trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-03:
Jeg tror jeg velger ikke å gå igjennom hyllesten av Statens pensjonsfond utland, for vi er alle enige om hvor viktige vedtakene var om å sette opp fondet, og hvor viktig det er at vi har en langsiktighet og en ansvarlighet i forvaltningen av det. Jeg har bare lyst til å komme med noen få kommentarer, bl.a. om dette med å investere i unotert infrastruktur. Grunnen til at vi legger oss på regjeringens linje i den saken, er at vi er av den oppfatning at når det gjelder et så stort og omfattende fond som dette, må alle endringene være gradvise og kunnskapsbaserte – vi må være helt sikre på hva vi gjør. Så jeg er ikke sikker på at man er uenig med dem som sier at man skal gå fort fram, men vi mener hele fondet i sin natur er slik at vi skal gå forsiktig fram, og når vi gjør endringene, skal vi være helt trygge på at det er noe vi står felles bak, og at vi ikke må justere kursen igjen om noen år. Så har vi valgt å gå inn på det forslaget som Kristelig Folkeparti har vært hovedtalsperson for, og som Hans Olav Syversen refererte til i stad, om å «utrede grunnlaget for å trekke SPU ut av spillselskaper» og «utrede grunnlaget for å trekke SPU ut av alkoholselskaper». Men det han ber om her, er en utredning, som gjør at man eventuelt kan ta stilling til det, for hver gang vi gjør den typen beslutninger, skal det være ordentlig gjennomtenkt. Vi brukte jo lang tid når det gjaldt diskusjonen om kullselskaper, men jeg opplevde at da Stortinget traff beslutningen, var dette gjennomtenkt, og det var på tvers av skillelinjer. Så historien om Statens pensjonsfond utland er en god historie, og jeg tror at det som gjør at det er en god historie, er at vi har klart å unngå å ha mye politisk spill rundt det. Vi har klart å komme fram til enighet, og vi har klart å se at dette er valg vi tar ikke bare for oss som sitter her i fire år, men også for dem som sitter på Stortinget om 30–40–50 år. Det er viktig for Norge som land at vi forvalter denne formuen på en ansvarlig måte – derfor den forsiktige tilnærmingen – men at vi likevel utfordrer oss selv, fordi vi er opptatt av at fondet skal forvaltes på en etisk god og forsvarlig måte. Derfor må vi alltid kunne utrede om det er andre områder vi skal gå inn i, men hvis vi skal gjøre det, skal det være konsensus den dagen det eventuelt skjer.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-03:
Som visepresident Marit Nybakk sier, kan presidentskapet unntaksvis gripe inn. Vår og min vurdering er at dette burde vært et slikt unntak. Vi vet ut fra komitébehandlingen at man i komiteen i utgangspunktet var åpen for å kunne bruke lengre tid. Så har regjeringen selv gitt sine tydelige signaler om, at de ønsker å få presset igjennom dette så raskt som mulig. Men jeg synes ikke at vi som storting skal ta vårt ansvar så lett at vi bare skal presse en sak igjennom som er så stor, så tung og så omfattende, og som har så tunge konstitusjonelle sider ved seg, ikke minst når vi også i etterkant av at vi har fått saken, har fått så tunge innvendinger. Professor Eivind Smith er en av landets fremste eksperter på vår grunnlov, vi bruker også ham som rådgiver når vi skal utforme våre forslag til grunnlovsendringer, og når han kommer med så sterke advarsler og motforestillinger, synes jeg ikke det er ansvarlig at vi skal rushe denne saken igjennom. Vår vurdering er at presidentskapet har et overordnet ansvar for at saker som behandles her, blir ordentlig belyst, at de får fram de ulike motforestillingene, og vi har, spesielt når noe kan komme i strid med Grunnloven, et kollektivt ansvar for å gripe inn. Dette unødvendige tidspresset handler om regjeringens prestisje, og regjeringens prestisje er ikke vårt ansvar. Vårt ansvar er å sørge for at våre saker blir behandlet anstendig, skikkelig og ordentlig, og at alle motforestillinger blir belyst. I motsetning til i mange andre saker skal vi her gi fra oss suverenitet, så vi har ikke den angreknappen som vi har i budsjettspørsmål. Vi skal gi fra oss makten til et annet organ, som vi ikke er medlem av. Derfor er det desto viktigere at vi tar de ekstra rundene, og derfor mener Senterpartiet og jeg at det er rett at vi involverer presidentskapet, og at presidentskapet må tørre å tenke prinsipielt på Stortingets vegne, ikke ut fra en sånn regjeringslojalitet som veldig ofte kommer i komiteen, der det blir viktigere med prestisjen til statsråden og at regjeringen skal ha framdrift, enn å ta vare på de viktige konstitusjonelle spillereglene vi har i Stortinget. Så vi kommer til å fremme forslaget på nytt, og jeg synes det er synd at ikke presidentskapet ønsker å si at vi må ta oss litt bedre tid til å behandle en så stor og så tung sak.
