trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
For det første: Jeg deler den entusiasmen for denne ordningen som representanten Haltbrekken, som var med på å utvikle den, her gir uttrykk for. Jeg tror dette er et veldig målrettet tiltak, og da vi så på ulike løsninger, fikk vi også en klar tilbakemelding om at dette var gjennomførbart så raskt at det ville gi målbar effekt ved neste fyringssesong. Neste gang det er kaldt i Norge, vil det altså ha skjedd noe som gjør at disse kostnadene går ned, og det er helt sikkert riktig at det er behov for mer. Så skal ikke jeg forskuttere kommende budsjetter, men dette vil være en naturlig dialog å ha videre også med tanke på hva man gjør i dette segmentet. Men det jeg er litt opptatt av akkurat i dag, er at selv om vi er enige og bør være enige om at vi må sørge for mer enøk og mer energisparingstiltak med de optimale virkemidlene, trenger vi også det Enova gjør opp mot å utvikle spissteknologi og få den introdusert. For vi trenger en del nye løsninger som vi ikke kjenner i dag, for å kunne nå de ganske ambisiøse klimamålene som Norge har satt.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Det var et sammensatt spørsmål, for jeg fikk lyst til å svare både nei og ja. Nei, jeg tror ikke at det at man viderefører hovedformålet med Enova, undergraver støtten til klimapolitikken. Jeg tror det er viktig å forklare at det er ett verktøy blant flere. Men ja, jeg er opptatt av at man må få til en rettferdig klimapolitikk som gjør at folk opplever at de også får anledning til å gjøre de innsparinger som er mulig for dem. Da er jeg opptatt av at vi ser på hele kjeden av virkemidler. Noen ganger er det støtte, andre ganger kan det være byggeforskrifter og en rekke andre tiltak som til sammen kan gi den effekten, men det er viktig at vi i sum sørger for at vi sparer mer strøm. Det er bra for den enkelte, som da får mer kontroll over strømregningen, får lavere utgifter, og det er også smart fordi det frigjør strøm til andre formål i samfunnet. Vi skal elektrifisere en rekke ting som i dag er fossile. Det er viktig av og til å minne om at Norges energimiks fortsatt er nesten 50 pst. fossil. Den skal altså, etter brede vedtak i Stortinget, bli 0 pst. fossil, og da må vi ha kraft til det også. Da må vi ikke bruke kraften feil, men smart.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Svaret på det er ja. Vi jobber tett opp mot EU, som nå utvikler dette på løpende bånd. Det kommer svært mye fornuftig klimapolitikk gjennom Klar for 55-pakken som vil være veldig nyttig for oss – både fordi den gjør ting vi allerede enten ønsker å gjøre eller har begynt å gjøre, eller gjør noe som skaper nye muligheter for norsk næringsliv. Det EU nå egentlig gjør, er å omstille hele markedet slik at det blir en mye større etterspørsel etter nye varer og tjenester som er basert på lav- og nullutslipp. Så svaret på det er ja, dette er en veldig viktig del av jobben, og det vil hjelpe oss en god del. Det er også viktig å understreke at når veldig mange gjør det samme samtidig, vil også kostnadene for introduksjon av ny teknologi gå kraftig ned. Det blir ikke noe vi bare skal drive med her i Norge. Når en avansert varmepumpe er funnet opp, er den funnet opp i mange land samtidig, for teknologien er grensesprengende. Derfor er dette faktisk en god drahjelp til mye raskere å komme dit at vanlige folk kan ta nye løsninger i bruk.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Jeg er opptatt av at vi skal ha en forvaltning av rovvilt i samsvar med Bernkonvensjonen, naturmangfoldloven, rovviltforlikene og andre føringer fra Stortinget. Vi skal bygge på den todelte målsettingen og føre en tydelig soneforvaltning. Det er, som vi hører her, en rekke utfordringer knyttet til forvaltningen av rovvilt. Vi har de som vil ha mange færre når det gjelder antall rovvilt, vi har de som vil ha et langt høyere antall, og så er det de av oss som forsøker å forvalte dette på en best mulig måte, basert på det som egentlig er et tydelig uttrykt ønske fra Stortinget gjennom mange års utvikling av forlik. Et helt sentralt poeng i rovviltpolitikken er de regionale rovviltnemndene og at de har hovedansvaret regionalt for å gjennomføre den vedtatte politikken. Denne regjeringen vil styrke rovviltnemndenes rolle regionalt. Samtidig er det et viktig prinsipp at forvaltningen skal være solid og kunnskapsbasert. Derfor er det slik at rovviltnemndene har statsforvalterne i rollen som sekretariat. De får råd av Miljødirektoratet – altså får de faglige tilrådinger – og Klima- og miljødepartementet er klageinstans for vedtak fattet av nemndene. Samlet sett mener jeg dette sikrer et solid og godt faglig kunnskapsgrunnlag, samtidig som man ivaretar et viktig demokratisk element i rovviltforvaltningen. Bestandsmålene varierer for ulike typer rovviltarter. De ligger under bestandsmålet for bjørn, svært nær bestandsmålet for gaupe, i intervallmålet for kongeørn og over bestandsmålet for jerv og ulv. Det er krevende å forvalte små bestander av ville dyr nøyaktig på bestandsmål, men vi gjør altså det vi kan for å komme så nær de nasjonale bestandsmålene som mulig, alltid under hensyntagen til at de andre kriteriene er oppfylt, altså i tråd med intensjonen i naturmangfoldloven og Bernkonvensjonen. For lisensfelling etter naturmangfoldloven § 18 første ledd bokstav c er betydningen av bestandsmålet rettsliggjort ved at det i 2020 – basert på et forslag fra bl.a. undertegnede, som da satt på Stortinget – ble vedtatt av Stortinget at man skal legge vekt på bestandsmål ved vurdering av uttak etter § 18 første ledd bokstav c. Jeg er veldig glad for at lagmannsretten i sin ferske kjennelse også erkjenner betydningen av den presiseringen av loven i det utfallet som vi da fikk, som gjorde at vi kunne starte opp igjen den ulvejakten, etter at vi hadde mistet 42 av 46 dager. Det var altså bare fire dager igjen, og det er jo hele grunnlaget for diskusjonen om hva vi gjør nå. Det skal vi konkludere på senere i dag, etter en samtale med Sverige, for jeg kan opplyse om at de helnorske revirene er tatt ut. Det er grenserevirene det nå står om, og da må vi som gode naboer snakke med våre naboer først, før vi går videre med eventuell utvidet jakt.