Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2002-11-28:
Debatten i dag har båret et visst preg av gårsdagens nyhetsmelding om at en klonet baby angivelig skal være på vei i et ikke kjent land i verden. Representanten Alvheim beklager at slike ting skjer, som ikke skal skje. Det er nettopp utgangspunktet for at vi har en bioteknologilov. Det er nødvendig å regulere forskningen og sette rammer for bioteknologisk virksomhet, slik at slike ting som ikke skal skje, heller ikke skjer. Bioteknologiloven regulerer områder innen medisinsk bruk av bioteknologi på mennesker som er i stadig utvikling. Av den grunn vil man måtte ta høyde for at det bl.a. som følge av den teknologiske utvikling vil være behov for endring og utvikling av gjeldende lover og retningslinjer. Forslaget til lovendring som behandles i dag, tvinger seg fram på grunn av at ny forskning og teknologi reiser etiske problemstillinger som ikke var forutsett da loven ble vedtatt i 1994. Det foreliggende forslaget til endringer i loven tar sikte på å presisere at gjeldende forbud mot forskning på befruktede egg også skal omfatte forskning på cellelinjer som er dyrket ut fra befruktede egg eller menneskeembryoer. Presiseringen er avgjørende for konsistensen i dagens forbud mot forskning på befruktede egg. Dersom forbudet ikke skulle gjelde slike celler, ville det være mulig å forske på stamceller fra befruktede egg eller menneskeembryoer så lenge selve isoleringen av stamcellene ikke utføres i Norge. Det ville undergrave forbudet mot forskning på befruktede egg. Det foreslås videre et forbud mot å framstille menneskeembryoer ved kloning, samt et forbud mot å forske på cellelinjer dyrket ut fra slike embryoer. Klonede egg kan vanskelig sies å være et befruktet egg. Ved befruktning dreier det seg om en sammensmelting mellom egg- og sædceller. Forskning på et kjernetransplantert eller klonet egg faller derfor ikke inn under gjeldende forbud mot forskning på befruktede egg, og derfor har det vært nødvendig med denne lovendringen. Endelig foreslås det et forbud mot å framstille embryoer ved kloning ved å sette arvemateriale fra et menneske inn i en eggcelle fra dyr. Jeg finner det meget tilfredsstillende at flertallet i sosialkomiteen gjennom den framlagte innstilling, slutter seg til de forslag Regjeringen har fremmet, og som er en oppfølging av forpliktelser i den såkalte Sem-erklæringen. Til grunn for Regjeringens forslag ligger den forståelse at ethvert spirende menneskeliv har en egenverdi, som ikke avhenger av egenskaper eller evne til samfunnsmessig innsats. Det kan derfor ikke aksepteres at menneskelivet ikke er et mål i seg selv, men blir gjort til middel for å oppnå noe annet. Argumentet med abortloven synes jeg ikke kan ha gyldighet, det bærer preg av å være en sirkelslutning. Et befruktet egg er et spirende menneskeliv. Det er derfor etisk problematisk å benytte befruktede egg som et middel innen medisinsk forskning. Regjeringen vil videreføre en politikk på dette området som er tuftet på ønsket om et ekstra vern og omsorg for de spesielt svake. Og det er vel ingen som har mer behov for vern og omsorg fra samfunnet enn mennesket ved starten av livet. Ved terapeutisk kloning blir et potensielt menneskeliv produsert i den hensikt å tjene forskning og eventuelt framtidig behandling. Etter Regjeringens mening vil det true menneskeverdet dersom man tillater å produsere menneskeembryoer kun som et middel til bruk for andre. En slik instrumentalisering av menneskelivet er etter Regjeringens oppfatning ikke akseptabelt. Bakgrunnen for det foreliggende endringsforslaget er som nevnt utviklingen innen nyere stamcelleforskning. Forskning på bruk av ulike typer stamceller er fremdeles på et tidlig stadium. Det gjenstår mange utfordringer innenfor teknikk og sikkerhet før stamceller eventuelt kan tas i bruk i behandling. Blant annet må en lære seg å styre prosessene, slik at stamcellene utvikler den spesielle vevstypen man ønsker, og man må sikre at man ikke får en uønsket vekst med fare for at pasienten kan utvikle svulster. Regjeringen ønsker etter dette å prioritere forskning på stamceller fra voksne. Denne type forskning reiser ikke de samme etiske problemstillingene som forskningen på stamceller fra befruktede egg eller embryoer framstilt ved kloning gjør. Det kan ikke påstås, slik sosialkomiteens mindretall gjør i innstillingen, at «forskning på befruktet egg» og «terapeutisk kloning»… «til nå har gitt best resultater» og «synes å ha det største potensial for videre utvikling». Det publiseres stadig nye forskningsresultater som trekker i ulike retninger. Regjeringen mener det derfor må være riktig å ivareta respekten for menneskeverdet ved å velge det alternativet som ikke reiser etiske problemer på samme måten som terapeutisk kloning gjør. Regjeringen ønsker derfor å styrke forskningen på adulte stamceller fra 1,5 mill. kr i 2002, økende til 5 mill. kr i forslaget til budsjett for 2003, og er innstilt på å følge dette opp også videre framover. Jeg vil igjen uttrykke tilfredshet med at sosialkomiteens flertall i sin innstilling har sluttet seg til de forslag Regjeringen har fremmet.