trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Det er mange og store debattar i EU for tida, både rundt tematikken representanten tek opp og rundt ei eventuell framtidig migrasjonsavtale i EU. Som representanten godt veit, ligg det ganske langt fram i tid foreløpig. Det er ingen tvil om at skal me få til ei meir berekraftig regulering og asylordning i både Noreg og Europa, er me nøydde til å samarbeide i Europa. Men per no meiner iallfall eg at det viktigaste er at me syrgjer for å fylgje med på dei debattane som er i EU. Kjem det ei avtale som Noreg skal forhalde seg til, vil det vere viktig for Arbeidarpartiet å sjå på det, men sjølvsagt bevare full sjølvråderett i migrasjonspolitikken.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Ja, eg har forsøkt å svare representanten på spørsmålet fleire gonger. Han må gjerne stille det om igjen og om igjen, men saken er at for Arbeidarpartiet er det viktig at ein syrgjer for eit betre og meir berekraftig asylsystem i både Noreg og Europa. Men per no er ikkje det ei problemstilling som ligg på bordet. Arbeidarpartiet meiner i motsetning til Framstegspartiet at me bør ha både stabilitet og føreseielegheit i asylpolitikken. Historieforteljinga til Framstegspartiet om kva Arbeidarpartiet har meint tidlegare, er sjeldan veldig etterretteleg.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Sosial kontroll og æresvald er ein tematikk som eg trur me begge deler eit stort engasjement for. Dessverre fører ein ikkje god nok statistikk over sosial kontroll og æresvald, men den årlege innrapporteringa frå IMDis minoritetsrådgjevarar gjev oss ein viss indikasjon på omfanget blant unge. Mellom 2013 og 2017 blei det rapportert om totalt 1 026 enkeltsaker der dei har hjelpt unge som blir utsette for dette, og me veit at mørketala er store. I tillegg har det auka ganske markant i 2020, under pandemien. Spørsmålet mitt er om Høgre er tilfreds med den innsatsen som er gjort frå Solberg-regjeringa dei siste åtte åra, sett i ljos av desse tala og den dystre statistikken.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Dette er jo ein tematikk og utfordringar som me i Arbeidarpartiet har reist i denne salen veldig ofte dei siste åtte åra. Forstår eg då representanten rett, at med dei resultata som me no kan sjå i den dessverre negative statistikken, er me einige om at ein ikkje kan vere fornøgd med dei tiltaka som representanten ramsa opp?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Dette synest eg er ein konstruktiv og god debatt som er prega av løysingar og kva me kan gjere for å lykkast betre med integrering, for det er klart at når me ser statistikken når det gjeld særleg deltaking i arbeidslivet, er det for mykje som ikkje fungerer. Det er òg klart at då er eg heilt einig med statsråd Tajik i at me må gjere mykje meir enn berre lovarbeid. Det me gjer i budsjettforliket, som min gode kollega frå Vestfold var inne på no – når det gjeld både frivillige organisasjonar, velferdssatsingar, fordelingspolitikk og det me gjer på arbeidsliv – vil ha enormt mykje å seie både for integrering og for folk over heile landet. Fleire har vore innom temaet negativ sosial kontroll og æresvald i dag. Her er det behov for å gjere langt meir. Me veit f.eks. at det er behov for å byggje opp sterkare kompetansemiljø i politidistrikta. Det var Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV opptekne av i heile førre periode og fremja forslag om opptil fleire gonger, utan noka støtte frå Høgre, Venstre, Kristeleg Folkeparti, som ikkje deltek i debatten i dag, eller Framstegspartiet. Me må styrkje dei ordinære hjelpetenestene, og me må skjerpe straffereaksjonane òg ved æresvald og den forma for kriminalitet. Difor er det så viktig at me i kommunalkomiteen, som har ansvar for integrering, òg har denne debatten her i dag i lag med både justisministeren og arbeidsministeren. Levekårutfordringane, som fleire har vore inne på i dag, er det utruleg viktig å ta tak i. Der har me eit utval, Jenssen-utvalet, der regjeringa – og Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV – no forpliktar seg til at ein skal kome til Stortinget i løpet av neste år med ei eiga sak for å følgje opp det. Elles tenkjer eg at Framstegspartiet kanskje snart må bestemme seg litt for kva dei meiner om bistand. I går sa partileiar i Framstegspartiet, Sylvi Listhaug, at bistanden ikkje fungerte, mens i dag høyrer me Erlend Wiborg, som meiner at det er det som kan fungere i nærområda. Regjeringspartia og SV er opptekne av å byggje opp ein solidaritetspott, der me prioriterer 2 mrd. kr allereie no. Eg berre minner om at det er meir enn det Framstegspartiet legg på bordet når det gjeld satsinga deira i nærområda. Så det er vel litt avstand mellom kva ein seier, og kva ein gjer i praksis.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
Noe av det viktigste våre lokalpolitikere og alle de flinke ansatte ute i Kommune-Norge og Fylkes-Norge gjør, er å sørge for å levere gode tjenester til folk – og særlig nå når veldig mange opplever at de, når de endelig var oppe i kanskje ikke så mye mer enn knestående etter en lang pandemi, igjen går inn i vanskelige tider. Samtidig ser vi en regjering som rett og slett ber lokalpolitikere, i både fylker og kommuner, nå bruke tiden sin på å reversere viktige reformer, istedenfor å bruke tiden sin på å håndtere pandemien. Man har et næringsliv, og mange flinke ansatte og mange lokalpolitikere som står mellom disse to veivalgene. Hva mener representanten fra Arbeiderpartiet er det viktigste nå rett over nyttår, i de åtte ukene fram til denne søknadsfristen, at man bør håndtere pandemien, eller jobbe med reverseringer?
