trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
For det første er eg heilt ueinig i den beskrivinga at ein tidlegare har levd i den førestellinga at alt er såre vel berre ein har einskapsskulen. Tvert imot meiner eg at alle parti - og eg kan særleg snakke for mitt eige, SV - har vore opptekne av at vi skal forbetre skulen. Så har ein ofte vore ueinige om løysingane, og ein har til og med gjort feil. Men ein har vore oppteken av forbetring i skulen. Det er ein heldigvis framleis. Når det gjeld dei nasjonale prøvene, er òg beskrivinga etter mitt syn feil, for dei nasjonale prøvene er ikkje hemmelege eller unnatekne frå offentlegheit - tvert imot. Dei er offentlege. Skulane har dei, kommunane har dei, foreldra får resultata, og, som det riktig vert peikt på, når aviser og andre ber om å få dei offentleggjorde, vert dei offentleggjorde, og har i veldig stor grad vorte det i media no over heile landet. Kva er grunnen til at vi likevel har valt å gjere det annleis enn den førre regjeringa og ikkje aktivt oppfordra til ei rangering frå statleg hald? For det første er saka at då den førre regjeringa gjennomførte nasjonale prøver i 2005, vart det møtt med sterk kritikk frå lærarane, boikottaksjonar frå elevane og sterk fagleg kritikk, og det var store svakheiter ved gjennomføringa. Ein hovudgrunn til det var den aktive rangeringa. Vi meiner prøvene først og fremst er til for forbetring på den enkelte skule i den enkelte kommune, for å oppsummere resultata nasjonalt og for at foreldra skal vite. I tillegg er det betydeleg erfaring med dette frå andre land. OECD og PISA-direktør Schleicher har uttalt seg kritisk i Noreg om offentleggjering. Mykje forsking åtvarar mot det. Finland har hatt ein versjon av nasjonale prøver der dei har nasjonale prøver på eit utval som ikkje vert offentleggjort. I Danmark offentleggjer dei ikkje. Der har dei faktisk eit lovforbod mot det. Vi har ikkje valt den versjonen. Det er offentleg, men vi legg ikkje til rette for rangering frå statleg hald.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
I Regjeringa er vi heilt einige om det: Vi har oppfordra alle kommunar og skular til å bruke resultata, vi har oppfordra foreldre om det, og det er fullt høve til å søkje om innsyn i dette for dei som ønskjer det. Det har både statsministeren og eg gitt uttrykk for ei rekkje gonger.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Nei, men vi er svært opptekne av at nasjonale prøver berre vert eit godt verkemiddel for kvalitetsforbetring dersom dei faktisk vert gjennomførte på ein god måte og det er oppslutning rundt dei. Vi kan slå fast at i 2005 var det sterk fagleg kritikk, låg oppslutning på grunn av boikottaksjonar, lite støtte blant dei som jobba i skulen, med det resultat at ein ikkje fekk brukbare nasjonale prøveresultat slik som vi gjer no. No kan vi nettopp bruke resultata, og OECD sine rapportar om skule poengterer jo nettopp òg at det faktisk er eit poeng at det må vere brei oppslutning om det, og at den type rangering som ein kan leggje til rette for, kan bli eit problem ved at ein hengjer ut skular og elevar for å vere dårlege. Så er det full openheit om prøvene, og dei vert no brukte og debatterte over heile landet på ein god måte, i motsetning til ved førre forsøk.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Eg er heilt einig i at ungdomsskuletrinnet vert svært viktig i åra framover, og fleire av dei tiltaka som er påbegynte, og som vi jobbar med, er spesielt retta mot ungdomsskuletrinnet. Vi har f.eks. no til gjennomgang eit forslag til endring i kompetanseforskrifta i sentrale fag når det gjeld fordjupingskrav for lærarar som skal undervise, som har vore på høyring, og vi har sendt ut på høyring forslag til innretning av nye programfag til val, som nettopp har som poeng at det skal vere ein forsmak, ein smakebit på både praktiske og andre fag og innretninga på dette seinare. Så trur eg det er heilt riktig at vi har store utfordringar, ikkje berre i ungdomsskulen, men òg i vidaregåande skule, og sannsynligvis tidlegare òg, med å få ein skule som treffer alle, både dei som har praktiske anlegg, og dei som har sin styrke i meir teoretisk retta læring og fag.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Det vi gjer no, er altså at vi har offentlege nasjonale prøver, men vi legg ikkje til rette for rangering. Det bør ikkje vere overraskande, for det er det som står i Soria Moria-erklæringa. Der har ein brukt ordlyden «det skal ikke legges til rette for rangering». Så brukar vi over heile landet dei nasjonale prøvene no nettopp til å forbetre skulen. Dei vert brukte i fylkeskommunar og kommunar til å diskutere skulen, dei vert brukte på nasjonalt nivå og bidreg til stor skuledebatt, mange foreldre får resultata for sine barn og ser på dei, og rundt omkring på skular vert dei diskuterte. Det er nettopp eit av formåla med dei, at dei skal vekkje debatt, i tillegg til at ein systematisk skal kunne gå inn i dei slik som representanten viser til, sjå bak den reine rangeringa og få fram informasjon om kva forbetringspotensial enkelte kommunar og enkelte skular kan ha.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Først vil eg få vise til at Regjeringa på desse to åra allereie har gjort mykje. I tillegg til å følgje opp Kunnskapslyftet vert det no fleire timar. Det vert nye, obligatoriske kartleggingsprøver i lesing og rekning på andre trinn. Det er løyvt store beløp til etter- og vidareutdanning i samband med Kunnskapslyftet og andre ting. Så har eg her og andre stader peika på mange av dei tinga ein jo jobbar med - lærarrolla og lærarutdanning, etter- og vidareutdanning, skuleleiing, ei melding om kvalitet. Men eg trur eg må få lov til å kome tilbake på eit seinare tidspunkt med ei nøyaktig prioritering av pengebeløpa til skule i budsjettet.