trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-09:
Det er riktig at vi ikke skal saksbehandle enkeltpersoners skattenivå fra Stortingets talerstol, men det fungerer som et eksempel på hvor enorme skattehullene er. Dette er også enkeltpersoner som har tatt en veldig aktiv rolle i den norske samfunnsdebatten og bedt om lavere skatt. De viser her at det er veldig enkelt å unngå den skatteregningen, ikke bidra til fellesskapet og heller kunne pushe på for å få både lavere skatter og økt støtte til næringslivet framfor å bidra til et mer rettferdig skattesystem. Manglende exit-skatt er dessverre bare ett av flere hull i det norske skattesystemet. Dagens Næringsliv har også avslørt at det er omfattende skjulte eierskap i norske eiendommer, bl.a. i viktig infrastruktur som havneanlegg og vindmølleparker. Stortinget har gjennom flere vedtak fått på plass at det norske eierskapsregistret skal fullføres snarest, og at det også skal utredes plikt til tinglysning ved kjøp av eiendom, slik at kjøp av eiendom blir skikkelig registrert. Man har lovt fra regjeringens side å innføre et fullverdig eierskapsregister, men det er fortsatt ikke kommet på plass. Når kommer det fullverdige eierskapsregistret?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-09:
Jeg takker for svaret, men jeg klarte ikke helt å høre svar på spørsmålet mitt. Stortinget har vedtatt at det fullverdige eierskapsregisteret snart skal komme på plass. Den forskriften som ble lagt fram fra den forrige regjeringen, fra høyreregjeringen, var mangelfull i så måte, for den fulgte ikke opp de samlede komitémerknadene fra Stortinget, da Stortinget behandlet den saken. Blant annet legger man nå til grunn en god del krav og føringer som ligger på europeisk nivå, men som ikke er i tråd med det som Stortinget har sagt om at vi skal være et foregangsland her. For eksempel er terskelverdien for eierskap for å måtte registreres som reelle eiere satt altfor høyt. Det Dagens Næringslivs sak avslører og illustrerer, er at en grense på 25 pst. eierskap egentlig er uten verdi, all den tid man kan eie og være reell eier med langt mindre eierskap og på den måten eie viktig infrastruktur i Norge fra skatteparadis, som vi ikke vet om. Vi vet ikke hvem som eier barnehager, havner eller for den saks skyld fornybar energi-anlegg på grunn av de manglene. Når kommer det på plass?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-09:
En av de konkrete tingene som man faktisk kan gjøre allerede i dag, er å få på plass tinglysningsplikt ved eiendomsoverdragelse. I dag er det grunn til å anta at det eies eiendom i Norge i milliardverdier fra skatteparadiser. På den måten vet vi ikke hvem som eier dem, men det er på den måten man åpenbart unngår skattlegging. Mye av grunnen til at man kan eie eiendom i Norge via skatteparadiser, er at vi ikke har tinglysningsplikt. Man kan bruke såkalte blankoskjøter. Vil regjeringen følge opp budsjettavtalen så raskt som mulig og få på plass en tinglysningsplikt som gjør at vi kan sette en stans for det store skattehullet som vi har i dag, som er eiendomsinvesteringer fra skatteparadiser?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-09:
«Onsdag 2. februar uttalte statsråden at Bredtvet framstår som den eneste aktuelle tomten for nye Oslo fengsel. Disse uttalelsene, sammen med Statsbyggs rapport som anbefaler Bredtvet, skaper stor bekymring i Groruddalen for at regjeringen vil overkjøre Oslos ønsker og lokalbefolkningen og bygge nytt fengsel i Bredtvetskogen. Vil Senterpartiet følge opp sine klare lovnader fra valgkampen og bevare Bredtvetskogen, og plassere Oslo fengsel et annet sted?»
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-09:
Jeg takker for svaret fra statsråden. Statsråden vektlegger behovet for å få bedre soningsforhold for de innsatte og bedre arbeidsforhold for de ansatte, og det er behov som SV deler. Også på den bakgrunn er det grunn til å være bekymret for de planene som knytter seg til Bredtvet. De planene som foreligger så langt, før nedskaleringen, er allerede nedskalert en gang. Det er en nedskalering som Kriminalomsorgsdirektoratet advarte mot fordi plassen per innsatt vil bli mindre enn det som veilederen for fengsler forutsetter. Kriminalomsorgen har også pekt på at tomta har store høydeforskjeller, at plasseringen av dagens bygningsmasse på tomta, med planlagte funksjoner, ikke er gunstig i forhold til utnyttelse, logistikk, sikkerhetssoner og skjerming, at man vil kunne få for lite areal ute, både for de kvinnelige innsatte og for de mannlige innsatte, og at det er lite rom for utvidelse. Hvordan vektlegges det ved nye planer om nedskalering?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-09:
Det er nettopp det som er kjernen i dette spørsmålet – hvilke hensyn man vektlegger, og hvordan det blir beregnet. Fra Statsbyggs rapport er det ingen tvil om at det skinner igjennom at det i særdeleshet er kostnadsargumentet som gjør at Bredtvet blir det foretrukne alternativet. Jeg savner et perspektiv i det arbeidet som gjøres fra Statsbygg, og for så vidt også i kommunikasjonen ellers, for én ting er å anerkjenne den lokale motstanden, som har vært stor, og som er stor på Bredtvet – 650 folk gikk i fakkeltog på søndag for å bevare Bredtvetskogen vår – men hvordan blir verdien av de naturområdene, grøntområdene, beregnet inn når man skal vurdere ny tomt for nytt fengsel? Beregner man inn tapet av viktige grøntområder for lokalbefolkningen, tapet av friområder og av en nærskog for de folkene som bor der, for de ungene som ellers bor i et av Norges mest tettbebygde strøk, der verdien av å kunne gå hjem fra barnehagen gjennom en liten skog der man kan oppleve dyreliv og ikke asfaltvei, er så stor?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-09:
Mitt spørsmål går til finansministeren. I dag kan vi glede oss over at freestylekjøreren Birk Ruud ble olympisk mester i Big Air-konkurransen i OL i Beijing. I år er første gang det er en OL-øvelse. Birk Ruud har vunnet store idrettskonkurranser tidligere. Han er to ganger mester i X Games, en gang i Aspen og en gang, i 2018, her på Fornebu – og er en stor inspirasjon, som X Games er, for mye egenorganisert ungdom. Vi trenger bredde for å få topp, og vi trenger topp for å få bredde. Jeg skal ikke spørre finansministeren om idrettspolitikk, men jeg skal spørre om statsbudsjettet. X Games Norway er tildelt 15 mill. kr i statsbudsjettet for 2022, det ligger på kapittel 315, post 86. Nå har regjeringen besluttet, og sendt over til X Games Norway, at de trekker tilbake de 15 mill. kr – det til tross for at begrunnelsen for tildelingen er nettopp å gi en forutsigbarhet til arrangementet, for at de skal kunne bygge sin nasjonale og utvide sin nasjonale og internasjonale posisjon. Det ble tildelt i budsjettforslaget i oktober. Det ble ikke endret i den tilleggsinnstillingen som finansministeren la fram for Stortinget i høst. Det har ikke vært tema i finanskomiteens behandling av statsbudsjettet eller i familie- og kulturkomiteens behandling av statsbudsjettet. Men nå, en og en halv måned etter at budsjettet er vedtatt, kommer regjeringen og sier at nei, dette vil de ikke tildele allikevel – til tross for at budsjett er juridisk bindende for regjeringen. Da blir mitt spørsmål til finansministeren: Vil finansministeren sørge for at regjeringen tildeler 15 mill. kr til X Games Norway, som regjeringen har besluttet, i tråd med de lover og regler vi har?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-09:
Men finansministeren har ansvaret for budsjettet og budsjettoppfølging. Dette handler ikke om at jeg skal ha en begrunnelse fra kulturministeren. Dette handler om at hvis regjeringen ikke følger opp det budsjettvedtaket som er gjort, har regjeringen i realiteten nedlagt X Games – i strid med begrunnelsen for budsjettildelingen, i strid med budsjettvedtaket fra Stortinget og uten at man har vært tilbake og fått et flertall for dette i Stortinget. Dette er det finansministerens ansvar å følge opp, og det er finansministerens ansvar å følge opp at de vedtakene vi gjør her, også følges opp i regjering. Det er ikke gjort i denne saken. Det hjelper ikke om finansministeren er begeistret for idretten hvis han ikke følger opp Stortingets vedtak om å støtte det, men i stedet er med på at det avsluttes.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-09:
Det passer jo bra, da kan vi følge samme tema. «Oslo fengsel har i dag et svært stort vedlikeholdsbehov. Bredtvet, som Statsbygg igjen peker på som et alternativ til nytt fengsel, vil innebære nedbygging av et viktig naturområde for Groruddalen. Den forrige regjeringen satte derfor i gang et arbeid langs to parallelle spor – både en utvidelse av dagens fengsel på Ullersmo og et arbeid med å finne en annen tomt for et nytt fengsel utenfor Oslo. Vil statsråden sluttføre forrige regjerings arbeid med å finne et alternativ som ikke innebærer bygging på Bredtvet?»
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-09:
Jeg takker for svaret. En av grunnene til at Bredtvet fra statens side framstår som attraktivt, handler om reisetider, men det andre er at man mener at man kan bygge i et naturområde, som jo ingen andre aktører ville fått lov til å gå inn i. Det finnes ingen private som ville fått lov til å bruke de områdene. Så det jeg lurer på, er egentlig: Rapporten avviser jo ikke de andre alternativene – det står i rapporten. Den peker på at Haugenstua bør holdes varm, at man bør gå videre med det. Man går inn på Mastemyr, som også er nær. Man viser også der til at det kan være problemer med reguleringsplanen og med å få tilslutning, men det er ikke noe annerledes enn det er på Bredtvet. Når det gjelder Ullensaker, ser man at dette handler mer om å ha kontakt med kommunen, og så vil man kunne få en tilslutning der. Så mitt spørsmål blir da: Kan vi være trygge på at man ikke bare sitter og vurderer Bredtvet og dens anvendelse, men går(presidenten klubbar) videre med de andre forslagene(presidenten klubbar igjen) (presidenten klubbar) (presidenten klubbar igjen)
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-09:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg mener at statsråden da har et annet synspunkt enn det man kan utlede fra rapporten, som sier både at man kan gå videre med Mastemyr, og at man kan gå videre med Haugenstua. Så er dette veid opp mot de naturverdiene som er på Bredtvet, som etter min oppfatning gjør at den tomta ikke er aktuell, fordi de naturverdiene har så stor verdi. Det er natur det er snakk om. Dette er ikke et parkområde; det er natur, som staten da – hvis man velger det – blir den største pådriveren for å bygge ned, slik det ofte har vært i Oslo, noe som ingen andre kunne gjort. Igjen: Dette er en krevende sak, men forrige regjering satte i gang prosessen for å finne et alternativ til Bredtvet. Jeg opplever at det nå egentlig handler om å dra Bredtvet inn igjen i kjernen av diskusjonen. Mitt spørsmål blir, igjen: Vil man(presidenten klubbar) kjøre de andre løpene for(presidenten klubbar igjen) å finne et alternativ til Bredtvet? (presidenten klubbar) (presidenten klubbar igjen)
Jan Tore Sanner (Høyre), 2022-02-09:
Etter mer enn 100 dager og et første budsjett burde det være mulig å se en tydelig retning i regjeringens utdanningspolitikk – hvilke utfordringer som skal løses, hvilke ambisjoner man har for elevene og skolen – men så langt er det vanskelig å se prosjektet. Det er fint at regjeringen vil gjennomføre Høyres valgløfte om en ungdomsskolereform, men i hvilken retning vil Arbeiderpartiet ta skolepolitikken? Det snakkes om en tillitsreform som ingen vet hva er. De store pengene brukes til skolefritid og å fryse fast en gammel skolestruktur. Det mest konkrete som har kommet fra regjeringen, har handlet om å reversere tiltak som regjeringen Solberg gjennomførte for å løfte kvalitet og innhold i skolen, tiltak som skulle bidra til læringsglede og økt gjennomføring. En ekstra naturfagstime på ungdomsskolen er kuttet. Kompetansekravene til lærerne som er utdannet før 2014, er reversert. Videreutdanning for lærere i norsk, engelsk og matematikk er kuttet. Den eneste karriereveien for lærere som ønsker å fortsette å undervise, lærerspesialistordningen, skal avvikles fra neste høst. Det skal ikke lenger være mulig å etablere yrkesfaglige friskoler og profilskoler som realfagsgymnas, og fraværsgrensen er droppet frem til neste høst. Summen av dette er at regjeringen prioriterer ned tiltak som får kunnskapen opp og fraværet ned. Mitt spørsmål til utdanningsministeren er: Har regjeringen vurdert hva konsekvensene vil være for elevene ved å fjerne kompetansekravene, prioritering av videreutdanning i basisfagene og å kutte lærerspesialistordningen?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2022-02-09:
Det er ingen uenighet om at man lærer i alle fag, men det å lese, skrive og regne er grunnleggende ferdigheter og en nøkkel inn i de andre fagene – i historie, i sløyd og i andre fag er det de grunnleggende ferdighetene. Det som var et viktig prosjekt i vår regjeringstid, var å løfte læreryrket, ved femårig master, ved å heve kravene for å komme inn, ved å stille kompetansekrav, ved å stille flere midler til rådighet for videreutdanning. Det gjorde vi fordi vi vet at læreren er det aller viktigste for barns læring, og det ble flere kvalifiserte lærere i norske klasserom, færre elever per lærer og mer kompetanse. Så mitt spørsmål, som statsråden ikke svarte på, er: Har man vurdert konsekvensene for elevene og elevenes læring når man nå reverserer og senker kravene, bl.a. til lærerne ved å fjerne kompetansekravene?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2022-02-09:
Det statsråden sier nå, er ikke riktig. Jeg fastsatte de nye læreplanene gjennom fagfornyelsen, og der er de grunnleggende ferdighetene å lese, å skrive og å regne beskrevet i de fleste fagene. Så det er ingen uenighet om at de andre fagene er viktige, og at man kan lære å lese i andre fag. Men dette er de grunnleggende ferdighetene, og det er bakgrunnen for at vi har hatt en egen prioritet av å lese, skrive og regne, både gjennom intensivopplæringen og gjennom prioriteringen av videreutdanningsmidler.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Jeg tror den tidligere kunnskapsministeren, representanten Sanner, er litt frustrert over meg og regjeringen – frustrert over at vi ikke de første 100 dagene kun har snakket om skolemat og sløyd, frustrert over at vi har gjort det vi har lovet tidligere, nemlig å fortsette å fokusere på kunnskap. Målet er at unger i den norske skolen skal lære mer, og mitt mål som kunnskapsminister er å bidra til å fjerne hindrene, det som gjør at hver enkelt elev i dag ikke lærer og får utnyttet sitt fulle potensial. Derfor har vi sagt helt tydelig at vi skal styrke fellesskolen. Derfor sier vi at vi skal ansette flere lærere. Vi skal styrke laget rundt eleven. Vi skal fortsette å videreutvikle etter- og videreutdanningstilbudet. Og vi skal gjøre noe veldig viktig som i hvert fall jeg har savnet spesielt mye de siste åtte årene: Vi skal bredde ut kunnskapsbegrepet. Der den borgerlige regjeringen konsekvent mente at kunnskap var noe som tilhørte noen få fag, sier vi at kunnskap er noe som skjer i alle fag, og læring skjer i alle fag. Jeg slutter ikke å la meg overraske av de borgerlige partiene, som tror at det liksom ikke er like bra å lære om vinkler i sløyd, eller å øve seg på å lese i mat og helse når man leser oppskrifter. Jeg mener at ulike barn trenger ulike måter å utfolde seg på. Derfor kommer vi til å jobbe for å gjøre skolen mer praktisk og variert for alle ungene våre. I det ligger det også at vi må bruke de store ressursene der de fleste ungene går, nemlig på fellesskolen. Derfor sier vi nei til det de borgerlige har holdt på med i åtte år, nemlig å opprette en ny privatskole i måneden. Vi mener vi heller skal bruke pengene der elevene går, i fellesskolen, som er det viktigste instrumentet vi har for at folk skal kunne leve gode liv, for høy tillit i samfunnet og for muligheter for den enkelte.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Svaret på det er ja. De viktigste menneskene vi har i norsk skole, er elevene, og de viktigste menneskene er helt avhengig av gode og motiverte lærere. Derfor er det fortsatt litt underlig for meg å høre at de grunnleggende ferdighetene etter Høyres oppfatning ikke er noe man øver på i andre fag enn akkurat de fagene som har det samme navnet som det som beskrives i de grunnleggende ferdighetene. Det er bra å lese i andre fag enn språkfag, det er bra å drive med praktisk matematikk i andre fag enn matematikk, og det er bra at fagene får virke sammen i tillegg til hver for seg. Derfor bredder vi ut tilbudet til etter- og videreutdanning ved å doble antall plasser på de praktiske og estetiske fagene. Vi fortsetter å ha et godt etter- og videreutdanningstilbud, og vi vil at ulike elever skal kunne lære på ulike måter i ulike fag, sammen med motiverte og kompetente lærere – som vi også lar være å avskilte, fordi erfarne lærere fortjener vår respekt og anerkjennelse.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Hvis det ikke er noen uenighet om dette, forstår jeg ærlig talt ikke hvorfor spørsmålet gjentas. Vi er opptatt av mer kunnskap i skolen, og vi er opptatt av å styrke skolen. Noe av det viktigste vi gjør for å kunne ansette flere lærere, f.eks., er å styrke kommuneøkonomien. Der mer enn dobler vi den økningen den forrige regjeringen la opp til. Det vil gjøre at flere kommuner kan ansette flere lærere. Så er jeg opptatt av at vi fortsetter å styrke den delen av skolen hvor de aller fleste elevene går, og det er fellesskolen. Den borgerlige regjeringen opprettet om lag én ny privatskole i måneden så lenge de satt. Jeg mener at det viktigste verktøyet vi har for at hver enkelt kan leve et godt liv, få en god start i livet og være deltagende i arbeids- og yrkesliv senere, er utdanning og skole. Derfor mener jeg også at det er et politisk ansvar å sørge for det. Det gjør vi aller best ved å styrke fellesskolen, styrke kommuneøkonomien så vi kan ansette flere lærere, sørge for å få flere med i barnehagen og sørge for at alle unger kan lykkes.