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
Takk for svaret. Jeg er helt enig i at man skal ha tillit til lokalpolitikerne, og lokalpolitikerne har jo meldt ganske tydelig tilbake, i hvert fall foreløpig, at de ikke har lyst til – og heller ikke ser poenget med – å bruke tid nå på å reversere viktige reformer. Den turneen som både finansministeren og kanskje delvis også kommunalministeren har vært på, hvor de har prøvd å dra i gang reverseringen, har først og fremst blitt møtt med: La oss være i fred, vi ønsker å fortsette med reformen, vi ønsker å fortsette å lage gode tjenester. Det er ikke så mange som nå har bestemt seg for å sende søknader om å reversere, og det er jo veldig bra å se. Jeg har i hvert fall registrert et foreløpig mageplask, og så får vi se hva som skjer i dette reverseringsarbeidet videre. Jeg støtter lokalpolitikerne i det. Helt til slutt et spørsmål om ABE-reformen: Regjeringspartiene nå har jo alltid vært imot den, men nå velger de å videreføre den. Hva har man oppdaget nå som man ikke skjønte på åtte år?
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
For det første er vi i Høyre aller mest interessert i å diskutere innholdet i tjenestene, hva det betyr for folks liv, enn hvilke begrep som brukes. Om man bruker engelske ord som «new public management», som Arbeiderpartiet velger å kalle det å ha tillit til dem som jobber ute i tjenesten, eller om det faktisk handler om tillit, som Høyre i regjering sørget for, får være så sin sak. Det som er viktig, er at det å invitere også de private til å være med på å levere gode tjenester først og fremst handler om å ta hele landet i bruk og å ta i bruk alle de flinke menneskene som jobber i de forskjellige sektorene, om det er helsetjenester, om det er privat omsorg, eller om det er barnehage. Det viktigste vi har gjort, er å sørge for at vi gjennom viktige reformer har fått ned de offentlige utgiftene og fått med flere private aktører, slik at vi nå gjennom mindre pengebruk greier å levere bedre tjenester og bedre produkter. Jeg kunne fortsatt med noen flere eksempler, men jeg vet at tiden er over.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
Det området representanten tar opp, er jo et felt som vår tidligere regjering, Solberg-regjeringen, jobbet ganske mye med, og som man også styrket gjennom flere budsjetter og ikke minst i løpet av pandemiens vanskelige måneder. Det ble styrket ytterligere særlig inn mot de unge. Hvis man skal levere gode tjenester, må man også vite om den kvaliteten man leverer, er god nok – om innholdet man leverer, er godt nok. Man rapporterer ikke for rapporteringens skyld, som Arbeiderpartiet kanskje tror. Det handler først og fremst om å lære av det man jobber med, og se hvordan man hele tiden kan utvikle seg, og da må man ha et kvalifisert underlag for å se hvordan man kan gjøre ting bedre. Nå har kommunalministeren gått over til departementet, men da kommunalministeren var i KS, var også den ministeren ganske enig i at det å faktisk ha kvalitet i tjenestene gjennom kunnskap var en god vei å gå. Det tror jeg også Arbeiderpartiet burde lytte til.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
I og med at representanten velger å se på et større tidsspenn, vil jeg bruke det samme tidsspennet når jeg svarer. I 2004 var den samlede utbetalingen til denne typen tjenester på 1,5 mrd. kr, mens regjeringen bevilget 11 mrd. kr i 2021. Det er flere årsaker til at kostnadene øker, og en av de viktigste grunnene er at det er et økt antall mottakere med behov for resurskrevende tjenester. Tidligere rapporter har også vist at tidligere underrapportering fanges opp etter hvert som ordningen blir bedre kjent. Jeg tror det er viktig å ha denne debatten, og jeg ser også fram til å jobbe videre med dette. Jeg skal være enig i én ting: at det har vært vanskelig å finne objektive kriterier i inntektssystemet som kan fange opp kostnadsvariasjonen. Nå har Solberg-regjeringen nedsatt et utvalg som skal se på hele inntektssystemet, og jeg håper dette er blant de tingene en kommer tilbake til når de legger fram sin rapport, og vi kan gå inn i det i hele sin bredde.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
Jeg tror det er å tillegge Høyre veldig mange meninger som vi ikke har, gjennom det som ligger mellom linjene i spørsmålet fra representanten. Selvfølgelig mener ikke Høyre at noen av våre innbyggere – uansett hvilken livssituasjon de er i – skal få dårligere tjenester. Nettopp derfor har vi styrket kommuneøkonomien år etter år mens vi har sittet i regjering. Det har aldri vært så få kommuner på ROBEK-listen som nå; vi må helt tilbake til forrige årtusen for å se en bedre kommuneøkonomi. Dette er angrep som Senterpartiet har kommet med mot Høyre gang på gang. Selv har de blitt felt av en del faktasjekk-undersøkelser i flere valgkamper. Da gikk nåværende finansminister Vedum ut og sa at disse faktasjekkene ødela den politiske debatten, fordi da kunne man ikke være like spissfindig. Men den type historiefortelling er jeg ikke med på. Vi kan tenke litt på hva representanten selv sto for sist de satt i regjering. Da var det flere kommuner på ROBEK-listen og dårligere kommuneøkonomi – og det fikk vi snudd i vår tid.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
Selv om representanten startet med å invitere til en liten debatt om kommuneøkonomi, men endte opp med et spørsmål om tjenester, velger jeg å ta det som var det reelle spørsmålet. En av de viktigste årsakene til at man måtte få i gang en kommunereform – som bør fortsette – er ikke at Høyre ønsker å endre norgeskartet, men at Norge har endret seg. Den kommunestrukturen som lå til grunn i landet da vi tok over i 2013, var fra 1960-tallet og basert på de utfordringene som kommunene hadde da. Siden den gang har vi sett at flere kommuner utgjorde det man kaller for naturlige bo- og arbeidsmarkedsregioner. Det å gjennomføre en kommunereform hvor man sørger for å få sett på arealutvikling, næringslivsutvikling, leveranse av kommunale tjenester og innholdet i dem – i sammenheng – er tross alt bedre enn at man sitter på hver sin tue og ikke får samkjørt disse tjenestene. Da blir det ikke til beste for innbyggerne.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
Jeg må si jeg er ganske forundret over at statsråden for et såpass bredt felt i en såpass spesiell tid, der mange kommuner opplever usikkerhet, der mange i næringslivet opplever usikkerhet på grunn av stadig økende smitte og potensiell nedgang i økonomien for næringslivet, ikke – så vidt vi hørte – nevnte det med et eneste ord i sitt innlegg. Det må jeg si er spesielt. Men replikkrunder er ofte til for å belyse problemstillinger, så jeg får bruke denne til det. En av de tingene som har ligget i verktøykassen for særlig Kommunaldepartementet – det er egentlig uavhengig av hvilket departement det er – særlig inn mot kommunesektoren, er den kommunale kompensasjonsordningen. Jeg utfordret statsråden en gang på hvordan man ville se på sånne ordninger på kort varsel i tiden framover, og da sa man at man sto beredt. Så hvor i løypa ligger man med denne typen vurderinger, og når vil eventuelt pengene komme ut til kommunene?