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Nå vet jeg ikke hva presidenten mener, men når det gjelder hva statsråden mener, mener jeg at vi der ligger langt over målene. Derfor har vi satt i gang ekstraordinære tiltak når det gjelder uttak av jerv, for å gjøre den lisensfellingen mer vellykket. Vi har faktisk hatt en rekke tiltak, men det har vært vanskelige forhold bl.a. knyttet til vær, og vi har bedt Statens naturoppsyn ta en ekstra rolle i det. Jerv er en av bestandene hvor vi ligger langt over målet. I tråd med de prinsippene jeg redegjorde for i mitt innlegg, skal man altså forsøke å sørge for at man respekterer bestandsmålet, enten bestanden ligger under, hvor man må beskytte bedre, eller den ligger over, hvor man må forvalte mer aktivt.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Jeg forstår det slik at spørsmålet igjen dreier seg om jerv, og da er svaret å bli enda mer effektiv i uttaket av jerv. Statsråden skal ikke selv bidra til det oppe i region 6, men jeg vil sørge for at langt mer kompetente jegere og Statens naturoppsyn bidrar til det gjennom de tiltakene som er både foreslått og godkjent, og som nå er underveis.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Jeg opplever at det mest konfliktdempende tiltaket er at man forvalter slik at folk kjenner seg igjen i det de oppfatter at Stortinget har vedtatt, bl.a. at man respekterer bestandsmålene som veldig mange mennesker – på ingen måte alle, men mange – i de mest berørte områdene opplever har blitt overskredet mange ganger. Det er i seg selv et bidrag til å redusere konfliktpotensialet. Så ble en del av de tiltakene som vi, helt riktig, kuttet, opplevd som svært lite effektive i praksis. Det var en lang rekke tiltak for å bruke penger knyttet til såkalt konfliktdempende tiltak, bl.a. kanoutleie og museumsbesøk, som ikke nødvendigvis hadde en direkte sammenheng med formålet. Vi er opptatt av å ha en god dialog også med disse miljøene. Jeg kan forvisse representanten om at jeg blir kontaktet av folk som har svært sterke meninger om ulv, og de finner vi altså på begge sider av denne konflikten – både de som føler at de nå har blitt hørt, etter i mange år ikke å ha blitt lyttet til, og de som har en helt genuin fortvilelse over at man tar ut flere ulver enn de ønsker seg. Det er en del av kjernen i denne politikken. Derfor trenger vi en balansert og helhetlig tilnærming.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Igjen vil jeg si at det beste jeg kan gjøre i en situasjon hvor det er motstridende syn og egentlig høyst forståelige syn på begge sider av denne uenigheten, som også kommer til uttrykk her, er å forvalte nærmest mulig de omforente vedtakene Stortinget har gjort. Vi skal ha full respekt for naturmangfoldloven, vi skal oppfylle Bernkonvensjonens forpliktelser, og vi skal utover det forholde oss til bestandsmålene. Og så skal vi selvfølgelig ha lav terskel for å ta ut dyr som er særlig truende overfor beitedyr, f.eks.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
For det første er det riktig at Klima- og miljødepartementet er 50 år, og det kommer vi tilbake til og skal ha store feiringer av. Da vil også tidligere statsråder helt sikkert bli involvert i det. Jeg mener at en helt sentral del av forutsetningen for rovviltpolitikken er at vi skal ha bærekraftige stammer. Det framkommer av konvensjoner vi har sluttet oss til internasjonalt, og det framkommer av vår egen naturmangfoldlov. Vi praktiserer da i tråd med det. Så har vi en dobbel målsetting i Norge. Vi både skal ha rovvilt, vi skal ha genetisk sterke, bærekraftige stammer, og vi skal ha beitedyr og bosetning i hele landet. Da blir det noen avveininger, som jeg som klima- og miljøminister forsøker å avveie på best mulig måte, under hensyntagen til et sett av ulike målsettinger som man må oppnå så langt som mulig i fellesskap.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Medlemskap i EU står ikke på dagsordenen, heller ikke innlemmelse av habitatdirektivet. Men det er riktig at vi forvalter en i praksis felles ulvestamme, og fordi dette er grenserevir, forutsetter også de gjenstående spørsmålene rundt de revirene som nå gjenstår, en avklaring med Sverige. Også Sverige jakter på de samme ulvene i full forståelse med i Norge. Også Sverige mener at man må forvalte for å opprettholde en bærekraftig stamme. Men det er også viktig å understreke at det er flere forskjeller på Norge og Sverige. Sverige har også et helt annet bosettingsmønster enn Norge har, og har i mindre grad har vært opptatt av å opprettholde bosetting med beite i de områdene som støter an mot ulveområdene. Det gir litt ulik politikk mellom Norge og Sverige, men absolutt rom for en god dialog mellom Norge og Sverige.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2022-02-15:
Nå skal vi behandle et forslag fra flere representanter fra Fremskrittspartiet om endringer av rovviltforvaltningen. Det er fremmet i alt sju forslag i saken, fra ulike partier. De vil nok bli gjort rede for av forslagstillerne. Komiteens tilråding er at representantforslaget ikke vedtas. Tilrådinga fremmes av komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet, Høyre, Senterpartiet, SV, Rødt, Venstre og Miljøpartiet De Grønne. Takk til komiteen, som har jobbet ryddig under behandlingen av saken. Komiteen mener at det er svært viktig med en velfungerende og effektiv rovviltforvaltning som følger opp føringene fra Stortinget, Bernkonvensjonen og ILO-konvensjonen om urfolks rettigheter, også når det gjelder lisensjakt, kvotejakt og skadefelling. Den todelte målsettingen skal ivareta både rovvilt og beitenæring. Men omtrent her slutter enigheten i saken, og jeg viser til at Hurdalsplattformen slår fast at det skal føres en mer restriktiv rovdyrpolitikk. Regjeringas politikk bygger på den lokale forvaltningsmodellen som ble nedfelt i rovviltforliket, og de regionale rovviltnemndenes rolle skal styrkes. Det skal legges avgjørende vekt på nemndenes avgjørelse. Det er allerede gjort ved at regjeringen f.eks. har opprettholdt vedtakene til rovviltnemndene i region 4 og 5 om felling av fire ulverevir innenfor ulvesona. Etter en runde i Oslo tingrett og en runde i Borgarting lagmannsrett er det stadfestet at vedtaket om lisensfelling av ulv innenfor sona er gyldig, og det er vel felt ti–elleve ulver allerede. Dette viser at ny regjering er i gang med en mer restriktiv rovdyrpolitikk. Andre partier fremmer i dag forslag om en dobling av bestandsmålet for ulv i Norge. Det blir fornuftig nok nedstemt i Stortinget, og det er bra, for hovedutfordringen i rovviltforvaltningen er å balansere den todelte målsettingen. I lang tid har rovvilt vært hovedmålet, og dermed har balansen i forliket vært forrykket. Jeg vil spesielt nevne ILO-konvensjonen om urfolk i selvstendige stater, hvor hovedprinsippet er urfolks rett til å bevare og videreutvikle sin kultur og myndighetenes plikt til å treffe vedtak for å støtte dette arbeidet. Selv om hele komiteen står bak at rovviltforvaltningen skal være i tråd med denne konvensjonen, har tidligere regjering ikke fulgt opp overfor folk i den samiske reindrifta. Eksempelvis har reindrifta i Nordland knapt kalver å slakte, og etter åtte år med høyreregjering sendte Statsforvalteren i fjor brev til en siida i Skjomen om tvangsavvikling av reindrifta.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2022-02-15:
