Margret Hagerup (Høyre), 2018-05-07:
Arbeidslivet skal være trygt, fleksibelt og familievennlig for arbeidstakerne. Useriøse aktører og arbeidslivskriminalitet undergraver norsk næringsliv og norske arbeidsplasser, og de som driver systematisk i strid med lover og regler, ødelegger for hele arbeidslivet. Konsekvensene er alvorlige for de enkelte arbeidstakerne som berøres, for virksomhetene og bransjene og for samfunnet som helhet. Vi er enige om å ha et godt og seriøst arbeidsliv i Norge. Da må arbeidslivets spilleregler følges og arbeidslivskriminalitet forhindres og bekjempes. Regjeringen la i januar 2015 fram en strategi mot arbeidslivskriminalitet, for å bekjempe kriminalitet og fremme seriøse og gode arbeidsforhold gjennom et bredt samarbeid mellom myndigheter og arbeidslivets parter om forebygging, kunnskapsdeling og håndheving. Arbeidstilsynet skrev i sin årsrapport for 2017: «Det er all grunn til å tro at det er vanskeligere å operere som kriminell i arbeidslivet i dag, enn før regjeringens strategi ble iverksatt. Oppdagelsesrisikoen har økt, felles kunnskapsbygging gjør det lettere å komme på sporet av de viktigste aktørene, og sammen har kontrolletatene en større verktøykasse å møte de kriminelle med.» Regjeringen har trappet opp kampen mot arbeidslivskriminalitet de siste fire årene. Det er blitt opprettet syv sentre mot arbeidslivskriminalitet, noe som allerede gir gode resultater. I 2017 ble det kontrollert hele 3 400 virksomheter, og etatene anslår selv at 56 aktører ble satt ut av stand til å fortsette sin virksomhet, og at 425 aktører fikk sin kapasitet redusert som følge av dette. Et viktig tiltak i strategien mot arbeidslivskriminalitet er etableringen av samarbeidet mellom politiet, skatteetaten, arbeids- og velferdsetaten og Arbeidstilsynet. Disse etatene utarbeider felles planer for innsatsen mot arbeidslivskriminalitet og samarbeider på alle nivåer. I februar i år signerte etatene en ny plan mot arbeidslivskriminalitet for 2017–2019. Motivasjonen for dette samarbeidet er at ressursene og sanksjonene skal utnyttes på best mulig måte. Det er også innført en ordning med egne næringslivskontakter i alle politidistrikter som skal bidra til å forebygge arbeidslivskriminalitet og kriminalitet rettet mot næringslivet og ha kontakt med bl.a. næringslivets parter. Bedre informasjonsdeling mellom etatene er et viktig grep i strategien mot arbeidslivskriminalitet. Økokrim reviderte i 2017 en veileder som bidrar til å gjøre medarbeiderne i etatene mer oppmerksomme på hvilke muligheter de har for å dele taushetsbelagte opplysninger seg imellom. Det arbeides videre med forslag til endringer i særlovgivningen, og en tar sikte på å få på plass endringer i arbeids- og velferdsetatens regelverk for å legge til rette for økt deling av informasjon til etatene som deltar i a-krimsamarbeidet. Dette vil legge til rette for et mer effektivt og målrettet samarbeid mellom etatene. Kampen mot arbeidslivskriminalitet tas på stort alvor av politiet og påtalemyndighetene. Fra regjeringen er det gitt tydelige signaler om at kampen mot arbeidslivskriminalitet skal prioriteres, og innsatsen vil også styrkes gjennom det arbeidet som gjøres i politireformen, ved bl.a. større fagmiljøer innen etterretning, etterforskning og forebygging. Arbeidslivskriminaliteten kan være grenseoverskridende. Derfor har regjeringen tatt initiativ til styrket samarbeid mellom tilsynsmyndighetene på europeisk nivå. Arbeidstilsynet har bl.a. inngått samarbeid med tilsvarende tilsyn i en rekke land, deriblant Litauen, Estland, Romania, Bulgaria og Polen. Det nasjonale tverretatlige analyse- og etterretningssenteret ble etablert i 2016 og er lagt til Økokrim. Politiet, skatteetaten, tolletaten, Nav og Arbeidstilsynet deltar i samarbeidet, som skal sørge for å gjennomføre en mer målrettet, effektiv, slagkraftig og treffsikker kriminalitetsbekjempelse. Analysesenteret utarbeider nasjonale trussel- og risikovurderinger og samler etterretning, noe som er et viktig grunnlag for etatenes oppfølging. I 2017 ble det laget en ny situasjonsbeskrivelse av arbeidslivskriminalitet i Norge. Denne peker på at kriminelle aktører kontinuerlig utvikler metodene etter hvert som de oppdager nye muligheter for profitt. Rapporten peker også på at innsatsen mot arbeidslivskriminalitet er blitt mer målrettet, organisert og tverretatlig. Gevinstene av det tverretatlige samarbeidet er spesielt knyttet til samlokalisering og til den kjennskap medarbeiderne får til de ulike etatenes avdekkings- og sanksjonsmuligheter. Det er nødvendig med mer samarbeid for å bekjempe kriminalitet og useriøse arbeidsforhold, og skal vi lykkes, er vi avhengige av å mobilisere alle gode krefter. Arbeidslivskriminalitet er derfor et stadig tema mellom partene i arbeidslivet gjennom Kontaktutvalget, og treparts bransjeprogrammer er en viktig samarbeidsplattform. Lav ledighet, et arbeidsmarked som er trygt og seriøst og hvor flere inkluderes, er viktig for Norge. Når myndighetene samarbeider med partene i arbeidslivet, kan vi få det til. Vi skal fortsette kampen for det seriøse arbeidslivet. Det er viktig dersom vi skal nå målet om et bærekraftig velferdssamfunn – fordi alle fortjener å ha et anstendig arbeidsforhold, i et seriøst og trygt arbeidsliv.