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
Bare for å fortsette litt på den ekstraordinære situasjonen som mange kommuner nå står i, både de ansatte, lokalpolitikere, næringsliv osv.: Etter de gangene vi tidligere har utfordret statsråden på spørsmål som går på reform, har vi etter hvert blitt vant til at vi ikke alltid får de helt klare svarene, det er gjerne litt ulne svar om at man skal se på det, følge med. Men nå er det prekært. Regjeringen har selv gitt både kommuner og regioner ganske kort frist på å søke om eventuell skilsmisse. Nå ser det ut til at flere av dem har andre ting å ta seg av, men allikevel: Mener virkelig statsråden at norske kommuner og regioner nå skal bruke tiden sin på splittelse, reversering og avvikling? Eller skal de først og fremst håndtere den krisen de står i, og i tillegg fortsette den viktige utviklingen de er i gang med?
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
Det er ikke noen tvil om at vi nå er i den fasen av debatten hvor regjeringspartiene skal opp og snakke en del på autopilot, men jeg noterer meg at Arbeiderpartiet og Senterpartiets bekymringer ikke henger sammen med løsningene deres. La meg ta noen eksempler: Man er veldig opptatt av vanlige folk og hvordan de skal ha det. Samtidig setter man opp skattene for lektorer og jordmødre. Man er opptatt av at vi må skape flere jobber og ha et robust næringsliv, samtidig som man setter opp skattene med flere milliarder kroner for dem som skal skape disse jobbene. Man er opptatt av bolig, samtidig som man selv sitter og styrer landets hovedstad, hvor det går så tregt med boligbyggingen og man er imot det som folk trenger å kjøpe mest av – nemlig de små leilighetene – gjennom leilighetsnormen. Man er på vei til å skape en egen ulikhetsmaskin bare gjennom sin egen boligpolitikk i Oslo. Man snakker om ulikhet, men uten å si hvem det gjelder. Vi vet jo at de aller fleste som er en del av ulikhetsstatistikken, har kort botid i Norge. Hvor er regjeringens løsninger på integrering, norskopplæring – mange av de tiltakene man må gjøre noe mer med i årene som ligger foran oss, hvis vi skal lykkes med dette? Når vi fra Høyre står og snakker om våre prioriteringer, presenterer vi også løsninger. Ta dette med ulikhet. Skal man gjøre noe med det, må man ha en integreringspolitikk som gjør at veien fra å være flyktning til å bli en skattebetalende borger blir kortest mulig. Da er det viktig at man fortsetter Kunnskapsløftet, at man skaper flere jobber, at man forsterker områdesatsingen, at man har en mer sosial boligpolitikk, at man har økt barnetrygden. Dette er helt konkrete grep som Høyre har vært med på å prioritere fram i de åtte årene vi satt i regjering. Det vi ser, er at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV holder mange festtaler om disse tingene, mens de borgerlige gjorde noe med det. Nå har jeg hørt mange si: Vi har jo bare hatt åtte uker på oss. På åtte uker har man i hvert fall stått på fælt med å sette opp skattene. Vi vet hva som skjedde da man hadde mer enn åtte uker på seg – vi vet hva som skjedde da denne gjengen hadde rent flertall i åtte år. Da var det mer statlig overstyring, mindre omstilling, høyere skatter, reformtørke, flere kommuner på ROBEK-listen. Forskjellene gikk opp – ja, de gjorde det – og det var et hvileskjær i kunnskapspolitikken. Dette er fakta. Jeg skulle ønske at vi hadde hatt noen regjeringspartier som nå gikk bort fra å være litt på autopilot og begynner å presentere løsningene sine. Kanskje skjer det en gang til neste år – vi får se.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
Dette ble en ganske forutsigbar runde fra regjeringspartiene. Jeg skjønner at de kanskje ikke hadde så mange svar helt i starten, da vi hadde tiltredelseserklæringsdebatt osv., men nå, når vi begynner å nærme oss nyttår, hadde jeg håpet de skulle ha litt mer kjøtt på beinet. Men det jeg hører, er at de fortsatt ikke svarer på de utfordringene Norge står overfor. Utvikling skal erstattes med avvikling, reformer skal erstattes med reversering. Vi har store utfordringer som omstilling, integrering, demografi, næringsutvikling, infrastruktur – det hører vi lite om. Det sier kanskje litt om et regjeringslag som er på sitt mest engasjerte og har høyest puls og lener seg mest over talerstolen når de snakker om hva de er imot, hva de skal avvikle, og hva de skal reversere.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
Jeg må begynne med å si at jeg er enig i veldig mye av det representanten Vågslid tar opp i sitt innlegg. Veldig mange av de utfordringene som er knyttet til integrering, har ofte en ganske sterk link til både utdanning, kompetanse og arbeid. Et av de viktigste områdene innen integrering er introduksjonsprogrammet. Det var Solberg-regjeringen som tok en del grep på det feltet, og som fornyet veldig mye av det arbeidet. Samtidig er det nå i budsjettforliket og også i regjeringens egen tilleggsproposisjon vanskelig å se hvordan man tenker å fortsette det viktige arbeidet som er satt i gang, hvordan man skal sørge for at det blir en enda bedre kobling mellom Nav, næringslivet, introduksjonsprogrammet og mottakene, sånn at man får kompetanseoverføring på en mye bedre måte. Hva tenker Arbeiderpartiet om koordineringen i det arbeidet framover?