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Jeg er helt sikker på at lærere også i fortsettelsen, uten detaljerte krav fra et statsrådskontor i Oslo, vil ønske seg etter- og videreutdanning. Det har norske lærere vist med full styrke de siste årene, og det er jeg helt sikker på kommer til å fortsette. Forskjellen er at nå skal de selv, sammen med sin arbeidsgiver og sammen med sine kollegaer, være med på å definere hvilke fag de har behov for etter- og videreutdanning innenfor. Det betyr at en mattelærer som ønsker å jobbe mer praktisk og variert med matematikk, kan velge å ta etterutdanning i praktiske fag, rett og slett fordi når fagene virker sammen, har man mer anledning til å jobbe praktisk og variert med fagene. Det er en kunstig problemstilling som trekkes opp. Norske lærere har vist gjennom veldig mange år at de er opptatt av å fylle på med kompetanse for egen del. Nå sier vi tydeligere at vi stoler på at de selv vet best hva de har behov for, og vi fortsetter den kraftfulle satsingen på etter- og videreutdanningen, også i dette budsjettet.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Jeg takker for et veldig viktig spørsmål. Jeg tror at hvis undertegnede hadde det enkle svaret på det spørsmålet, hadde vi helt sikkert løst utfordringen for lenge siden. Det er et felles ønske, opplever jeg, fra hele Stortinget og også fra regjeringen at vi skal ansette flere lærere, og vi har et felles mål om at flere skal søke seg til lærerutdanningene. Jeg tror at en del av dette handler om hvordan vi kan gjøre det bedre å jobbe i den norske skolen. Det handler om tid. Den enkelte lærer må ha tid til å drive god opplæring. Da tror jeg vi må styrke laget rundt eleven, sånn at flere yrkesgrupper kommer inn og lærerne kan være nettopp lærere. Jeg tror det handler om tillit, at vi må vise lærerne våre at de har pedagogisk frihet, at de har rom til å løse oppdraget slik de best mener det skal løses. Jeg tror også det handler om å styrke kommuneøkonomien, sånn at de lærerne som er der i dag, kan få flere kollegaer og dermed også ha flere å diskutere profesjonen med og flere å dele oppgavene på. Så vi må gjøre flere ting på én gang, en av de tingene er å gjøre det bedre for dem som allerede er i skolen.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Jeg skulle ønske jeg hadde en magisk boks med tid som jeg kunne dele ut til landets kontaktlærere. Heldigvis er jeg del av en regjering som ikke har en magisk boks, men et statsbudsjett som har styrket kommuneøkonomien, som bl.a. har kunnet bidra til at KS og lærerorganisasjonene nå har inngått en avtale om at kontaktlærerne skal få dobbel kontaktlærertid. Det er jeg veldig glad for. Jeg tror at en del av den frustrasjonen og fortvilelsen vi nå ser i bakkant og mot pandemiens slutt, fantes i skolen fra før. Det har vært som et forstørrelsesglass eller en lyskaster på utfordringer som fantes i den norske skolen, og det å ha tid til å løse oppdraget er en vesentlig del av det. Derfor er jeg glad for at vi har lærere som er godt organisert, derfor er jeg glad for at vi har mange kommuner som er opptatt av dette, og jeg håper og tror at partene i det videre også gjennom de avtalene de har, vil jobbe med løsninger som gjør at hver enkelt kontaktlærer kan få enda mer tid sammen med den enkelte elev.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Jeg tror jeg velger å ta det som en kompliment at representanten Raja synes vi er en grå og kjedelig gjeng. Det ville vært mer bekymringsfullt om han hadde gått hen og sagt at han skulle stemt på oss. Jeg tror ikke de lærerne jeg møter, som sier de er glade for at vi stanser avskiltingen av lærere utdannet før 2014, mener at vi reverserer eller er grå og kjedelige. Jeg tror de tvert imot opplever at vi møter dem med respekt. Jeg tror de elevene vi snakker med, som opplever at vi styrker fellesskolen, både gjennom budsjetter og prioriteringer, opplever at det er positivt. Jeg tror jeg skal gjenta det jeg har sagt fra denne talerstolen tidligere vedrørende spørsmålet om sommerskole, ved å sitere Parr-rapporten, som har vært noe av det som legger grunnlaget for hvordan vi sørger for å styrke innsatsen overfor skolene etter pandemien. Jeg siterer: «Skolene var allerede i gang med sommerferie da tilskuddet ble utbetalt, og derfor ble det vanskelig å sette i stand sommerskole på så kort varsel.» Jeg tror kanskje partiene fra den forrige regjeringen skal være litt forsiktige med å si at sommerskole er det eneste saliggjørende. Vi må heller styrke det gode arbeidet som finnes i skolen allerede.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Det forundrer meg egentlig litt i debatten om de private barnehagene at Fremskrittspartiet, hvis tidligere partinavn er så langt at jeg ikke bruker tid på å gjenta det, ikke er mer opptatt av offentlig pengebruk. Det overrasker meg litt at man ikke er mer opptatt av at penger vi bevilger til barnehager – private som offentlige – ikke jobber for nettopp dem de er bevilget til: ungene våre. Jeg synes det er underlig at mens det ser ut til å være et ganske bredt flertall i denne sal for at vi gjør tilpasninger i regelverket for de private barnehagene, i lys av at sektoren har endret seg såpass mye som den har siden forrige regelverk ble innført, stritter liksom Fremskrittspartiet imot fordi det er en slags rettighet man har å tjene penger på offentlige velferdstjenester og at private skal kunne ta ut overskudd på overføringer som er ment til ungene. Jeg tror folk som observerer oss utenfor denne salen, vil være uenig i at det jeg først og fremst har brukt tiden min på, er å gå til krig mot private. Tvert imot viser jeg til spørsmålet jeg svarte på like før representanten gikk på talerstolen, om alle grepene vi gjør for å styrke den offentlige fellesskolen. Det er ikke en ideologisk kamp. Grunnen til at den offentlige fellesskolen er viktig, er at det er så innmari smart. Det er innmari smart å ha en felles skole der unger møtes på kryss og tvers av bakgrunn. Det er smart at folk får en bred forståelse av folk som er litt annerledes enn seg selv. Det er smart at det viktigste verktøyet vi har for å gi ungene våre en god start i livet, for å sørge for at de blir gode arbeidstakere og gjengs innbyggere, er tiltak som er i offentlig og politisk kontroll. Derfor mener jeg at det å bruke krefter på å styrke fellesskolen er et viktig grep for å sikre alle barn reell lik rett til utdanning. Så kommer jeg til å fortsette å si at det er den prioriteringen vi gjør. Vi kommer til å jobbe for å styrke fellesskolen, stanse privatiseringen av skolen og sørge for å gjøre det vi kan for at alle barn skal ha like muligheter til utdanning.