trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Dag Danielsen (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Jeg takker igjen statsråden for svaret. Det er positivt at statsråden ønsker å følge opp det hun sa. Utover det er det etter min mening formålstjenlig at man ber politiet i større grad om å foreta stikkprøvekontroller, og også at man tar initiativ til et møte bl.a. med næringen og de lokale myndighetene i Oslo, slik at man kan utarbeide en handlingsplan som tar sikte på å løse dette problemet. Det som er det paradoksale, og som etter min mening er litt skremmende med tanke på respekten for lov og orden i dette landet, er at for noen år siden foretok man en omfattende opprydding når det gjelder skattemessige ulovligheter i drosjenæringen med sikte på å få slutt på «svart» taxikjøring. Men i dag er det faktisk de som er lovlydige, og som driver renslig i denne bransjen, som er i ferd med å bli skviset ut på bekostning av de som driver ulovlig virksomhet, og som dermed undergraver næringen og respekten for lov og orden, og også det tilbudet som publikum bør ha krav på når det gjelder drosjevirksomhet. Så jeg håper at statsråden griper fatt i dette.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Ved Stortingets behandling av Østfoldpakken fase 1 ble det forutsatt at nivået på den statlige investeringsrammen for utbyggingen av E6 og E18 i Østfold for perioden 2002–2011 vil bli avklart i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan. Når rammen er avklart, vil det bli utarbeidet en utbyggings- og finansieringsplan for utbyggingen. Endelig valg av enkeltprosjekter og bevilgninger til disse vil bli foretatt i de årlige budsjettproposisjoner. Statens vegvesen arbeider ut fra en arbeidsplan der man tar sikte på å starte bompengeinnkrevingen mot slutten av 2000 og utbyggingen av de første parseller på E6 og E18 i 2001. Ut fra dette anser jeg det riktig at oppstarten på Østfoldpakken fase 1 behandles i statsbudsjettet for 2001.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg er enig med representanten Holten i at det har vært en vanskelig sak, og jeg forstår utålmodigheten og også ønsket om snarlig igangsetting. Den framdriften som jeg har redegjort for, er imidlertid i samsvar med stortingsbehandlingen av Østfoldpakken fase 1, og den vil jeg forholde meg til. Jeg vil ellers følge opp så hurtig det er mulig, og jeg har i den sammenheng allerede tatt fatt i spørsmålet om bomplassering på Fv 311 ved at jeg har invitert de berørte kommuner og fylkeskommuner til et snarlig møte.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Det er helt riktig at dette er svært belastede veistrekninger, både hva angår trafikktetthet og også når det gjelder ulykkesfrekvens. Derfor vil vi fortsatt fokusere sterkt på dette. Når det gjelder jernbanetunnelen i Moss, vil den bli håndtert i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Togtrafikken på Gjøvikbanen inngår i statens kjøp av persontransporttjenester fra NSB. Det er inngått avtale mellom staten ved Samferdselsdepartementet og NSB for kjøp av persontransporttjenester for 2000, og det er i denne avtalen ikke lagt opp til en nedlegging av strekningen Gjøvik – Jaren. I avtalen mellom Samferdselsdepartementet og NSB for 2000 er det lagt til grunn et statlig kjøpsbeløp på 68 mill. kr til Gjøvikbanen. NSBs holdning er at dagens drift på Gjøvikbanen ikke gir et godt nok tilbud til de reisende og er for kostbart for staten. Etter det jeg har fått opplyst, vurderer NSB derfor ulike alternative løsninger for den videre driften på Gjøvikbanen. Dagens togtrafikk på Gjøvikbanen inngår i rammeavtalen staten har inngått med NSB for kjøp av persontransporttjenester for perioden fram til og med 2001. Jeg legger opp til at NSBs togtilbud på Gjøvikbanen i likhet med andre banestrekninger blir vurdert i forbindelse med en ny fireårig rammeavtale mellom staten og NSB for perioden 2002-2005. Hvis NSB før dette, i samarbeid med lokale myndigheter, blir enige om en alternativ løsning for dagens drift som kan dekkes innenfor dagens økonomiske rammer, er jeg imidlertid villig til å se nærmere på dette.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Mitt utgangspunkt er at nåværende rammeavtale ligger fast ut 2001. Men hvis NSB før dette ønsker å etablere et nytt tilbud som er minst like godt som dagens både for de reisende og for miljøet, og som ligger innenfor dagens økonomiske rammer, er det naturlig at NSB tar dette opp med Samferdselsdepartementet i forbindelse med kjøp av tjenester for 2001.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg har allerede gitt uttrykk for en klar holdning om at nåværende rammeavtale ligger fast. Som jeg sa: Jeg er kjent med at ulike alternativer utredes, også fortsatt bruk av tog gjennom en opprusting. Men det aller viktigste for meg er at man i disse vurderingene legger til grunn at man skal ha et minst like godt tilbud for de reisende i dette området.