trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-19:
Jeg har møtt mange sårbare folk etter at de har blitt smittet av korona. Flere rapporter sier tydelig at flere får langtidsproblemer også når viruset er ute av kroppen. Kommunene sitter ikke bare med enorme utgifter til testing, smittesporing, vaksinering og ekstra oppgaver på grunn av karantene, men også med den langsiktige oppfølgingen og rehabiliteringen av personer som har blitt syke med covid-19. Kan ministeren garantere at kommunene får dekket de kostnadene de har med covid-19, også rehabiliteringskostnadene?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-19:
Jeg er stolt over at opposisjonen har klart å ta ansvar og finne sammen om forslag som vil være med på å stoppe importsmitte. Det er utrolig viktig for å vinne kampen mot viruset. Karantene er den viktigste delen av løsningen, og det er også forslag om mer midler til testing. Jeg er særlig fornøyd med at vi får flertall for strenge reaksjoner mot arbeidsgivere som bryter karanteneregler når de importerer arbeidskraft. Når det er arbeidsgiverne som har ansvaret når arbeidere ikke får den karantenen de trenger, er det også dem som må ta straffen. Da er det rett og rimelig at det er arbeidsgiverne som må betale. Vi foreslår også mer bruk av stikkprøver og bruk av bøter for at karanteneplikten skal følges. Kampen mot viruset er en av de viktigste jobbene vi har i helse- og omsorgskomiteen, men pandemien har også ført til en psykisk helse-krise. Under denne regjeringen har vi mistet 1 000 sengeplasser i psykisk helsevern. Vi hadde problemer før pandemien traff Norge, nå er det enda verre. Alle bør se rapporten fra Mental Helse. Sju av ti sier at det har blitt verre enn tidligere. Flere forteller om flere symptomer, mer rus, selvmordstanker og trigging av traumeerfaring. Ni av ti sier at de har blitt kastet ut før de var ferdigbehandlet. Vi trenger en psykisk helse-krisepakke. SV foreslo det i budsjettet, med over 800 mill. kr, men fikk ikke flertall. Jeg håper at de andre partiene forstår at vi har en psykisk helse-krise på grunn av pandemien, og at de vil endre synspunkt. Da kan vi endelig få et sterkt psykisk helsevern.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Hvis jeg ikke tar helt feil, var det vel Arbeiderpartiets krav at permitteringsordningen måtte vare frem til sommeren. Det har regjeringen innfridd – ikke på grunn av Arbeiderpartiets krav, men fordi vi mener det er riktig. Jeg varslet allerede i begynnelsen av desember i fjor at regjeringen ville vurdere en forlengelse. Samtidig må vi erkjenne at det er noen dilemmaer i denne type permitteringsordninger. Frischsenteret sammen med Oslo Economics har dokumentert at jo lenger folk er på dagpenger, jo lenger folk er permittert, jo lengre kan veien være tilbake til jobb. Vi kan ikke utelukke at en ytterligere forlengelse kan være aktuelt, men vi må også erkjenne at det er noen dilemmaer. Vi har tro på at når vi kommer til sommeren, vil økonomien være på vei oppover, og det vil være jobber å vende tilbake til.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Hvis jeg ikke tar helt feil, svarte statsministeren på spørsmålet om utvidelse til oktober. Og det er vi skeptisk til. Det er ikke bare et gode for arbeidstakerne med veldig lange permitteringsordninger, for det er dokumentert gjennom forskning at jo lenger man er permittert, jo lenger man går på dagpenger, jo mindre sannsynlig er det at man kommer tilbake til jobb. Det er det jeg er opptatt av, nemlig at folk skal ha en jobb å gå tilbake til. Jeg er overrasket hvis det er slik at Arbeiderpartiet ikke ser at det er noen dilemmaer med dette. Jeg mener at det er riktig å forlenge permitteringsordningen fordi vi nå ser at det er noen krevende måneder foran oss. Men de fleste prognosemiljøene anslår nå at Norge vil få en vekst på 3,5-4 pst. i 2021, og vi vil legge til rette for at det skapes og trygges mange arbeidsplasser etter hvert som smitteverntiltakene tas ned. De økonomiske tiltakene må spille sammen med smitteverntiltakene – det har vært vår strategi hele veien.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Regjeringen har hatt veldig tett kontakt med partene i arbeidslivet under denne krisen og også før, og jeg mener at det er viktig. Det har satt oss i stand til å finne tiltak som treffer, og ikke minst å kunne iverksette dem raskt. Så sier representanten at slik situasjonen er nå, er det for tidlig. Ja, det er jeg enig i. Det er for tidlig nå. Men det Arbeiderpartiet nå har gått inn for, er å forlenge til oktober. Det er om ni måneder. Mitt spørsmål tilbake vil jo nesten være: Hvilken kunnskap har representanten Aasrud om situasjonen i oktober? De fleste vurderinger som nå ligger til grunn som regjeringen forholder seg til, er at vi vil ha en annen smittesituasjon når vi kommer nærmere sommeren, fordi flere er vaksinert, men også at økonomien vil ta seg opp. Da vil det være galt å ha støtteordninger som bidrar til å holde aktiviteten nede. Vi skal ha økonomiske tiltak så lenge krisen varer, men de må spille sammen med smitteverntiltakene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Svaret på det er selvsagt jo, det har vi. Vi har også god tillit og tiltro til arbeidslivet. Jeg kjenner Bedrifts-Norge godt og vet at man slåss hver eneste dag for å redde arbeidsplasser og trygge arbeidsplasser. Jeg håper at mange bruker den situasjonen som nå er, til å ta utdanning mens de går på dagpenger. Det er et svært viktig tiltak under denne krisen, nettopp at det bygges kompetanse, slik at man kan komme tilbake i en tryggere jobb. Men vi må også se på erfaring, lytte til kunnskap og forskning, og der ser vi at jo lenger man er permittert, jo større er sannsynligheten for at man ikke kommer tilbake i jobb. Jeg er bekymret for en slik utvikling. Jeg er bekymret for langtidsledighet. Derfor handler våre tiltak om å få ledigheten ned, trygge jobbene og bidra til at flere får kompetanse.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet var jo enige om disse spørsmålene før jul. Statsministeren svarte også på disse spørsmålene i en spontanspørretime like før jul, om hvilke konsekvenser Senterpartiets forslag ville ha. Nå er representanten kjent med at regjeringen har forslag til vurdering, så jeg kan ikke gi noen ytterligere vurderinger av dette nå. Vi forholder oss til et børsnotert selskap, og regjeringens vurderinger er ferdige når de er ferdige, og vil så bli kjent.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