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Bakgrunnen for dei endringane i KRL-faget som no er sende på høring, er jo, som representanten er kjend med, dommen frå Den europeiske menneskerettsdomstolen i sommar. Denne dommen peikar på fleire forhold i KRL-faget som krenkjer menneskerettane. Han peikar på formålsparagrafen, som vi i ein annan samanheng jobbar med no. Så peikar han òg på nokre konkrete ting ved dagens lovtekst som framleis står i lovteksten, og så peikar han på heilskapen i faget. Det er heilt riktig at det har skjedd endringar i faget etter 1997, men den vesentlege endringa dreiar seg om fritaksreglane i samband med ein dom i FNs komite for menneskerettar, mens EMD-dommen altså peikar både på lova og på heilskapen i faget. Det er vår klare vurdering at det er nødvendig å gjere endringar i faget på bakgrunn av dommen. Regjeringa meiner at vi må ha eit skulefag i Noreg som klart er i tråd med menneskerettane, ikkje minst når det nettopp er det faget som skal fremje respekt og dialog mellom ulike grupper og livssyn. Så kan eg bekrefte at høringsprosessen er reell. Forslaget til ny læreplan er sendt ut på høring med atterhald om behandling i Stortinget. Bakgrunnen for det er at læreplanen skal kunne kome i tide til å verte brukt til neste skuleår. Det er nødvendig på grunn av dei fristane vi har fått, at endringane i KRL-faget som eventuelt vert gjorde av Stortinget, må gjelde frå neste skuleår. Eg kjem til å setje meg grundig inn i høringsutsegnene, både frå dei som er ueinige og dei som er einige i Regjeringa sitt syn. Eg kjem til å vurdere dette på nytt og leggje det fram for Stortinget, og eg reknar òg med å ha ein god dialog med Stortinget i den vidare prosessen med denne saka.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Det står heilt klart i det forslaget vi har sendt på høring, at kristendomen framleis skal ha den største plassen i undervisninga om religionane. Det er heilt naturleg med vår historie og tradisjon. Så er det riktig at ein ikkje kjem til å merke store endringar for den enkelte elev eller skule i KRL-faget. Det kjem òg veldig tydeleg fram når ein ser på læreplanane. Bakgrunnen for det er nettopp at når vi går gjennom lærebøkene, finn vi at dei er gode og kan brukast. I all hovudsak er den praksisen og den undervisninga som skjer i faget, god, men nokre endringar er foreslått i læreplanane. Men det har særleg vore nødvendig å foreslå endringar i lovverk, f.eks., som at det ikkje skal vere høve til å forskyve kompetansemål i faget. Men ein kjem ikkje til å merke store endringar i faget for den enkelte skuleelev eller skule.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Det kan eg bekrefte. Så vidt eg hugsar, gjorde eg det òg her rett før jul. Altså: I det eksisterande faget skal ein ikkje forkynne, i det nye faget skal ein ikkje forkynne. Det eksisterande faget skal vere eit kunnskapsfag, det nye faget skal vere eit kunnskapsfag. Så trur eg at Kristeleg Folkeparti er klar over at noko av bakgrunnen for at denne diskusjonen har gått så langt som til ein FN-komite for menneskerettar og til Den europeiske menneskerettsdomstolen, er klage frå ei gruppe foreldre, bl.a. på reint praktiske episodar og hendingar og eksempel på praksis. Derfor er det etter mitt syn svært viktig å vere tydeleg på at det ikkje skal vere opning for forkynning i faget. Som eg sa i stad, er hovudbiletet at lærebøkene våre er gode og praksisen god, men vi må vere veldig tydelege på at all praksis må vere i tråd med intensjonane i faget.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Ja, det kan eg bekrefte. Det står eksplisitt i høringsutkastet at kristendomen skal ha den kvantitativt største delen av plassen i undervisninga. Det meiner eg er naturleg og heilt forståeleg på bakgrunn av den historia og den tradisjonen vi har, og den dominerande rolla den religionen har hatt i det norske samfunnet. Men som representanten seier, kan vi ikkje kvalitativt forskjellsbehandle religionar på nokon som helst måte. Så det hørest ut som om Venstre og Regjeringa er einige i dette spørsmålet.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Vi arbeider no i Regjeringa med forslag til ny formålsparagraf. Siktemålet er at vi skal leggje fram eit forslag for Stortinget i løpet av våren eller om ikkje lenge, og at Stortinget skal kunne ta stilling til både eit forslag til ny formålsparagraf og dei endringane i KRL-faget som no er sende på høring. Det er naturleg at ein diskuterer det i samanheng. Eg vil sterkt vektleggje at EMD-dommen heilt klart nødvendiggjer endringar i sjølve KRL-faget utover formålsparagrafen, bl.a. fordi dommen både peikar på konkrete sider ved den lovteksten som regulerer KRL-faget i dag, på heilskapen i faget og for så vidt på nokre mindre forhold som vi har foreslått å endre. Derfor er det, uavhengig av formålsparagrafen, òg eit behov for å gjere endringar i KRL-faget.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Før det første må eg jo seie at vi har fått ein dom mot oss frå EMD - som er ei meget alvorleg sak, og som ikkje skjer ofte - som òg gir oss fristar for oppfølging av dommen. Det er bakgrunnen for at læreplanen er send på høring med atterhald om Stortingets behandling. Det vil sjølvsagt vere slik at det er Stortinget som gjer det endelege vedtaket, legg føringar for og bestemmer korleis den nye læreplanen skal sjå ut etter det. Så er det riktig som det er sagt: Bakgrunnen for dei endringane som vi no foreslår, er dommen. Vi har gjort endringar som Regjeringa meiner er nødvendige for å følgje opp dommen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-02-06:
Statsråden har vært opptatt av å gjøre et poeng av at det ikke er krise i skolen, men det slår meg at det må i hvert fall være krise i skolepolitikken når statsråden ikke evner å se hvilke tiltak som er nødvendig for å gjøre noe med de resultatene som er blitt offentliggjort. Statsråden sier han er for åpenhet. Men han vil selv bestemme hvem denne åpenheten skal gjelde for, så det er ikke lenge denne åpenhetslinjen til SV står. Jeg merker meg ellers at når statsråden skal begrunne hvorfor han er imot den åpenhetslinjen som den forrige regjeringen la til grunn, viser han bl.a. til at den ble møtt med boikottaksjoner fra elever. Da er mitt spørsmål til statsråden: Er det slik at med SV i Kunnskapsdepartementet er det trusler om boikott fra elever og studentorganisasjoner som skal styre skolepolitikken?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-02-06:
En ting som Kristelig Folkeparti er opptatt av, er resultatet av disse prøvene, og det viser jo at det står en del utfordringer igjen i skolen. Vi har registrert at både statsministeren og statsråden har vært ute og lansert nye punkter. Jeg har lyst til å utfordre statsråden spesielt på ungdomsskoletrinnet. For hvis det var slik at man lyttet når det gjaldt de nasjonale prøvene, og endret dem da man fikk tilbakemeldinger, skulle jeg ønske at vi nå lyttet til hvordan lærerne på ungdomsskoletrinnet sier at dette fungerer. Nok en gang er de ikke nevnt i den politikken det nå legges opp til fra Regjeringen. Vi ber ikke om nye reformer, vi ber om at alle de praksissterke ungdomsskoleelevene som nå har mistet valgfaget sitt, og som ikke opplever en eneste dag med mestring, skal bli sett og hørt og få en ny begynnelse slik at de skal kunne fullføre sin utdannelse. Vil statsråden nå ta tak i ungdomsskoletrinnet?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-02-06:
Jeg har et spørsmål til kunnskapsministeren. Regjeringen har sendt ut et forslag til endringer i KRL som har skapt sterke reaksjoner. Kristelig Folkeparti mener at menneskerettighetene skal følges, og at dommen fra menneskerettighetsdomstolen skal tas til etterretning. Men den dømmer det faget vi hadde i 1997, og her har Regjeringen gått mye lenger enn det som behøves for å gjøre endringer. Vi mener at vi skal ha et raust og åpent fag, og at foreldre skal være trygge når de sender sine barn på skolen. Men det betyr ikke at vi må sette strek over vår tusenårige kulturarv, der kristendommen og vår nasjon har tette relasjoner. Vi vet nå at det strømmer inn med høringssvar. Fristen gikk ut 4. februar, og bl.a. er det mange kommuner som har sendt en kopi til oss i Kristelig Folkeparti og gitt beskjed om at de kommer til å gå mot forslaget. Det gjelder både representanter fra regjeringspartiene og hele kommunestyrer rundt omkring. Samtidig med dette sender Utdanningsdirektoratet ut forslag til ny læreplan i det nye RLE-faget - et fag som ennå ikke er vedtatt, og hvor endringene i loven fortsatt var ute på høring - og det er tatt inn endringer der som ennå ikke er vedtatt i Stortinget. Dette oppleves sterkt provoserende på mange. Jeg tror det er grunn til å spørre: Er den høringen vi nå har om KRL-faget, reell, eller har Regjeringen allerede bestemt seg? Vil statsråden lytte til alle de innspill og de motforestillinger som nå kommer? Hvordan har han da tenkt å håndtere høringen, og hvordan har direktoratet tenkt å håndtere høringen om den nye læreplanen som allerede er sendt ut?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-02-06:
I forbindelse med en del intervjuer i media hvor folk har uttrykt uro over det som Regjeringen har lagt fram, har både statsråden og statssekretæren gitt uttrykk for at slapp av, en vil ikke merke vesentlige endringer i faget. Det er klart at da blir det veldig spesielt at man henviser til de store endringene som må gjøres på grunn av dommen, når dette ikke vil få resultater. Vi skal bruke de samme lærebøkene, vi skal ha den samme utdanningen av de KRL-lærerne som skal ut og undervise. I det hele tatt påstår man at dette ikke vil skape store endringer. Jeg tror at statsråden har et behov for å klargjøre: Blir det store endringer eller blir det ikke store endringer i dette faget? Og med tanke på den uroen som er ute blant folk, mener man virkelig at kristendommens posisjon skal svekkes?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-02-06:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kultur- og kirkeministeren: «I Fosna-Folket og i VG har vi kunnet lese om et av Norges beste damebowlinglag fra Bjugn, hvor så mange av lagets medlemmer er blitt gravide at de har måttet trekke laget fra serien. Norges Bowlingforbund har svart med å ilegge laget en bot på 15 000 kr. Dette avdekker en utfordring når det gjelder kvinnelige idrettsutøvere. I et likestillingsperspektiv virker dette urimelig. Vil statsråden ta et initiativ overfor Norges Idrettsforbund for å gå gjennom hva slags regelverk som finnes på dette området?»
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-02-06:
Jeg takker for svaret. Jeg hadde ikke forventet at statsråden skulle gripe inn og ordne opp i saken for spillerne i Bjugn, selv om jeg tror de hadde satt pris på å få orden på saken. Men det jeg prøver å fokusere på, handler også litt om kvinner, idrett og graviditet og de litt store og overordnede spørsmålene. Landslagsspiller og Kolbotn-kaptein Solveig Gulbrandsen sa f.eks.: Det er ikke aktuelt å legge opp når jeg blir mamma. Hun valgte en av de kanskje modigste løsningene på puslespillet, å klare å få til en idrettskarriere på høyt plan og samtidig være i en mammarolle. Selv om hun opplevde at det ikke var hva man burde gjøre, har hun gjennomført dette. Det betyr at når en idrettsutøver på det nivået, og disse damene i Bjugn, opplever at det å kombinere idrettskarriere med graviditet ikke er lett, skulle jeg ønske at vi hadde fått en overordnet diskusjon i idretten om holdninger til dette. Vil statsråden ta initiativ til det?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-02-06:
Det er, som statsråden sier, ikke bare mange som har bevist dette, men via Kari Backe-Hansen og professor Kari Bø har det også vært undersøkelser som har vist noe om det å kombinere idrettskarriere med det å være mamma og det å få barn underveis, og også det å ha gode fysiske muligheter til å komme klart tilbake. Problemet blir at veldig mange av disse må gå denne veien selv, og ikke bare må de bryte gjennom holdninger, for idretten består av mange menn, men de må også bryte gjennom en del av regelverkene, slik som i Bowlingforbundet, hvor man ikke har tatt høyde for at graviditet skal holdes utenfor. Jeg er glad for at statsråden vil ha et engasjement rundt dette. Jeg håper at han i sine diskusjoner ikke vil styre Idrettsforbundet, men ta det opp med dem som en problemstilling, og derigjennom at Idrettsforbundet tar det opp med særforbundene, slik at vi ikke får liknende tilfeller. Så får vi ønske bowlingdamene fra Bjugn lykke til med fødslene som forestår, og kanskje kan de få økt antallet bowlingmedlemmer i framtiden.