trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-05-19:
Jeg har forståelse for at finansministeren ikke ønsker å behandle slike saker rett over bordet, men la meg vise til at jeg har hatt flere skriftlige og muntlige spørsmål om saken. Ved hver korsvei har finansministeren sagt at han skal se nærmere på saken. Det opplever jeg at han også sier nå. La meg også vise til at her foreligger det en høyesterettsdom som skulle tilsi at man kan foreta en politisk gjennomskjæring. Det som har vært problemet så langt, er at finansministeren har henvist til rettsapparatet, og det er det mitt spørsmål knytter seg til, fordi det er flere saker som er underveis: Er det slik at finansministeren nå vil foreta en politisk gjennomgang for å se på momskompensasjonsordningen, om den også kan omfatte borettslag? For det er slik at flere av disse, bl.a. i Per Skredders vei, foretok sin investeringsbeslutning etter at de hadde fått et ja til momskompensasjon. Og da er det ikke tilstrekkelig å henvise til Husbanken eller andre(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-05-19:
Av og til bør det være politikkens oppgave å sørge for at det er menneskene som settes i sentrum, og ikke systemer. Her har vi en sak hvor det er systemet som vinner fram, på bekostning av en gruppe i samfunnet som hadde fortjent en helt annen behandling enn det som blir sluttresultatet av dette forslaget i den voteringen vi skal ha senere i dag. Jeg har lyst til å spørre flertallet: Hva er det man er redd for? Er det at det kommer noen profitthungrige personer, selskaper, som skal utnytte en ordning som er ganske så godt innrammet i forhold til det som er premissene i dette forslaget? Det vi får beskjed om i denne debatten, er kun at man ser nærmere på det, men man har ikke noen konkret målsetting om at man ønsker å komme den gruppen dette gjelder, i møte. Men slik jeg forstår det, er det p.t. bedre at man organiserer dette som en stiftelse enn et borettslag. Det må være interessant, sett med rød-grønne briller. For poenget er jo at forutsetningen for å få en slik kompensasjon er at tilbudet er en integrert del av det tilbudet kommunen skal gi for å etterleve sine plikter. Så sier man at dersom man organiserer det som et borettslag, faller man utenfor – også i situasjoner der skattekontorer i utgangspunktet har gitt momskompensasjon. I realiteten er det vel slik at flertallet – selv om man sier at man kan se på hvordan man skal komme tilbake til dette – strekker hendene i været og sier: Vel, vi har ikke tenkt å gjøre noe med det nå – kanskje en gang i fremtiden. Inntil videre synes vi det er fair og rettferdig at rettsapparatet ordner opp i dette. Man sier dette vel vitende om at svært få i den gruppen dette gjelder, har de finansielle ressurser til å kjøre disse sakene helt fram. Jeg synes at dersom det virkelig var en vilje, som jeg aner i noen av innleggene fra flertallet, hadde man kommet opp med noe langt mer offensivt – noe aktivt – enn dette: «Flertallet viser til at regjeringen har nedsatt et utvalg som skal drøfte og gi tilrådinger om oppgaver i den sosiale boligpolitikken og hvordan disse kan løses.» Det er en totalt uforpliktende setning, som ikke gir grunnlag for noe annet enn en vente-og-se-holdning, og å skyve problemet unna. Jeg beklager å måtte si det, men her lar man systemet være det førende, ikke mennesker. Det var det motsatte som burde være vår oppgave.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-05-19:
Nå er det jo slik at den forrige regjeringen tross alt kom med noen lettelser i forhold til det systemet som var den gang, så jeg synes kanskje det er litt urimelig å besvære seg over at man ikke gjorde mer. Men vi fra de daværende regjeringspartiene er absolutt mer enn villige til å se på det på nytt. Det er derfor vi har vært med på å fremme denne saken. Jeg er veldig glad for at statsråden sier at samfunnsutviklingen tilsier at man bør se på dette. For hvis det er inntektstapet man er redd for, så tror jeg inntektstapet for staten blir mye større hvis man gjennom sin organisering sørger for ordninger som i grunnen sier at kommunen får ordne opp – punktum finale. Det kommer til å bli det dyreste av alt! Så mitt spørsmål er: Statsråden sier han skal se på dette. Hvilket tidspunkt kan Stortinget regne med å få seg noe forelagt?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
Jeg har den ære å fremme et representantforslag på vegne av stortingsrepresentantene Øyvind Håbrekke, Knut Arild Hareide, Geir Jørgen Bekkevold og undertegnede om ny giv for frivilligheten og det sivile samfunn.
Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
Jeg har den glede på vegne av representantene Dagrun Eriksen, Knut Arild Hareide, Geir Jørgen Bekkevold og meg selv å legge fram representantforslag om en opptrappingsplan for kultur- og musikkskolene.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Jeg har gleden av å fremsette et forslag på vegne av stortingsrepresentanten Jan Arild Ellingsen og meg selv om at Riksrevisjonen foretar en særskilt undersøkelse av anskaffelsesprosessen og grunnlaget for valget av Joint Strike Fighter(JSF) (F-35) (JSF) (F-35) Og så vil jeg fremsette forslag fra stortingsrepresentantene Bård Hoksrud, Per Arne Olsen, Ulf Leirstein, Jan-Henrik Fredriksen, Ingebjørg Godskesen, Arne Sortevik, Oskar J. Grimstad og meg selv om å styrke oljevernberedskapen.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Jeg har gleden av på vegne av stortingsrepresentantene Ib Thomsen, Øyvind Korsberg, Harald T. Nesvik, Per Arne Olsen og meg selv å fremme forslag om å bedre rammebetingelsene for private omsorgsbedrifter. Så vil jeg gjerne på vegne av stortingsrepresentantene Ib Thomsen, Øyvind Korsberg og meg selv fremme forslag om å overføre fylkesnemndenes oppgaver for barnevern og sosiale saker til de ordinære domstolene. Og til slutt vil jeg fremme forslag fra Ib Thomsen, Øyvind Korsberg og undertegnede om å innføre løpende barnehageopptak.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Jeg har den glede på vegne av stortingsrepresentantene Solveig Horne, Robert Eriksson, Gjermund Hagesæter, Åge Starheim og meg selv å fremsette et forslag om å avgrense rett til kontantstøtte ut fra statsborgerskap.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2011-06-17:
På vegne av stortingsrepresentantene Sylvi Graham, Sonja Irene Sjøli, Svein Harberg og meg selv har jeg gleden av å legge frem forslag om en bedre barnehage med mer mangfold og kvalitet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2011-06-17:
President!
