trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Jeg skal følge opp spørsmålet om atomvåpen. Regjeringens hovedargument for ikke å ønske at Norge skal slutte seg til den internasjonale prosessen for et forbud, er at dette forbudet er i strid med norske NATO-forpliktelser. Jeg stusser litt over det argumentet, for det er jo ikke slik at NATO har atomvåpen. Det er det enkelte NATO-land som har atomvåpen, og Norge er ikke folkerettslig ansvarlig for atomvåpen til enkeltland. Mitt spørsmål til forsvarsministeren er: Finnes det et rettslig hinder – altså ikke et politisk hinder, men et rettslig hinder – slik regjeringen ser det, for at Norge ikke kan slutte seg til den forbudsprosessen som nå er iverksatt? Jeg vil bare minne om at Nederland har vært del av dette, og at Italia nå driver og utreder dette spørsmålet.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Først hadde jeg lyst til å si at jeg alltid har oppfattet Høyre som et næringsparti. Innbyggerne i Lofoten, der jeg kommer fra, er tydelig på hva de mener om oljeboring i våre nærområder. Hele 76 pst. sa i valgkampen nei til oljeboring i disse sårbare områdene. Bakgrunnen for at dette synet står så sterkt, er hensynet til eksisterende næringer i Lofoten, og da spesielt fiskerinæringen, som jo er Norges nest største eksportnæring. Når hele 76 pst. av innbyggerne i Lofoten sier nei til oljeboring utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja, er mitt spørsmål til representanten Helleland: Gjør slike tall inntrykk på den parlamentariske lederen i Høyre, eller er ikke hensynet til fiskerinæringen så viktig for representanten Helleland så lenge det er snakk om å åpne LoVeSe for oljeindustrien?
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-10-10:
Jeg legger til grunn at Høyre fortsatt kan ha interesse av at det er mulig å komme fram til enighet om ikke å konsekvensutrede Lofoten, Vesterålen og Senja. Men jeg skal stille et spørsmål om den viktigste oppgaven som vi – og resten av verden – står overfor: å begrense den globale oppvarmingen og å oppfylle Paris-avtalen og forsterke den. Venstre er veldig glad for at det i trontaledebatten ble tatt opp at vi ønsker en enighet med EU om å redusere våre utslipp med 40 pst. fram mot 2030. I siste periode har vi hatt et godt samarbeid, og vi har ambisiøse mål: bare nullutslippskjøretøy skal selges i 2025, det er satsing på kollektivtransport, vi har støtte til grønn omstilling, enten det er Enova, Fornybar AS eller en miljøteknologiordning. Men Helleland mener også at vi står overfor trangere økonomiske rammer. Da blir mitt spørsmål: Er Høyre likevel innstilt på at vi må ha det samme høye ambisjonsnivået for å nå klimamålene i Norge, og en lederrolle for å få til grønn omstilling, også internasjonalt?
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-10-10:
I Venstre er vi fornøyd med at vi i forrige periode fikk enighet om mange klimamål, også med Fremskrittspartiet – at vi sammen med EU har en målsetting om å redusere utslippene med 40 pst. fram mot 2030, men også en nasjonal transportplan med en omfattende satsing på kollektivtransport og en målsetting om å redusere utslipp i transportsektoren. Vi gjør ting i Norge i dag som ingen andre land er i nærheten av, med nærmere 30 pst. økning i salg av nullutslippskjøretøy sist måned. Vi har også vedtatt at elbilfordelene skal vare fram til 2020, og det er et mål at alle nye biler solgt i 2025 skal være nullutslippskjøretøy. Da blir mitt spørsmål: Er Fremskrittspartiet innstilt på at elbilfordelene, altså fordelene for andre nullutslippskjøretøy, må vi holde fast ved lenge nok, sånn at vi sikrer at vi når målsettingen om at det bare skal selges nullutslippskjøretøy i 2025?
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-10-10:
Samarbeid ønsker vi jo, og det er ingen tvil om at de store oppgavene i denne fireårsperioden og framover er å nå klimamålene og nå dem i enighet med EU. Jeg tror det er viktig for å trekke opp og få en sikkerhet for gjennomføringen. Det er ingen motsetning mellom det å ha en forpliktelse sammen med EU og det å sette seg egne nasjonale mål. Det ser vi også at andre land har gjort. Vi trenger å forsterke innsatsen for å nå målene fram mot 2020. Ellers er jeg glad for at representanten også trakk fram at Oslo er kåret til å bli Europas miljøhovedstad. Det har vært et arbeid gjennom mange år for å få det til, ikke minst satsing på kollektivtransport for å få en mer moderne byutvikling, på nye klimavennlige bygg – det er mye som har vært gjort. Det er også trukket fram at Oslo har et eget klimabudsjett, som også er nytenkning, og samtidig har byrådet forsterket innsatsen ved at man skal redusere utslippene med 50 pst. innen 2020. Spørsmålet er om man når det målet. Da er mitt spørsmål til Miljøpartiet De Grønne: Er det viktig å ha mål som er ambisiøse, men som også kan nås, eller er det viktigste å heve ambisjonsnivået?
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-10-10:
Landmaktutredningen, som ble nevnt, venter vi jo på at skal komme på fredag. Men noe med den vet vi allerede, bl.a. bestillingen om at man skal holde seg innenfor rammen på 180 mrd. kr. Når vi ser innholdet, får vi ta vurderingen av det, men i Venstre er vi bekymret for at det er for lite til å klare de investeringene som man trenger å ha i landmakten, og også for å ha en økning i antallet soldater – enten det er i Heimevernet eller i Hæren for øvrig. En annen del av dette er en begrensning på 38 000 mann, som det vel også er kommet ut at man legger seg på i Heimevernet. Er statsråden i det hele tatt villig til å se på endringer i de øvrige delene av forsvarsbudsjettet, slik som en helt unødvendig flytting – mener Venstre – fra Andøya, med overvåkningsfly, til Evenes, med en kostnad vi ikke ser? Er statsråden i det hele tatt villig til å se på den type endringer for å frigjøre mer midler til hær, heimevern og landforsvar?
