Børge Brende (Høyre), 2004-10-04:
Denne debatten illustrerer at mange er opptatt av å bevare og utvikle velferden. Det er et engasjement jeg deler. Et av Norges mest presserende spørsmål er faktisk: Hvordan skal vi klare å bevare og videreutvikle velferden? Verdiene må skapes før de kan deles. På den ene side har Norge det beste utgangspunktet: «Lille» Norge har verdens 23. største økonomi. For tredje år på rad er Norge utpekt på FNs Human Development Index som verdens beste land å bo i. På den annen side står vi også overfor store utfordringer. Petroleumsforekomstene er ingen fornybar ressurs. Morgendagens velferd må sikres gjennom nyskaping. En mer globalisert verden stiller oss overfor både utfordringer og muligheter. Det hender jeg blir spurt om hvordan jeg ser på globaliseringen. Da pleier jeg å svare: Hvordan ser du på tyngdekraften? Internasjonal konkurranse er ikke noe vi kan velge oss bort fra, men det er noe vi kan gripe fatt i offensivt, slik at vi kan gå forlengs inn i fremtiden. Et høykostland som Norge kan ikke lenger bare konkurrere på pris. Den nye virkeligheten forutsetter at vi jobber annerledes, og at vi jobber smartere. Vi kan selge dyrere hvis det vi selger, er bedre enn alternativene – fordi vi utnytter et kunnskapsfortrinn som ingen andre har. Derfor må vi ta i bruk de fortrinnene Norge har, og gå fra å være råvareleverandør til å bli kunnskapsnasjon. Vi har muligheter: høyt utdanningsnivå og relativt rimelige kunnskapsarbeidere. I utgangspunktet har vi også en meget god utbredelse av teknologi. 90 pst. av dem under 40 år i Norge har tilgang til Internett. Denne type fortrinn må vi utnytte. Vi må klare å bygge mer kunnskap, utvikling og design inn i produktene våre. Spørsmålet er hvordan vi fra myndighetenes side best kan legge til rette for å nå målet om å bli en av verdens fremste kunnskapsnasjoner og en av verdens mest nyskapende økonomier. Det må vi gjøre gjennom kunnskap, ikke minst i realfag i skolen, og gjennom å utvikle en kultur for entreprenørskap. Vi må gjøre det gjennom kvalitet, kvantitet og relevans i forskningen – vi bruker nå 2,8 milliarder kr mer til forskning enn da Samarbeidsregjeringen tiltrådte – og vi må gjøre det ved å legge til rette for mer innovasjon i næringslivet gjennom tettere samspill mellom forskning og næringsliv. Vi må ikke bare skape kunnskap ut av kroner, vi må også skape kroner ut av kunnskap. Vi har gode forutsetninger for å øke nyskapingen og verdiskapingen og bevare og utvikle velferden. Men lite nytter hvis vi ikke har orden på bunnplankene i økonomien. Gjennom de tre siste årene har Regjeringen prioritert en ansvarlig finanspolitikk og en moderat lønnsvekst for å bedre konkurransedyktigheten til norsk næringsliv. Norsk konkurranseevne er forbedret gjennom et kraftig redusert rentenivå, en kronekurs som gir bedriftene høyere inntekt av produktene de selger, og skattelettelser på 19 milliarder kr, det aller meste til næringslivet. Jeg må også si at når vi diskuterer her hvordan vi skal beholde arbeidsplassene i Norge, må vi være klar over at da må vi også ha konkurransedyktige rammebetingelser. Det er ikke slik at norsk næringsliv kan stille ti meter bak de andre når vi skal springe 60-meteren. Da er skatter og avgifter, satsing på kunnskap, satsing på forskning og satsing på å redusere transportkostnader i Norge helt avgjørende. Med denne regjeringen har vi kommet nærmere det å starte på samme startstrek som de andre nasjonene. Og jeg har merket meg at opposisjonen i dag har varslet at de ikke har ønsket de skatte- og avgiftslettelsene og de endringene som vi har foretatt fra Regjeringens side for å gjøre Norge mer konkurransedyktig. Det er også slik at trygghet faktisk også forutsetter forandring. Fravær av forandring er ingen god løsning. Uten forandring forvitrer det bestående, og uten forandring blir vi utkonkurrert. Trygghet er å forandre for å bevare. Vi må forandre måten vi produserer på, for å bevare og videreutvikle velferden. Morgendagens velferd må sikres gjennom nyskaping.