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2011-06-17:
Høyre la frem to forslag ved møtestart i dag som jeg ikke kan se er referert. Det kan være en god grunn til at de ikke er det, men jeg vil gjerne ha et svar på hvorfor jeg ikke ser dem i referatet.
Anders B. Werp (Høyre), 2011-06-17:
Jeg har gleden av å legge fram et representantforslag fra representantene André Oktay Dahl, Linda C. Hofstad Helleland, Arve Kambe, Ingjerd Schou og meg selv om bekjempelse av énprosent MC-klubber.
Anders B. Werp (Høyre), 2011-06-17:
Debatten her dreier seg jo i stor grad om begrepet trygghet: trygghet for det daglige arbeidet til folk, trygghet for at vi som nasjon setter vårt forbruk i et rimelig forhold til inntektene, og ikke minst tryggheten for folks hus og hjem. Dette er viktige dimensjoner i Høyres tilnærming til den økonomiske politikken. Men for Høyre dreier trygghet seg også om trygge lokalsamfunn, det at vi har mulighet og kan føle oss trygge på at vi kan sende våre barn til skolen hver dag, selvfølgelig for at de skal lære mer for å få en ballast med videre på veien gjennom livet, og for å få et positivt selvbilde, men også slik at de under oppholdet på skolen kan føle trygghet, slik at de er skjermet for mobbing, for narkotikasalg, osv. Dette er synliggjort i Høyres alternativ til revidert budsjett. I vårt budsjett er det også synliggjort at vi ønsker å skape trygghet for våre ungdommer som ønsker å gå ut og hygge seg på byen i helgen, særlig for jentene. Det har vi sett eksempler på ikke minst her i Oslo, at det er behov for å øke denne tryggheten. Vi ser nå at det er store utfordringer i Trondheim. Derfor øker vi politibudsjettet, nettopp også for å skape den tryggheten. I vårt alternative statsbudsjett og i dette reviderte budsjettet bevilger vi nær en halv milliard kroner mer til politiet. Det er nødvendig for å skape trygghet, og fordi vi samtidig ser at politidekningen i landet er lavere nå med denne regjeringen enn da vi selv satt i regjering. Det er også viktig å skape trygghet når det gjelder å forebygge framvekst av organisert kriminalitet. Derfor la Høyre fram i dagens møte et forslag om intensivert kamp mot énprosent-MC-miljøet, som er i vekst over hele landet. Det er også derfor vi i vårt budsjettforslag i dag ønsker å gi en håndsrekning til de frivillige som driver et verdifullt rehabiliteringsarbeid i fengsler og for tidligere fanger, slik at de kan komme ut av fengslene og fungere i det lovlydige samfunnet uten tilbakefall til kriminalitet. Det er også trygghet. Det er en helhet i vårt alternative budsjett som bredder perspektivet på trygghet til en samfunnsutvikling som Høyre ønsker å legge til rette for.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
Jeg foreslår Line Henriette Hjemdal.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
La meg først arrestere representanten Irene Johansen når det gjelder påstanden om at vi går inn for å fjerne formuesskatten. Det gjør vi ikke, men vi ønsker å fjerne den på arbeidende kapital. Vi mener at mange solide utredninger, både innenfor og utenfor Norges grenser, viser at det er mulig. Vi står sammen med samtlige næringsorganisasjoner om dette forslaget, og det er organisasjoner som i høyeste grad også er opptatt av fordeling. Vi mener at denne særnorske skattebelastningen på næringslivet hindrer fornuftige investeringer og en fornuftig utvikling for næringslivet. Vi går ikke inn for personskattelettelser i den skala som en del andre partier i denne salen gjør, men vi vil legge grunnlaget for et livskraftig næringsliv. Derfor gjør vi det. Jeg kan forsikre representanten om at vi kommer til å gjøre det hvis vi kommer til makten og får flertall for dette forslaget, innenfor rammer som bidrar til god fordeling.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
Jeg håper inderlig at både Erna Solberg og spesielt Siv Jensen har det bra og får det bedre. Når det gjelder Kristelig Folkepartis politiske plassering i landskapet, kan jeg si at vår stortingsgruppe er bekvem med sin sentrumsposisjon. Den betyr at vi i denne salen under det parlamentariske flertall som nå er, er opptatt av å finne løsninger som kan gi flertall – jeg viste til noen eksempler hvor vi har gjort det. Men vi er i opposisjon til den sittende regjering. Og vi har ikke akkurat fått færre grunner til å være i opposisjon til den sittende regjering, med den sendrektighet som vi har sett i saker som vi er opptatt av, og som regjeringen sier den også er opptatt av, som f.eks. frivillige institusjoner, og med de aggressive angrep på Kristelig Folkepartis kjernesaker som vi har sett fra denne regjeringens side, senest angrepet fra Arbeiderpartiets ordførerkandidat i Oslo i dag på kontantstøtten.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
La meg først takke representanten Per Olaf Lundteigen for anerkjennelsen og si at jeg for min del anser representanten Lundteigen som en modig politiker, som tør å stå for sine meninger, også når han går rakt imot sin egen regjering – som han gjorde sist uke i en sak her i salen. Jeg tror at man som politiker er avhengig av å kunne stå for noe – også når det ikke er populært – hvis man mener at det er rett, og være villig til å ta den striden som det krever. Det er også representanten Lundteigen villig til, og jeg er glad for at det finnes slike. Til spørsmålet om formuesskatten må jeg si at det i regi av flere næringsorganisasjoner, med både landbrukets organisasjoner og NHO i spissen, er foretatt en god grensedragning med hensyn til avgrensning av arbeidende kapital, som Kristelig Folkeparti støtter seg til.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
