Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-24:
Også jeg vil berømme komitelederen for å ha tatt opp en viktig debatt. Store pengestrømmer har fra kolonitida og opp til våre dager gått fra sør til nord, i form av renter og avdrag på lån, i form av billige råvarer, i form av at transnasjonale selskaper eier ressurser i sør og tjener seg styrtrike på det. Dette er noe – ikke bare dette, men det er noe – av bakteppet for at SV og andre solidaritetsmiljøer har arbeidet for økt bistand. Det er dypt urettferdig at noen skal være dømt til å leve i fattigdom, slik vi så på TV i går om de fattige indiske steinarbeiderne, hardt arbeid uten sjanse til å komme seg ut av fattigdommen. Eller slik den kambodsjanske kvinna sa det i en UNIFEM-rapport: Fattigdom betyr arbeid i mer enn 18 timer pr. dag, men fremdeles tjener jeg ikke nok til å brødfø familien min. Utviklingsarbeid dreier seg om nivå på bistand, om strukturene som skaper forskjellene, og om å sørge for at bistanden kommer de fattige til gode. Derfor er kampen mot korrupsjon, at ikke noen skal få stikke av gårde med bistandsmidlene, et veldig viktig arbeid. Derfor er også denne debatten viktig. En offentlig debatt om bistandspengene hilser vi velkommen. NORADs årsrapport for 2006 om evaluering av norsk utviklingsarbeid har vært interessant lesing. Der poengteres det bl.a. at vi i 2006 hadde mer utviklingsdebatt i media enn på lang tid, og at behovet for evaluering står sentralt i denne debatten. Det vises til at det ikke mangler kritiske røster i debatten, slik flere har vært inne på her, og som det også er referert til, og at det bl.a. fokuseres på at vi ikke vet nok om langsiktige virkninger av bistand og prosjekter. En riktig påminnelse i så måte er jo at det i mange utviklingsland som regel er stor mangel på statistikk og annen informasjon, og også at kulturelle forskjeller spiller inn. Med det som bakgrunnsteppe vil jeg trekke fram Regjeringas satsing på godt styresett, at det er blitt løftet opp i utviklingspolitikken. Det sivile samfunnet er en viktig del av demokratiet i Norge, så også i utviklingsland. For å sørge for offentlighet er oppbygging av det sivile samfunnet ikke mindre viktig i fattige land, der institusjonene og infrastrukturene er svake. Ikke minst trenger mange land sterkere og mer uavhengige media som kan fungere som vaktbikkjer. Norsk bistand går derfor også til å støtte uavhengige media. I budsjettet for i år er midlene til evaluering og forskning på utvikling økt. Både her heime og i utviklingsland trengs det mye mer kunnskap om hvorvidt utviklingsarbeidet treffer eller ei. Vi trenger mye mer kunnskap om hvorvidt utviklingspolitikken, utenrikspolitikken og handelspolitikken henger sammen eller ei. Det er derfor bra at Regjeringa satte ned et utviklingsutvalg. Jeg vil trekke fram et eksempel på hvordan evalueringsarbeidet har fått konsekvenser. «Kvinner og bistand» er blitt satt under lupen. Resultatet kjenner vi: Mye må gjøres på dette området. Det er god grunn til å mene at bistand til nå ikke har truffet godt nok de fattigste, nemlig kvinnene. Lanseringa av handlingsplanen for kvinner og likestilling 8. mars i år viser synlig resultat av evalueringa. Utenriksdepartementet legger om arbeidet på dette området. Kvinneintegrering kan bare lykkes dersom den får en sterk støtte i form av politikk, personell og egne penger. Kvinneretta prosjekt skal både styrkes og gis god oppfølging. Til slutt vil jeg ta opp et utrolig viktig tiltak som ikke noen andre har vært inne på, nemlig Regjeringas front mot skatteparadiser. Ifølge Eva Joly er det første gang en vestlig regjering erklærer krig mot skatteparadiser. Tax Justice Network påviser et globalt skattejuks som er en katastrofe for de fattigste landene, som går glipp av 3 000 milliarder kr hvert år i tapte skatteinntekter på grunn av skatteunndragelser og skattekonkurranse. Det er ti ganger det totale bistandsbudsjettet i verden. Hvem beriker seg? Både den økonomiske og politiske eliten i de fattige land, men også de transnasjonale selskapene. Nigerias økokrim er bygd opp med norsk støtte. Nigerias økokrimekspert understreker betydninga av denne støtten. I løpet av tre år har Nigerias økokrim fått 120 saker for retten, fått 2 000 dommer og inndratt 5 milliarder kr knyttet til korrupsjon. Dette er et utrolig viktig arbeid, for det er nettopp i skatteparadisene at midlene som er unndratt samfunnet gjennom korrupsjon, gjemmes unna.