Som saksordfører har jeg lyst til å takke for en viktig debatt i saken. Jeg har bare noen få momenter jeg må ta opp på slutten av debatten. Fremskrittspartiet har sviktet beitenæringen i åtte år. Nå roper de opp om at den nye regjeringa skal ta grep og rette opp i feilene de selv gjorde. Senterpartiet og Arbeiderpartiet jobber for beitenæringen helt uavhengig av Fremskrittspartiets innfall, der de stadig møter seg selv i døra. Rovdyrforliket skulle evalueres etter fem år. 2011 pluss fem år – da har vi kommet til 2016–2017. Fremskrittspartiet var ikke med og evaluerte rovdyrforliket på noen god måte, og nå mener de at Senterpartiet har sviktet velgerne sine. Eier ikke representantene fra Fremskrittspartiet skam? Dette er en frekkhet helt uten sidestykke. Det er jo Fremskrittspartiet som har sviktet sine velgere – år etter år etter år etter år etter år etter år etter år etter år! Og så, når det gjelder naturkrise: De store grasslettene har i lang tid vært en viktig del av økosystemet i Europa, lenge før tamme beitedyr begynte å beite i utmarka. De store graseterne holdt grasslettene oppe. Mange av dem er utryddet nå, men sånne naturbeiteområder er veldig viktige for mange rødlistearter. Innenfor Bernkonvensjonens rammeverk er det på visse vilkår tillatt å ta ut fredede rovdyr. Det er ikke i strid med Bernkonvensjonen og naturmangfoldloven, som gir anledning til å ta ut rovdyr for å ivareta offentlige interesser av vesentlig betydning, og det skal legges vekt på om bestandsmålet for rovdyrarten er nådd. Enkelte organisasjoner eller enkeltpersoner mener at Norge ikke oppfyller sine forpliktelser etter Bernkonvensjonen, og Norge er klaget inn for The Standing Committee, uten at denne komiteen har funnet grunn til å kritisere den norske rovviltforvaltningen. Men lederen i Voengelh-Njaarke reinbeitedistrikt har klaget norsk rovviltforvaltning inn for Sannhets- og forsoningskommisjonen, som skal granske den uretten som begås overfor samene, er begått, eller de overgrepene som blir begått i denne situasjonen. Disse to eksemplene viser at det er både rom for og nødvendig å føre en mer restriktiv rovviltpolitikk.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2022-02-15:
Jeg må be representanten Sve holde seg til fakta i denne saken i stedet for å drive synsing om mitt humør eller hissighet. Det synes jeg er aldeles utidig. Hele Senterpartiets stortingsgruppe står fast på og er veldig tilfreds med Hurdalsplattformens innhold når det gjelder rovviltpolitikken og innskjerpingen av den. Personlig skulle jeg gjerne ha sett at rovdyrpolitikken lå under Landbruks- og matdepartementet og minister Sandra Borch, men Hurdalsplattformen er så tydelig på hvordan politikken skal være at i praksis betyr det ikke noe. Vi skal ha en mer restriktiv rovdyrpolitikk og gi mer makt til rovviltnemndene. Jeg har lyst til å takke både statsråden og komiteen for en god debatt i denne saken.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Det var på høy tid med et regjeringsskifte, også med tanke på rovdyrpolitikken. Etter åtte år med en regjering som ikke var i stand til å håndtere rovdyrpolitikken på en skikkelig måte, er det på tide med en ny og strammere rovdyrpolitikk, og det skal Arbeiderpartiet og Senterpartiet i regjering levere. Vi skal sikre at Stortingets vedtatte bestandsmål for rovdyr skal følges opp, ikke treneres, slik Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre stort sett holdt på med. Vi skal praktisere rovviltforliket på en sånn måte at lisensfelling blir gjennomført i henhold til Stortingets vedtak. Vi skal respektere beiteområder ved at skadegjørende rovvilt blir felt uten ugrunnet opphold. Vi skal utrede reduksjon av gjeldende bestandsmål for ulv og bjørn. Vi skal ikke ha såkalte intervallmål. Bestandsmålene skal defineres som minimums- og maksimumsmål, og vi skal sørge for at det blir gitt raske fellingstillatelser med lengre varighet på skadegjørende rovdyr. Vi skal også sørge for å effektivisere lisensjakten på jerv, og vi skal sikre en bedre og mer treffsikker telling av rovdyrbestandene. Hadde representantene fra Fremskrittspartiet tatt seg tid til å lese Hurdalsplattformen, hadde de altså sluppet å bruke tid på å produsere dette Dokument 8-forslaget. Da kunne Fremskrittspartiet brukt tiden på å tenke over hva de har vært med på gjennom åtte år, åtte sammenhengende år hvor Fremskrittspartiet ikke tok grep om rovdyrpolitikken, men tillot sine politiske venner i bl.a. Venstre å styre den politikken. Fremskrittspartiet brydde seg veldig lite. Men nå skal de altså bry seg, nå skal Fremskrittspartiet plutselig forsøke å framstå med troverdighet i rovdyrpolitikken. Det forsøket er vel egentlig allerede avslørt, da Fremskrittspartiet ikke framstår med noen sånn politisk troverdighet. Det har jo regjeringsdeltakelsen deres og støttehjulet de var for den forrige regjeringen, bevist til fulle. Jeg skal avslutte med kort å sitere følgende lederkommentar i Folkeaksjonen ny rovdyrpolitikk, som sto på trykk i november 2021: Etter åtte år med Solberg-regjeringens rovdyrpolitikk, som til tider har lignet på Muppet Show, er det lov å glede seg litt over en ny regjering. Sitatet fortsetter med å vise til Hurdalsplattformen. Det står: Det går tydelig en rød tråd gjennom plattformen. Den er et løft for fornuften, forskningen, jegerne og de som produserer og høster miljøvennlig og klimasmart mat i norsk natur. Det er ikke lite. Når det gjelder rovdyrpolitikken, peker Hurdalsplattformen framover, og den peker altså i riktig retning. Det var som sagt på høy tid. Vi skal ta folk som bor, arbeider og lever i distriktene, på alvor. En effektiv og skikkelig rovdyrpolitikk er en del av en solid og god distriktspolitikk, og det trenger altså distriktene etter åtte år med Solberg-regjeringen, hvor distriktspolitikken stort sett besto av sentraliseringstiltak og en rovdyrpolitikk som ikke tok distriktene på alvor.
