trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Guri Melby (Venstre), 2018-12-12:
I julesangen heter det «her kommer dine arme små», men det er tydeligvis ikke alle små som er like mye verdt for Arbeiderpartiet. Representanten viste selv til et kutt i støtten til private barnehager. Historisk sett har et bredt politisk flertall i Norge vært åpen for et mangfold av eiere i barnehagesektoren, både private, ideelle og kommunale. Det har vært viktig både for å få nok plasser og for kvaliteten. Men de siste årene har partiene på venstresiden brukt stadig tøffere retorikk mot de private barnehageeierne, på tross av at de leverer tjenester av god kvalitet, og på tross av at to tredjedeler av dem ikke går med store overskudd. Arbeiderpartiet har fram til nå, mener jeg, vært litt forsiktig med å kaste seg på den retorikken, og det er jeg veldig glad for, men tidligere i høst avslørte Jonas Gahr Støre at Arbeiderpartiets viktigste sak fram mot lokalvalget er å stoppe kommersialiseringen av velferden. Partiet følger opp dette gjennom et kutt til de private barnehagene på 85 mill. kr. Spørsmålet mitt til representanten Henriksen er om dette er nok et tegn på at Arbeiderpartiet dreier videre i sosialistisk retning, og at de ikke mener det er nødvendig å takke dem som sto på for å bære de rød-grønnes barnehageforlik på sine skuldre.
Guri Melby (Venstre), 2018-12-12:
Nå har de to første replikkene fokusert på kvaliteten på lærere. Jeg tenkte jeg skulle gå videre og snakke litt om kvalitet i høyere utdanning, som jo er et felt som SV tradisjonelt har vært engasjert i, men som representanten ikke var innom i sitt innlegg, så nå får hun en sjanse til å si noe om det også. En av hovedsatsingene i regjeringens langtidsplan for forskning er å heve kvaliteten i høyere utdanning, og et viktig verktøy for å lykkes med dette er Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høyere utdanning, forkortet Diku. Det ble opprettet i 2018, og målet er bl.a. å engasjere og stimulere sektoren til å utvikle og dele god undervisning. I statsbudsjettet foreslår regjeringen å øke bevilgningene med 25 mill. kr for å stimulere til kvalitet i høyere utdanning. Dette foreslår SV å kutte i sitt alternative budsjett. Det de da i realiteten kutter, er flere nye sentre for fremragende utdanning, som er det regjeringens økning var foreslått brukt til. Jeg tror verken studenter eller ansatte klapper i hendene, synger eller ler over et slikt kutt, og mitt spørsmål til SV er rett og slett: Hvorfor mener de det er riktig å kutte i et av de viktigste tiltakene for å øke utdanningskvaliteten for studentene?
Guri Melby (Venstre), 2018-12-12:
Takk for spørsmålet. En av de viktigste prioriteringene for Venstre de siste årene har vært å sørge for at alle barn får tilgang på barnehage, og derfor har vi sikret gratis kjernetid. Det betyr i praksis gratis halvdagsplass til dem som har en inntekt som er lavere enn ca. 530 000, hvis jeg husker riktig, og som jeg sa i innlegget mitt, gjelder dette nå 46 500 barn. Mye har blitt tatt gjennom reelle prioriteringer i statsbudsjettet, men en av de måtene vi finansierer denne utvidelsen på, er at alle andre, de med vanlig og høy inntekt, må betale en femtilapp mer i måneden. Det mener jeg faktisk at vi alle har råd til. For oss er det viktig å prioritere dem som trenger det aller mest, og med dette tiltaket sikrer vi at absolutt alle barn i Norge har råd til å gå i barnehage.
Guri Melby (Venstre), 2018-12-12:
Takk for spørsmålet. Finansieringen av bemanningsnormen i barnehagene har fulgt akkurat de samme normene som vi pleier å følge når vi gjennomfører denne typen reformer. Jeg har lyst til å understreke at selv om Stortinget har vedtatt en bemanningsnorm – som jeg er veldig glad for at Stortinget gjorde – for å sikre en minstestandard over hele landet, så er barnehagene tross alt et ansvar for kommunene. Bemanningsnormen er kun en minstenorm, og det er fullt mulig for både kommuner og andre barnehageeiere å legge seg godt over normen. Før vi innførte normen, var det svært mange kommuner og svært mange private barnehageeiere som allerede oppfylte normen, som hadde prioritert en satsing på bemanning. Jeg mener at både med statsbudsjettet og med det budsjettforliket som vi fikk med Kristelig Folkeparti, er denne ordningen nå godt finansiert, og det betyr at svært mange steder vil vi nå få flere ansatte i barnehagene.
Guri Melby (Venstre), 2018-12-12:
Jeg deler representanten Arnstads bekymring, kanskje først og fremst når det gjelder de private barnehagene, for utfordringene for de private barnehagene er jo at deres finansiering baserer seg på to år gamle tall. Det betyr at hvis en kommune trapper opp sin bemanning, tar det jo to år før de private barnehagene får den samme finansieringen. Jeg vet at det er noen kommuner som har gjort vedtak som kompenserer for dette. For eksempel har Drammen kommune, etter initiativ fra Venstre, gjort nettopp det for å sørge for en reell likebehandling av de private og de kommunale barnehagene. Det er klart at det å gjennomføre en reform som dette er utfordrende for alle som eier barnehager. Det å bruke penger på å ansette flere er selvsagt den største kostnaden alle har, men det er bred enighet om at vi trenger en slik bemanningsnorm, og det er bred enighet om at det ene tiltaket som gir oss mest kvalitet, er nettopp å satse på flere ansatte. Så jeg har full tiltro til at både kommuner og private greier dette, selv om det blir utfordrende.