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Jeg deler representanten Strand Knutsdatters syn på at noen av tilskuddene til de private barnehagene ikke treffer godt nok. Tilskuddene til de private barnehagene består av flere elementer, og et av tilskuddene som har vært for høye, er tilskuddet til dekning av pensjonsutgifter, mens andre kan ha vært for lave. Det illustrerer hvorfor det er helt riktig at vi nå gjør de to tingene jeg tidlig sa at vi kom til å gjøre, både gå igjennom reglene for de private barnehagene og gå igjennom finansieringssystemet. Dette er to ting som opplagt må virke sammen. Målet er at vi skal ha gode barnehager. Vi skal ha bærekraftige barnehager, vi skal sørge for at barnehagene har en bærekraftig økonomi, slik at de kan holde fokus på kvalitet, være stabile over tid og jobbe til det beste for ungene våre. Så tror jeg at vurderingene som kommunene gjør av hvilke eierformer deres barnehager skal ha, det må kommunene gjøre, men jeg er opptatt av at i den grad vi kan styrke kommunenes mulighet til å påvirke dette, så vil vi gjøre det.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Jeg får sitere meg selv fra i går, siden vi har denne debatten for andre dag på rad, og det er at jeg legger til grunn at alle partier som har et ønske om å diskutere dette, har lest Hurdalsplattformen. Og i den grad man er enig i at det gir oss et grunnlag for noe å snakke om, så er de hjertelig velkommen til å være med og diskutere dette. Jeg er opptatt av at vi har regler for barnehagene våre som sikrer kvalitet for barna, som gjør det trygt for foreldrene, at de vet – når de overlater det mest dyrebare de har, hver eneste morgen, og henter dem hver ettermiddag – at det er et sted som er trygt og godt, og at vi sørger for at de pengene vi overfører på fellesskapets vegne til de private barnehagene, går til det de skal, nemlig barna, og at vi sørger for å få et oppdatert regelverk som gjør at vi beholder mangfoldet i sektoren, der de små barnehagene, der de ideelle barnehagene, også har livets rett og kan bestå over tid, og at vi stanser det massive oppkjøpet fra de store konsernene som vi har vært vitne til over år. Det bekymrer meg at stadig flere barnehageplasser eies av utenlandske selskaper. Det er ikke slik vi skal drive norsk velferd.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Det er det absolutt. Det er ikke et mål for regjeringen at ingen skal ha valgfrihet i valget mellom hvilke barnehager man skal levere barna sine i. De private barnehagene kommer til å bestå, de er helt avgjørende for at vi har det velferdstilbudet vi har til våre barn. I motsetning til f.eks. på skolesiden eller barnevernssiden, har jo utgangspunktet vært at det er de private som har vært med på å bygge opp hele tjenesten. I politiske diskusjoner om andre temaer, f.eks. om skole, er utgangspunktet at det er et offentlig tilbud, mens private innslag kommer inn og sementerer det. Jeg mener det er et mål at vi har mange ulike barnehager, og de skal være eid av både kommunene og private aktører. Jeg mener det må være et mangfold i sektoren, og det må være mulig for foreldrene å velge. Hvis vi klarer å få til brede enigheter som kan stå seg over tid, er det det aller beste. Det er først og fremst viktig for barna, men også for foreldrenes valgfrihet og mulighet til å ha forutsigbarhet i det barnehagetilbudet de har, der hvor de bor.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-02-09:
Kunnskapsministeren sier at flere fag skal bli praktiske og varierte, men det gjelder visst alle andre fag enn norsk, matte og engelsk, for i norsk, matte og engelsk kutter man kompetansekrav til lærerne, slik at de ikke får fordypning. Man kutter i videreutdanning, altså antall lærere som skal få videreutdanning i norsk, matte og engelsk. Og det er jo et paradoks, for i evalueringen av videreutdanning forteller lærere i f.eks. norsk, matte og engelsk at det de får igjen for det, er at de endrer undervisningsmetode. Faglig oppdatering gjør at man underviser på ulike måter og kan tilpasse undervisningen bedre. Det er nemlig faglig oppdaterte lærere som er nøkkelen til mer motiverende undervisning. Derfor er det merkelig at det første regjeringen gjorde, ikke var å styrke videreutdanning i andre fag, men å kutte i videreutdanning av lærere i norsk, matte og engelsk. Siden statsråden har startet sitt regjeringsprosjekt med å kutte i videreutdanning av lærere i norsk, matte og engelsk, lurer jeg på om statsråden kan nevne ett annet tiltak som er mer effektivt for å sikre en motiverende norsk-, matte- og engelskundervisning enn videreutdanning.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-02-09:
«Nylig kunne vi se forferdelige bilder fra ørkenen i Chile der det ligger 40 000 tonn brukte moteklær. Ifølge tall fra Verdensbanken er klesbransjen verdens største klima- og miljøsyndere. Solberg-regjeringen la i fjor frem Norges første strategi for sirkulær økonomi med flere tiltak. EU skal legge frem en strategi for tekstiler i mars. Hvilke konkrete nye tiltak vil statsråden innføre for tekstilnæringen, og kan vi forvente at regjeringen allerede nå igangsetter utredningsarbeid i påvente av EUs tekstilstrategi?»
