Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2001-05-30:
Forholdet mellom tilbud og etterspørsel på kraft i det norske markedet har i de senere år endret seg radikalt. Fra å være en netto krafteksportør har Norge i de senere år måttet importere stadig mer kraft, til og med i såkalte normalår. Dette skyldes selvfølgelig økning i elforbruket, samtidig som det har vært bortimot full stopp i kraftutbyggingsprosjekter. Det må imidlertid ikke være et mål i seg selv at alle land skal være selvforsynt med kraft så lenge vi opererer i et felles europeisk kraftmarked. Men at Norge som Europas ledende energistormakt ikke makter å være selvforsynt med kraft, vitner om mange år med politisk handlingslammelse fra skiftende regjeringer og stortingsflertall. Dette er med på å bidra til økt import og høyere priser for norske forbrukere. Flertallet i denne sal har gjennom mange år hatt som målsetting å begrense veksten i strømforbruket. Resultatet har like lenge vært det stikk motsatte. Feilslåtte enøksatsinger og innføring av stadig høyere elavgifter til forbruker er eksempler på tiltak som er brukt for å oppnå målsettingene og for å forsøke å styre markedet – også dette uten nevneverdige resultater. Fremskrittspartiet mener at strøm og annen form for energi fritt skal kunne omsettes i markedet som en hvilken som helst annen handelsvare, uten innblanding fra det offentliges side. Vi tar også avstand fra de myter som er skapt om at vi i Norge er noen store energisløsere. Vi deler heller ikke flertallets bekymring over veksten i forbruket. I et marked der etterspørselen er større enn tilbudet, vil prisene gå opp dersom det ikke blir gjort noe for å øke tilbudet. Jeg er derfor forbauset over at flertallet ennå ikke har tatt dette innover seg. Og deres manglende handlekraft – dessverre også i denne sak – vil medføre enda høyere priser til den norske forbruker. Dette kommer på toppen av de galopperende avgiftsøkningene Arbeiderpartiet og sentrumspartiene har påført det norske folk de siste årene. Vi lever i et land som nærmest flommer over av energi. Hvorfor i all verden skal ikke det norske folk få nyte godt av de enorme energiressursene vi har, til en fornuftig pris, for nettopp å kompensere at vi bor i et land med et kaldt klima? Fremskrittspartiet vil gjøre noe med dette. Vi vil legge til rette for noe mer vannkraftutbygging der dette ikke har altfor store konsekvenser for naturen. Vi vil også, som tidligere, legge forholdene til rette for kraftproduksjon basert på gass, og vi vil i tillegg legge forholdene til rette for mikro- og minikraftverk samt opprusting og modernisering av eksisterende kraftverk. Det er også grunn til å minne om den positive innvirkning ny og spredt kraftproduksjon vil ha på effektproblematikken, selvfølgelig i tillegg til den positive effekt det har på energibalansen. Vi vil imidlertid på det sterkeste ta avstand fra de målsettinger som flertallet stod bak ved behandlingen av energimeldingen i fjor. Den enorme og kostbare satsingen på vindmøller og vannbåren varme vil i svært liten grad ha noen innvirkning på situasjonen. I tillegg er dette prosjekter som i overskuelig framtid ikke kan stå på egne ben økonomisk. Det vil derfor kreve enorme overføringer, både til investeringer og drift. Vi mener at det skal være fri konkurranse mellom de forskjellige former for energi, uten noen som helst subsidiering fra det offentliges side. Det må være en fallitterklæring at en energistormakt som Norge, som nærmest flommer over av energi, skal bruke friske skatte- og avgiftskroner til å subsidiere energiproduksjon. Så til de konkrete kraftutbyggingsprosjekter som er omtalt i meldingen. Vannkraftutbyggingen i Saltfjellet–Svartisen ble behandlet i 1989 og 1990, og det ble på dette tidspunkt gitt tillatelse til utbygging av de tre vassdragene. Da Statkraft mange år senere startet utbyggingen av Beiarn, var dette prosjektet av en annen størrelsesorden enn det som var behandlet. Dette i tillegg til lokal motstand mot prosjektet gjorde at også Fremskrittspartiet støttet kravet om en ny konsekvensutredning av dette endrede utbyggingsalternativet. Statkraft har nå utarbeidet alternative planer for Beiarn-utbyggingen, hvor listen legges mye høyere med hensyn til naturinngrep i området. Fremskrittspartiet synes Statkrafts nye og endrede planer er svært interessante. Statkrafts alternativ, med 3 meter oppdemming av Ramskjellvatnet istedenfor de opprinnelige 7 meter, vil redusere dammens størrelse fra 110 meter til 40 meter. Til tross for dette vil en likevel ikke redusere kraftproduksjonen med mer enn 8 GWh pr. år, som er ca. 4 pst. av den opprinnelig planlagte produksjonen. Vi vil derfor foreslå at Regjeringen opphever instruksjonen til Statkraft om å legge bort utbyggingsplanene for de tre prosjektene, og at Statkrafts alternativ med 3 meter oppdemming av Ramskjellvatnet legges til grunn ved Beiarn-utbyggingen. Jeg vil med dette ta opp forslag nr. 4 på vegne av Fremskrittspartiet.