legge fram et slikt forslag på så kort tid. Dette er en sak som fortjener grundig behandling og høring før den legges fram for Stortinget, spesielt når det handler om et saksområde og et lovmessig område hvor det har skjedd store og betydelige endringer den siste tiden. Jeg merker meg også at Senterpartiet og Arbeiderpartiet i denne saken har tenkt til å gjennomføre den politikken Fremskrittspartiet og Høyre foreslo før Venstre gikk inn i regjering, i 2017–2018, og derav ble denne politikken ikke en realitet. Det viser bare hvor like disse fire partiene er i spørsmål om asylsøkere og innvandring generelt.
Grunde Almeland (Venstre), 2022-04-07:
Innledningsvis merker jeg meg at statsråden sier hun ønsker å arbeide godt og nøye med dette. Det setter jeg i utgangspunktet pris på, men samtidig merker jeg at hun haster med et forslag som riktignok var på høring for ganske mange år siden, men på et lovmessig område hvor det har skjedd ganske mye på de årene. En god og grundig behandling ville kanskje krevd noe mer tid. Et grunnlag for å legge fram en slik proposisjon må jo være at statsråden og regjeringen mener at dagens situasjon på ingen måte er god nok, ellers hadde det ikke vært grunnlag for å varsle at man legger det fram. Mener statsråden i dag at vi i Norge ikke har tilstrekkelig kontroll med hvem som får beskyttelse i Norge, og at det er grunn til å tro at det finnes for mange folk i Norge som har fått beskyttelse på uriktig grunnlag?
Grunde Almeland (Venstre), 2022-04-07:
Statsråden nevner at det er en del som får avslag. De er jo ikke relevante i denne sammenheng. Det er bra at det gjøres gode vurderinger i dag, men som jeg sa i mitt innlegg, er poenget at vi i dag har ganske mange av disse bestemmelsene på plass allerede. Det er jo ikke et uregulert område. Det er ikke sånn at man i dag har et lovverk som ikke gir grunnlag for å gå grundigere til verks dersom man reelt sett har mistanke. Men det statsråden ikke svarer på, er nettopp det som er spørsmålet mitt. Er lovverket i dag utilstrekkelig? Har vi grunn til å tro at det er så mange mennesker i Norge i dag som har fått beskyttelse, asyl, på uriktig grunnlag, at vi er nødt til å gå bort fra rettssikkerhetsskrankene vi har satt, og endre loven?
Grunde Almeland (Venstre), 2022-04-07:
Jeg er enig med statsråden i at det er utfordringer når det kommer til ressurstilgang og saksbehandlingstid i en rekke saker som havner under utlendingsforvaltningens område. Det er bl.a. derfor Venstre i dag støtter et forslag i en tidligere sak, om å prioritere ressurser annerledes. Men mener statsråden at et forslag om å pålegge rutinemessig kontroll, som jeg mener vil beslaglegge ganske mye ressurser, derimot vil gjøre at man har en mer effektiv ressursbruk?
Grunde Almeland (Venstre), 2022-04-07:
Med den begrunnelsen fra statsråden – mener hun at det i dag er grunnlag for å si at folk ikke kan ha tillit til at de som kommer til Norge, har fått beskyttelse på riktig grunnlag?
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-07:
På vegne av representantene Kari Elisabeth Kaski, Kirsti Bergstø og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å lukke gjeldsfeller.
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-07:
På vegne av representantene Bjørnar Moxnes, Sofie Marhaug, Geir Jørgensen og meg selv fremmer jeg et forslag om å prosjektere Furuset-lokk på E6. På vegne av representanten Tobias Drevland Lund og meg selv fremmer jeg et forslag om kutt i lederlønningene i helseforetakene.
Turid Kristensen (Høyre), 2022-04-07:
På vegne av stortingsrepresentantene Aleksander Stokkebø, Tage Pettersen, Helge Orten, Tore Vamraak og meg selv har jeg gleden av å fremme et representantforslag om å ta sosialt ansvar og hjelpe folk med gjeldsproblemer gjennom en styrking og utvidelse av gjeldsregisteret.
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-04-07:
På vegne av representantene Abid Raja, Guri Melby, Grunde Almeland og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om et mer fleksibelt barnehagetilbud, bedre tilpasset familienes behov.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-04-07:
På vegne av representanten Lan Marie Nguyen Berg og meg selv vil jeg framsette et forslag om betydelige kostnadsbesparelser i arbeidet med nytt regjeringskvartal i Oslo sentrum gjennom nedskalering av Hammersborgtunnel-prosjektet på Ring 1. På vegne av representantene Une Bastholm, Lan Marie Nguyen Berg og meg selv vil jeg framsette et forslag om opprettelse av et solidaritetsfond for hjelp, gjenoppbygging og motvirking av matvare- og energikrisen som følge av Russlands invasjon av Ukraina. På vegne av meg selv vil jeg framsette et forslag om en helhetlig plan for å beskytte norsk kystnatur mot nitrogenforurensing.
