Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-06-14:
Vi vet at regelmessig fysisk aktivitet er nødvendig for normal vekst og utvikling og god helse. Det er godt dokumentert at fysisk aktivitet har positiv effekt på psykisk helse, konsentrasjon og læring. Vi har alle opplevd barn som har utfordringer med å sitte stille, og den gleden de har av å løpe, hoppe og klatre og mestre nye ting. Mennesker er skapt for bevegelse. Men det skjer noe når barn begynner på skolen. Allerede som 9-åringer er det kun to av tre som er i aktivitet i ca. en time per dag. Som 15-åringer er det kun halvparten som oppfyller minste anbefalte aktivitet på én time per dag, og jentene er mindre aktive enn guttene. Mangel på aktivitet gjør oss syke. 80 pst. av nordmenn dør av kroniske livsstilssykdommer som diabetes, hjerte- og karsykdommer, kreft og kols. Fysisk aktivitet kan forebygge og redusere de negative effektene av helseutfordringene. For de fleste gir det økt livskvalitet. Ingenting er så godt for helsen som fysisk aktivitet. Å være aktiv har større effekt enn å slutte å røyke og det å spise sunt. Skolen er en god arena for helsefremmende arbeid og skaper gode vaner med å stimulere til daglig fysisk aktivitet. Det vises i innstillingen til hvor mange ganger Stortinget har behandlet forslag om mer fysisk aktivitet for barn og unge, men det kommer stadig ny kunnskap og nye anbefalinger som dokumenterer at utviklingen går i feil retning. Det er bred politisk enighet, som også saksordføreren var inne på, om betydningen av fysisk aktivitet. Uenigheten går på hvordan og hvor raskt det skal innfases. Det å gå eller sykle til skolen og aktivitetstilbud i nærmiljøet er enkle og gjennomførbare tiltak dersom skole og foreldre samarbeider. I tillegg til at det gir daglig fysisk aktivitet, er samspillet på skoleveien med og utvikler sosiale ferdigheter. Vi registrerer også i dag at når helseministeren legger fram sitt forslag om ungdomshelseplan, begynner han hele innlegget med hvor glad han er i å sykle, og en oppfordring til mer sykling. Tidligere nasjonal transportplan hadde en nasjonal målsetting om at 80 pst. av barn og unge skulle gå eller sykle til skolen, men det har vært en overraskende tung sak å kjempe for. Det er tydeligvis mer status å markere seg på en ny vei enn trygge skoleveier. I dag blir faktisk flere kjørt til skolen enn noen gang. Jeg viser også til det Jan Åge Fjørtoft-ledede utvalget som regjeringen har satt ned om Statlig idrettspolitikk inn i en ny tid. Utvalget kom med sin rapport 8. juni, og den tydeligste anbefalingen var å satse mer på bredde og fysisk aktivitet som når ut til alle. De anbefaler regjeringen å ta et mer samlet og helhetlig ansvar for å øke aktiviteten i samfunnet. De anbefaler faktisk å lovfeste 60 minutter daglig fysisk aktivitet for alle elever. De mener videre at skolen må ha kompetanse på fysisk fostring. Det gjelder utforming av både ute- og inneareal og tilrettelegging for lystbetont aktivitet som bygger grunnleggende ferdigheter. Et eksempel er viten om at skjelettets fasthet og soliditet bygges opp i puberteten, og at hopping har svært positiv effekt på styrking av skjelettet. Derfor all honnør til Nasjonalforeningen for folkehelsen, som hvert år i april inviterer alle på 4.–7. trinn til hoppetaukonkurranse. For Arbeiderpartiet er det viktig at barn får en blanding av organisert fysisk aktivitet og fri lek. Men for å få best effekt for alle barn må barnehager og skoler få økt kompetanse om fysisk fostring. Når vi vet at helse er den faktoren som har størst effekt på sosial ulikhet, at fysisk aktivitet er det som påvirker helsen mest gjennom hele livet, at det er en tett sammenheng mellom inaktivitet og økende forekomst av livsstilssykdommer, og at regjeringen i sitt eget strategiutvalg for Statlig idrettspolitikk inn i en ny tid, ledet av Fjørtoft, anbefaler lovfesting av én times fysisk aktivitet, hvorfor da vente på noen forsøkskommuner? Hvorfor ikke tørre å ha større ambisjoner med å gi alle barn en god start og gå for en mer offensiv innfasing av én times fysisk aktivitet allerede i dag? Hermed fremmer jeg det forslaget Arbeiderpartiet står bak.