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-10-10:
Først til virkelighetsbeskrivelsen, som jeg ikke helt deler: Jeg synes vi har gjort mye for å forsterke næringslivet i de fire årene som har gått. Vi hadde en vanskelig situasjon med lav oljepris, men jeg mener at på tiltakssiden, også for de minste bedriftene, med forretningsengler, med såkornfond, med styrking av forskning, med styrking av miljøteknologiordningen, med Enova, har vi styrket hele virkemiddelapparatet for å få et grønnere og sterkere næringsliv. Ellers skal vi selvfølgelig jobbe for gode arbeidstakervilkår. Vi skal ha sterke organisasjoner, og vi skal støtte opp under å bekjempe det som betegnes som sosial dumping. Når det gjelder Arbeiderpartiets konkrete forslag, må vi egentlig se på det. Det vi gikk inn for i forrige periode, er en liten oppmykning for å ha et mer fleksibelt arbeidsliv, samtidig som vi har strammet inn på det som går på hvor lenge midlertidigheten kan vare.
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-10-10:
Både friskoler og privatskoler må følge lover og regler. Vår oppgave er først og fremst å styrke den offentlige skolen. Det kommer Venstre til å holde trykk på også i denne perioden. Først og fremst handler det om en satsing på lærere, at vi har en bedre etter- og videreutdanning av lærere. Så må vi også ta et krafttak for at alle som kommer inn i skolen, får gode vilkår. I forrige periode gjorde vi mye for å få gratis kjernetid i barnehagene. Nå vil vi jobbe videre for å sikre at alle også blir en del av det som er viktig integreringsarbeid og sosialisering i skolen, at vi sikrer at alle får muligheten til å gå i SFO.
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-10-10:
Det vi sier, er at vi må ha et regelverk også for tjenester som Uber. Jeg vil si at jeg er verken glad eller lei meg for det som nå har skjedd. Det det viser, er at her har man en næringsvirksomhet hvor man ikke har et tilpasset regelverk, som ikke minst sikrer arbeidstakeres rettigheter også innenfor de tjenestene som de har.
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-10-10:
Venstre har jobbet mot dumping av gruveavfall i både Repparfjorden og Førdefjorden. Vi kommer til å bruke de mulighetene vi har for å kjempe imot det også i denne perioden, som vi gjorde i forrige periode. Vi må få et lovverk i Norge som setter stopp også for videre prosjekter. Vi er vel snart det eneste landet som tillater den typen dumping av gruveavfall. Vi vil se på de virkemidlene og de mulighetene vi har med den sammensetningen som vi nå har på Stortinget.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Høgre og Kristeleg Folkeparti var einige om ti veker pappapermisjon. Så har me sett konsekvensen av det: fedrekvota og talet på fedrar som tar ut pappapermisjon, har gått ned. Da statsråd Monica Mæland såg resultata, sa ho at ho går for 14 veker pappapermisjon. Statsministeren gjekk så langt at ho sa ho var skuffa over norske menn. Eg har lyst til å leggje at for eigen del tok eg ut 14 veker, frivillig. Kristeleg Folkeparti har ei veldig god løysing her: Me går til 14 veker, så utvider vi talet med fire nye veker, sånn at det ikkje går på kostnad av valfridomen til familiane. Er det ei løysing som Høgre synest er god, og som Høgre vil vurdere?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Ein av dei debattane som Kristeleg Folkeparti ønskte å løfte i valkampen, var at me må stoppe reisa mot eit sorteringssamfunn. Da veit me at den konkrete politikken blir avgjerande for om me lukkast med det. Eitt av dei partia som går lengst innanfor bioteknologien, tidleg ultralydtilbod og det å opne for aktiv dødshjelp, er Framstegspartiet. Mitt spørsmål til Framstegspartiet er: Ser Framstegspartiet konsekvensane av den politikken dei fører, at det har nokre etiske utfordringar, og at me lett får eit samfunn der enkelte blir valde bort, blir sorterte bort, nettopp når alle moglegheiter blir gitt, og at me i for stor grad lèt teknologien styre etikken? Vi må derimot la etikken styre teknologien. Det er mi utfordring til Framstegspartiet.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Eg skal vere så ærleg å seie at når det gjeld sitata frå Gerhardsen, tar ikkje Kristeleg Folkeparti dei inn i trus- og livssynspolitikken.(Munterheit i salen) Men me er tydelege på at nettopp det å ha tru og religion i samfunnet vårt er viktige røter i landet vårt. Noreg er eit land som er i endring. Det er meir mangfaldig, det er meir fargerikt, det er meir fleirkulturelt og – vil eg seie – flottare enn nokon gong, og da er det viktig at me tar vare på røtene våre. Eg trur unge menneske som kjenner til røtene sine, og kjenner sin eigen identitet, er tryggare på seg sjølve, og dei møter òg det nye og ukjende på ein trygg og god måte. Det er sjølve berebjelken i Kristeleg Folkepartis politikk. Me ønskjer å gi kunnskap, me ønskjer å gi kompetanse, nettopp for å kunne møte det nye og ukjende på ein trygg og god måte. (Munterheit i salen)
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Det er hyggeleg at representanten Tajik har Kristeleg Folkepartis program på nattbordet. Det har ikkje representanten Hareide. Men eg er opptatt av at me skal ha ein god arbeidslivspolitikk. Eg meiner Kristeleg Folkeparti var med på endringar i arbeidslivspolitikken som – som representanten Skei Grande for nokre minutt sidan fortalde veldig godt om – var med på å sikre at den delen som stod utanfor arbeidslivet, kunne kome inn. Me har vore opptatt av at dei endringane skal evaluerast, me skal sjå på kva det auka talet på mellombelse tilsette medførte – kva blei resultatet av det? Me ønskjer å sjå nettopp den evalueringa før me konkluderer med kva me meiner er riktig å gjere på det området. Ja, det bør vere slik at hovudregelen er fast tilsetjing, men kan me få mellombelse tilsetjingar som gjer at me inkluderer fleire, har me vore opptatt av å seie ja til det. Før me konkluderer, vil me sjå kva evalueringa seier.