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Statens vegvesen har ført forhandlinger med ferjerederiene om rutetilbud i ferjesektoren. Det opplyses fra Statens vegvesen at forhandlingene er vanskelige, og at det er stor avstand mellom rederiene og de enkelte vegsjefer. Forhandlingene er ennå ikke avsluttet, men stilt i bero. Statens vegvesen har overfor departementet tatt opp budsjettsituasjonen for ferjedriften. Høy oljepris har gitt høyere drivstoffkostnader enn forutsatt i budsjettet. Også andre forhold har ført til en ugunstig kostnadsutvikling i ferjesektoren. Det gjelder bl.a. innføring av mineraloljeavgift. Budsjettsituasjonen oppleves som svært stram. Jeg er også gjennom media kjent med at det fra mange av de store ferjerederiene langs kysten vurderes til dels store endringer i rutetilbudet, da det ikke har vært mulig å oppnå enighet i forhandlingene mellom vegkontorene og rederiene om å videreføre tilbudet fra 1999 innenfor disponible budsjettrammer. Jeg kan likevel opplyse at det så langt ikke er gjennomført tilbudsreduksjoner. Rutetilbudet for 1999 videreføres uendret, i første omgang til 1. mai. Departementet har til vurdering de innspill som er kommet fra Statens vegvesen om budsjettsituasjonen for ferjedriften. Jeg ser i likhet med representanten Kongshaug at vi har kort tid til å vurdere den aktuelle situasjonen. I budsjettet for 2000 ble det foreslått at ferjetilbudet i 1999 i hovedsak skulle videreføres i 2000. Det ble likevel presisert i budsjettet at tilbudet vil være avhengig av Vegvesenets forhandlinger med ferjeselskapene. Jeg legger fortsatt til grunn at målsettingen om ferjetilbudet fra budsjettproposisjonen for 2000 skal stå ved lag. Saken er viktig og tidskritisk og har derfor høy prioritet.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Ferjetilbudet spiller en sentral rolle i samferdselen i store deler av landet vårt, og det er selvsagt derfor også et bredt engasjement rundt disse spørsmålene. Jeg kan, uten å gå i detaljer i forhold til det enkelte fylke, bekrefte at her er det snakk om forholdsvis store beløp. Det er da naturligvis også årsaken til at det er en problematisk situasjon. Fra departementets side vil vi legge til grunn at vi skal følge opp det som er sagt i budsjettproposisjonen om ferjetilbudet, og jeg gjentar at vi ser dette som tidskritisk og vil håndtere saken så snart som råd, slik at vi kan gjøre det før forhandlingene avsluttes.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg er glad for det som jeg oppfatter som politisk støtte til nødvendige tiltak innenfor dette området i den situasjonen vi er i. Når det gjelder de mer langsiktige spørsmål, har jeg merket meg representantens synspunkter, som jeg vil ta med meg i det videre arbeid.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2000-03-29:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Fergeselskapene i vestlandsfylkene legger i disse dager fram sine sommerruter. Det ligger an til omfattende kutt. Noen steder vil første og siste tur bli sløyfet for å få driften i balanse. Dette vil være en dramatisk tilbakegang for befolkning og næringsliv. Det vil være for sent å få endrede rammer etter behandlingen av revidert nasjonalbudsjett. Kan statsråden foreta seg noe straks for å sikre at nåværende rutetilbud opprettholdes?»
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2000-03-29:
Jeg vil starte med å takke statsråden for – slik jeg oppfattet det – et positivt svar. Vi vet at fergedrift er et umåtelig viktig samferdselstilbud for innbyggere og næringsliv langs hele vår langstrakte og verdiskapende kyst. Som statsråden sa, er det på grunn av bl.a. økte drivstoffkostnader forslag om betydelige kutt. Men det ble jo også presisert her at forhandlinger pågår fortsatt. Jeg får opplyst ved tall innhentet fra veikontorer på Vestlandet at Møre og Romsdal mangler ca. 28 mill. kr. Det er forslag om kutt på første og siste avgang i samband og å legge store ferger i bøyer. Sogn og Fjordane mangler 10 mill. kr, Hordaland 27 mill. kr og Rogaland 24 mill. kr. Tar en med Sørlandet og Nord-Norge i tillegg, opererer en her med en mangel på kanskje 150 mill. kr. Det er rimelig dramatisk det som blir foreslått, hvis de driftsbudsjetter som fergeselskapene skal ha, skal være i balanse. Så spørsmålet mitt til statsråden er: Skal fergeselskapene legge opp en rutetabell der driftsbudsjettet er i balanse, eller skal de redusere tilbudet fra 1. mai?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2000-03-29:
Jeg synes denne saken er inne i et positivt leie i den situasjonen som vi er oppe i, og vil bare meddele at sentrum også er innstilt på å følge opp det som ligger i budsjettproposisjonen. Dermed skulle det være et flertall for at rutetilbudet kan beholdes. Når situasjonen er slik at det kommer forslag om kutt på fergetilbudet, skaper dette uro blant innbyggere og næringsliv. Folk har forventninger til en standard åpningstid på det offentlige veinettet, og etter min mening er det viktig at en får definert en langsiktig transportstandard for fergene, slik at den delen av riksveier og fylkesveier blir mer forutsigbar enn å være avhengig av svingninger i oljeprisen på verdensmarkedet. Kan statsråden være med på tanken om å få definert en langsiktig transportstandard for fergedriften, slik at tilbudet blir mer forutsigbart for innbyggere og næringsliv?
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Eg vil stille fiskeriministeren følgjande spørsmål: «Det har kome sterke protestar frå fiskarhald på Regjeringa sitt vedtak om stopp i fisket nord for 62. breiddegrad for torsk, sei og hyse i tida frå og med 15. til 24. april 2000. Vil statsråden oppheve dette vedtaket og heller gå for helgedagsfreding, som er det vanlege?»