Anna Molberg (Høyre), 2022-04-07:
På vegne av representantene Henrik Asheim, Aleksander Stokkebø, Margret Hagerup, Sveinung Rotevatn, Dag-Inge Ulstein og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å fjerne plikten til å gå av med særaldersgrense i Forsvaret.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-07:
På vegne av representantene Andreas Sjalg Unneland, Grete Wold og meg selv vil jeg framsette et forslag om å utvikle alternative sluttvurderingsformer til dagens eksamen i ungdomsskole og videregående opplæring.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-07:
Statsråden holdt en god redegjørelse og tok bl.a. opp det nordiske kultursamarbeidet, som de fleste mener virkelig er grunnlaget for det fellesskapet vi har i vår region. Statsråden fortalte om at det ble funnet en løsning for det samarbeidet i forbindelse med de budsjettdebattene som har foregått i det nordiske samarbeidet de senere årene, i alle fall for 2022. Problemet består, og det melder seg for de kommende budsjettene i tiden som kommer nå. Derfor vil jeg spørre statsråden: Er det sånn at den norske regjeringen også jobber for varig å sikre det nordiske kultursamarbeidet inn mot 2030, som et grunnlag for de andre viktige satsingsområdene det nordiske samarbeidet prioriterer?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-07:
Først en takk til komiteen for samarbeidet om denne saken. Forslaget er framsatt fra representanter fra samtlige borgerlige partier og tar til orde for å oppheve vedtaket om å stille søknader om nye privatskoler av typen profilskoler og yrkesfaglige privatskoler i bero da regjeringen har varslet at den skal foreslå å fjerne godkjenningsgrunnlaget for slike skoler. Komiteen avholdt åpen høring om representantforslaget torsdag 3. mars i år. SV er opptatt av en sterk offentlig fellesskole der rørleggerdatteren møter og lærer sammen med advokatsønnen, der barn og unge med forskjellige erfaringer i skolesekken lærer sammen. Det er avgjørende for å bygge et samfunn med sterke fellesskap og små forskjeller, der ulike mennesker skal ha like gode muligheter. For hva er egentlig alternativet? Jo, det er en skole der barn og unge deles opp ut fra klassebakgrunn, ut fra økonomi, ut fra kultur, religion eller noe annet, og det skaper et samfunn med større ulikhet og lengre avstander mellom folk. Derfor er det viktig å snu den utviklingen vi har sett gjennom mange år, hvor det har blitt opprettet stadig flere nye privatskoleplasser, også i konkurranse med fellesskolen, mot kommunenes ønsker. Vi har sett en rekke eksempler på at det opprettes private skoler mot kommuners eller fylkers ønsker, som gjør at offentlige skoler ikke kan utvikles videre og attpåtil må legges ned, fordi elevgrunnlaget blir for lite. Derfor er det nødvendig å stramme inn. Private skoler skal være et supplement til den offentlige fellesskolen. Det kan være veldig positivt, for mangfold, det at det finnes alternativer, det at det finnes skoler som i noen tilfeller kan tilby noe som det offentlige ikke kan, er bra, men det er ikke den diskusjonen vi har i dag. Det er ikke der saken står, etter årevis med frislipp fra høyresiden. Så er det viktig å si at det selvfølgelig også er et stort behov for å utvikle fellesskolen videre. Opplæringen må bli mer praktisk og mer variert, og vi trenger flere kvalifiserte lærere med tid til å se og hjelpe hver enkelt elev. I dag opplever mange kommuner at privatskolefrislippet står i veien for nettopp å utvikle fellesskolen videre. Derfor er det rimelig å stramme inn loven, og da er det også, etter SVs syn, fornuftig å sette søknader i bero fram til ny lov er vedtatt.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-07:
Det er riktig å stramme inn loven, for å stoppe det frislippet av privatskoler vi har sett. Men Skole-Norge er selvfølgelig ikke svart-hvitt, som ikke noe felt er det. Private skoler kan være et viktig supplement til den offentlige skolen, og et eksempel på det er de såkalte kulturarvskolene – Plus-skolen, Møbelsnekkerskolen og Hjerleid Handverksskole. Dette er etablerte skoler med lang historie, som tilbyr tradisjonelle håndverk som er viktige for å ivareta Norges immaterielle kulturarv – f.eks. å utøve båtbyggerfaget i praksis. De tilbyr utdanning som det offentlige ikke er i stand til å tilby, rett og slett. Disse skolene rammes, egentlig uten at noen mener det, ofte av den store debatten om fellesskole og privat skole. I dag mottar disse skolene et avkortet tilskudd, og de berøres også av dette frysvedtaket. Når statsråden jobber med nytt lovverk og med finansiering, er hun oppmerksom på disse skolene?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-07:
På vegne av representantene Ingrid Fiskaa, Torgeir Knag Fylkesnes Freddy Andre Øvstegård, Marian Hussein, Andreas Sjalg Unneland og meg selv fremmer jeg et representantforslag om et bedre arbeidsliv for ansatte i varehandelen.