Statsministeren og undertegnede hadde sist helg gleden av å være i London sammen på et viktig utviklingspolitisk møte, der vi begge hørte Storbritannias statsminister ta et kraftig oppgjør med dem som vil sende regningen for den finanskrisen og økonomiske krisen som Vesten er inne i, til verdens fattige. Det forslaget som LO-lederen har kommet med, at vi skal la være å ta en stor del av klimakuttene i Norge, kombinert med at regjeringen vil at satsingen vi gjør på klimatiltak ute, i stor grad skal tas innenfor bistandsbudsjettet her, vil føre til det samme som statsminister Cameron advarte imot, nemlig at vi skyver regningen for industrilandenes miljøsynder over på de aller fattigste. Vil statsminister Stoltenberg ta et like kraftig oppgjør med en slik utvikling som statsminister Cameron gjorde 2. pinsedag?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Slik taler altså en representant for det største opposisjonspartiet i Stortinget i en tid hvor Europa og menneskene der roper etter trygghet. Man er redd for pensjonene sine – den grunnleggende tryggheten – man er redd for at jobbene i offentlig sektor går fløyten, fordi man rett og slett må gjøre opp boet, mens man i Norge altså er opptatt av å bruke de store pengene på å gi folk i Norge bedre kjøpekraft gjennom lavere avgifter, bl.a. på bensin. Jeg synes det sier mye om hva som er skillelinjene i norsk politikk. Jeg vil bruke de største pengene på å bygge ut eldreomsorgen snarere enn å redusere skattene og avgiftene. Jeg registrerer også at i etterkant av Fremskrittspartiets landsmøte har det blitt en debatt i Fremskrittspartiet om hvor store skattelettelser partiet ønsker å framstå med, men jeg registrerer i innstillingen at Fremskrittspartiet på dette området, med bensinavgiften og i andre sammenhenger, ikke er i nærheten av å fylle opp sine egne valgløfter når regningen skal gjøres opp. De er ikke i nærheten av å gjøre opp regningen bl.a. for løftet om å gi svenske bensin- og drivstoffavgifter i Norge.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Ja, selvsagt anerkjenner jeg at det ikke er sånn at det Arbeiderpartiet til enhver tid gjør i dag, har direkte konsekvenser i morgen, men kan ha det i framtiden, på samme måte som at Høyres bidrag også skal anerkjennes. Men først og fremst er det den voldsomme jobbkraften i norsk næringsliv, blant norske arbeidstakere, som skal anerkjennes. Det er ingen tvil om at det er ikke her i Stortinget først og fremst, i hvert fall for privat sektor – utover å holde orden i økonomien – vi kan skape jobbene. Det er det et robust næringsliv, flinke folk, folk som tør å satse pengene sine på å skape nye jobber, som må anerkjennes for. Det jeg derimot tar på meg det hele og fulle ansvaret for, er at mens det knapt ble ansatt nye mennesker i offentlig sektor i norske kommuner under Høyres og Bondeviks ledelse før Stoltenberg-regjeringen tok over, har vi hatt tidenes utbygging av fellesskapssektoren i Norge med mange titusener nye mennesker som skaper trygghet i norske lokalsamfunn. Vi har klart det vi alltid sikter etter, nemlig å ha vekst i både privat og offentlig sektor.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Jeg synes som vanlig at det var et godt uttrykk, og jeg er glad for at representanten Syversen støtter at det ikke er rom for å ta noen sjanser i den økonomiske politikken i Norge i dag. Igjen: Man kommer ikke utenom, når man har et slikt replikkordskifte på sesjonens siste dag, at det er en enorm avstand mellom de temaene som Kristelig Folkeparti tar opp, som jeg støtter, og det andre representanter fra den borgerlige siden tar opp. Det sier mye om hvor skillelinjene i norsk politikk nå går. Jeg synes det er prisverdig at Kristelig Folkeparti har et engasjement knyttet til rusomsorg. Det har han til felles med oss rød-grønne. Rusomsorg har vært en viktig satsing i mange av våre ordinære budsjetter, og revidert er ikke noe nytt budsjett. Det ligger til grunn et meget godt budsjett, som vi hadde en stor debatt om i fjor høst her i Stortinget. Vi har etablert rusakutter i Oslo og Bergen, og flere er på vei. Vi har etablert elleve rusmestringsenheter i norske fengsler. Vi følger opp opptrappingen av det som Stortinget selv har vedtatt, nemlig Opptrappingsplanen for rusfeltet. Så jeg mener vi har mye å være stolte av, men fortsatt mye å gå på i norsk rusomsorg – der er jeg enig med representanten Syversen.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Jeg la merke til at representanten Sanner mener at Norge skal sammenlignes med borgerlig styrte nordeuropeiske land. Ja, det gjør vi gjerne. Sverige har på mange måter klart å få noe fart i økonomien, men det har hatt en svært høy pris. Jeg synes det er oppsiktsvekkende hvis det er slik at representanten Sanner mener at et land som har en arbeidsledighet på 8 pst. – nesten 9 pst. – skal stå i stil med de økonomiske resultatene vi har her i landet. Men la nå det ligge. Vi har gjentatte ganger prøvd å få svar på hvordan den økonomiske politikken skal se ut hvis det er slik at de borgerlige partiene vinner valget i 2013. Jeg har nå hatt pappaperm store deler av denne sesjonen og har grunnet på dette, og jeg har sett at man heller ikke i løpet av denne sesjonen har klart å komme med noe godt svar på dette. Så jeg utfordrer igjen Jan Tore Sanner, ikke på om han kan garantere eller ikke garantere – for det har jeg nesten gitt opp – men om han er enig i at det er noe rart at vi i urolige tider i Europa har uklarheter rundt den økonomiske politikken blant de to største opposisjonspartiene i landet.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Jeg vil også benytte anledningen ikke å gratulere Dagfinn Høybråten med siste dag på jobb – det blir kanskje en litt pussig omfavnelse – men til å si at jeg i mange år, fra ung alder, har fulgt både livet her og livet på utsiden. Og jeg har stor respekt for den innsatsen Kristelig Folkeparti har gjort under Dagfinn Høybråtens ledelse – mange ting som har forandret Norge. Og det er også der vi egentlig er, at det dessverre fortsatt er noe uavklart i dette rom og i denne sal etter to år i en ny stortingsperiode. Jeg hadde jo håpet at Dagfinn Høybråten, i tillegg til det vi har felles, nemlig innsatsen for at rammebetingelsene for frivillig sektor skal bli bedre, kunne brukt en av de siste anledningene som parlamentarisk leder til å klargjøre det politiske budskapet og den parlamentariske situasjonen på borgerlig side. Når han ser tilbake på sine år her i Stortinget, er det ikke da naturlig at Kristelig Folkeparti fortsatt henvender seg til Arbeiderpartiet og venstresiden i norsk politikk – og sier ha det bra til Erna Solberg og Siv Jensen?