Ove Trellevik (Høyre), 2022-02-15:
Dei siste månadanes oppslag i media, og ikkje minst i rettssalar, viser kor krevjande rovdyrforvaltninga er. På skandinavisk nivå viser berekningar at bestandsstørrelsen har auka til ca. 500 individ, og til saman er det påvist godt over 100 ulvar med heilt eller delvis tilhald på norsk areal. Stortinget har fastsett nasjonale bestandsmål for kor mange valpekull som skal fødast i Noreg og i grenserevir kvart år. Bestandsmåla er på fire–seks årlege ulvekull i Noreg og i grenserevir, og av desse skal minst tre kull vera fødde i heilnorske revir. I 2020 vart det født valpekull i fem heilnorske revir, samt sju kull i grenserevir. Genetiske analysar har vist at ulven i Noreg og Sverige er prega av innavl, men dei siste åra er det mellombels registrert nye innvandrarar frå den finsk-russiske bestanden, både på norsk og svensk side. Så det er håp om at utfordringane med innavl kan betra seg. Å skilja rovdyr og beitedyr, med eigne prioriterte soner der høvesvis rovvilt og beitedyr har prioritet, har bidrege til å redusera tapa av husdyr på utmarksbeite vesentleg dei siste åra. Difor er det særdeles kritikkverdig at regjeringa fjerna tilskotet til å redusera rovdyrkonfliktane straks dei tok over regjeringskontora. Høgre vil at me skal ha levedyktige bestandar av dei fire store rovdyrartane i Noreg, pluss kongeørn. Forvaltninga av rovvilt må vera i samsvar med Bernkonvensjonen, naturmangfaldlova, rovviltforlika her på Stortinget og andre føringar frå Stortinget. Dette er krevjande, spesielt når ein opplever målkonfliktar mellom Bernkonvensjonen, naturmangfaldlova og forlika her på Stortinget. Dei nasjonale bestandane av dei fire store rovdyra, bjørn, gaupe, jerv og ulv, er sett lågt av omsyn til beitenæringane, og det er krevjande å forvalta desse artane på nøyaktig bestandsmål kvart einaste år. Men eg vil minna om at Riksrevisjonen i sin forvaltningsrevisjon av rovdyrforvaltninga i 2019 konkluderte med at beitenæringa med husdyr er livskraftig, men at det i enkelte område er eit for høgt rovvilttrykk. Sidan forvaltninga av rovdyr er krevjande, vert det av og til slik at ein enkelte år anten må liggja over eller under bestandsmålet – utan at det av den grunn er noko gale med rovdyrforvaltninga.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-02-15:
Tidlegare talar frå Arbeidarpartiet meinte vi ikkje kunne ha lese Hurdalsplattforma. Det kan sjå ut som at det er eit problem for Senterpartiet og Arbeidarpartiet også å lese den same plattforma, for det skulle jo verte vanlege folk sin tur, og alt skulle verte billegare og betre. Men alle ser jo no at det vert skyhøge straumprisar, skyhøge drivstoffprisar og skyhøge bestandsmål for rovdyra. Vi i Framstegspartiet vil òg ha levedyktige bestandar av dei fire store rovdyra i Noreg. Det er eit rovdyrforlik frå 2011 som vi meiner det no er fornuftig å rullere og revurdere. Eg legg òg merke til at representantane frå regjeringspartia skriv i merknadene til saka at forliket frå 2011 skulle evaluerast etter fem år. Det vert hevda at det vart gjort for dårleg. Det kan godt hende. Det er iallfall behov for å revurdere og rullere rovviltforliket. Det vert slått fast av regjeringspartia også, men ein er altså ikkje villige til å stemme for det framlegget som vi har, der vi faktisk fremjar det som regjeringspartia sjølve skriv. Realitetane for rovdyrbestandane i Noreg er at når det gjeld jerv, skal det vere 39 ynglingar – det er 60. Snittet for dei siste åra er 62 ynglingar – altså langt på veg til å vere ei dobling, og skyhøgt over bestandsmålet. Når det gjeld gaupe, er det 67 ynglingar, og det skal vere 65 – det ligg altså litt over. Kongeørna ligg betydeleg over bestandsmålet, og det er store problem knytte til både reindrift og andre næringar. For bjørn ligg tala litt under bestandsmålet. Det som er ei utfordring, er at det ifølgje Rovdata er meldt inn 2 000 fleire dyr som er tapte til rovdyr i beiteområde, og det er heilt riktig, som representanten frå Høgre sa, at dagens regjering kuttar i løyvingane til konfliktdempande tiltak. Vi i Framstegspartiet hadde håpt at vi kunne få ei rullering av rovdyrforliket, ikkje for å fjerne rovdyra, men for å nivellere bestandsmålet og dei tiltaka som skal til for å halde bestandane på det nivået som Stortinget har fastsett. Berre i region 6, altså Møre og Romsdal og Trøndelag, som eg er ein del av, skal det f.eks. for jerv vere 10 ynglingar i snitt. Det er 17,3 ynglingar i det området. Det er enorme problem for beitenæringa, og då er det på tide at vi tek fatt i det. Dette var vår intensjon med denne saka. Eg opplever at både regjeringa og dei andre partia ikkje er interesserte i at det skal rullerast, og at ein vil ha bestandsmål for ein del av rovdyra som er skyhøgt over det som er vedteke, også for ulv, som ulvejakta i den siste tida har vist. Eg trur at beitenæringa, landbruksnæringa og reindriftsnæringa har fått med seg det for lenge sidan. Eg tek opp dei forslaga som Framstegspartiet er med på.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-02-15:
Vi høyrer at ein har gjort ein jobb som på ein måte har treft bestandsmålet. Mitt spørsmål er: Synest presidenten – synest statsråden – at ein har nådd måla i Klima- og miljødepartementet når det gjeld f.eks. jerv, der ein skal ha 39 ynglingar og har hatt 62 over tid? Har ein gjort ein jobb som har treft godt i den forvaltinga ein burde ha hatt?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-02-15:
Men kva konkret ønskjer ein å gjere f.eks. i region 6, der ein har eit bestandsmål på 10 ynglingar og har hatt eit snitt på 17,3? Det ligg formidabelt over, og ein har enormt store utfordringar i beitenæringa. Ein har forsøkt i veldig mange år å få spesielt Miljødirektoratet og departementet til å gjere tiltak for å kunne gjere noko med bestandsmålet. Kva vil statsråden gjere for å få bestandsmålet i region 6 ned på eit nivå som er i samsvar med rovdyrforliket?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-02-15:
Eg kunne ha vore freista til å vise til andre som kanskje ikkje akkurat har følgt det dei gjekk til val på. Eg trur nok eg ikkje skal falle for freistinga til å gjere det. Eg registrerer at Senterpartiet er veldig hissige og sinte på Framstegspartiet fordi vi eigentleg fremjar framlegg som Senterpartiet har vore for i all tid, f.eks. bl.a. å overføre ansvaret for rovdyra til Landbruks- og matdepartementet. Men vi får så øyra flagrar frå Senterpartiet. Det er ikkje måte på kor hissig ein er når det gjeld å kritisere oss for at vi faktisk ønskjer ein strammare rovdyrpolitikk, noko som Senterpartiet har kjempa for i mange år. Kven skal Senterpartiet ha som allierte i rovdyrpolitikken når dei på ein måte kappar handa av Framstegspartiet og ikkje vil ha noko å gjere med våre meiningar på det området? Er det Sosialistisk Venstreparti, er det Miljøpartiet Dei Grøne, eller kven er det ein ønskjer å alliere seg med for å kunne ha ein strammare rovdyrpolitikk i regjeringa? Regjeringa er ei mindretalsregjering med Senterpartiet og Arbeidarpartiet og må søkje støtte i Stortinget for dei tiltaka dei måtte kome med for å halde ein strammare rovdyrpolitikk og halde seg nede på dei bestandsmåla som vart vedtekne i 2011. Ut frå debatten eg har høyrt i dag, er det eigentleg berre Framstegspartiet som Senterpartiet og Arbeidarpartiet kan lene seg på for faktisk å kunne gjennomføre dei måla som ligg i rovdyrforliket. Dei andre partia, både Miljøpartiet Dei Grøne, SV og andre vil jo ha langt høgare bestandsmål og auke talet på rovdyr i norsk fauna, noko som er stikk i strid med det både beitenæringa, reindriftsnæringa og andre er tydelege på er behovet. Vi har ikkje pålagt regjeringa å gjere ditt og datt. Vi har bedd om at ein får ei rullering og ei revidering av rovdyrforliket frå 2011, noko også siste talar frå Senterpartiet påpeiker at skulle ha vore gjort fem år etter 2011. Underteikna, som står her, har verken vore i regjering eller på Stortinget tidlegare. Eg er vald inn, til liks med dei 20 andre i gruppa vår, på det partiprogrammet som vart vedteke våren 2021. Det er grunnlaget for at eg frontar den politikken vi har no, og forventar at ein har respekt for det. Det synest eg er ryddig, og eg synest statsråden har hatt ryddige svar. Eg vil eigentleg berre invitere Senterpartiet og Arbeidarpartiet til å samtale med Framstegspartiet for å gjennomføre ein strammare rovdyrpolitikk, som dei seier. Det er Framstegspartiet som kan bidra til det. Eg har sagt at eg gjerne kan invitere Senterpartiet på kaffi. Mossleth trur eg ikkje det er nokon vits i å invitere. Eg kan invitere Marit Arnstad eller andre i Senterpartiet til ein kaffi, og gjerne også statsråden, for eg trur vi har noko å prate om når det gjeld rovdyrpolitikken framover.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-02-15:
Det har vore – og er – skyhøge straumprisar i landet. Dei er samansette av ein straumpris og ei høg nettleige. Nett og straumnett i Noreg er eit monopolområde, og det er ei kjempeviktig teneste til innbyggjarane, til liks med f.eks. vatn og avløp og renovasjon. Vatn og avløp og renovasjon er styrte etter kjempestrenge lovverk. Ein har ikkje lov til å ha verken avkastning eller utbyte, det skal vere sjølvkost, så låge kostnadar som i det heile mogleg, og eit kraftig innsyn for at innbyggjarane og næringslivet kan sjå at dei betalar for det dei faktisk får. Men når det gjeld nett og nettleige, klarar ein altså å leggje til grunn ei referanserente på 5,59 pst., som er skyhøgt over det Oslo Børs og andre må forhalde seg til. Ein seier at det er så stor risiko med å byggje nett – i eit monopolsystem der ein berre sender rekninga til forbrukarane, ut frå det det kostar. Det er jo ikkje risiko i det heile. Der er det 5,59 pst. i referanserente, mens renta på all anna risikodrift i Noreg ligg på eit heilt anna nivå og mykje lågare. Her er det noko som er gale. At ikkje næringslivet og innbyggjarane reiser seg mot nettleiga og den måten det vert organisert på, synest underteikna er svært rart. Vi ønskjer å sjå på dei modellane som er, for å få ned referanserenta. Vi har sendt spørsmål til departementet om