Guri Melby (Venstre), 2018-12-12:
Da jeg spurte om utdanningskvalitet sist, svarte representanten Fagerås med å snakke om studiestøtte, så jeg kan jo for så vidt kontre med å snakke om utdanningskvalitet, men jeg skal velge å svare på spørsmålet i stedet. Det er ingen tvil om at det å satse på studenten har vært en hovedprioritet for Venstre, og jeg er stolt over at vi faktisk har greid å innføre 11 måneders studiestøtte. Jeg synes faktisk det er ganske merkelig at representanten fra SV stiller et spørsmål om dette når de selv satt i regjering i åtte år, en flertallsregjering der alle tre partiene – to valg på rad – lovet 11 måneders studiestøtte, men ikke greide å gjennomføre det. Og så greier altså Venstre – til og med før vi går inn i regjering – å få til flertall for 11 måneders studiestøtte, noe som betyr at hver enkelt student har 8 100 kr mer å rutte med enn de hadde høsten 2016. Når det gjelder den milliarden som representanten Fagerås sier har blitt kuttet, så spesifiserer hun ikke noe mer hva det er, men det er ingen tvil om at Venstre i regjering sørger for at vi har en stor satsing på studentvelferd, med økt studiestøtte, flere studentboliger og høyere studiekvalitet.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Norge opplever nå en enorm lærermangel, som denne regjeringa har styrt blindt mot. Jeg merker meg at representanten klapper i hendene og ler, men jeg frykter at han kanskje har svingt seg litt vel mye i kretsen og blitt helt svimmel, for den lærerkrisen vi nå opplever, er helt ute av kontroll. Jeg er spesielt bekymret over at andelen ufaglærte lærervikarer skyter i været. I klasserom etter klasserom møtes nå skoleelever av ufaglærte vikarer på grunn av denne regjeringas politikk. Denne lærerkrisen er lenge varslet, men regjeringa har ikke lagt noen tiltak på bordet. Mitt spørsmål er rett og slett: Hvert år under denne regjeringa har antall ufaglærte vikarer i skolen økt – kan elever, foreldre og lærere forvente at den andelen går ned neste år?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Jeg vil starte med å gi honnør til Kristelig Folkeparti, som gjennom forhandlingene fikk både regjeringa og kanskje spesielt Høyre til å snu om en times fysisk aktivitet i skolen. Det er tydelig, for meg i hvert fall, at dette satt langt inne hos regjeringa, og at de lenge strittet imot, men den merknaden som en samlet komité sto bak, er en stor seier, ikke minst for skolebarna, som kan vente seg mer lek og læring og mindre stillesitting. Og jeg er spent på neste skritt etter dette. Om ingen går i fella, men passer seg for den, skal Kristelig Folkeparti inn i regjering, og da hviler det et tungt ansvar på Kristelig Folkeparti for gjennomføringen av dette forslaget. Og jeg merket meg at representanten Grøvan sa på NRK at skolebarn allerede fra høsten av vil merke en forskjell etter dette vedtaket. Mitt spørsmål er om dette står ved lag, og hvordan Kristelig Folkeparti forventer at regjeringa følger opp den merknaden som en samlet komité nå står bak.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Jeg er glad for det svaret og håper bare at en ikke gir seg selv for mye tid. Vi kommer til å følge spent med og være utålmodige fra Stortingets side. Jeg er helt enig i at det er en selvfølge at det må ligge metodefrihet for lærerne til grunn her. Jeg vil også ta opp en annen sak, en annen kamp som vi har stått sammen med Kristelig Folkeparti om. Det gjelder forholdene for de ideelle barnehagene. I dag i Vårt Land kan en lese at ideelle menighetsbarnehager kjøpes opp av kommersielle aktører. Det bekrefter den tendensen som representanten Grøvan også har vært bekymret for – at en har færre ideelle barnehager og får flere kommersielle barnehager. Denne regjeringa har en politikk som legger til rette for at det blir mer uakseptabel profitt. Læringsverkstedet, som er den kommersielle barnehageaktøren som er omtalt i dag i Vårt Land, har så langt i år tatt ut en profitt på over 100 mill. kr. Er representanten Grøvan enig i at det haster med å snu denne trenden og ta bastante grep for å snu trenden som vi nå ser?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Til representanten Tybring-Gjedde: Det virker som om hun ønsker at denne debatten kun skal være en ren historietime der det er felles jubel over alt som går bra, og som en er enige om. Men jeg har lyttet til den debatten som har vært, og det vi kritiserer, er en overraskende passiv regjering med tanke på de store utfordringene som ligger foran oss – ikke de tingene som er bra som ligger bak oss. Der har det kommet få svar, og jeg skal ta to viktige eksempler, som også er viktige for elevene. Ta det digitale klasseskillet som øker i klasserommene: Det er viktig for elevenes læring. Fafo-rapporten som nettopp kom, er urovekkende, for den viser at forskjellene i utstyr og mangelen på digitale læreverktøy nå gjør at barn får et helt ulikt utgangspunkt når det gjelder hva de kan, og hvilke karakterer de får. For Arbeiderpartiet er det soleklart at dette er et nasjonalt ansvar. Vi krever et helhetlig grep for å tette det digitale klasseskillet. Det vil ikke regjeringa være med på. Det går til og med så langt at regjeringspartiene reduserer ambisjonene fra i fjor. For et år siden, i denne salen, var en samlet komité helt enige om at en måtte gjøre mer med det digitale klasseskillet. Regjeringspartiene har falt fra i merknadene, uten at de klarer å presentere sitt alternativ. Det er noen små millionbeløp til en digital skolesekk, som ikke vil hjelpe på de enorme utfordringene som ligger foran oss. Når det gjelder den økende lærermangelen, er det viktig