Bent Høie (Høyre), 2009-05-20:
Jeg hadde forventet at statsråden tok denne saken betydelig mer alvorlig. Her står en overfor en situasjon der det norske asylinstituttet står i fare for å bli rammet av manglende tillit og folkelig oppslutning fordi en ser denne typen helt uholdbare utslag. Spørsmålene som her tas opp, er jo knyttet opp til en retningslinje som Regjeringen har godkjent. Det kommer tydelig fram at dette gjelder f.eks. en sentral tilknytning til Taliban. «Ledere og kommandanter på provins- eller sentralnivå og/eller de som har begått alvorlige overgrep kan være utsatt hvis de ikke har et innflytelsesrikt nettverk til å beskytte seg.» Dette står det i retningslinjene, godkjent av Regjeringen. Jeg hadde forventet i dag at statsråden hadde sagt at disse retningslinjene skal gjennomgås på ny og endres. Det andre forholdet som statsråden heller ikke var inne på, er at en del av disse personene har fått avslag fra UDI, men har fått opphold av UNE. Det reiser igjen et stort spørsmål ved UNEs selvstendige rolle. Poenget er at hvis statsråden gjør som både Høyre og Fremskrittspartiet i realiteten nå ber om, nemlig endrer retningslinjene, så vil det ha betydning i forhold til UNEs praksis. Denne saken og saken som vi har hatt knyttet til personer fra Somalia som bruker trussel om kjønnslemlestelse for å få opphold, viser med all tydelighet at det nå er behov for også å kunne instruere UNE i prinsippspørsmål, sånn at en igjen får en politisk styring med norsk asylpolitikk. Så til det neste spørsmålet som statsråden heller ikke tar opp. Han viser til at vi har et eget statsadvokatembete som skal vurdere straffeforfølgelse for krigsforbrytelser. Men hvordan skal statsadvokaten kunne forfølge og vurdere straffeforfølgelse for krigsforbrytelser, når det kommer klart fram i saken at informasjonen som framkommer i asylintervjuet til UDI og eventuelt UNE, ikke blir videreformidlet til politiet eller til statsadvokaten? Da er det heller ingen mulighet for å foreta en straffeforfølgelse. Også dette må åpenbart være en systemsvikt som statsråden er nødt til å ta tak i. Det er jo klart ut ifra Flyktningkonvensjonens artikkel 1F at i de eksemplene som Aftenposten i dag trekker fram, sånn som de framstår, burde det vært åpenbare årsaker til å få en eksklusjon i forhold til å kunne få opphold. Dette er det også god grunn for statsråden til få undersøkt konkret når han får tid til dette. Så for Høyre er det et klart krav at Regjeringen gjennomgår retningslinjene på nytt for å få gjort endringer knyttet til i realiteten å framheve det å ha en sentral posisjon og å ha foretatt overgrep som en spesiell grunn til å få opphold, i forhold til en politisk oppfatning. Dette må endres. Det andre er at en må helt klart må få på plass en ordning knyttet til UNE som gjør at en kan gi politiske retningslinjer for UNEs prinsippavgjørelser – ikke i enkeltsaker, men prinsippavgjørelser. For det tredje må man sørge for at man har et system som gjør at når det oppdages forhold som åpenbart er straffbare, sikres varsling videre, sånn at det faktisk blir en straffeforfølgelse. Hvis en ikke skaper et asylinstitutt som har befolkningens oppslutning fordi det blir ansett som rimelig, er jeg redd for at vi undergraver de internasjonale konvensjonene som Norge er en del av, og som det er viktig å verne om.