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-03:
Det ynskjer eg.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-03:
Som i forrige debatt er det viktig å ha med seg bevisstheten rundt skatteparadiser og finansnæringens rolle i å tilrettelegge for å profittere på skatteunndragelse og aggressiv skatteplanlegging. Det trengs nye globale innretninger i samarbeid med næringen for å bekjempe skatteparadiser og hemmeligholdjurisdiksjoner. Derfor fremmer SV i dag forslag om at Norge skal jobbe for et globalt og obligatorisk register over finansielle verdier. For å verne om verdens skatteinntekter trengs mer kunnskap om verdens skattegrunnlag og færre muligheter til den kriminaliteten som skatteparadisene i dag representerer. SV er bekymret for at boligmarkedet lider av strukturelle problemer som følge av manglende regulering, et skjevt skattesystem samt boligmangel i enkelte pressområder. I likhet med en rekke økonomer er vi bekymret for den økte gjeldsbelastningen det opphetede boligmarkedet medfører, spesielt i en tid der mange mister jobben og økonomien viser klare tegn på nedkjøling. Dagens organisering av boligmarkedet øker de sosiale forskjellene og skyver en uakseptabel risiko over på vanlige huseiere. Stortinget hadde denne uken en sjanse til å senke skatten på lave og vanlige inntekter og heller øke skatten på eiendom for mer omfordeling og finansiell stabilitet. Det er synd at den sjansen ikke ble benyttet. SV ser fram til innføring av avgift på finansielle tjenester i 2017. SV var alene om å gå til valg på dette standpunktet i 2013, og nå er det et enstemmig storting som er med. Det er vi veldig glade for. Det er ingen grunn til at finansnæringen skal ha mer gunstige betingelser enn annen næringsvirksomhet. Vi ser behovet for å utrede digitalisering av betalingssystemet i Norge. Utviklingen i blokk-kjedeteknologi og digital valuta går fort, og den britiske sentralbanken jobber med utsteding av en sentralbankkontrollert digital valuta, såkalt RSCoin. En sånn valuta vil kunne minske utbredelsen av illegale transaksjoner, som hvitvasking og skatteunndragelse, og gi sentralbanken en helt annen pengepolitisk kontroll over pengemengden enn i dag. Vi bør skaffe oss mer kunnskap også i Norge, derfor fremmer vi forslag om en utredning av digitale norske kroner. Jeg tar opp SVs forslag.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-03:
Finansministeren er vant til å få hjemmelekser fra Stortinget. Hun er også vant til å følge dem opp på egnet måte overfor Stortinget, og det vil jeg selvsagt også gjøre i denne saken. Og som jeg sa i mitt innlegg, har jeg merket meg det komiteen har skrevet. Nå har jo vi i forbindelse med den meldingen som ligger til behandling i dag, gjort de vurderinger og refleksjoner som ligger til grunn som også er reflektert i innstillingen. Jeg tror ikke jeg allerede nå skal forskuttere de spørsmål som komiteen reiser i innstillingen; dem må vi nesten komme tilbake til i forbindelse med neste års melding.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-03:
Det er helt riktig som representanten Syversen sier, nemlig at arbeidet med å utrede dette kom i stand mellom de fire samarbeidspartiene. Jeg mener at vi har jobbet godt og grundig med å følge det opp. Det har vært et ekspertutvalg i arbeid, som har gjort sine vurderinger av dette, på lik linje med banken, men det har også vært avholdt seminarer og høringer med andre eksperter, som har gitt noe mer delte synspunkter på hva man mener om dette. Det er alltid vanskelig for en finansminister å konkludere i så store og viktige saker som dette. For meg var det omdømmerisikoen som var den altoverveiende utfordringen, særlig fordi dette er et utfordrende marked, som vi må følge svært tett, men det var det utslagsgivende på dette tidspunktet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-03:
Jeg sa at omdømmerisikoen var av avgjørende betydning, men det er jo andre forhold i dette som også må tillegges vekt: betydelig politisk risiko, risikoen for at andre lands beslutninger kan være utslagsgivende for de investeringene som vil kunne tas gjennom denne type unoterte investeringer. Det er alt i alt mange forhold – særlig gitt at andre lands myndigheter brått og uten varsel gjør endringer i rammebetingelsene – som påvirker dette. Da er det ikke uten videre enkelt å bli sittende igjen med et slikt eierskap, som kanskje taper seg i verdi. Så jeg mener at det er mange forhold vi er nødt til å ta grundig stilling til. Det får vi jo anledning til å gjøre nå gjennom å tenke enda en gang igjennom det, og så får vi fortsette debatten om et år.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-03:
Jeg har, som også en tidligere taler var inne på, i meldingen lagt frem en vurdering av EØS-regelverket for lån til kommuner. Det er vår klare vurdering at EU-regelverket for banker ikke gir adgang til å fastsette en risikovekt på lån til norske kommuner og fylkeskommuner som svarer til risikovekten på lån til den norske stat, på grunn av forskjell i beskatningsmyndighet, institusjonelle ordninger og risiko. For forsikringer er ikke de utfyllende rettsaktene tatt inn i EØS-avtalen, men vi har utformet en regel i Norge som er parallell med regelen for banker. Lavest mulige risikovekt for lån til kommuner er derfor i henhold til direktivet på 20 pst. På den bakgrunn er også risikovekten for utlån til kommunene satt til 20 pst. Men jeg hører hva representanten Hagebakken sier, og det vil være fullt mulig for regjeringen å komme tilbake til Stortinget med utfyllende redegjørelser om dette spørsmålet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-03:
Det er en grunn til at dette i dag ikke er en del av regelverket, men vi har jo nå sagt at infrastrukturinvesteringer i en del tilfeller kan være godt egnet til å gi langsiktig og stabil avkastning på pensjonskapital i livsforsikringsselskaper og pensjonskasser. Det er viktig for meg å understreke at det er svært viktig at risikotakingen er forsvarlig, slik at pensjonskapitalen ikke blir utsatt for økt risiko og tap. Vi har hatt et godt regelverk for dette i Norge, og fra årsskiftet har vi fått et nytt regelverk, nemlig EUs Solvens II-regelverk for forsikringsselskaper. Som vi har varslet i meldingen, vil regjeringen vurdere endringer i regelverket. Jeg vil komme tilbake til det på egnet måte i Stortinget når vi har vurdert dette i sin fulle bredde.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-03:
En fripolise er en endelig betalt kontrakt. Kunder med fripoliser er garantert en årlig minsteavkastning i form av en årlig garantert rente. Det ligger innebygget i kontrakten. Størrelsen på den årlige renten varierer fra kontrakt til kontrakt og er typisk høyere for eldre kontrakter enn for nyere. Gjennomsnittlig avkastningsgaranti er på om lag 3 pst. årlig, og for de fleste kundene vil det være en god årlig garanti, den er høyere enn de garantier som selskapene tilbyr på nye kontrakter. Blir avkastningen høyere enn garantert rente, vil også kunden få glede av det. I tråd med forslag fra Banklovkommisjonen fremmet Stoltenberg II-regjeringen et lovforslag om at fripoliseinnehavere og selskap som ønsker det, på frivillig grunnlag kan velge å avvikle fripolisekontrakten med garantert rente og i stedet inngå en ny kontrakt med investeringsvalg. Men det er altså kundens valg. Dagens regelverk balanserer på en god måte kundehensyn og forsikringsselskapenes ønske om å redusere garantiene i porteføljene, og jeg er sånn sett glad for at flertallet står fast på den offentligrettslige reguleringen for kunderettighetene for fripoliser.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-06-03:
Flere talere har vært inne på åpenhet og skatteparadiser. I Arbeiderpartiet er vi veldig godt fornøyd med den enigheten man har landet på, og som Torstein Tvedt Solberg har vært inne på tidligere, at vi nå får en vurdering av praksisen rundt datterselskaper, og at vi kan få et forventningsdokument om skatt. Det tror jeg vil være et viktig steg for fondet og banken framover. I den sammenheng vil jeg nevne noe knyttet til praksisen rundt datterselskaper. Financial Secrecy Index er en liste laget av Tax Justice Network, basert på rapporter fra myndigheter og internasjonale organisasjoner som OECD og Financial Action Task Force. På denne listen er det ikke om å gjøre å være nr. 1. Nummer 1 er det landet som samlet sett praktiserer mest hemmelighold og muliggjør skjulte eiere, lav eller ingen skatt. Panama har fått mye oppmerksomhet i det siste, men i denne sammenheng må de se seg slått av tolv andre land. Norge er et langt stykke nede på listen, men vi er heller ikke helt nederst, og det er særlig knyttet til åpenhet i eierskapsregistere. I denne sammenheng, hvor vi diskuterer Statens pensjonsfond utland, kan det være naturlig å ta en titt på landene nr. 3 og nr. 6 på listen, nemlig Luxembourg, som har sjetteplassen, og USA, som har tredjeplassen, men det skal understrekes at dette handler da særlig om delstaten Delaware. Delaware er den staten i USA som vi har gjort eiendomsinvesteringene våre gjennom, og som er anslått å være den staten i verden som best beskytter pengene dine og identiteten din dersom du ønsker å skjule den. Det er nesten ingen steder hvor det er så lett å sette opp et skallselskap, og nesten ingen steder det er så vanskelig å trenge gjennom dette skallet. Selv FBI, Federal Bureau of Investigation, peker på at Delaware brukes til ulovlige pengetransaksjoner, til hvitvasking av penger, og at det gjøres i stort av multinasjonale selskaper, men at Delaware også er et yndet sted for kriminelle som må flytte penger i forbindelse med våpenhandel, menneskesmugling, narkotika og terrorisme. Så er spørsmålet: Tror jeg at fondet har noe å skjule, at de ønsker å være i Delaware på grunn av at de har lyst til å hemmeligholde aktiviteten sin? – Nei, absolutt ikke. Men synes jeg at vi bør bestrebe oss på at når vi skal gjøre store investeringer på vegne av fellesskapet, skal vi gjøre det gjennom stater som ikke opererer på denne måten? – Ja, absolutt. I det bildet er jeg særlig glad for at vi nå skal få en vurdering av praksisen rundt pensjonsfondets bruk av datterselskaper.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-03:
Jeg vil komme tilbake til noe jeg nevnte i mitt innlegg, og det er knyttet til det faktum at i en eller annen fasong ønsker et flertall i Stortinget at en i det minste skal se nærmere på om 20 pst. vekting knyttet til kommunale lånopptak er riktig nivå. Det er særnorsk høyt. Det har regjeringenspartiene ikke vært med på i innstillingen. Jeg mener at dette er viktig. Det lener seg mye på det faktum at lån i obligasjonsmarkedet som ikke er regulert av EUs kapitalkrav, ligger over i sammenligning med staten. Det var snakk om hjemmelekse tidligere i år, så jeg spør: Er finansministeren villig til å ta dette som en liten hjemmelekse, slik at vi får mer kunnskap?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-03:
For det første vil jeg takke for den positive vrien til slutt i innlegget. Jeg kunne kommentert noe som ble sagt underveis, men jeg skal heller gå over på et annet forhold, og det gjelder når private pensjoner nå skal kunne investeres i infrastruktur, noe vi er med på. Så sier finansministeren i innlegget sitt hvor viktig det er med trygghet for pensjonene. Det er vi selvsagt enige om – det skulle bare mangle. Men jeg synes også det er viktig med trygghet for infrastrukturen, så hvorfor er det trøblete for regjeringspartiene å være med på å understreke viktigheten av samfunnssikkerhets- og beredskapshensyn i så måte?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-03:
Ja, hvis det ikke er flere som ønsker replikk, kan jeg ta et spørsmål til til statsråden, og jeg skal love at det skal bli med det. Synes statsråden det er en god idé å nedsette et utvalg som ser på regler og tiltak for å sikre bærekraften i fripoliseordningen? Det er noen her som synes at det er en god idé, og det ville være særdeles hyggelig om også statsråden var av den oppfatning.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2016-06-03:
Mitt svar på vegne av presidentskapet vil dreie seg om prosedyre og forholdet mellom komiteers beslutning og presidentskapet i henhold til forretningsordenen. Som representanten Trygve Slagsvold Vedum har redegjort for her, har han i henvendelse til presidentskapet av 31. mai 2016 stilt spørsmål til oss i medhold av, som han skriver, Stortingets forretningsorden § 69. Representanten spør om presidentskapet ut fra sitt ansvar etter Stortingets forretningsorden § 32 vil sørge for utsatt avgivelse av innstillingen om norsk tilknytning til EUs finanstilsyn for å få belyst konstitusjonelle motforestillinger og sikre at vedtak skjer i samsvar med Grunnloven. Han peker bl.a. på de konstitusjonelle sidene, som vi også har hørt her, herunder spørsmålet om presedens for behandling av Norges tilknytning til andre EU-tilsyn og -byråer. Jeg kommenterer ikke nå sakens politiske realiteter – det er det komiteen som skal gjøre, og det skal behandles av Stortinget senere. Men ifølge forretningsordenens § 32 skal presidentskapet føre tilsyn med komiteens avgivelsesfrister, dvs. at fristene passer inn i det foreløpige langtidsprogrammet for Stortinget, og at innstillingene blir avgitt i samsvar med fristene. Presidentskapet kan innkalle komitélederne til møte om avgivelsesfristene og komiteenes arbeid med sakene. Etter at komitélederen har hatt anledning til å uttale seg, kan presidentskapet fastsette en annen avgivelsesfrist enn komiteen har gjort, eller fastsette frist i en sak hvor komiteen ikke har gjort dette – fortsatt i henhold til § 32. Formålet med § 32 er å sikre at den fastsatte arbeidsplanen blir fulgt, og at komiteens frister passer inn i langtidsprogrammet for Stortingets arbeid. Det har ikke vært forutsetningen at presidentskapet skal overprøve de faglige og politiske vurderingene som gjøres i fagkomiteene, når komiteen har fastsatt hvor lang tid den trenger for å behandle en sak. Da bestemmelsens nåværende ordlyd ble vedtatt i 2005, ble det i innstilling fra presidentskapet forutsatt at slik inngripen fra presidentskapet bare unntaksvis antas å kunne bli aktuelt, og at utgangspunktet fortsatt skulle være i tråd med gjeldende praksis, nemlig at komiteene – med unntak av budsjettet – selv fastsetter fristene ut fra en vurdering av sakens omfang, det politiske innholdet og øvrige gjøremål. Dette kjenner finanskomiteens medlemmer, som sitter her, veldig godt til. Presidentskapet finner det på denne bakgrunn ikke riktig å ta noe initiativ til utsatt behandling av saken. Men det er jo slik at Stortinget i plenum vil få anledning til å ta stilling til spørsmålet om en eventuell utsettelse av denne saken når Stortinget behandler finanskomiteens innstilling om noen dager. Da kan også representanten Slagsvold Vedum og Senterpartiet, eller andre, selvfølgelig fremme forslag om tilbakesending.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2016-06-03:
Nå bruker representanten Slagsvold Vedum uttrykkene Stortinget og presidentskapet litt om hverandre. Det er selvfølgelig ingenting i veien for at Stortinget, når finanskomiteen legger fram denne saken til behandling i plenum, kan fremme forslag om utsettelse. Men det skjer altså da i Stortinget, og det er ikke slik at presidentskapet gjør det i henhold til forretningsordenens § 32, for den dreier seg om presidentskapets tilsyn med at komiteene fastsetter frister for avgivelse av innstillingene, og at innstillingene blir avgitt i samsvar med fristen, som jeg også sa i mitt første innlegg. Presidentskapet skal ikke overprøve de politiske vurderingene, de praktiske vurderingene eller de faglige vurderingene i en komité når man legger en framdriftsplan. Presidentskapets fremste anliggende når det gjelder framdrift, er at Stortinget og Stortingets komiteer organiserer arbeidet sitt på en hensiktsmessig måte, for å si det på den måten. Så finnes det en bestemmelse i § 23, og det er at når man diskuterer framdriftsplan i en komité, kan et mindretall på minst en tredjedel av komitémedlemmene bringe det inn for presidentskapet – det dreier seg om § 23 andre ledd. Men når komiteen har endelig fastsatt framdriftsplan, vil ikke presidentskapet overprøve det. Av og til kommer det riktignok søknad fra en komité om å utsette en avgivelse. Det er ikke en søknad som foreligger på presidentskapets bord nå.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-06-03:
President! Jeg stemte feil.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2016-12-08:
I juni i år vedtok Stortinget innlemmelse av rettsaktene som etablerer EUs finanstilsynssystem og enkelte andre rettsakter, lov om EØS-finanstilsyn samt enkelte andre endringer i verdipapirhandelloven og lov om kredittvurderingsbyråer i EØS-avtalen. Den saken har en lang forhistorie og var gjenstand for en omfattende behandling og debatt før vedtaket i juni. Det er derfor ikke om Norge skal innlemme EUs finanstilsyn og enkelte andre rettsakter som berører dette i EØS-avtalen, vi skal beslutte i dag. I dag skal vi behandle proposisjonen der regjeringen foreslår lovendringene som følger opp gjennomføringen av det nye EØS-regelverket på finansmarkedsområdet i norsk rett. Forslagene til lovendringer vil ifølge regjeringen konsekvensjustere og forenkle norsk regelverk på området, slik regjeringen varslet om i Prop. 127 L, som også ble behandlet i juni. Komiteen har i sine merknader til saken lagt vekt på at utkastet til lovregler har vært på høring til en rekke berørte instanser. Synspunktene fra disse er gjengitt i saken og mer detaljert på departementets nettsider. Departementet kommenterer høringssvarene i saken og redegjør for den oppfølging høringssvarene har fått. De viser at enkelte av innspillene fra høringsinstansene er tatt til følge i utformingen av regelverket. Det blir i høringssvarene pekt på at gjennomføringen av de aktuelle EØS-rettsaktene i norsk rett kan medføre kostnader for enkelte markedsaktører, noe det også ble varslet om i Prop. 127 L, i juni. Det poengteres i saken at endringene først kan settes i kraft når EØS-komiteen har fattet vedtak om innlemmelse av de relevante rettsaktene i EØS-avtalen. Saken og forslagene til endringer i de ulike lover er grundig redegjort for i saken. Finanskomiteens flertall støtter forslagene i sin innstilling. Et mindretall i komiteen stemte imot forslagene til innlemmelse i EØS-avtalen av enkelte rettsakter som etablerer EUs finanstilsynssystem og enkelte andre rettsakter i juni. De slutter seg derfor heller ikke til forslagene til endringer i Prop. 166 L, som vi behandler her i dag. Jeg regner med at mindretallet selv redegjør for sine standpunkt. Jeg anbefaler finanskomiteens tilråding i saken.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-08:
Stortinget ga i juni samtykke til norsk deltagelse i EØS-komitébeslutninger om å ta de såkalte tilsynsbyråforordningene samt en del andre EU-rettsakter inn i EØS-avtalen. EØS-komiteen tok disse beslutningene 30. september. Stortinget vedtok allerede i juni lovregler for å gjennomføre disse beslutningene i norsk rett. I lovproposisjonen ble det imidlertid opplyst at vi ville komme tilbake med konsekvensjusteringer og forenklinger av regelverket etter en høring. I proposisjonen som behandles i dag, er det fremmet slike forslag til enkelte lovendringer som konsekvensjusterer og forenkler gjennomføringen i norsk rett gjennom tilpasninger til bestemmelsene som Stortinget vedtok 13. juni i år. Bestemmelsene som Stortinget vedtok i juni, gjennomførte forordninger om etablering av EUs finanstilsyn, om kredittvurderingsbyråer, regler om shortsalg og regler om sentrale motparter og clearing og rapportering av handel med OTC-derivater. Tilpasningene som nå foreslås vedtatt, er konsekvensjusteringer i det norske regelverket til gjennomføringen av de nevnte forordninger. Endringene vil gjøre det norske regelverket bedre strukturert og mer tilgjengelig for brukerne. I arbeidet med proposisjonen kom det fem høringssvar med merknader. Ingen av høringsinstansene var negative til forslaget, og merknadene var i hovedsak av teknisk karakter. Finans Norge understreket at det er viktig at disse reglene nå gjennomføres i norsk rett. Høringsinstansenes merknader er i hovedtrekk fulgt opp, og proposisjonen er forenklet i tråd med innspillene. Til lov om EØS-finanstilsyn foreslås det kun mindre, tekniske justeringer, bl.a. for å legge til rette for informasjonsdeling mellom norske myndigheter og EFTA-domstolen. Til lov om kredittvurderingsbyråer foreslås det konsekvensjusteringer i norsk rett til de nye forordningene, bl.a. forskriftshjemler, regler om informasjonsutveksling og regler om sanksjoner. Til verdipapirhandellovens regler om shortsalg foreslås det forskriftshjemler og bestemmelser om sanksjoner. I proposisjonen er det også fremmet forslag til noen utfyllende bestemmelser til lovregler om forvaltning av alternative investeringsfond, som ikke ble behandlet da loven om forvaltning ble vedtatt. Jeg har merket meg at flertallet i komiteen har sluttet seg til forslagene. Jeg har også merket meg mindretallsforslag fra Senterpartiet. Jeg understreker derfor igjen at dette lovforslaget kun innebærer tilpasning i det norske regelverket til gjennomføringen av det Stortinget har vedtatt. Jeg legger vekt på god informasjon til markedet om innfasingen av de nye reglene, og det tas sikte på at reglene som gjennomfører forordningen om shortsalg, som ble vedtatt av Stortinget i juni, trer i kraft sammen med de nå foreslåtte konsekvensjusteringene 1. januar 2017, og at reglene som gjennomfører EMIR, kan tre i kraft 2. kvartal.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-08:
Jeg hadde egentlig hatt lyst til å si at Stortinget hadde en grundig behandling av denne saken i vår. Det hadde vi ikke. Det ble en sak som ble hastet gjennom i Stortinget. Men heldigvis fikk vi en høring rundt overføring av makt fra det norske stortinget til EUs finanstilsyn, og vi klarte å få noen grundige runder etter hvert. Regjeringen hadde et ønske om å få den saken så fort som mulig gjennom for å få minst mulig debatt. Vi har de samme innvendingene nå som vi hadde da. Vi mener at dette er en ordning som er rene kopivedtak, der vi overfører reell makt fra det norske stortinget, fra det norske finanstilsynet til EUs organer, til EUs finanstilsyn, og vi mener at det er i strid med Grunnlovens ånd. Derfor gjentar vi den motstanden vi hadde i vår, og fremmer forslag om at dette bør sendes tilbake til regjeringen, fordi vi mener at dette er i strid med vår konstitusjon.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-08:
Ein samla komité viser til viktigheita av tryggleik i ferdsel på havet og deler derfor intensjonen til forslagsstillarane om fokus på sikkerheit ved bruk av fritidsbåtar. Fleire skaffar seg slike båtar, samtidig som mengda av hestekrefter blir større. Derfor er dette spesielt viktig for å forhindre skadar og dødsulykker. Det er viktig at dei som køyrer fritidsbåtar, også har tilstrekkeleg kompetanse for å førebyggje ulykker til havs. Vi ser i brevet frå næringsministeren at det allereie er stor merksemd frå både myndigheiter og andre aktørar for å få ned ulykkestalet for fritidsbåtar, og at det er sett i verk tiltak for å auke kunnskapen om sikkerheita for ferdsel med båt, gode haldningar, godt sjømannsskap og innføring av obligatorisk båtførarprøve og informasjonskampanjar. Påbodet om flytevest er også eit eksempel på denne merksemda. Regjeringa har i framlegget til statsbudsjett for 2017 føreslått å auke løyvinga til Statens havarikommisjon for transport, noko som gir havarikommisjonen rom for å undersøkje fleire sjøulykker. Vidare held regjeringa i budsjettforslaget fram at Kystverket vil utgreie tiltak for å styrkje sikkerheita for fritidsfartøy. No er det, som det blir peika på i innstillinga, behov for ein felles strategi og å koordinere innsatsen for å lykkast med målsetjinga om ein nedgang i ulykker. Denne saka er òg sendt til transport- og kommunikasjonskomiteen, som uttalar følgjande: «Komiteen syner til handsaminga av Meld. St. 35 S(2015–2016) (2015–2016) Ein samla komité ber regjeringa om at det som ei oppfølging blir utarbeidd ei stortingsmelding om betre samhandling mellom alle aktørane når det gjeld førebyggjande sjøtryggleik og kystberedskap, og at ei slik melding også må omhandle ulykker knytte til bruk av fritidsbåt, og ein fremjar forslag om det i Innst. 72 S for 2016–2017. Dermed skulle intensjonane i representantframlegget vere ivaretatt, og vi ser fram til å få denne stortingsmeldinga. Det blir derfor sannsynlegvis ingen særleg debatt i saka i dag. Eg tilrår med dette innstillinga i saka.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-08:
Det er i dag brei politisk einigheit om at fiskeri og sjømat skal ha ein større plass i framtidas næringsutvikling i Noreg, og det er naudsynt med aktiv rekruttering til næringa. Gjennom ungdomsfiskeordninga kan unge over 12 år få prøve seg i næringa som sommarjobb. Ordninga er avgrensa gjennom krav til kva for reiskapar som skal brukast. Forslagsstillarane meiner at ungdomsfiskeordninga bør bli utvida, slik at dette enkle og greie tiltaket for å gi ungdommen ein sjanse til å prøve seg i næringa skal gjelde heile året. Det er delte syn på tryggleiken i dette når det gjeld unge heilt ned til 12–13-årsalderen, som kan møte krevjande vêrforhold og omgang med farleg utstyr i kalde, nærmast arktiske forhold i vinterhalvåret. Men ein samla komité er einig i at ungdomsfiskeordninga og dessutan skulekvotar og lærlingkvoteordninga er viktige tiltak for naudsynt rekruttering. Skal Noreg som leiande fiskerinasjon framleis vere i leiinga, er det viktig at rekrutteringa til sjøs er god. I dag peikar mange på at det kan vere grunn til å bekymre seg for ei utvikling der det jamt over blir rekruttert for lite ungdom til næringa, og ein stadig større del av fiskarane er nær pensjonsalder. I innstillinga til sjømatindustrimeldinga bad eit fleirtal regjeringa utarbeide ein strategi for å styrkje rekrutteringa til fiskerinæringa, og at ein også burde utgreie ungdomsfiskeordninga. I innstillinga vår i dag er komiteen opptatt av at det er viktig å få belyst følgjande problemstillingar som grunnlag for å gå vidare med spørsmålet om ungdomsfiske heile året: omsynet til behandling av råstoff, kvalitet, tryggleiksaspektet – som eg var inne på ved å utvide ordninga til heile året – kapasitetsmoglegheiter ved mottaksanlegg og konsekvensar for kvoteuttak. Ein peikar også på at ei eventuelt endra ordning må spesifisere dei aldersgruppene det skal gjelde for, og andre kriterium som skal gjelde for deltaking. I innstillinga fremjar fleirtalet i komiteen, medlemer frå Arbeidarpartiet, Kristeleg Folkeparti, Senterpartiet, Venstre og Sosialistisk Venstreparti, følgjande forslag: «Stortinget ber regjeringen i forbindelse med strategien for rekruttering til fiskerier om å utrede ungdomsfiskeordningen og komme tilbake til Stortinget på egnet måte.» Det gir eit handlingsrom, og etter nærmare diskusjon går også regjeringspartia inn på dette forslaget. Ein samla komité meiner at det er viktig at berekraftige omsyn blir varetatte med denne ordninga, og viser til brevet av 13. oktober frå fiskeriministeren. Komiteen støttar at ordninga ikkje skal innebere utfordringar for våre tilsynsmyndigheiter, og dessutan at ordninga ikkje må medføre store kontrollmessige utfordringar, og då særleg i den hektiske perioden av året der vinterfisket går føre seg, med særleg store fangstar. Det er svært viktig at fisket blir gjennomført på ein berekraftig måte, og at ikkje ressursuttaket blir uforsvarleg høgt. Heilt til slutt vil eg takke komiteen for eit godt samarbeid og tilrår med dette innstillinga frå komiteen.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-08:
Statsråden har vore inne på alle dei rekrutteringsordningane som finst i dag, og det er ei rekkje moglegheiter for dei unge å kome seg inn i eit fiskeri i dag. Men den viktigaste faktoren er faktisk at det handlar om lønsemd. Rekrutteringa skjer alle tider best der ein har god lønsemd. Det har vi sett lenge innanfor oljesektoren, der lønsnivået har vore høgt. No ser vi at etter ein periode med låge prisar i kvitfisknæringa, har den prisen kome opp, og det gir god lønsemd. Det betyr også at det er meir attraktivt å kome inn i det. Det betyr at ein får betre betalt for produkta, men det betyr også at det blir dyrare å kome inn i denne næringa, så desse faktorane følgjer kvarandre. Så ein må ta omsyn til lønsemda som gir evne til å betale renter og avdrag, kanskje på same nivå, men med eit større kronetal. Det er der eg meiner at representanten frå SV bommar når han berre peiker på at det har blitt for dyrt å kome seg inn i næringa. Vi ser også at om fasilitetane om bord i båtane – vi snakkar kanskje spesielt her om trålarane – er gode, så klarar ein å rekruttere. Vi såg no nyleg det blei presentert ein ny trålar i Møre og Romsdal, ei nydeleg, flott skute med alle moglege fasilitetar om bord, gode arbeidsplassar, trygge arbeidsplassar og god lønsemd. Det er det som rekrutterer. Eg skal vere einig med representanten Bakke-Jensen i at å få ein trålar frå Møre til Finnmark er bra. Det er eit teikn på at det er lønsemd, det er teikn på at det er nokon som tør å satse. Det er for få som tør å satse. Når ein er nærast ressursane og ikkje klarar å satse, mens ein klarer å satse – og satsar tøft også – der ein er større seglingslengde frå ressursane, så må det på ein eller annan slags måte vere ein grunn til det. Det er eingong slik at dette med fiskeri og lønsemd vil gå opp og ned, men no ser vi framover at lønsemda sannsynlegvis vil vere god over lang tid, og det er mitt håp at det klarar å utvikle seg positivt også i dei to nordlegaste fylka. Det er iallfall gode eksempel på det, og det er eg svært glad for.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-08:
I dei siste 15–20 åra har det vore ein framvekst av fleire reiselivsbedrifter som legg til rette for såkalla turistfiske. Desse bedriftene baserer næringsverksemda si på uttak av dei felles og avgrensa fiskeriressursane våre. Vi har ikkje god oversikt over kor mykje fisk denne næringsaktiviteten samla sett tar av dei felles ressursane våre, då vi manglar eit godt rammeverk knytt til denne aktiviteten. Eg, som kjem frå Sunnmøre, har sjølv sett bedrifter der dei same gjestane årvisst kjem igjen, noko som viser kor attraktiv denne typen reiselivsnæring er. Dei fiskar – og dei fiskar godt. Moglegheitene deira for å ta opp betydelege mengder ligg det til rette for. Så det er forståeleg at diskusjonen handlar om totaluttak. Representantane frå Høgre, Framstegspartiet, Kristeleg Folkeparti og Venstre viser til at regjeringa har forslag til endringar i regelverket for turistfiske på høyring, og at kunnskap frå høyringsrunden enno ikkje ligg føre. Regjeringa har også ei stortingsmelding om reiseliv under utarbeiding og ser det som hensiktsmessig at spørsmål om turistfisket blir sett i den samanhengen. Så er det ein diskusjon om høyringsframlegget frå departementet om å auke lovleg utførsel frå 15 til 30 kilo viss turistane har fiska i regi av ei registrert turistfiskeverksemd. Diskusjonen går også på om troféfisk skal vere ein del av dette totalvolumet. Høyringsrunden og reiselivsmeldinga vil gå nærare inn på desse spørsmåla og vil vareta det som forslagsstillarane er opptatt av, å vere langsiktig og ha tryggleik for framtidige næringar, som dette representerer.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2016-12-08:
Jeg får beklage på vegne av en hel komité. Vi satt nemlig i et «blamøte», og så ble det brannalarm borte i det andre bygget. Derfor var det dårlig oppmøte på de to første sakene. Vi er kanskje ikke helt forberedt for denne heller. Når det gjelder toppindustrisenter, er regjeringen med på å utrede. Vi er alle enige om at norsk industri og hele det norske samfunnet står overfor store utfordringer når det gjelder automasjon og digitalisering. Vi skal over i en ny tid. Regjeringen har for det første gått inn og støttet utredningsarbeidet rundt norsk toppindustrisenter. Man har varslet at dette kommer man tilbake til i industrimeldingen som kommer utpå våren, og man har også vedtatt et statsbudsjett der man skal utrede det med henblikk på å komme tilbake til det i RNB til våren. Jeg tror egentlig det holder som kommentar. Vi ser det omstillingsbehovet som norsk økonomi har. Vi må få nye bein å stå på. Den industrien vi har, er god, men den står overfor store utfordringer med å møte nye trender, og – som jeg sa – digitaliserings- og automasjonsutfordringene. Med det tror jeg egentlig jeg bare lar saken ligge. Vi kommer tilbake til den diskusjonen senere.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2016-12-08:
Jeg får først si at jeg får takke komiteen for en grei behandling av saken, det glemte jeg i forfjamselsen i starten. Når det gjelder representanten Bottens innlegg, om at man vil se hva slags industripolitikk vi ønsker å føre, er det akkurat som statsråden sa: Vi ønsker å gjøre mer av det vi har gjort. Det har vært en politikk siden 2013: å fokusere på konkurransekraft, altså å investere i samferdsel, FoU, kunnskap, vekstfremmende skattelettelser – og ikke minst klynger – og der har man utøvd ganske mye. Signalet jeg får når jeg er ute i Bedrifts-Norge, er: gjør mer av det man allerede har gjort. Det er det man skal fokusere mest på. Noe annet tror jeg ikke noen av oss ville forvente heller. Det er åpenbart viktig at vi begynner å dele kunnskap. Det gjelder rundt omkring i hele landet. Vi må få virkemidler som sprer kunnskapen rundt til hele landet. Litt kaldt vann i blodet kan man jo helle, for det er ingen som vet hva toppindustrisenteret skal inneholde ennå. Det er en prosjektskisse. Når man sier at man er klar til å bevilge penger og ser fram til noe som skal fungere over hele landet, så sier vi: Ja vel, det er selvfølgelig det vi må vente på og se. Men jeg har sett noen planer for toppindustrisenteret som minner mer om at man nærmer seg et statsstøttet konsulentselskap, med ganske store bevilgninger. Da tror jeg man får et litt annet perspektiv på det. La oss nå vente og se hva som faktisk kommer ut av planleggingen, så tar vi stilling til det da. Regjeringen har som sagt varslet nye tiltak gjennom katapultsentre. Det kan godt hende at toppindustrisenteret kan tilpasses den satsingen. Men det er for mange løse tråder til at vi kan gå lenger i behandlingen enn det vi har gjort i dag. Vi venter alle i spenning på hva som faktisk kommer.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-08:
Som presidenten sa, er dette en sak om å se på hvordan vi skal nå målet om å få økt økologisk forbruk og jordbruksareal innen 2020, og forslagsstilleren, Rasmus Hansson, har kommet med 12 konkrete forslag i denne saken. Komiteen har selvfølgelig sett på dem og tenkt at det kan være fornuftig å se på en helhetlig strategi rundt dette. Det er viktig å komme med forslag, men det er også viktig å se på hvordan en kan treffe bl.a. den kritikken som Riksrevisjonen har kommet med, for Riksrevisjonen viser til at det er ikke lagt godt nok til rette for det offentlige forbruket av økologisk mat. Og behovet for en helhetlig strategi og det å se på funn og tilrådinger i Riksrevisjonens rapport, blir viktig. Statsråden skrev i svaret til komiteen at han i løpet av høsten kommer med en stortingsmelding om landbruksområdet, og at dette også vil bli drøftet i den stortingsmeldingen. Nå er det jo ganske nær jul, så hvis det skal stå seg, må jo den komme i løpet av veldig kort tid. Det som også er viktig da, er at situasjonen rundt økologisk landbruk ikke bare blir drøftet, men at man også ser på hvilke type tiltak man vil levere på. Statsråden skrev også at det kommer en egen, helhetlig strategi i etterkant av den meldingen, så vi får satse på at man er enda mer konkret der. Når det gjelder hva komiteen har landet på, så er det at vi legger dette ved protokollen. Venstre og SV har egne forslag, som jeg regner med at de vil legge fram selv. Jeg vil anbefale komiteens tilråding.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-08:
Jeg må si at jeg er veldig enig i det som statsråden sa på talerstolen her nå. Det var et innlegg som jeg mener er en god situasjonsbeskrivelse. Det er en utfordring å få forbrukerne til å tenke mer økologisk når de er i butikken, men det er også sånn at svenskene og danskene er kommet langt foran oss. Så kan man stille seg spørsmålet om hvorfor det er sånn. Er det fordi den norske forbrukeren føler seg trygg på norsk matproduksjon i utgangspunktet og tenker at veien til økologisk kanskje ikke er så stor? I denne saken har vi fått svar fra statsråden, som sier at dette skal drøftes i stortingsmeldingen som kommer i høst, og da regner jeg med at det er høsten 2016. Da ønsker jeg å høre om statsråden har tenkt å følge den planen og om vi kan få se den stortingsmeldingen innen stortingsdøra stenger i løpet av en uke.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-08:
Det er litt sammensatt, for alle disse gode tiltakene for å oppnå disse målene er ikke noe vi bare kan vedta her, men det har jo også med jordbruksoppgjøret å gjøre. Så det er jo en sammensatt løsning man må lete etter, og forbrukerne må i tillegg ville kjøpe varene. Så er det om å gjøre å få dem til å kjøpe det vi kanskje ønsker mest. I denne saken er det også sagt at vi skal få en strategi i etterkant av denne stortingsmeldingen som kommer – i år. Da er det et nytt spørsmål om statsråden mener man trenger lang tid på den, for i brevet står det også at man allerede har begynt en rekke utredninger til dette arbeidet. Så hva som kommer hvor, og når, er det interessant for komiteen å få vite.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-12-08:
Først av alt har jeg lyst til å takke forslagsstillerne for et godt forslag. Jeg vil også takke næringen for det initiativet som de har tatt, og også for den positive tilnærmingen som næringsministeren har vist. Det er når vi jobber sammen at vi kan få til det viktige. Det skal skje mye viktig innenfor industri. Industri 4.0 er det som kommer nå. Vi vet at det kan betegnes som en revolusjon. Utviklingen kjennetegnes ved økt bruk av roboter, sensorer, 3D-printing, avanserte materialer og store datamengder og programvarer som kobles sammen. Da trenger norsk industri flere samarbeidsarenaer, vi trenger mer kompetansedeling, og vi trenger flere test- og demonstrasjonsanlegg for å sikre den omstillingen som nå vil komme, også på bakgrunn av digitalisering. Vi har noen klynger som er gode. Fra et flertall i komiteen understreker vi at et sånt toppindustrisenter må utfylle og ikke erstatte disse klyngene. Det er nettopp i det samspillet vi tror at både klyngene og et toppindustrisenter blir best mulig. Undertegnede og representanten fra Venstre har bl.a. i innstillingen trukket fram tre klynger som er med i programmet Klyngene som omstillingsmotor, som denne regjeringen har opprettet. Det er Kongsberg, Raufoss og Halden, som har hver sin spisskompetanse, som det er viktig å ta med og spille opp til et toppindustrisenter, men som samtidig må bestå som egne enheter med spisskompetanse som kan gjøre andre klynger og dette toppindustrisenteret bedre. Jeg gleder meg til å se og følge utviklingen videre. På høringen til budsjettet ble det sagt at ved sommerstid i 2017 ønsket de fra toppindustrisenterets side å være oppe å stå. Fra Kristelig Folkepartis side har vi tenkt å følge denne prosessen nøye, eventuelt også med bevilgninger som måtte trenges når vi kommer til revidert nasjonalbudsjett.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-12-08:
Vi har en evaluering som forteller at disse fondene, slik de er innrettet i dag, ikke gir det utkomme som vi ønsker. Derfor er det bra at en samlet komité, og nå et samlet storting, vil slå sammen disse to investeringsfondene og få til noe nytt med et nytt mandat. Det er viktig, for det er en viktig region, det er en viktig del av landet vårt, og det er viktig med næringssamarbeid også over til Russland, dog med helt andre krevende tilnærmelser enn hva man er vant med når det gjelder mange andre landegrenser. For Kristelig Folkeparti er det viktig å understreke det som komitélederen nå sa om at dette investeringsfondet skal være i «et kompetent miljø i Nord-Norge, med ankerfeste i Sør-Varanger», og også den komitémerknaden som presiserer hvor det kan være, at det kan være i Kirkenes. Vi ser fram til at vi får et nytt mandat, at vi får ett fond, at dette blir satt ut i livet, og at vi begynner å få resultater av noe som er veldig viktig.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-12-08:
Fiskerinæringen er en av våre viktigste næringer og en viktig del av framtidens næringsliv i Norge. Det er gode tider i fiskeriene. Etterspørselen etter norsk sjømat øker, og tidligere i høst kom det tall som viste at vi i 2016 nok en gang slo alle rekorder. Norske fartøy fisket fisk og skalldyr til en verdi av 16,9 mrd. kr, noe som er en økning på 2,7 mrd. fra året før. Det viser at det ligger store muligheter og potensial i denne næringen. Så er det også slik at vi har noen utfordringer, og en av utfordringene er nettopp dette med rekruttering. Rekrutteringen går ned. Ungdom kan oppleve det som vanskelig å komme inn i yrket, man får færre møter med næringen enn tidligere, og skal vi sikre sjømatnæringen nok kompetanse i framtiden, må vi legge til rette for at unge mennesker synes fiskerisektoren er spennende – ja, at det er attraktivt. Da mener Kristelig Folkeparti at ordninger som ungdomsfiskeordningen kan være viktig nettopp for å legge til rette for møte mellom ungdom og næring og gi dem en smakebit på hvordan livet som fisker er. Derfor støtter vi forslagsstillernes intensjon om økt rekruttering og mener at revitalisering av ungdomsfiskeordningen kan være et viktig steg å ta. Men det er også noen problemstillinger vi må se nærmere på før vi tar denne beslutningen. Derfor er det da også en samlet komité som peker på dette i innstillingen. Det er viktig at vi sikrer at ordningen er treffsikker og riktig rammet inn. Derfor er da Kristelig Folkeparti sammen med Arbeiderpartiet, Venstre og SV med på å be regjeringen utrede ungdomsfiskeordningen og komme tilbake på egnet måte. Jeg synes det er prisverdig at også representanten Oskar J. Grimstad sier at de nå i salen vil støtte dette forslaget. Det viser at det er mulig å skape gode, brede flertall for en viktig næring, for en viktig spydspiss inn i denne næringen, som er ungdommen.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-12-08:
Norge er et populært reisemål av mange grunner. Vi har en nydelig natur, og vi har en lang kyst, hvor muligheten til å fiske frister mange turister. Turistfisket har økt betraktelig de siste årene. Det kommer mennesker fra hele verden for å fiske den fineste og største kveita eller torsken. Dette er viktig for reiselivet langs kysten. Samtidig er det viktig at det skjer innenfor en bærekraftig forvaltning. En av utfordringene knyttet til turistfiske er at det blir igjen mye fisk etter at filetene er skåret og pakket. Dette fører til at mye fisk blir kastet. Vi har jo i komiteen hatt en sak om at vi skal forebygge matkasting. Også dette inngår her. Derfor vil Kristelig Folkeparti støtte forslag nr. 3, som er fremmet av Arbeiderpartiet og, tror jeg, Senterpartiet – nå ble jeg litt i stuss – fordi vi i merknadene, men ikke i verbalforslaget, sammen med resten av komiteen ber regjeringen utarbeide en omregningsregel, slik at antall kilo blir regnet i rund fisk. Det er for å være med på å hindre at fileten blir brukt og resten kastet. I dag har vi ikke kontroll med hvor mye fisk som fiskes som en del av turistfiskekvoten. Jeg er derfor glad for svaret, som viser at regjeringen er klar over utfordringen og allerede er i gang med tiltak som kan sikre en bedre forvaltning, bl.a. med et forslag som nå er på høring, om å innføre en registreringsordning for turistfiskebedrifter og pliktig rapportering av fangst. Jeg forventer at regjeringen følger opp med de riktige og gode tiltakene når høringen er over, og at dette blir drøftet nærmere i reiselivsmeldingen som regjeringen skal komme med. Jeg ser fram til å jobbe videre med dette i den sammenheng.