Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
Kommuneproposisjonen er regjeringens melding til kommunesektoren om hvordan kommuneøkonomien blir i 2012. Kommunene skal kunne planlegge neste år og være forberedt på eventuelle endringer. Derfor behandles kommuneproposisjonen nå før sommeren. De endelige rammene for kommunesektoren vedtas i forbindelse med statsbudsjettet. Den største endringen i 2012 blir Samhandlingsreformen og kommunal medfinansiering samt ansvaret for utskrivningsklare pasienter. Utbygging av velferdstjenestene fortsetter også i 2012. Realveksten i de samlede inntektene vil bli mellom 5 mrd. og 6 mrd. kr, hvorav anslagsvis 3,75 mrd. og 4,25 mrd. kr vil være frie inntekter. Beregningene viser at sektoren kan få merutgifter til demografi stipulert til ca. 2,5 mrd. kr. Av dette må ca. 2,1 mrd. kr finansieres innen veksten i frie inntekter. Fylkeskommunene får mellom 0,5 mrd. og 0,75 mrd. kr i vekst i frie inntekter, herav er 400 mill. kr begrunnet med behov for drift og vedlikehold på det fylkeskommunale veinettet. Kommunene og fylkeskommunene kan gå høstens valg trygt i møte i forvissning om at den høye satsingen på kommunesektoren videreføres, samt at kommunene får et større ansvar i den helhetlige helsepolitikken. For Arbeiderpartiet handler høstens valg om disse tre hovedsakene: arbeid, helse og eldre. Vi leverer på alle disse områdene i kommuneproposisjonen. Arbeid har alltid vært Arbeiderpartiets nøkkel til å utvikle og bygge landet. Slik er det ennå, og slik vil det være i framtiden. Vi har høy sysselsetting, ikke minst i kommunal sektor, hvor én av fem sysselsatte i landet arbeider. Siden 2005 er det skapt nesten 47 000 nye årsverk i kommunesektoren, jf. tall fra Statistisk sentralbyrå for fjerde kvartal fra 2005 til 2010. Det er altså i perioden under den rød-grønne regjeringen. Den viser en økning i sysselsetting på 13,6 pst. Det er ikke bare tørre tall. Det er mennesker som yter en viktig jobb, og som hver og en bidrar til at samfunnet vårt fungerer: Det er barnehageansatte, lærere, hjelpepleiere og sykepleiere, dyktige ansatte som jobber med ungene våre, og gir de eldre en verdig eldreomsorg. Høyre påstår at det har vært en sterk vekst i byråkrati og i administrasjon i kommunene. Selv om det er grundig tilbakevist av bl.a. KS, vil jeg si følgende: Økningen i administrasjon i kommunene har i prosent vært langt lavere enn økningen i samlede årsverk i kommunene og langt lavere enn for de tjenestene som har vært regjeringens satsingsområde: barnehage, pleie og omsorg og skole. Det var altså en høyere andel administrasjon da Høyre satt med kommunalministeren, enn det er nå. I 2005 var andelen 14,5 pst., mens i 2010 var andelen til administrasjon 13,3 pst. Dette skulle dokumentere at veksten ikke har vært for høy, men det er likevel alltid viktig å ha et våkent øye med hva midlene går til. Men gode offentlige tjenester krever også administrasjon. Noen må sende ut vedtak om barnehageplass, sørge for at ansatte får lønn, at innbyggerne får den informasjonen de etterspør, og har krav på. Administrasjon er en forutsetning for et velfungerende samfunn, hvor innbyggerne får sine tilbud og rettigheter. Derfor synes jeg det er ganske frekt at Høyre henger ut en gruppe ansatte som gjør en viktig jobb i sine kommuner. Arbeid gir kommunale tjenester til innbyggerne i kommunen og god kommunal velferd. Sikre og trygge arbeidsplasser gir stabilitet, forutsigbarhet, trygg skatteinngang og er med på å stabilisere bosettingsmønsteret i landet. Vi ser likevel behov for og ønske om mobilitet i arbeidsstokken. En av de store utfordringene for kommunesektoren fremover er å rekruttere fagfolk gjennom å framstå som attraktive arbeidsgivere med gode fagmiljø, spennende utfordringer og fokus på