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Også eg ser behovet for at vi skal ha stabile rammevilkår. Men det er visse ting, når ein skal drifte på sjøen, som ikkje er så lette å forutsjå, nemleg ver og vind. I år har vi hatt svært dårleg ver på kysten. Det har bl.a. ført til at fiskeridirektøren tok til vettet – som vi seier på våre kantar av landet – og oppheva helgefredinga frå torsdag i førre veke. Når vi no har hatt så dårleg ver denne perioden, kan eg ikkje forstå kvifor ein ikkje då heller kan innføre helgedagsfreding i påska og oppheve vedtaket, slik at fiskarane har moglegheit til å drifte. For eg er redd for at veldig mange fiskarar no ikkje klarer å ta kvota si i løpet av denne perioden då torsk, hyse og sei er på kysten, og at dette vil føre til vanskelege driftstilhøve og vanskeleg økonomi for fiskarane.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
I dag får vi ikkje stabilitet i rammevilkåra, fordi vêret har skapt ustabile forhold. Det har skapt uvisse for fiskarane som skal drifte båten, og som har vedlikehaldsutgifter. Det har også skapt uvisse om vi klarer å fiske opp dei små tildelte kvotane. Det var litt usikkert om kvotane var store nok, men la no det vere. Det er iallfall vedteke eit kvotenivå som står der. Men då er det også viktig at fiskaren får den stabiliteten som er mogleg innanfor dei gitte driftsperiodane – for ein skiftar vegn og utstyr her for å drifte i dei forskjellige fasane av året – og det er viktig at den stabiliteten som no er blitt ustabilitet på grunn av dårleg ver, kan opprettast ved at ein tek desse små knepa, som bl.a. det fiskeridirektøren gjorde ved å oppheve helgedagsfredinga no i denne perioden fram til påske. Derfor er mitt spørsmål igjen: Er det då ikkje mogleg å gjere det om til helgedagsfreding i påska, og ikkje ta fiskestopp heile påska?
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Eg vil stille justisministeren følgjande spørsmål: «Kva er årsaka til at Justisdepartementet, mot intensjonane til stortingsfleirtalet, pålegg politimeisteren i Nordmøre politidistrikt å halde ei lensmannsbetjentstilling vakant ved Surnadal og Rindal lensmannskontor?»
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Det som forundrar meg, er at vi her i denne salen sit og lagar det eine budsjettet etter det andre, har det eine ønskemålet etter det andre, til og med har gjort vedtak om at vi skal sikre dei 300 studentane som kjem ut frå Politiskulen, jobb i framtida, og vi er alle – eg trur nesten tverrpolitisk – einige om at vi no bør satse på å styrkje politiressursane ute i distrikta og i byane, og så opplever vi at det blir oppretta stillingar, og dei har tilsette kanskje to–tre månader, for så å bli utan nokon tilsette, for så å gjere stillingane vakante. Ser ikkje statsråden at dette på ein måte er å kaste blår i auga på folk som har tillit til at det Stortinget vedtek, og dei måla Stortinget har med gjennomføring av vedtak, skal vere med på å gje folk ute i distrikta og i byane – ja i heile landet – ein tryggare kvardag?
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Eg skjønar at statsråden på ein måte har ei unnskyldning i og med at ho har vore statsråd i berre ein fjorten dagars tid, og at budsjettet er framlagt av ei anna regjering, men likevel sit Arbeidarpartiet, som statsråden representerer, med ansvaret også for dette inneverande budsjettet. Lat meg no seie at eg skal vere så stor av meg at eg unnskylder statsråden, og at eg skal gi ho eit høve til til å kome tilbake til saka, nemleg: Vil statsråden prøve gjennom revidert nasjonalbudsjett, som Arbeidarpartiet og denne regjeringa no skal legge fram, å endre på rammene, slik at ein i dei vakante lensmannsbetjentstillingane og stillingar i politiet no kan få tilsette for resten av året, og spesielt kanskje i denne stillinga som eg her har teke opp?
Otto Gregussen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg er glad for at jeg og representanten Solholm er enige om at det er viktig med stabilitet i rammebetingelsene, og dette er en av de rammebetingelsene som bør være stabile. Jeg tror vi kommer i en veldig vanskelig situasjon hvis vi skal legge oss til som en regel at vi på reguleringer som skal gjelde over et helt år, skal korrigere avhengig av hvordan utviklingen i fisket er, som igjen kan være avhengig av vær osv. Jeg har i motsetning til Solholm ikke noen frykt for at den norske torskekvoten ikke blir tatt. Jeg har heller ikke noen frykt for at den forutsatte fordelingen mellom de forskjellige gruppene ikke vil bli opprettholdt.