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Vi har gjennom vinteren sett at det har vært kraftige økninger i bensinavgift og strømavgift, og vi har fått kraftig økning av prisene på disse produktene. Vi har også sett at vi har fått kraftige økninger i avgifter på varer som det smugles mye av, og at det er lekkasje over til Sverige, bl.a. tobakk og alkohol. Denne avgiftsøkningen og prisstigningen rammer spesielt dem som har lavest inntekt. Fremskrittspartiet har foreslått en betydelig reduksjon i avgiften for å kompensere denne prisstigningen. Mitt spørsmål til lederen i finanskomiteen er: Har lederen i finanskomiteen, Arbeiderpartiet og de rød-grønne ingen sympati for dem som har lavest inntekt, og som rammes hardest av disse økningene?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Slagsvold Vedum var jo opptatt av at ungdommen i Europa mister jobber, og det er alvorlig nok. Jeg er opptatt av at vi i Norge, ute i Distrikts-Norge, har en forgubbing omkring i kommunene. Ungdommen flytter vekk fra små kommuner og inn til større sentra. En av grunnene til det er jo at det er så dyrt å bo ute i Distrikts-Norge. Derfor har Fremskrittspartiet foreslått at vi skal senke drivstoffavgiften, sånn at det skal bli lettere for barnefamilier som skal kjøre barna til leikarring eller trening, å slå seg ned. Det har Senterpartiet gått imot. De velger å bruke samme medisin som de har brukt tidligere – den samme medisin som ikke virker, og som har ført til stadig mer fraflytting. Hvorfor ønsker Senterpartiet det? Så har jeg et spørsmål når det gjelder handlingsregelen: Senterpartiet ønsker jo å bruke ca. 500 mill. kr på et lyntog. Hvordan har de tenkt å finansiere det innenfor denne handlingsregelen?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2011-06-17:
Representanten Micaelsen sa at vi har vært gjennom en storhetstid i jobbskaping, og det kan vi være enige om. Det er som Dagsavisen skrev i 2005, at denne regjeringen kom til dekket bord, og at situasjonen i norsk økonomi da lå veldig godt til rette for en solid vekstperiode. Etter det har vi hatt en meget god internasjonal høykonjunktur fram til finanskrisen. Så mitt spørsmål til Micaelsen er: Erkjenner Micaelsen, på samme måte som Dagsavisen, at virkninger i økonomien faktisk går utover en enkelt regjeringsperiode, og at mye av den jobbskapingen vi har sett i norsk økonomi, særlig i perioden fra 2005–2008, veldig mye skyldes den politikken som ble ført av foregående regjering?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2011-06-17:
Representanten Slagsvold Vedum prøvde å dekke mye i innlegget sitt, og da blir det litt springende, men han hoppet også så vidt innom gjeldsproblematikken. Den er ganske interessant. Det er mange som nå advarer mot at husholdningene bygger opp gjeld. Da kan man se det som en generell problemstilling, at vi har en politikk som på mange måter ikke stimulerer sparing. Høyre har i flere runder nå prioritert BSU. Det er klart at ungdom i etableringsfasen er mest utsatt for gjeldsoppbygging og den skjøre situasjonen i den forbindelse. Finanstilsynet har også kommet med krav om minimum 10 pst. egenkapital ved kjøp. Det gjør det uhyre krevende for unge å etablere seg. Hvorfor ser vi fra Senterpartiet ikke spor av støtte til Høyres forslag om å styrke BSU når alle partiets talsmenn er så opptatt av gjeldssituasjonen, som i og for seg burde oppta oss alle?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
Det er «ikke rom for gambling», siterer jeg nå fra komitélederens innlegg. Det er selvfølgelig et utsagn som vanligvis får Kristelig Folkepartis helhjertede oppslutning. Jeg vil si at regjeringspartiene i innstillingen har overgått seg selv ved ikke å drive med gambling, for man flytter ikke på en eneste krone. Så her er det positivt sagt et føre-var-prinsipp som gjelder – kanskje er det heller spart til noen utspill i valgkampen. På ett område synes jeg kanskje man burde tatt skjeen i en litt annen hånd. 4 000 står i behandlingskø for å få behandling for sine rusproblemer. Det er ledig kapasitet. Er det en form for gambling som komiteens leder også vil advare mot, at man justerer kursen litt og sørger for at de som har disse problemene, også får mulighet til å få behandling for dem?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
Det er alltid interessant å høre på representanten Lundteigen. Jeg er heller ikke i tvil om at han kunne ha brukt 92 minutter, hvis han hadde hatt det til rådighet for å forklare mer om «AS Norge» – eller kanskje «Andelslaget Norge» hadde vært mer passende. Men det var noen interessante signaler. Det var rett og slett det Lundteigen sa om at man sitter i grunnen i denne regjeringen ikke av lyst, men av nød. Det var en strategisk allianse, og jeg oppfattet det nærmest dit hen at fraværet av alternativer gjorde det tvingende nødvendig for Senterpartiet å være med i denne. Så nevnte Lundteigen Frivillighets-Norge. Der er Kristelig Folkeparti og Senterpartiet helt på lag. Vi startet denne sesjonen med å gjøre noe for de frivillige institusjonene. Regjeringen har ikke maktet det til nå. Nå er vi på årets siste dag, når det gjelder denne sesjonen i alle fall. Er representanten Lundteigen fornøyd med Frivillighets-Norge og det regjeringen har lagt opp til?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
I likhet med Opheims regjeringspartner Senterpartiet er vi for å fjerne formuesskatten på arbeidende kapital. Det er ikke det samme som å fjerne hele formuesskatten. Det er bare å se hen til Sverige hvordan man har gjort det der. Det var fullt mulig. Jeg registrerer at næringsminister Trond Giske langt på vei er enig med Kristelig Folkeparti og Senterpartiet i at formuesskatten på arbeidende kapital er en ulempe for norsk næringsliv. Det er ikke først og fremst for at noen skal få skattelette at vi går inn for å gjøre noe med formuesskatten på dette området. Det er for å sikre verdiskaping og arbeidsplasser i det norske samfunn. Jeg registrerer at også næringsministeren er helt klar på at dette nå har blitt en hemsko for Norge. Det synes jeg også at regjeringen burde ta inn over seg.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
