Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-12-08:
Gode norskkunnskaper og forståelse for det norske samfunn er viktig for integrering. Kristelig Folkeparti mener at det skal stilles krav til grunnleggende kunnskap i norsk og om norsk samfunnsliv og kultur for å få norsk statsborgerskap, og vi er derfor positive til intensjonen i dette forslaget. Men vi kommer likevel til å stemme imot deler av innstillingen, og det vil jeg redegjøre for. Som sagt mener Kristelig Folkeparti at det må stilles krav til muntlig norskkunnskap før innvilgelse av statsborgerskap, og vi deler dermed regjeringens intensjon med forslag om norskkrav, men jeg vil vise til at det allerede innenfor dagens lovverk er mulig å stille krav, og at endringen som er foreslått, dermed ikke er nødvendig, når regjeringen allerede kan innføre det. Kristelig Folkeparti vil derfor vurdere å stemme imot dette. I proposisjonen foreslår regjeringen å utvide personkretsen til 18–67 år. Kristelig Folkeparti mener dette først og fremst vil ramme grupper som allerede er sårbare, og som kan ha store vanskeligheter med å innfri kravene. Et eksempel på en slik gruppe kan være eldre analfabeter som ikke har hatt mulighet til å gå på skole i sitt hjemland, og som kan ha hatt vanskeligheter med å lære godt norsk. Men jeg vil samtidig peke på at man må ha bodd sju av de siste ti årene i Norge for å få statsborgerskap, og at det dermed er meget sannsynlig at også denne gruppen har grunnleggende norskkunnskaper på dette tidspunkt. Vi vil likevel stemme imot en utvidelse av personkretsen fordi vi mener dette kan ramme sårbare grupper. Kunnskap om det norske samfunn og kultur er viktig og skal være et krav til personer som ønsker å bli norske statsborgere. Regjeringen foreslår at denne testen skal gjøres på norsk, og at man bør ta i bruk den obligatoriske prøven etter fullført introduksjonsprogram også i forbindelse med innvilgelse av statsborgerskap. Konsekvensen av dette forslaget er at nivået på språkkunnskap som kreves på samfunnskunnskapstesten, er høyere enn det regjeringen foreslår som krav til norskkunnskap. Dette mener vi kan undergrave norsktesten. I tillegg er det slik at prøven etter introduksjonsprogrammet bygger på et pensum som deltakerne i dette programmet må gjennom. Det er ikke alle som søker om norsk statsborgerskap som har gjennomgått introduksjonsprogrammet, og de aller fleste som har fullført programmet, gjør det flere år før de tilfredsstiller krav om minst sju års oppholdstid i Norge. En test i samfunnskunnskap må da korrespondere med nivået på norskkravet, og det bør også være mulig for andre enn deltakere på introduksjonsprogrammet å svare på spørsmålene. Kristelig Folkeparti støtter derfor forslaget fra flertallet i komiteen om at regjeringen må sikre en utforming av prøven i samfunnskunnskap som korresponderer med A2-nivå i norsk, som er kravet regjeringen foreslår til norsk. Dette er helt nødvendig for å unngå en undergraving av kravet til norskferdigheter. Jeg vil også vektlegge at denne testen skal kunne tas muntlig, og at det i særlige tilfeller skal være mulig å ta testen på et annet språk enn norsk, fram til ny test i samfunnskunnskap er klar. Det er viktig å stille krav, men kravene må være rimelige og tjene formålet. Til slutt vil jeg komme inn på en sak som Kristelig Folkeparti har i vårt program. Vi mener at en statsborgerseremoni bør bli obligatorisk for alle som får innvilget statsborgerskap, og har fylt 12 år. Det å delta i denne seremonien og avlegge et troskapsløfte er viktig for å vise og stadfeste sin tilknytning til Norge. Jeg skulle ønske at flere partier hadde vurdert den saken. Å delta aktivt i en offentlig seremoni vil kunne føre til økt tilknytning, medansvar og følelse av sterkere tilhørighet til Norge og de verdiene som landet bygger på. Kristelig Folkeparti fremmer derfor følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen gjøre offentlig statsborgerseremoni obligatorisk for alle over fylte 12 år, som oppfyller vilkårene og får innvilget norsk statsborgerskap.»