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Oppskrifta som eg vil gi representanten Nordlund, er: Det Kristeleg Folkeparti meinte før valet, meiner me etter valet. Me er for ei regionreform, og me registrerer at dei raud-grøne prøvde dette – viss me går åtte år tilbake i tid – utan å lukkast. Eg har òg vore ærleg på at den regionreforma som me kom fram til, meiner eg kan bli enda betre, ikkje minst ved å få fleire oppgåver frå statleg hald til dei ulike regionane. Eg synest ikkje at ein region frå Hallingskarvet til Halden er optimal, og eg merkar meg òg at det er brukt ord som «makkverk» – som eg heilt fram til i dag ikkje trudde var eit parlamentarisk uttrykk – og det synest eg er eit for sterkt ord. Eg tenkjer at me må få behalde ei regionreform, det kjem til å vere tenkinga til Kristeleg Folkeparti, og me ønskjer å samarbeide med dei partia som ønskjer å ha ei regionreform i landet vårt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Kristeleg Folkeparti har inngått i konstruktive samarbeid for å få til betre resultat. I førre periode opplevde me at me fekk til nettopp det om klima. Me samarbeidde godt med Høgre, Framstegspartiet og Venstre for å få til ein meir ambisiøs og betre klimapolitikk enn me hadde under dei raud-grøne. Men eg vil også seie: Det skulle berre mangle, for klimatrusselen blir meir truande og meir alvorleg for kvar dag som går. Det vil også seie at me ikkje kan vere nøgde med det me har gjort dei siste fire åra. Me er nøydde til å vere meir ambisiøse framover. På kvoteflyktningsida opplevde me ein betydeleg auke. I samarbeid òg med dei raud-grøne partia fekk me til at me skulle ta imot fleire kvoteflyktningar. På same måte vil eg vere tydeleg på at Kristeleg Folkeparti ønskjer gjerne konstruktive samarbeid, innanfor ei ansvarleg ramme, med dei partia på Stortinget som ønskjer det. Det har vore linja vår dei siste fire åra, og det kjem òg til å vere linja vår dei neste fire åra.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Det me ser, er at dei ideelle aktørane eigentleg opplever ein skvis frå to kantar. Den eine kanten er heilt klart dei private, kommersielle, som har andre rammevilkår, som ikkje har tatt på seg pensjonskostnader og forpliktingar, slik dei ideelle måtte gjere for å vere ein del av det offentlege tilbodet på 1970- og 1980-talet. Så opplever òg dei ideelle å bli skvisa frå eit offentleg system, frå helseføretak, som ønskjer alt inn i strukturen sin, og der ideelle aktørar ikkje passar inn i den strukturen. Det er klart at me må ha rammevilkår som er gode opp mot konkurranse – lik konkurranse. Dei ideelle har i dag ei ulempe fordi dei har tatt på seg forpliktingar. Eg har opplevd at dette har vore ei blindsone både under raud-grønt styre og under blå-blått styre. Derfor må me gripe fatt i dette. Dette er ein viktig del av arven vår, som me må ta vare på, og det gir veldig gode tenester til brukarane.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Eg vil svare: så absolutt. Eg trur det grøne skiftet handlar om måten me ser på kva verdiar me har, korleis me skal ta vare på dei, og korleis me skal gi dei til komande generasjonar på ein god måte. Så trur eg at det denne debatten òg har vist, er at det er viktig å få gode økonomiske ordningar. Den parlamentariske leiaren i Framstegspartiet fortalde at han har kjøpt elbil fordi det løner seg. Eg meiner det skal løne seg å opptre miljøvenleg. Så Kristeleg Folkeparti er opptatt av å sjå at det er nokre unike verdiar me skal ta vare på. Men me må òg sikre gode system for å hjelpe folk til å få moglegheit til å ta miljøvenlege val. Det synest eg er eit spesielt ansvar for oss som politikarar. Eg opplever at folk, ikkje minst i dette valet, har peikt på at klimasaka er eit viktig verdispørsmål for dei. Da er det viktig at me som politikarar kan leggje til rette for at folk nettopp kan ta dei gode verdivala i dagleglivet sitt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Eg vil òg gratulere Raudt og Bjørnar Moxnes med plass på Stortinget, og med det imponerande valet. Eg følgde Raudts landsmøte i vår, og der var det oppe ein debatt – det var kanskje litt overraskande – om me skal ha kontantstøtte eller ikkje. Det mange tok opp under Raudts landsmøte, var at det å fjerne kontantstøtta vil vere krevjande for mange fattige barnefamiliar. Det var ein interessant debatt å følgje, og eg synest Raudt fortener honnør for den debatten ein hadde på landsmøtet. Mi utfordring til Bjørnar Moxnes er: Ser han paradokset i at dersom ein fjernar kontantstøtta, vil det kunne ramme nokre av dei mest sårbare familiane i vårt land og ha betydning nettopp for fattige barnefamiliar?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Eg vil òg varmt gratulere den nye presidenten. Det tar litt tid før me bømlingar blir vande med å kalle ein stordabu president, men det gjer eg med største glede. Eg trur eg ventar med gratulasjonen til forsvarsministeren, for å sjå om det kan bli nye arbeidsoppgåver på henne den komande tida. Men eg held meg no til det fagfeltet statsråden har, og det er bl.a. Heimevernet. Me veit at berre i Heimevernet i sør låg det altså an til bemanningsreduksjonar, frå 6 500 til 3 300. Så stoppa ein reduksjonen og at ein tok inn utstyr, fram til landmaktstudien skulle kome, og han kjem jo no om berre kort tid, ifølgje trontala. Men mitt spørsmål er: Vil det bli så dramatiske reduksjonar i Heimevernet som det som blei lagt fram? Det var jo òg ei intern ueinigheit i departementet om kva reduksjonane i realiteten innebar.
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2017-10-10:
Senterpartiet er oppteke av tryggleik og beredskap i heile landet. Representanten Limi seier her at regjeringa har levert på nettopp det det siste året, men det er ikkje det som er bildet ute i landet. Seinast sist veke hadde vi på Sør- og Vestlandet flaumsituasjonar og fortvilte folk som frykta både for sitt liv og for hus og heim. Det siste året har fleire naturkatastrofar ramma ulike delar av landet, med orkan, flom og ras og hendingar som storbrannen i Lærdal, der lokal kunnskap og beredskap har vore med og sikra og avgrensa skadeomfanget. Korleis meiner Framstegspartiets parlamentariske leiar no at regjeringa sine sentraliseringsreformer i kommune, politi og brannvesen – og kutt i Heimevernet – skal bidra til å styrkja beredskapen for å handtera kriser og uventa hendingar over heile landet?