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Det er litt artig å være vitne til hva slags hengemyr denne debatten har blitt for Regjeringen, men det gleder meg nå at statsråden er enig med statsministeren i at resultatene fra de nasjonale prøvene skal være offentlige. Så er dette blitt redusert til en diskusjon om hvorvidt staten aktivt eller passivt skal tilrettelegge for rangering av skoler, og da har vi i hvert fall kommet et stykke videre. For følgende står altså i Nettavisen 4. februar: «Nettavisen offentliggjør i dag resultatene av de nasjonale prøvene. Vi vet at tallene ikke viser hele sannheten om den norske skolen, men brukt riktig er de et formidabelt redskap for å gjøre skolen bedre.» Så følger rangeringen av de beste skolene. Og det blir et litt merkelig utgangspunkt når statsråden mener det er riktigere at media rangerer skolen, enn at det offentlige legger til rette for en rangering som iallfall er riktig sett med det offentliges øyne. Er statsråden enig i at brukt riktig kan dette verktøyet som Nettavisen nå gir oss, være positivt?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
KRL-faget var et bredt kompromiss i Stortinget i sin tid. Jeg regner med at vi fortsatt er enige om at Stortinget skal håndtere helheten, også ved de endringene som er nødvendige i det nye faget. Derfor er jeg litt overrasket når vi nå opplever at Direktoratet har sendt på høring et utkast til nye læreplan for det nye RLE-faget før Stortinget har vært i nærheten av å ta i saken. Jeg er klar over at vi har en flertallsregjering, men dette synes Fremskrittspartiet er veldig nær opp til en flertallsarroganse som rett og slett ikke er akseptabel. Vi hører at statsråden hele tiden viser til at endringene er en konsekvens av at Norge er dømt, og det er riktig. Men vil da statsråden også være like tydelig på at de endringene som Regjeringen har foreslått i høringsutkastet for faget, ikke går lenger enn det dommen krever av oss?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-02-06:
Åpenhet om det vi får til i skolen, er helt avgjørende for Venstre. Vi har jo sett f.eks. i Oslo-skolen, med systematisk trykk på klare læringsmål og åpenhet, at det har skjedd dramatiske positive endringer, som sikkert gleder alle, og som jeg er sikker på at statsråden henter erfaring fra. Men la oss nå se framover, på hva som skal til for at vi sikrer en god skole. Venstre er opptatt av at det krever gode lærere, mange nok lærere, og da prioriterer vi klart: Da vil vi ha en systematisk videreutdanning som gir lærerne kompetanse, regelmessig, slik som man har i Sverige, og vi vil ha rekrutteringsplaner for lærere. Vi har nå flere ganger hørt at både statsråden og statsministeren, senest for en uke siden, har et spekter av ønsker for skolen. Når Venstre har en oppfatning og vet hva vi vil, er jeg interessert i å vite: Hva vil statsråden når han skal prioritere budsjettkronene til skolen? Hva er statsrådens prioritet 1, 2 og 3 - ikke i mål og verdier, men i budsjettkroner?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-02-06:
Først til to pilarer. Statsråden og Venstre har det til felles at vi skal forholde oss til menneskerettighetsdomstolen, og jeg antar at vi også har det til felles at vi er enige om at det norske samfunnet er preget av kristne og humanistiske tradisjoner og verdier. Så kommer vi til faget, som er kunnskap og ikke forkynnelse. Da er vi veldig opptatt av at faget også i kunnskapsformidlingen må forholde seg til at det norske samfunnet er preget av kristne og humanistiske tradisjoner og verdier. Det skal ikke bety at man kvalitativt setter den ene tro foran den andre, for det å ha respekt for en tros eller et livssyns egenart, kommer fram på eget grunnlag. Kan statsråden bekrefte at det kvantitative som ligger i den tradisjon, den historie og den bakgrunn vi har i vårt land, og som lever i vårt land, er forhold som vil føre til at kristendommen fortsatt får en svært tung plass - ikke bare den største plassen, som statsråden sa, men en plass som opptar et slikt rom i norsk historie, tidligere uttrykt i prosentmål, at det f.eks. kan sikres ved kompetansemål?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Jeg vil gjerne stille et spørsmål til transport- og kommunikasjonsministeren. Til tross for store forsikringer fra statsministeren før siste valg legger denne regjeringen opp til straffetiltak overfor store og mellomstore byer som ikke bruker restriksjoner og nye og økte skatter overfor bilistene. Blant annet legges det opp til en straffereaksjon på den måten at det blir mindre tilgang til kollektivmiddel for byer som ikke innfører den type restriksjoner og nye skatter. Det kan virke som om den sittende regjering overhodet ikke evner å finne positive virkemidler eller tiltak for å løse de trafikale problemene i de store og mellomstore byene våre. Er man avhengig av bil i framtiden, vil man være nødt til å betale både bomskatter, køskatter, parkeringsskatter osv. Man må som bilist regne med at man må betale drift av kollektivtrafikken i store byer i all framtid. Min utfordring til statsråden er: Er det mulig, finnes det evne, eller finnes det tanker overhodet i departementet til å tenke ut positive virkemiddel for å løse de trafikale utfordringene våre store byer står overfor? Jeg tenker på bl.a. en omfattende utbygging og utbedring av ringveiene rundt de store byene våre, bygging av innfartsparkering rundt de store byene, større statlige bidrag til kollektiv utbygging, kollektivtrafikken i de store byene, eller eksempelvis å vurdere skattereduksjon hvis arbeidsgiver f.eks. betaler månedskort for sine ansatte. Eller er det slik at det viktigste for den sittende regjering er skatt, fiskale skatter, uten tanke på at vi kanskje ikke greier å løse de trafikale utfordringene?