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-02-09:
Jeg er enig med statsråden i at det er spennende å se hva EU nå legger fram om en måned i sin strategi. De har allerede varslet hva som vil være grepene, særlig da revidering av økodesigndirektivet og krav til sporbarhet, og de vil gå inn på miljømerking og også avfallshåndtering. Årsaken til at jeg håper at man kanskje allerede nå kan sette i gang noe av arbeidet, er at Miljødirektoratet nylig var ute og sa at det kommer en tsunami av regelverk fra EU nå, og at de trenger ressursene til å håndheve det. Er det å sette i gang med f.eks. produsentansvar for tekstiler og kanskje utvide mandatet til det utvalget som nå er nedsatt, til også å se på andre produsentansvarsordninger, noe statsråden kunne tenke seg at er noe man kunne gjort nå, istedenfor at man skal vente i et par måneder til?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-02-09:
Det er klart at det er den balansen vi må finne: Hva skal vi stille av særegne norske krav og egne ordninger, og hva skal vi følge av EUs direktiver? Produsentansvarsordningen løfter jeg nettopp fordi vi på mange måter har egne ordninger på dette i Norge som er uavhengig av hva som kommer av pålegg fra EU. Jeg vil bare grave litt videre i det statsråden var inne på i sitt første svar, nemlig at vi skal ha en plan for å nå utsorteringskravet innen 2025. Det er veldig kort tid til, og vi trenger logistikkløsninger på plass, vi trenger en helt annen måte å ha et retursystem på, og det må også finansieres. Når kan vi forvente at Miljødirektoratet kommer med den planen, og er det noe vi skal behandle her på Stortinget? Hva er tidsfristen regjeringen har satt i dette arbeidet?
Abid Raja (Venstre), 2022-02-09:
Vi har foreslått å bruke 300 mill. kr på sommerskole for å bøte på konsekvensene av pandemien. Sist uke avslo statsråden og regjeringen vårt konkrete forslag om en løsning med sommerskole for 2022. Vi har heller ikke sett større, konkrete løsninger på utfordringene i skolen, annet en økte overføringer til kommunene. Regjeringen er heller opptatt med å reversere alt de kommer over: reversere kompetansekrav til lærerne, reversere inntektskrav for lærerstudenter, reversere fylkesreformer, motarbeide rettighetene til friskoler og motarbeide mulighetene for å drive private barnehager. Regjeringen er så opptatt med reverseringer at de rett og slett ikke har tid til å utrede og foreslå ny, egen politikk for styrket undervisning i skolen. Det er trist for elevene og lærerne i skolen at denne regjeringen i bunn og grunn er en grå og kjedelig reverseringsregjering. Har regjeringen i det hele tatt tenkt å komme med egen politikk på statsrådens felt, og – eventuelt – når kommer det?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Jeg vil begynne med å gratulere kunnskapsministeren med de første snart 4 månedene hennes i denne viktige jobben. Denne tiden har også illustrert hva som er viktigst for denne regjeringen. Gang på gang har den fokusert på hvem som eier skolene eller barnehagene, i stedet for å fokusere på innholdet i og kvaliteten på tjenestene og tilbudet for dem som går på skolen eller i barnehagene. Regjeringen har gått til krig mot private barnehager, gjennomført store kutt og varslet ytterligere innstramminger, selv om vi vet at private barnehager i snitt har høyere tilfredshet og lavere sykefravær enn kommunale barnehager. Regjeringen har også gått til krig mot friskolene og stanset alle nye søknader til nye friskoler i påvente av en ny lov som de sier skal gjøre det vanskeligere å starte nye profilskoler. Kunnskapsministeren har ført et ideologisk løp mot private framfor å fokusere på den generelle kvaliteten og innholdet i norsk skole og barnehage. Det samme har vi dessverre sett fra denne regjeringen på andre områder. Den har f.eks. valgt å avskaffe fritt behandlingsvalg, som gir pasienter tilgang til gratis operasjon hos bl.a. private aktører. Hva blir så resultatet? Jo, det gir en økning av sosial ulikhet. Dette er en gjeninnføring av lommeboka som grunnlag for om man kan sende sine barn på privatskoler eller få behandling på private sykehus. For hvem er det som kan få behandling på private sykehus dersom staten ikke dekker behandlingen? Det er de med størst lommebok. Hvem er det som i framtiden kan sende sine barn på privatskoler dersom det blir færre nye friskoler i landet? Jo, det er de rikeste foreldrene. Jeg skulle ønske statsråd Brenna viste mer interesse for å løfte den generelle kvaliteten og innholdet i skole- og barnehagesektoren i stedet for å fokusere på og bruke sin tid på å bekjempe private aktører. Jeg vil derfor spørre statsråden: Med unntak av pandemirelaterte tilpasninger – hvilke høringer har hun sendt ut, og hvilke forskrifter har hun endret i sine første måneder i jobben, som ikke handler om å gå til kamp mot private aktører? For med unntak av reversering av karakterkravet til lærerne sliter jeg med å se noe annet enn forskrifter og høringer som handler om å bekjempe private aktører.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Jeg registrerer at statsråden ikke svarer på mitt spørsmål om hvilke høringer og forskrifter man har tatt initiativ til som ikke handler om å bekjempe private, men som handler om innholdet. Men også i går diskuterte vi barnehager her i salen. Representanten Knutsdatter Strand fra Senterpartiet sa i debatten da vi diskuterte pensjonskuttet, at selv om private barnehager har hatt noe høyere tilskudd til pensjoner enn de reelle utgiftene, har det vært en underfinansiering til private barnehager når man ser totalt på alle tilskuddene private barnehager får. Jeg vil spørre statsråden om hun deler denne beskrivelsen. Så vil jeg legge til et spørsmål: De siste årene har Oslo kommune brukt 600 mill. kr på å kjøpe opp ti private barnehager og gjøre dem kommunale. Også Bergen kommune har kjøpt opp 1 500 barnehageplasser. Er dette noe som statsråden vil anbefale flere kommuner å gjøre, nemlig å bruke flere hundre millioner kroner på å kjøpe opp velfungerende private barnehager for å gjøre dem kommunale?