Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-02-16:
Jeg vil også få lov til å takke interpellanten for en god og viktig interpellasjon. At den kommer fra et av regjeringspartiene, anser jeg beskriver litt hvor utfordrende og viktig situasjonen er. Men jeg vil også få lov til å berømme ransoffer nr. 351 i Grønland politidistrikt for å ha stått fram og på en måte kunne bli et godt eksempel på den situasjonen som er. Jeg vil begynne mitt innlegg med å snakke om forebygging, for det beste verktøyet mot kriminalitet er å forebygge at det blir begått. Kristelig Folkeparti satser derfor bevisst offensivt på kriminalitetsforebyggende tiltak i alle sine alternative budsjetter og i sin politikk. Samarbeid mellom ulike sektorer som politi, berørte familier, barnevern, konfliktråd, skole og kommune: Alt det står sentralt. En kriminell løpebane begynner ofte i barne- og ungdomsårene. Kristelig Folkeparti mener det er viktig med gode fritidstilbud for barn og unge, og vi ønsker økt støtte til frivillige organisasjoner som driver med slikt arbeid. Frivillig oppsøkende arbeid i byene på nattetid er viktig, f.eks. gjennom natteravnenes arbeid. Synlig politi har en klar, forebyggende effekt. Vi bør derfor ha tilstrekkelig politidekning til at politiet blir synlig så vel i byene som i distriktene. En av utfordringene har vært at politistillinger har blitt holdt ledige når tjenestemenn slutter, fordi det må spares penger. Det er fortsatt studenter som ikke har fått jobb. Kristelig Folkeparti har prioritert politiet i alle sine alternative budsjetter fordi vi ønsker flere politimenn og mer synlig politi. En styrking av Oslo-politiets grunnbemanning er en forutsetning for å opprettholde tryggheten i Oslo. Kristelig Folkeparti ønsker at Oslo-politiet skal ha en akseptabel respons- og saksbehandlingstid, og i likhet med mange andre har vi tro på mobile politiposter. Uten tilstrekkelige midler vil Oslo-politiets evne til å slå tilbake mot kriminalitet gradvis bli svekket. Politiet må til enhver tid ha det utstyret som gjør at oppdragene kan løses med nødvendig grad av hurtighet, presisjon og sikkerhet. Etter 22. juli har bemanningen i Oslo økt betraktelig. Dessverre har minst en like stor andel av bemanningen som har kommet til, blitt låst til saksbehandling knyttet til terrorsaken. Dette har gått ut over behandlingstid i sedelighetssaker og tilgjengelig bakkemannskap. Blant folk flest – for å bruke et folkelig begrep – virker det som at det brer seg en økende oppgitthet over norsk rettsvesen, ikke minst i tilknytning til spørsmål om voldtektssaker. Vi fikk nettopp tall og statistikk for 2011, der en ser at det ble anmeldt 1 022 voldtekter, og kun 120 mann ble sendt til domstolene. Det var en nedgang fra året før, på tross av at antall anmeldte voldtekter økte med 16,6 pst. Hvis man tar utgangspunkt i alle voldtekter som antas å være begått, så er det vel 8 000–16 000 voldtekter. Hvis da litt over 1 000 blir anmeldt, er det under 10 pst., og hvis 120 ender i domstolene, er det ca. 10 pst. av dem som blir anmeldt. Hvor mange av dem som til slutt ender med dom, vet jeg ikke, men det er en alvorlig bekymring. Vi trenger også et større fokus når det gjelder forebygging av voldtekt, slik at flere blir dømt, slik at flere tør å anmelde, og slik at en kan få synliggjort at voldtekt ikke er en «trygg» forbrytelse, slik som mange oppfatter det som i dag. Belastningen for offeret er stor. Både i etterforskningsperioden og under selve rettssaken kan de bli sittende med en følelse av at saken ikke blir tatt nok på alvor, og det er en vond prosess. Jeg ser at tiden går. Det er mange poeng som burde vært inne i debatten, men jeg vil gjerne knytte noen punkter til at Kristelig Folkeparti gjentatte ganger har fremmet ulike typer forslag, særlig et Dokument 8-forslag som handler om trygge byer. Der peker vi på at skjenketider og kontroll er et viktig element i denne debatten. Kristelig Folkeparti har i byrådet i Oslo vunnet fram på mange viktige tiltak for å få bedre kontroll over skjenkingen. Vi vant ikke fram når det gjaldt redusert skjenketid. Men vi ber om å få i pose og sekk og oppfordrer regjeringspartiene til nasjonalt å ta en innstramming når det gjelder skjenkepolitikken. Så har vi tatt til orde for nulltoleranse og rask bøtelegging ved småkriminalitet, for vi tror at hvis man tar de små, kan man forebygge senere kriminalitet. Vi har foreslått mer åpne og lysere byer, som kunne være tiltak som ville fungere. Så er jeg veldig glad for at flere har snakket om rus og narkotika – og nettopp at flere får behandling, blir fulgt opp og får skikkelig ettervern, er gode tiltak. Til slutt vil jeg si at det handler om å bry seg. Hver enkelt av oss har et ansvar for våre medmennesker, og vi kan alle gjøre noe når vi ser situasjoner der det kreves at vi griper inn.