Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2017-06-09:
Arbeidsledigheten blant yngre er en problemstilling som alle partier tar alvorlig, og det er et mindretall som i denne saken deler Miljøpartiet De Grønnes bekymring og tenkning i stor grad. Det er blant de yngre vi finner den høyeste arbeidsledigheten i Norge i dag, og det er svært viktig at vi ser på alle aktuelle virkemidler for å ta tak i dette problemet. Derfor er Miljøpartiet De Grønne ganske forundret over at vårt forslag om å utrede alternative modeller for redusert arbeidsgiveravgift blir avvist. Dette er et virkemiddel som vi bruker som distriktspolitisk virkemiddel i dag. Vi har lang erfaring med det, og jeg antar at det er bred enighet om at det er et effektivt virkemiddel. Det er derfor det er lite diskusjon om virkemiddelet i seg selv. Det spørsmålet vi stiller, er: Kan vi utvide bruken av det? Derfor er det litt forunderlig at flertallet viser til forsøket i Sverige som et argument mot Miljøpartiet De Grønnes forslag, når vi heller burde skjele til våre egne erfaringer og analysere hvordan vi kan trekke på dem for å bruke dette som et tiltak for å få lavtlønte inn i arbeid med en positiv effekt. Det vises også til – fra flertallet, som ikke støtter vårt forslag – at det iverksettes en rekke andre positive tiltak for å redusere arbeidsledigheten. Miljøpartiet De Grønne vil presisere at vi aldri har sagt at reduksjon av arbeidsgiveravgift skal være det eneste virkemiddelet vi bruker. Det vi ønsker, er at vi går dypere inn i å se på hvordan det virkemiddelet kan brukes. Der er vi enige med Arbeiderpartiet, som viser til behovet for en mer næringsrettet politikk. Vi har selv fremmet en rekke forslag i vårt alternative statsbudsjett som ville bidratt til å skape nye arbeidsplasser på andre måter. Vi ønsker bl.a. en mye større satsing på de maritime næringene og en rekke andre områder. Så her er det mye vi kan ta tak i. Vi er også helt enige med flertallet når de i innstillingen viser til fordelene med den nordiske modellen, hvor et høyt lønnsnivå bidrar til høyere produktivitet. Og vi støtter opp om at vi må satse på videre utdanning og omskolering for å bidra til å få denne gruppen i arbeid. Vi er i en situasjon der arbeidsledigheten blant ungdom og lavtlønte er svært bekymringsfull. Vi har sett det i andre europeiske land, og det er et problem som kryper innover hos oss. Vi er i en situasjon hvor vi i hvert fall risikerer at stadig flere arbeidsoppgaver automatiseres, at arbeidskraft rasjonaliseres bort, og det er en situasjon som i økende grad kan ramme de unge arbeidstakerne, i hvert fall de arbeidstakerne som har lavere utdanning. Da må vi gjøre arbeidskraft billigere eller enklere å få tilgang til for næringslivet, for at den skal bli mer konkurransedyktig med teknologi. Men det skal vi ikke gjøre slik som en del andre land har gjort: ved å senke lønningene. Det tror jeg det er noenlunde bred politisk enighet om. Altså er vi nødt til å gjøre det ved på en eller annen måte å senke skatten på arbeid. I denne situasjonen kommer det også motforestillinger fra f.eks. SV, som frykter at lavere arbeidsgiveravgift for lavlønnsgrupper vil skape et lønnstak. Det tror ikke vi er riktig, og vi har tatt opp dette i forslaget vårt og svart på hvorfor vi tror det er feil, for det vil jo være hodeløst å foreslå at arbeidsgiveravgiften skal økes til full sats i det øyeblikket man øker lønnen med én krone fra et lavlønnstak. Miljøpartiet De Grønne foreslår i stedet en glidende økning i arbeidsgiveravgiften, fra de som har laveste sats, til gruppene med full sats. I vårt forslag har vi også reflektert rundt problemet med et lønnsglasstak, og vi mener at vi har foreslått en god løsning på dette. Så vi har foreslått et tiltak som har vist seg effektivt i land som har prøvd det ut. Prislappen på det er ikke ubetydelig, men den er heller ikke avskrekkende hvis dette er et tiltak som faktisk kan føre til at færre unge mennesker blir stående utenfor arbeidslivet. Prislappen på vårt forslag, omtrent 5 mrd. kr, er en fjerdedel av det den blå regjeringen har bevilget i skattelettelser, som ikke har hatt dokumentert sysselsettingseffekt. Vi må gjøre det billigere for arbeidsgivere å ansette folk, og vi må gjøre det billigere for arbeidsgivere å holde på folk som er ansatt, framfor å automatisere dem bort. Da er løsningen en eller annen form for lavere skatt på arbeid, og vi mener det ikke er en løsning i stedet å gå inn for generelle skattelettelser, som ikke har målrettet effekt. Vi skulle gjerne sett at denne ordningen ble utredet, og vi fremmer derfor forslaget vårt.