kva betydning det ville ha for innbyggjarane om vi justerte referanserenta. Tek ein det ned til 2 pst., vil innbyggjarane spare 5,2 mrd. kr i året. Det er betydeleg i ein situasjon der straumprisane er skyhøge. Alle snakkar om at det er viktig med straumstøtteordningar når det er krise, slik som no, men ein må gjere noko med problemet. Ein må gjere noko med utfordringa for å få stabil kraft i framtida. Når det gjeld nettleiga, burde det vere eit monopolsystem som var slik at ein ikkje kunne ta utbyte, og at det var sjølvkost for det det kostar innbyggjarane. Det vert sagt at ein skal investere så enormt mange milliardar i framtida. Ja, men kvifor tek ein utbyte då? Ein argumenterer med at ein må auke betalinga på nettet. På Møre fekk vi rekning frå nettselskapet med nokre hundrelappar i auke på grunn av auka kostnader, samtidig som dei tek ut utbyte. Forstå det den som kan! Det er eit monopol, men det er ikkje monopol likevel. Det er eit system der ein skal betale det det kostar, men ein betalar ikkje det det kostar likevel. Ein betalar skyhøgt over det. Sånn kan vi ikkje ha det. Vi må ha eit system der vi betalar for det som blir bygd, og ikkje noko meir. Det må vere eit monopolsystem til liks med vatn og avløp. Det hadde vore det ideelle.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-02-15:
Ja, det vil eg.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-02-15:
Underteikna har enno ikkje fått ei forklaring på kva som gjer at ein på eit område der det nesten ikkje er risiko i det heile, kontra anna næringsverksemd, der ein har store anleggsbidrag både lokalt og over nettet, har ei referanserente på 5,59 pst. og i tillegg kan ta utbytte i eit monopolsystem. Kvifor meiner statsråden at ei referanserente på 5,59 pst., gitt dei grunnlaga eg nemnde no, er fornuftig og forsvarleg for å halde nettleiga så låg som mogleg?
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-15:
Endring i rovdyrforvaltninga må skje med ei solid forankring i kunnskap og bidra til langsiktig overleving av artane – ikkje i form av nye politiske omkampar, slik det har vore ein tendens til. Verda er i ei djup naturkrise, der artar og deira leveområde blir sette under press av menneskeleg aktivitet. Særleg utsette er rovdyra som treng store revir, og som er freda ved lov i Noreg. Kunnskapsgrunnlaget syner at ulv er kritisk truga, mens gaupe, jerv og bjørn er sterkt truga. Det er ikkje nokon dyr som er følgde så nøye med på som desse rovdyra, og dei skal sjølvsagt forvaltast etter dei vedtaka som er gjorde. På denne bakgrunn er det ikkje så rart at bilete av avliva dyr på rekke og rad i snøen har fått folk til å reagere kraftig dei siste dagane. Bygdefolk og byfolk tek kontakt med oss og ber oss om å stoppe denne ulvejakta i ulvesona. Ein kan seie mykje om lisensjakta som finn stad i ulvesona, men konfliktdempande har ho ikkje vore – tvert imot. Det gneg på tilliten til statsmakta når statsråden gjentek mantraet om grundige, gode prosessar, og at naturen er godt vareteken i forvaltninga, når ein samtidig skjer kva som skjer med norsk natur i denne og fleire andre saker. Naturmangfaldlova og Bernkonvensjonen ligg til grunn for forvaltninga vår av artsmangfaldet. I naturmangfaldlova står det: «Målet er at artene og deres genetiske mangfold ivaretas på lang sikt og at artene forekommer i levedyktige bestander i sine naturlige utbredelsesområder. Så langt det er nødvendig for å nå dette målet ivaretas også artenes økologiske funksjonsområder og de øvrige økologiske betingelsene som de er avhengige av.» Bern-konvensjonen stiller krav om at det skal vere siste utveg og store tap for å gjere unntak frå fredingsføresegnene. Men dei ulvane som no er avliva, har ikkje teke husdyr. Tvert imot kan det bli eit større problem med streifdyr lenger vest dersom dei revirhevdande flokkane blir fjerna. Det vil historia vise. Eg har ikkje ei romantisk førestilling om at ulven og lammet går fredeleg side om side, og vi meiner at lokalsamfunn som husar rovdyr, skal kompenserast. Difor var vi lei oss for at den kompensasjonen blei teken ut. Vi skal også vere raske med å ta ut skadedyr. SV heiar på norsk landbruk og Distrikts-Noreg. Vi vil ha ein mykje meir offensiv distrikts- og landbrukspolitikk, men ikkje ved at vi går inn og tek ut veldig mange fleire av rovdyra. SV meiner det ikkje er klokt å flytte forvaltninga av rovdyr til Landbruksdepartementet, og difor tek eg opp forslaga nr. 1 og 4, som handlar om auka bestandsmål for ulv og stans i ulvejakta.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-15:
Eg blir kontakta av folk i ulvesona som vil ha ulv der, som kjenner lokalsamfunnet godt og også er tillitsvalde på politisk nivå, og som opplever at denne situasjonen og den måten som desse rovdyra blir diskuterte på, blir veldig tilspissa. Dei ser at det er mogleg å gjere mykje meir for å avdempe tiltaka. Vi kjenner til at budsjettet har blitt kutta på dette området. Vil statsråden bli med og sjå på korleis ein kan få til meir konfliktdempande tiltak, og også jobbe meir med dette framover, i neste budsjett?