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Jeg registrerer at samferdselsministeren ikke finner noen direkte nye, positive tiltak. Hvis det er slik at skatter og avgifter skulle gjøre at vi får bedre miljø og mindre klimautslipp, burde Norge ha vært verdens beste allerede. Til tross for at vi har verdens høyeste skatter og avgifter på bilparken vår, så har ikke det hjulpet fram til nå. Det er fordi vi mangler infrastrukturbygging. La meg utfordre statsråden på et annet område. I forslag til NTP står det: Det store behovet for utbygging av veinettet og de økonomiske planrammene innebærer at bruk av bomskatt fortsatt blir nødvendig. Det fulle potensialet for bomskatt bør tas ut i trafikksterke områder der det er grunnlag for det. Mitt spørsmål er: Er statsråden enig i dette, og innebærer det at man i de store og mellomstore byene må basere seg 100 pst. på bomskatter, køskatter og andre skatter for å finansiere sin infrastruktur, eller vil Regjeringen bidra overhodet?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Fyrst må eg minne om at eg er samferdslesminister, ikkje transport- og kommunikasjonsminister. Det er i Stortinget ein har endra namnet på komiteen, men eg er framleis samferdselsminister og er veldig glad for det. Så til dei store utfordringane vi har i dei store byane, med kø, klimaproblematikk og ikkje minst med lokale klimautslepp frå biltrafikken som gjer at i ein by som Oslo døyr årleg mellom 300 og 600 menneske som følgje av lokale klimaproblem. Det er faktisk fleire enn dei som omkjem i vegtrafikken årleg, men det har dessverre fått særs lite merksemd. Det er ei av årsakene til at Regjeringa er heilt klar på, saman med fleirtalet her i Stortinget gjennom klimaforliket, at det er ikkje nok berre å byggje vegar. Det gjer me òg. Det er heller ikkje nok berre å byggje ut for å betre kollektivtrafikken, for det gjer me òg. Me har bl.a. dobla innsatsen på jernbaneinvesteringar, noko som er særdeles viktig i dei store byane. Me er også nøydde til å gjere forsøk på å endre folk sine vanar. All erfaring frå store byar i andre land tilseier at då må ein inn med nokre restriktive tiltak. Det betyr ikkje at me ikkje skal ha ei offensiv satsing på dei positive tiltaka som vert etterlyste her. Me jobbar med innfartsparkering. Me ser på om det er positive incitament for bl.a. arbeidsgjevarar til å få sine tilsette til å bruke kollektivtransport i staden for bil. Blant anna er det forsøk med arbeidsbussar som vert sette i verk fleire plassar i landet. Me ser på korleis me kan styrkje kollektivtransporten. I klimaforliket ligg det ei dobling av påskjøningsordninga til dei store byane, som nettopp skal bidra til å få ei betre kollektivsatsing i byane.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Denne regjeringa har auka rammene til veg med 1,5 milliardar kr. Det er meir enn Framstegspartiet kunne drøyme om i sine forlik med førre regjering. Det viser at me satsar massivt både på kollektivtransport og på vegbygging i dette landet. Det som ligg i utkastet frå etatane til Nasjonal transportplan, er nettopp det, det er innspel frå fagetatane. Kva statsråden og Regjeringa skal meine om det, skal Sandberg og Stortinget få vite når me legg fram vår stortingsmelding før årsskiftet dette året. I tida fram til dess skal desse utkasta ut på høyring i alle fylke, så me får deira innspel, og så skal Regjeringa ha si handtering av planen. I dag har eg ikkje noko anna å melde på det området.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Når føresetnaden for eit prosjekt endrar seg, som me ser han gjer i ein del veg- og jernbaneprosjekt i dag på grunn av sterk kostnadsauke, medfører det at ein må gå inn og sjå på heile prosjektet på nytt. Det medfører òg at ein ofte må ha ny dialog med lokale styresmakter, og ein må finne fram til fordelingar som gjer at prosjektet kan fortsetje med dei rammene som statsråden har å halde seg til i budsjettet. Då vert ofte spørsmålet: Skal ein stoppe prosjektet i påvente av nye rammer, eller skal ein halde fram? I dei fleste tilfella finn ein løysingar som gjer at ein kan fortsetje prosjektet, og det har i ein del tilfelle medført auka lengd på bompengeprosjekt eller auka bompengesatsar. Om det er ynskjeleg, vil det jo vere ulike syn på, alt etter kva syn ein har på bompengar, men eg kan ikkje i dag gje nokon garanti for at ein i framtida ikkje skal inngå den typen forlik.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Denne regjeringa har vist at ho held det ho lovar. Me har auka budsjettet i tråd med Soria Moria. Me har òg auka satsinga på kollektivtransport. Ikkje minst har me hatt ei stor satsing på jarnbane i denne perioden. Kva som kjem ut av Nasjonal transportplan og fagetatane sine forslag - som eg igjen må minne om er nettopp det: fagetatane sine forslag - må eg få lov å svare på når Regjeringa legg fram si stortingsmelding før årsskiftet i år.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Statsråden tek ansvar både for by og land når det gjeld samferdsle. Og det meiner eg statsråden har vist i praktisk handling, ikkje minst gjennom at me imøtekjem det breie fleirtalet når det gjeld Oslopakke 3. Vi skal om kort tid leggje fram ein proposisjon som er trinn 1 i Oslopakke 3, som vil vere eit særs viktig bidrag, der staten sjølvsagt skal bidra for å få ei tenleg utvikling av trafikken i Oslo-området. Vidare har me vore i konstruktiv dialog med både Bergen og Stavanger når det gjeld bybane, og skal fortsetje med det. Me har ikkje redusert beløningsordninga. Ho er slik ho har vore, og skal doblast i neste års budsjett. Me har dobla jernbanesatsinga, noko som ikkje minst kjem dei store byane til gode, og me utfører vegbygging både i by og land. Det er ingen tvil om at bompengepotensialet er større der det er mykje folk, fordi ein då kan ha låge satsar som belastar den enkelte mindre enn det gjer om ein f.eks. passerer bommen i Fjærland og betalar 175 kr. Eg trur kanskje folk i andre område òg hadde stegla om ein hadde fått slike takstar.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