Erlend Larsen (Høyre), 2022-04-07:
På vegne av representantene Trond Helleland, Charlotte Spurkeland, Erlend Svardal Bøe og meg selv har jeg gleden av å fremme et representantforslag om godkjenning av behandlersete i ambulanse.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-04-07:
Eg har gleda av å fremje eit representantforslag på vegner av representantane Morten Stordalen, Tor André Johnsen og meg sjølv om fornuftsbasert regulering av campingbiler.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-04-07:
På vegne av representantene Henrik Asheim, Anna Molberg, Sveinung Rotevatn, Dagfinn Henrik Olsen, Gisle Meininger Saudland, Margret Hagerup og undertegnede har jeg gleden av framsette et representantforslag om å ta alle gode krefter i bruk for å få folk i jobb.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-04-07:
På vegne av stortingsrepresentantene Tor André Johnsen, Silje Hjemdal, Himanshu Gulati og meg selv har jeg æren av å fremsette et forslag om styrking av den sivile beredskapen.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2022-04-07:
La meg først få takke for dette initiativet og dette representantforslaget. Stortingets presidentskap har lagt fram Innst. 233 S for 2021–2022 om representantforslag om uavhengig behandling av søknader om innsyn i dokumenter fra Stortingets administrasjon og presidentskap. I representantforslaget fremmes følgende forslag: «Stortinget ber Stortingets presidentskap nedsette et uavhengig utvalg som skal utrede og komme med forslag til opprettelse av en uavhengig klageinstans i saker om innsyn i dokumenter fra Stortingets administrasjon og presidentskap.» Stortingets presidentskap viser til at det snart er 13 år siden de nåværende innsynsreglene ble vedtatt. Tiden kan derfor være inne for å gjennomgå disse og vurdere hvordan reglene fungerer i dagens samfunn. Presidentskapet varsler derfor i innstillingen at det vil ta initiativ til en helhetlig gjennomgang av Stortingets dokumentoffentlighetsregler. Det anses riktig at de pågående utredningsarbeidene og gjennomgangene som Stortinget har tatt initiativ til, sluttføres først. Det vises her særlig til at det er en sammenheng mellom utformingen av reglene for representantenes økonomiske ordninger – som er en sentral del av representantordningsutvalgets mandat – og behovet for åpenhet og innsyn på dette området. Presidentskapet vil derfor komme tilbake til en gjennomgang av innsynsreglene når disse arbeidene er sluttført. Det kan være riktig å nedsette et utredningsutvalg for en slik gjennomgang. Stortingets presidentskap mener at klagereglene bør bli en del av en slik helhetlig gjennomgang av innsynsreglene. Oppsummert vil vi takke for dette initiativet. Presidentskapet vil ta initiativ til en helhetlig gjennomgang av innsyn og klage. Vi mener at det er ryddig og riktig at vi gjør ting i riktig rekkefølge. Når vi kommer så langt at vi skal ha denne gjennomgangen av dette, vil det også være nødvendig at vi har en god involvering av de ulike aktørene, slik at alle lyttes til, fordi åpenhet og tillit er en viktig del av Stortingets arbeid.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-07:
Jeg får et snev av déjà vu i denne behandlingen, for det begynner å bli et slags mønster. Det kommer et forslag i Stortinget; det er vanskelig å komme utenom at forslaget har noe for seg, men så finner man altså et påskudd for ikke å vedta eller gjøre noe med det – i hvert fall ikke akkurat nå.
Peter Frølich (Høyre), 2022-04-07:
(komiteens leder og ordfører for saken Denne litt uvanlige saken startet med et brev fra Det Norske Nobelinstitutt til Stortinget som beskrev en økonomisk driftssituasjon for instituttet som var utfordrende. Spørsmålet om økonomisk støtte til Nobelinstituttet er helt åpenbart et komplisert og vanskelig spørsmål for oss. Jeg tror ikke det er noen tvil om at hele det norske folk ser verdien av Nobelinstituttets arbeid og betydningen som prisen har, både for oss og for verden for øvrig, men hvorvidt det skal få politisk, økonomisk støtte, er et helt annet spørsmål. Jeg har respekt for dem som mener at det må være helt vanntette skott mellom Stortinget og instituttet, også økonomisk. Flertallet i komiteen og i Stortinget ser spørsmålet litt annerledes, i den forstand at man kan si ja til en engangsstøtte, men forutsatt at det da gjøres på en måte som er tillitvekkende, og som beholder og sikrer Nobelinstituttets uavhengighet og integritet hundre prosent. Det tror jeg skal være mulig å få til, men det betyr at Nobelinstituttet har litt arbeid foran seg. De må sette opp et fond, som vi foreslår i innstillingen. Så lenge det er gjort på en tilfredsstillende måte, åpner flertallet av partiene i denne salen for at det kan bli aktuelt med en engangsstøtte for å sikre en bærekraftig økonomi framover. Dette er en løsning som gjør at man slipper permanente økonomiske bindinger, noe jeg tror ville vært veldig uheldig. Det hadde åpnet opp for at man kunne øke eller redusere støtten ut fra politisk opportunisme, og det ville vært helt uholdbart. Dette gir oss også mulighet til å rydde opp i noe av den støtten som har vært gitt til Nobelinstituttet. Det gis en årlig bevilgning til biblioteksvirksomheten der. Det kan være at den kan tas vekk og erstattes av denne engangsstøtten, så dette kan også være en mulighet for å rydde opp i noe av det som har vært gjort tidligere. Et viktig premiss for saken er også at Oslo kommune har meldt støtte for og interesse i å være med på denne løsningen. Det er veldig gledelig og helt nødvendig for at dette skal kunne komme i mål. Jeg ser fram til å jobbe videre med saken etter vedtaket i dag – møte aktørene, sette oss sammen og finne en god løsning. Når vi har et system som er tilfredsstillende, på plass, har partiene i denne salen forpliktet seg til å ta neste steg, nemlig å komme med en engangsbevilgning. Det håper jeg og tror skal kunne skje innen rimelig tid.