for elevene å ha fagfolk – faglærte lærere – i klasserommet. Det var 40 pst. økning i ufaglærte lærervikarer under denne regjeringa bare i fjor, og jeg merker meg at regjeringspartiene ikke ønsker å svare på om foreldre, barn og lærere kan forvente at denne andelen går ned neste år. Nei, svaret vi fikk i replikkordskiftet, var at dette nok bare kommer til å fortsette, og det kommer til å fortsette i mange år framover. En er altså fornøyd med den negative utviklingen denne regjeringas politikk står bak. En annen viktig sak vi har tatt opp, er hvordan vi kan legge til rette for en mer praktisk skole, med mer lek. Jeg har merket meg at statsråden har gått høyt på banen i media og sagt at en ønsker å legge til rette for det. Barna vil jo spikke, sage, lime og pakke, men regjeringa sier: Vi ha`kke tid, for vi har satt ned utvalg. Jeg vil utfordre statsråden, nå mot slutten av debatten, til å svare på nettopp dette: Hvordan vil statsråden og regjeringa tilrettelegge for at det skal bli mer lek i skolen? Ett alternativ kunne jo vært å stille seg bak Arbeiderpartiets forslag som ligger i saken. Jeg lurer også på om statsråden kunne utdype noe hvordan han vil følge opp den merknaden en samlet komité står bak, som sier at en ønsker én times fysisk aktivitet innenfor dagens timetall. Forventningene er store, og det ville være interessant å høre statsrådens tanker om det.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Når representanten Gudmundsen sitter på sitt kontor og skriver sine julekort, sitter han der og nikker og smiler og er så glad, for flere fagskoleplasser skal vi ikke ha. Mitt spørsmål er knyttet til at NHOs kompetansebarometer etterlyser langt flere fagskoleplasser i årene som kommer. De ønsker en klar prioritering av yrkesfag og -studieretninger. Vi trenger flere stolte fagarbeidere. Hvorfor lytter ikke regjeringen og Høyre til hva NHO og næringslivet etterlyser: flere fagskoleplasser i 2019?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Når vi nå går inn i julehøytiden og et nytt år, hadde Arbeiderpartiet et håp om en bedre framtid med nye og bedre muligheter for alle barn og unge. Arbeiderpartiet har derfor i budsjettet for 2019 en mye mer offensiv satsing på barnehage og skole, utdanning og forskning – for å gi barna våre og samfunnet kunnskapen vi trenger i framtiden. Vi vil at alle skal lære mer og trives bedre. Trygge barn lærer bedre. I posisjonen sitter representantene og nikker og er så glad, men å legge penger på bordet, det vil ingen av regjeringspartiene ha noe av. Vi har lagt bak oss yrkesfagenes år, og Arbeiderpartiet ønsker å fortsette en satsing videre. Vi har en helhetlig satsing for å motivere barn og unge til å velge yrkesfag, Arbeiderpartiet vil bruke en yrkesfagmilliard i denne stortingsperioden. Vi begynner med 250 mill. kr for 2019, som vil gi 100 millioner til oppdatert og moderne utstyr i opplæringen, 20 millioner til tilskudd til bedrifter som tar inn elever i praksis, 20 millioner til etter- og videreutdanning for yrkesfaglærere og 110 millioner i lærlingtilskudd. Nå i disse dager sitter vel snekker Andersen i sitt lille verksted og spikker, sager og pusser på alle gavene som barna har ønsket seg til jul. Han har en meget travel hverdag som skal rekke alt dette helt alene. Han ønsker seg sikkert flere medhjelpere med yrkesfagbakgrunn og lærlinger som kan videreføre bedriften for nye generasjoner. Arbeiderpartiet vil at alle skal med og at alle skal få ett av sine ønsker oppfylt, uavhengig av bosted, sosial bakgrunn og økonomi. Da trenger vi flere stolte fagarbeidere som snekker Andersen. I neste års budsjett har ikke regjeringen en eneste krone til flere fagskoleplasser, så det er mange som vil bli skuffet og lei seg når de ikke finner en eneste pakke med mer penger til nytt moderne utstyr eller nye fagskoleplasser under juletreet, men bare et julekort med et ønske om alt godt for julen og det nye året. Alle er vi spent på julepresangen. Vesle Kentemann strever lang, han snekrer på no spennende som snart skal bli en presang. Nå er det bare et kassebord, men gjett hva det skal bli? Underveis har både Høyre og Fremskrittspartiet og Venstre høvlet, saget og pusset på hver sin side, og til slutt har Kristelig Folkeparti lagt siste hånd på verket. Så er gaven ferdig, selv om langemann er blå og tommeltott har plasterlapp, så fryder de seg nå. For her ligger gaven ferdig pakket inn, og gjett hva barna skal få? Ei spekefjøl som de kan smøre skolematen sjøl på.(Munterhet i salen) Høyre og regjeringen sitter stille med hendene i fanget – tider skal komme, tider skal henrulle. Og det er alltid en ny utredning eller rapport å vente på. (Munterhet i salen)
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Når jeg hører debatten og hører regjeringspartiene, minner det meg litt om bjelleklang. Noen bjeller klinger lyst, og noen bjeller klinger mørkt – men bjeller er det uansett. Det handler litt om både fortreffelighet og hvordan man beskriver opposisjonen. Det er ingen tvil om at vi trenger flere dyktige og stolte fagarbeidere i årene som kommer. Den kunnskapen og den kompetansen som fagarbeidere i dag besitter, er viktig for å holde stolte håndverkstradisjoner i hevd. Selv er jeg grafiker, boktrykker, men det er et fag som har gått ut på dato, for å si det sånn. Jeg kan ikke gå tilbake til mitt gamle yrke. Så det å tilrettelegge for nytt og moderne utstyr i yrkesskolen er helt nødvendig. For noen uker tilbake besøkte Arbeiderpartiets utdanningsfraksjon Meldal videregående skole – en skole som har en gjennomføringsprosent på 97, som er veldig bra. Det er langt over det andre skoler har – ikke på grunn av regjeringen, men på tross av regjeringen. Skolen har gjennomført tiltak sammen med kommunen, sammen med fylkeskommunen og ikke minst sammen med lokalt næringsliv for å sikre at elevene får god og relevant opplæring i det utstyret som trengs. De dreiebenkene som sto der, var de samme dreiebenkene som sto der da jeg gikk på Meldal skole. Det var i 1977 – for 40 år siden. 