Otto Gregussen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg vil gjenta det jeg sa i mitt første svar, at et vesentlig element for meg i vurderingen av dette er at vi har notifisert alle land som fisker i vår sone om at dette er en stopp som innføres, og som gjelder også for andre lands fartøyer. Denne notifiseringen har en begrunnelse av hensyn til biologien, og denne begrunnelsen står fast. Det er derfor viktig for vår troverdighet at vi står fast på den reguleringen som er gjennomført. Jeg er ikke enig i antydningen om de kvotene som er satt for i år; de er høye i forhold til hva man kunne ha fastsatt. Hvis man skulle hatt et ønske fra norsk side, måtte det ha vært at det var mulig å fastsette kvoter som tillot en raskere oppbygging av torskebestanden enn det som gjeldende kvoteordning legger opp til.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Fra nyttår ble det innført en avgift på svovel i autodiesel for å oppmuntre til en overgang til lavsvoveldiesel. Lavere svovelinnhold i diesel gir redusert utslipp av SO2 og partikler, i tillegg til at det åpner for bruk av renseutstyr. Tilpasningen til avgiften har medført at mesteparten av dieselen som leveres på markedet, er lavsvoveldiesel. Avgiften har altså virket etter sin hensikt. Representanten Inger Stolt-Nielsen har fått opplysninger om at miljødieselen – og da regner jeg med at det er diesel med lavt svovelinnhold det siktes til – medfører en vesentlig økning i drivstofforbruket. Med bakgrunn i de opplysninger departementet har innhentet, er dette ikke riktig. Diesel med lavt svovelinnhold gir ikke høyere drivstofforbruk. Et nylig vedtatt EU-direktiv stiller strengere kvalitetskrav til innhold av ulike stoffer i diesel. Kravene vil også bli gjort gjeldende for Norge, i henhold til EØS-avtalen. Norske oljeselskap har gradvis tilpasset seg disse kravene. Ett av dem er kravet til tetthet i dieselen. Dette kan gi en marginal økning i dieselforbruket, anslått til 1–2 pst. Den samlede virkningen av disse kravene er mindre miljøbelastning ved dieselbruk. Både svovelavgiften og kvalitetskravet til diesel er viktige virkemidler for å redusere utslippene fra dieselkjøretøy og på den måten bedre luftkvaliteten i byene.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg synes det er viktig å se den samlede virkningen av den innførte avgiften og oppfølgingen av EU-direktivet om tetthet i dieselen. I lys av dette er det etter min oppfatning ingen tvil om at miljøvirkningene av disse tiltakene er positive. Når det gjelder departementets informasjon, bygger den på synspunkter fra Teknologisk Institutt og de fleste oljeselskapene. Jeg tror det er viktig å minne om alvorlighetsgraden av skadene som følger bl.a. av svevestøv. På dette området er miljøvirkningene samlet sett gode. Jeg viser ellers til at finansministeren tidligere i dag har svart på generelle spørsmål om avgiften.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Når det gjelder avgifter i miljøpolitikken, vil det være ett av flere virkemidler, på ingen måte det eneste. Jeg synes at avgifter når det gjelder diesel, har vist å ha en svært god miljøvirkning, så på dette området er det ut fra et miljøpolitisk perspektiv riktig politikk å fortsette den linjen vi er inne på.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Froan naturreservat og landskapsvernområde ble opprettet i 1979. Fylkesmannen i Sør-Trøndelag gav i 1998 SalMar AS dispensasjon for å drive oppdrett innenfor landskapsvernområdet, tidsbegrenset til 1. juli i år. Dispensasjonen ble gitt på et helt spesielt grunnlag, da en i det aktuelle tidsrommet stod overfor et alvorlig utbrudd av fiskesykdommen ILA. SalMar AS søkte i september 1999 om ny dispensasjon for ytterligere to år, og det ble bedt om at dispensasjonssøknaden ble behandlet raskt slik at vår- og høstsmolt kunne settes ut i 2000. Fylkesmannen i Sør-Trøndelag avslo søknaden, og saken ble oversendt direktoratet for klagebehandling. Etter gjeldende saksbehandlingsregler hadde direktoratet plikt til å behandle saken så raskt som mulig. Den søknaden som direktoratet nå har avslått, bygger på et annet grunnlag enn den opprinnelige søknaden fra 1998, da den ikke hadde sammenheng med sykdomssituasjonen. Miljøverndepartementet har vært og er opptatt av at det ikke skal settes i gang nytt verneplanarbeid som kan berøre næringsinteresser i kystsonen før Stortinget har sluttført sin behandling av stortingsmeldingen om vern og bruk i kystsonen. Denne saken gjelder imidlertid ikke etablering av nye verneområder, men ordinær forvaltning av et etablert verneområde. Derfor ligger det ikke noe kritikkverdig i at direktoratet har gitt avslag på klagen om dispensasjon mens stortingsbehandlingen pågår. Stortingsmeldingen signaliserer et behov for evaluering av verneområdene og gjennomgang av verneforskriftene. På den måten får en vurdert status for verneverdiene og virkninger for næringsinteresser og lokalsamfunn. Jeg syns det er viktig at Stortinget får ferdigbehandlet denne meldingen, slik at jeg så raskt som mulig kan iverksette de tiltakene som skisseres her. Dette er altså en av de meldingene som vil bli liggende i Stortinget.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg syns det er svært viktig at denne kystmeldingen kan behandles så raskt som mulig i Stortinget, og de signalene som blir gitt der, vil selvsagt være rettledende for min videre behandling av disse spørsmålene. Men siden regjeringen la fram en rekke prinsipper for hvordan slike områder skal forvaltes nettopp gjennom den meldingen, syns jeg det ryddigste er at den saken får sin behandling, og at oppfølging følger etter den.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
