Morten Lund (Senterpartiet), 2004-06-11:
Den 26. mai. fikk finanskomiteen et brev fra NHO, Rederiforbundet, Bedriftsforbundet og HSH. Jeg kaller det for det siste nødrop. Gi oss en helhetlig skattereform med bredest mulig forankring som garanti for stabilitet, er deres budskap. Ønsket er langt fra oppfylt. Brevet er en argumentasjon mot Regjeringens forslag om å halvere formuesskatten ved økte bunnfradrag og redusert sats. "Dersom det ikke er mulig å fjerne hele formuesskatten samtidig med innføringen av progressiv beskatning av eierinntektene, må i det minste formuesskatten på arbeidende kapital avvikles", skriver de. Senterpartiet har blitt alene om å fremme dette som forslag. Vi foreslår at næringsformue fritas med den avgrensing som er praktisert i Sverige siden 1992. Statens skattetap anslås til 2 milliarder kr. Ved Plaza-forliket i 1999 var Kristelig Folkeparti, Venstre og Arbeiderpartiet enige med oss. Jeg drister meg til å spå flertall ved neste korsvei. Næringslivet trenger skattelette mer enn rike privatpersoner for tiden. Den manglende enighet om og avklaring av en ny skattereform er Regjeringens ansvar. Hovedsatsingen var en massiv og usosial skattelette som de visste det kun var et snaut flertall for. Redusert utjevning gjennom skatten er svært langt fra Verdikommisjonens og Utjamningsmeldingens ånd. Det mest positive er at Regjeringen så ivrig forsvarer at aksjeutbytte utover en skattefri andel skal beskattes med 28 pst. Utålelig dobbeltbeskatning kalte de det, da skattesatsen var 11 pst. og skattefritt beløp 10 000 kroner. Senterpartiet er glad for at delingsmodellen kan fjernes for aksjeselskap. Det er synd at omleggingen først kan skje fra 2006, og at det er så stor usikkerhet knyttet særlig til beskatning av utbytte der aksjene eies av et aksjeselskap. Dette burde vært bedre avklart. Senterpartiet støtter aksjonærmodellen med forbehold om at omleggingen gir skatteinntekter som angitt og ikke bare økt byråkrati. Den foreslåtte modellen for flertallet av virksomheter, de som er eid helt privat eller er deltakerlignet, er forkastet. Det er uakseptabelt dersom mange tvinges til å bli et AS for å unngå en saftig skattesmell. Senterpartiet er særlig opptatt av vilkårene for disse, som er de minste selskapene. Mange nystartede selskap hører hjemme her. Typisk for disse er at eierrisikoen er større enn i et AS, der kun aksjekapitalen kan tapes. Den økte risikoen må gjenspeiles i en lavere utbytteskatt. De økonomiske utslagene av Regjeringens forslag er helt uakseptable for Senterpartiet. Det kan umulig være behov for å kompensere dem som har fått skattefrie aksjeinntekter i mange år. Dette utgjorde så mye som 42 milliarder kr for to år siden. Argumentene for at toppskatten må kuttes så sterkt for å kunne fjerne delingsmodellen, er ikke overbevisende. Regjeringen foreslår at de med inntekt på 75 000 kr skal få 1 000 kr mer i skatt. En med 150 000 kr får 800 kr i lavere skatt. De 1,5 millionene av oss med inntekt under 225 000 kr får bare 0,7 av de 15 milliardene som gis i skattelette på lønnsinntekt. Og de 900 000 av oss med inntekt over 350 000 kr får 11,3 milliarder kr. Menn får 11 milliarder kr av denne skatteletten, kvinner bare 4. Skatteletten utgjør 1,8 pst. av lønnen for menn og 1,1 pst. av lønnen for kvinner. Hvordan greier Bondevik og Dåvøy å stå oppreist bak et slikt likestillingsfiendtlig forslag? Folk i distriktene vil sakke mer akterut. Der er inntektene lavere. De ville nok gjerne betalt mer toppskatt. Regjeringens forslag gir Bærums innbyggere like store gevinster ved redusert toppskatt som hele Nord-Norge, der det bor fire ganger så mange. 450 mill. kr er gevinsten for Bærum. De fire nordligste fylkene pluss Hedmark og Oppland teller like mange som Akershus og Oslo, som får 2 milliarder kr i ekstra kjøpekraft. Trengs det? Er det rettferdig? Nei, er Senterpartiets svar. Senterpartiet vil ikke være med på å gi så store skattelettelser at veger, skoler og eldreomsorg blir dårligere eller i enda større grad må betales av den enkelte. Senterpartiet mener at utbytteskatten, mindre svart økonomi og økt verdiskaping kan gi rom for skattelette til noen. Vi vil da redusere skatten på lave og middels inntekter ved å øke bunnfradrag bare for dem. Det stimulerer til økt arbeidsdeltakelse. Vi vil øke frikortgrensen for unge. Vi vil gi et eget skattefradrag til aleneboende, og vi vil utvide tiltakssonen med lavere personskatt. Og vi vil ha lavere selskapsskatt og utbytteskatt i omstillingskommuner. Senterpartiet går inn for friere lokal skattefastsetting, primært til konkrete formål og etter rådgivende folkeavstemning, slik at en ekstra skatt blir uttrykk for folkeviljen. Eiendomsskatt må være frivillig, med minst mulig føringer fra statlig hold. Jeg vil med dette ta opp Senterpartiets forslag.