La meg først si at regjeringen har stilt opp for luftfarten siden krisen startet. Veldig mange tiltak har kommet på plass i et samarbeid med Fremskrittspartiet. Det er vel i overkant av 17 mrd. kr som er brukt inn mot luftfarten. Det er mye penger. Det har vært helt nødvendig fordi vi er avhengig av å ha et tilfredsstillende rutetilbud i Norge, og vi er opptatt av at vi også skal ha en fungerende luftfart når denne krisen er over. Så registrerer vi de forslagene som er fremsatt, og vi vurderer det nå i en totalitet. Jeg har allerede varslet at vi legger frem vårt forslag 29. januar.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Jeg må bare starte med å si at jeg er grunnleggende uenig i påstanden om at regjeringen og statsråder viser motvilje. Tvert imot har vi gjennom hele denne krisen vært tydelige på at vi skal gjøre det som skal til for at Norge skal komme godt ut av krisen. Og vi har gjort det i samarbeid med Stortinget. Så langt er også situasjonen at Norge er blant de land i verden som har kommet best ut, både økonomisk og helsemessig. Så er det en uenighet, og det må vi kunne håndtere, mellom Senterpartiet og regjeringspartiene om hva som er de riktige virkemidlene for at vi skal komme godt ut. Vi mener at de økonomiske tiltakene må spille sammen med smitteverntiltakene. Når vi har strenge smitteverntiltak, er det riktig med gunstige permisjonsordninger og gunstige støtteordninger. Men når smitteverntiltakene tas ned, må vi stimulere til aktivitet og omstilling. Det er viktig både på kort sikt og på lengre sikt for å trygge bedrifter og arbeidsplasser.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Vi kan jo ikke bremse og gi gass samtidig. Det er jo det Senterpartiet nå ber om. Man ber om støtteordninger som skal bidra til å holde aktivitet nede, og at folk skal være permittert, samtidig som man skal gi gass. Det går ikke. Vi må passe på at de økonomiske tiltakene spiller sammen med smitteverntiltakene, og det viktigste økonomiske tiltaket er at vi holder smitten nede. Det er derfor regjeringen er så opptatt av at vi må ha strenge smitteverntiltak når situasjonen er så usikker som den er nå. Så skal vi ha økonomiske tiltak så lenge krisen varer, men de må være tilpasset den situasjonen vi er i. Nå når vi har strenge smitteverntiltak, er det helt riktig å ha en gunstig kompensasjonsordning med støtte til bedrifter som har mistet omsetning. Men i en situasjon hvor aktiviteten tar seg opp og smitteverntiltakene tas ned, må vi fase ut de tiltakene og legge til rette for aktivitet og omstilling, slik at vi kan ha et vekstkraftig næringsliv og trygge arbeidsplasser over hele landet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Med all respekt: Det er noen få uker siden Stortinget vedtok budsjettet for 2021. Det er et svært ekspansivt budsjett – et svært ekspansivt budsjett, som skal bidra til at vi skaper mer og inkluderer flere, og at vi får vekst i privat næringsliv i tiden fremover. Så bunnplanken her er et ekspansivt budsjett som skal skape trygghet og forutsigbarhet, og ikke minst gjøre at Norge skal komme godt ut av krisen. Vi la i juni i fjor frem strategien for Norges vei ut av krisen. Vi må i den situasjonen vi er i nå, tenke på kort sikt hvordan vi skal skape trygghet for dem som nå kjemper for bedriften sin, men også på hvordan vi skal komme ut av krisen, og hvordan vi skal skape vekst fremover. Det er de perspektivene regjeringen har, og da har vi også løftet frem at det er noen dilemmaer, for å si det forsiktig, med de forslagene som Senterpartiet er med på å fremme i dag, fordi de vil kunne bidra til å holde aktiviteten nede når vi kan ta aktiviteten opp.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Jeg er enig i det Stortinget uttrykte i fjor, og jeg har også uttalt noe av det samme selv. Vi mener jo også at de som mottar støtte, skal vise varsomhet også når det gjelder utbytte. Men for noen er utbytte nødvendig for å betale skatter og avgifter, og det kan også være riktig for å investere i nye arbeidsplasser. Når det gjelder utleie, er nok situasjonen både mer kompleks og ikke fullt så enkel på hvilke virkemidler man eventuelt skulle ha brukt. Men vi er kjent med at også utleiere har redusert leien, og en del har gjort det rett og slett fordi de selv har en egeninteresse i at bedriftene overlever, slik at man kan motta leieinntekter også når krisen er over. Så i en del sammenhenger må vi bruke, jeg holdt på å si, den moralske kraften vi har, og appellere til både bedriftsledere, eiere og andre om å vise måtehold og bidra i dugnaden. Det er ikke alltid at man kan bruke en lov for å oppnå det man ønsker.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Det var representanten Martin Kolberg som fikk meg til å tegne meg, og jeg ser at også statsråd Røe Isaksen har tegnet seg, så det er ikke bare én statsråd, men to statsråder som vil svare på Martin Kolbergs utfordring. Spørsmålet har også vært oppe i tidligere debatter, hvor det har vært gitt svar. Martin Kolberg har et sterkt og troverdig engasjement mot forskjeller. Det er et engasjement jeg deler. Jeg og regjeringen har gjennom hele denne krisen påpekt vår bekymring for at krisen rammer skjevt. Vi er bekymret for langtidsledighet og for at de som rammes, ofte er personer med lite utdanning, lav lønn og svak tilknytning til arbeidslivet. Det er bakgrunnen for mange av de kraftfulle tiltakene vi har iverksatt. Det aller viktigste er at flere skal ha mulighet til å komme tilbake til jobb, for har du en jobb, har du også en helt annen form for trygghet. Det er bakgrunnen for den kraftfulle satsingen på Utdanningsløftet 2020, slik at de som går