Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Prop. 78 L for 2015–2016 handler om å utvide muligheten til å gjennomføre sikkerhetskontroller i det psykiske helsevernet. Forslaget har to sider: innføring av muligheten til å gjennomføre rutinekontroller og utvidelse av dagens mulighet i loven til å kontrollere med bakgrunn i begrunnet mistanke. Jeg har innledningsvis lyst til å si at jeg opplever en komité som er svært opptatt av å få ned tvangsbruken, og at det også er tverrpolitisk enighet om dette. Det er bra. Derfor er denne lovendringen bare en av flere lovendringer som vi har gjort, og som vi vil gjøre. Før sommeren skal regjeringen sette ned et nytt utvalg som skal se på tvangsregelverket i sin helhet og foreslå modernisering. Utvalget skal også vurdere om det er behov for å tilpasse regelverket til ulike gruppers ulike behov – f.eks. barn og unge. Det må derfor ikke herske noen tvil om at en opprydding, forbedring og fornying av lovverk har som mål å gjøre bruken av tvang betydelig mindre. Så ser vi av høringene at det å finne et balansepunkt som alle kan enes om, synes umulig. Det er derfor det er så viktig for meg å understreke at målet om mindre tvang er det viktigste, og derfor blir det også viktig å følge utviklingen tett. Jeg kommer tilbake til dette litt senere. Forslagene vi i dag behandler, gjelder for pasienter som er under frivillig psykisk helsevern, tvungen observasjon og tvungent psykisk helsevern. Lovforslaget har vært på høring, og flertallet av høringsinstansene støtter forslagene om muligheten for utvidet kontroll. Flere av høringsinstansene som støtter forslaget, mener at dette vil bidra til økt trygghet for både pasienter og ansatte. Stortinget har nylig sluttet seg til lignende hjemler for rutinekontroll i rusinstitusjoner. Forslagene har til hensikt å avverge situasjoner som kan bli farlige for pasienter, medpasienter eller ansatte, og der det kunne vært nødvendig med mer inngripende tvangsbruk. Flere har pekt på at rutinekontroller blir opplevd som mindre stigmatiserende enn kontroller basert på konkret mistanke. Formålet med rutinekontroller er å forebygge handlinger som kan få negative konsekvenser for behandlingsmiljøet for alle pasientene i institusjonen. Samtidig understrekes det at det ikke er foreslått at institusjonene skal innføre rutinekontroll, men at de kan innføre dette. Når en lovhjemmel åpner for at det kan innføres rutinekontroll, er det viktig at mindre inngripende tiltak har vært vurdert. Muligheten for rutinekontroller avgrenses til å gjelde pasienter, ikke ansatte og besøkende. Psykiske lidelser blir i økende grad behandlet utenfor døgninstitusjoner ved poliklinikker. Det vurderes derfor som fornuftig at muligheten til kontroll utvides til også å gjelde poliklinikker. Det er en enstemmig komité som understreker viktigheten av at kontrollen skjer så hensynsfullt som mulig, og trekker i den forbindelse frem det faktum at barn og unge er en spesielt sårbar gruppe innen psykisk helsevern. Barn og unge har andre behov enn voksne både når det gjelder informasjon og forståelse for helsetjenestens formål og gjennomføringen av eventuelle kontroller. Som nevnt innledningsvis er denne lovendringen en av flere endringer og forbedringer som har blitt fremmet, eller som er under arbeid. Jeg er derfor glad for at et flertall støtter opp om viktigheten av en evaluering av alle de lovendringer som blir vedtatt, og varsler at vi vil komme tilbake til omfang og form når disse endrede lovene er på plass.