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
En av de tingene som jeg synes har fungert godt politisk, har vært at Høyre og Arbeiderpartiet, som oftest i hvert fall, har stått sammen om de lange linjene når det gjelder innvandrings- og integreringspolitikken. Jeg håper at vi i det nye samarbeidet som nå skal være her i Stortinget mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV på den andre siden, fortsatt vil se et gjenkjennelig arbeiderparti på det feltet. Representanten Vågslid var så vidt innom dette med behovet for å ha sterke kommuner, behovet for å se ting i sammenheng. En av de tingene som fylkeskommunene har ansvar for framover, er bl.a. å se på integreringsarbeidet i en større sammenheng. Hva tenker representanten Vågslid om at flere fylkeskommuner nå først og fremst skal bruke tid på å drive reverseringsarbeid, istedenfor å se på hvordan de kan utvikle integreringsarbeidet videre, noe som er helt avgjørende for å lykkes?
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
Representanten var innom integrering i sitt innlegg og nevnte mange gode punkter og poenger som jeg tror flere i salen kan slutte seg til. Sett fra et integreringsperspektiv er områdesatsingene i de største byene våre et viktig område. Rødt er ikke med på nødvendigvis å styre Oslo, men er en viktig budsjettpartner i denne byen. Vi vet at det finnes en del ubrukte midler på områdesatsingen i Oslo sør, og særlig fra et integreringsperspektiv er det bekymringsfullt. Det er en tilbakemelding representanten kan ta med seg til sine kollegaer i Oslo. Mitt spørsmål handler om hvordan representanten mener at vi framover skal bruke privat næringsliv – som Rødt vanligvis er imot, men allikevel – i arbeidet med å integrere og få inkludert folk i arbeidslivet.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Representanten snakka om at ein no har begynt å lytta til vanlege folk, og det er jo klokt. Vanlege folk har f.eks. ungane sine i barnehage. I samband med at budsjettforslaget vart lagt fram, besøkte eg ei rekkje barnehagar, og dei fortalde éin ting: Dei går trongare tider i møte fordi dei blir utsette for store kutt. Mange av dei private barnehagane har i år slite med underskot. Til neste år ser det endå verre ut fordi dei får eit betydeleg kutt i pensjonsutgiftene sine. Ser ein heile bildet, er veldig mange bekymra for korleis framtida skal bli, fordi staten reknar pensjonsutgiftene som ein faktor og ser ikkje resten av bildet, at det f.eks. er forseinkingar i kor tid dei får tilsvarande støtte som i kommunen. Så det er ganske tungt å driva private barnehagar. Mitt spørsmål er: Kvifor rammar ein barnehageplassen til vanlege folk med det kuttet som regjeringspartia no står bak?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Representanten har rett i at eg visste svaret på det. Eg kjente igjen flaka frå Finansdepartementet som skal forklara dette. Den retorikken går ikkje heim hos dei som har barna sine i dei private barnehagane, og som er fornøgde med tilbodet, at dei får mindre pengar til pensjon når dei samtidig har fått mindre overføringar enn kommunen sjølv bruker på sine eigne barnehagar. Dersom me hadde rekommunalisert alle barnehagar i Noreg, ville det ha kosta staten 2–3 mrd. kr meir – for å gje eit tilbod som brukarane er mindre fornøgde med enn dei er med det private. Er det målet til Arbeidarpartiet og til regjeringspartia, at ein skal slutta med private barnehagar og berre ha kommunale, og då bruka 2–3 mrd. kr meir på barnehagedrift, utan at ein får betre tenester til vanlege folk?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Eg merka meg at representanten, som sjølv bur i ei fjellbygd, snakka mykje om ferje, og det gler sjølvsagt ein som bur på ei øy. Representanten fortalde at ein hadde sett ned ferjeprisane med 30 pst., men lét vera å fortelja at det var før Framstegspartiet sette dei ned med 25 pst. Så om ein tek reknestykket etter at Framstegspartiet i revidert nasjonalbudsjett sette ned med 25 pst., blir det 5 pst. reduksjon, men det høyrest jo ikkje så flott ut. Spørsmålet mitt til representanten handlar om dei øyane som ikkje har ferje som tek bilar, men som berre har passasjerbåt. Det er jo ei rekkje samfunn som ikkje har bilsamband, men som må belaga seg på båt. Dei er tydelegvis gløymde. Dei får ingen reduksjon og vil bli dei stor taparane samanlikna med dei andre. Og det er oftare i distrikta det er samfunn som ikkje har bilsamband, men berre båtsamband – naturleg nok. Så mitt spørsmål er: Kvifor har Senterpartiet og representanten gløymt dei øyane?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Eg takkar representanten for spørsmålet. Det gjev meg ei anledning til nok ein gong å slå fast at me er veldig skuffa over den førre regjeringa, som tok det vekk, og like skuffa over den nye regjeringa, som ikkje tok det inn igjen. Det er berre Framstegspartiet som meiner at eldreomsorg er så viktig at me her skal finansiera tenestene direkte til kvar enkelt innbyggjar i Noreg som har behov for eldreomsorgstenester. Det er det som er kjernen i dette forsøket: Pengane skal ikkje gå inn til kommunen og så skal ein sjå om ein har råd til å driva god eldreomsorg. Har ein eit behov, oppstår det eit behov blant ein av dei eldre i dei forsøkskommunane, skal pengane koma automatisk, slik at ein kan levera god eldreomsorg. Dette er ein modell me ønskjer å innføra i alle kommunar, men då må me ha eit forsøk. Det er eit knallgodt forsøk som verkar veldig godt. Dei som er med i forsøket, er kjempefornøgde, både administrativt, politisk og ikkje minst innbyggjarane som opplever det. Difor var vårt mål at me skulle gå frå elleve til alle kommunar. Dessverre valde både den førre og denne regjeringa å gå frå elleve til null og framleis la eldreomsorga vera eit område der ein kan kutta i kommunebudsjetta.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Framstegspartiet tilfører jo ein del av dei pengane som ein sparar på å leggja ned Statsforvaltaren, tilbake til kommunane, nettopp for å understreka viktigheita av at kommunane skal ta ein del av dei funksjonane som Statsforvaltaren i dag har, direkte. Vårt budsjett må lesast som at sånn vil me ha det i ei ideell verd. Hadde me vore i posisjon, hadde me ikkje føreslått å gjera det 1. januar, men det er på ein måte for å visa effekten av vår heilskapspolitikk, og det handlar om å styrkja kommunane, så me tilfører 0,5 mrd. kr meir til kommunane. Det blir òg ei ganske stor effektivisering i at me slepp at kommunane og Statsforvaltaren brukar masse tid på å krangla med kvarandre. Det blir jo ei effektivisering for Noreg at kommunane bestemmer. Ein slepp rett og slett å bruka all den tida ein i dag brukar på å krangla med statsforvaltarane.