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2017-10-10:
Det er interessant å høyra på representanten Leirsteins veldige begeistring for sitt – og regjeringas – budsjett og initiativ innanfor politi- og justisområdet. Eg har eit oppslag frå Oppland Arbeiderblad 27. september i år, der nestleiaren i Politiets Fellesforbund, Finn Arne Hvalbye, viser til at Innlandet politidistrikt har fått 41 nye stillingar. Men det er berre ei av desse stillingane som er sett i drift, på grunn av at budsjettet ikkje finansierer dette. Er det då politiet si skildring av verkelegheita eller er det stortingsrepresentant Leirstein si skildring av verkelegheita som her er korrekt?
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
«Et bærekraftig velferdssamfunn» skal vera overskrifta på arbeidet til regjeringa dei neste fire åra. Eg lurer på korleis representanten Limi frå Framstegspartiet ser for seg eit berekraftig velferdssamfunn? Er «berekraftig» eit fint ord for velferdskutt? Og er «effektivisering» eit fint ord for nedbemanning? Dei tilsette i eldreomsorga seier sjølve at dei i dag treng ei norm for auka bemanning. Dei opplever at dei allereie i dag er for få tilsette på jobb. Det same ser me i skulen, på sjukehusa og i barnehagen. Denne regjeringa har til no stått for ei rekkje usosiale kutt i velferda. Meiner de at det er berekraftig for samfunnet som heilskap å kutta i den sosiale tryggleiken til det norske folk?
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Ein berekraftig velferdsstat er avhengig av gode skatteinntekter. I Noreg har me ein god skattemoral i befolkninga, men me veit òg at milliardar av fellesskapets kroner er på avvegar gjennom skatteunndraging i arbeidslivet. Me veit at i delar av arbeidslivet er det utbreidd med svart arbeid, grov utnytting av arbeidsfolk, doble kontraktar og nær mafialiknande tilstandar. I tillegg til folks utryggheit forsvinn milliardar av skattekroner ut av fellesskapet. Me veit at ein høg organisasjonsgrad sikrar seriøsitet i arbeidslivet, spesielt på arbeidstakarsida. Dei to spørsmåla mine er: Korleis vil regjeringa styrkja organisasjonsnivået i arbeidslivet? Og korleis vil ho arbeida mot arbeidslivskriminalitet, og på den måten sikra samfunnet mot skatteunndraging?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Takk, president – og gratulerer! I forrige periode sto Arbeiderpartiet og Senterpartiet sammen om å styrke kommuneøkonomien. Også SV var enig i det. En reise i valgkampen ute i norske kommuner viser at det er et stort behov for å styrke tjenestene i helse- og omsorgssektoren, i skolen, i barnehagene, gi kommunene muligheter for å være med på å redusere klimagassutslipp og ikke minst å gi dem virkemidler og penger, sånn at de kan sette i gang tiltak som reduserer påvirkningen på klimaet. Nå hører vi at Høyres parlamentariske leder sier at vi må begynne å se på hva ting koster. Det samme hører vi representanten Limi si. Hvordan vil Senterpartiet finansiere det jeg håper fortsatt er Senterpartiets politikk, å styrke kommunenes økonomi? Og ser representanten muligheten for å få et flertall for det i Stortinget heretter?
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2017-10-10:
Senterpartiet sa til Aftenposten i januar at kommunereformen betyr å desentralisere oppgaver til kommuner. Samtidig vises det til at det kan gjøres uten at man behøver å redusere antall kommuner. Og samtidig har Senterpartiet i flere aviser sagt at dersom kommuner har utfordringer med barnevernet og å løse de oppgavene, må de flytte ansvaret ut av kommunen og inn i interkommunalt samarbeid. Nå vet vi at Frank Aarebrot, statsviteren, som også Arnstad siterte, var svært kritisk til interkommunalt samarbeid. Det er rett og slett å flytte makt ut av kommunestyresalen. Så spørsmålet mitt til Senterpartiet er egentlig: Hvordan mener dere at opprettelse av interkommunale selskaper vil styrke lokaldemokratiet?
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2017-10-10:
Hva er viktig for deg og din bedrift, spurte jeg den unge bedriftseieren på Haaland Liftutleie på Geilo om. Han hadde akkurat utvidet staben. Bygg vei og bane, sa han – lett på skattetrykket og sats på gründere. Tømmermester Sætheren, som driver med industrialisering av treelementer til vegg og gulv på Hensmoen på Ringerike, svarte på det samme spørsmålet: Bygg Ringeriksbanen og reduser formuesskatten, sa han. Vi skal bygge Ringeriksbanen, etter år med sommel, og vi har redusert formuesskatten. Utbyggeren i Jondalen utenfor Kongsberg jublet høsten 2013 da Kommunal- og moderniseringsdepartementet ga tillatelse til å bygge noen boliger. Utbyggeren hadde anket Fylkesmannens nei til departementet, og prosessen hadde tatt årevis og kostet tid og penger. Vi hadde åtte år med fylkesmenn som overkjørte kommunene. Nå lytter staten til kommunene i åtte av ti innsigelsessaker, mot fire av ti under forrige regjering. Dette er distriktspolitikk. Arbeidsplasser betyr mye i lokalsamfunnet – ja, det er selve nerven. Vi har en regjering som legger til rette nettopp for å skape arbeidsplasser i distriktene, for svaret Distrikts-Norge gir, er mer vei og bane, en skattepolitikk som ikke kveler bedriftene, og en opphevelse av meningsløse innsigelser. Ja, det går så det suser i distriktene. Ledigheten er lav, det går godt i landbruket, i fiskeriene og ikke minst i reiselivet. Jeg er stolt av reiselivet i både Hallingdal og Numedal – jeg kommer fra Buskerud. Det norske folk bet ikke på den rød-grønne skremselspropagandaen om distriktsfiendtlighet og sentralisering. De ga fornyet tillit til regjeringen. Høyre ønsker å opprettholde den norske tradisjonen med sterke velferdskommuner og et reelt lokalt selvstyre. Dette forutsetter endringer i kommunestrukturen også framover. Kjære storting: Dette går ikke over. Vi ønsker levende lokalsamfunn og levende distrikter i hele landet. Vi ønsker ikke fraflytting, vi vil ha næringsliv og gründere som faktisk tør å satse. Desto sterkere en kommune er, desto mindre må staten styre. Jeg vil derfor utfordre Arbeiderpartiet til å bidra i det nødvendige reformarbeidet framover og ikke være svake, utydelige og vinglete. Reform betyr – som Gahr Støre sa på fransk – å gjøre ting bedre.