Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Trontalen skal løfte hverdagsblikket og sende politiske føringer inn i året som kommer. I arbeidslivet ser vi en situasjon som daglig forverres, og som berører Vestlandet spesielt. Når vi snakker om 120 000 ledige – ifølge AKU-tallene fra SSB – er vi faktisk vitne til den største ledigheten landet har sett på 20 år. Hundrevis av varsler om oppsigelser kommer hver eneste uke. Det viser at det er krevende tider for både eiere, ledelse og ansatte rundt omkring. Derfor er usikkerhet og harde kutt det mange nå må forholde seg til. De som står midt oppe i dette, har også evne og vilje til å se mulighetsrommet framover. Da må vi på Stortinget støtte opp om en aktiv politikk som bidrar til å beholde kompetanse og holde hjulene i gang. Men den aktive politikken når ikke ut i hverdagen til folk om regjeringen velger å sitte i stolen og besvare utfordringene med at vi får vente og se. Det blir rett og slett for passivt. Regjeringen må opp og ut av stolen og levere en aktiv politikk til de som blir ledige, til de som blir permittert og trenger å bygge opp om sin kompetanse. Vi trenger en forsterket innsats for grønn omstilling med konkrete tiltak på både kort og lang sikt, etterfulgt av handling. Det kan til tider virke som om regjeringen verken forstår situasjonen ute eller er spesielt interessert i å levere det partene i arbeidslivet etterspør. Handlekraft er vanskelig å spore. LO og NHO var allerede i fjor høst ute og ba regjeringen reversere egne endringer i permitteringsregelverket. Regjeringen har fått både faktura og første og andre gangs purring fra de samme organisasjonene uten å levere. Nå er beskjeden fra de tillitsvalgte og ledelsen ute at det nærmer seg krisenivå, og kravene til handling har økt. Om regjeringen er klar til å bedre permitteringsordningene, får vi se onsdag når statsbudsjettet kommer. Det er store forventninger til det. Arbeiderpartiet lyttet til partene allerede i fjor og la inn reversering av permitteringsregelverket i 2015-budsjettet, og vi lyttet til de klare signalene om at de nå må bedres ytterligere i 2016. I dag leverte vi inn et forslag på Stortinget om at vi vil gå fra 30 til 52 uker permitteringsperiode, at vi vil gå fra ti til fem dagers arbeidsgiverperiode, og at vi legger til rette for delvis permittering gjennom å tillate permittering i 40 pst. med dagpenger. Vi vil iverksette tiltak for dem som mister jobben og overfor bedrifter i utsatte sektorer, som leverandørindustri og maritim sektor, slik at de beholder kompetansen i omstillingsperioden de nå er inne i. Da må man forsterke langsiktige tiltak for å stimulere til en grønn omstilling og nye arbeidsplasser i alle deler av næringslivet. Vi trenger en nasjonal dugnad for å få ned klimautslippene og bane vei mot lavutslippssamfunnet. Derfor er det viktig å øke bevilgningene til Gassnova, slik at det satses på prosjekt som er særlig rettet mot fangst og lagring av CO2 i industrien, og styrke sentrale forsknings- og innovasjonsprogram som bidrar til innovasjon og utvikling av ny teknologi for framtidens næringsliv. Vi vil styrke Klimateknologifondet, og det er viktig å bevare og forsterke også miljøteknologiordningen som ble opprettet av Stoltenberg-regjeringen. Denne har blitt enormt ettertraktet, og vi må styrke den ytterligere. Denne ordningen var så viktig for å kunne støtte uttesting av ny klima- og miljøvennlig teknologi innenfor havbruksnæringen. Skal denne næringen kunne ta ut sitt potensial, må det satses på klima- og miljøvennlig teknologi. Gründere trenger ikke bare etablerertilskudd, de trenger tidligfasekapital. Derfor er det så viktig å få på plass et nytt akseleratorprogram, slik Arbeiderpartiet foreslo i budsjettet for 2015. Til slutt vil jeg bestille et annet tiltak fra regjeringen. Det handler rett og slett om kompetanseoverføring fra leverandørindustrien til andre sektorer, som innenfor fornybar energi, havbruk, tjenestesektoren, romfart og helse. Her har Tekna, Norsk Industri, Norsk olje og gass og Abelia ønsket å få i gang en transferit, som er en metode for å identifisere, utforske og utvikle teknologier mellom aktører som vanligvis ikke møtes. Dette vil kunne legge et viktig kompetansegrunnlag for mange næringer og framtidsrettet satsing framover. Det å komme med konkrete tiltak på både kort og lang sikt vil være avgjørende framover dersom vi skal ruste Norge for den framtiden og for den felles dugnaden vi faktisk må gjennomføre for å kunne levere et lavutslippssamfunn som det er stilt krav om.