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-15:
Det er klart at dette ikkje er enkelt. Det er konfliktfylt. Samtidig er det ikkje tvil om at vi i Noreg har hatt ein slags fryktkultur rundt rovdyr og ein del andre dyr. Då mor mi vaks opp, var det slik at såg ein ein hoggorm, så drap ein han. Det har vi slutta med. No gler vi oss over at hoggormen er der. I land som Romania har dei mykje ulv, dei har mange folk, og dei har mykje beitedyr. Natur og landbruk lever side ved side på ein annan måte enn det det gjer i Noreg. Korleis vil statsråden arbeide med dette for å dempe konfliktane framover?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Det har nok en gang vært en ganske ordinær og tradisjonell rovviltdebatt i Stortinget, jeg har fulgt mange av dem. Jeg opplever ikke at noen har fått så ørene flagrer i denne debatten – tvert om, men det er noen som har prøvd å henvise til at Fremskrittspartiet hadde ansvaret for det politiske flertallet som har vært de siste åtte årene, og som da også hadde ansvaret for rovviltforvaltningen vår. Men jeg lar det ligge. Jeg har bare lyst til å ta ordet for å gi honnør til regjeringen og statsråden, for jeg tror den eneste måten å balansere konflikten mellom rovdyr og beitenæringen på er å ha en konsekvent tilnærming til rovviltforvaltningen. Jeg mener at det statsråden viser til gjennom denne debatten og svarene som ble gitt her nå, er en konsekvent tilnærming som vi trenger. Det har vært mangelvare de siste åtte årene – nettopp den konsekvente tilnærmingen. Så det gleder meg å høre at statsråden veldig tydelig understreker at man vil følge opp de bestandsmålene som er satt av Stortinget – ikke av regjeringen, men av Stortinget gjennom forlik på forlik på forlik, hvor utfordringen faktisk har vært oppfølgingen av de bestandsmålene som er satt i Stortinget. Da synes jeg det er grunn til å gi honnør til regjeringen og statsråden for oppfølgingen av det. Skal vi oppnå tillit til forvaltningen, er det helt nødvendig at nettopp en konsekvent tilnærming til de bestandsmålene som er satt i Stortinget, blir gjennomført. Jeg synes regjeringen i så måte har startet veldig godt. Og jeg understreker også når det gjelder ulv i ulvesonen: Det ble understreket av flertallet da vi satte bestandsmålene sist, at forvaltningen også gjelder i ulvesonen. Hvis ikke ville ulvesonen endt opp som et reservat. Det ønsket ikke stortingsflertallet, og man var veldig tydelig på det gjennom Stortingets behandling. Jeg synes det er bra at vi har en statsråd som følger det opp.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Jeg tok ordet for en stemmeforklaring for Arbeiderpartiets del til forslagene som er fremmet av Rødt, men først til det saken egentlig handler om: om vi skal innføre effekttariffer eller ikke. Det er jo det som er prinsippet. Jeg tror, i likhet med representanten Nikolai Astrup, at det er gode begrunnelser for å utnytte infrastrukturen som allerede er der, på en best mulig måte. Det vil tjene innbyggerne og strømkundene over tid at vi klarer å få ned kostnadene. Det vil være sånn at den som tar ut mest effekt på et visst tidspunkt, bestemmer dimensjoneringen av nettet, og den må på en måte også være med og betale for det. Det er klokt, og jeg tror det er fornuftig at vi følger det sporet. Så til forslagene fra Rødt, som egentlig ikke handler om denne saken, men om noe helt annet: Det er egentlig to Dokument 8-forslag vi behandler i komiteen allerede, bl.a. om å begrense eksporten. De ligger til behandling der, så jeg er noe forundret over at Rødt velger å fremme disse forslagene i denne saken, og at de får anledning til å gjøre det. Jeg ville egentlig henstilt til Rødt å oversende dem til komiteen, sånn at komiteen kan behandle dem parallelt med de forslagene som allerede er sendt inn av Rødt og Fremskrittspartiet. Jeg går ut fra at det ikke vinner fram, så jeg vil kort begrunne hvorfor Arbeiderpartiet vil stemme imot forslagene nr. 6, 7 og 8. Forslagene nr. 6 og 7 er allerede omtalt av regjeringen. Det er en dialog og en gjennomgang de allerede har startet. Det vil etter min mening være unaturlig at Stortinget går inn og vedtar det, siden det allerede er kommunisert så tydelig at regjeringen faktisk holder på med det. Så til forslag nr. 8, som går ut på at en må instruere kommisjonen til å legge inn i mandatet at en skal legge fram tiltak som sikrer rimelige og forutsigbare strømpriser i Norge: Da ber jeg Rødt om å lese hele forutsetningen for energikommisjonen. Det er nettopp at en skal komme opp med tiltak som sikrer at vi skal få rimelige og forutsigbare energipriser i Norge, ikke bare for husholdningene, men for industri og næringsliv, sånn at vi kan gjennomføre det grønne skiftet og ikke minst sørge for at vi får trygge, gode industriarbeidsplasser også i tiden framover.