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Eg vil først gratulera Senterpartiet med eit godt val. Så trur eg veldig mange er einige med meg i at det er bra at ein fortset å kritisera – og ikkje sit i eit departement i desse dagar og reverserer. Eg merka meg at den parlamentariske leiaren brukte ein del tid på politireforma. Det fekk meg til å tenkja på ein av dei største kontrastane i valkampen min. Det var då eg hadde Siv Jensen på besøk i Hordaland. Me starta dagen i ein barnehage på Askøy med glade barn, og me leikte med dei. Så fortsette me til operasjon Dark Room i Bergen og høyrde dei gruvsame historiene som dei kunne fortelja oss, historier som dei etterforska og jobba veldig systematisk med. Då slo det meg at den retorikken som Senterpartiet har hatt om at talet på lensmannskontor er det viktigaste for å kjempa mot kriminalitet, kanskje ikkje er den riktige. Viss ein er oppteken av sykkeltjuveri, ja – men er ein oppteken av kriminelle som ikkje kjenner kommunegrenser, og som opererer på nett, er svaret nei. Spørsmålet mitt til Senterpartiet er: Korleis skal ein kjempa mot dei kriminelle som ikkje kjenner kommunegrenser, og som er på nett, når lensmannskontor er det viktigaste?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Eg merka meg at representanten Lysbakken i samband med valet sa at «all framgang var på vår side». Det blir som ein fotballtrenar som tapte 4–0 i den førre kampen og denne gongen berre 3–1, og så seier han at «me hadde størst framgang». Det eg tenkte å utfordra representanten på, er bustadpolitikken, som han sa han ville ta tilbake. I valkampen har eg registrert at ein ønskjer ein statleg eigedomsskatt. Det er stikk i strid med det Framstegspartiet ønskjer, som ønskjer at òg den kommunale skal fasast ut. Me vil ikkje lenger at Marianne frå Bodø, som eg vart kjend med på NRK, må velja mellom å betala eigedomsskatt for huset sitt – over 20 000 kr – og om ho skal ha barnehageplass til barna sine. Så spørsmålet mitt er: Den statlege eigedomsskatten som SV tek til orde for, er det i tillegg til eller i staden for den kommunale, som allereie er der, og som me vil redusera?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Viss eg kom i skade for å seia at nynorsk er gamaldags, er det sjølvsagt feil. Det eg meinte, var at i førre periode hadde me ingen presidentar som leia møta på nynorsk, men at det er det no, er noko eg gler meg over, og ingenting anna. Når det gjeld handling, er me i Framstegspartiet like ambisiøse som resten av regjeringa på at me vil ha synlege resultat innanfor klimapolitikken. Ein interessant observasjon som no er gjord, er at gjennom å byggja breiare vegar får me ned utsleppa – med firefelts veg får ein faktisk ned utsleppa. Men me har lyst til å motivera og inspirera folk til å velja dei smarte løysingane meir enn å leggja hindringar i vegen for folk, noko som blir oppfatta som feil. Me har mykje offensiv politikk innanfor klimapolitikken på avgiftssida – at det skal løna seg å velja dei miljøvenlege løysingane. På felt etter felt vil ein sjå at me er opptekne av ein god klimapolitikk.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Det er bra at ein diskuterer vestlandsperspektivet. Me skal finna mange gode løysingar. Eg vil gjerne bruka eit eksempel her: Det har tidlegare vore mykje snakk om at ferjeflåten i Noreg er ein miljøversting og har store utslepp. I dei siste fire åra har me faktisk gjort mykje med det. Me har kanskje ikkje vore flinke nok til å fortelja folk at me har gjort mykje med det, for eg registrerte at partiet til spørsmålsstillaren i valkampen gjorde eit nummer av at no skulle dei satsa på noko som me allereie har fått på plass gjennom auka løyvingar, gjennom auka midlar til fylkeskommunane, slik at dei kan stilla høgare krav. Det vil hjelpa heile den maritime klynga med verft på Vestlandet. Ikkje minst vil me få ned utsleppa når det gjeld både dei anboda som fylka lyser ut, og dei anboda som me sjølve lyser ut, frå staten. Me gjer mykje for å hjelpa ei maritim klynge med omsyn til klimaet.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Eg må seia at representanten Navarsete i spørsmålet går veldig i detalj i sitatet til Ulf Leirstein og hans område. Eg må be om respekt for at eg ikkje kan svara heilt utfyllande på kva me har tenkt å gjera i justisfraksjonen på dette området, utover det at det sjølvsagt er viktig for oss å ha trygge grenser, både i samband med yttergrensene i Schengen og samarbeid med andre land, og våre eigne grenser. Det spørsmålet ligg i justisfraksjonen vår, som Ulf Leirstein held fram med å leia. Eg oppmodar representanten til å stilla det spørsmålet til han, så vil ho sikkert få eit betre svar enn det eg klarer å gje rett over bordet i denne runden.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Heile premissen for spørsmålet blir jo feil om ein hentar ut nokre mindre element av det me har gjort dei siste fire åra. Om ein ser på heilskapen, ser ein at me har utvikla velferdsstaten på mange område. Me har innført nye ordningar. Når det gjeld fattigdom, har me gjort ei rekkje ting som den raud-grøne regjeringa ikkje gjorde. I tillegg har me klart å styrkja kommuneøkonomien, som set kommunane betre i stand til å yta gode tenester til innbyggjarane. Så eg aksepterer ikkje premissen om at me har sett skattelette over velferda, for me har faktisk greidd å gjera begge delar i denne førre perioden. Når ein òg stiller spørsmål til oss om berekraft, klarer me å balansera det på ein god måte – sunn og god økonomi saman med gode velferdsordningar. Partiet som spørsmålsstillaren representerer, har jo gått inn for ei tilstrøyming på asylfeltet som ikkje er berekraftig i det heile, og som ville generert utgifter til Noreg som er på eit heilt anna nivå enn det ein peiker på. Så eg aksepterer ikkje heilt premissen for spørsmålet.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