For dette området og for veldig mange områder langs kysten vår vil utfordringen være å få sikret miljøverdiene for framtidige generasjoner samtidig som vi kan sikre arealer for høsting av naturressurser og matproduksjon i sjøen. Derfor ser jeg fram til at vi kan få en rask behandling av denne meldingen i Stortinget, som vil legge fast prinsippene for hvordan det kan skje.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Byutvikling i Bjørvika er av stor nasjonal, regional og lokal betydning. Oslo kommune har et hovedansvar for planleggingen. Viktige statlige interesser særlig knyttet til vei, havn og opera tilsier at staten må samarbeide med kommunen for å bidra til en helhetlig utvikling. Miljøverndepartementet har som øverste planmyndighet hatt et sentralt ansvar for å samordne de statlige interessene i Bjørvika. Det er en god dialog mellom de mest berørte partene og den fysiske planleggingen av den nye bydelen. Oslo kommune samarbeider med Statens vegvesen Oslo, NSB BA Eiendom og Statsbygg om grunnlaget for en reguleringsplan som omfatter hele området. Forslag til reguleringsplan skal fremmes til politisk behandling og forventes behandlet av bystyret våren 2002. Den største utfordringen er å få avklart finansieringen av ny E18 gjennom området. Anlegget er primært begrunnet ut fra lokale byutviklingsmuligheter. Det legges til grunn at kommunale bidrag samt verdiøkningen av tomtegrunnen i området skal tilføres finansieringen av veiprosjektet. Oslo kommune har vedtatt å bevilge 150 mill. kr som sitt bidrag til riksveianlegget. Miljøverndepartementet har ledet en arbeidsgruppe med representanter for de viktigste grunneierne og Oslo kommune for å få beregnet verdiøkningen av tomtene som følge av senketunnelen. Hvor mye av verdiøkningen som kan tilføres finansieringen av veianlegget, må avklares gjennom forhandlinger med grunneierne. Jeg mener at det er lagt et godt grunnlag for å kunne finne helhetlige løsninger og få på plass en effektiv organisering for byutviklingen. Partene må nå selv innlede forhandlinger om en selskapsdannelse, gjerne i tråd med forslaget fra NSB Eiendom til Oslo kommune. Jeg vil følge utviklingen for å se om Miljøverndepartementet kan bidra til ønsket framdrift og resultat. Spørsmålet om prioritering og den samlede finansiering av riksveianlegget vil avklares i arbeidet med Nasjonal transportplan.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg ser det som naturlig å følge opp denne saken. Arbeidsgruppen som har utredet ulike modeller for gjennomføringen av byutviklingen, har gjort en viktig jobb. NSB Eiendom har i brev til Oslo kommune i januar i år bedt om en dialog med kommunen om mulighetene for et fastere samarbeid om utbygging av arealene i Bjørvika og Bispevika. Dette kan skje i form av denne felles selskapsdannelsen, eller gjennom andre samarbeidsformer. På dette grunnlaget vil jeg følge nøye med i saken videre.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Fire kommuner i Østfold har den 8. februar i år søkt Direktoratet for naturforvaltning om fellingstillatelse på en ulvetispe som har hatt tilhold i kommunene det siste året. Ulvetispa er den samme som i fjor fikk et valpekull med en hund. Det er ikke ønskelig at blandingsdyr av ulv og hund sprer seg i naturen, fordi det kan føre til spredning av gener fra hund i den skandinaviske ulvebestanden. Derfor gav direktoratet fellingstillatelse på blandingsvalpene i februar i år. Direktoratet slo samtidig fast at den voksne ulvetispa er en renraset ulv. Det rettslige grunnlaget for å behandle kommunenes fellingssøknad er viltloven og forskrift om forvaltning av bjørn, jerv, ulv og gaupe. Etter forskriften kan direktoratet gi fellingstillatelse dersom ulv volder betydelig skade på bufe og tamrein. Ved avgjørelsen skal det tas hensyn til størrelse og sammensetning av vedkommende rovviltbestand, områdets betydning som beitemark og skadenes omfang og utvikling. Før fellingstillatelse gis, skal det vurderes om det i stedet kan gjennomføres forebyggende tiltak for å begrense skadene. Direktoratet har den 2. mars i år avslått søknaden. Saksgangen er slik at eventuelle klager blir forberedt av direktoratet før de oversendes departementet for avgjørelse. Klagefristen gikk ut for kort tid siden, og departementet har ennå ikke mottatt klagesaken som representanten Hedstrøm viser til. Når en eventuell klage kommer til departementet, vil vi behandle den grundig. I lys av dette vil jeg legge til at jeg tar sikte på å fremme forslag til endringer i viltloven før sommeren, i tråd med de forslagene som har vært ute til høring. Vi vil også før sommeren få utarbeidet et opplegg for den videre forvaltningen av ulv. Opplegget vil inneholde forebyggende tiltak mot ulveskade på sau i beitesesongen og en modell for differensiert forvaltning. Forvaltningsmodellen vil bli sendt ut på en bred høring.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
En eventuell klage som kommer til departementet, vil bli underlagt en bred behandling. Alt det arbeidet jeg gjør på dette området, bygger på Stortingets vedtak om rovviltforvaltningen. Men jeg minner igjen om at Stortinget vil få anledning til å følge dette opp når jeg fremmer forslag til endringer i viltloven før sommeren. Også forslaget om den videre forvaltningen av ulv blir viktig i denne sammenheng, og dette forslaget skal altså sendes ut på høring.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
La meg for ordens skyld minne om at den første delen av det sitatet representanten Hedstrøm trakk fram her, var Dagbladets egne kommentarer. Det som jeg har uttalt der, er nettopp det at jeg vil legge fram en sak for Stortinget om endringer i viltloven, som jeg også har bekreftet her i dag. Når det gjelder arbeidet med soneplanen, vil vi ha en grundig drøfting av dette i Regjeringen. Det vi nå bygger på, er bl.a. det forslaget som fylkesmennene i alle de berørte fylkene har arbeidet med. Det vil så være naturlig at dette forslaget får virke en sesong, for så å gå ut på en bred høring i neste omgang.
