Bent Høie (Høyre), 2013-02-12:
Abortloven er en lov som hele veien utfordrer oss når det gjelder etiske dilemmaer. Selve loven bygger på forestillingen om at en anser at et foster har en egenverdi, men likevel mener at det mest riktige er å la kvinnen selv få vurdere sin situasjon fram til 12. uke – ikke fordi en ikke tror at kvinnen i den vurderingen vektlegger at fosteret har en egenverdi. Etter 12. uke er det tverrpolitisk enighet om at en må behandle søknad om abort i nemnd. Dette forslaget fra Kristelig Folkeparti tar opp en sak som jeg tror berørte oss alle da vi fikk vite at utviklingen knyttet til svangerskapsavbrudd etter 18. svangerskapsuke hadde utviklet seg i strid med det som var Stortingets intensjon. Høyre er derfor glad for at helseministeren den gangen så raskt reagerte og fikk satt i gang et arbeid i regi av Helsedirektoratet nettopp for å belyse disse spørsmålene, og vi ser fram til den avklaringen som arbeidsgruppens arbeid vil komme med i begynnelsen av mars. Hvis det vil innebære behov for lovendringer, regner vi selvfølgelig med at det også vil komme til Stortinget. Forslagsstillerne fra Kristelig Folkeparti tar også opp et forslag om å fjerne abortloven § 2 c. Høyre har programfestet også i sitt prinsipprogram at en ikke ønsker at egenskaper ved fosteret skal være et selvstendig abortkriterium. Det er imidlertid ikke sånn at Høyre dermed kan stemme for forslaget om å fjerne § 2 c uten videre. For det første er begrepet «selvstendig» helt vesentlig i denne diskusjonen, nettopp fordi vi opplever at mange av dem som lever gode, fullverdige liv med de forholdene som gir et selvstendig grunnlag for abort etter 12. uke, opplever lovens utforming som diskriminerende. Vi ønsker derfor at det skal være tydelig at forhold som ikke er forenelig med liv, selvfølgelig også skal være et selvstendig abortkriterium etter 12. uke, og at egenskaper ved fosteret fortsatt skal være et kriterium i abortloven. Det er der vi skiller oss fra Kristelig Folkeparti. Det betyr at Høyres forslag ikke vil innebære noen svekkelse av kvinnens rett til medbestemmelse over svangerskapsavbrytelsen sammenlignet med dagens regelverk. Så kan mange da hevde: Hvorfor foreslår Høyre dette? Jo, det er fordi vi mener at loven slik som den er utformet i dag, oppleves som diskriminerende. For å ta et bilde på hvordan dette kan oppleves diskriminerende selv om det ikke vil innebære noen endring i praksis, vil jeg ta dere tilbake igjen til diskusjonen om felles ekteskapslov. Ett av forslagene som kom fram i den diskusjonen, var å etablere to ekteskapslover – en for samkjønnet ekteskap og en for ekteskap for to av ulike kjønn. Det kunne oppleves som et kompromissforslag, men etter min oppfatning var det et grunnleggende diskriminerende forslag, nettopp fordi en slik todeling av lovverket – selv om det ikke ville hatt noen praktisk betydning for dem som inngikk ekteskapet – ville vært bygd på den samme argumentasjonen som de som kjempet for like retter i USA, møtte under diskusjonen om borgerrettighetene, nemlig at alle fikk kjøre buss, men de fikk ikke kjøre med samme buss. Alle fikk lov til å sitte, men de fikk ikke lov til å sitte på samme sete. Det er på den måten Høyre mener at dagens abortlov oppleves for de menneskene som lever opp med de egenskapene som i dag gir et selvstendig grunnlag for abort. Derfor mener vi at den bør omformuleres, og vi fremmer derfor et forslag om at regjeringen skal komme tilbake igjen, ikke for å fjerne egenskaper ved fosteret som et abortgrunnlag, men for ikke å ha det som et selvstendig abortgrunnlag etter 12. uke, slik at loven framstår som at det finnes en grense for fri abort for fostere som en ikke kjenner egenskaper ved, og en annen grense for fri abort for fostere som en kjenner egenskaper ved. Loven oppleves i dag av mange som grunnleggende diskriminerende, selv om Høyres forslag i praksis ikke vil innebære en innstramming i kvinnens muligheter til å påvirke og få abort også etter 12. uke.