Peter Frølich (Høyre), 2022-04-07:
Jeg skal være kort, men bare melde fra Høyres side at vi slutter oss til de foregående talerne og det standpunktet som de har fremmet fra talerstolen. Jeg vil også slutte meg til saksordførerens veldig gode presisering av at dette ikke handler om Nav-saken og vårt syn på den og alvoret i den – det er en sak med stort, stort alvor. Dette er et mer prinsipielt saksbehandlingsspørsmål, litt på siden av Nav-saken. Kort oppsummert slutter vi oss altså til begrunnelsen. Stortingets innsynsrett er knyttet til vårt kontrollarbeid. Per dags dato foregår det ikke noe systematisk kontrollarbeid knyttet til denne saken, og spørsmålet må i så fall reises i den forbindelse. Vi må også kunne si at om det hadde vært en kontrollsak, kan jeg – slik saken står nå – heller ikke se at den terskelen som vi har snakket om tidligere, er oversteget. Innholdet i rapporten er kjent gjennom en tidligere NOU. Vi fester lit til den forklaringen som tidligere statsråd Tajik ga på det punktet. Det er også kjent at rapporten gjelder trygdemottakere som er fast permanent bosatt i utlandet, og dette havner dermed på siden av det som Nav-saken primært handlet om.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-04-07:
La meg først få lov til å ta opp forslaget fra mindretallet, som det vel er første gang jeg gjør på vegne av Rødt, Sosialistisk Venstreparti og Fremskrittspartiet, og forslaget lyder: «Stortinget ber regjeringen fremlegge for Stortinget den interdepartementale utredningen «Eksport av velferdsytelser» fra 2014 med vedlegg.» Jeg vil hevde at det at Stortinget bør få anledning til å gå gjennom disse dokumenter, absolutt er en del av Stortingets kontrollarbeid. Det vil kontrollere og avdekke om det har vært slik at staten faktisk har visst og hatt kunnskap om at praksisen som ble brukt når det gjelder krav om at mottagere av støtte fra Nav som var bosatt i utlandet eller midlertidig oppholdt seg i utlandet, ikke skulle utbetales, var lovstridig. Det er da avdekket senere. Spørsmålet er når det gjelder erstatningen: Visste i realiteten staten at det de gjorde, var ulovlig? Det kan være et sentralt poeng. Vi vet ikke om denne rapporten klargjør noe om dette. Flertallet hevder at utvalget som laget rapporten om blindsonen, har hatt full tilgang til det. Men det betyr ikke nødvendigvis at de i sin vurdering av det erstatningsmessige spørsmålet og hva som der står i rapporten, har oppfattet det på rett måte. Derfor er det vi i mindretallet ønsker at Stortinget skal få tilgang til å se den og i realiteten kontrollere staten og den utøvende makt. Det er ikke snakk om offentliggjøring. Det er snakk om at Stortinget skal få innsyn i den, og hvis det innsynet viser at flertallet har rett, at det ikke har noen betydning for noen saker, skjer det ikke noe mer. Hvis det imidlertid viser seg at det kan ha en betydning, vil det være mulig å fremme andre forslag for Stortinget, eventuelt i forbindelse med at den kan brukes i de saker som skal føres for retten. Det er noe man kommer tilbake til på et senere tidspunkt, etter at Stortinget har hatt innsyn. Jeg synes det er trist at ikke flertallet var med på å be om å få innsyn. Det er veldig lenge siden Grunnloven § 75 f, som gir Stortinget i plenum rett til alle dokumenter hos regjeringen, har vært benyttet. Her er det en stor forskjell at det er Stortinget gjennom vedtak i plenum som har rett til alle dokumenter. I andre saker skal vi diskutere i hvilken grad dette skal delegeres til andre, men i denne saken dreier det seg altså om at Stortingets flertall i plenum gjennom vedtak kunne ha bedt om å få avgjørende dokumentasjon for å utøve Stortingets kontrollvirksomhet. La meg si at jeg er uenig med komiteens leder, som sier at dette ikke dreier seg om Nav-sakene. Det er nettopp det det gjør. Det dreier seg om innsyn i nødvendige dokumenter for å se om den behandlingen som skjer med disse sakene, er korrekt, eller om det er holdt tilbake viktig informasjon for dem som nå i realiteten fører rettssaker.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-04-07:
Fra Arbeiderpartiet ble det nå stilt spørsmål om hvem som har snudd i denne saken. Det er helt klart at Fremskrittspartiets nåværende stortingsgruppe har et annet syn enn det som var den foregående stortingsgruppe fra Fremskrittspartiet. Og der vil jeg vise til påskeregelen: Det er ingen skam å snu, når man gjør det. Men det er en skam å snu hvis man går bort fra det som er det fornuftige for å gjøre det annet, det som Arbeiderpartiet nå gjør i denne saken. Der har Arbeiderpartiet dessverre snudd. Det blir også interessant når domstolene nå, på en måte, av Arbeiderpartiets talsperson ble anmodet om å prøve å få innsyn i de nødvendige dokumenter. Det vil bli et interessant konstitusjonelt spørsmål hvis en domstol henvender seg til regjeringen for å få utlevert denne interdepartementale arbeidsgruppens rapport, som altså nå to regjeringer hevder har noe med regjeringsnotater og forarbeidet til et internt regjeringsnotat å gjøre. Dette er en faglig arbeidsgruppe fra departementene, og det er noe helt annet enn det som er ment å være beskyttet av innsyn når det gjelder regjeringsnotater. Men det blir interessant hvis en domstol ber om å få denne rapporten for å få klarhet i det, og jeg går ut fra at advokatene til Nav-ofrene i realiteten legger frem krav for domstolen om å be om å få innsyn. Så blir det en interessant problemstilling. Stortingets flertall vet at gjennom plenumsvedtak har vi innsyn, etter Grunnloven § 75 f. Det står ikke noe tilsvarende for domstoler, så det å få vite om domstolene kan kreve , slik Arbeiderpartiets talsperson nå mente, blir interessant å se. Da får vi kanskje denne saken tilbake i en litt annen sammenheng, dersom f.eks. en domstol ber om å få innsyn – og det blir avslått. Da kan vi jo lage en ny kontrollsak og forvente å få Arbeiderpartiets støtte til å bruke Grunnloven §75 f.
Lubna Boby Jaffery (Arbeiderpartiet), 2022-04-07:
Jeg ønsker å ta ordet for å understreke et sentralt poeng i noen av flertallsmerknadene i saken. For Arbeiderpartiet er det viktig å understreke at vi under kontrollsaken sammen med Senterpartiet, SV og Rødt ba om å få oversendt rapporten «Eksport av velferdsytelser» i 2014. Flertallet merket seg at den daværende statsråden avslo forespørselen med den begrunnelse at rapporten var et internt dokument, og at praksis var at slike dokumenter ikke oversendes. Departementet hadde også tidligere, i kontroll- og konstitusjonskomiteens behandling av saken, avslått å oversende to andre dokumenter i forbindelse med komiteens sak om redegjørelse fra arbeids- og sosialministeren om praktiseringen av EUs trygdeforordning 883/2004 artikkel 21. Flertallet, altså det flertallet som behandlet den saken, er uenig i daværende statsråds beskrivelse av hva som var praksis. I sitt svar til komiteen av 23. november 2020 advarer de mot det som kunne framstå som en ny praksis, som snevrer inn hvilke dokumenter som kan oversendes Stortinget. Både Harberg-utvalget og Grunnloven § 75 f gir Stortinget anledning gjennom plenumsvedtak til å få innsyn i alle dokumenter som forvaltningen besitter. Forslagsstilleren skriver i representantforslaget: «Stortinget skal ikke selv behandle ofrenes krav, men Stortinget kan sørge for at ofrene får den dokumentasjonen de trenger for å vurdere om de har krav det er verdt å forfølge rettslig. Et første skritt er at rapporten overleveres til Stortinget, slik at Stortinget selv kan vurdere om det er behov for å fatte ytterligere vedtak i salen for å sikre at ofrene får nødvendig dokumentasjon.» Flertallet i komiteen mener at denne saken skiller seg fra da Stortinget behandlet kontrollsaken. Flertallet mener det er en prinsipielt viktig forskjell på at Stortinget ber om innsyn til bruk for sin kontrollvirksomhet, og at Stortinget ber om innsyn for å bidra til offentliggjøring av dokumentet til bruk i en pågående rettsprosess, slik forslagsstillerne tar til orde for her. Stortingets innsynsrett i kontrollsaker skal ikke benyttes til å be regjeringen framlegge dokumentasjon som er relevant i pågående saker. Derfor mener Arbeiderpartiet at det ikke vil være riktig å offentliggjøre det aktuelle dokumentet i denne saken.