No er eg ikkje heilt sikker på kva spørsmålet var, for dette vart meir ei oppramsing av kva Kristeleg Folkeparti har gjort og ynskjer å gjere. Eg er likevel glad for at me har god dialog med Kristeleg Folkeparti i samferdslespørsmål. Senterpartiet og Kristeleg Folkeparti har ofte - ja oftast - stått saman om viktige saker på dette området. Eg håpar at me skal evne å ha god dialog på tvers av partia i Stortinget, slik at me kan få eit breitt forlik om Nasjonal transportplan som gjer at me kan vere sikra ei brei og god oppfølging av planen og einigheit om dei viktige prioriteringane. Det er klart at statsråden og Regjeringa i sitt arbeid framover har ein jobb å gjere i samband med det utkastet som ligg føre, med ein del viktige prosjekt som pr. i dag ikkje er inne.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Eg har registrert i media, etter at Regjeringa la fram meldinga om Posten Noreg si verksemd, krass kritikk frå Venstre mot at Senterpartiet gjer dette, samtidig som Venstre er heilt einig i at dette er heilt nødvendig. Venstre har bidrege til å dra fram ulike innspel i valkamp og elles som eit slags bevis for at Senterpartiet alltid har vore mot postomlegging. Til det vil eg seie at det var Johan J. Jacobsen som gjorde dei fyrste omleggingane i Posten. I 1998, med Sentrumsregjeringa, kom den andre bølgja av nedleggingar etter den fyrste, som kom på midten av 1990-talet under Arbeidarpartiet sitt styre. Så Senterpartiet har gjort dette før. I samband med Stoltenberg I-regjeringa si verksemdmelding for Posten om nedlegging av 6 000 arbeidsplassar hadde ikkje Senterpartiet ein mindretalsmerknad eingong. Så eg vil be representanten sjå kva vi har gjort i Stortinget. Jorunn Ringstad var einaste talar frå Senterpartiet i debatten 24. februar 2004. Ho var saksordførar, og eg vil nemne tre punkt som ho tok opp. For det fyrste regional framsendingskvalitet, som vi bad Regjeringa rydde opp i. Det gjorde dei ikkje, det gjer me. Det andre var avisportoen, som steig raskt under den førre regjeringa, og som samferdsleministeren og kulturministeren lét vere ein kasteball mellom seg. Denne regjeringa tek tak i det og ryddar opp. For det tredje tok ho opp avkastingskravet på 10,8 pst. for morselskapet, som me meinte var for høgt. Det vart det ikkje gjort noko med. Det gjer me noko med. Så me følgjer opp det me har sagt i Stortinget. Me følgjer opp det me har sagt i merknader. Eg vil be representanten vere ryddig på kva Senterpartiet har stått for i Stortinget. Ho skal få kopi av det innlegget Jorunn Ringstad heldt i Stortinget som saksordførar då meldinga var oppe. Jorunn Ringstad var oppteken av nøyaktig det same som denne statsråden er oppteken av, at alle i dette landet skal få post seks dagar i veka, at me skal ha lik porto på viktige sendingar i dette landet, og at me skal sikre at det ikkje er utbytte som er det viktigaste for Posten, men kvalitet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Stortinget skal som vanleg stole på og forhalde seg til samferdsleministeren. Hadde den førre regjeringa fått gjennomslag for sin politikk, hadde me gjennomført ei liberalisering allereie i Posten. Det ville medført eit tap for Posten på bortimot 600-700 mill. kr, stipulert av Posten sjølv. Dei tala har eg. Då måtte staten gått inn og kjøpt tenester, både over førre årets og dette årets budsjett, som då ville gått ut over andre viktige samferdsletiltak. I meldinga varslar me at me er villige til å gå inn og kjøpe tenester av Posten. No har EU gått inn og samla seg om ei liberalisering frå 2011, og eg går ut frå at det var den liberaliseringa av Posten ho snakka om. Me har vore aktive i å få utsett liberaliseringa frå 2009 til 2011, og har lukkast med det. Me har lukkast med å gå tidleg inn i prosessen og fått to års utsetjing, som betyr at me kan få handlingsrom til å vurdere korleis me skal sikre folk i heile dette landet - det langstrakte, krunglete, fantastiske landet me bur i - post kvar kvardag framover, og det er det eg jobbar med.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Eg skal svare for det av det som vart teke opp, som eg har ansvar for, nemleg samferdsla. Eg er heilt klar på at Senterpartiet i den postmeldinga som eg la fram, står heilt fast på det programmet som me gjekk til val på i 2005. Eg har kopi av mitt program. Representanten kan få det. Me garanterer posttenester i heile landet, eit nett av posttenester. Det står ingenting om at det skal vere postkontor, men at me skal ha posttenester. Eg nemnde tidlegare innlegget frå Jorunn Ringstad, som var svært godt, som ligg på nettet, og som ein bør lese. Det står òg der at det skal sikrast at ein skal ha servicetenester for Posten i kvar kommune. Det står ikkje at det skal vere eit postkontor. Ho sa ikkje det. Det står heller ikkje i vårt program. Men me er opptekne av å sikre, på kort og lang sikt, posttenester til alle i heile dette landet. Ikkje minst er dette betre enn i EU, som no seier fem dagar i veka. I Sverige diskuterer ein fire dagar i veka med ombringing. Me skal ha seks dagar med ombringing. Det er m.a. det eg ivrar for å sikre.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Eg går ut frå at konsernsjefen lyttar til generalforsamlinga dersom det vert eit spørsmål. Det trur eg ikkje det vert - eg trur ein har misforstått det som har vorte sagt. Det får me i tilfelle rydde opp i. I alle høve skjønte eg at det var eit godt møte med Posten i går, som eg òg har fått referat frå. Når det gjeld Posten og det som vert sagt om distriktsopprør, kjenner eg ikkje til dei utsegnene. Eg har samtala godt med Per Olaf Lundteigen. Me er samde om at det viktige er å sikre at folk får dei basale posttenestene kvar dag, og at dei får dei nær seg. Eg har fått mange meldingar frå folk i distriktet som seier at dei synest dette er heilt ok, for no kan dei nå Posten etter at postkontoret elles hadde vore stengt. Eg er ikkje glad for at mange menneske må finne seg ein annan jobb, men som statsråd frå eit moderne, framtidsretta parti tek eg inn over meg dei endringane som har skjedd i samfunnet - ein brukar m.a. Internett - og legg difor fram denne meldinga for Stortinget.