I dag tidlig våknet vi til meldingen om store skogbranner i California. For en drøy uke siden fulgte vi sørlendingenes kamp mot flommen. Det ble en av de verste flommene i nyere tid. Klimaendringene er ikke lenger noe som tilhører en fjern framtid, de skjer her og nå. Som representanten Arnstads og min felles favoritt, nobelprisvinneren i litteratur, så treffende sa det: «Come gather ‘round people Wherever you roam And admit that the waters Around you have grown And accept it that soon You’ll be drenched to the bone If your time to you is worth savin’ Then you better start swimmin’ or you’ll sink like a stone For the times they are a-changin’» Kutt i utslippene av klimagasser de neste fire årene er det viktigste vi kan gjøre for å begrense klimaendringene. Jeg vil derfor spørre representanten Arnstad om Senterpartiet sammen med SV vil være med på å sikre at Norge oppfyller sitt klimaforlik fra 2012.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Jeg vil gjerne tilbake igjen til noe av det som Elvestuen var inne på i sitt innlegg. Representanten Elvestuen og jeg har i en årrekke stått skulder ved skulder og slåss for våre rene fjorder og mot at disse skal brukes som avfallsplass for gruveindustrien. Dessverre har regjeringen i strid med miljøfaglige advarsler gitt Nordic Mining og Nussir lov til å dumpe enorme mengder gruveslam i henholdsvis Førdefjorden og Repparfjorden. I likhet med Venstre frykter vi at dette kan føre til uopprettelig skade på livet i fjordene. Men siste ord er ikke sagt. Verken Nordic Mining eller Nussir har fått driftskonsesjon av regjeringen ennå. Derfor vil jeg gjerne spørre representanten Elvestuen: Vil Venstre støtte budsjettet til en regjering som bruker Førdefjorden og Repparfjorden som avfallsplass for gruveindustrien?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Her skal det komme flere gratulasjoner. Jeg vil gjerne få gratulere Høyre og regjeringen med beslutningen om ikke å tillate kraftutbygging i det verneverdige Øystesevassdraget i Hordaland. Det var en svært viktig seier for naturen. På Hordaland Høyres nettsider kan vi lese følgende under overskriften «Øystesevassdraget vernes!»: «Regjeringen sier nei til kraftutbygging i Øystesevassdraget, og går inn for vern av både nedre og øvre del.» På Twitter samme dag som beslutningen om nei til kraftutbygging ble offentliggjort, skrev også klima- og miljøminister Vidar Helgesen: «Regjeringen går for fullt vern av Øystese. Et av de siste urørte vassdrag sikres for naturmangfold og friluftsliv.» Jeg vil derfor spørre representanten Bru om Høyre nå går inn for å supplere verneplanen for vassdrag og sikre Øystesevassdraget varig vern.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Verdens ledende klimaforskere har kommet med sterke anbefalinger om at store deler av de allerede oppdagede fossile energiressursene må bli liggende i bakken om vi skal klare å unngå katastrofale klimaendringer. Jeg har fått med meg at olje- og energiministeren ikke ønsker å sette på bremsen på norsk olje- og gassproduksjon. Jeg vil likevel spørre statsråden: Gjør denne typen klare anbefalinger fra forskerne inntrykk på statsråden, og vil statsråden i alle fall ta initiativ til at noen av de mest sårbare havområdene våre beskyttes mot petroleumsvirksomhet?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
I 1988 meldte jeg meg inn i Natur og Ungdom. I avisene leste jeg om et voksende ozonhull, sur nedbør, skogsdød og tomme fiskevann. Jeg meldte meg inn fordi jeg var bekymret for framtida. På løpeseddelen jeg fikk, sto det: Hvis ikke deg – hvem? Hvis ikke nå – når? Jeg trodde miljøproblemene kunne løses, og det tror jeg fortsatt. I dag er ozonlaget på bedringens vei, den sure nedbøren er kraftig redusert, skogsdød er ikke lenger et stort problem, og fisken er tilbake i vannene. Miljøkampen har nyttet. I dag handler det om å bekjempe de farlige klimaendringene og om å stanse en massiv utryddelse av planter og dyr, vårt felles livsgrunnlag. Naturen er ikke bare til for å gå på tur i. Naturen gir oss alt vi trenger av mat, klær, medisiner, hus og hjem – helt gratis. Naturen tar vare på oss, men vi har ikke vært like flinke til å ta vare på den. Derfor har SV i dag lagt fram 42 forslag til hvordan Norge kan kutte sine utslipp av klimagasser og nå det klimaforliket som Stortinget satte seg i 2012. De siste fire årene har utslippene stått mer eller mindre på stedet hvil. Samtidig har regjeringen villig vekk delt ut tillatelser til oljeindustrien uten å lytte til en eneste av de miljøfaglige advarslene mot oljeboring i sårbare områder som har kommet gjennom konsesjonsrundene. Aldri før har det blitt tatt så lite hensyn til miljø i oljepolitikken. Altfor lenge har norsk miljøpolitikk dreid seg om hva vi skal gjøre i en fjern framtid, om 10, 15 eller 20 år. Vi vil ha en forpliktende plan som kutter utslipp de neste fire årene, en plan som sier nei til tildeling av nye felt hvor oljeindustrien skal kunne bore etter olje, som satser på jernbane framfor nye motorveier og nye flyplassutvidelser, som reduserer biltrafikken i de store byene og i stedet legger til rette for at vi kan ta buss, trikk, føtter og sykkel, og som satser på energieffektivisering og på en elektrifisering av båtene som går langs kysten. Sammen med fortsatt vern av sårbare havområder som Lofoten, Vesterålen, Senja, Møreblokkene og Skagerrak er dette blant de viktigste miljøsakene de neste fire årene. SV vil gjøre sitt ytterste for at vi i det nye stortinget er oss vårt ansvar bevisst, at vi som er valgt av det norske folk, bruker de fire neste årene på sammen å kutte utslipp av klimagasser og å ta vare på den fantastiske naturen vi har.
