Svein Flåtten (Høyre), 2012-12-06:
Jeg skjønner at forrige taler er litt sliten og trøtt av at opposisjonen stadig fremmer forslag i denne salen, som posisjonen er nødt til å være med på å behandle og tale om. Vi tar opp saker som er viktige for norsk næringsliv, og det er bl.a. de små og mellomstore bedriftene. Når Ingrid Heggø snakker om «heilskapen» og at vi ikke bør fremme enkeltforslag, fordi vi også fremmer forslag om å få meldinger om hele saker, er det selvfølgelig fordi det heller ikke alltid skjer noe på det området. La meg også orientere henne om uttrykket «vekstfremmende skattelettelser», som hun tror er en oppfinnelse fra Høyres laboratorium for å finne nye navn på formuesskatten. Nei, hun kan gå til sin statsråd, Karl Eirik Schjøtt-Pedersen. Han lanserte dette i forbindelse med handlingsregelen i 2001. Dette dreier seg om måten man skulle bruke overskuddet – de ekstra pengene som ble sluset inn i økonomien – fra det som den gang het oljefondet. En tredjedel skulle brukes til kunnskap, forskning og utdanning, en tredjedel til infrastruktur, som på vanlig språk kan bety både veier i distriktene og kollektivtrafikk i mer tettbebygde strøk, og en tredjedel til vekstfremmende skattelettelser. Det var ikke en Høyre-oppfinnelse. Det var en oppfinnelse av – muligens, jeg vet ikke – Karl Eirik Schjøtt-Pedersen. Poenget er at de ekstra pengene ikke har blitt brukt på den måten. De har blitt smurt tynt utover, og derfor har det blitt mindre til en del av de sentrale områdene, og det vet regjeringen utmerket godt om. Dette er ikke et forslag for å si at det går dårlig i Norge, for å male et skremmebilde av hvordan det er. Det er helt riktig som Heggø sier; mye fungerer helt utmerket. Men jeg reagerer litt på at hun ikke har oppfattet tosporsøkonomien i dette landet, hvor det går strålende i olje- og gassindustrien, mens en del av fastlandsindustrien sliter i betydelig grad med et veldig høyt kostnadsnivå – opp mot 60 pst. høyere enn handelspartnerne våre har, og med fallende markeder i Europa. Det tror jeg man må ta inn over seg at er veldig slitsomt. De siste dagene har vi sett at kronen er rekordsterk og har ikke vært så sterk siden 1985. Det er klart at dette samlet sett gjør at det kan være bruk for en god del av det som er mulig å gjøre av kompenserende tiltak for bedriftene. Nettopp derfor synes jeg at disse forslagene vi har tatt opp her, er aldeles utmerkede. Nå har jeg brukt mye tid på å snakke om Heggøs innlegg, men jeg synes at det var såpass på siden av hva disse 24 gode forslagene gjaldt, at jeg fant anledning til å imøtegå det. Vi får sikkert anledning til å diskutere dette i en runde til, når den neste saken kommer. La meg ta et par saker her: Noe av det viktige er f.eks. arveavgiften. Veldig mange småbedrifter sliter med generasjonsskiftene og ikke minst med at det i familiebedrifter også finnes passive eiere med små inntekter, som må betale formuesskatt hvert eneste år, selv om de ikke får utbytte i det hele tatt. Jeg har også lyst til å møte posisjonen på forslaget vårt om en lavterskel innovasjonsbørs, som posisjonen skriver positive merknader om. Det synes jeg er hyggelig. Jeg tror det er et veldig godt tiltak, hvis vi kunne få det i gang med et slags statens stempel på – ikke fullt ut en finansiering, men et stempel på at her godkjenner man noe. Man kan være glad for det eller ei, men det finnes en hel del små kapitalister i dette landet, som ikke tør å gå inn i enkeltbedrifter, hvis de får forespørsler om det. Hvis de hadde fått et slags kvalitetsstempel, en slags vurdering om at dette er noe som fungerer, tror jeg mange ville ta pengene sine ut av banken – hvor de står til et par prosenter rente – eller fra andre steder for å gå inn og være med på verdiskapingen og satse på dette. En innovasjonsbørs vil jeg tale sterkt for, særlig siden det faktisk er nesten det eneste området hvor posisjonen ytrer seg positivt.