Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2003-06-19:
Føringene for årets trygdeoppgjør ble egentlig lagt i fjor høst da vi behandlet statsbudsjettet for 2003. I Budsjett-innst. nr. 11 står det i forslag til vedtak VII: «Stortinget ber Regjeringen sørge for at reguleringen av grunnbeløpet i folketrygden minst reguleres i tråd med lønnsutviklingen for yrkesaktive.» Vi ønsket at Regjeringen skulle komme tilbake med retningslinjer for trygdeoppgjørsformen og instituttet. Da Regjeringen kom tilbake med det i det en må kunne kalle tolvte time, kunne en registrere at Regjeringen istedenfor å velge den formuleringen som flertallet i sosialkomiteen hadde laget, og flertallet på Stortinget, baserte man seg fortsatt på en inntektsutvikling «om lag på linje med» utviklingen for yrkesaktive. Da vi behandlet retningslinjene, endret flertallet i Stortinget igjen dette, slik at det nå heter at pensjonene skal reguleres «minst på linje med» lønnsutviklingen. Vi la også til grunn at en skulle vektlegge lønnsutvikling for alle grupper, altså «lønnstakere i alt», som det står i innstillingen. Det skal legges til grunn for beregningene, fordi det finnes pensjonister fra alle lønnstakergrupper, og en skal ha den midlere basisen i dette. Så sa vi at spesielle forhold skal hensyntas, og «spesielle forhold» spesifiserte vi slik at lønnsutviklingen for enkeltgrupper som ikke bare skyldes rene lønnstillegg, men også kan skyldes endrede oppgaver eller endret arbeidstid, skal det korrigeres for. Vi presiserte også at etterslepet skal tas inn ved oppstart av drøftingene. Det mener vi i Senterpartiet i ettertid vil kunne være mye mer ryddig enn det vi har i dag, og det skal ikke kunne reises tvil om hvilken del av reguleringene av grunnbeløpet som skyldes etterregulering, og hvilken del som skyldes regulering basert på forventet lønnsvekst. Når vi nå registrerer at Regjeringen kommer tilbake med et tilbud som for etterslepets del er på linje med det som flertallet sa, er vi fornøyd med det. Underreguleringen på grunn av det oppgjøret som skjedde i 2001 i regi av Stoltenberg-regjeringen, reguleres med 0,6 pst., og etterreguleringen for oppgjøret i 2002 reguleres med 0,5 pst. Det er da justert for den såkalte lærerpakken. Så det er greit. Men det blir noe mer merkverdig når Regjeringen i revidert nasjonalbudsjett påpeker at forventet lønnsvekst vil bli 4,5 pst., og så kommer med et tilbud til organisasjonene ved trygdeoppgjørsforhandlingene på 4 pst. Selv om man korrigerer for spesielle tilfeller, eller «særlege tilhøve», er det slik at tilbudet fra Regjeringen til organisasjonene er for dårlig, når det ligger på kun 4 pst. Dette har et flertall bestående av Senterpartiet sammen med SV og Arbeiderpartiet korrigert for. Flertallet har sagt at det i hvert fall må være et tilbud på 4,4 pst., og da er det justert for den delen av lærerpakken som fortsatt får innvirkning på dette oppgjøret. Det er for øvrig et spørsmål hvor lenge denne lærerpakken skal ha virkning. Jeg synes at man skal kunne se litt nærmere på hvor lenge slike justeringer skal ha virkning for trygdeoppgjøret. Ved å tilby en regulering på 4,4 pst. ved årets pensjonistoppgjør mener Senterpartiet at pensjonistene får en trygderegulering som er minst på linje med forventet lønnsvekst. Og det er vi tilfreds med. Representanten Høie sa at man etterlyste minstepensjonistenes solidaritet med de arbeidsledige. Dermed setter representanten Høie to grupper med lave inntekter og lav betalingsevne opp mot hverandre. Det synes jeg er ufint. Jeg synes det er gledelig at vi nå kan øke grunnbeløpet i folketrygden fra 1. mai i år til 56 861 kr, og at den gjennomsnittlige økningen i grunnbeløpet fra 2002 til 2003 blir på 5,13 pst. Det er viktig at vi kan få noen gode oppgjør for pensjonistene, på bakgrunn av det historiske etterslepet som har vært der gjennom lang tid. Representanten Nesvik fra Fremskrittspartiet viste til Innst. S. nr. 223, hvor vi og Fremskrittspartiet stod sammen om å kunne foreta etterslepsreguleringen fra 2000–2001 i form av at den skulle utbetales før oppgjøret. Det fikk vi ikke noe flertall for, og vi må ta det til etterretning. Men vi synes i alt at det er et godt pensjonistoppgjør i år.