40 år er lang tid. Skal vi få morgendagens fagarbeidere til å være oppdatert og utdannet på en god måte, må vi sørge for et yrkesfagløft som gjør at vi kan kjøpe inn mer og moderne utstyr. Vi ser at skolen i dag blir mer og mer akademisk og mindre og mindre praktisk. Da jeg selv gikk på skolen, hadde vi sløyd, og vi lærte å drive med håndverk. Hvis elever i dag skal velge en yrkesfaglig utdannelse og ikke har erfaring med håndverk, verken hjemmefra eller fra skolen, og heller ikke kjenner til yrkesfagenes muligheter, hvordan kan de velge et fag som de ikke kjenner til? Vi har et stort ansvar for hvordan vi skal sørge for god opplæring. Arbeiderpartiet er i likhet med NHO og LO meget forundret over at regjeringen ikke har funnet en eneste krone til nye studieplasser i fagskolene for 2019. Arbeiderpartiet har satt av 15,5 mill. kr ekstra neste år, over kap. 240 post 60, som vil gi 300 nye plasser til høyere yrkesfaglig utdannelse i fagskolene. Det er helt nødvendig.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Til representanten Kristensen, som sa at min kommune var styrt av Arbeiderpartiet: Jeg skulle gjerne ha sett det. Da hadde kanskje både barnehage, skole, eldreomsorg m.m. sett enda bedre ut enn de gjør i dag. Men vi har store ambisjoner om at den nye Orkland kommune skal bli styrt av en Arbeiderparti-ordfører og et flertall fra Arbeiderpartiet. Det er ikke kommunen som er skoleeier for videregående skoler. Det er det fylkeskommunen som er, og der styrer vi med fylkesordfører Tore O. Sandvik. Jeg tror ikke det er noen fylker som har satset så mye på nye videregående skoler som Sør-Trøndelag – og nå Trøndelag. Vi har satset på nye skolebygg og nytt utstyr, som gjør at elever trives bedre, og som gjør at skolehverdagen blir helt annerledes. Det er viktig for at alle sammen skal ha en god framtid med en god utdannelse, som de kan ta med seg videre i livet.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-12-12:
Det er ingenting som er så hyggelig som å få et spørsmål når jeg tar opp Senterpartiets ønske om tjenester nær folk i hele landet. Omprioriteringen vår fra Utdanningsdirektoratet til kommunene er ganske bevisst, nettopp for å kunne bygge opp denne kompetansen og disse tjenestene i større grad i kommunene i stedet for i byråkratiet i Oslo. Dette er en helt bevisst omfordeling, som vi også tar opp når det gjelder f.eks. nasjonale prøver. Vi mener det er en ressursbruk som ikke tjener elevene. Vi bør heller ha et lag rundt elevene, og vi bør ha ressurser til å følge dem opp der de er – i stedet for å drive med brannslukking og datainnsamling i Utdanningsdirektoratet. Senterpartiet har stor tillit til at kommunene kan gjøre denne jobben, at det ikke handler om størrelse eller innbyggertall, men at det faktisk handler om at de får mulighet, tillit og økonomisk handlingsrom til å levere de tjenestene de er lovpålagt å tilby.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-12-12:
Det er ingen personlig vendetta fra Senterpartiets side overfor den enkelte ansatte i Utdanningsdirektoratet. Tvert imot – vi skulle gjerne sett at flere av dem faktisk kunne blitt ansatt i Vestre Slidre, i Hurdal og rundt omkring i hele landet og jobbet som skoleledere og fagpersoner nærmere skolen, elevene og den hverdagen som er der ute. Når vi omprioriterer med 3,5 mrd. kr, er det ingen tvil om at det utgjør mange skoleledere rundt omkring i hele landet. Senterpartiet ønsker en helt annen prioritering når det gjelder nettopp kompetanse og kvalitet, for vi ønsker å ha tillit til lærerne der ute – i stedet for å innføre kompetansekrav med tilbakevirkende kraft, som gjør at tusenvis av lærere som har jobbet mange år innenfor skoleverket, nå ikke blir ansett å være kvalifisert arbeidskraft i skolen. Det er ikke en ressursbruk som Senterpartiet stiller seg bak. Vi vil heller ha etter- og videreutdanning og en styrking av lærerstaben i de fagene de mener det er behov for det. Det var lange køer og få midler til etter- og videreutdanning fra før, og det blir ikke noe bedre nå.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-12-12:
Flere av satsingene som ble gjort innenfor yrkesfag, er det bred politisk enighet om. Det kan vi være glade for, og innstillingen fra komiteen i dette budsjettet viser også at vi alle ønsker et løft for yrkesfagene. Men det handler også om hvilke konkrete økonomiske prioriteringer vi gjør. Når vi ser at regjeringen legger opp til 30 mill. kr i ren yrkesfagsatsing og Senterpartiet i år leverer 300 mill. kr, vil vi sette det i perspektiv og si at vi gjør en langt bedre jobb og setter av penger som skal gå til nye og flere tiltak. Vi kan godt være fornøyd med mye som er gjort, men vi prater ikke om snøen som falt i fjor. Nå ønsker vi å satse videre framover. Vi vil få til mer for yrkesfagene. Det er yrkesfagenes år, og det skal vi fortsette å feire. Vi trenger fagkompetanse, og vi trenger også at flere går på fagskole. Der leverer heller ikke regjeringen flere studieplasser, så her har vi en jobb å gjøre.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-12-12:
Kristelig Folkeparti og Senterpartiet står sammen i flere viktige saker. En er ønsket om evalueringen av seksåringsreformen. Slik Senterpartiet leser proposisjonen, er vi litt usikre på hvordan det blir fulgt opp av regjeringen. I tillegg har vi kunnet lese i Dagbladet at Høyres Tybring-Gjedde omtaler forslaget med sitater som at en har «romantisert reform L97», at det er basert på «anekdoter» og at det blir «tegnet et kunstig bilde». Dette gjør oss urolige for viljen til å se på hva de yngste barna har å stri med. Med de varslede regjeringsforhandlingene er det klart at Kristelig Folkeparti har et spesielt ansvar for å ivareta behovet til de yngste barna. Målet er jo å gjøre skolen bedre for nettopp dem. Det er nesten så vi står i stjerneskinn, hører klokkene kime og ringer seksåringene inn. Er Kristelig Folkeparti enig i virkelighetsforståelsen som Høyre framstiller det som, og oppfatter de dette som en konstruktiv inngang til arbeidet som regjeringen skal ta fatt på?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-12-12:
Ja, vi kan glede oss over at Norge er verdens beste land å bo i, men så gjør vi så når vi vil satse på fagskoler sent en onsdags kveld. Fagskoleutdanning er etterspurt både i næringslivet og i offentlig sektor. Ifølge NHOs kompetansebarometer for 2018 har 53 pst. av medlemsbedriftene deres behov for flere fagskolekandidater. Allikevel er antall studieplasser i fagskolene økt langt mindre enn antall studieplasser i annen høyere utdanning de siste årene. For i praksis er det blitt nesten 19 000 flere studenter på universitet og høyskoler siden 2014, mens det i fagskolene har blitt 423 nye studenter. Da lurer jeg rett og slett på: Vil statsråden innfri forventningene som er skapt? Og kan regjeringen garantere at dette innfris i kommende budsjett?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-12-12:
Kunnskap og kompetanse er grunnleggende for alt folk i hele Norge. Senterpartiet ønsker mindre målstyring og mer tillit. Erfaring viser nemlig at selv om Stortinget er aldri så enige om målene, så kommer regjeringens tiltak med en bakside. Bemanningsnormen i barnehagene er et slikt eksempel, en styrking av lærerprofesjonen er et annet, kvalitetstiltak og strukturreform i universitets- og høyskolesektoren er et tredje, og ikke minst er økt studiestøtte et fjerde. Det hjelper lite med noble intensjoner når prisen for satsing må bli tatt i sektoren selv. Eksempelvis blir nå små private barnehager enten lagt ned eller kjøpt opp. Kompetansekrav med tilbakevirkende kraft for lærere gjør at undervisere nå selv må bli undervist. De små campusene må vike for at de store skal ha midler nok. Studentene, som det ble skrytt av fra denne talerstolen, må betale for den økte studiestøtten sin selv. Gode kunnskapsminister, kompetansereform må jeg legge til at hele Stortinget har store forventninger til, og vi får forhåpentligvis ikke en rasering av studieforbund og voksenopplæring på veien. Gode høyere utdannings- og forskningsminister, vi er veldig glade for langtidsplanen og for det som blir sagt om forskning fra denne talerstolen, men glem ikke regionale forskningsfond, og glem ikke landbruksforskning. Her vil Senterpartiet snu kutt som regjeringen legger fram. I tillegg vil jeg poengtere at psykisk helse er noe vi jobber for å løfte, for så vidt tverrpolitisk, men Senterpartiet legger også inn midler til dette i sitt alternative statsbudsjett. Vi vil at det skal være tiltak som følger opp studentene mer aktivt rundt omkring i hele Norge. Når vi nå går mot slutten, er det ingen tvil om at vi alle kan tenne et lys, dele håpet og la julefreden senke seg.
Turid Kristensen (Høyre), 2018-12-12:
Representanten Knutsdatter Strand tok opp mange interessante perspektiver i sitt innlegg, men det var lite fokus på hvordan vi skal sikre at alle barn møter en god skole, som gir dem den beste utdanningen de kan få, uavhengig av hvor de bor. En viktig brikke i kvalitetsarbeidet i skolen er uten tvil Utdanningsdirektoratet – ikke minst når det gjelder å gi skoleeierne og skolene helt nødvendig informasjon for å sikre god kvalitet i skolen, og for å få på plass store kvalitetsløft, som fagfornyelsen og strukturendringene for yrkesfagene. Store kommuner med en stor utdanningsetat, som f.eks. Oslo, kan klare å gjøre mye på egen hånd, men hva med mindre kommuner med få eller ingen egne ansatte i skoleadministrasjonen? Kan representanten Knutsdatter Strand fortelle meg hvordan Senterpartiet vil sikre god kvalitet i skolen i små og store kommuner over hele landet, samtidig som de kutter bevilgningene til Utdanningsdirektoratet med over 38 mill. kr, tilsvarende godt over 50 årsverk – en reduksjon på nesten 20 pst. for Utdanningsdirektoratet?
Turid Kristensen (Høyre), 2018-12-12:
Dette synes jeg var en veldig god forklaring på hvordan Senterpartiet kommer til å svekke kvaliteten i norsk skole. Vi har mange kommuner, bl.a. Vestre Slidre i representanten Knutsdatters Strands eget fylke, og vi har Hurdal i mitt fylke, Akershus, som har én eller ingen ansatte i skoleadministrasjonen. Med noe økning i kommunenes handlingsrom vil man umulig kunne klare å opparbeide den kompetansen som Utdanningsdirektoratet gir. Hvordan skal de små kommunene klare å implementere de nye læreplanene uten å få den assistansen? Hvordan skal de klare å innhente informasjon som sikrer at de faktisk kan sette inn tiltak der det er nødvendig, når de ikke kjenner situasjonen i egen kommune? Jeg lurer på hvordan representanten Knutsdatter Strand mener man skal klare å bygge opp en tilsvarende kompetanse. Disse 20 pst. ansatte i Utdanningsdirektoratet sitter ikke og tvinner tommeltotter. De gjør et viktig arbeid for hele Skole-Norge. Hvordan i all verden skal små kommuner klare å ivareta dette?