på dagpenger, permitterte eller ledige skal ha mulighet til å ta utdanning og dermed styrke sine muligheter tilbake i arbeidslivet. Det er bakgrunnen for kraftfulle tiltak for sårbare barn og unge og for dem som har mistet verdifull undervisningstid. Det er også bakgrunnen for en serie forslag for å legge til rette for bedre integrering. I denne krisen er det viktig at vi inkluderer flere, og at vi unngår at flere skyves ut i varig utenforskap. Så er spørsmålet om feriepenger til dem som har vært ledige og så kommer tilbake til jobb, er et prioritert tiltak, om det er det viktigste tiltaket når vi skal unngå at forskjellene blir større. Der er vi uenige med Martin Kolberg. Vi mener at det er andre forslag som er viktigere å prioritere i denne krisen for å få permitterte tilbake i jobb, inkludere flere og trygge arbeidsplassene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Jeg vil starte med å berømme Riksrevisjonen for å ha gjennomført et grundig og viktig arbeid. Overpriste gebyrer er, som Riksrevisjonen peker på, en form for skjult skattlegging. Det bør vi unngå. Jeg tar tilbakemeldingene fra Riksrevisjonen på største alvor. Departementet har allerede gjort tiltak som retter opp noen av de svakhetene Riksrevisjonen trekker frem. Riksrevisjonen peker bl.a. på at Finansdepartementet bør informere Stortinget i statsbudsjettet om omfanget av overpriste gebyrer. I proposisjonen om skatter og avgifter for 2021-budsjettet er overpriste gebyrer omtalt i et eget kapittel, med detaljert oversikt over hvilke gebyrer det er snakk om, og hvor stor overprisingen er. Dette vil vi fortsette med i fremtidige budsjettdokumenter. Riksrevisjonen fant at de statlige gebyrordningene er overpriset med 627 mill. kr. Dette er et høyt tall. Samtidig er vi godt i gang og på vei med å redusere overprisingen. Gebyrene har blitt gradvis redusert, bl.a. etter forslag fra denne regjeringen. I budsjettet for 2021 har man etter forslag fra regjeringen vedtatt å redusere overprisingen med 326 mill. kr. Siden 2006 er overpriste gebyrer samlet redusert med over 2,4 mrd. 2021-kroner. 900 mill. kr av denne reduksjonen har skjedd i perioden 2014–2021. Totalbildet er at statlige gebyrer nå er fastsatt langt mer kostnadsriktig enn tidligere, men på noen områder er det fortsatt en del overprising. Finansdepartementet vil derfor fortsette arbeidet med å redusere overprisede gebyrer. Riksrevisjonen peker på at en fjerdedel av gebyrinntektene blir feilaktig presentert som skatter og avgifter i stedet for driftsinntekter ved innrapporteringen av artskontoinformasjon i statsregnskapet. Det bidrar ifølge Riksrevisjonen til at styringsinformasjon ikke blir ensartet. Jeg vil understreke at jeg er fornøyd med at revisjonsrapporten viser at samtlige gebyrinntekter blir regnskapsført og rapportert til statsregnskapet på samme kapittel og post som inntektsbevilgningen blir gitt, og som er det styringsnivået som presenteres for Stortinget. Kritikken retter seg altså mot hvilken artskonto gebyrene bokføres på i virksomhetenes regnskaper. Dette er informasjon som også inngår i rapporteringen til statsregnskapet, og som eksterne brukere kan finne frem gjennom portalen statsregnskapet.no. Finansdepartementet har gitt Direktoratet for forvaltning og økonomistyring, DFØ, i oppdrag å følge opp artskontobruken som Riksrevisjonen tar opp, med sikte på at dette ivaretas på en ensartet måte innen 2021-regnskapet avlegges.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Vi er åpenbart enige om det prinsipielle og hvordan det skal være, men la meg bare vise til at da den rød-grønne regjeringen overtok i 2006, utgjorde de overpriste gebyrene 2,4 mrd. 2021-kroner. Så ble dette gradvis redusert. Vi har fortsatt å redusere de overpriste gebyrene i løpet av vår regjeringstid, samlet sett i vår periode med 900 mill. kr, og det gjenstår nå 627 mill. kr. I løpet av disse årene, fra 2006, har vi altså redusert fra 2,4 mrd. kr til 627 mill. kr, så det går i hvert fall i riktig retning. Som jeg understrekte i mitt innlegg, kommer Finansdepartementet og regjeringen til å fortsette arbeidet til vi er i mål, nemlig at de overpriste gebyrene er priset riktig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Representanten Andersen er utmerket godt klar over at dette er spørsmål som behandles i de enkelte budsjettene. Jeg mener at historiebeskrivelsen er riktig. Når det understrekes så sterkt at gebyrene skal prises riktig, er det også en grunn til å påpeke at det har vært en gradvis reduksjon i overprisingen, og nå begynner vi å nærme oss der vi skal være. Vi har lagt frem og fått vedtatt budsjettet for 2021. Det gjenstår noen hundre millioner kroner, og vår ambisjon er å sørge for at gebyrene blir riktig priset.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Det er jo fortjenstfullt. Nå viste jeg bare til at den rød-grønne regjeringen ikke klarte å komme i mål i løpet av sine åtte år, men bidro til en gradvis reduksjon i de overprisede gebyrene. Vi har fortsatt det arbeidet, og det gjenstår noen hundre millioner kroner. Jeg tror vi i fellesskap godt kan anerkjenne at her har vekslende regjeringer og stortingsflertall sørget for at de overpriste gebyrene har kommet ned, og at vi begynner å nærme oss der vi skal være, nemlig at gebyrene er priset slik de skal være.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Det er til syvende og sist opp til velgerne å avgjøre hva slags regjering vi får fra høsten 2021.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Jo, det er en riktig observasjon at verken staten eller kommunene er gode nok til å hente ut gevinster ved ulike strukturreformer. Nå kan gevinster arte seg på forskjellige måter; det er ikke alltid slik at gevinstrealisering innebærer reduserte utgifter. Det kan være én måte å realisere gevinster på, men det kan også være i form av høyere kvalitet på de tjenestene man skal tilby. Dette er en problemstilling som kommer til å bli grundig drøftet i perspektivmeldingen som regjeringen legger frem i midten av februar, for det er ingen tvil om at vi får strammere budsjetter i årene som kommer. Det økonomiske handlingsrommet blir mindre, og det betyr at vi må være flinkere til å hente ut gevinster ved ulike strukturreformer og digitaliseringsprosjekter.