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Det er for tidleg å seia om det er ein suksess. Mi magekjensle vil vel seia at ein burde ha gjort endå meir for å få endå færre kommunar, sånn at dei hadde vorte sterkare og fått større fagmiljø til å levera meir komplekse tenester for innbyggjarane i framtida, men det var ein god start å gå frå i overkant av 400 kommunar til 350. Så har ein gjort mykje på dei åra. Dei aller fleste kommunane opplever at dei får større fagmiljø, dei får betre tenester. Utfordringane økonomisk trur eg det er to grunnar til. Den eine er at veldig mange av desse kommunane fekk raud-grønt fleirtal etter valet sist. Det var uheldig for økonomistyringa i dei kommunane. Det andre er at me såg at veldig mange kommunar brukte pengar før dei vart slått saman og investerte dei i eigen kommune, som gjer at den nye kommunen har ein utfordrande situasjon i ettertid. Det ansvaret må alle andre parti i denne salen enn Framstegspartiet og Høgre, som ville ha ein sikkerheitsventil i lovverket som gjorde at ein ikkje kunne gjera dei investeringane, ta. Difor skal Senterpartiet ta ein stor del av ansvaret for at kommunane brukte meir pengar før dei vart slått saman.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Framstegspartiet støttar folkeavrøystingar. I veldig mange kommunar er det Framstegspartiet som tek til orde for folkeavrøystingar. Eg registrerer at det av og til er Senterparti-folk lokalt som stemmer imot. Som eit tilfeldig utvalt eksempel føreslo Framstegspartiet folkeavrøysting i Steinkjer. Då var det ein representant i kommunestyret – som no er statsråd for Kommunaldepartementet – som sat i salen og stemte imot folkeavrøysting. Det er eitt eksempel på at ein ofte finn Framstegsparti-representantar lokalt som stemmer for folkeavrøysting, og Senterparti-folk som stemmer imot.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Det er vel fyrste gongen eg har høyrt at Statsforvaltaren har eit nøytralt blikk. Statsforvaltarane har ofte ein eigen politikk dei forfektar, og den handlar om å avgrensa lokalpolitikarane si moglegheit til å leggja til rette for areal til utvikling. Eg synest den beste måten å planleggja landet på er at det er dei folkevalde som står ansvarlege overfor innbyggjarane i val, og som gjennomfører arealpolitikken og disponeringane. Då kan innbyggjarane, viss dei føler dette er feil, skifta dei ut kvart fjerde år. Det kan ein ikkje med ein byråkrat hos Statsforvaltaren eller Statens vegvesen. Ein kan òg stå ansvarleg overfor Stortinget som statsråd, så me meiner at dersom det er ei så viktig nasjonal interesse, får ein statsråd fremja den innvendinga på vegner av regjeringa, som står ansvarleg overfor Stortinget. Det er det demokratiske underskotet med tanke på at ein ikkje kan skiftast ut ved val eller ikkje står ansvarleg, som gjer at me er kritiske til å gje tilfeldige byråkratar altfor stor makt.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
I stad, då eg fekk replikk frå representanten Wold, starta ho med å seia at SV og Framstegspartiet er litt ulike. Det er for så vidt riktig, men når me finn kvarandre og samarbeider, er det knallbra. I førre periode fann me kvarandre når det gjaldt pensjon, og fekk til mykje. Men kanskje best kjent både i denne sal og i samfunnet er då me fann kvarandre i barnehageforliket. Det eg lurer på, er om me kan laga eit nytt prosjekt i år. Om det verkeleg er noko som er utfordrande, er det helsearbeidarane i kommunesektoren – sjukepleiarar og helsefagarbeidarar som treng meir løn, høgre status og betre utdanning. Kunne det vore ein idé om me kanskje fekk til eit nytt Framstegsparti–SV-samarbeid i kommunesektoren, som handla om å løfta dei som har stått i førstelina under koronaen, og som verkeleg treng det? Er det noko SV vil seia ja til om det kom ein slik invitasjon?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
I dei seinare behandlingane om ulike saker om bustøtte har Framstegspartiet og Raudt samarbeidd godt og funne kvarandre i ei rekkje forslag, så det er tydeleg at me er ganske einige om at vanlege folk skal få den målretta støtta – at ein ikkje skal gjera kommunar rike, som då kan trekkja sosialhjelp ut av det. Det trur eg er fordi me ønskjer å hjelpa vanlege folk i ein ekstraordinær situasjon. Av same grunn er eigedomsskatten så viktig for oss, for det er ein urettferdig og usosial eigedomsskatt, som treffer uansett om ein eig huset sjølv, har lån på det eller har arva eit stort hus – altså uansett kva betalingsevne ein har. Spørsmålet mitt er om Raudt òg er einig med Framstegspartiet i at den kommunale eigedomsskatten er ein urettferdig skatt, som me gjerne kunne ha fjerna og erstatta med noko meir rettferdig.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Som eg var inne på i hovudinnlegget mitt og òg i seinare replikkar, handlar det no om dei som står i fyrstelinja i koronasituasjonen, som har vore slitne i mange år og framleis er slitne. Eg las nyleg Dagbladets omtale av eit Instagram-innlegg frå ein helsemedarbeidar i Rogaland, Lene Woll, som har fått nesten 24 000 kommentarar og likes, og som handla om situasjonen til helsearbeidarar. Det var litt av grunnen til at eg utfordra SV på om ein i samarbeid skulle finna fram til noko for å få gjort noko med situasjonen, ein gong for alle, for alle helsearbeidarane – alle heltane og sjukepleiarane ute i Kommune-Noreg. Det Woll peikar på i innlegget sitt, er behovet for å fokusera på auka rekruttering, oppbemanning, betre arbeidsvilkår og betre løn. Sidan SV ikkje kunne gje eit klart og tydeleg svar på invitasjonen min, lurer eg på om regjeringa har eit godt svar på kva me i fellesskap kan gjera for å auka løna til og respekten for alle som jobbar med helsefag.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Representanten Vågslid sa i sitt innlegg at hun var så fornøyd med at sykehjemmet nå ble berget, det hadde hun fått høre fra en kommune. Ja, det synes jeg er bra, hvis det skjer. Men det er jo et mangfold rundt omkring i Kommune-Norge, og noe av det som er mangfoldig, er også at regjeringen ønsker å avskaffe vikarbyråene. Det er ikke noen tvil om at innenfor omsorgen har en jo en stor utfordring når det gjelder å ha nok helsepersonell og nok sykepleierutdanninger, selv om vi fra forrige regjering også ønsket å ha mer etter- og videreutdanning og mer spisse utdanninger. Hva hjelper mye av dette hvis en ikke er villig til å ta grep for å få mer helsepersonell i primæromsorgen? For det hjelper ikke om en berger et sykehjem, hvis en ikke har noen til å betjene det.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Heidi Greni er ganske gjenkjennelig fra sist jeg var sammen med henne i komiteen, og jeg setter pris på engasjementet rundt boligpolitikken. Det tror jeg nok mange av oss deler. Jeg vil si at kommuneøkonomien har blitt vesentlig bedre av det de gjentar nå etter åtte og en halv uke. Etter jul blir det sikkert tolv, og det blir sikkert det store mantraet framover. Men det er ikke til å komme fra at ute i distriktene, der også undertegnede bor, har vi en demografisk utfordring. Det som er litt spesielt, og som representanten unnlater å si noe om, er at hvis vi skal få flere innbyggere i distriktene, er vi også nødt til å ha et næringsliv som fungerer. Da nytter det altså ikke å skatte ihjel. Vi har eksempler på at deler av den skatten som regjeringen ilegger, ikke er med på å stimulere til vekst i tallet på nye innbyggere. Hvordan ser representanten Greni for seg at vi skal få nye innbyggere? Hvordan skal man motvirke den demografiske utviklingen som nå er i distriktene?