Jan Johnsen (Høyre), 2000-03-29:
Jeg har følgende spørsmål til miljøvernministeren: «I brev fra ordføreren i Frøya kommune 15. mars 2000 er jeg gjort kjent med at Direktoratet for naturforvaltning i sin behandling av dispensasjonssøknaden fra SalMar AS ikke vil ta hensyn til stortingsbehandlingen av St.meld. nr. 43(1998-1999) Vern og bruk i kystsona før de avgjør søknaden. (1998-1999) Vil statsråden sørge for at dette hensynet tas?»
Jan Johnsen (Høyre), 2000-03-29:
Jeg takker for svaret. Det som er kritikkverdig i denne saken, er at direktoratet skriver til Frøya kommune v/ordføreren at de ikke tar hensyn til den behandlingen som foregår i Stortinget. Det burde dette direktoratet absolutt gjort, så lenge det er sendt ut så klare signaler på saken som det som er gitt. Det som er problemet her nå, er at dette firmaet – SalMar – skal sette ut 900 000 smolt, som må ut i løpet av meget kort tid for ikke å bli ødelagt. Ser miljøvernministeren hvilket problem dette er for dette firmaet?
Jan Johnsen (Høyre), 2000-03-29:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg forstår ministeren slik at hun er positiv, men det som er problemet her, er at 900 000 smolt sannsynligvis må flyttes for i det hele tatt å komme i sjøen. Det som er problemet i denne saken, er for så vidt ikke smolten, og det er heller ikke SalMar. Det som er problemet i denne saken, er at de siste 70 som bor igjen der ute, sannsynligvis må flytte sammen med fisken. Det er hele problemstillingen i et nøtteskall. Det er ikke aktuelt å stoppe ut disse 70. De må ha et arbeid å gå til, og det er den eneste muligheten de har. Utstopping av de siste 70 der ute har ingen hensikt.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2000-03-29:
Jeg tillater meg å stille dette spørsmålet til miljøvernministeren: «Operaen er vedtatt lagt til Bjørvika. Det arbeides også aktivt med byutvikling i området, blant annet med å legge E18 i tunnel. Hvilke muligheter ser statsråden i samordning og felles utvikling av all statlig og kommunal eiendomsgrunn i området, for å sikre en helhetlig utvikling, og for å kunne finne pengebidrag fra eiendomsutvikling til finansiering av senketunnelen?»
Odd Einar Dørum (Venstre), 2000-03-29:
Statsråden og jeg ser i det alt vesentlige likt på viktigheten av området og hvordan en må arbeide for å finne en løsning. Jeg tror at den selskapsdannelsen som ble nevnt i svaret, er viktig, og jeg tillater meg å stille et tilleggsspørsmål: Vil staten på den ene eller andre egnede måte ta et initiativ til at det i første omgang kan startes et utbyggingsselskap for å sikre en helhetlig utbygging i Bjørvika – hvor det er naturlig at både statlige og kommunale interesser er med?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
«Kysten utenfor Sunnmøre har nok en gang tatt et menneskeliv som følge av en tragisk ulykke. En fisker falt over bord mens han utøvde sitt yrke som fisker. Hans sønn klarte ikke å få han inn i båten igjen, og vedkommende døde etter en stund. Et redningshelikopter kunne, dersom det var stasjonert på Vigra, kommet frem til ulykkesstedet på kort tid, men dette redningshelikopteret er fjernet av Stortinget. Vil statsråden ta et initiativ slik at et flerbrukshelikopter kan stasjoneres på Vigra?»
