Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-04-26:
La meg først uttrykke tilfredshet med at Riksrevisjonen har gjennomført en forvaltningsrevisjon av Mattilsynet som oppfølging av matforvaltningsreformen i 2004. Dette var en omfattende og kompleks reform i norsk forvaltning. Jeg mener det er vesentlig for både læring og forbedring at det foretas evalueringer og revisjoner etter en tid. Mattilsynet har siden 2004 gjort en betydelig innsats for å etablere felles systemer, felles kultur og tilpasninger i oppgaver og bemanning. Mitt klare inntrykk er at dette er gjennomført på en solid og smidig måte, og at Mattilsynet har hatt og har god faglig kvalitet og leveranseevne. Mattilsynet har faktisk et godt omdømme i befolkningen. Etter mitt syn er det gode omdømmet et resultat av faglig styrke, åpenhet og etatens evne til å vise handlekraft når det kreves. Det er også viktig å minne om at tilstanden i Norge er god, på de fleste områder meget god, med hensyn til Mattilsynets viktigste effektmål om trygg mat, god plante- og dyrehelse og god dyrevelferd. Riksrevisjonens undersøkelse peker på områder for forbedring, både for departementet som etatsansvarlig og for Mattilsynet. Spesielt gjelder dette enhetlighet i Mattilsynets tilsynsvirksomhet. Jeg er enig både med Riksrevisjonen og med komiteen i at de forskjellene som er avdekket i Mattilsynets vedtak i like saker, er svært uheldige. Usaklig forskjellsbehandling skal unngås. Selv om det er gjort mye godt arbeid i Mattilsynet for mer enhetlig tilsyn, er det ingen tvil om at utvikling av enhetlighet fortsatt er en hovedutfordring for Mattilsynet. Det tar jeg på alvor, og departementet og Mattilsynet skal jobbe målrettet framover for at ulike hensyn balanseres på en måte som ikke fører til usaklig forskjellsbehandling. Samtidig som Mattilsynet skal praktisere enhetlig regelverksetterlevelse, skal det også ta hensyn til faglig skjønn og lokal kompetanse i møtet med brukerne. Jeg er glad for at komiteen har forståelse for at fullstendig enhetlighet i de enkelte sakene ikke kan oppnås. Mattilsynet har allerede fulgt opp Riksrevisjonens merknader, bl.a. gjennom en handlingsplan for utvikling av et mer enhetlig tilsyn. Det foregår også opprydding i regelverket, slik at det blir mer tilgjengelig. Samtidig forbedres datasystemet MATS, som brukes på tilsyn. I tillegg styrkes den faglige ledelsen, og det utvikles verktøy som måler om tilsynet er enhetlig nok. Jeg kan nevne at presis styringsinformasjon også var temaet på styringsmøtet med Mattilsynet i forrige uke. Som et svar på representanten Foss' anmodning om å se på klagebehandlingen og organiseringen, er det arbeidet allerede satt i gang. Mattilsynet ser nå også på intern organisering av klagebehandling. Mattilsynets tilsynssystem, MATS, omtales i Riksrevisjonens undersøkelse som mindre brukervennlig og fører til at saksbehandlingen tar lengre tid. Departementet vurderer MATS som et viktig tiltak som kan bidra til enhetlighet i Mattilsynet. Jeg vil gjøre oppmerksom på at siste delleveranse av systemet MATS ble satt i drift i juni 2010. Mattilsynet har hatt en del utfordringer i innfasingen av MATS, noe som ikke vurderes som unaturlig når et nytt IKT-system skal tas i bruk i en stor organisasjon. Jeg har lyst til å understreke at Riksrevisjonen gjennomførte sin revisjon akkurat da MATS nylig var satt i ordinær drift. Både Mattilsynet og departementet vil ha oppmerksomhet på en nødvendig og fornuftig utbedring og videreutvikling av MATS. Jeg vil, slik komiteen ber om, gi en nærmere redegjørelse for arbeidet med utbedring av MATS i budsjettproposisjonen for 2013. Så er jeg glad for at Riksrevisjonen bekrefter at etablering av Mattilsynet har gitt en reduksjon i netto driftsutgifter, sammenlignet med de tidligere tilsynenes. Jeg vil likevel dvele litt ved Riksrevisjonens konklusjon om at det er grunn til å stille spørsmål ved om den rapporterte kostnadsreduksjonen er i tråd med Stortingets forutsetninger. Departementet har lagt stor vekt på å oppfylle Stortingets effektiviseringsforutsetning, som innebar en kostnadsreduksjon på 10 pst. Det er redegjort nøye for uttak av effektiviseringsgevinst og andre budsjettendringer i de årlige budsjettproposisjonene som Stortinget har sluttet seg til. Jeg har hatt noen merknader til Riksrevisjonens tilnærming, men dette er det grundig redegjort for i mitt brev som er inntatt i komitéinnstillingen. Mitt viktigste poeng i denne sammenhengen er at Riksrevisjonen i sin avsluttende uttalelse ikke har gjengitt det som har vært et hovedpoeng i min tilbakemelding til Riksrevisjonen. Når oppnådd kostnadsreduksjon skal vurderes, er det etter min vurdering et vesentlig poeng at Stortinget i årene 2006–2010 har bevilget budsjettøkninger til Mattilsynet på grunn av at etaten har fått nye, endrede eller særskilt prioriterte oppgaver. Dette skjedde delvis parallelt med at det i årene 2005–2008 ble tatt ut en samlet effektiviseringsgevinst over Mattilsynets budsjett på 100 mill. kr, dvs. 10 pst. Riksrevisjonen stiller spørsmål ved om departementet sikrer tilstrekkelig og presis styringsinformasjon fra Mattilsynet. Mattilsynet er en ung organisasjon. Tilsynets mulighet til å dokumentere produksjon og effekter har endret seg mye siden etableringen. Departementet legger vekt på at dette gir grunnlag for en dynamikk når det gjelder forbedring av styringsparametrene. Styringsparametrene har derfor blitt justert for å gjøre dem mer formålstjenlige og i tråd med Mattilsynets dokumentasjonsevne. I tildelingsbrevet for 2012 er det satt opp flere rapporteringsindikatorer for effektivitet og produksjon. Det har også tatt inn rapporteringskrav som i noen grad vil kunne måle utviklingen av enhetlighet. Så til diskusjonen om dyrevelferd. Jeg vil på nytt understreke at Mattilsynet har et godt omdømme i befolkningen. Jeg mener at standarden på dyreholdet i Norge generelt er god, og jeg vil understreke at ansvaret for dyrevelferden påhviler den som er eier, eller holder, av dyr. Mattilsynet har kompetanse på dyrehelse og dyrevelferd og er til stede i hele landet. Både hensynet til god faglig kompetanse hos tilsynsmyndighetene og hensynet til effektiv ressursbruk taler for at Mattilsynet bør være tilsynsmyndighet for dyrevelferd. Jeg nevner dette fordi det ble tatt opp her i et innlegg tidligere i dag. Tilsynsmodellen for dyrevelferd ble behandlet av Stortinget så sent som våren 2009 i forbindelse med behandling av ny lov om dyrevelferd. La meg understreke at jeg legger sterkt vekt på at Mattilsynet skal prioritere tilsyn med dyrevelferd.