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Når me får teksten frå EU, sannsynlegvis i april, skal me gå nøye igjennom han og sjølvsagt gå offensivt inn og sikre det norske folk gode posttenester. Det er det viktigaste. Posten som konsern er berre eit middel for å sikre folk i dette landet gode posttenester. Det høyrest ut som enkelte gløymer det. I dette arbeidet skal me sjølvsagt òg ta omsyn til Postens framtid. Posten er eit stort nordisk logistikkonsern, med ei særdeles positiv utvikling. Det som ligg i den såkalla reprositetsklausulen, er at dersom me ikkje gjev danske postoperatørar løyve til å operere i Noreg, vert norske operatørar utestengde frå Danmark, må me ta med i dei vurderingane som skal gjerast. Eg er veldig fornøgd med at Regjeringa har fått utsett liberaliseringa i fire år i høve til kva den førre regjeringa ville. Det har spart den norske staten for mykje pengar over statsbudsjettet. Eg skal gå inn offensivt for å sikre både gode tenester og gode vilkår for Posten i det framtidige postsystemet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Det er pussig at representanten frå Kristeleg Folkeparti er oppteken av dette no, men aldri har vore oppteken av det før. I motsetjing til den førre regjeringa har me sett klåre vilkår for at Posten kan leggje ned eit kontor. Eit av dei viktigaste vilkåra er nettopp at næringslivet skal sikrast betre vilkår enn dei har hatt med Post i Butikk tidlegare, for dei har ikkje vore gode nok. Noko av det fyrste eg fekk melding om som statsråd, var at det arbeidet som vart gjort av den førre regjeringa, var for dårleg. Difor har me gått inn og skal sikre betre vilkår for massesending og for henting og bringing av post. Det skal opprettast hente- og bringetenester. Næringslivet skal sjølvsagt òg inn i prosessane. Det vert ikkje lagt ned eitt postkontor utan dialog med lokale styresmakter og med dei tilsette, sjølvsagt - og òg i samband med det prosjektet som me har med NAV. I motsetjing til den førre regjeringa har denne regjeringa teke høgd for at det skal bli betre tenester til folk både ute i distriktet og på dei litt større stadene som misser postkontoret, og som får gode alternativ.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Fyrst vil eg seie at eg har stor forståing for dei problema eigarar av bustader i framtidige vegliner blir påførte. Det er ikkje tilfredsstillande å ha ein slik busituasjon. Spørsmålet om innløysing av dei elleve bustadene som vert råka av den planlagde utbygginga av rv. 23 i Røyken, har vore grundig handsama i Statens vegvesen. Når ein så langt ikkje har funne å gå inn for innløysing, er det fordi den førre regjeringa ikkje fann plass til utbyggingsprosjektet i Nasjonal transportplan. Dermed er dei vilkåra som er stilte i gjeldande fullmakter for innløysing, ikkje oppfylte, nemleg at vegen skal vere prioritert i Nasjonal transportplan. I denne samanhengen kan nemnast at det ligg i underkant av 400 bustader i trasear for framtidige vegar, og at ein etter dei fullmakter som gjeld, berre har høve til å løyse inn om lag 200 av dei - det gjeld altså vegar som ligg i trasear som er i Nasjonal transportplan. Når det gjeld innløysingssaka i Røyken, var det eit møte om denne i Samferdsledepartementet 19. mars 2007 - etter initiativ frå stortingsrepresentant Eirin Faldet, som har engasjert seg i saka, og som deltok i møtet saman med representantar for dei elleve grunneigarane. I møtet vart Vegdirektoratet bedt om å føreta ei prinsipiell vurdering av regelverket som gjeld for innløysing av bustader i framtidig vegline, med sikte på moglege endringar. Vidare vart Vegdirektoratet bedt om å sjå på saka i Røyken spesielt, med sikte på innløysing tidlegare enn det som er lagt til grunn. Når det gjeld bustadene i Røyken, viste Vegdirektoratet i sitt svar til at desse fell utanfor den kategorien bustader som kan løysast inn etter gjeldande fullmakt, og at ein fann det vanskeleg å prioritere innløysing av desse bustadene framfor dei 200 bustadene som fell innanfor. Samtidig vart det opplyst at det vart arbeidd med nye retningsliner for innløysing av bustader, og at saka ville verte vurdert i høve til desse, når dei eventuelt vart vedtekne. Vegdirektoratet har laga eit framlegg til nye retningsliner som vart oversendt departementet for få dagar sidan. Desse vil gjere det enklare å løyse inn bustader i framtidige vegliner. Saka er no til handsaming i departementet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Fyrst til prioritering av rv. 23: Det er klargjort at rv. 23, nytt hovudvegsystem i Lier, ikkje skal gjennom KS1. Det gjer det mogleg å prioritere vegen inn i fyrste perioden av Nasjonal transportplan, eller i alle fall inn i Nasjonal transportplan. Ein vil sjølvsagt vurdere dei prioriteringane som skal gjerast, før denne stortingsmeldinga skal leggjast fram. Når det gjeld sjølve retningslinene, så er dei nettopp komne til departementet. Eg må gå gjennom dei, og eg får ei sak om ei tid. Eg vil varsle Stortinget om endringar på forsvarleg måte. Fyrste moglegheita til det vil vere i samleproposisjonen som vert lagd fram når det gjeld revidert nasjonalbudsjett til våren.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Eg er heilt samd i det som Helleland gjev uttrykk for når det gjeld dei menneskelege belastningane som innbyggjarane har, og som òg eigarane av hus langs andre strekningar som er i same situasjonen, har. For statsråden er det viktig at me har eit regelverk som gjer at alle får lik handsaming. Å ta ut ei gruppe, same kor gjerne eg skulle gjort det, fordi ein har personleg kjennskap til enkeltpersonar eller andre ting, er ganske så vanskeleg å gjere. Derfor er det viktig at me no får endra desse retningslinene, slik at me for framtida ikkje kjem opp i situasjonar der folk vert sitjande i uvisse i veldig mange år. Eg skal gjere mitt ytste for at me skal få gjort noko med det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Som no skulle vere vel kjent, er transportetatane sitt grunnlagsmateriale til NTP 2010-2019 på vanleg måte utarbeidd innan reknetekniske rammer. Desse rammene vart i retningsliner frå Samferdsledepartementet og Fiskeri- og kystdepartementet sette lik ti gonger framlegget til 2007-budsjettet +/- 20 pst. Som ein del av sitt planarbeid har etatane òg laga eigne stamnettutgreiingar i eit 30-årsperspektiv. I desse utgreiingane er det m.a. vurdert faglege behov for å oppgradere stamnettet til det ein har kalla «god standard». Ein slik ambisjon vil krevje høgare rammer, noko det er gjort greie for i planframlegget