Terje Breivik (Venstre), 2017-10-10:
Senterpartiet vann valet ved å få mange veljarar i distriktskommunane til å tru at partiet fører den beste politikken for Distrikts-Noreg. Eg gratulerer Senterpartiet med det! Eit slikt resultat forpliktar. Då forventar eg noko meir enn at svaret primært er symbolforslag om å reversera samanslåinga av kommunar og fylke. Skal ein styrkja kommunane på kostnad av staten, flytta makt og ressursar og sikra fleire trygge arbeidsplassar i heile landet, vil det etter Venstres syn vera langt meir føremålstenleg heller å fylla kommune- og regionreforma med reelt innhald. Det prøvde me å få Senterpartiet med på i førre periode. Svaret var kontant: Det hadde partiet null interesse av, fordi dei skulle vinna valet ved å protestera. Omsynet til partiet var viktigare enn omsynet til distrikta. No er valet unnagjort. Spørsmålet er: Vil Senterpartiet no vera med Venstre på å styrkja kommunane og regionane og slik verkeleg ta eit krafttak for distrikta?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg er helt enig i at trontalen til Høyre og Fremskrittspartiet var grå, at den manglet ambisjoner, og jeg er glad for at opposisjonen, inkludert SV, gjør jobben for dem i dag; de fremmer mange gode forslag, som innenfor arbeid. Vi ser nå et mer brutalisert arbeidsliv. Arbeiderpartiet fremmer i dag et forslag om å endre arbeidsmiljøloven for å dempe vikarbruken i arbeidslivet. Jeg synes det er alvorlig at en nå ser at innleie erstatter faste stillinger. Hjemmefra, Stavanger, kjenner en til at kutt i oljen har betydd mer innleie, færre ansatte. Jeg synes det er spesielt alvorlig for unge arbeidstakere, som nå ser en mer usikker jobbframtid, noe som ikke minst gjør det helt umulig for dem i det hele tatt å drømme om å skaffe seg en egen bolig. Jeg lurer derfor på om SV deler den bekymringen til Arbeiderpartiet, og om en vil stemme for det forslaget som Arbeiderpartiet i dag fremmer?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Et annet viktig område der Arbeiderpartiet også har store ambisjoner om å få til ting, er innenfor klima. Dette nevnte representanten også grundig i sitt innlegg. Det er et område som krever handling, og etter valget finnes det en mulighet i Stortinget for å skape bevegelse i klimapolitikken. I innlegget sitt brukte representanten ord som at nå er det nok prat, nå må vi komme i gang. Men dessverre ser Venstre ut til å avslå den muligheten som ligger der, og velger samarbeid med klimafornekterne i Fremskrittspartiet heller enn handling. Mitt spørsmål er derfor: I hvor stor grad tror representanten Lysbakken at klimapolitikken blir taperen når Venstre nå sitter med Fremskrittspartiet og forhandler?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2017-10-10:
En av SVs virkelige seire er barnehageforliket, og nå har vi tilnærmet full barnehagedekning, barnehager med stadig bedre kvalitet, stadig bedre bemanning, svært fornøyde barn og foreldre. Disse resultatene hadde vært uoppnåelige uten private og ideelle tilbydere. De private ble invitert med på dugnaden av SV, som inntil nylig også har applaudert dem, men ikke lenger. Retorikken vi hører i dag, er odiøs – med referanse til dem som beriket seg gjennom samarbeid med den tyske okkupasjonsmakten. De kalles profitører. Er det sånn SV liker å takke alle dem som iherdig har jobbet for å innfri SVs politiske mål? Ingen private barnehager mottar en eneste krone mer enn de offentlige, og hvordan forsvarer SV da å kalle dem «velferdsbaroner», eller kanskje «velferdsbaronesser», for det er jo bl.a. snakk om en del kvinnelige gründere? Ja, alle som driver gode private barnehager i dag, kalles for velferdsprofitører. Hvordan forsvarer man det, når det har vist seg at de i virkeligheten er velferdsinnovatører?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2017-10-10:
Kvinnelige gründere og lokale næringsdrivende har sørget for nær full barnehagedekning og barnehager av høy kvalitet. De private aktørene ble klappet inn av SV da jobben skulle gjøres, men nå fremstilles private aktører i velferden som et samfunnsproblem. De beskrives som «velferdsbaroner» og «velferdsprofitører». Dette er odiøs retorikk – den hører hjemme i omtale av dem som beriket seg i samarbeid med okkupasjonsmakten, men ikke når man skal beskrive private barnehager. De som jobber i barnehagene, og titusenvis av fornøyde barn og foreldre som benytter seg av tilbudet, kjenner seg ikke igjen. Samspillet mellom private, ideelle og offentlige er nødvendig for å levere stadig bedre tjenester. Vi lærer av hverandre, vi retter opp feil, og vi kniper kostnader. Ofte er det de private som er innovatørene, og i stedet for å sverte dem burde venstresiden hylle dem. De private aktørene er med på å løfte Velferds-Norge. Hvem står for tur på SV og Rødts liste over private som skal vingeklippes i neste runde? Er det optikerne? Er det protesemakerne? Er det tannlegene? Forbudet mot profitt er absurd. SV hevdet at Høyre har et forklaringsproblem – at alt SV vil, er å sørge for at skattepengene går til det de skal, nemlig til velferd og ikke til profitt. Vel, det er vi selvfølgelig helt enig i. Skattepenger som settes av til velferd, skal gå til velferd. Og slik er det i dag. Pengene som går til privat barnehage, gir titusenvis av barn en svært god barnehage, ja, ofte en bedre barnehage, men til samme pris som den offentlige. Og dette er interessant. For representanten Lysbakken hevdet videre at dette er enkelt, vi skal bare sørge for at skattepengene vi gir til private, går til velferd, slik som i det offentlige. Ja, la oss se litt på det. I Norges ti største kommuner er det stor variasjon i ressursbruk og svært stor variasjon i resultater innenfor velferdstilbudet. Det betyr at ikke alle kronene bevilget til offentlig velferd går til velferd. Når det sløses i offentlig virksomhet, ja, da stikkes hodet i sanden, men når en privat bedrift går med overskudd, ja, da er det profitører som er på ferde. Private bidrar med innovasjon, kostnadskontroll og temmelig ofte bedre kvalitet. Det er ikke en eneste privat barnehage i Norge som får en eneste krone mer per barn enn de offentlige i samme kommune. De private har bidratt til å gjennomføre en av SVs politiske seire: barnehageforliket. Takken er mistenkeliggjøring, og det bør andre aktører innenfor velferdsområdet merke seg. Man lever utrygt som privat næringsdrivende om SV får innflytelse med sin politikk. Kvinnelige gründere blir til velferdsbaroner, lokale bedrifter med hardtarbeidende eiere blir til velferdsprofitører. Hvordan kan SV og Rødt forsvare offentlig sløsing med skattepenger, mens privat, populær og effektiv bruk av dine og mine penger er noe man vil til livs? Venstresiden er opptatt av å kreve inn unødvendige skatter for å fôre sine ideologiske kjepphester. Høyre er opptatt av å gi alle best mulige tjenester.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2017-10-10:
Representanten har tatt opp temaet rettferdig fordeling og utjevning av ulikheter i sitt innlegg, og det leder meg inn på soneforvaltningen av ulv. Soneforvaltningen av ulv fører til at en svært liten del av Norges befolkning må ta all belastningen med at et flertall i Stortinget ønsker ulv i Norge. Den ulvepolitikken som føres i dag, er grunnlag for mye utrygghet i ulveutsatte områder, den er grunnlag for svekket biologisk mangfold og tap av rettigheter knyttet til næringer, friluftsliv og jakt. Og da er mitt spørsmål til Lysbakken: Mener Lysbakken at en slik fordeling av byrdene med å ha ulv er rettferdig?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2017-10-10:
I dag markeres Verdensdagen for psykisk helse. Psykiske lidelser er en stor samfunnsutfordring i vår tid. På mange måter er det et av de store tabuene i samfunnet. Forebygging av psykisk helse-problemer er en viktig del av folkehelsepolitikken. Psykisk helse-problemer er en belastning både for pasienter og for pårørende. Det medfører redusert livskvalitet for mange. Det fører til økt arbeidsuførhet, og psykisk helse-problemer tar liv. Jeg skulle ønske det var like stor aksept for å si at man søker helsehjelp for sin mentale helse, som det er for å si at man skal en tur til legen, at det var like normalt å si at man har mental helse-problemer eller -utfordringer, som å si at man har vondt i magen, eller at man har forstuet foten. Jeg skulle ønske at alle bedriftsledere, lærere og naboer møtte utfordringer med forståelse, kunnskap og en hjelpende hånd. Jeg tror vi har kommet langt på vei, men dessverre er ikke samfunnet fritt for negative holdninger til psykisk helse-problemer. For noen er åpenhet rundt mental helse forbundet med stigmatisering, skam og stengte dører. Negative holdninger til psykisk helse er både sykdomsfremmende og sykdomsbevarende. Det å være åpen om psykisk helse-plager kan få konsekvenser i enkeltpersoners liv, f.eks. når det kommer til skole, arbeidsplass eller sosialt nettverk. Jeg lurer på hvordan samfunnet hadde sett ut hvis de samme fordommene hadde funnes mot fysiske sykdommer som mot de psykiske – hvis noen som har brukket beinet, blir bedt om bare å ta seg litt sammen, eller hvis man ser på kreftpasienten og tenker: Ja, ja, han later vel bare som. Jeg tror at holdninger er grunnleggende. Vi er nødt til å skape trygge rammer i hverdagslivet, både for å forebygge psykisk helse-utfordringer og for å møte dem som trenger hjelp, på en god måte. Trygge nærmiljøer, godt psykososialt miljø på arbeidsplasser og på skolen og fleksible ordninger i arbeidslivet er grunnleggende for å skape et inkluderende samfunn. Mange av utfordringene skapes, og de kan løses og forebygges i lokalsamfunnene og i kommunene. Jeg mener at vi trenger en konkret og aktiv politikk for å sette kommunene i stand til å møte utfordringene slik de skal gjøre. I Senterpartiet har vi foreslått en kommunal opptrappingsplan for psykisk helse som innebærer en betydelig satsing på forebygging, folkehelse og inkludering på lokalt nivå. Samfunnet er tjent med åpenhet om psykisk helse og fokusering på det området. Jeg tror ikke vi har råd til å la være. Vi må satse på psykisk helse for å redde liv.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2017-10-10:
Gratulerer til president Raja og til representanten Lysbakken med et godt valg for SV. Det styrker SV og Venstres felles kamp for klima. Representanten Lysbakken har drevet en aggressiv valgkamp mot velferdsinnovatørene. Det litt mer paradoksale er at SV har fremmet en rekke forslag som uttrykker en mistillit til norsk offentlig sektor, særlig kommunene, for SV ønsker en rekke tillitsreformer, særlig i kommunal sektor, knyttet til både helse, skole og barnevern. Når Lysbakken snakker om at de skal rigge om skattesystemet og kreve inn 22 mrd. kr mer til et byråkrati som en åpenbart ikke har tillit til, er spørsmålet: Hvordan skal de som har minst, bli vinnerne, og ikke det byråkratiet som SV da tydeligvis ikke har tillit til?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2017-10-10:
Representanten Hareide inviterte prisverdig til en dugnad for ideelle aktører. Venstre har mye historisk gods til felles med Kristelig Folkeparti der. Vi vet at innen rusomsorgen i Norge er de ideelle aktørene svært store og viktige, både for kapasitet og for kvalitet. Men så står vi også overfor noen utfordringer knyttet til de ideelle aktørene. Landsforeningen for hjerte- og lungesyke er historisk sett en pasientorganisasjon. De har medlemsinntekter på rundt 8 mill. kr, men omsetter i dag for nesten 1 mrd. kr – altså 882 mill. kr – og driver bl.a. sykehus. De får som pasientorganisasjon tilskudd fra staten. De får overskudd fra Norsk Tipping. De får merverdiavgiftskompensasjon og skattefritak. De driver på en måte i konkurranse med både det offentlige og private aktører. Dette blir en utfordring. Så hvordan skal vi bruke de ideelle? Skal vi bruke dem til innovasjon, skal vi fortrenge det offentlige, eller skal vi bekjempe de private aktørene? Hva er Kristelig Folkepartis invitasjon?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2017-10-10:
Jeg hørte i statsrådens innlegg mange gode invitasjoner til Venstre. Statsråden nevnte også at Venstre og Kristelig Folkeparti har vært med på å legge til rette for en regionreform, bl.a. Jeg hørte «det grønne skiftet», «digitalisering» og «regionreform». Det var også snakk om «showrooms». Jeg vender blikket til Stavangerregionen, eller «Greater Stavanger», som de nå ynder å kalle seg selv. Der har mange kommuner gått sammen om en digital dugnad. Jeg har registrert at regjeringen har invitert til en smartbykonferanse. Samfunnskritisk infrastruktur er jo i større og større grad digitalt styrt. Det gjelder strømnettet, det gjelder vann, det gjelder mer og mer innenfor kollektiv og samferdsel. Spørsmålet er om dette bare skal være en storbysatsing – vi har ikke så mange store byer i Norge – eller om vi kan etablere smarte regioner eller smarte fylker på noe vis i Norge.