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Det er et av de spørsmålene vi jobber med for å få på plass, fordi vi mener at det er riktig. Det er veldig ofte slik at både regjering, storting og også andre forvaltningsnivåer blir presentert store gevinster ved ulike prosjekter, særlig digitaliseringsprosjekter, og så kommer ikke den gevinsten man var forespeilet. Det er ingen tvil om at vi i årene som kommer, må være langt flinkere til å hente ut gevinstene både ved strukturendringer og ved digitaliseringsprosjekter. Skal vi sikre mer penger til kommuner, barnehager, skoler, sykehus og veier, må vi også effektivisere offentlig sektor og sørge for at vi får mer igjen for hver enkelt krone, og at vi henter ut gevinster når vi gjennomfører den typen prosjekter.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
NHO, LO, mange bedrifter og andre organisasjoner har den siste uka sagt at det å forlenge permitteringsordningen til 1. juni ikke gir nok forutsigbarhet. Hvilken kunnskap er det regjeringen sitter på? Hva er det som ikke samsvarer mellom det NHO, LO og de bedriftene som vi hører fra, opplever der ute, og det regjeringen sitter på av kunnskap, når man mener at vi forlenger for lenge?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Takk for svaret. Arbeiderpartiet la fram et krav om at vi skulle forlenge permitteringsordningene til 1. juli i vårt alternative budsjett. Så har det, som statsråden er kjent med, skjedd ganske mye etter det. Nye smitteverntiltak kom rett over nyttår uten at det var noen tiltak der. Men jeg skjønner at statsråden baserer sine holdninger på bl.a. rapporter fra Frischsenteret og Oslo Economics. Forrige søndag sa statsministeren at det ikke var aktuelt å forlenge permitteringsordningene. Men på mandag kom regjeringen med forslag om at de skulle forlenges. Hvilken ny kunnskap var det regjeringen fikk fra søndag til mandag som gjorde at den utvidelsen kom?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Takk for svaret. De dilemmaene som statsråden drar opp her, er jo kjent – også Arbeiderpartiet erkjenner dem. Men de virker ikke i en situasjon der det er 200 000 utenfor arbeidslivet og det omtrent ikke er ledige jobber. Da er det ikke sånn at man bare kan gå tilbake i en normal jobb og søke på det, for det er ikke lett å få, og særlig ikke for dem som er lengst unna arbeidsmarkedet. Permitteringsordningen er en ordning som partene eier i stor grad. Regjeringen sier at de er opptatt av å høre på partene. Hvorfor hører man da ikke på de helt tydelige innspillene som kommer fra NHO og store arbeidstakerorganisasjoner om at det er for tidlig 1. juli sånn som situasjonen er nå, og at de må begynne å si opp allerede i mars, for oppsigelsestidene er lange? Hvorfor velger man å se bort fra de tunge innspillene som kommer?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Jeg kunne tenkt meg å svare på statsrådens spørsmål. For det må jo være sånn at regjeringen tror veldig lite på de tiltakene de setter i verk. Hvis de tiltakene som regjeringen setter i verk, virker så fort som man antar at de skal gjøre, at man allerede i slutten av mars vet hvordan sommeren er, er det ingen fare ved å forlenge permitteringsordningene. Jeg tror ingen bedrifter kommer til å la de ansatte gå permittert hvis de har oppdrag. Jeg tror ingen ansatte vil komme til å gå på dårlige inntektssikringsordninger hvis de kan komme tilbake igjen i jobb. Så spørsmålet er: Hvorfor tror regjeringen – det må jo være sånn – at bedriftene ikke kommer til å ta tak i situasjonen og bruke de mulighetene for å komme i gang med virksomheten sin? Det er jo ingen som tvinger folk til å permittere til 1. oktober. Det er ingen som tvinger bedriftene til å bruke de tiltakspakkene som er hvis de ikke har bruk for dem. Har ikke regjeringen tro på sine egne tiltak? Det er et spørsmål statsråden bør svare på.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Smitteverntiltak og økonomiske tiltak må gå hånd i hånd. Selv om Arbeiderpartiet og resten av opposisjonen har presset på for å få regjeringen til å være mindre bakpå, skjer det gang på gang at nye smitteverntiltak blir presentert, uten at de økonomiske tiltakene følger med. Sånn kan vi ikke ha det. Folk og bedrifter fortjener mer trygghet, mer rettferdighet og mer forutsigbarhet. De kompensasjonsordningene som er lagt fram til bedriftene, og som vi forsterker her i dag, vil motivere til mer aktivitet, og vi tror det vil virke. Vi har tro på de tiltakene vi setter i gang, og i motsetning til representanten Helleland har vi tro på at bedriftene ikke misbruker permitteringsordningene. Det er jo ikke sånn at vi skal innføre permitteringstvang til 1. oktober. Vi tror heller ikke at de permitterte vil prøve å forlenge permitteringsperioden, for at de ikke skal komme i arbeid. Til det tjener de for lite på å være permittert. Det er ingen som vil ønske å forlenge den permitteringsperioden. Det er også få andre jobber å gå til, så med hensyn til å tenke seg at man kunne gå over i en annen jobb, er det veldig, veldig få som har det som løsning på den situasjonen man er i. Og det er en arbeidsgiverperiode II, som gjør at arbeidsgiverne må tenke seg om før de fortsetter å permittere videre. I sitt svar til meg i stad sa finansministeren at det var viktig å satse på kompetanse. Det er vi enig i, men det er nesten dobbelt så mange som er utenfor arbeidsmarkedet nå i dag, som det var for ett år siden, eller da pandemien kom, og det er altså bare 6 pst. flere som er på tiltak. Det viser at regjeringen ikke sørger for at de som er utenfor arbeidslivet, de som ikke er permittert, men allikevel er arbeidsledige, de som har vansker med å komme seg inn i arbeidslivet, får den håndsrekningen de trenger fra staten. Ordninger må forsterkes sånn at flere kan få hjelp, bidrag, bli motivert, få kompetanse til å komme seg tilbake til arbeidslivet. Helt til slutt: Statsministeren oppfordret oss til å sende en del av de forslagene som ble fremmet her i dag, over til behandling i arbeids- og sosialkomiteen. Det syns ikke vi er noen god løsning, men jeg vil anmode regjeringen om å komme med en tilleggsproposisjon raskt. Det er ikke mange linjene det behøver å stå i den. Det er ganske kjente saker. Da får regjeringen forte seg, komme med en tilleggsproposisjon, så kan vi behandle den samtidig med den saken som allerede ligger her. Så burde jeg sagt noe om feriepenger, urettferdigheten som 250 000 personer går inn i ferien med. Det er helt urimelig. Her må vi få en bedre løsning.