Turid Kristensen (Høyre), 2018-12-12:
Jeg var russ det året Bobbysocks vant Melodi Grand Prix for Norge. Dagens elever i videregående skole vet sannsynligvis ikke når det var, og hvem Bobbysocks var, eller at sangen de vant med, het «La det swinge, la det rock and roll». Jeg vet for øvrig godt at det ikke er en julesang. Jeg skal ikke påstå at det har blitt noe mer rock and roll i videregående skole siden jeg gikk der, men jeg er veldig glad for at det har blitt og blir mer sving på politikken for videregående skole framover. Pilene peker i riktig retning også for videregående skole. Elevene er mer til stede på skolen, de får bedre resultater, færre faller fra, flere får læreplass, og flere fullfører. Men likevel: Altfor mye er slik det var den gangen jeg gikk på videregående, og de som opplevde Bobbysocks, vet at det begynner å bli en stund siden. Noe av det som skal bidra til at vi når målet om at ni av ti skal klare å fullføre videregående skole, og som også skal bidra til å styrke kvaliteten på utdanningen og sørge for at den er bedre tilpasset både elevenes og næringslivets behov, er den omfattende strukturendringen som vi er i gang med for yrkesfag, og Lied-utvalget, som er i full gang med å gjennomgå alt som har med videregående skole å gjøre. Det samme skal satsingene i dette statsbudsjettet bidra til. Jeg registrerer at flere partier nå er merkbart mer opptatt av yrkesfagene enn tidligere. Selv om noen av dem nok har en tendens til å underkjenne litt de framskrittene vi har gjennomført, er jeg glad for at vi er mange som ønsker å framsnakke og satse på yrkesfagene framover. Det er likevel lett å love mye når man ikke trenger å gjennomføre. Det er lett å love mye når man skrur opp skattene med flere milliarder. Det undrer meg at partier som sier at de ønsker å satse på at flere skal bli fagarbeidere i framtiden, samtidig ønsker å gjennomføre en politikk som vil føre til at det blir vanskeligere å skape de arbeidsplassene som våre fagarbeidere skal jobbe på. Det hjelper ikke å stå der med et fagbrev i hånden hvis man ikke har en jobb å gå til. Heldigvis for dagens elever er det vår regjering som styrer, og vi både handler og sørger for å ha en politikk som både bedrer den videregående skolen og skaper flere arbeidsplasser. Uansett om statsråden ble inspirert av representanten Steffensens innlegg eller ei, vil vi trenge mange flere som vil spikke, sage, lime, banke, og som sier «ja, bake, det er kjempegøy!», og som vil si «takk og ja, og bli med oss og klipp», for vi trenger tømrere, bakere, frisører og mange flere fagarbeidere. Så min oppfordring til alle dem som skal søke på videregående skole, er: Søk yrkesfag! Der har dere alle muligheter åpne, dere er nesten garantert jobb når dere er ferdig, dere får lønn under utdanning, dere kan lett starte for seg selv, dere kan ta høyere yrkesfaglig utdanning på fagskolene, og dere kan fortsette på en høyskole eller et universitet. 2018 har vært yrkesfagenes år, men den gode nyheten er at vi kommer til å fortsette satsingen på yrkesfag også neste år og i årene framover. Det gleder jeg meg til.
Turid Kristensen (Høyre), 2018-12-12:
Jeg må innrømme at jeg tvilte litt da jeg fikk beskjed om at det var et juletema for dagens debatt, og naiv som jeg var, måtte jeg forsikre meg om at dette ikke bare var noe jeg kom til å stå og si, men at det faktisk var noe alle skulle gjennomføre. Men det lettet litt på stemningen. Så har det kneppet seg til litt her på slutten, og det er også helt greit. Grunnen til at jeg ba om ordet en gang til, er at jeg vil takke representanten Henriksen for på en så utrolig elegant måte å demonstrere hele mitt poeng med innlegget jeg hadde i sted. Vi er ikke imot fysisk aktivitet i skolen, selv om representanten forsøkte å framstille det på den måten en gang til og også demonstrerte at han ikke følger med på skolepolitikken til regjeringen. Vi har varslet en egen melding om tidlig innsats og inkluderende fellesskap, som vil ta opp i seg mange av de problemstillingene som han nå påstår at Arbeiderpartiet er nødt til å fremme politikk for, for at vi skal få med oss. Sånn er det ikke. Jeg beklager til representanten Asphjell hvis jeg sa kommune og ikke fylke, men fakta gjenstår: Arbeiderpartiet har ikke prioritert yrkesfag i hans hjemfylke.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2018-12-12:
Her var det mange fine ord, og jeg kunne kanskje begynt med å spørre representanten hvorfor SV ikke oppfyller nesten noen av valgløftene sine i sitt alternative budsjett. Det er i det hele tatt ikke nok penger til å innføre fysisk aktivitet, heldagsskole, skolemat eller økt lønn til lærere. Det er småtterier i budsjettet i forhold til hva det vil koste. Det jeg egentlig ville stille representanten spørsmål om, er et plutselig kutt på 500 mill. kr til etter- og videreutdanning av lærere. Det er helt ok at SV er imot kompetansekrav, men å være imot kompetansekrav er ikke det samme som å være imot etter- og videreutdanning – i hvert fall er det det jeg har hørt veldig lenge. Mange lærere ønsker etter- og videreutdanning, lærerorganisasjonene ønsker det, tre ganger så mange flere lærere har fått det, 10 000 søkte i år. Så mitt spørsmål til representanten Fagerås er ikke hvorfor hun er imot kompetansekrav – mitt spørsmål er: Hvorfor mener hun plutselig at over 2 000 færre lærere skal få tilbud om etter- og videreutdanning neste år?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2018-12-12:
Med fare for å bli møteplager – det er noen ting i denne debatten jeg ønsker å kommentere. For det er noe som slår meg. Det ene er at Arbeiderpartiet og venstresiden glatt overser utviklingen i norsk skole. Det nevnes ikke med ett ord. Man later som om det ikke har blitt igangsatt et yrkesfagløft som gjør at rekordmange får lærlingplass, eller at fagskolene er i gang med et kvalitetsløft. Man overser at rekordmange studenter vil bli lærere, at rekordmange lærere vil ha etter- og videreutdanning, og at veksten i andelen ufaglærte har bremset opp. Man overser at elevene leser bedre og regner bedre, at flere fullfører, og at vi har en ny mobbelov og ekstrabevilgninger for å hindre mobbing. Det er for så vidt greit nok, det er jo sånn det er å være i opposisjon, kanskje. Men det er også fascinerende å se hvordan bl.a. representanten Henriksen og Arbeiderpartiet prøver å late som om alt som nå skjer, har vi vært enige om. Alle de grepene som Høyre og regjeringen har gått i bresjen for, som Høyre og regjeringen har gjennomført, skal Arbeiderpartiet ha æren for. Det går ikke. Elleve måneders studiestøtte ble gjennomført av oss etter utallige løfter fra de rød-grønne. Lærerløftet ble innført av oss, med et Arbeiderparti som egentlig endret mening i alle spørsmålene om hva man skulle satse på, annethvert år. Tidlig innsats, flere lærere, flere begynnerspesialister og ikke minst en plikt for skolene til å prioritere lesing, skriving og regning og de yngste årstrinnene, ble gjennomført av denne regjeringen. Også her er det verdt å merke seg at det var vanskelig å vite hva Arbeiderpartiet mente når de plutselig hadde lyst til å prioritere alle fag og alle årstrinn, og ikke de yngste, som trenger det mest. At opposisjonen prøver å ta eierskap til en utvikling som går bra, tar jeg egentlig som en hedersbetegnelse, men det som overrasker meg av og til, er at når opposisjonen først skal peke på hvilke utfordringer vi har i norsk skole, når man først skal kritisere regjeringen, velger man absolutt alt annet enn det som er viktig for elevenes læring og for elevenes muligheter. Det er ingen som snakker om at læringstrykket er for svakt, at for mange går ut av grunnskolen uten å mestre det grunnleggende, at det er kvalitetsforskjeller mellom A- og B-klassen, at kommunen ikke er god nok til å følge opp de skolene som har ekstra utfordringer, og ikke minst at skolen har lave ambisjoner for barna som f.eks. mottar spesialundervisning. Dette er de reelle utfordringene i skolene. Jeg er ikke imot at det skal være flere brødskiver i norsk skole – det er sikkert flott, det er mange kommuner som har gode ordninger for det – men det er ikke det viktigste for å utjevne sosiale forskjeller. Det er fint at SV ønsker at noen 7.-klassinger i noen kommuner skal ha én time ekstra på skolen, der de skal gjøre leksene sine. Men når man kutter 500 mill. kr i kompetansen til lærerne, på etter- og videreutdanning, er ikke det å prioritere det viktigste for at elevene skal lære, og løfte alle. Det blir nesten en parodi på å være et kunnskapsparti når det kuttet går ut over elever og lærere.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2018-12-12:
Jeg vil avslutte med å takke for debatten, og så har jeg lyst til å si at sunne elever lærer mer. Ingen er uenige i det. En elev som har rett på spesialundervisning, lærer mer av å ha en lærer med spesialpedagogisk kompetanse. En gutt som starter på skolen og sliter med språket, lærer mer av å ha lærere som kan følge ham opp, som er eksperter på hvordan han skal lære seg å utvikle begreper og språket videre, og som prioriterer lesing, skriving og regning på en motiverende og engasjerende måte. Jeg mener at det er mye som gjør at barna lærer. Men når vi i dag har en skole som ikke evner å utjevne sosiale forskjeller, er det vår oppgave å prioritere det viktigste. Det aller viktigste er å hjelpe de elevene som henger etter, som opplever skolen som et nederlag, og da er f.eks. spesialundervisningen et sted å starte, ikke med brødskiver for dem som allerede har det i skolesekken.
Stine Margrethe Knutsdatter Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Jeg skal følge opp litt av det representanten Tybring-Gjedde spurte om. SV skriver i sitt alternative budsjett at det er viktig med gode lærere, og at de vil ha en tiltakspakke for å rekruttere og beholde flere lærere. Da synes vi i Fremskrittspartiet det er litt underlig at SV ikke hilser videreutdanning for lærere og skoleledere ti tusende ganger velkommen, men bare kutter denne posten med 500 mill. kr. Den storstilte satsingen på videreutdanning, der lærere får både økonomisk støtte og permisjon fra jobben for å imøtekomme økte kvalitetskrav, er en suksess. Denne høsten får over 7 000 lærere videreutdanning. Det er dobbelt så mange som i 2014. Etterutdanningssatsingen har så langt ført til at mer enn 20 000 lærere har gjennomført videreutdanning. Mitt spørsmål til representanten Fagerås er om SV vil avslutte etterutdanningssatsingen som nå er så godt i gang i norsk skole?
Stine Margrethe Knutsdatter Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Alle barn og unge har rett til et trygt og godt skolemiljø uten mobbing. Dessverre blir mange barn og unge likevel mobbet, både i barnehagen og i skolen. Bekjempelse av mobbing har vært en viktig sak for Fremskrittspartiet gjennom flere år. Det er derfor vi nikker og smiler og er så glad for at vi fra 2017 har lovfestet nulltoleranse mot mobbing. Fra høsten 2018 er det også etablert en ordning med mobbeombud i alle fylker, som skal styrke det lokale arbeidet mot mobbing i barnehager og skoler og gi raskere hjelp til barn og elever som utsettes for mobbing. Håndhevingsordningen blir styrket med 17. mill. kr i revidert nasjonalbudsjett for 2018, og vi foreslår å videreføre denne satsingen i 2019. For å sikre rask og god saksbehandling av mobbesaker ble fylkesmennene tildelt 17 mill. kr i 2017 og ytterligere 17 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett for 2018. Summen på 34 mill. kr videreføres i 2019. I år blir det brukt vel 50 mill. kr på kompetansearbeid knyttet til mobbing. Mer enn 800 skoler og barnehager over hele landet lærer hvordan de kan forebygge, avdekke og håndtere mobbing sammen med sine kommuner. Dette vil bli videreført i 2019. For å få slutt på mobbing holder det ikke å true med vår store skje og be mobberne bare se å komme av sted. Det krever handling. En evaluering fra NTNU viser at nasjonale satsinger for å redusere mobbing ved skoler som har hatt mye mobbing over tid, har gitt gode resultater. Andelen elever som opplever mobbing, har gått kraftig ned ved samtlige av disse skolene. Skolene er blitt bedre til å avdekke og løse mobbesaker. Kommuner og skoleeiere opplever at de har blitt bedre til å følge opp skolenes arbeid mot mobbing, og foreldre og elever har blitt mer bevisste på betydningen av læringsmiljø. Dette er gledelige nyheter. Det betyr at det nytter å gjøre endringer. Det nytter å rette en ekstra innsats mot mobbing og å stille krav til de voksne i skolen. Når færre barn opplever å få livet ødelagt av mobbing, og i verste fall tar et valg som fører til at foreldre mister det kjæreste de har, er det verdt det. Men la én ting være helt klar: Målet er null. Ingen barn skal oppleve mobbing på skolen. Ingen barn skal få resten av livet ødelagt på denne måten. Ingen foreldre skal miste barnet sitt på grunn av mobbing. Derfor er arbeidet med å forebygge og håndtere mobbing et høyt prioritert område for Fremskrittspartiet og regjeringen. Det skal være trygt å gå i barnehage og på skolen. Det skal være gøy og ikke noe man gruer seg til. Derfor er jeg stolt av innsatsen mot mobbing fra regjeringen og veldig glad for at denne innsatsen videreføres og styrkes i 2019. Vi klapper i hendene for at flere barn kanskje får bli med og synge og le.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-12:
I SVs budsjettforslag er det foreslått å kutte hele kapitaltilskuddet til de private skolene på vel 63 mill. kr. Dette er som kjent tilskudd som skal dekke en liten del av kostnadene ved å holde og drifte lokaler til skoledrift. Gjennom å kutte dette tilskuddet vil kostnadene for den enkelte elev øke gjennom økt elevbetaling. Da er mitt spørsmål: Er det en villet politikk fra SVs side at foreldrenes lommebøker i større grad skal avgjøre om elever skal få råd til å gå på privat skole?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-12:
Kristelig Folkeparti er opptatt av at en time fysisk aktivitet hver dag innenfor dagens rammetimetall er noe som skal gjennomføres. Samtidig har vi vært opptatt av at en må hente inn nødvendig kunnskap og kompetanse for å sikre at dette gjøres på en god måte, og at ikke dette oppleves av den enkelte lærer å være en metode som nærmest tres ned over hodet på dem. Det må gjøres et forarbeid, og det må sikres kompetanse med tanke på hvordan en skal gjøre det. En ting er å gjøre dette som en frivillig ordning, som vi har mange eksempler på i en del kommuner hvor dette fungerer veldig bra. En annen ting er når dette skal gjøres over hele landet, i alle kommuner og på alle skoler. Derfor trenger vi tid, og vi trenger å få lærerne med oss. De har vært motstandere av dette. Vi trenger nå å bruke tid for å få dette innført på en god og klok måte.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-12:
Det er et viktig spørsmål som representanten Tvedt Solberg tar opp. Vi skal være veldig opptatt av å se på kontantstrømmene og hvordan offentlige penger blir brukt – offentlig barnehagevirksomhet er et viktig formål – og det skal være en kontroll med dette, slik at vi vet at pengene kommer barna til gode. Det skal ikke være et sted hvor en skal utnytte offentlige midler til å bygge opp store overskudd. Så vi ser fram til en god gjennomgang for å få vite hvordan disse pengestrømmene fungerer, slik at vi er sikre på at pengene kommer fram til de rette, og at de ikke havner i lommene til eierne. Om de kan samle seg overskudd på andre måter gjennom salg av lokaler, osv., er noe annet, men pengene som skal gå til barnehagene og til barna, skal vi vite og være sikre på kommer til rett formål.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-12:
Vi skal absolutt stå sammen om å ringe inn seksåringene til en skole hvor de opplever at de blir sett og hørt på egne premisser. Jeg er veldig glad for det felles initiativet som Kristelig Folkeparti og Senterpartiet tok i forbindelse med å få evaluert seksåringsreformen, og det er ikke tvil om at ut fra vårt syn fungerer ikke skolen godt nok for den aller yngste aldersgruppen. Seksåringsreformen var tiltenkt på en helt annen måte. En skulle ta det beste fra barnehagen inn i skolen, og det har ikke skjedd, så langt vi har registrert. Derfor har vi vært opptatt av en erfaringsinnhenting i første omgang, for å få vite hvordan seksåringene opplever skolen, for i neste omgang å endre skolens innhold for å kunne tilpasse den, slik at lek blir en mer naturlig læringsmetode enn den mer stillesittende metoden som vi i dag opplever, som blir en stor utfordring for seksåringene. Så her ønsker vi en endring, og vi ønsker å få til en skole som møter seksåringene på en helt annen måte enn det den gjør i dag.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-12:
Kristelig Folkeparti ser, i likhet med SV, på veiledning av nyutdannede lærere som et veldig viktig og målrettet tiltak for å kunne gi hjelp i en overgang fra utdanning til praksis. Selv om en har vært ute i praksis gjennom utdanningen, så kommer dette praksissjokket ofte veldig overraskende, med mange utforutsette ting, som gjør at en trenger å få litt spesiell oppfølging av erfarne folk, gjerne med veilederkompetanse, for å kunne bidra til at de kan utnytte de erfaringene de gjør seg, på en god måte og blir værende i skolen. Vi har, sammen med regjeringspartiene i første omgang, lagt inn penger. Vi trenger litt erfaring for å se hvordan dette blir brukt, hvordan kommunene følger dette opp, før vi eventuelt kan vurdere neste skritt, som kan være en forskriftsendring. Nå ønsker vi å få dette til som en god ordning, og vi håper og tror at dette også kan gi gode resultater, som gjør at dette også kan være ett av de viktige rekrutteringstiltakene for å beholde kvalifiserte lærere i skolen framover.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-12:
Stortinget har vedtatt å innføre et uavhengig tilsyn for barnehager. Vi ser stadig oppslag hvor en rent tilfeldig oppdager feilutbetalinger av større beløp fra kommunen til private barnehager. Senest i går var det et slikt oppslag om en barnehage i Steinkjer. Det gjelder også i saker hvor man opplever at kontrollen med private blir utøvd av kommunen, mens ingen kontrollerer de kommunale barnehagenes virksomhet i forhold til lov og forskrift. På hvilken måte vil statsråden følge opp Stortingets vedtak om etablering av en uavhengig tilsynsfunksjon?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2018-12-12:
Organiseringen av lærerutdanningen for grunnskolen med to løp, 1–7 og 5–10, har fungert noen år, så vidt jeg husker, siden 2010. Så langt ser vi helt klart at det er rekrutteringen til 1–7 som er svakest, noe som i praksis betyr at det er spesielt trinnet 1–4 som taper i kampen om kvalifiserte lærere. På en del skoler ser vi at dette fører til mangel på lærere med godkjent utdanning i 5–10, som er plassert på laveste trinn uten å være kvalifisert formelt. Ser statsråden at det kan være behov for en evaluering eller en gjennomgang av dagens struktur med tanke på inndelingen 1–7 og 5–10, for eventuelt å vurdere andre modeller, som i større grad også kan bidra til å løse det lærerrekrutteringsproblemet som vi ser på 1.–4. trinn?