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Hvorvidt det som kommer fra Hovedredningssentralen på Sola, er korrekt, skal være usagt fra min side. Men en av hovedårsakene og den største kritikken i forbindelse med denne spesielle ulykken var nettopp at hele redningsaksjonen – slik følte i hvert fall fiskerne det – var dårlig organisert. Dersom et helikopter hadde vært stasjonert på Vigra, og dersom det hadde vært bemannet og i stand til å foreta den utrykningen som skulle til, kunne man ved bruk av vinsj kommet seg ned og eventuelt reddet denne fiskeren. Det skjedde ikke, fordi det nærmeste helikopteret står på Ørlandet. Det er derfor viktig i et distrikt som Sunnmøre, med et stort antall fiskere og båter og annen kystfart, at vi har et sånt redningshelikopter på plass. Jeg vil spørre statsråden nok en gang: Vil hun ta hensyn til denne farlige kyststrekningen når denne saken legges fram for Stortinget?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Kanskje det viktigste man kan gjøre fra departementets side, er å se på muligheten for innleie av helikopter, f.eks. fra private firmaer. Jeg har bl.a. vært i kontakt med et firma som sier at det ikke er noe problem å plassere et helikopter på Vigra og drifte det til en langt billigere pris enn de tidligere redningshelikoptrene hadde. Det som det er vist til om ansvarsforholdene, er veldig viktig her, for sånn som denne ordningen fungerer, eier Forsvaret helikoptrene, mens bruken av Redningstjenesten ligger til Justisdepartementet. Da har man hele tiden splittede interesser. Det er viktig å merke seg at dette fylket kanskje er det mest fiskeriavhengige fylket i Norge. Og det er viktig at vi i Stortinget kan påse at Redningstjenesten sørger for sikkerheten til dem som ferdes på havet. Dette landet har veldig store inntekter fra fiskerinæringen og annen kystnæring, og vi må sørge for at de også føler den tryggheten som det er å ha et sånt redningshelikopter på plass.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Jeg vil få lov å stille følgende spørsmål til justisministeren: «Da politimesteren på Sunnmøre la frem statistikk for virksomheten på Sunnmøre, var dette en statistikk som vakte oppsikt ikke bare når det gjaldt den dårlige oppklaringsprosenten for vinningskriminalitet, men det som også var alvorlig, var den lange saksbehandlingstiden i distriktet. Ifølge Sunnmørsposten 8. mars 2000, har nå departementet reagert på den lange saksbehandlingstiden ved å inndra en juriststilling ved politikammeret. Vil statsråden ta et initiativ slik at denne stillingen kan opprettholdes?»
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Det er riktig, som statsråden sier, at det ikke har vært noen fast stillingshjemmel ved Sunnmøre politidistrikt, men det har vært – som det ble sagt – utplassert en ekstraordinær politifullmektig der i tillegg til de faste juristene. Når man ser den utviklingen som har vært med hensyn til den lange saksbehandlingstiden, er det et betydelig antall straffesaker som føres i det politidistriktet, der dette faktisk også av de straffedømte, de som skal dømmes, blir sett på som beklagelig at det har tatt så lang tid å få fram saken og også når det gjelder straffenedsettelse. Jeg vil be statsråden nok en gang svare på: Vi forventer at det kommer flere saker, og er det da den rette veien å gå å nedprioritere juriststillingene?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Jeg må si at svaret fra statsråden egentlig begynner å forvirre meg, for først sier man at det er riktig å fjerne denne stillingen fordi man ikke har flere stillinger enn andre steder, og så sier man at man i 2000 vil gi ekstrabevilgninger, slik at man skal få ned restansene. Slik jeg forstår det, er det vel ved å tilføre juriststillinger en kan få ned saksbehandlingstiden. For å få enda flere saker inn til domfellelse og til behandling nytter det vel ikke med ytterligere ressurser til politiet hvis man samtidig fjerner juristbiten. Spørsmålet mitt til justisministeren er: Vil man i framtiden legge mer vekt på å få enda flere juriststillinger inn i politiet, slik at den vanlige borger i dette land kan være trygg på at i de tilfellene man er så heldig – i hvert fall i mitt distrikt – at man tar vedkommende vinningskriminelle, blir det ikke sett på som et problem at det tar for lang tid å få saker fram til domfellelse?
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg planlegger å fremlegge en stortingsmelding om redningshelikoptertjenesten i løpet av våren. En slik stortingsmelding var også varslet av den tidligere regjering. Bakgrunnen for meldingen er forslag til endringer og forbedringer av redningshelikoptertjenesten som ble fremmet av et regjeringsoppnevnt utvalg i 1997. Meldingen vil bl.a. omhandle ansvarsforhold for tjenesten, reaksjonstid, legebemanning, krav til nye helikoptre og fremtidige basemønstre. Vurdering av spørsmålet om bruk av et flerbrukshelikopter på Nordvestlandet og en eventuell nærmere plassering av et slikt helikopter vil med andre ord inngå i den nevnte meldingen og besvares i den forbindelse. Når det gjelder den tragiske drukningsulykken som representanten Nesvik viser til, opplyser Hovedredningssentralen på Sola at i dette konkrete tilfellet ville et helikopter plassert på Vigra ikke hatt noen betydning for utfallet av redningsaksjonen.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Det er ikke vanskelig å være enig i at det må være en forsvarlig redningshelikoptertjeneste også for Nordvestlandet og for fiskeflåten på Sunnmøre. Det som er spørsmålet, er hvordan man skal ivareta det på en best mulig måte. Det er mange elementer som skal inngå i vurderingen – helikopterets plassering, hvilken type helikopter, om det skal være en fullverdig base eller ikke, og hva slags reaksjonstid det skal være. Alle disse elementene er det som til sammen avgjør hvordan vi skal få til en forsvarlig redningshelikoptertjeneste for alle deler av kysten vår.