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Tilbake til barnehager: I min kommune, Steinkjer, har vi i overkant av 50 pst. private barnehager. Hvis Rødts politikk hadde blitt utslagsgivende, hadde vi ikke hatt mulighet til å tilby ungene barnehageplass innenfor det offentlige. Jeg kunne tenkt meg en refleksjon rundt: Hva ville dette gjøre med tanke på likestillingsperspektivet – hvis vi skal avskaffe alle private barnehager? Hva vil det kunne si med tanke på å ha et likestilt arbeidsliv? Er alt dette gjennomtenkt i Rødts program? Jeg kan for så vidt skjønne at en kanskje ønsker at dette nå skal rekommunaliseres, men for vår del – Steinkjer kommune – er ikke dette mulig. Kanskje Rødt har en annen plan.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Som tidligere fylkespolitiker er jeg fornøyd med at vi fikk prosessen i gang. Jeg er også svært fornøyd med at vi bl.a. klarte å overføre sams vegadministrasjon, sånn at både hodet og hendene er på samme sted. Så skulle vi gjerne hatt flere oppgaver, og det er litt av jobben framover. Jeg er derimot veldig redd for at det som nå skjer i Innlandet, kan sette mulighetene for å ha en trenivåmodell på spill. Jeg ønsker ikke en tonivåmodell, fordi en tonivåmodell vil svekke distriktene betydelig. Jeg tror den reverseringsbølgen vi har nå, dessverre vil være med på å svekke Distrikts-Norge og de mulighetene vi har. Samtidig tror jeg at et større og mer kraftfullt regionalt nivå vil kunne ta større oppgaver framover. Jeg har selv vært og er fortsatt tilhenger av at om man har et kraftigere regionalt nivå, så kan man også ta over sykehusene på sikt.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Selvfølgelig kunne mange ting vært gjort annerledes. Vi kunne hatt et større tempo i saken. Selvfølgelig kunne det også vært flyttet ut flere oppgaver. Hvis jeg hadde fått bestemme alene, hadde det definitivt vært flyttet ut flere oppgaver. Samtidig tror jeg at det er et helt nødvendig grep for å få til større regioner som på sikt vil ha muligheten til å ta på seg større og flere tunge oppgaver – om man nå ikke klarte alle oppgavene som vi ønsket. Da kunne kanskje representanten fra Arbeiderpartiet vært enig i at deler av helseforetakene burde vært overført til de nye kraftfulle regionene, sånn at man også hadde minsket administrasjonen og demokratiet rundt det – noe som hadde gjort at makten hadde sittet ute i regionene og ikke hos staten.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Jeg er vel ikke mer resirkulert enn at jeg mener akkurat det samme som jeg gjorde da. Det som er interessant når man er i debatt med Senterpartiet, er at de mente for så vidt akkurat det samme, mer eller mindre, som Venstre i Stoltenberg II. Det er litt overraskende at de har snudd i troen på demokratiet nærmest mulig folket, for det var det Åslaug Haga argumenterte for den gang, men som Stoltenberg og Arbeiderpartiet ikke ville være med på. Så, i løpet av en flankemarsj på åtte år eller noe slikt, har Senterpartiet snudd på det. Hvor offensive de forslagene var som kom fra Senterpartiet i 2016–2017, er jeg nok litt usikker på, for en del av det å kunne overføre makt – ikke bare fra fylkesmannen, men mer makt fra staten – handlet også om at det regionale nivået måtte bli større.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Som sagt sitter jeg i kommunestyret i Steinkjer i tillegg til å være her. Der fikk vi et innbyggerinitiativ fra deler av gamle Verran om at de ønsker å oppløse. Da var det et rimelig stort flertall i kommunestyret som sa nei til det, og det inkluderte alle de 22 representantene fra Senterpartiet, som stemte like ens som undertegnede gjorde i den saken. Så at det er den store hopen som ønsker å oppløse, er jeg ikke så sikker på. Det jeg derimot er rimelig sikker på, er at i dette skaper en også uro. En skaper uro i organisasjonene. Det var en god kronikk fra politisk redaktør i dagens Nordlys, der man ved sammenlikning mente dette fort kan bli museumsvokting hvis vi ikke nå tar til vettet.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Jeg tror det å effektivisere staten er en god idé – hele tiden. Vi er også nødt til å ha et effektiviseringskrav til staten, vi kan ikke bare ha et effektiviseringskrav til alle som ligger rundt. Jeg har ingen målsetting om at staten skal vokse til himmels. Jeg tror at vi må finne en balanse. Derfor er det også nødvendig å effektivisere nødvendige tiltak som fører kontroll, men det betyr ikke at man samtidig skal vaske dem ut. Jeg tror at det vi gjorde med ABE-kuttene, var helt nødvendig for å effektivisere staten og rigge den for framtiden.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Den er ganske forutsigbar, den debatten vi har hatt på kommunalbiten. Spesielt fra Senterpartiets folk har det vært å kikke bakover. Jeg klarer ikke å se at det er så mye mulighetsrom som det pekes på. Det er bra, selvfølgelig, at intensjonen med å gi kommunene bedre vilkår er til stede. Jeg har selv sittet i kommunestyre siden 1995. Det er store forskjeller mellom de forskjellige partiene, og alle, med unntak av Rødt, har nå vært i regjeringsapparatet. Jeg klarer ikke å se at dette liksom er det store, men det er bra. Jeg hører likevel ikke én av representantene fra regjeringspartiene ta opp noen av de store utfordringene rundt demografi, spesielt den skjeve demografien som vi har i landet, og spesielt i distriktene, for det er jo en del av det store utfordringsbildet. Professor Victor Norman advarer også sterkt i utredningen sin, som flere har vært innom i denne debatten, uten