kompetanse. La meg understreke at det ikke bare er skapt arbeidsplasser i offentlig sektor med denne regjeringen. Siden 2005 er det skapt 250 000 nye arbeidsplasser, hvorav to tredjedeler er i privat sektor – eller over 160 000. Helse er en av Arbeiderpartiets fanesaker. Vi starter nå med å implementere Samhandlingsreformen ute i kommunene fra 2012. Mange kommuner er allerede i gang. Nå skal alle med. Bedre samhandling mellom de ulike nivåene innen helsesektoren, mer forebygging og tidlig intervensjon skal gi befolkningen bedre helse. Det er et langsiktig arbeid hvor det tar tid å måle resultat, men den menneskelige gevinsten vil være enorm hvis vi kan begrense og redusere omfanget av sykdommer som man kan forebygge, eksempelvis livsstilssykdommer som diabetes 2, KOLS, overvekt, høyt blodtrykk og hjerte- og karsykdommer. Tanken er at man skal behandle pasienten på lavest mulig nivå. Det som må gjøres på sykehus, skal gjøres der, mens det som kan utføres i hjemkommunen, skal gjøres der. Det innføres kommunal medfinansieringsplikt for kommunene, og det overføres 5 mrd. kr til kommunesektoren fra helseforetakene. Kommunene får ansvar for utskrivingsklare pasienter fra dag én. Det betyr at kommunene må ta pasientene hjem til kommunen, eller de kan betale helseforetakene, sykehusene, for videre innleggelse fram til kommunene selv er i stand til å tilby plasser til dette formålet. Det legges fram en ny kostnadsnøkkel for kommunal medfinansiering og utskrivingsklare pasienter i denne proposisjonen for å fordele midlene kommunene imellom. Vi skal følge utviklingen knyttet til finansieringen nøye. Dette er nybrottsarbeid, og det skal foretas justeringer raskt dersom en ser uttilsiktede virkninger. Eldre er Arbeiderpartiet tredje hovedsak foran kommunevalget i 2011. Eldre er en ressurs, og det blir heldigvis stadig flere eldre som har god helse, og som lever lenger. Det er en indikator på at velferdssamfunnet Norge fungerer godt på mange områder. Nylig viste offisielle tall at stadig flere eldre står lenger i jobb. Noen har likevel behov for mer hjelp gjennom en sykehjemsplass eller et annet heldøgns omsorgstilbud. Meldingene fra Kommune-Norge var at det ikke var nok plasser tilgjengelig. Disse signalene ble tatt på alvor, og satsene ble økt betydelig for bygging av sykehjemsplasser og heldøgns omsorgstilbud. Vi får positive tilbakemeldinger fra kommunene på denne økningen, men kommunene ytrer også bekymring for om de klarer framtidig drift av nye plasser. Dette er signaler som Arbeiderpartiet tar på største alvor, og vi kommer til å ha tett dialog både med kommunesektoren og KS for å følge utviklingen. Også innen helse, pleie og omsorg er antall årsverk økt betydelig. Fra 2005 til 2010 har sektoren økt fra 124 976 årsverk til 145 718, noe som utgjør en økning på 16,5 pst. Regjeringen vil legge fram et forslag til ny lov om kommunale vann- og avløpsanlegg. Målet er å sikre offentlig eierskap til vann- og avløpsinfrastruktur. Vann og avløp er vesentlige basistjenester som bør være under fellesskapets kontroll. Arbeiderpartiet vurderer disse planene som et skritt i riktig retning. Vi registrerer at Fremskrittspartiet er imot det. De sier i en merknad til kommuneproposisjonen at de vurderer det slik at om kommunene selv skal sørge for disse tjenestene, kan det få «utilsiktede økonomiske konsekvenser, for eksempel dyrere tjenester og at tilsynet blir mer lemfeldig». Fremskrittspartiet, partiet som er for øremerking, detaljstyring av kommunene, statlig overoppsyn og minst mulig bruk av lokalt skjønn i den enkelte kommune, mener at offentlig eie og kontroll av vann- og avløpsanlegg kan føre til mer lemfeldig tilsyn. Også i innstillingen til denne kommuneproposisjonen er Fremskrittspartiets forslag fulle av selvmotsigelser.