Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Jeg tror det er første gangen jeg har så nobel plass på en talerliste. Jeg er ikke helt sikker på om det er en fordel eller en ulempe! Bekjempelse av fattigdom er et av de viktigste politikkområdene i denne stortingsperioden. Skattelettepolitikken fra forrige periode er byttet ut med sterk satsing på målrettede tiltak mot fattigdom. La meg kort repetere: Fattigdomssatsingen er økt med nesten 3 milliarder kr, kvalifiseringsprogrammet er snart landsdekkende, sosialhjelpssatsene er to ganger økt reelt med 5 pst., bostøtten er utvidet, vi har hatt to historiske trygdeoppgjør, ungdomsgarantien er gjeninnført, handlingsplaner mot sosial dumping vedtatt, og arbeidsmarkedstiltakene holdt på et historisk høyt nivå. Noen tiltak skal dempe konsekvenser av fattigdom, men de fleste har ett overordnet mål: sørge for at så mange som mulig kan leve av eget arbeid. Ved framleggelsen av statsbudsjettet for 2009 var det en del gode resultater å spore: 300 000 flere i jobb da enn i 2003, laveste ledighet på mer enn 20 år, 37 000 flere ansatte i kommunene, 20 000 færre sosialhjelpsmottakere. Samtidig så vi altså mørke skyer i horisonten. Ved utgangen av desember 2008 var ledigheten økt med 29 pst. i forhold til året før. En måned senere rapporterer Nav om en økning på 46 pst. sammenliknet med januar i fjor. Situasjonen endres altså fra måned til måned. Dagens tiltakspakke er sammensatt av mange elementer, men de har ett felles siktemål: tiltak mot fattigdom og for arbeid, enten vi snakker om skatt, samferdsel, stillinger til Nav, vedlikehold i statlige bygg eller betydelige økninger i overføringene til kommunene. Det er nok å se til min egen hjemkommune, Drammen, for å se at tiltakene virker. «Vi spiller på lag med staten og bruker midlene på tiltak som øker sysselsettingen,» sier rådmannen og har allerede bystyresaken klar. Men Regjeringen tegner ikke noe glansbilde. Budskapet er åpent og ærlig: Tross alle tiltak vil noen bedrifter gå over ende. Noen vil miste jobben. Noen vil få vanskeligheter med å skaffe ny jobb. Noen vil oppleve permitteringer. Med andre ord, kampen mot fattigdom vil kreve ytterligere innsats. Derfor er det positivt at en enstemmig finanskomité støtter forslaget om 320 nye stillinger til Nav – spesielt hyggelig med Fremskrittspartiet, som de siste årene har foreslått kutt i Nav-etatens budsjett med flere hundre millioner kroner, tilsvarende over 500 stillinger, i tillegg til kutt i stønader. Men stillinger i Nav er ikke nok. Etaten må også ha virkemidler. Derfor trappes arbeidsmarkedstiltakene ytterligere opp med 650 mill. kr, eller 6 000 nye plasser, som skal kvalifisere ledige til nye jobber og styrke kompetansen i bedrifter med omstillingsproblemer. I vanskelige tider er det også viktig å sørge for at arbeidsgivere ikke lar seg friste til å dumpe lønninger og undergrave arbeidsmiljø og sikkerhet. De aller fleste er ryddige, men dessverre ikke alle. Arbeidstilsynet får derfor økte midler. Til slutt er det – jeg hadde nesten sagt dessverre – nødvendig å gjøre endringer i regelverket for dagpenger. For å lette situasjonen for bedriftene tar staten en større del av kostnadene ved permitteringer i lønnspliktperioden, og hjelper til med å holde på kompetansen ved å utvide dagpengeperioden ved permittering til 52 uker allerede fra 1. februar 2009. Samtidig ber altså flertallet om et hurtigarbeid for å gjøre regelverket enda mer fleksibelt ved rullerende permitteringer, herunder vurdere å lette på kravet om 50 pst. reduksjon i arbeidstiden. De siste meningsmålingene tyder på at folk har tillit til at Regjeringen evner å ta oss gjennom krisen. Tempoet og allsidigheten i de tiltakene som fremmes, er med på å befeste den tilliten. Dagens tiltakspakke er skreddersydd for utfordringene slik de ser ut så langt, og det skal brukes mye penger. Som vår statsminister stadig peker på, har flertallet i denne perioden vært måteholdne i gode tider. Derfor kan vi bruke penger nå. De som nå blir ledige eller permitteres, kan prise seg lykkelige over at det ikke har vært en populistisk og løssluppen pengebruk som har vært styrende i denne perioden, for da hadde vi stått ganske annerledes dårligere rustet nå.