Lubna Boby Jaffery (Arbeiderpartiet), 2022-04-07:
Siden regjeringspartiene blir utfordret direkte, tenker jeg at da skal jeg ta den utfordringen. Saken handler absolutt om trygdeskandalen. Det handler om dem som ble urettmessig behandlet gjennom et lovverk som ikke ble forvaltet riktig. Representantforslaget handler om å få ut et dokument, men ikke i forbindelse med en kontrollsak. Vi i Arbeiderpartiet står fast på åpenhet. Jeg mener at argumentene som ble framført her, er ganske urimelige. Vi har vært opptatt av å skape et stort, bredt og enstemmig flertall rundt Harberg-utvalget, og det er jeg faktisk stolt av. Vi skal senere også behandle en sak om Sivilombudet. Jeg er stolt av at vi står fast på vår åpenhetslinje. Også i Hurdalsplattformen er vi opptatt av dette. Skyldspørsmålet som er avgjørende for oppreisning, er ikke en sak Stortinget eller vi skal behandle gjennom kontrollinstituttet. Dette er et spørsmål for domstolen. Det aktuelle dokumentet kan det hende at blir aktuelt i en eventuell rettssak, og da kan man eventuelt også bruke det i en rettssak. Domstolen har sikkert anledning til også å be om det. Det er interessant at Fremskrittspartiet er høye og mørke, for da vi hadde kontrollsaken til behandling, ønsket ikke Fremskrittspartiet engang å være med på brevet man sendte fra kontrollkomiteen den gangen. Da var det SV, Senterpartiet, Rødt og Arbeiderpartiet som ønsket å be om at vi skulle sende dette brevet. Fremskrittspartiet var ikke med i det flertallet. Så kan man diskutere hvem det er som har skiftet standpunkt i denne saken, og hvem det er som står fast ved at dette var et viktig dokument da Stortinget behandlet kontrollsaken tilbake i 2020.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2022-04-07:
Det er berre tre veker sidan me handsama Harberg-utvalet si utgreiing om Stortingets kontrollfunksjon og Stortingets innsynsrett etter Grunnlova § 75 f. Då slo me fast at Stortingets innsynsrett i kontrollsaker, slik det har vore sidan 1814, gjeld alle offentlege dokument i forvaltinga. I handsaminga av trygdeskandalen var me opptekne av å få sjå rapporten frå den interdepartementale arbeidsgruppa frå 2014. Der står det at EØS-avtala gjev løyve til å opphalda seg i andre EØS-land så framt kravet til aktivitet og kontakt med etaten er oppfylt. Rapporten synte at regjeringa allereie då visste at folketrygdlova var feil, og at regjeringa hadde brote opplysningsplikta til Stortinget ved å fremja lovframlegg med krav til opphald i Noreg i strid med EØS-retten. Rapporten frå arbeidsgruppa er faglege vurderingar frå embetsverket. Rapporten er ikkje omfatta av dei særlege omsyna som gjeld Stortingets innsyn i dokument som inneheld drøftingar som er ein del av regjeringskollegiet sine interne drøftingar. Difor var regjeringa Solbergs grunngjeving for å ikkje senda rapporten til komiteen i 2020 feil. Stortingets innsynsrett i kontrollsaker gjeld når Stortinget handsamar ei kontrollsak. No har ikkje Stortinget nokon kontrollsak til handsaming. Difor er det ikkje noko grunnlag for å be om innsyn i rapporten no. Sist fredag fekk Stortinget eit lovframlegg frå regjeringa om å endra folketrygdlova slik at opphald i Noreg og andre EØS-land vert likestilt for dei som mottek sjukepengar, arbeidsavklaringspengar og pleiepengar. Slik har det vorte klart at trygdeskandalen ikkje var ei feilpraktisering av lova – det var lova som var feil.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2022-04-07:
Det er ingen tvil om at dette er ei alvorleg sak, men ein må jo sjå på kva som er grunnen til at ein vil ha ut dokumentet. Det er heilt rett at Stortinget i plenum kan be om slike dokument, og me burde ha fått det då me behandla det sist. Men med hjelp av Framstegspartiet vart det altså ikkje fleirtal for å få ut dokumentet når ein hadde saka til handsaming, og når kontrollkomiteen kunne ha gjort seg nytte av denne saka. Utfordringa i dag er at me kan be om dokument, men me kan ikkje be om offentleggjering av dokumentet. Om det skal vera unnateke offentlegheit eller ikkje, er det dokumenteigar som avgjer. Me kan heller ikkje ta ut eit dokument for at andre skal bruke det; me skal ha ut dokument for vårt kontrollarbeid. No har me ikkje kontrollarbeid i denne saka, og då er det faktisk slik at me ikkje kan gjere oss nytte av det. Det står ikkje noko i dette forslaget om korleis me skal bruka dette dokumentet om me får det ut, så det må vera i samband mei ei konkret sak om me skal kunne behandla slike ting og kan ha nytte av eit slikt dokument. Derfor meiner eg at det er feil å gjera det på denne måten. Det var synd me ikkje fekk det ut då me hadde rapporten til behandling. Eg vil jo seia at det forslaget til ny lov viser at lova har vore feil, og det må ein jo ta omsyn til. Så er det ei rettssak som må vurdera korleis dette skal handsamast.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-07:
Jeg møter her i dag fordi Stortinget har til behandling en sak om utlevering av et dokument som i 2014 ble utarbeidet av bl.a. det departementet som jeg i dag bestyrer. Det aktuelle dokumentet ble til før jeg ble medlem av dagens regjering, og før jeg fikk ansvaret for bestyrelsen av Arbeids- og inkluderingsdepartementet. Jeg har ikke lest dette dokumentet, og jeg har heller ikke tilgang til det. Det er selvfølgelig opp til dem som skal votere her i dag, å ta stilling til denne saken som er til behandling. Forslaget som diskuteres her i dag, har sitt utspring i en svært alvorlig sak. Uskyldige har blitt rammet, med store konsekvenser for de enkelte og for deres familier. Det er viktig at de som er berørt, får ryddet opp i sakene sine. Alle som opplever at de er berørt, skal føle at terskelen for å ta kontakt med Nav er lav. Jeg legger til grunn at de enkelte sakene har blitt – og blir – håndtert innenfor de ordningene som er etablert. Mitt ansvar som statsråd i dag omfatter bl.a. regelverket om internasjonal trygdekoordinering. Jeg nevner derfor – helt kort – at regjeringen forrige fredag la fram forslag til lovendringer i Prop. 71 L for 2021–2022. Forslagene er en oppfølging av de tiltakene som ble foreslått av Trygdekoordineringsutvalget i NOU 2021: 8 Trygd over landegrensene. Lovforslagene skal bidra til å øke synligheten av og bevisstheten om de folkerettslige forpliktelsene som gjelder med hensyn til trygdekoordinering. Forslagene får nå sin grundige behandling i arbeids- og sosialkomiteen, og dette vil danne grunnlag for gode diskusjoner her i salen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-07:
Tilbakekall av statsborgerskap er et inngripende vedtak som kan ha store konsekvenser for den det gjelder. Et enstemmig storting vedtok derfor i 2019 å lovfeste en vurdering av forholdsmessighet i sakene. I vurdering av forholdsmessighet veies statsborgerens tilknytning til Norge mot forholdets alvor. Det skal være et rimelig forhold mellom inngrepet og den byrde som personen og den nærmeste familie påføres ved at statsborgerskapet tilbakekalles. Botid og tid siden statsborgerskapet ble innvilget, skal tillegges vekt i vurderingen av forholdsmessighet, men er ikke alene tilstrekkelig til å forhindre tilbakekall. Også andre momenter vil ha betydning, som graden av integrering og forholdets alvor. Alle relevante hensyn skal veies mot hverandre. Hensyn som taler mot en foreldelsesfrist, knytter seg særlig til tilfeller der det er gitt uriktige opplysninger om identitet til norske myndigheter. Dette kan være tilfeller der en person bevisst og aktivt bruker ulike identiteter eller har begått grov kriminalitet. I slike tilfeller skal det svært mye til før tilbakekall av statsborgerskap kan anses å være uforholdsmessig. Det kan også være tilfeller der personer holder fast en uriktig identitet overfor myndighetene, og aktivt motarbeider avklaring av egen identitet. En foreldelsesfrist vil kunne medføre at en rekke personer får beholde norsk statsborgerskap og norsk pass med uriktig identitet. Det er uheldig. Sakene bør vurderes individuelt og konkret. Jeg mener at en vurdering av forholdsmessighet er bedre egnet til å forhindre urimelige utfall av tilbakekall enn en foreldelsesfrist. Saker om tilbakekall av statsborgerskap er svært ressurskrevende å behandle. Forvaltningen har etter forvaltningsloven en plikt til å opplyse saker så godt som mulig før vedtak treffes. Selv om det kan ha negative konsekvenser for en person at saken trekker ut i tid, taler kontrollhensyn og hensynet til personens rettssikkerhet mot at det innføres en saksbehandlingsfrist. Personene vil ha alle rettigheter som norsk statsborger i behold i perioden fram mot vedtak. En saksbehandlingsfrist vil kunne føre til at flere blir boende i Norge med uriktig identitet. Statsløshet som konsekvens av tilbakekall inngår som et moment i vurderingen av forholdsmessighet. Langvarig statsløshet kan tilsi at det er uforholdsmessig å tilbakekalle statsborgerskapet. UDI opplyser at statsløshet sjelden er et tema i sakene, fordi de aller fleste har dobbelt statsborgerskap. Det har vært tilfeller der personer har løst seg fra sitt opprinnelig statsborgerskap for å regnes som statsløse. Innføring av krav om dobbelt statsborgerskap for tilbakekall vil kunne øke forekomsten av dette. Det taler mot å innføre et slikt krav.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-07:
Først vil jeg presisere at med de momentene som har kommet fram i løpet av debatten, vurderer jeg å foreta en gjennomgang av hvordan forholdsmessigheten praktiseres for å sikre at lovgivers intensjon med forslaget blir ivaretatt, i tråd med det som står i Arbeiderpartiet og Senterpartiets merknad. UDI er helt avhengig av at søkere gir riktige opplysninger. Systemet er i veldig stor grad basert på tillit. Om en person ikke oppgir riktig identitet, kan det ta lang tid før det oppdages. Men det er uheldig at saker ikke blir avklart. Jeg vil også presisere at selv om denne loven ligger til mitt ansvarsområde, er UDI en etat som ligger under justis- og beredskapsministerens ansvarsområde.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-07:
Som jeg svarte i sted, vil jeg selvsagt vurdere å foreta en gjennomgang av hvordan forholdsmessighetsvurderingen praktiseres, for å sikre at lovgivers intensjon i forslaget til lovendring er ivaretatt.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-07:
Ved søknad om statsborgerskap er hovedregelen at søkeren skal dokumentere sin identitet med pass, og at man skal ha en forholdsmessighet i dette. Som jeg sa, ønsker jeg å vurdere å foreta en gjennomgang av hvordan forholdsmessigheten praktiseres, men etter mine opplysninger praktiserer UDI og UNE regelverket i samsvar med de rammene som er gitt i lovproposisjonen som lå til grunn for Stortingets vedtak. Her er det fastsatt at lang botid alene ikke er tilstrekkelig til å forhindre tilbakekallelse. Lang botid må veies mot andre forhold – hvor alvorlig forholdet er, og graden av integrering. Dersom en person motarbeider avklaring av egen identitet, taler det for tilbakekallelse. Det er i de mest alvorlige sakene statsborgerskap tilbakekalles til tross for svært lang botid.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-07:
Som jeg sa også i forrige replikk, står det i lovproposisjonen som lå til grunn for Stortingets vedtak, at lang botid alene ikke er tilstrekkelig for å forhindre tilbakekall, og at det må veies opp mot andre forhold. Jeg nevnte da bl.a. hvor alvorlig forholdet er, og graden av integrering, og at dersom personen motarbeider avklaring av egen identitet, taler det for tilbakekall. Det er i de meste alvorlige sakene statsborgerskap tilbakekalles til stross for svært lang botid.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-07:
Når vi vurderer en gjennomgang av hvordan forholdsmessighetsvurderingen praktiseres, er det for å sikre lovgivers intensjon med lovendringen og at den er ivaretatt. Jeg opplever nok at dette med lang botid også er en del av det spørsmålet.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-04-07:
La meg først få takke komiteen for samarbeidet. SV og Rødt fremmer i innstillingen tre forslag, og de har også et løst forslag, som jeg regner med at de tar opp selv. Forslagene omhandler å utrede og fremme forslag om foreldelsesfrist for å tilbakekalle et statsborgerskap, med noen unntak å be regjeringen om å utrede en frist for behandling av saker om tilbakekall å innføre et krav om dobbelt statsborgerskap for å tilbakekalle et statsborgerskap For Høyre er det viktig at det å bli norsk statsborger henger høyt. For oss er det endepunktet i integreringen. Det betyr at man skal kunne norsk og ha forståelse og kunnskap om det norske samfunnet. Og når man først har blitt norsk statsborger, skal det selvfølgelig også mye til for å trekke det tilbake. Det tror jeg også alle som sitter i denne salen, er helt enige om. Derfor vedtok også Stortinget, etter forslag fra Solberg-regjeringen, å innføre en forholdsmessighetsvurdering som nettopp skulle sikre at statsborgerskap ikke skulle trekkes tilbake der det ga urimelige utslag. Dersom en person har bodd lenge i Norge, skal det mer til for å tilbakekalle et statsborgerskap enn om de har bodd kort tid i Norge. Tilsvarende er det også hvis feilen som ligger til grunn, er av mindre betydning, og personen samarbeider aktivt med norske myndigheter for å klarlegge egen identitet – da skal det også mer til for å trekke tilbake statsborgerskapet. Det var også viktig for Solberg-regjeringen å sikre at barn og barnebarn som en klar hovedregel ikke skal måtte ta konsekvensene av feil som deres foreldre eller besteforeldre har gjort. Men selv om det er en høy terskel for tilbakekall, mener Høyre at det må være mulig for norske myndigheter å tilbakekalle et statsborgerskap, også uavhengig av hvor lenge personen har oppholdt seg og hatt statsborgerskap i Norge. Personer som aktivt flere ganger har gitt uriktige opplysninger til norske myndigheter om hvem de er, og mennesker som opererer med ulike identiteter i ulike land eller bruker ulike identiteter til å begå kriminalitet, må også kunne bli fratatt sitt statsborgerskap i Norge. Dersom norske myndigheter ikke har muligheten til å gripe inn når man vet at det er en uriktig identitet, mener jeg også at det vil svekke notoriteten til norske dokumenter. Avslutningsvis vil jeg – for å være ærlig – si at jeg egentlig ikke forstår hvordan forslaget fra SV og Rødt legger opp til en foreldelsesfrist når det skal gjøres så mange unntak, noe nettopp den nevnte forholdsmessighetsvurderingen i dag tar høyde for. Dersom det skal være en foreldelsesfrist, skulle man tro at det betydde at det var et tidspunkt da man ikke lenger kunne tilbakekalle statsborgerskapet. Det forslaget fra SV og Rødt i dag legger opp til, er i utgangspunktet at det fortsatt skal kunne tilbakekalles, også etter at fristen er gått ut.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-04-07:
Takk til statsråden for et godt innlegg, som jeg i det store og hele kan slutte meg til. Mitt spørsmål handler om saksbehandlingstid. I overgangen til en ny lov kan det noen ganger være utfordringer knyttet til å tilpasse seg en ny lov. Noen av tilbakemeldingene vi får, er at saksbehandlingstiden i denne typen saker noen ganger er ganske lang. Har statsråden noen planer om å sette i verk tiltak for å redusere saksbehandlingstiden framover?