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Når finansminister Sanner sier i Stortinget at regjeringen er opptatt av dem som har lite, at de er opptatt av at forskjellene ikke skal øke, da må også regjeringen svare på hvorfor det er sånn at de som tjener mindre enn 150 000 kr i året, ikke lenger skal få dagpenger. Hvorfor går man ikke med på å videreføre den ordningen som har vært lenge nå, at grensen har vært på 0,75 G? Det er blant dem som tjener minst, som er rammet, og som gjør at forskjellene i Norge øker, så hvorfor foreslår man ikke da å forlenge den ordningen? De som har gått på arbeidsavklaringspenger, som er ferdig avklart, og som nå skal ut og søke seg jobb – hvorfor foreslår man ikke å forlenge ordningen for dem, for dette er de som er lengst unna arbeidsmarkedet? Så til feriepenger: Det er 230 000 personer som ikke kommer til å få den inntekten de burde forvente når ferien kommer. Svaret fra regjeringen er altså at den gamle ordningen var så vanskelig, for en fikk pengene sine i januar og ikke i juli. Ja, hvis det er det som er problemet, får man ordne opp i dette, slik at pengene blir utbetalt i juli. Det kan da ikke være det som hindrer at man skal utbetale feriepengene. Og det å si at folk som kommer tilbake i arbeid, sikkert vil arbeide i ferien –hvis en jobber i industrien og den stenger ned, SFO og barnehagene er stengt i juli, eller hvis en skal følge ferielovens bestemmelser, så er det et svar som ikke holder mål. Til slutt: Når arbeidsministeren sier at vi lager byråkratiske ordninger som det ikke er mulig å gjennomføre, og at de som mistet dagpengene sine før jul, skal fortsette med det, må jeg minne ministeren om hva som står i Prop. 72 LS for 2020–2021, som vi fikk på fredag. Jeg siterer: «Regjeringen foreslår å forlenge retten til dagpenger for alle dagpengemottakere som bruker opp retten til dagpenger før 1. juli. Det foreslås også at dagpengemottakere som har brukt opp dagpengeretten etter 31. oktober 2020, får rett til å søke om å ta opp igjen dagpengesaken fra iverksettelsestidspunktet for forlengelsene.» Det må være mulig å finne de folka. De har muligheter for å søke. Da holder ikke det svaret mål, mener jeg. Her er det viljen det står på. Her er det mulig å finne ordninger, nettopp sånn som man har sagt i proposisjonen. En kan søke om å få ta opp igjen ordningen, og da må det også gå an å si at en tilbakestiller det kravet fra 1. november.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Jeg vil svare ut første del av representanten Hellelands forespørsel fra talerstolen, som jeg har svart ut en gang før i dag. Vi har jo sett at regjeringen kan komme ganske raskt tilbake til Stortinget med proposisjoner. Vi har en sak til behandling i vår komité nå, og vi har sagt at regjeringen gjerne må komme tilbake og svare ut de anmodningsvedtakene i en tilleggsproposisjon som vi kan behandle samtidig med den saken som allerede ligger der. Det er ikke veldig kompliserte saker som ligger fra oss, og de kan bare komme tilbake, så skal vi tilpasse behandlingen i komiteen til det. Det har vi allerede tatt hensyn til når vi har behandlet framdriften i saken i Stortinget.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-01-19:
Debatten så langt har dessverre vært preget av en uttrykt motvilje både fra statsråder og fra regjeringspartienes representanter i Stortinget – en motvilje mot å sikre økt forutsigbarhet for både arbeidsfolk, bedrifter, selvstendig næringsdrivende og frilansere gjennom krisen, og for personer som er langtidspermittert. Det er krevende å gå langtidspermittert og komme tilbake på jobb. Men jeg tror de fleste ville velge å komme tilbake i sin gamle jobb i oktober istedenfor å bli sagt opp i juni. Det er jo den situasjonen som mange dessverre vil stå i. Ja, vi kan håpe at en fram mot sommeren får effekt av vaksinering, at hjulene i økonomien i de hardest rammede næringene begynner å komme i gang igjen. Men at alle permitterte kan komme tilbake igjen momentant – det må jo være gradvis oppstart igjen i disse bedriftene. Det er derfor ikke bare arbeidsfolk, men også bedriftene er opptatt av å få mer tid, sånn at en kan ta tilbake igjen de dyktige arbeidsfolkene som har vært permittert, og som en har lengtet etter å få tilbake, men også for å sørge for at en ikke går over ende, og at en får krav om oppsigelse.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-01-19:
Senterpartiet har vært opptatt av å sikre trygghet for arbeidsfolk, bedrifter, selvstendig næringsdrivende og frilansere gjennom ordninger som varer så lenge pandemien varer. Det er den usikkerheten som til stadighet blir skapt, istedenfor å gi en langsiktighet, sånn at bedriftene også kan planlegge. Når det f.eks. gjelder bedriftene som mottar kompensasjon, er det jo for de aller fleste ikke noe fett i det hele tatt. En mottar den kompensasjonen for å klare å holde seg flytende, og for å kunne ha et perspektiv på at en skal kunne ha ny aktivitet, at en skal klare seg gjennom krisen og få folk tilbake igjen i jobb, og kanskje også omstille og få ny verdiskaping og aktivitet. Så det å ha gunstige ordninger med tilstrekkelig varighet er viktig både for å sikre trygghet og forutsigbarhet i nåtid og for å sikre en plan ut av krisen. I tillegg må vi ha sterkere tiltak enn regjeringen og støttepartiet så langt, Fremskrittspartiet, har vært villig til på omstilling og aktivitet. Hvorfor er en ikke villig til både å gi mer forutsigbarhet og trygghet fram i tid og ha mer kraft når det gjelder motkonjunkturtiltak?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-01-19:
Selvsagt går det an å ha brems på noen områder – for å holde aktiviteten nede på noen områder – samtidig som en bidrar til å gi økt aktivitet der det er rom for det. Innenfor en del ordrebaserte næringer, i anleggssektoren, byggsektoren og i maritim næring, er jo nettopp utfordringen at ordrebøkene er i ferd med å gå tomme, og der det er rom for å planlegge for ny aktivitet og gjennomføre mer aktivitet dersom staten bruker sin kraft direkte, men også gjennom kommuner og fylker, til å legge til rette for mer forutsigbarhet og å planlegge for mer aktivitet, hvorfor er en ikke mer frampå på de områdene der det faktisk er etterspørsel, der en sier at en innenfor gjeldende smitteverntiltak kan bidra mer? Hvorfor bidrar en ikke med å få mer forutsigbarhet og bruke statens kraft til å føre en aktiv motkonjunkturpolitikk?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-01-19:
Arbeidsfolk og bedrifter over hele Norge er hardt rammet av pandemien, og det har vært særdeles viktig å stille opp med målrettede og kraftfulle tiltak og ikke minst bidra med forutsigbarhet og litt større grad av trygghet for dem som er hardt rammet av pandemien. De lever uansett med stor utrygghet hver eneste dag – for om de har en jobb å gå til i morgen, for om bedriften deres kommer til å gå konkurs, for om livsverket deres kommer til å bli lagt i grus, for om de kommer til å bli stående i stor personlig gjeld. Som folkevalgte kan vi i det minste forsøke å bidra til noe mer forutsigbarhet og trygghet gjennom krisen. Derfor har vi over tid vært opptatt av at det må være mer langsiktighet og trygghet for dem som er rammet, både arbeidsfolk, bedrifter, selvstendig næringsdrivende og frilansere. Derfor er det viktige vedtak flertallet i Stortinget gjør i dag. Jeg forventer at regjeringen følger målrettet opp alle vedtak som blir fattet. Noen av dem er mer krevende enn andre, men det er altså ikke resolusjonsbehandling en driver med i stortingssalen. Det er vedtak fra landets nasjonalforsamling, som regjeringen har et ansvar for å følge opp. Så er det det ansvaret som gårdeiere har, som var et tema i replikkveksling med finansministeren her i sted. Finansministeren bekreftet at gårdeiere har et ansvar for å bidra under krisen, og det har et samlet storting tidligere uttrykt. Samtidig ser en senest i dag i Romerikes Blad eksempel på hvordan en av landets største gårdeiere ikke har bidratt i tilstrekkelig grad gjennom krisen overfor kriserammede bedrifter, slik det ble framstilt i media. Noen gårdeiere er selvsagt hardt rammet selv, og det er krevende hvor mye en kan bidra. Det er også krevende akkurat hvordan det skal utformes overfor private gårdeiere. Men det at en har et press på – og en klar forventning når man bidrar med fellesskapets midler – at også gårdeiere bidrar overfor kriserammede bedrifter, er utrolig viktig. På ett område har i hvert fall staten et spesielt ansvar, og det er i de tilfellene der staten selv er gårdeier gjennom statlig eide selskap. Eksempelvis opplever mange restauranter og serveringssteder som har Bane NOR Eiendom som gårdeier, at Bane NOR Eiendom kanskje er vanskeligere å forholde seg til enn en del private gårdeiere når det gjelder å frafalle kravet om minimumsleie og reduksjon i husleie – som koster. Derfor hadde det vært viktig for Stortinget å slå fast at også staten som gårdeier skal bidra – gjennom det forslaget som bl.a. Senterpartiet er en del av i dag.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-01-19:
Senterpartiet har over tid kjempet for at en skal få en kompensasjonsordning for en hardt rammet luftfart i Norge, som er så avgjørende for å binde et langstrakt land som Norge sammen, og for alle de arbeidsplassene som er direkte i flyselskapene, og alle ringvirkningene rundt. Selv bor jeg på Romerike og ser de store konsekvensene nedstengningen av Norge har hatt for aktiviteten på Gardermoen og i området rundt. Å få en kompensasjonsordning har vært skrikende nødvendig. Luftfarten var en av de bransjene som ble raskest rammet og er blitt hardest rammet over tid. Som det er blitt referert til her, er det helt riktig at Senterpartiet ved en rekke anledninger har fremmet forslag om at en må få på plass en kompensasjonsordning. Samtidig har vi vært opptatt av at en skal stille tydelige vilkår og krav. Det virker som om det ikke skal være mulig å få til det når det gjelder luftfarten, og det blir brukt som en unnskyldning fra flertallets side for ikke å gjøre noe. Jeg vil minne om at flertallet i denne salen, både opposisjonen og posisjonen, sto sammen om at en skulle etablere en bred kompensasjonsordning for næringslivet, i løpet av få dager etter at pandemien rammet. Det gjelder for titusenvis av selskap med ulik selskapsstruktur som er en del av internasjonale konsern, og som har bånd til ulike land, også til land som Norge ikke samarbeider med om skatteavtaler. Flertallet har dessverre ikke vært villig til å stille tydelige nok krav knyttet til en kompensasjonsordning, slik som bl.a. Senterpartiet har tatt til orde for. En har etablert en slik kompensasjonsordning, og det har nærmest vært umulig etter alle de månedene som har gått, å etablere en kompensasjonsordning for innenriks luftfart i Norge. Dette handler primært om tre selskap: Widerøe, SAS og Norwegian. Det er noen krevende utfordringer, men dem er det mulig å løse hvis det er vilje til faktisk å gå inn i det. Jeg er veldig glad for at et flertall på Stortinget nå i dag sørger for en tydelig bestilling på at en kompensasjonsordning nå skal komme. Ikke minst for alle dem som har sin daglige arbeidsplass i luftfarten til daglig, er det utrolig viktig. Helt avslutningsvis til ansvarlighet: Det som er ansvarlig, er at politiske vedtak som har budsjettvirkning, skal fattes i Stortinget. Det er det opposisjonen nå tar ansvaret for – å bringe makta til Stortinget. Det som derimot ikke er ansvarlig, er at regjeringen på pressekonferanse etter pressekonferanse – ja, de kommer med ting vi er enige om også, både forlengelse av kompensasjonsordning, inntektssikringsordning og permitteringsordning – viser at de ikke har budsjettdekning på det budsjettet som de selv har vedtatt. Så de som viser ansvarlighet her, er nettopp opposisjonen, som bidrar til å legge rammene for en god politisk behandling.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-01-19:
Til de ulike forslagene kan det hende at det ligger en viss meningsforskjell i salen også, og det er greit å få avklart hvor flertallet ligger, slik at det ikke skulle bli uklarhet om det i regjeringens oppfølging. Til det som har vært tema her på slutten når det gjelder feriepenger på dagpenger, som vi også mener er en viktig sak: Ja, det er riktig at det er blitt en økt inntektssikring for dem med lave inntekter gjennom dagpenger. Men samtidig: Det som er viktig med feriepenger på dagpenger, er selvsagt at de som har mest effekt av det, er de som nå har vært langtidspermittert, og som gjerne har vært permittert helt siden pandemien satte inn, og som da i liten grad vil ha feriepenger til utbetaling når man kommer til sommeren. Hvis man fortsatt er på dagpenger når sommeren kommer, kan man nyte godt av de ordningene, men vi får håpe, og også legge til rette for, at flest mulig kommer seg i jobb innen den tid. Da er det mange som har lite opptjente feriepenger, og feriepenger på dagpenger vil være en viktig håndsrekning til dem.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-19:
SV har helt siden mars i fjor vært opptatt av at de støtteordningene som staten og fellesskapet bidrar med, må følges av krav til bedriftseiere, til utleiere, til dem som mottar den støtten. Vi har ikke lykkes med å få flertall for de kravene, men likevel har det kommet noen viktige oppfordringer fra flertallet og fra Stortinget samlet. Blant annet slo Stortinget i fjor fast at det er viktig at utleierne ikke benytter seg av at leietakere får kompensasjon, ved ikke selv å bidra gjennom redusert leie, og at man legger til grunn at leietakerne får redusert leie i perioden med nedstenging eller sterk omsetningsnedgang hos leietaker. Så ba også Stortinget regjeringen om å følge situasjonen i dette markedet nøye. Mitt spørsmål er om finansministeren og departementet har fulgt med og vurdert hvorvidt utleierne har redusert leia der leietakerne har mottatt kompensasjon.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-19:
Statsråden sa at omstilling og innovasjon skal være førende i de krisetiltakene vi gjennomfører. Det er det jo lett å være enig i, men samtidig må man konstatere at omstillingsmidlene på klimasiden, på det grønne, har vært for svake i den norske krisepolitikken. Hvis man sammenligner med EU, som statsråden ellers nok er villig til å skjele til, var en tredjedel av krisepakken der grønne tiltak for å kutte klimagassutslipp og få til omstilling. Her i Norge har det vært langt mindre, og man har heller gitt oljeselskapene store subsidier. Grunnen til at jeg vektlegger dette, er at regjeringen, etter statsrådens sigende, nå jobber med nettopp en sånn type ordning for flyselskapene – en kompensasjonsordning. Mitt spørsmål er: Er klimakrav og forventninger til omstilling i flyselskapene en del av det arbeidet, sånn det har vært i andre land, der man har satt klare mål om å kutte utslipp?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-19:
En gjennomgangstone i innleggene fra regjeringspartiene her i salen i går og i dag er at Norge har klart seg best i verden både økonomisk og når det gjelder utviklingen av smitte. Det er nok for tidlig å gjøre opp noen endelig status, vi er på mange måter fortsatt midt i håndteringen, smitteverntiltakene er strenge og fortsatt til dels svært inngripende. Mange, kanskje særlig i de store byene som Oslo, har levd begrenset i lang tid, det er tungt å sitte ni måneder på hjemmekontor uten å se kollegaer. Det er tungt ikke å møte venner og familie eller stifte nye bekjentskaper. Det er tungt for de unge som ikke får vært så mye på skolen som de skulle ønske, for lærerne å følge opp elever via Teams og for studentene som sitter alene på hybelen. Sånn kunne jeg ha fortsatt. Folk fortjener en skikkelig takk for at de bidrar i denne tiden – på nytt og på nytt. Så er det også sånn at den økonomiske krisen i kjølvannet av pandemien treffer oss hardt. For dem som nå har gått permittert i lang tid med mindre inntekt enn normalt, eller for dem som har mistet jobben, er det tross alt en fattig trøst at Norge har klart seg best i verden. Selvsagt fortjener også regjeringen en takk for den jobben som har vært gjort de siste ni månedene, men når opposisjonen i dag går sammen, er det også fordi regjeringens politikk ikke er tilstrekkelig. Representanten Grøvan mente tidligere i dag at tiltakene må ses i sammenheng med den aktuelle smittesituasjonen. Ja, det er vi enig i, og det er der regjeringen ikke har fulgt opp. Gjennomgående siden mars har de økonomiske tiltakene regjeringen har lagt på bordet, vært for svake og for usosiale. Derfor har Stortinget gått inn, opposisjonen har måttet lage flertall for langt mer kraftfulle og sosiale tiltak innenfor høyere satser på dagpenger, innenfor varighet på permittering, innenfor kompensasjonsordninger for studentene – bare for å nevne noe. Når regjeringen nå er fornøyd med hvordan Norge har møtt den økonomiske krisen, er det kanskje verdt å huske på hvor svake deres opprinnelige forslag var. Så er flere her opptatt av langsiktigheten, og det er det som er viktig for oss i opposisjonen. Da er det viktig å minne om, når man er bekymret for forlengelsen av permitteringsregelverket, at det å gå permittert ikke er noen tvang når samfunnet begynner å åpne opp igjen. Jeg er sikker på at de som er permittert, de som har mistet jobben, ikke vil noe annet enn å komme seg tilbake i jobb. Det må vi sørge for at de kan. SV skulle ønske at vi fikk stilt langt tøffere krav til de bedriftene som mottar støtte fra staten, at det er krav om at de ikke kan si opp folk, at de ikke kan ta utbytte, og at vi hadde sørget for forutsigbarhet også for mottakerne av arbeidsavklaringspenger. Det er forslag som vi likevel fremmer i dag.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-19:
Jeg tegnet meg egentlig på grunn av en inkurie knyttet til forslagene. Forslag nr. 70 foreligger to ganger – det er likelydende med forslag nr. 67 – så vi vil gjerne trekke forslag nr. 70, slik at det blir votert over kun én gang. Jeg må også si at det foregående innlegget kanskje krever et svar. Det har gjennom denne debatten blitt sagt fra flere her i salen at de forslagene som opposisjonen i dag legger på bordet, ikke er utredet og ikke har vært gjennomgått. Men med respekt å melde, det er begrenset hvor tålmodig opposisjonen skal være. Vi har ikke hatt en kompensasjonsordning i Norge siden september, til tross for ganske strenge smitteverntiltak. Det er fullstendig uforståelig at det ikke lå på plass en kompensasjonsordning i november, da smitten økte igjen – at ikke regjeringen har brukt tiden til å gjøre den klar og utrede den. Det er også uforståelig at man ikke klarer å skape forutsigbarhet for de permitterte. For en uke siden var det oppslag om permitterte som har vært permittert siden mars – 30 000 har vært permittert siden mars – som trodde de kom til å miste jobben nå i mars hvis ikke permitteringsregelverket ble forlenget. Det ble det til slutt, også på initiativ fra regjeringen, etter at opposisjonen dro det gjennom media i forrige uke. Nå går vi ett skritt lenger for å sikre den forutsigbarheten. Det er heller ikke sånn at hvis man har vært permittert siden mars 2020 og får mulighet til å komme tilbake til jobb i juni eller mai, hvis situasjonen tillater det, så foretrekker man heller å tape penger og sitte hjemme enda litt lenger. Folk vil tilbake på jobb, og det synes jeg vi skal ha respekt for, men jeg synes også vi skal ha respekt for å gi dem forutsigbarhet. Det er heller ikke slik at denne regjeringen har vært utredningsinstruksens beste venn – for å si det slik – i ethvert tilfelle, heller ikke i en situasjon med koronapandemi, og da mener jeg vi skal tillate oss å jobbe litt raskt og kutte noen svinger. Det ble i aller høyeste grad gjort med oljeskattepakken, som vi ennå ikke aner de fulle konsekvensene av, og som regjeringspartiene støttet her. Det gjelder også formuesskattekutt, som systematisk har blitt foreslått som et av krisetiltakene fra regjeringen denne våren. Jeg skulle gjerne likt å vite hvordan de mener at det skulle bidratt til å trygge folks arbeidsplasser. Man kan gå til andre saker også, som ikke har koronapandemiens hastverk over seg. Regionreformen, for å ta det som et eksempel: Hvordan ble det utredet da man foreslo å lage Viken som storfylke? Jeg vil anbefale regjeringspartienes representanter å trå varsomt når man angriper opposisjonen for å være handlekraftig og legge på plass tiltak som næringsliv og fagbevegelse har bedt om i mange måneder.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-01-19:
La meg bare gjøre det helt klinkende klart at grunnen til at næringslivet er i en fortvilende situasjon, er at vi har en verdensomspennende pandemi – en pandemi som er lite forutsigbar, en pandemi som ikke bare rammer oss og vårt næringsliv, men hele verden, hele Europa. Det gjør at handelen går ned, det gjør at det er mye vanskeligere å bevege seg mellom landegrensene, det gjør at vi må holde oss i ro mer enn det næringslivet vanligvis er vant med. Det er krevende å få på plass en sånn ordning som vi nå åpnet på mandag. Brønnøysundregistrene har gjort en formidabel jobb med å utvikle denne plattformen, for å lage en ordning som er så robust at vi kan ta den opp, vi kan ta den ned, vi kan ta den ut i tid. Derfor har vi nå en ordning der vi kan gjøre nettopp det som Stortinget i dag legger fram forslag om, ta den opp og ta den ut. Det er nå teknisk mulig, og den vil kunne stå seg over tid, i motsetning til den vi hadde før, som i mindre grad var automatisk og derfor krevde mye manuell behandling.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-01-19:
Denne regjeringen har hele veien sagt at vi skal stille opp med økonomiske tiltak så lenge pandemien og smitteverntiltakene gjør det nødvendig. Denne regjeringen har nå lagt stor vekt på å få på plass en ordning som nettopp kan utvides, som nettopp kan tas opp og ned, for å kunne gi den støtten som til enhver tid trengs. Det er nettopp derfor vi har laget en ny ordning, det er nettopp derfor vi ikke lenger har den i skatteetaten, men har lagt den over til Brønnøysundregistrene. Det er nettopp derfor vi nå har gjort den automatisk, for å kunne gjøre sånne grep som Stortinget i dag sier de ønsker å gjøre. Så er det en politisk vurdering om vi mener det er lurt å fortsette tiltak som er myntet på inaktivitet. Dette er en kompensasjonsordning der man får mer støtte jo større omsetningsfall man har. Men at det er mulig å utvide den, er akkurat det regjeringen har lagt til rette for at skal kunne gjøres.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-01-19:
For det første har jeg god kontakt med næringslivet. Jeg snakker med store aktører, jeg snakker med små aktører. Det er en krevende og uavklart situasjon. Jeg er også opptatt av at Stortinget forstår at selv om vi forlenger kompensasjonsordningen, vil det fortsatt være en krevende og uavklart situasjon for næringslivet. Det vil fortsatt være utgifter som ikke vil bli dekket gjennom kompensasjonsordningen, det vil fortsatt være bedrifter som føler at den ikke treffer for seg. Denne ene ordningen klarer ikke å håndtere alle eventualiteter i en sånn krise som vi står i. Det er derfor regjeringen også har vært så opptatt av at dette er bunnplanken, dette er den brede ordningen som skal treffe alle, men i tillegg har vi andre ordninger som supplerer, som fyller ut. Det er derfor vi har en omstillingsordning, som treffer reiselivet, deler av serveringsbransjen, event- og arrangementsbransjen. Det er derfor vi ga 250 mill. kr gjennom kommunene, nettopp for også å kunne dekke andre typer utgifter enn det en kompensasjonsordning kan håndtere.