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Jeg vil takke representantene fra Fremskrittspartiet for forslaget og resten av komiteen for gode merknader til saken. De skyhøye strømprisene husholdningene og næringslivet har opplevd de siste månedene, har tvunget fram at vi snur alle steiner og ser på hvordan vi kan redusere regningen til folk. Derfor er jeg veldig glad for at regjeringen raskt laget en støtteordning til husholdningene som dekker 80 pst. av den strømmen som overstiger en pris på 70 øre. Samme ordning har kultur og frivillighet fått, og også landbruket, som ble diskutert senest i dag. Jeg er også veldig glad for at regjeringen har varslet at man skal se på de eksportavtalene den forrige regjeringen, med Fremskrittspartiet i spissen, inngikk, for å hindre at vi importerer europeiske priser på vår rene vannkraft. Regjeringen satte i forrige uke i tillegg ned en energikommisjon som skal jobbe fram til desember, og som skal vurdere kraftpolitikken og hvordan vi kan beskytte oss mot høye strømpriser i Europa. Jeg har stor forståelse for at representantene fra Fremskrittspartiet mener at vi skal se på nettleien med mål om å redusere den. Det er lett å få sympati for forslaget, men jeg er redd det vil gjøre større skade enn det vil bøte på de skyhøye strømregningene. Nettleien er en etterskuddsvis betaling for investeringer i nettilgang over hele landet, og i årene som kommer, vil vi være avhengig av å elektrifisere transport og industri, både for å øke norsk konkurransekraft og for å nå klimamålene og ikke minst for å kunne levere stabil og rimelig kraft til husholdningene og næringslivet. Dette krever at det bygges ut nett til steder hvor det i dag er svak nettkapasitet, som f.eks. ferjeleier, havner, langs veier osv. Det øker behovet for egenkapital og økonomiske muskler hos nettselskapene. Nettselskapene er underlagt omfattende regulering. Det er RME, Reguleringsmyndigheten for energi, som fastsetter forskriftsbestemmelser om regulering av tillatt inntekt, ikke nettselskapene selv. Denne skal fastsettes sånn at inntektene over tid dekker kostnader ved drift og avskrivning av nett samt gir en rimelig avkastning på investert kapital. Fremskrittspartiet foreslår å redusere renten. Det foreligger ikke et faglig grunnlag for å endre metoden som fastsetter nivået på referanserenten. Et slikt forslag er jeg redd for – i tillegg til energikrise og høye strømregninger – vil sørge for at vi ikke bygger ut nødvendig nettkapasitet i landet, som vi sårt trenger.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-02-15:
Frem mot 2030 skal det investeres 60–100 mrd. kr i sentralnettet og gjøres betydelige oppgraderinger og forsterkninger av det regionale kraftnettet. Det er nødvendig å investere mer i de norske kraftnettene, men det er samtidig avgjørende at vi utnytter de nettene vi har, på en best mulig måte. Alternativet vil være at investeringene, og dermed nettleien vi alle betaler, blir høyere enn de ellers hadde vært. Dette er bakgrunnen for den nye nettleiemodellen som var foreslått innført fra 1. januar, og som nå skal innføres fra 1. juli. Mange har fryktet innføring av ny nettleiemodell fordi de tror det vil medføre høyere nettleie. NVE har imidlertid beregnet at 90 pst. av husholdningene vil oppleve små utslag av endringene i nettleien. For de siste 10 pst. kan det bli større utslag dersom de ikke endrer atferd. Det er viktig å understreke at hensikten med ny nettleiemodell ikke er å øke inntektene til nettselskapene, men å jevne ut forbrukstoppene, slik at behovet for å investere i nett blir mindre, alt annet like. Glitre Energi har kjørt en pilot med ny nettleiemodell med over 80 000 kunder, og deres erfaringer samsvarer godt med NVEs beregninger. Glitre har også illustrert hensikten med ny nettleiemodell på en god måte. De har vist til at hvis alle som bor i Drammen, går over til elbil og bilene skal lades samtidig, når folk kommer hjem fra jobb, må nettkapasiteten i Drammen dobles. Det koster milliarder. Hvis derimot elbileierne lader på tider av døgnet når kapasiteten i nettet er god, er dagens nett tilstrekkelig. I dag er det også slik at nettet i et område må dimensjoneres for de husstandene som har høyest effektuttak, mens regningen bæres av hele nabolaget. Dagens nettleiemodell har derfor en uheldig sosial profil og fører til dårligere utnyttelse av nettet og over tid høyere nettleie enn nødvendig. Høyre mener det er nødvendig å evaluere en ny nettleiemodell når den er innført, og om nødvendig gjøre justeringer dersom det viser seg at den har utilsiktede virkninger eller slår særlig uheldig ut på enkelte områder. Men prinsippet om en modell som bidrar til god utnyttelse av nettet og – alt annet like – lavere nettleie over tid, er godt og bør videreføres.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Det er Reguleringsmyndigheten for energi som fastsetter forskriftsbestemmelser om regulering av tillatt inntekt. Energiloven gir ikke departementet adgang til å instruere den uavhengige reguleringsmyndigheten for energi om utøvelsen av tillagt myndighet. Det må foreligge et faglig grunnlag for å endre metoden som fastsetter nivået på referanserenten. Jeg kan ikke se at det foreligger et slikt grunnlag. En for lav referanserente medfører risiko for at nødvendige investeringer ikke blir gjennomført, mens en for høy referanserente medfører risiko for overinvesteringer i nettet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Vi bruker den tiden til innføring av nettbaserte tariffer, som nå er utsatt til 1. juli, godt. Vi skal bl.a. ha dialog med nettselskapene for å sikre at den nødvendige informasjon og det som trengs, kommer ut. I den dialogen tenker jeg det er naturlig at vi også ser på om det er noe som skal gjøres, men jeg synes det er altfor tidlig å forskuttere hva det eventuelt skal være, og kommer til å ha den dialogen med nettselskapene først.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Departementet og jeg har hatt møter med flere organisasjoner hvor dette har vært tema, herunder bl.a. Elbilforeningen. Vi skal også ha møter om dette i fortsettelsen, bl.a. med 14 forskjellige organisasjoner om ikke så lenge.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Jeg deler Sneve Martinussens oppfatning av at det er viktig at kommisjonen ser på dette, og det er nettopp derfor vi har varslet at vi vil ha en ekstern gjennomgang av strømsituasjonen og årsakene til at vi er kommet dit, og at det skal inngå i energikommisjonens arbeid. Men jeg ønsker også at vi skal være relativt raskt på ballen. Derfor har energikommisjonen fått en relativt kort tidsramme, og derfor har vi varslet at når det gjelder den pågående situasjonen, skal den evalueres og gjennomgås eksternt – og det skal inngå i det grunnlaget som energikommisjonen skal arbeide med.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Jeg har lyst til bare å imøtegå noe: Det er ikke ulike personer som skal se på litt ulike ting. Energikommisjonen har fått et bredt mandat, men de skal få et oppdatert kunnskapsgrunnlag å basere vurderingene på. Derfor ønsker vi å gi dem et oppdatert kunnskapsgrunnlag til dette. Inn i det skal de også få med seg det arbeidet som strømnettutvalget, som leverer sin innstilling 15. juni, skal gjøre. Jeg ønsker ikke å legge føringer, utover det som står i mandatet, for hva energikommisjonen skal se på. De er uavhengige, og det arbeidet de gjør, skal ende i en NOU. Så når det gjelder å kommentere enkeltforslag inn i dette før de har gjort det arbeidet: Jeg vil ikke legge noen føringer utover det som allerede er beskrevet i mandatet.