trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2018-12-11:
De mange trailerne som frakter gods på norske veier, er en fare for trafikksikkerheten, fører til stor veislitasje og økte klimautslipp. For å oppnå bedre betingelser på bane må regulariteten økes, særlig på de lange transportstrekningene mellom landsdelene. Senterpartiet vil styrke satsingen på jernbanenettet med 270 mill. kr i neste års statsbudsjett, slik at vi kommer i gang med de prosjektene som er varslet i NTP, og som Stortinget er enig om.� Det er likevel ikke det viktigste for godstrafikken akkurat nå. Torsdag gikk det siste godstoget fra Åndalsnes i og med at Green Cargo satte sluttstrek for sin aktivitet på Raumabanen. Det skjer bare to år etter at Cargolink ga opp å kjøre godstog på samme strekning på grunn av manglende lønnsomhet. Når Green Cargo kaster inn håndkleet, betyr det om lag 6 600 flere vogntog på E136 neste år. Det er ikke E136 dimensjonert for i dag. CargoNet halverer antallet godstog på Sørlandsbanen av økonomiske årsaker. Det innebærer rundt 5 000 flere trailere på E18 neste år. � Samtidig som vi i denne sal debatterer tiltak fram og tilbake, er gods på bane i ferd med å bryte sammen. Nå gjelder det bokstavelig talt å ikke dette av lasset før man starter opp med å iverksette en satsing på gods som et samlet storting har stilt seg bak. Jeg vil sitere hva flertallet, Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre i komiteen, stiller seg bak:� «Flertallet viser til at det er en ambisjon å føre mer av godstransporten fra vei til sjø og bane. Jernbanen har et særlig fortrinn i konkurransen ved transport av store volum over lengre strekninger. For godstrafikk er særlig pålitelighet og punktlighet viktig for å være konkurransedyktig. Videre må det være god kapasitet, og etablering av krysningsspor er i denne sammenheng viktig. Flertallet viser til at godstiltak i alle transportkorridorer på jernbanenettet er prioritert i Nasjonal transportplan 2018–2029.»� Hva er det vi ser? En regjering som ikke klarer å omsette ord til handling. Vi i Senterpartiet er av den klare oppfatning at dette ikke dreier seg om å tilføre friske penger i årets budsjett. Det er allerede en betydelig satsing på jernbanen i statsbudsjettet for 2019, over 6,2 mrd. kr, så handlingsrommet er jo der økonomisk. Dette ble også poengtert av flere av partene som var inne til høring i forkant av budsjettprosessen. Strakstiltak må på plass.� Det er rom å finne i budsjettet som er vedtatt. Det er et budskap som samferdselsminister Jon Georg Dale har hørt ofte fra flere. Det er heller ikke noe nytt for oss i komiteen. Vi i Senterpartiet skjønner at dette er en krevende situasjon, men nå må departementet vise handlekraft og politisk lederskap. Hele budsjettet for øvrig er gjennomsyret av incentivordninger for å oppnå konkrete målsettinger. Vi i Senterpartiet er urolige for godstrafikken. Noen konkrete tiltak ser vi ikke konturene av, og det vil føre til en rekke følgefeil, både for miljø, trafikksikkerhet og en videre satsing på jernbanen. �
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2018-12-11:
Statsbudsjettet til Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti er på ingen måte lystig lesning for folk ute i distriktene. Regjeringen sier at de er opptatt av å digitalisere og fornye Norge, mens de i realiteten er med på å skape et større digitalt klasseskille, for forskjellene øker ut fra hva slags tilgang folk har til bredbånd.� Forslaget til budsjett etter budsjettavtalen med Kristelig Folkeparti inneholder en satsing på snaue 200 mill. kr til høyteknologisk utbygging av bredbånd i Norge. God bredbåndstilgang er like viktig som vann, kloakk, vei og strøm. De fleste fylker har mye spredt bosetting og særlig utfordringer med å sikre alle innbyggerne og hele næringslivet tilgang til moderne høyhastighetsbredbånd. For eldre kan det handle om velferdsteknologi. For barn og unge er det helt sentralt for daglig skolearbeid. For voksne er det avgjørende i forbindelse med jobb.� Utbyggingen av bredbånd må skje innenfor et regime hvor vi tar i bruk både offentlige og private krefter. Det er imidlertid et offentlig ansvar å sikre helheten i tilbudet, og da spesielt sørge for utbygging og drift i områder hvor det kommersielle grunnlaget er svakt. Vi behøver et spleiselag mellom folk som bor i kommunene, utbyggere og det offentlige. I mangel av statlig investering og framdrift har mange fylkeskommuner invitert til dugnad og spleiselag, selv om det ikke er det de primært er interessert i.� I bl.a. Oppland er det vist stor entusiasme ute i kommuner for arbeidet med å fylle den vedtatte strategien for bredbånd med innhold. Samlet sett har kommunene i Oppland gitt politiske vedtak på til sammen 33 mill. kr forrige år, og Senterpartiet vet at mange kommuner har jobbet hardt med både å utarbeide gode utbyggingsprosjekter og ikke minst greie å medfinansiere prosjektene innenfor ganske trange kommunale rammer. Det har medført at Oppland fylkeskommune har vedtatt å bevilge 33 mill. kr til utbygging av bredbånd. Og hvor er staten? Den er ikke med og matcher dette i det hele tatt, til tross for at flertallet med Senterpartiet i spissen mener at dette er en statlig oppgave og penger som kunne blitt brukt til vedlikehold av fylkesveier, til å støtte opp om næringslivet og til andre fylkeskommunale oppgaver.� Senterpartiet mener at tilgangen til høyhastighetsbredbånd er like viktig for våre innbyggere som strømnettet var for 100 år siden. Når det blir sagt at det kommersielle markedet fungerer, viser det nok en gang at dette ikke bare dreier seg om penger, men om hvilket politisk syn som skal ligge til grunn for framtidig satsing.� Senterpartiet mener regjeringen har en utilstrekkelig satsing på bredbånd i områder som ikke er kommersielt interessante for private utbyggere. Senterpartiet foreslår i sitt budsjett at det bevilges 500 mill. kr i tilskudd til ikke-kommersiell utbygging av bredbånd. Dette vil føre til at staten kan legge helt andre premisser til grunn for dette arbeidet.�
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2018-12-11:
For å oppnå Stortingets ambisjon om en helhetlig utbygging av riksveinettet er det viktig at det pågående prosjektet blir sluttført. Det er i alles interesse. � For Senterpartiet er korridorene som holder regionene i dette langstrakte landet sammen, viktig å prioritere. Senterpartiet ser en klar tendens til at dette blir nedprioritert, til fordel for store, kostnadskrevende prosjekter rundt de store, befolkningstette områdene. Vi er opptatt av at det settes av midler til oppstart og utredning av prioriterte prosjekter, for å unngå at de blir skjøvet ut i tid. Eksempelet på det er at prosjektet E69 Skarvbergtunnelen er redusert med 50 mill. kr etter budsjettavtalen. Det er vi ikke enig i. Budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti viser at bevilgninger til E16 Øye–Eidsbru reduseres med 94 mill. kr. Dette skal ikke føre til forsinkelser i prosjektet. Senterpartiet mener frigjorte midler må benyttes til oppstart av strekningen E16 Øye–Turtnes.�
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2018-12-11:
I sitt innlegg startet Sverre Myrli med å si at det ikke var et mål å bruke mest mulig penger. Det har vi jo sett. I Nasjonal transportplan la Arbeiderpartiet opp til 21 prosjekter, veiprosjekter, man mente man kunne framskynde, og da til første periode. I 2018 ble det ikke budsjettert med det, heller ikke i 2019, men det ble sagt ved behandlingen av Nasjonal transportplan at dette ville de komme tilbake til i de årlige budsjettene. � Arbeiderpartiet har vært kjent som et styringsparti. Derfor er man litt forundret over at det heller ikke i 2019 ligger penger til disse prosjektene. Arbeiderpartiet har også sagt at man vil finansiere de store kollektivprosjektene i de største byene med 70 pst. statlig andel, og at det ville de budsjettere med. I 2019 mangler man 113 mill. kr for å nå målet. Synes Arbeiderpartiet som styringsparti at det er greit med lemfeldig omgang med tall og lemfeldig omgang med fakta?�
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2018-12-11:
Vi gikk til valg i 2013 på at vi ville fjerne bompengene, og vi er primært imot bompenger. Som jeg har sagt tidligere i denne salen, senest i forrige uke, synes jeg det er hyggelig hvis Arbeiderpartiet nå er opptatt av å få ned bompengeandelen. Jeg ser ikke at de prøver det samme selv. Det er hyggelig at Arbeiderpartiet ser at den bompengebelastningen bilistene har hatt, har vært urettferdig. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet flere år på rad i denne salen har stemt imot reduksjon av bompenger.�
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2018-12-11:
Sjelden har vel en regjering bevilget så mye penger til kollektivtransport og stimulert så mange til å kjøre kollektivt. Sjelden har vel en regjering, med Fremskrittspartiet i spissen, sørget for at det skal være lettere å ta kollektivtransport, og gjør det faktisk billigere. Til og med i denne sal har man satt ned prisene på kollektivtransport utenfor intercityområdet på de lengre reisene. Det skjedde ikke før. Og sjelden har man sett – eller aldri før, faktisk – at en regjering, med Fremskrittspartiet i spissen, legger opp til en egen app for å gjøre det lettere å ta i bruk kollektivtransport, for sømløs transport og for hvordan man kan ta transporten uten å manøvrere i et plundrete landskap. Jeg tror Senterpartiet heller skal heie på denne regjeringen, som legger til rette for økt kollektivtransport og ikke gjør det dyrere og vanskeligere for folk.�
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2018-12-11:
Jeg er veldig glad for å få det spørsmålet. Jeg tror 104 km motorvei er helt korrekt, ikke 105.� Denne regjeringen har tatt dette på største alvor. De har faktisk satt ned nybilavgiftene så mye at vi er verdens beste i klassen når det gjelder lavt utslipp, ved nybilsalg i september. Ingen stater – ingen land i verden – er i nærheten.� Det er heller ingen regjering før oss som har bevilget så mye penger til det som SV nå er opptatt av, gang- og sykkelveier. Problemet er at fylkene ikke har klart å bruke dem opp, det har ikke vært søknader nok. Det er bevilget nok penger når fylkene ikke klarer å bruke dem opp.�
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2018-12-11:
Jeg forholder meg til lokale forhandlinger og lokale vedtak. � Fremskrittspartiet er opptatt av at den generelle bompengeandelen skal gå ned, og det gjør den med denne regjeringen – generelt går den ned. I noen prosjekter ligger den litt over, i andre litt under. Takket være Fremskrittspartiet går den ned og ikke opp, som den ville gjort med Arbeiderpartiet.�
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2018-12-11:
Denne debatten har nok vært veldig interessant for spesielt interesserte. Om det norske folk blir mer opplyst, er jeg mer usikker på. Det eneste som det norske folk kan bli opplyst om, er at det er de borgerlige partiene som står samlet om at man vil noe med transportpolitikken i landet, og man ser at landet henger sammen gjennom kombinert mobilitet. � Når jeg hører kritikken fra Arbeiderpartiet, lurer jeg litt på hvilken verden man lever i. Man kritiserer intercityplanleggingen og -utbyggingen, for de rød-grønne mente at man skulle bygge ferdig til et gitt tidspunkt. Man tar altså ikke inn over seg de faglige vurderingene av grunnforholdene som ligger til grunn. Man har heller ikke budsjettert hva gjelder Oslotunnelen for å få togene igjennom. Det er stappfullt i dag, over hundre flere avganger enn de la opp til den gangen de rød-grønne styrte. Jeg vet ikke hvilke faglige begrunnelser Arbeiderparti-representanten har når det gjelder lokaliseringen rundt i Oslo og hvor alle bussene skal gå hen, med tanke på alle «intercitybeina» inn til Oslo S, når tunnelen samtidig stenges med deres prosjekt. � Samtidig er det tradisjonen tro en kritikk av Fremskrittspartiet for ikke å ha fjernet bompengene helt. Nei vel, det er helt korrekt, de er redusert. Men det er ikke takket være Arbeiderpartiet, da hadde det vært høyere. Det er da merkelig at ikke Arbeiderpartiet