Her var det litt av hvert å ta fatt i. Når det gjelder skattepolitikken, viser jeg til det svaret jeg ga til Opheim. Hvis målet for skattepolitikken er å se isolert på hvilke grupper man skal ramme med høyest mulig skatt, kan jeg for så vidt skjønne anliggendet fra Inga Marte Thorkildsen. Men Kristelig Folkeparti har faktisk et litt bredere perspektiv når det gjelder skattepolitikk. Det er: Hva er det som sørger for at vi har et næringsliv som går? Hva er det som sørger for at vi skaper nye arbeidsplasser? Det har jeg også registrert at regjeringens næringsminister er opptatt av. Så der er vi på linje med ham, kanskje ikke på linje med representanten Thorkildsen. Vi er ikke på bakbeina når det gjelder barnehagepolitikken. Vi ønsker valgfrihet, som betyr gode barnehager, men som også betyr at de foreldrene som ønsker det, kan ha mulighet til å være sammen litt lenger med sine barn. Jeg skulle for øvrig gjerne sett at regjeringspartiene hadde vært med på et forslag vi har i revidert om graderte barnehagesatser(presidenten klubber)(presidenten klubber) (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
Det er jo oppsiktsvekkende at representanter fra regjeringspartiene snakker om markedskrefter når det gjelder de ideelle institusjonenes situasjon. Regjeringspartiene fikk en utfordring ved trontaledebatten. Regjeringspartiene har ikke kommet tilbake med noe som helst. Man lar institusjon etter institusjon gå nedenom og hjem med rød-grønn velsignelse på grunn av et anbudssystem der det er pris og ikke kvalitet som teller. Så jeg vil anbefale – og jeg mener det av hele mitt hjerte, fordi jeg tror det er noe som forrykker balansen i det norske samfunnet hvis vi taper disse institusjonene – at regjeringspartiene nå bruker tid og krefter og en god sommerferie til å komme tilbake til Stortinget med det de har lovet. Så spiller det liten rolle for meg om det er HSH, som disse er organisert i, eller andre som sier sannheten.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-06-17:
Jeg synes det er befriende når finansministeren tegner en litt større himmel over det politiske landskap, og snakker om de store utfordringer. Da synes jeg i grunnen han er på sitt beste. Det har sikkert også ungdomsskoleelevene hatt gleden av, skjønner jeg. Vi har jo også en debatt gående om hvor viktig familien er for et godt samfunn. Det betyr mye også for det vi kan kalle grunnlaget for verdiskaping framover. Vi har fått rapporter de par siste ukene som indikerer dette i mye større grad enn vi har vært klar over tidligere. Så mitt spørsmål til finansministeren og regjeringen er: Hvor viktig er en god familiepolitikk og det å se at fungerende familier som samfunnets basis er noe av det mest grunnleggende man kan satse på for å få et fortsatt godt velferdssamfunn her i landet?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Den påstanden vi stadig vekk får om at vår politikk skulle gi økt press på rente- og kronekurs, vil jeg gjerne nå snart se dokumentert. Det er altså slik at selv med de 7,8 mrd. kr vi bruker mer, som man kaller det, i revidert, bruker vi fortsatt mindre penger enn det regjeringen selv mente var fornuftig pengebruk da man vedtok budsjettet i november. Så konkret til avgiftene. Jeg hadde håpet at Arbeiderpartiets skattepolitiske talsmann hadde fått med seg den økte grensehandelen som nå skjer. Blant annet næringslivet i Norge ber om at man får satt ned avgiftene på lokkevarene, slik at arbeidsplasser kan flyttes hjem til Norge, framfor at de skal være i Sverige. Derfor er det helt naturlig for Fremskrittspartiet å ta på alvor den økte grensehandelen og foreslå kutt i avgifter som går på lokkevarene, slik at vi kan få flere til å handle varene her hjemme, i et norsk marked, og legge til rette for flere arbeidsplasser i Norge, framfor å flytte dem over grensen.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Jeg konstaterer at utgangspunktet for spørsmålet er at spørreren mener at det er mange som er i tvil om hvor Fremskrittspartiet befinner seg i det ideologiske landskapet. Jeg tror ikke veldig mange er i tvil om det. Fremskrittspartiet er et liberalistisk parti og sverger selvfølgelig også til en markedsøkonomisk politikk. Jeg har konstatert gjennom mine seks år i finanskomiteen at på veldig mange områder har Høyre og Fremskrittspartiet jobbet seg sammen, og også sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti på en rekke viktige områder. Det tror jeg vi også så i forbindelse med det statsbudsjettet som ble lagt for 2011, hvor vi nok var nærmere hverandre enn noen gang før. Og det er positivt med tanke på at Fremskrittspartiet har et helt klart ønske om å overta regjeringsmakten etter valget i 2013, og ser fram til konstruktive samtaler og konstruktivt samarbeid med de andre partiene som i dag er i opposisjon.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Selvfølgelig er jeg som representant for Fremskrittspartiet meget stolt av den politikken Fremskrittspartiet står for. Hvis man i det hele tatt skulle forandret noe, hadde man i hvert fall ikke gjort det i et replikkordskifte med SVs finanspolitiske talskvinne. Jeg er stolt av det vi legger fram. Og det som blir litt paradoksalt, er jo nettopp det at selv om veldig mange mennesker i Norge har det veldig bra, er det ganske trist at en del mennesker faller utenfor. De utfordringene vi har f.eks. innenfor eldreomsorgen, hvor veldig mange eldre pleietrengende mennesker ikke får et verdig tilbud, burde bekymre langt flere enn Fremskrittspartiet. I dag har vi fremmet konkrete forslag om å styrke bl.a. eldreomsorgen i kommunene. Vi har foreslått én ekstra milliard. Jeg er ganske overbevist om at hvis SV ikke hadde vært i regjering, hadde Inga Marte Thorkildsen i dag stemt for vårt forslag. Men hun kommer til å argumentere heftig mot, fordi man tydeligvis er i en regjering som stadig vekk legger en klam hånd over hva man egentlig ønsker, også i SV.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Det begynner å bli noen uker siden man la fram det reviderte statsbudsjettet som vi i dag behandler. I disse ukene, mens komiteen har behandlet det, har vi bl.a. fått masse innspill fra en god del som mener at det er en del mangler – at det kanskje kunne vært på sin plass å gjøre noen endringer. Nå er det jo ikke opp til finansministeren i utgangspunktet å gjøre endringer fra det regjeringen har lagt fram, til det vi behandler i dag, men med tanke på at regjeringspartienes representanter ikke har funnet rom for å flytte på en eneste krone, så virker det – i hvert fall på meg – som om finansministeren har ganske mye makt over dem som sitter i denne sal på vegne av regjeringspartiene. Er det ikke sånn at finansministeren også ser at det kanskje kunne være behov – og kanskje også litt rom – for noen endringer og noen styrkninger i forhold til det reviderte budsjettet som er lagt fram? Eller er alt såre vel?