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Vi var jo så heldige, som jeg nevnte i stad, at vi diskuterte barnehagepolitikk her i går også, og i den debatten tok både Venstre og Høyre opp mulighetene for et nytt barnehageforlik, som jeg opplevde at statsråden ikke var avvisende til. Jeg vil derfor spørre statsråden om hun er åpen for et nytt barnehageforlik, et barnehageforlik 2.0, i Stortinget, men hvor man også kanskje sikrer de to hovedprinsippene som har vært gjeldende i barnehagepolitikken de siste 20 årene, nemlig en form for økonomisk likebehandling av offentlige og private barnehager, og at man også fremover sikrer valgfrihet for foreldrene.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Da får jeg omformulere spørsmålet mitt litt: Er prinsippene om en økonomisk likebehandling av offentlige og private barnehager, samt en fremtidig valgfrihet for foreldrene, en del av det Hurdalsplattformen kan omfatte i et nytt barnehageforlik?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-02-09:
På et lite geografisk område i Øst-Ukraina anslår FN at over tre millioner mennesker trenger humanitær hjelp. Etter at Russland annekterte Krim i 2014 og fortsatte krigshandlingene, har tusenvis av mennesker blitt drept og mer enn 1,4 millioner mennesker er blitt internt fordrevet. Jeg har vært ved den såkalte kontaktlinja og sett den enorme nøden for mennesker som ikke har det helt grunnleggende de trenger for å overleve. Kritisk infrastruktur som vannforsyning ødelegges stadig av krigshandlinger. Alle de store humanitære internasjonale organisasjonene er til stede, og utfordringene med å beskytte mennesker og sørge for at de har mat, vann, medisiner og husly er store og økende. For den forrige regjeringa var det en tydelig politisk prioritering å stille opp for Ukraina, og vi økte den økonomiske støtten med flere hundre millioner kroner da spenningen økte etter at Russland tok Krim og fortsatte krigføringen. Daværende statsminister Solberg besøkte Ukraina i november 2014 med et klart politisk budskap om at hun var der for å støtte den utviklingen det ukrainske folket ønsket for landet, og at Norge skulle gi sitt bidrag til en fredelig og trygg vei videre. Norge sluttet seg også til alle EUs restriktive tiltak mot Russland helt fra begynnelsen. Høyre støtter derfor alle pågående tiltak, og det er bra at regjeringa viderefører den støtten vi startet, men det virker ikke som regjeringa evner å tilpasse seg en dynamisk og stadig mer krevende situasjon. De siste månedene har spenningsnivået og de humanitære utfordringene igjen økt. FN lanserte responsplanen for 2022 for Ukraina i november. Der ber de om 1,7 mrd. kr bare for å nå de 1,8 millioner mest sårbare og utsatte menneskene. Så langt har Norges respons vært en svært beskjeden økning i den humanitære støtten på 4,5 mill. kr. Hvorfor signaliserer ikke Norge økt humanitær støtte som FN ber om til Ukraina i denne situasjonen?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-02-09:
Det er, som utenriksministeren sier, ingen partier på Stortinget som – meg bekjent, iallfall – støtter at Norge skal endre sitt eksportkontrollregelverk og kunne eksportere våpen eller ammunisjon til Ukraina. Men én måte å vise solidaritet på som flere av våre nærmeste allierte og partnere har klart å gjøre, er å ta stadig nye initiativer for å vise politisk støtte til Ukrainas suverenitet og territorielle integritet. Blant annet lanserte nettopp Storbritannia, USA, Sverige, Sveits og Canada The Partnership Fund for a Resilient Ukraine, for å styrke Ukrainas rett til å velge sin egen framtid. Sverige bidrar med 50 mill. kr, og utenriksminister Ann Linde sa i en pressemelding på torsdag at Sverige fortsetter å vise sin urokkelige solidaritet med og omfattende støtte til Ukraina i en urolig situasjon. Britene bidrar med 1 mrd. kr. Den norske regjeringa sitter altså på gjerdet og har verken blitt med på noe initiativ eller tatt noen egne initiativer. Hvorfor velger regjeringa ikke å ta lignende initiativer eller være med på initiativer som våre nærmeste allierte og nærstående land tar?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-02-09:
Våre nærmeste allierte og partnere mente jo åpenbart at det var godt begrunnet å gi økt støtte til Ukraina, nettopp for å støtte demokratiet. Det er flere NATO-land som nå snakker om å styrke sin tilstedeværelse i østlige medlemsland, eller som rent faktisk gjør det, for å vise veldig tydelig at NATO tar alliertes sikkerhet på alvor i en situasjon hvor Russland fortsetter med uprovosert aggresjon mot Ukraina. Jens Stoltenberg har vært veldig tydelig på at det er viktig for å vise at NATO vil beskytte alle alliansens medlemsland. Vi er jo til stede i Litauen og har vært det lenge, og det er bra at det fortsetter. Men statsministeren sa til NRK den 24. januar at «det er helt uaktuelt» for Norge å bidra til den forsterkede NATO-tilstedeværelsen i øst. Videre sa han: «Nå er det et ansvar på begge sider om å la klok tale få dominere, og ikke la det bli en opptrapping med tolkninger av «hvor mange styrker som kommer hvor».» Er det regjeringas holdning at det NATO og våre allierte nå gjør, er en «opptrapping»?