selv har budsjettert med å redusere ytterligere, dersom de etterlyser det i hver eneste debatt. � Når Arbeiderpartiet også kritiserer konkurranseutsetting av tog og Go-Ahead fordi man har hørt noe i England, vil jeg minne Arbeiderpartiet på – man kan jo lese – at de som har vært kritisert i England, skal kjøre de samme FLIRT-togsettene, de skal kjøre de norske FLIRT-togsettene, og det er de samme norske arbeiderne som skal jobbe der. Det er dem Arbeiderpartiet kritiserer, som de tror skal gjøre en dårlig jobb. Men man stiller seg ikke spørsmålet hvordan NSB selv kunne halvere sitt anbud. Det bør jo være det store spørsmålet. Det betyr at konkurranse virker, og Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre er i hvert fall opptatt av kundene. Det handler om forskjellene. Er det ikke fint, da, å få enda flere tjenester for de samme pengene, få enda bedre kvalitet og være enda mer kundeorientert, og ikke ut fra hva Arbeiderpartiet mener er riktige tjenester? � Til at Senterpartiet er kritisk til å bygge motorveier i distriktene: Ja, det skulle tatt seg ut om man fikk tryggere og kortere reisevei! Det er jo det det handler om. Senterpartiet er også kritisk til og bekymret over vogntog langs veiene. Ja, akkurat derfor er det smart å bygge fire felt, ikke for at det skal være 110 km/t overalt, nei, for det er om å gjøre å trygge reiseveien også for transportnæringen, som står på hver eneste dag. De fortjener trygge, gode, sikre veier. Det gjør alle i Norge.�
Jon Gunnes (Venstre), 2018-12-11:
Jeg hadde håpet at Arbeiderpartiet hadde hatt en enda bedre tilnærming til kundetilpassede togtilbud. Jeg ser at i merknader i det alternative statsbudsjettet til Arbeiderpartiet snakker man imot 4. jernbanepakke. Det kan så være, men når det gjelder dette med konkurranseutsetting: Jeg må spørre representanten Sverre Myrli: Buss, fly, ferjer og annen båtdrift er konkurranseutsatt i dag. Hva er det som er så vanskelig med at vi også tar jernbanen til konkurranseutsetting?�
Jon Gunnes (Venstre), 2018-12-11:
Vi i Venstre må ærlig innrømme at vi er litt bekymret for miljøprofilen til Senterpartiet når man begynner å foreslå lavere dieselavgifter. Men jeg vil spørre representanten Siv Mossleth om byvekstavtaler, for dem ser jeg ikke omtales så veldig mye av Senterpartiet. Det er helt klart et godt miljøtiltak, som regjeringen satser veldig mye på. Det betyr et nullvekstmål ved å legge forholdene til rette for mindre transportbehov og en arealpolitikk som tilsier boligfortetting. Er det noe Senterpartiet synes er god politikk, og vil man stille seg bak regjeringens politikk på dette området?�
Jon Gunnes (Venstre), 2018-12-11:
Venstre og SV har nok mange like målsettinger når det gjelder klimapolitikk og transportnæringene, men én ting skiller oss, og det er næringstransport. Representanten Arne Nævra sier mye om at man ikke trenger en ferjefri vei mellom Kristiansand og Trondheim. Har Arne Nævra da regnet ut hvordan samfunnsøkonomien blir oppi dette når trafikken forsinkes? Venstre kan nok være med og diskutere noen av disse bruprosjektene, men det må også gjelde andre motorveisatsinger som Nye Veier står bak. De regner veldig mye på samfunnsøkonomi. Fornekter man det samfunnsøkonomiske regnskapet til disse selskapene?�
Jon Gunnes (Venstre), 2018-12-11:
Nå driver man på med byvekstavtaler i Trondheim, så jeg har ikke sett at det har kommet noe resultat ut av det. Jeg har et godt håp om at man skal komme veldig bra ut av disse forhandlingene når det gjelder de innsatsfaktorene som staten kan være med og bidra med, og selvfølgelig også fylkeskommunen, kommunen og, ikke minst – i hovedsak! – bilistene, for det meste av bypakken i Trondheim er betalt av brukerne. Så jeg ser fram til at vi får en god løsning, og ser fram til forhandlingsresultatene.�
Jon Gunnes (Venstre), 2018-12-11:
Nei, jeg er fullstendig klar over at byvekstavtaler ikke passer overalt. Man må være kreativ og finne gode løsninger, for man har kjørt for mange tomme busser rundt omkring i distriktene. Det å hente folk hjemme og ha en mye enklere teknologisk løsning med å bestille transport kan være én av de formene, og jeg ønsker også at fylkeskommunene, som har ansvaret for sitt område når det gjelder kollektivtrafikk, er enda mer kreative. Jeg har god tro på at man til sammen kan få til gode løsninger.�
Jon Gunnes (Venstre), 2018-12-11:
Jeg tror ikke jeg skal begi meg ut på å kommentere en ekstraordinær situasjon man kom opp i, og hvordan man løste den. Det har jeg ingen forutsetning for å si noe om. Men Venstre er veldig for å tenke litt nytt, for vi kan ikke ha en så dårlig kollektivtrafikk som vi tidvis har i distriktene. Da må man tenke helt nytt – uten å kjøre disse store bussene. �
Jon Gunnes (Venstre), 2018-12-11:
Venstre har en klar forutsetning når det gjelder satsingen på Trønderbanen, at den skal komme før man er ferdig med det første strekket av motorveien, som man skal begynne å bygge nå, og som skal være ferdig i 2024. Da får vi bare manne oss opp – for å si det sånn – til å få en god ordning på Trønderbanen. � Det at Trønderbanen er noe forsinket med tanke på oppstart: Det har selvfølgelig vært dyre løsninger som ikke har gitt et bedre tilbud til passasjerene, altså fortsatt timesavganger, mens man nå ser på løsninger med halvtimesavganger. Det er da jernbanen kan konkurrere, for det må være sånn at jernbanen skal være hurtigere, gå oftere og være renere enn all annen trafikk. �
Jon Gunnes (Venstre), 2018-12-11:
Det er flere av representantene som har lagt opp til trøndersk aften, og når presidenten også er trønder, kan man jo gjøre det!� Men litt svar på hva som er regjeringens politikk for samferdselsutfordringene i Trøndelag: Vi må huske at det nå bygges en vei sør i Trøndelag som blir ferdig i februar. Det bygges altså en vei på E6 fra Sluppen og ut til Melhus, for dere som er lokalkjent – det er tydeligvis flere som er det her, i og med at det har vært så mye prat om Trøndelag. Den har selvfølgelig vært i miljøpakken, men det er staten som hovedsakelig har betalt veien, for det er jo en riksvei.� Så skal vi være veldig glad for at vi får lov til å forskuttere f.eks. den nye Sluppen bru. Den er meget viktig som et miljøprosjekt, fordi den kan avlaste Midtbyens biltrafikk kraftig.� Jeg vil også selvfølgelig kommentere Trønderbanen. Venstre har vært ivrig etter å få den som et alternativ til E6 både ut til Værnes og videre til Steinkjer. Vi har fortsatt håp om at det blir en god løsning med mange passasjerer, for det er det ikke alle som har sett for seg når man bare var interessert i elektrifiseringen og kanskje ikke nye tog og ikke minst en halvtimes frekvens. Det krever en del krysningsspor og en del andre tilpasninger. Det er det Jernbanedirektoratet nå gjør for faktisk å undersøke hva som er den mest optimale løsningen for å få flest mulig passasjerer. I dag er det bare 1,2 millioner passasjerer på det trønderbanetoget som vi snakker om. Vi bør ha en målsetting om 3–4 millioner. Det bør være innen rekkevidde når vi får de nye løsningene på plass.� Så når det gjelder Nye Veier: Jeg hører at Arbeiderpartiet er noe aggressivt i forbindelse med at vi må lage disse tunnelforskriftene. Vi tåler ikke en eneste ulykke i disse tunnelene mellom Trondheim og Værnes. Det er mange farlige tunneler i dag, det er stor trafikk der, og noe må gjøres. Venstre stiller seg veldig bak at det blir doble tunnelløp, slik at vi unngår en eventuell, stor katastrofe.�
Jon Gunnes (Venstre), 2018-12-11:
Dette er en liten hilsen til SV, som beklaget at det ikke var nok statlige midler til de store byene. Det blir helt sikkert ikke nok, men det siste året de var i regjering, var det 673 mill. kr til utviklingstiltak for kollektivtrafikken i byene. Neste år er det 3,7 mrd. kr Og det er veldig bra at man går inn med statlige penger til disse gode tiltakene, for det er kanskje de som gir best effekt for de klimautfordringene vi har. �
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-11:
Jeg ser at Arbeiderpartiet skriver i budsjettinnstillingen at «den rød-grønne satsingen på jernbanen har gitt resultater». Samtidig husker vi hva daværende jernbanedirektør Enger uttalte i 2010. Hun sa at jernbanen kunne stå overfor et sammenbrudd om man ikke tok grep. Da hadde de rød-grønne styrt i fem år. Nå har det ikke-sosialistiske flertallet styrt i fem år. Det er tatt grep, det er økte bevilgninger, det er skapt en fornyelse av jernbanen, og det satses mer på jernbane enn noen gang før. Til tross for dette skriver Arbeiderpartiet i budsjettinnstillingen at det vi nå holder på med, er «forsøk på systematisk pulverisering av det politiske ansvaret for jernbaneutvikling». Hva er det Arbeiderpartiet mener? Vil partiet tilbake til situasjonen vi hadde i 2010, da vi ifølge direktør Enger kunne stå foran et jernbanesammenbrudd? �
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-11:
Senterpartiet skriver i budsjettinnstillingen at partiet er opptatt av å redusere klimagassutslipp, spesielt luftforurensningen i de store byene, og vil videreføre fordelene med dagens elbilpolitikk. Samtidig registrerer vi at Senterpartiet foreslår reduserte avgifter på bensin og diesel. Dette er virkemidler som går i helt motsatt retning med tanke på å nå våre klimamål. Er dette et uttrykk for at man ikke helt vet hva man vil, eller hvor man skal i klimapolitikken når det gjelder transportsektoren?�
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-11:
SV er sikkert like interessert i besparelser med hensyn til utbygging av infrastruktur som alle oss andre. Gjennom etableringen av selskapet Nye Veier har vi fått et selskap som nå ser ut til å gi nasjonen Norge besparelser på kanskje bortimot 20 pst. i snitt på de prosjektene de har fått ansvaret for å planlegge og bygge ut. Selv om vi er kjent med at SV ikke vil bygge så mye motorvei som oss andre, har det vært interessant å registrere SVs motstand mot et selskap som kan spare landet vårt for flere titall milliarder kroner. Er SV enig i at det er viktig å iverksette tiltak for å få bygd rimeligere og mer effektivt? Og sett i ettertid: Er det litt bittert å tenke på at SV stemte imot noe som er blitt en suksess, og som sparer landet for flere titall milliarder kroner, som kunne vært brukt til andre gode, viktige infrastrukturtiltak?�
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-11:
Ubåten utenfor Fedje har en lang historie, som representanten Myrli minner oss på. Vi tror det er viktig at vi nå prøver å gjøre oss ferdig med den saken på en miljømessig forsvarlig måte. Det har vært gjort mange utredninger, det har vært gitt mange bidrag i saken. Dette som foreslås nå, er et bidrag som jeg tror vi kan feste vår lit til, og som også kan løse problemet på en miljømessig forsvarlig måte. Hvis det nå likevel skulle finnes tekniske muligheter, uten at det forsinker prosessen ytterligere, ved å undersøke om en har muligheten til eventuelt å kunne ta ut noe av det stoffet som vi er mest bekymret for, utelukker vi ikke det, men da kan det gjøres gjennom en egen undersøkelse, uten at det må tas opp igjen som en egen sak. Hvis det må gjøres på en annen måte, får vi avvente og eventuelt få det tilbake igjen som en sak på et visst tidspunkt.�
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-11:
Hvis det er noen trøst, kan jeg i hvert fall si at vi har vurdert forslagene fra opposisjonen(munterhet i salen) (munterhet i salen) Det klart at det er noe fornuftig i alle partiers politikk, også i det som Arbeiderpartiet foreslår. I de forslagene som ligger på bordet i dag, har vi valgt å konkludere slik som jeg ga uttrykk for. Samtidig er det jo flere av disse tingene, f.eks. dette med framdriften på intercity, som vi er opptatt av, og det er også andre saker, f.eks. dette med mer gods på jernbanen. Vi mener likevel vi har lagt Nasjonal transportplan til grunn når det gjelder framdriften på intercity, som forutsetter et visst tempo og et visst investeringsnivå, som vi vil følge opp uten at vi behøver å ha det som en egen sak. Vi følger NTP her, og vi forutsetter at NTP skal legges til grunn for framdriften, f.eks. i den saken. �
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-11:
Ekspressbussene spiller en viktig rolle i kollektivtilbudet, ikke minst når det gjelder de lange avstandene. Det har vært en liberalisering når det gjelder ekspressbussene som jeg tror vil kunne bidra til at de blir et alternativ for flere, fordi en kan kjøre lengre avstander uten de samme kostnadene som en hadde tidligere. Det er i hvert fall et av tiltakene. Så må vi følge med i utviklingen slik at også kollektivtilbudet kan styrkes med tanke på den typen transport, på samme måte som vi også ønsker at kollektivtilbudet skal styrkes når det gjelder jernbane og andre typer kollektivtransport.�
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-11:
Jeg er helt enig med representanten Nævra når det gjelder begrunnelsen for jernbanereformen. Vi skulle få flere passasjerer på toget, vi skulle få dem raskere fram, mer punktlig og med høyere frekvens. Jeg tror at det grunnlaget og oppryddingsarbeidet vi har gjort for å få tydelighet om ansvarsforhold innenfor jernbanesektoren, vil vi høste resultatene av de neste årene, når selve strukturen er på plass.� Når det gjelder anbudet på Sørlandsbanen, kjenner jeg ikke mer til forholdene rundt det enn det representanten Nævra gjør. Jeg oppfatter, vil tro og legger til grunn – i hvert fall før jeg har fått ytterligere informasjon – at man har fulgt de kriteriene det var lagt opp til. Selskapene som ikke fikk anbudet, har anledning til å klage på prosessen hvis de mener dette er gjort på feil måte. Det registrerer jeg at ingen av disse har gjort.�
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Fremskrittspartiet gikk til valg på at bompengene skulle fjernes. Nå er argumentet endret, og en snakker om en bompengeandel og lokal tilslutning, f.eks. på veiprosjektet rv. 3/rv. 25, som er et OPS-prosjekt, som nå har blitt 1,5 mrd. kr billigere enn anslått, og det er jo bra. Avtalen her var en 40/60-fordeling. I statsbudsjettet står det at bompengebeløpet ligger fast, og at statens bidrag reduseres med hele kostnadsreduksjonen. Det betyr at bompengeandelen blir mer enn 85 pst. på prosjektet. Skjønner representanten at mange føler seg ført bak lyset?�
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Venstres representant er jo godt kjent med Miljøpakke Trondheim. Etter reforhandlinger av pakken skal statens bidrag beregnes eksklusiv merverdiavgift på fylkesvei. Det gjør at både Trøndelag og Rogaland får langt færre midler enn forutsatt. De straffer de regionene som har valgt kollektiv på hjul istedenfor bane, ekstra, på tross av at staten på den måten sparer betydelige midler. Det var ikke en del av forutsetningen, og sammen med manglende togsatsing blir det utfordrende å nå klimamål i Trøndelag. Hvordan vil Venstre bidra til at Trøndelag når våre nasjonale klimamål?�
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Jeg skal hilse fra Trøndelag og spørre om regjeringen har glemt løftene sine for fylket. Da det ble regjeringsskifte, var det ikke måte på hvordan nye prosjekt skulle innfris i Trøndelag. Den pågående utredningen vi hadde da, om plassering av logistikk-knutepunkt, ble avlyst. Det skulle innfris. Det skulle bare plasseres og investeres øyeblikkelig. Nå jobbes det med en midlertidig godsterminal, og totalinvesteringen lar vente på seg. Nærheten til jernbane og sjø blir komplisert og ekstremt dyrt – om det i det hele tatt blir realisert. � Sluppen bro skulle komme. Nå får de lov til å forskuttere det innenfor miljøpakken, og bare en brøkdel av pengene kommer i slutten av NTP-perioden. Så skulle fylkesveiene prioriteres, men etterslepet har firedoblet seg de siste fem årene. Tunnelsikkerhetsforskriften tar alle midlene. Utgiftene var stipulert til 1 mrd. kr, og Trøndelag får 14 mill. kr i året. � Fylket bygger vei som bare det og er Norges nest største veieier, bare Statens vegvesen er større. Fem store veiprosjekt er på gang. Tre av dem finansieres med 75 pst. bompenger, og to har 50 pst. bompengefinansiering. De viktigste næringsveiene bygges først.� Så skulle vi få en togsatsing av dimensjoner: elektrifisering av Trønderbanen, nye togsett og økt frekvens. Flytog skulle vi faktisk få. Dette er kanskje den største skuffelsen. Jernbanen i Trøndelag er like viktig for kollektivsatsingen i Trondheim og omegn som i Oslo, Bergen og Stavanger. Ja, vi får to store veiprosjekt på E6 på bordet. De skal komme, men kommer i feil rekkefølge. Toget først, sa et samstemt Trøndelag. Da er Arbeiderpartiet selvfølgelig med på Venstres forslag til merknad i statsbudsjettet, om at vi fortsatt venter på elektrifisering av Trønder- og Meråkerbanen.�
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-12-11:
Representanten Finstad setter søkelyset på en veldig viktig faktor. Det er kjempeviktig å få på plass flere krysningsspor langs Nordlandsbanen. På Nordlandsbanen har vi det aller største potensialet for å få mer gods fra vei og over til bane. Det er jo en særdeles lang jernbanestrekning på over 700 kilometer. Flere krysningsspor og ERTMS vil også gjøre det mulig å få flere avganger på Saltenpendelen. Det er kjempeviktig, sånn at vi kan få til motpendlingen på en bedre måte enn i dag og bruke den begge veier.� Senterpartiet ønsker ERTMS velkommen, og vi vil holde oss til den ordinære framdriftsplanen for det.�
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-12-11:
Senterpartiet hadde en veldig høy ambisjon for det norske veinettet. Vi ønsker trafikksikker, effektiv og veldig miljøvennlig transport i Norge. Når det gjelder NTP-en og bompengene, har denne regjeringa i stor grad oppfylt den rød-grønne regjeringas transportplan, men under valget i 2013 var Fremskrittspartiet veldig høy og mørk og lovet null bompenger til sine velgere. Det har de ikke klart å oppfylle. Det største løftebruddet kommer fra Fremskrittspartiet. Senterpartiet har ikke sagt at vi er imot bompenger. Det har vi aldri sagt. Vi påpekte dobbeltkommunikasjonen fra Fremskrittspartiet i denne saken.�
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-12-11:
Senterpartiet har jo ikke stemt imot disse bypakkene, men Senterpartiet mener at vi skal ha en miljøvennlig overgang til ny teknologi ved å gi kjøpsfordeler for elbiler og ved å opprette CO 2 -fond for tungtransport, på samme måte som NO x -fondet, så en kan vri avgiften. Senterpartiet ønsker mer kollektivtransport, også ved å gi lettelser i avgiftssystemet og rabattordninger for ekspressbusser, slik at flere kan bruke dem. Vi ønsker å legge til rette for kollektivtransport inn til de store byene, med pendlerparkeringsplasser, som vi har snakket om, rundt de største byene. Men det er én ting som er helt klart: Senterpartiet ønsker ikke at alle mennesker skal bo i by – det må være mulig å bruke bil og bo ute i distriktene også.�
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-12-11:
Senterpartiet er helt klar på at vi vil gå i en miljøvennlig retning. Vi står bak utslippsmålene i Parisavtalen. Men vi synes ikke vi kan gjøre hverdagen altfor vanskelig for dem som er avhengige av bil, og som kanskje ikke står først i køen for å kjøpe seg elbil. Vi ønsker å opprettholde elbilfordelene. Vi ønsker å legge til rette for pendling, slik at folk kan la bilen stå og ta buss. Vi ønsker at kommunene selv kan fastsette piggdekkavgift, slik at det kan tilpasses den luftforurensningen som finnes i deres lokale nærmiljø. Vi har forståelse for at nivået på svevestøv er høyt i f.eks. Oslo. Det var også derfor vi var litt skeptiske til å gi lettelser i avgiftsparkeringen til kommunene for elbilene. Det går på svevestøv, og det går på at det kanskje er andre ting som miljømessig er bedre i de største byene.�
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-12-11:
Jeg har lyst til å fortsette dialogen om miljø med representanten Grøvan. Ekspressbusser og flybusser er et markedsbasert kollektivtransporttilbud uten offentlig tilskudd. Utviklingen i dette bussmarkedet har vært negativ. Det var ti millioner reisende med ekspressbusser i 2007, og det har gått ned til seks millioner i 2016. Det er ikke bra verken når det gjelder miljø eller trafikkbelastning. Grunner til dette er kanskje at merverdiavgiften på kollektivtransport har økt fra 8 pst. til 12 pst., og ekspressbusser får ikke kompensert noe for å gi rabatt til pensjonister, uføre, barn eller skoleelever. Hvordan kan vi legge til rette for flere passasjerer på ekspressbussene?�
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-12-11:
Jeg hadde tenkt å spørre statsråden om en mer helhetlig veiutbygging. Vi ser nå at det er strekninger langs E6 som kan bli stående igjen som farlige flaskehalser, f.eks. i Grane. Men et oppslag i Nettavisen, der statsråd Dale sitter på en pub, drikker øl og snakker ut om hatet mot Senterpartiet, gjør meg bekymret. Politikere håndterer vanligvis uenighet bra, men når en norsk statsråd fylles av hat og sier han blir gal av et parti, har jeg bare ett spørsmål: Trenger statsråden en klem?(Munterhet i salen.) (Munterhet i salen.)
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-12-11:
Ok, Senterpartiet er opptatt av politikk og saker, og jeg vil ikke dvele lenger ved statsrådens hatretorikk. � Et av forslagene Senterpartiet fremmet i 2018, var å få en samlet gjennomgang av luftfartsavgiftene for å styrke kortbanenettet. Situasjonen for kommersielle ruter på kortbanenettet er forverret – ifølge Nordland Høyre er den forverret de senere årene. Flyprisene er for høye for folk flest. Senterpartiet har også fremmet forslag om å fjerne flyseteavgiften for passasjerfly under 20 tonn. Men vi når ikke fram når vi vil stoppe denne urettferdigheten, fordi høyrepartiene stemmer ned forslagene våre, selv om Nordland Høyre og representantene Finstad og Ebbesen ber om endringer. Så spørsmålet er: Er kr. 8 det eneste statsråden har å komme med når det gjelder å demme opp for denne urettferdigheten?�
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-12-11:
Det var få visjoner om å gjøre det enklere for folk og næringsliv å bruke kortbanenettet. Kortbanenettet er kjempeviktig for næringslivet, spesielt i distriktene. Samtidig er kortbanenettet antakelig det første området hvor vi får elektriske fly. Derfor er det så kjempeviktig å opprettholde disse tilbudene. � Regjeringspartiene var med på å innføre flyseteavgiften og har også vært med på å øke momsen, merverdiavgiften, fra 8 pst. til 12 pst. Så jeg synes det er en ansvarsfraskrivelse ikke å ha visjoner for å endre den urettferdigheten som er mellom bermudashortsturisten og næringsdrivende som trenger kortbanenettet lokalt.�
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-12-11:
Aller først noen presiseringer til mine gode kollegaer fra Høyre og Fremskrittspartiet i Nordland: Senterpartiet er for ERTMS, European Rail Traffic Management System. Dette elektroniske togstyringssystemet er kjempeviktig, og det ligger over 6 mrd. kr til dette tiltaket i vårt budsjett. De pågående telearbeidene på Nordlandsbanen er prioritert av Senterpartiet.� Da jeg var fylkespolitiker og høyrepartiene som kom i regjering, endret fordelingsnøklene, måtte Nordland fylkeskommune innstille seg på et nedtrekk på 248 mill. kr årlig fra 2020. Nå, to år etterpå, er nedtrekket som Nordland må innstille seg på, 459 mill. kr årlig fra 2022. Vi hadde altså først et nedtrekk på ca. 1 mrd. kr på fire år. Nå er nedtrekket på nesten 1 mrd. kr på to år. Jeg synes det er freidig av representanten Dagfinn Henrik Olsen å si at når fylkeskommunene er nødt til å tilpasse seg rammebetingelsene, er problemet at de ikke kan prioritere. Det er klart at 1 mrd. kr mindre på to år merkes på de tjenestene folk får fra fylkeskommunen.� Representanten Nils Aage Jegstad sa at vi brukte mindre penger på tjenester, veier og slikt. Men det stemmer jo ikke. Han nevnte også reformer, og at han er glad for alle de nye reformene, men disse reformene står for 60 pst. av statens konsulentbruk, og den var på 12 mrd. kr i 2015, ifølge Riksrevisjonen. Det er sikkert mer nå. Men uten denne voldsomme reformsjuken hadde vi kanskje hatt flere av disse tolv konsulentmilliardene til tjenester, vei og bane. Kanskje hadde vi også trengt færre flypassasjeravgifter og hatt lavere moms på kollektivtransport.� Kortbanenettet er kjempeviktig, men vi ser at regjeringa i de nye anbudene har lagt opp til økte billettpriser. Det er kjempeviktig å ha et godt flytilbud i hele landet når det gjelder både frekvens og pris. Senterpartiet foreslår å sette av 20 mill. kr i vårt alternative budsjettforslag til prisreduksjon på billetter som staten har ansvaret for.�
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-12-11:
Til representanten Olsen: Kun én fylkesvei var foreslått overført, og det var den fylkesveien som var i god stand. Fylkeskommunen i Nordland vil prioritere 1 mrd. kr de fire neste årene til fylkesveier, så det prioriteres til tross for det store nedtrekket som denne regjeringen bebudet.� Men jeg har tenkt å snakke om Posten. Det er veldig mange som kontakter meg og er fortvilet på grunn av posten, både private og næringsdrivende. Jeg har lyst til å presisere at Senterpartiet er glad for at regjeringa vil opprettholde postomdelingen fem dager i uka i valgåret 2019, men vi mener det er urovekkende at Posten vil redusere omdelingen til to og en halv dag i uka – og på sikt til én dag i uka. Det er en omlegging som Senterpartiet ikke støtter, og med tanke på alle de tilbakemeldingene som jeg har fått, er jeg sikker på at folk heller ikke støtter dette.�
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-12-11:
Når regjeringspartiene viser til at Helfo må ha en kontorstruktur med færre og større fagmiljø for å kunne gjøre jobben, er det nesten så jeg er fristet til å bruke svigerfars uttrykk: Dette er visvas! Men jeg skal bruke et mer parlamentarisk uttrykk og si at dette argumentet virker å være vikarierende. Økt digitalisering bør tvert imot gjøre det lettere å ha desentraliserte, gode fagmiljø, og Helfo er godt egnet for en desentralisert organisering.� Min nabokommune, Beiarn, har et Helfo-kontor med fantastisk flinke medarbeidere. De avlaster resten av Helfo på spesielle områder, og de får jobben gjort. Dessverre har antallet arbeidsplasser ved Helfo-kontoret i Beiarn blitt redusert de siste årene. Det er rett og slett ikke ansatt nye folk, og kontoret har gjennomgått det jeg vil kalle en stille sentralisering. Med nedleggingen av Helfo i Beiarn er nesten alle statlige arbeidsplasser forsvunnet fra den kommunen. Nå er det bare Nav igjen, men også Nav jobber for å sentralisere tjenestene bort fra folk i mindre kommuner.� Regjeringen jobber også iherdig for å få færre dager med postombæring, og Telenor har ikke lenger noe samfunnsansvar – de skal bare bygge linjer der det er lønnsomt, resten må folk betale selv eller gjøre på dugnad. � Tilbake til Helfo: Denne typen arbeidsplasser er gull verdt for folk i mindre kommuner, som trenger et variert arbeidsmarked. Sentraliseringen av Helfo er med på å bygge opp under denne regjeringens jobb nummer én, nemlig å sentralisere Norge. Jeg er veldig stolt over å ville noe annet enn denne regjeringen. Jeg er stolt over at Senterpartiet er den sterkeste motmakten til regjeringens sentraliseringspolitikk. � Så må jeg beklage dypt til alle som mister arbeidsplassen sin, men Senterpartiet gjorde sitt beste for å unngå nedleggingen av disse arbeidsplassene. Det er unødvendig å legge dem ned. Husk det ved valget i 2019.�
Jonny Finstad (Høyre), 2018-12-11:
ERTMS er et felles europeisk trafikksystem for jernbane, som nå rulles ut på Norges jernbanestrekninger. Det vil gi bedre kapasitet og lønnsomhet, ikke minst for godstrafikken. Men Senterpartiet har i alternativt budsjett kuttet 475 mill. kr ved å gå tilbake til ordinær framdrift på innføringen av dette trafikksystemet. Nordlandsbanen og Ofotbanen i representantens hjemfylke Nordland har størst behov for nytt signalsystem og står først i køen. Da spør jeg: Hvor mange års utsettelse på innføringen og den økte godskapasiteten vil dette forslaget medføre, og betyr forslaget at representanten Mossleth og Senterpartiet mener at jernbanen i Nordland og resten av landet ikke trenger økt godskapasitet riktig ennå likevel?�
Jonny Finstad (Høyre), 2018-12-11:
Samferdselsbudsjettet for 2019 bidrar til økonomisk vekst og et bærekraftig velferdssamfunn. Den viktigste forutsetningen for å skape bærekraftige velferdssamfunn er gode transportløsninger, og Høyre ønsker lokalsamfunn rundt om i landet med skaperkraft og vekstkraft som skaper nye jobber og velferd. Det viktigste vi da kan gjøre både for by og for land, er å forbedre samferdselen. Det gir bedriftene gode vilkår som øker attraktiviteten, og det gir grunnlag for bosetting både i Oslo, i Mandal og i Hammerfest.� Jeg vil også si at samferdsel er den viktigste distriktspolitikken. Resultatet av regjeringens distriktspolitikk kan derfor måles gjennom 75 pst. økning i samferdselsbudsjettet siden denne regjeringen kom inn i 2013. Når det gjelder min landsdel, har Nord-Norges andel – av et mye større samferdselsbudsjett i samme periode – økt fra 9 pst. til 22 pst. Nord-Norge har vært en budsjettvinner sammenlignet med perioden under forrige, rød-grønne, regjering.� Et godt samfunn er et samfunn som gir muligheter for alle. Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti har sammen levert tidenes mest ambisiøse nasjonale transportplan. Vi skal bruke 1 000 mrd. kr på samferdsel.� Mens regjeringen og samarbeidspartiene gjennomfører tidenes satsing på samferdsel, ser vi derimot at det er fullstendig kaos på rød-grønn side. De alternative samferdselsbudsjettene fra Arbeiderpartiet, SV, Rødt, Miljøpartiet De Grønne og Senterpartiet spriker i alle retninger. Også i dag ser vi f.eks. at Senterpartiet er mot det som alle partiene har snakket om i dag, nemlig å prioritere å få mer gods over på jernbane. Der er Senterpartiet mot det nye signalsystemet ERTMS.� Men vi i Høyre vil fortsette å si ja til nye ideer. Vi vil si ja til bedre løsninger som bygger by og land tettere sammen. Vi vil fortsette å reformere og modernisere der opposisjonen helst vil reversere. Gjennom Høyre og regjeringen reduseres utslippene ved å gjøre det billig, enkelt og attraktivt å ta i bruk nullutslippsteknologi, og nå selges det – som flere har vært inne på tidligere – flere elbiler enn diesel- og bensinbiler. Vi i Høyre lovte å få mer ut av hver krone. Nå er Nye Veier etablert, og det betyr omkring 30 mrd. kr i sparte utgifter som vi heller kan bruke til flere veier.� Nu går alt så meget bedre.�
Jonny Finstad (Høyre), 2018-12-11:
Jeg synes det har vært en fin samferdselsdebatt så langt. Vi har diskutert overnasjonale ting, vi har også diskutert ultralokale ting, og det er sånn en god samferdselsdebatt skal være. Vi har ulike prioriteringer, og vi har mange gode ønsker, selvfølgelig – flere ønsker enn det er penger til – og da tør jeg å påminne salen at samferdselsbudsjettet, som vi nå skal vedta, er økt med 75 pst. siden 2013. Det er en formidabel økning og viser at dette er et område som prioriteres.� Arbeiderpartiet nevnte at dette budsjettet var altfor puslete på kystområdet. Representanten Ingalill Olsen nevnte også at det ikke foretas planlegging av fiskerihavner for tiden. Jeg tør å minne om at det ligger 10 mill. kr i budsjettet til planlegging av fiskerihavner, som de nye regionene kan søke på for å være i forkant og starte planleggingen. Så har jeg respekt for at det kanskje er noe vanskelig for hennes hjemfylke å begynne å samarbeide med Troms og planlegge fiskerihavner når man ikke er kommet i mål med sammenslåingen. � Jeg har sammenlignet kystsatsingen som den rød-grønne regjeringen hadde de siste fem årene, med kystsatsingen de fem årene denne regjeringen har sittet, og jeg har funnet ut at det er omtrent likt – det er nesten 1 mrd. kr på begge regjeringene. Men i tillegg kommer det at denne regjeringen med det som vedtas i dag, har en forskutteringsordning på vel en halv milliard. � Så merker jeg meg også i debatten at representanter fra Senterpartiet er veldig bekymret for utviklingen av godstrafikken på jernbane. Jeg må bare si en gang til at da synes jeg det er noe rart at det tiltaket som kan ha størst effekt for godsnæringen, det nye signalsystemet ERTMS, kutter altså Senterpartiet med en halv milliard, uten å si hva de prioriterer ned.� En har også vært inne på Ofotbanen, bl.a. en representant fra Arbeiderpartiet, Åsunn Lyngedal, og der minner jeg om at flertallspartiene har en merknad inne. Det er også gjennomført en rekke tiltak som har økt kapasiteten på Ofotbanen, men vi trenger å gjøre mer i framtiden. Blant annet av denne grunnen har Høyre nå besluttet å gjennomføre et seminar om Ofotbanen her på Stortinget. Det blir den 29. januar, og da inviterer vi selvfølgelig hele transportkomiteen til å delta.�
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-12-11:
Veireformen ble i sin tid vedtatt mot Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SVs stemmer. Bompengereformen og opprettelsen av Nye Veier AS er en del av reformen. Bompengereformen har som utgangspunkt at den skal redusere bomtakstene over hele landet. Den rød-grønne regjeringen planla å bruke 100 mrd. kr mer i bompenger i sin daværende NTP. Senterpartiet har med andre ord kjempet for de bompengepakkene de selv kritiserer nå.� Er Senterpartiet fortsatt av den oppfatning at det viktigste er å bruke mest mulig av statens og bilistenes penger på minst mulig vei, eller er de mer positive til Nye Veier AS og lavere bompengeandeler i prosjektene?�
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-12-11:
Representanten Siv Mossleths forsøk på å tegne et glansbilde av fylkesveiene i Nordland og hvem som har ansvaret for dem, trenger påtale.� Representanten sa at årsaken til at tilstanden var slik den var, er regjeringen og inntektsnøklene. La det være sagt at 8 mrd. kr i etterslep på fylkesveiene i Nordland har ikke kommet over natten. Det er lang tid med feilprioritering som har ført til det. Det er rett at inntektsnøklene ga oss et nedtrekk på 248 mill. kr, rett og slett fordi vi er færre nordlendinger, sett i forhold til hvor mange innbyggere det er andre steder i Norge. Men de resterende midlene som hun henviste til, skyldes rett og slett at det også er færre 16–19-åringer, som også gir oss et nedtrekk. Ja, fylkestinget og resten av nordlendingene kan nok i lag ta på seg ansvaret for at det er færre 16–19-åringer, dét kan heller ikke Stortinget gjøre noe med. Men det som i alle fall er helt sikkert, er at fylkesveiene i Nordland trenger prioritering ut fra at det er viktige næringsveier for laksenæring og annen fiskeindustri i Nordland.� Skal vi gjøre noe med dette, må det prioriteres rett. Da Nordland fylkesting sist behandlet hvorvidt fylkeskommunen skulle gi fra seg ansvaret for fylkesveiene til staten, satt Senterpartiet selv og stemte for at de gjerne ville ha disse veiene, vel vitende om at nedtrekket i inntektssystemet var vedtatt.� Og bompengene må faktisk nevnes. Nei, jeg synes ikke det er dobbeltkommunikasjon fra Fremskrittspartiets side. Vi erkjenner at vi hadde en oppslutning ved valget som ikke ville gi oss rent flertall i denne salen, men vi erkjenner faktisk også at hvis vi skulle ha gått av fordi bompengeprosjektene blir vedtatt av flertallet her, ville nok konsekvensene ha blitt vesentlig verre for bilistene enn de er. Det vises nettopp ved at bompengeandelen i prosjektene blir redusert, og da vet vi fasiten på hvordan det var – da kommer den bompengeandelen til å gå opp igjen.�
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2018-12-11:
SV vil leggje ned vegselskapet Nye Vegar. SV er sterkt imot utbygging av hovudvegprosjekt på E18, E6 og E39. Samtidig er SV bekymra for framdrifta i utbyggingsplanane på E134, tidlegare rv. 23, Dagslett–Linnes – eit firefelts vegprosjekt i Lier i Buskerud. Så bekymra var SV-representanten Arne Nævra at han i vår stilte skriftleg spørsmål til samferdselsministeren, der han etterlyste fortgang i oppstart av dette prosjektet. SV er sterkt motstandar av store vegutbyggingar, det har me høyrt i innlegget til Nævra, og gjer dramatiske kutt i hovudvegutbyggingane i Noreg i budsjettforslaget sitt. Vil ikkje det bety betydelege forseinkingar òg for dette firefelts vegprosjektet Dagslett–Linnes på E134?