Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Riksrevisjonens undersøkelse av psykiske helsetjenester peker på en rekke områder hvor det er behov for forbedringer. Rapporten understreker alvoret og behovet for endring og en ny kurs. Undersøkelsen viser at tilgangen til helsetjenester er ulik både i kommunene og i spesialisthelsetjenesten, og at pasienter risikerer å ikke få hjelp når de trenger det. Arbeidet med å øke og ta i bruk kunnskap om behandling av psykiske lidelser er ikke godt nok. Det arbeides ikke godt nok med kvalitetsforbedringer, og mange sikrer ikke tilstrekkelig brukermedvirkning og pårørendeinvolvering i tjenestene. Likeverdige helse- og omsorgstjenester er et viktig mål for denne regjeringen, og psykisk helse er et satsingsområde. Vi er opptatt av at hjelpen skal være tilgjengelig og av god kvalitet, uansett hvor du bor, eller hvor du er i livet. I Hurdalsplattformen har vi varslet at vi skal lage en opptrappingsplan for psykisk helse med øremerkede midler og vekt på kommunale tjenester. Den skal sikre økt kvalitet og kapasitet i spesialisthelsetjenesten og styrke helsestasjonene og skolehelsetjenesten. Arbeidet med opptrappingsplanen skal komme raskt i gang. Funn og anbefalinger fra Riksrevisjonens rapport er til god nytte i dette arbeidet. Rapporten viser også utfordringer knyttet til behandlingstilbudet til barn og unge. Ungdom med samtidige psykiske lidelser og rusproblemer er særlig sårbare. Det er viktig for meg at barn og unge får spesiell oppmerksomhet i den kommende opptrappingsplanen. Vi skal høre deres stemmer og tilpasse tjenestene så de treffer slik de skal. Jeg kan nevne at det arbeides med å utvikle og prøve ut kommunale lavterskel behandlingstilbud for barn og unge med psykiske plager og begynnende rusproblemer, og vi prøver ut ambulant behandling, slik som FACT ung-team. Vi er også i gang med å forberede en forebyggings- og behandlingsreform på rusfeltet, og vi skal utarbeide et nasjonalt program for rusforebyggende arbeid blant barn og unge. Som en del av reformarbeidet skal Helsedirektoratet utrede hvordan rusbehandling for barn og unge bør tilbys, og foreslå konkret hvordan tjenesten kan styrkes. I tillegg har helseregionene fått i oppdrag å styrke psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling. Jeg registrerer at Riksrevisjonen kritiserer den forrige regjeringen for ikke å ha innfridd sin gylne prioriteringsregel. Vår regjering ønsker ikke å videreføre denne regelen, men innfører i stedet et tydeligere styringsmål om å øke aktivitetsnivået i psykisk helsevern. Vi innfører også et krav om å øke aktiviteten for døgnbehandling. Regjeringen opprettholder ventetidsmål for psykisk helsevern og rusbehandling, fordi disse pasientene har et særlig behov for å få rask hjelp. Vi har også et mål om at alle som blir henvist, skal få tilbud om en vurderingssamtale. Vi begynner der vi mener behovet er størst, i psykisk helsevern for barn og unge. Rapporten fra Riksrevisjonen er et viktig kunnskapsgrunnlag, og jeg tar med meg det når regjeringen nå skal vurdere forbedringer og videreutvikling av tilbudet til personer med psykiske helseutfordringer og rusproblemer. Vi har stilt krav i foretaksmøtet om at de regionale helseforetakene skal følge opp rapporten. Rapporten trekkes også fram i tildelingsbrevet til statsforvalterne og i tilskuddet til de ulike kompetansesentrene på feltet. Statsråden vil følge opp innstillingen og Stortingets vedtak og behandling.