at de har brukt det bildet, om at en del av distriktene er i ferd med å bli et gamlehjem. Jeg klarer ikke å se i den reverseringsiveren hvordan en da skal få ungdommen til å flytte tilbake og se mulighetsrommet. Det er en del ting her, og om ikke Senterpartiet har fått det med seg, tar ca. 70 pst. av ungdommen nå høyere utdanning. Da må det skapes noen nye arbeidsplasser. Det grønne skiftet gjør at det må skapes noen lokomotiv rundt omkring. Tror man, ærlig talt, at de aller minste – uansett om man tilfører noe tilbake av disse RUP-midlene, som det var mer av til fylkeskommunene – klarer å få på plass mer industriareal uten at de kommunene ser etter en anledning til å gå sammen? Ta min egen kommune, min gamle kommune Verran, før vi ble slått sammen med Steinkjer: Vi hadde ikke hatt mulighet hvis vi ikke hadde fått de omstillingspengene med kommunesammenslåing, til å utvikle vårt nye industriområde, som jeg også tror at det nye Steinkjer er veldig fornøyd med – og det er en bekymring for meg. Jeg så at i forrige periode fikk vi til stedsuavhengige arbeidsplasser, som ikke dagens regjering har så stor sans for. Vi fikk også til utflytting av statlige arbeidsplasser – altså å tilføre distriktene ny høyere kompetanse. Det klarer jeg ikke å se i Hurdalsplattformen. Det nevnes at en skal etablere nye og la statsbyråkrater løpe oppover, i stedet for å omfordele eksisterende statlige arbeidsplasser. Det synes jeg er et paradoks i dette.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Jeg må tilbake til min egen kommune der erfaringen er størst når det gjelder hva som kan gjøres bedre, og hvordan. Det er riktig at ting bestandig kan gjøres bedre; det er det ingen som helst tvil om. Jeg tror at det er mye som er blitt gjort bra, men når det gjelder integrering av de fattigste, og ikke minst det at mange havner på sosialstønad, er ikke utviklingen som ønsket. Vi ser det i mange kommuner der vi ikke er gode nok til å bidra til å få folk i jobb. Men i mange områder, noe jeg mener var veldig riktig også under den forrige regjeringen, klarte vi å få mange ut i jobb. Derfor er en jobbsjanse og ikke minst det å lære språk uhyre viktig for dem som kommer nye, og som kanskje har en litt annen bagasje enn det vi andre har.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Det kan høres ut som at når en ønsker sin primærpolitikk, er en lenger unna det i salen i dag. Sannheten var at Venstres gjennomslag da vi satt i regjering – og også på utsiden – var store. Det som gjør meg bekymret i dag, er at veldig mye av loddet med en liberal innvandringspolitikk ligger på et samarbeidende parti som ligger på utsiden av regjeringen. For jeg hører ganske tydelig – ikke minst på hva representanten Greni fra Sandtrøens eget parti sier – at vi kan forvente en vesentlig mindre liberal innvandringspolitikk enn det vi har hatt de siste åtte årene.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Jeg får gjenta meg selv en gang til, som har blitt mulighetsrommet når en står her. Innimellom må en jo lure på om noen er tunghørt, eller om det går forbi. Det er ingen som helst tvil om at det vi oppnådde de siste åtte årene, både da vi satt på utsiden og da vi satt på innsiden av regjeringskontorene, var at vi fikk en mer liberal innvandringspolitikk, som også sto seg i dette. Samtidig har vi vært tydelige på at vi også stiller krav. Men jeg mener vi har fulgt opp med tanke på språk og muligheten til jobb, og at det har blitt vesentlig bedre enn det var før vi kom inn i regjeringskontorene.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Det er helt riktig, der er Venstre og Fremskrittspartiet på linje. Å bekjempe negativ sosial kontroll har vært og er en ting som Venstre har vært tydelig på veldig lenge. Det er klart at en må kunne styre sitt eget liv uten at noen andre skal styre det for en. Det har vært en viktig sak og er en viktig sak for Venstre.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
De ansatte er selve motoren i helse og omsorg og andre typer arbeidsoppgaver. Jeg kan kort si hvorfor det ikke er nevnt så mye i Venstres program denne gangen. Tidligere hadde vi kanskje det lengste programmet av alle, opp til 200 sider, så vi tok grep og kortet det ned til 50 sider. Det gjør selvfølgelig at man ikke er så veldig detaljert, men man er på et overordnet nivå. Helsearbeidere, sykepleiere, omsorgsarbeidere eller leger for den del er utrolig viktige for å få dette til å gå sammen. Det er ingen tvil om at det er en del utfordringer vi står oppe i nå. Vi har en demografisk utfordring i veldig mange kommuner. Uansett hvor mye velferdsteknologi vi har, vil vi ha behov for menneskelige og varme hender også i omsorgen.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Det er ingen tvil om at når det gjelder rus, er det ikke noen geografiske skillelinjer – om man bor i en avkrok av landet, slik undertegnede gjør, eller om man bor i sentrale deler av landet, som her i Oslo. Det er ingen tvil om vårt initiativ og at vi håper regjeringspartiene blir med og får til en ruspolitikk som er i tråd med det som Venstre og medforslagsstillerne i Dokument 8-forslaget gjerne vil, for det hadde vært veldig bra. Rus må forebygges. Samtidig må en komme videre fra det å hele tiden bruke straff som metode. Vi må forebygge, for dette er noe vi er nødt til å avhjelpe. Da er det ikke noe grunnlag for å straffe, slik Arbeiderpartiet og Senterpartiet tidligere har ment.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-16:
Ja, jeg kommer fra det området, og ministeren, som sitter ved siden av meg, kommer faktisk fra den kommunen. Men jeg er nok ikke den største tilhenger av statlig eldreomsorg – jeg må få lov til å si det. Jeg har tro på lokaldemokratiet. Jeg har tro på at kommunene kan avgjøre dette selv. Jeg blir i godt humør når jeg ser representanten Hoksrud, for han har bestandig et så godt smil, men uavhengig av det tror jeg at vi er nødt til å gå noen runder på hvordan vi rigger primæromsorgen vår. Er det sikkert at dette skal være salderinger i hvert et kommunebudsjett selv om det er det største budsjettet i kommunene? Kanskje vi burde sett litt på hvordan vi skal gjøre det med grunnbemanning i primæromsorgen.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Representanten har gjentatte ganger sagt at det største målet er å levere gode tjenester til folk. Jeg kan ikke tro det er noen i denne salen som ikke deler det målet. Men at representanten er opptatt av å lytte til lokalpolitikere – da tror jeg han har hørt litt dårlig de siste åtte årene. Hvert år har Solberg-regjeringen foreslått reduksjon av statens andel til ressurskrevende tjenester. Hvert år har det kommet tydelige tilbakemeldinger fra alle kommuner – små og store – om at dette er fryktelig krevende for kommunen, og at det fører til redusert kvalitet på tjenestene til ressurskrevende brukere, og i neste omgang fører det til en kraftig reduksjon av tilbudet til eldre fordi disse pengene må komme fra et sted. Nok en gang foreslår Solberg-regjeringen et kraftig kutt i statens andel av ressurskrevende tjenester. Hvordan kan dette forsvares i lys av de tilbakemeldingene vi har fått de siste åtte årene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Som representanten påpekte, skjer økningen på grunn av et økt antall brukere i dette systemet. Det skyldes bl.a. at helsevitenskapen har kommet så langt at vi redder flere premature unger, at vi redder flere etter trafikkulykker, og at det er flere som har store behov for mange tjenester rundt omkring i kommunene. Mener representanten at de skal få en mye dårligere tjeneste enn dem som var inne i dette før? Dette er rettighetstjenester, det er folk som har et enormt stort pleiebehov, og kommunene har to valg: Enten må de gi disse brukerne de tjenestene som de har behov for, eller så må de sørge for nedskjæringer på andre kommunale områder for å finansiere dette. Kommunene har meldt tilbake år etter år at det stort sett er eldreomsorgen det går ut over, at det blir redusert bemanning i den øvrige eldreomsorgen. Mener representanten at det er en god løsning?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Jeg deler absolutt engasjementet for å få mer boligbygging i distriktet. Det er kanskje et av de viktigste distriktspolitiske virkemidlene, og utfordringen der er todelt. For det første har statsforvalteren de siste åtte årene ofte praktisert statlige planretningslinjer på en så firkantet måte at kommunene ikke har fått lov til å utvikle hele kommunen sin. De har rett og slett ikke fått lov til å legge ut tomter der kommunen ønsker det, og de har ikke fått lov til å legge ut tomter der ungdommen ønsker å kjøpe. Det har vi tenkt å gjøre noe med ved å ha en mer fleksibel tolkning av de statlige planretningslinjene og sørge for at kommunene selv får en mye større råderett over hvordan de utvikler egen kommune. Det andre er, som representanten er inne på, avstanden mellom panteverdi og anskaffelsesverdi. Der sier vi nå at kommunene kan bruke startlånordningen til å finansiere beløpet mellom panteverdien som banken gir lån på, og de faktiske kostnadene med å bygge.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Vi kan ikke se at det er den mest fornuftige bruken for å sørge for mer boligbygging i distriktet. Utfordringen er som regel at det er unge som ikke har mulighet til å skaffe en egnet bolig når de kommer tilbake. Det er ikke slik at eldre i distriktskommuner selger en veldig god bolig som ungdommen er interessert i. Veldig ofte når de flytter til en omsorgsbolig, f.eks. i min kommune, blir det ikke frigitt noen bolig i kommunen, for det er gjerne et småbruk som arvingene f.eks. bruker som feriested. I mange bykommuner er det slik at hvis man har tilgang på flere trygghetsboliger, flere eldreboliger, frigir man eneboliger til boligmarkedet. Slik fungerer det slett ikke i alle distriktskommuner. Vi vil ha andre og mer kraftfulle virkemiddel for å sørge for mer boligbygging i distriktet. Det mener vi at vi gjør gjennom startlånordningen. Vi kommer tilbake med endringer for å sørge for enklere tilrettelegging av tomter osv.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Startlånordningen skal ikke brukes til å konkurrere med private banker. Startlånordningen skal brukes til finansiering av det som banken ikke kan finansiere innenfor regelverket fordi panteverdien er lavere enn byggekostnadene ved disse boligene. Hvis man bygger en bolig til 4 mill. kr, som har en panteverdi på 3 mill. kr, kan ikke banken låne opp på 4 mill. kr. Da får kommunen mulighet til å vurdere om de kan bruke startlånordningen til å ta den toppfinansieringen utover den vanlige egenandelen som ungdommen må betale for å få dette lånet. Så det er ikke en konkurrent til det private, men det er en avhjelping av den toppfinansieringen som de ikke får lån på fordi panteverdien er for lav. Når det gjelder omsorgsboliger, har Husbanken i dag veldig gode ordninger for kommunale omsorgsboliger. De har en medfinansiering på de kommunale omsorgsboligene som gjør at kommunene er veldig flinke til å bygge omsorgsboliger i takt med behovet som er i kommunen.