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
I Fremskrittspartiets merknader står det at partiet «betrakter revidert budsjett som en teknisk revisjon», og at partiet derfor har «begrenset seg til å fremme forslag på de områder disse medlemmer finner det høyst påkrevd». Det å bruke 7,8 milliarder flere oljekroner i en teknisk revisjon er nå én ting, men når en ser på hvilke forslag partiet vurderer som «høyst påkrevd», er det kutt i alkoholavgiften, tobakksavgiften og sjokoladeavgiften på flere hundretalls millioner kroner. Fremskrittspartiet kaller det grensehandelstiltak. Mitt spørsmål blir da om Fremskrittspartiets representant ser det paradoksale i å bruke flere hundretalls millioner kroner på tiltak for å redusere grensehandelen, samtidig som partiet fører en økonomisk politikk som gir økt press på rente- og kronekurs, som igjen vil gjøre grensehandelen mer attraktiv.
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Jeg har lyst til å ta tak i noe statsministeren sa, nemlig at det ikke er noen naturlov som sier at Norge ikke kan havne i økonomiske vanskeligheter. Så hører jeg på representanten Hoksrud, den siste representanten fra Fremskrittspartiet her på talerstolen, som tydeligvis ikke helt tar inn over seg dette faktum. Da har jeg lyst til å fortelle en liten historie om en stat som heter Nauru. Det er en liten øy utenfor Australia som ble selvstendig i 1968. De har – eller hadde – i likhet med Norge store naturlige ressurser, i form av noe som heter guano, som kommer av mange tusen år med fugleskitt. Det har gjort at de hadde verdens største forekomst av fosfater. Så ble de selvstendige i 1968 og begynte å utvinne dette på egen hånd i 1970. De gikk fra å være et svært, svært fattig land til å bli verdens nest rikeste land, målt i inntekt per innbygger. Det gikk faktisk så bra i Nauru at de hentet fremmedarbeidere til å ta ut disse fosfatene, mens de selv egentlig koste seg. De dro ofte til Australia på shoppingturer, de hadde to–tre biler hver, og en båt, de bygde 27 km vei rundt øya, så de kunne kjøre. Men så begynte det på 1990-tallet å ta slutt på guanoen, og inntektene ramlet radikalt. I dag sitter de igjen med verdens høyeste forekomst av diabetes, ekstrem fedme og en synkende levealder. Grunnen til det var selvfølgelig at de få finansieringene de prøvde seg på for å forvalte naturressursene – for de fremtidige generasjonene – var å sette opp en opera i London, som floppet, og de kjøpte et hus i Melbourne som ble tvangssolgt for kort tid siden for å dekke gjeld. I dag er de igjen tilbake til å være et veldig fattig land, og går nå til de internasjonale institusjonene og ber om gjeldssanering. Hvorfor er dette relevant? Jo, det er nå slik at innenfor ethvert tema går det en vei fra fortiden, via nåtiden og inn i framtiden. Og når man ser på Fremskrittspartiet fra fortiden, f.eks. da Carl Ivar Hagen midt på 1970-tallet sto her på denne talerstolen og sa at det kunne være en god idé å selge våre oljeressurser for 10 mrd. kr, via 1990-tallet, da man syntes det var helt greit å fremme forslag om å redusere petroleumsskatten vår, som ville gjort at vi hadde tapt titalls milliarder kroner av oljefondet, til nå, når de altså ikke anerkjenner handlingsregelen som en økonomisk leveregel – da synes jeg at den veien Fremskrittspartiet har fra fortiden, via nå og inn i framtiden, minner mistenkelig mye om den veien Nauru har gått.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-06-17:
Det er mange i dag som har vanskelig for å plassere Fremskrittspartiet ideologisk. Mange synes at partiet rir to hester, den økonomiske liberalisme, ved at markedskreftene skal få økt armslag, samtidig som en ønsker økt offentlig pengebruk, med forsvar for de sterkeste. Fremskrittspartiet ønsker å gå i allianse med Høyre. Høyre har den sterkeste liberalistiske tradisjonen og dermed det sterkeste varemerket, nemlig den økonomiske liberalismen. Det er jo gitt svært tydelig til kjenne etter at Erling Norviks Høyre ble forlatt. Spørsmålet mitt er: Står Fremskrittspartiet, som er en juniorpartner, i en slik økonomisk, liberalistisk tradisjon, eller er det en annen ideologisk tradisjon en nå definerer seg inn i?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-06-17:
Høyre har ett sterkt varemerke – den økonomiske liberalismen, altså å gi markedskreftene økt armslag, politisk tilrettlegging for at den sterkeste skal få økt makt i markedet. Hva er så typisk norsk? Jo, det er jambyrdigheten mellom folk – økonomisk, sosialt og kulturelt. Høyre er ut fra sitt varemerke den største trusselen mot disse jambyrdige verdiene. Mitt spørsmål er: Hvorfor kan ikke Høyre si rett ut at jambyrdigheten i det norske folk er for stor og er en ulempe i framtidas internasjonale konkurranse?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-06-17:
Til slutt næringslivet: Senterpartiet ønsker å ta hele Norge i bruk. Det foregår i dag en sterk sentralisering av arbeidsplasser, noe som over tid også vil føre til en enda sterkere sentralisering av bosetting. Derfor må vår bevågenhet når det gjelder kommunikasjoner som reduserer avstandskostnadene, settes ytterligere i fokus. Ikke minst er ny teknologi knyttet til telekomsektoren avgjørende, og, som flere har vært inne på, er etablering av lange verdikjeder når det gjelder foredling av våre fornybare naturressurser, helt sentralt. Det er også helt sentralt når det gjelder klimautfordringene, hvor det fornybare karbonet er det som er kjernen i spørsmålet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-06-17:
Jeg er glad for spørsmålet, for endelig får jeg mulighet til å svare når det gjelder begrepet «AS Norge». Fremskrittspartiet ser Norge og det norske samfunn som et aksjeselskap. Enhver som driver et aksjeselskap, vet at formålet med det er å maksimere verdien av aksjene. Det er et så smalt perspektiv at det er helt uvirkelig at det har fått lov til å utvikle seg en tale om at Norge er et aksjeselskap. Norge er det motsatte av et aksjeselskap. Det er et samfunn, som har en helt annen forståelse av hvilke verdier som skal legges til grunn. Det er i hvert fall Senterpartiets tradisjon. Det er Senterpartiets holdning i regjeringa. Når det gjelder vei, har vi en statsråd som prioriterer opprusting og vedlikehold. Om prisene på asfalt går opp, ja vel, så må det mer penger til for å sikre opprusting og vedlikehold innenfor den rammen som er. En nødvendig konsekvens blir da mindre nybygging innenfor bestemte rammer.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-06-17:
Det var mange ting her. Småkraft, småkrafteiere og småkraftutbyggere gjør en utrolig viktig jobb. De skal ikke motarbeides, og de blir ikke motarbeidet – det er Senterpartiets linje i alt arbeidet rundt dette. Når det gjelder eksempelet fra Byrkjelo i Gloppen, går det på verdifastsettelsen av det som det skal skattlegges av. Eksempelet viser at det er en feil. Det er en feil i systemet når skatten blir slik i forhold til overskuddet, og feilen ligger i det at en legger spotpris til grunn og ikke den faktiske pris som selskapet oppnår gjennom sitt salg av strøm. Når det gjelder 10 MW, vil jo Fremskrittspartiet og Høyres linje på det punktet føre til at en deler ut skattelette også til de store kraftverkene, som har en svært god økonomi. Senterpartiets linje er å fremme de små kraftvirksomhetene, og dermed har vi en annen modell for hvordan en kan gjøre det. Vi må husholdere med skattelettelsene, slik at en når dem som skal nås, nemlig de som er i en utsatt og moderne posisjon.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-06-17:
Når det gjelder Frivillighets-Norge, må jeg si at vi er fornøyd fordi det er en helt annen økonomisk tilrettelegging av de frivillige organisasjonene nå enn det var da denne regjeringa tiltrådte. Så det er gjort en stor og betydelig innsats. Vi ønsker å utvikle det videre, og det skjer med faste og små skritt. Så til spørsmålet om strategisk allianse: Sjølsagt er Senterpartiet i en strategisk allianse. Det er tre poler i norsk politikk: Det er en grønn pol, det er en rød pol og det er en blå pol. Den grønne pol har nå gått i en allianse med den røde, fordi det er, som jeg sa, bedre enn alternativet når det gjelder å fremme våre verdier. En må bestandig vurdere hva som er det beste alternativet for å realisere sine verdier. Sånn er det for ethvert parti i dette parlament.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-06-17:
Både Senterpartiet og Kristelig Folkeparti har et sterkt varemerke i frivillighet, dugnad – en dugnad som er uegennyttig organisasjonsarbeid. Begrepet «dugnad» flyter jo helt ut i dag. Dugnad er uegennyttig arbeid. Så sa representanten Syversen at organisasjonen HSH hadde gått inn i dette spørsmålet. Da må jeg si at i Senterpartiets tradisjon har ikke HSH noen troverdighet som ambassadør for frivilligheten. HSH er organisasjonen for økonomisk liberalisme og sterkere markedskrefter. Det erfarer vi hver gang de er på høring i finanskomiteen. For Senterpartiet er den frivillige sektoren og de ideelle organisasjonene f.eks. i helse- og sosialsektoren noe som må videreutvikles, og som bare kan videreutvikles dersom markedskreftene korrigeres og dempes sterkere. Er Kristelig Folkeparti enig i det?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-06-17:
Partiet Venstre har et prisverdig engasjement for klima. Klima er ikke et spørsmål om energi, men det er et spørsmål om karbon, det er et spørsmål om å satse på fornybart karbon, ikke lagerkarbon. I mitt innlegg sa jeg at vi hadde behov for økt nysgjerrighet på virkeligheten. Spørsmålet mitt går da på Venstres forslag om å avvikle bevilgningen til å plante skau. Slik som avvirkningen av skau skjer i dag, skjer det ved en sluttavvirkning, ikke en bledningshogst. Uten planting vil en ikke få opp kvalitetsskau og stor produksjon av trevirke. Stor produksjon av trevirke gir altså fornybart karbon, som erstatter lagerkarbon. Hadde det vært en tanke for partiet Venstre å ha økt nysgjerrighet for virkeligheten i skauen?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-06-17:
Representanten Solvik-Olsen tok nok en gang opp en viktig debatt om bruk av handlingsregelen. Partiet gir inntrykk av at en ønsker å bygge Norge. En ønsker å investere på en slik måte at en kan skape verdier for framtida, hvor staten er en viktig aktør. Det er litt sterkt å oppleve det, når man samtidig veit at Fremskrittspartiet er basert på den økonomiske liberalisme, hvor markedskreftene får større innflytelse, og hvor dermed det langsiktige, byggende perspektivet har en helt annen karakter. Det jeg har lyst til å stille spørsmål om, er knyttet til næringsliv og klima. Klimaspørsmålet handler om å redusere utslippene fra karbondioksid, fra fossile karbonkilder. Skal vi makte det, bør det jo i økonomien være noen enkle prinsipper, nemlig at vi legger økt avgift på fossilt karbon og stimulerer til fornybart karbon. Er Fremskrittspartiet enig i dette?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-06-17:
Et sterkt næringsliv er helt avgjørende for å finansiere ethvert samfunn. Norge har en økonomisk evne til å gå litt foran i å modernisere bl.a. norsk vareproduserende næringsliv, slik at en kan ta større hensyn til naturens tåleevne. Fremskrittspartiet har i replikkordskiftet her tidligere sagt at en er for å øke avgiftene på fossilt ikke-fornybart karbon, altså bruk av olje, gass og kull, samtidig som en vil øremerke avgiftene – slik jeg forsto det – til klimavennlige produksjonsprosesser og fornybare karbonkilder. Mitt spørsmål er: Er Høyre enig i en slik bruk av avgiftspolitikken overfor fossile karbonkilder, og enig i at en skal øremerke det, noe som vil være helt nyskapende innenfor norsk økonomisk politikk?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-06-17:
Jeg vil også uttrykke stor respekt for den rolle som Dagfinn Høybråten har spilt både som statsråd og som parlamentarisk leder. Det er veldig betegnende at når en ferdes rundt omkring, er det én ting som Dagfinn Høybråten huskes for og merker seg ut ved, nemlig røykeforbudet. Mange av oss er veldig takknemlige for at en torde å drive det igjennom. Engasjementet fra Kristelig Folkeparti for ideelle organisasjoner er sterkt, og budskapet er klart. Vi som er en del av regjeringsalliansen, forstår behovet for å vise til flere resultater på dette området dersom Kristelig Folkeparti skal se på regjeringspartiene som gode redskaper for sentrale deler av sin politikk. Da jeg ba om innlegg, var det til formuesskatten. Hvis en i formuesskatten definerer arbeidende kapital til også å omfatte finanskapitalen, vil formuesskatten bare gjelde private hus og hytter. Og når hus og hytter skal verdsettes etter markedsverdi, er det på sett og vis eiendomsskatt. Er det Kristelig Folkepartis linje?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-06-17:
Jeg hører med til dem som mener at uttrykket ekteskap – om det er den eller den andre formen – hører hjemme i privatlivet og ikke i politikken. Derfor kjenner jeg meg ikke igjen i at jeg noen gang skal ha uttalt at Senterpartiets deltakelse i regjering er et «fornuftsekteskap». Det er langt fra min tradisjon. Jeg mener tvert imot at en «strategisk allianse» er et godt uttrykk. Det er ikke minst et uttrykk som er trygt forankret også i de to andre regjeringspartiene. Jeg er rimelig sikker på at det er forståelsen, ikke minst i Arbeiderpartiet, hvor en valgte å gå inn i en annen strategisk allianse enn det en har gjort tidligere. Venstre har tidligere hatt et varemerke. Varemerket er svekket. Egenarten er sveket. En blir mer utydelig, og det blir mer som å skyte på panservogn med hagle når en oppfatter hvor mye av det Venstre står for. Hadde det ikke vært en tanke at Venstre hadde gjort sitt varemerke tydeligere, et varemerke som er preget av en del verdier, og som tidligere har stått Senterpartiet nær?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-17:
Når man hører Fremskrittspartiet, kan man alltid få inntrykk av at situasjonen i Norge er en helt annen enn det den faktisk er. Hvis vi ser rundt oss i verden, ser vi at vi er ekstremt privilegerte. De aller fleste i Norge har det veldig bra. Vi har en trygghet som andre misunner oss. Vi har en arbeidsløshet som er lavere enn den var før finanskrisa, og lavere i snitt enn i de siste 20 år. Likevel fortsetter Fremskrittspartiet, sånn som jeg oppfatter det, å svartmale situasjonen. Men ikke nok med det, man går også videre på den politikken man tradisjonelt har stått for, og som er den motsatte av den vi har fått skryt for fra anerkjente økonomiske miljøer utenfor Norge, som sier at satsing på velferdsstaten, satsing på små forskjeller, det å ikke privatisere skole og helsevesen er noe av suksessoppskriften for Norge, i tillegg til en aktiv likestillingspolitikk. Er det ikke nå på tide at Fremskrittspartiet begynner å se nærmere på politikken sin, og vurdere i lys av situasjonen internasjonalt om man ikke bør forandre kurs?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-17:
På Høyres hjemmeside står det at arbeidsledigheten i Sverige er på vei ned, fra 7,4 pst. i år til 4,8 pst. i 2015. – «Den borgerlige regjeringens politikk virker.» Da lurer jeg på, nå som vi har fått de siste tallene som viser at vi i Norge har en arbeidsløshet som er nede på 3,2 pst – den er til og med lavere, som jeg sa i stad, enn den var før finanskrisen – hvordan representanten Sanner da vil karakterisere norsk rød-grønn politikk. Jeg vil også minne om at da vi diskuterte tiltakspakkene mot finanskrisen, var Høyre bl.a. kritisk til at vi valgte å innrette tiltakspakkene på den måten vi gjorde, og ikke satset mer på skattelette. Legger vi det sammen med at man også tar til orde for mer privatisering innen helsevesenet, innen skole, er det oppskriften for økte sosiale forskjeller og en oppskrift for økt arbeidsløshet.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-17:
Vi har aldri sagt at vi kan bekjempe fattigdom med et pennestrøk, men vi har sagt at det står på politisk vilje. Det er helt korrekt. For oss er det avgjørende å bekjempe forskjellene i samfunnet. Hvis vi ikke klarer å få ned forskjellene, klarer vi heller ikke å bekjempe fattigdom. Samtidig ønsker vi å ha en human flyktning- og innvandringspolitikk. Det betyr at vi stadig får en økning av antallet, og andelen også, med lav inntekt i Norge, det gjelder særlig barnerike familier med innvandrerbakgrunn. Det gir noen ekstra utfordringer til oss som samfunn, som særlig representanten Christian Tybring-Gjedde burde tenke litt igjennom. Noe av det vi kommer til å gjøre nå, er å legge fram en fordelingsmelding som bl.a. skal vise at vi skal satse videre innenfor de tiltakene som vi har satset på og som vi vet er mest effektive, og som dreier seg om barndommen til ungene. Det dreier seg om å få barn i barnehage, særlig barn med minoritetsbakgrunn, og samtidig gi kvinner med minoritetsbakgrunn mulighet til å jobbe. Da er også kutting av kontantstøtten for toåringer et ledd i en strategi for å få bukt med fattigdommen blant disse barna.