Anders B. Werp (Høyre), 2012-12-04:
Høyre legger fram et alternativt justisbudsjett som innebærer mer penger til justissektoren og i særlig grad til politiet. Det er fordi vi mener politiet trenger mer penger. Vi må forsterke samfunnssikkerheten gjennom at vi har et forsterket politi. Men fra Høyres side mener vi også at det er viktig at vi får mer effekt ut av de midlene justissektoren får, også politiet. Som et eksempel på akkurat dette siste vil jeg bruke Traavik-rapporten som kom i går, om PST, som er en av våre aller viktigste frontlinjer i forsvaret av våre demokratiske verdier. Vi har alle en felles interesse av at vi har et PST som gjør den jobben vi forventer. Traavik-rapporten viser store mangler, ikke bare i PST, men også i forholdet mellom PST og departementet. Den viser til en svak styringsdialog mellom departement og PST, og den viser til at det fra departementets side har vært utvist en altfor stor grad av detaljfokus i kommunikasjonen mellom departement og etat. Det er et eksempel på hvordan vi må jobbe mer systematisk for å få mer effekt ut av justisbudsjettet, at vi må satse mer på kompetanse og ledelse helt fra departementsnivå og ut til etatene. Høyre har i denne stortingsperioden blitt nedstemt to ganger på vårt forslag om å få en politistudie for justissektoren og politiet særskilt – nedstemt to ganger. Vår intensjon med den politistudien var nettopp å fokusere på lederskap, kompetanse og mer effekt. Så hører vi at statsråden peker på Høyre og Fremskrittspartiet som vil at vi skal ha minst mulig penger til administrasjon. Nei, det er ikke bare Høyre og Fremskrittspartiet som vil det. Jeg vil korrigere statsråden på det punktet og henvise til innstillingen side 15, der en enstemmig komité skriver at «minst mulig brukes til administrasjon». Det er altså en samlet komité, alle partier, og dermed et entydig storting. Så dette dreier seg ikke om å tone ned fokuset på administrasjon, men om å øke fokuset på ledelse og rolleavklaring. Organisert kriminalitet har kanskje kommet litt i bakgrunnen i den offentlige debatten i etterkant av Gjørv-rapporten og oppfølgingen av den. Fra Høyres side er det viktig å holde fokus også på bekjempelse av kriminalitet som vi ser utvikle seg i samfunnet. Organisert kriminalitet øker, den blir mer voldelig, den er bedre organisert, den blir stadig mer grenseløs når det gjelder den volden som utøves, og den brer seg over landegrensene. Det er grunn til å merke seg at Kripos er bekymret for at stadig flere ungdommer rekrutteres til organiserte kriminelle miljøer, bl.a. MC-miljøet. Høyre fremmet et forslag nettopp om bekjempelse av énprosent MC-miljøet i fjor, og vi fikk enstemmig tilslutning fra Stortinget om, punkt én, at det skal utarbeides en handlingsplan for kommunene, slik at de kan drive sitt forebyggende arbeid mer effektivt. Den venter vi fortsatt på. Den etterlyser Høyre. Det andre Stortinget vedtok, var at det var et stort behov for å øke beskyttelsen av vitner og informanter i relasjon til trusler fra organiserte kriminelle miljøer, og at man derfor skulle få et lovforslag på dette punktet i inneværende år. Det har vi fortsatt ikke fått, og på vegne av Høyre synes jeg det er grunn til å etterlyse og etterspørre hvor og når den saken kommer. Høyre har tatt på alvor de signalene vi har fått fra landets domstoler om sviktende midler til både rekruttering og kompetanseutvikling. Jeg viser til Høyres alternative budsjett, hvor vi styrker både domstolene og den høyere påtalemyndigheten. Avslutningsvis vil jeg peke på at vi har en lang rekke ubetalte regninger som synliggjøres i dette budsjettet. Det kommer til å utfordre dette Stortinget, og ikke minst kommer det til å utfordre det neste Stortinget. Tiden tillater ikke at jeg utdyper det, men jeg henviser til Høyres budsjettmerknader.