og i mitt svar på spørsmål 547 for 2007-2008, frå representanten Sandberg. Kva for rammer Regjeringa vil tilrå for Stortinget, vil eg kome attende til i stortingsmeldinga om NTP, som eg tek sikte på å leggje fram mot slutten av året. Når det gjeld andre finansielle verkemiddel enn budsjettfinansiering, vil dette særleg gjelde bompengefinansiering, noko det er teke høgd for i etatane sitt planframlegg. Prosjektfinansiering er drøfta nærare i St.prp. nr. 1, Gul bok for 2007. Etatane har i sitt planframlegg på ny teke opp spørsmålet. Desse synspunkta vil eg ta med meg vidare i arbeidet med NTP. I vegsektoren er det gjort forsøk med Offentleg Privat Samarbeid, OPS, der dei einskilde utbyggingsprosjekta ikkje har vore avhengige av årlege løyvingar over statsbudsjettet i utbyggingsfasen, men sjølvsagt med store utteljingar over statsbudsjettet i ei årrekkje i ettertid. Ei evaluering gjord av Transportøkonomisk institutt og Dovre International viste ingen økonomiske innsparingar samanlikna med tradisjonell gjennomføring, men det vart påvist betydeleg raskare prosjektgjennomføring. Desse funna er noko eg sjølvsagt vil ta med meg i det vidare arbeidet med Nasjonal transportplan.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Dersom ein ser på Statens vegvesen sitt framlegg på stamvegramma, meiner eg å hugse at + 20 pst. vil gje eit fullgodt stamnett på 35 år, mens det som ligg i stamnettutgreiinga, er eit fullgodt stamnett på 30 år. Det er ikkje store forskjellen på + 20 pst.-alternativet og det såkalla anbefalte forslaget. På jernbane er det vel noko tilsvarande - eg har ikkje åra heilt klart føre meg. Det store gapet trur eg ikkje er mykje større denne gongen enn det har vore før. Det som er nytt i denne Nasjonal transportplan i framlegget frå etatane, er at ein har teke høgd for den store veksten som er i både veg- og jernbanetrafikk, og at ein har teke høgd for at me er nøydde til å gjere noko med vedlikehaldsetterslepet, som tidlegare regjeringar dessverre har neglisjert.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-02-06:
Som vanleg kommenterer eg ikkje dei interne prosessane i Regjeringa, i alle fall ikkje i ei sak der Regjeringa skal leggje fram ei stor sak for Stortinget før jul, der mange spørsmål skal finne si avklaring. Det er nesten eitt år til. Òg når det gjeld finansieringsspørsmåla, må me kome tilbake til det. Eg bed representanten merke seg det eg sa om OPS i mitt hovudsvar. For det er rett at det ikkje belastar budsjettet så mykje, og at det ser veldig fint ut. Men det belastar altså dei årlege budsjetta ganske tungt i mange år framover, og det bind opp Stortinget sine moglegheiter til å prioritere i framtidige budsjett. Det er både pluss og minus med det òg, men det positive med OPS er at ein får gjennomført prosjekt raskare. Det er eit element som ein ikkje kan oversjå. Me skal nytte samfunnet sine midlar mest mogleg effektivt, og ei rask gjennomføring av prosjekt er jo ein viktig måte å nå det målet på.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Dessverre er det slik at det allerede er mange bompengefinansierte prosjekter knyttet til de største byene. Disse prosjektene er av ulike grunner også rammet av prisstigning. Regjeringens signal er at når prisen øker, øker ikke statens bidrag til bompengefinansierte prosjekter. Jeg vil spesielt nevne kyststamvegen E39 mellom Os og Rådal, like utenfor Bergen, og jeg kan også peke på Oslopakke 3. Dette oppfattes naturligvis som grovt urimelig. Kan statsråden love å rydde opp, slik at avtalt statlig andel av prosjektkostnad forblir den samme for prosjekter som skal finansieres med bompenger, selv om man da må gjennomføre til en høyere pris?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Spørsmålet lyder: «Forslag til NTP 2010-2019 viser frem et svært stort gap mellom faglige anbefalte investeringer i vei- og jernbane og den økonomiske planrammen som er gitt av Regjeringen. Mer enn tradisjonell påplussing trengs det åpenbart nye finansielle virkemidler for å få gjennomført nødvendige investeringer i transportnettet. Uten slike virkemidler blir rullering av NTP kun en planrullering og intet samferdselsløft. Hva er statsrådens plan for å få avklart og godkjent nye finansielle virkemidler til rullering av ny NTP?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Jeg takker for svaret. Det er tydeligere i denne planrulleringen enn det har vært tidligere, at det er et stort gap mellom det som er en faglig anbefalt ramme og det som er gitt som en politisk planramme fra departementet. Gapet er på hele 100 milliarder kr i ny planperiode 2010-2019 bare for vei alene. For at denne høringsrunden i det hele tatt skal ha noen mening, må vi ikke da ha nye finansielle virkemidler slik at vi kan få tatt et investeringsløft på veisektoren, for i det hele tatt å kunne klare å dekke inn noe av det formidable gapet på veisektoren som fagetatene selv peker på? I utkastet til ny Nasjonal transportplan sier fagetatene selv: «Innenfor planrammene er det derfor ikke mulig å bygge ut infrastrukturen til et ønsket nivå i overskuelig framtid.»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Jeg vil igjen takke for svaret. Det er to ting som er annerledes i forbindelse med denne planrulleringen, det ene er tydeligheten av et stort gap, altså et stort behov for veibygging som ikke ser ut til å kunne imøtekommes med den planrammen som er lagt. Og Norge er rikere enn noen gang før. Derfor mener Fremskrittspartiet at det er nødvendig, parallelt med høringsrunden, at Regjeringen avklarer og godkjenner nye finansielle virkemidler, slik at oljepenger kan investeres i moderne infrastruktur og i moderne veinett i Norge. Fremskrittspartiet har pekt på et infrastrukturfond, og vi har pekt på statlige lån til spesielle prosjekter, som både Jernbaneverket og Statens vegvesen foreslår - iallfall peker på - i utkastet til ny Nasjonal transportplan. Her er det viktig å få på plass nye virkemidler. Men spørsmålet er jo om dette faktisk er totalt avlyst fra Regjeringen, på bakgrunn av statsministerens svar i spørretimen for en uke siden, hvor det igjen ble sagt nei til prosjektfinansiering.