Kent Gudmundsen (Høyre), 2015-05-05:
Når vi ser de store omveltningene som foregår i medieverdenen, viser dette egentlig hvordan IKT påvirker samfunnsutviklingen, og hvordan vi tilnærmer oss kunnskap. Selv om det fortsatt er tekst, tall, bilder og i noen tilfeller video, så gjør teknologien at kunnskapen formidles på en ny måte. Vi ser f.eks. at digitale medier formidler innhold mye mer dynamisk og ikke på en tradisjonell måte med start og slutt, som i bøker og aviser. Dette åpner nye muligheter og gir pedagogiske rammer som krever nye og gode også didaktiske strategier. Selv er jeg tilhenger av å bla i aviser på den gode, gamle måten, men erkjenner samtidig – og jeg er trolig heller ingen stor spåmann – at papiravisene kanskje er borte om en fem års tid, ja, kanskje tidligere. Informasjonsflyt går nemlig raskere og understreker behovet for en kritisk tenkning, samt at vi greier å skille relevant fra mindre relevant informasjon. Det blir f.eks. lettere å søke opp informasjon, og verktøy kan bidra til at vi raskere får tilbakemelding gjennom eksempelvis tekstanalyser og retting av en realfagsoppgave i skolen. Dette skaper en læringsramme som er ny, og som, hvis den brukes på en klok måte, balansert og fornuftig, faktisk kan gi bedre måter å hjelpe elevene på, både faglig og raskere. Trolig kan dette frigjøre tid ved at man går fra retting til veiledning, ved at man går fra rapportering til å følge opp elevene. Ikke minst vil dette kunne være med på å hjelpe de elevene som har ekstra utfordringer i skolehverdagen. Vi ser allerede at skoler, ja, til og med barnehager, bruker disse verktøyene for å få en bedre didaktisk tilnærming når de skal hjelpe sine elever eller sine barn til å få større mestringsfølelse. I Tromsø har vi et prøveprosjekt ved en skole der de har fått utdelt iPad-er. Der bruker man apper og har fått lærerne på kurs, noe som er med på å gjøre at retting i matematikk går helt automatisk, og lærerne får frigjort mye mer tid til å følge opp hver enkelt elev. Ja, det finnes sågar en programvare som analyserer teksten, og som gjør at man raskere kan gå i dialog med elevene om hva som bør forbedres. Dette viser mulighetsmangfoldet. Jeg tror at det ikke er noe lurt at vi fra Stortinget skal fortelle hvilken dings eller app man skal bruke for å sikre at vi har lærere som kan beherske disse tingene på en god måte. Men det er ingen tvil om at det pedagogiske rammeverket og de didaktiske eller metodiske strategiene som utdannede lærere har med seg i verktøykassa, vil være helt avgjørende for hvordan vi greier å lykkes i å ta i bruk denne teknologien for å skape en smartere, mer framtidsrettet, relevant og ikke minst bedre skole, som ser elevene, og som gjør at man kan starte tidlig med tilpasset opplæring og sånn sett dra nytte av alle de ressursene og teknologiene som er tilgjengelige i et velferdssamfunn som Norge. Jeg ser derfor med stor positivitet fram til resultatet av utformingen av den nye lærerutdanningen og ikke minst de ulike utdanningsinstitusjonenes pedagogiske og didaktiske utvikling av strategier ved bruk av IKT. Det er et verktøy som er viktig for bedre formidling og oppfølging av elevene, og jeg er helt sikker på at vi sammen skal få til dette på en sånn måte at vi vil greie å hjelpe alle elevene til å møte framtiden på en smartere måte.