Mahmoud Farahmand (Høyre), 2022-02-09:
Først og fremst vil jeg takke statsråden for å ta seg tid til å komme hit og svare på spørsmålet i en travel hverdag. Spørsmålet er: «Finansministeren har ved flere anledninger vært ute og bekreftet at staten skal ta regningen for alle fylker som ønsker å bli oppløst, og samtidig har statsråd Bjørn Arild Gram sagt at det kun er de tvangssammenslåtte fylkene som vil få dekt kostnadene. Kan statsråden svare på om det er de tvangssammenslåtte som vil få sine kostnader dekt, eller om det gjelder alle fylker som søker om en oppløsning?»
Mahmoud Farahmand (Høyre), 2022-02-09:
Jeg takker statsråden for svaret. Nå kommer jeg fra Vestfold og Telemark, og man kan diskutere hvorvidt det fylket er tvangssammenslått eller ikke. Opplevelsen, iallfall i fylkestingene, er at det var et frivillig ekteskap. Basert på det statsråden sier, er det slik at de tvangssammenslåtte – basert på den definisjonen som er levert her – vil få dekket kostnadene. Men det vil da bety at Vestfold og Telemark mest sannsynlig ikke får dette dekket, og de behandler i dag – slik som situasjonen er – en oppløsning. Da blir spørsmålet mitt: Hvorfor skal ikke de som ikke er tvangssammenslått, få dekket utgiftene? Det vil jo like fullt gå ut over tjenestetilbudet dersom disse kostnadene skal tas over det vanlige fylkeskommunale budsjettet.
Mahmoud Farahmand (Høyre), 2022-02-09:
Det er nokså interessant, for det er fortsatt noe uklarhet rundt det. Når man da stiller disse spørsmålene, ikke bare til statsråden, er det slik at man ikke får klare svar. Men om man nå engang skal dekke dette, er det nokså klart at de årlige driftskostnadene for disse nye, oppdelte fylkene vil bli høyere enn dagens driftsutgifter. I tidligere debatter med finansministeren har det vært klart at man ikke ønsker å øke skattene, og ei heller øke oljepengebruken – noe jeg personlig er enig i. Men da er spørsmålet: Hvordan skal man finne inndekning til de årlige, økte driftsutgiftene?
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-02-09:
Regjeringen vil legge til rette for at tvangssammenslåtte fylkeskommuner som sender søknad etter vedtak i fylkestinget, skal kunne deles. Med «tvangssammenslåtte» forstås fylkeskommuner som Stortinget i 2017 vedtok å slå sammen, til tross for at ett eller flere av de involverte fylkestingene hadde fattet vedtak om at de ikke ønsket sammenslåing. Prosessen som regjeringen nå har lagt opp til, innebærer at tvangssammenslåtte fylkeskommuner innen 1. mars kan sende søknad til departementet om deling. En søknad om deling skal være begrunnet, og rammene for utredningene er gjort rede for i informasjonsbrev av 12. november 2021 til de tvangssammenslåtte fylkeskommunene. Flere fylkeskommuner utreder nå om de skal deles. Etter at departementet har mottatt fylkeskommunenes utredning og søknad om deling, vil departementet forberede en proposisjon som skal legges fram for Stortinget. Proposisjonen skal inneholde forslag til vedtak om deling av de aktuelle fylkeskommunene, herunder forslag til nye fylkeskommunegrenser. Det er ikke regler i inndelingsloven om kompensasjon fra staten for engangskostnader ved deling av en kommune eller fylkeskommune. Men regjeringen har tatt initiativ til at tvangssammenslåtte kommuner og fylkeskommuner skal kunne deles, hvis de selv ønsker dette. Når det gjelder ev. kostnader knyttet til deling av tvangssammenslåtte fylkeskommuner, har regjeringen tidligere meldt at vi vil bidra økonomisk på en avtalt og egnet måte. Vi vil gi fylkeskommunene anledning til å få dekket de direkte kostnadene som er absolutt nødvendige, og vi vil legge betydelig vekt på nøkternhet i ressursbruken. Jeg mener det er riktig og viktig å stille opp for fylkeskommunene slik at delingskostnadene ikke vil gå ut over tilbudet til innbyggerne, også siden Stortinget gjennom sine vedtak i 2017 slo sammen fylkeskommuner som selv ikke ønsket det, med tvang – og heller ikke fulgte opp med tilstrekkelig finansiering. Prosessen regjeringen har lagt opp til, gjelder for tvangssammenslåtte fylkeskommuner. Jeg kjenner ikke til at fylkeskommuner som ikke er tvangssammenslått, utreder deling.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-02-09:
Her tror jeg det må være en misforståelse, for Vestfold og Telemark fylkeskommune er en av de fire fylkeskommunene som har fått brev fra Kommunal- og distriktsdepartementet om tilrettelegging for en prosess for dem som er definert som tvangssammenslått, og de vil da være omfattet av ordningen med kompensasjon for delingskostnader.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-02-09:
Jeg kan ikke forstå at det er noen uklarhet om hvorvidt Vestfold og Telemark skal få dekket sine delingskostnader, på linje med andre tvangssammenslåtte fylkeskommuner. Så hvis representanten er i tvil om det, vil jeg i hvert fall slå fast helt entydig nå at Vestfold og Telemark er omfattet av den ordningen og vil få mulighet til å sende en søknad om det. Når det gjelder de generelle kostnadene med finansiering av det, er det en budsjettprioriteringssak som følger de normale budsjettprosedyrene. Det er noe vi må komme tilbake til i budsjettsammenheng.
Olve Grotle (Høyre), 2022-02-09:
«Sjømatrådet og Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering er statlege aksjeselskap. Dei er eigde av Nærings- og fiskeridepartementet, men blir begge finansierte fullt ut gjennom avgift på eksport av norsk sjømat. Det er derfor viktig at næringa sjølv er representert i styra i selskapa, og dertil får høve til å påverke samansetninga før styra blir oppnemnde av departementet. Den førre regjeringa tok initiativ til å rådføre seg med næringa sine organisasjonar før oppnemning av nye styre. Vil statsråden følgje opp dette og rådføre seg med organisasjonane?»
Olve Grotle (Høyre), 2022-02-09:
Eg er fornøgd med svaret frå statsråden, eit eintydig ja, grunngjeve på den måten han gjorde.