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Alle de momenter som representanten Nesvik tar opp, er momenter som bør inngå i meldingen, og som også Stortinget får full anledning til å diskutere i forbindelse med at meldingen behandles i Stortinget.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Det er ikke riktig at Justisdepartementet har inndratt en juriststilling ved retts- og påtaleenheten i Sunnmøre politidistrikt. På grunn av flere store og omfattende straffesaker har politidistriktet siden 1997 hatt en ekstraordinær politifullmektig i tillegg til de faste juristene. Vedkommende har nå krav på fast ansettelse ved første ledighet i en av de faste juriststillingene. Det som nå foretas, er altså å formalisere ansettelsesforholdet til den ekstraordinære politifullmektigen. Ser man på Sunnmøre politidistrikt i forhold til andre sammenlignbare politidistrikter, ligger Sunnmøre politidistrikt på omtrent samme nivå som de øvrige når det gjelder jurister. Saksbehandlingstiden er imidlertid – som representanten Nesvik også nevnte – blant de lengste av de seks politidistriktene. Departementet har imidlertid under vurdering å tildele Sunnmøre politidistrikt ekstraordinære midler til nedbygging av eldre straffesaker og til arbeidet med tyngre straffesaker i år 2000.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg er enig med representanten Nesvik i at det er viktig å få ned saksbehandlingstiden i de politidistriktene der saksbehandlingstiden er lang. Som jeg også sa i mitt første svar, er det slik at Sunnmøre politidistrikt med hensyn til antallet politijurister ligger jevnt med andre politidistrikter som en kan sammenligne med, og det gjelder også antallet anmeldte forhold, antall innbyggere osv. Da er det ikke sikkert at den beste måten å løse dette på kun er å øke antallet stillinger, men heller vurdere, som jeg også varslet, å tildele et ekstraordinært tilskudd for å få ned restansene, slik at Sunnmøre politidistrikt kan fortsette å arbeide på en måte som gjør at de kan få ned saksbehandlingstiden på sikt, på samme måte som de distriktene de kan sammenligne seg med.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
For det første: Jeg er helt enig med representanten Nesvik i at det er viktig å få ned saksbehandlingstiden. For det andre: Det er forskjell på å heve antallet faste stillinger ved et politidistrikt når man i utgangspunktet ligger jevnt med andre, og det å yte en ekstraordinær innsats for å bygge ned restanser i en kortere periode. Og det er det departementet har under vurdering. Når det gjelder det tredje temaet representanten Nesvik tok opp, bevilgninger til politijuriststillinger generelt, så er det noe Regjeringen selvfølgelig kommer tilbake til i forbindelse med ordinære budsjettbehandlinger.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Piratdrosjevirksomhet vil være en straffbar overtredelse av samferdselsloven § 26, jf. § 7 nr. 1, som krever at den som med motorvogn vil drive persontransport mot vederlag, må ha løyve. Etter førerkortforskriften § 7 nr. 7 litra a er det videre et krav at fører av bl.a. drosje under persontransport mot vederlag må ha kjøreseddel i tillegg til førerkort. Det er også grunn til å tro at piratdrosjevirksomhet ofte er såkalt «svart arbeid». Politiets innsats mot piratdrosjer vil i første rekke skje gjennom en strafferettslig forfølgning av slike forhold. Denne innsats må være gjenstand for prioritering, i likhet med innsatsen mot andre problemområder. Det er i første rekke politimesteren i det enkelte politidistrikt som må foreta denne prioriteringen, og som derfor løpende må vurdere i hvilken grad det kan og bør prioriteres innsats mot slik virksomhet. Til orientering kan jeg imidlertid tillegge at Høyesterett har lagt til grunn at utførelsen av ett enkelt kjøreoppdrag faller utenfor bestemmelsene som retter seg mot den «som vil drive» persontransport, jf. samferdselsloven § 7. Det kreves derfor gjentagelse for å nå frem med domfellelse. Dette innebærer at det må nedlegges et ikke ubetydelig arbeid fra politiets side for å få domfellelse i slike saker.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Det som også overrasket meg – for å si det slik – da jeg gikk nærmere inn i dette spørsmålet om piratdrosjevirksomhet, var det kravet Høyesterett hadde lagt til grunn, og som dermed har blitt oppfattet slik at man er nødt til å ta samme bil to ganger for å føre saken til domfellelse. Dersom det er slik, som representanten Danielsen viser til, at dette i stor grad har utviklet seg til organisert kriminalitet, kan det hende at man på denne måten i større grad kan klare å føre det beviset som man vil trenge for domstolen, for å underbygge at dette er en gjentatt virksomhet hos den som kjører drosjen, og ikke et enkelt tilfelle, noe som altså ikke er tilstrekkelig for domfellelse. Akkurat den vurderingen og det å følge opp den biten for å finne ut om det er mulig på en enklere måte å ta de som kjører piratdrosjer i dag, ønsker jeg å gjøre.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg skal ta med meg de momentene som representanten Danielsen har nevnt. Men jeg vil likevel understreke at jeg i utgangspunktet er skeptisk til på noen måte å gå inn og overprøve den prioriteringen som det enkelte politidistrikt gjør av hvilke saker de i sitt distrikt ser det viktigst å prioritere, med de ressursene de til enhver tid har.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Det er ikke korrekt at Justisdepartementet har pålagt politimesteren i Nordmøre å holde en lensmannsbetjentstilling ledig ved Surnadal og Rindal lensmannskontor. Nordmøre politidistrikt ble i 1999 tildelt to stillinger, hvorav én etter forhandlinger med de tilsattes organisasjoner ble plassert ved Surnadal og Rindal lensmannskontor og besatt. Senere i 1999 gikk lensmannen i Surnadal og Rindal av med pensjon etter oppnådd aldersgrense. På bakgrunn av knappe driftsbudsjetter også for år 2000 har imidlertid politimesteren i Nordmøre besluttet å holde tre stillinger i politidistriktet ledige inntil videre. En av disse er den her omtalte lensmannsbetjentstillingen som ble ledig på grunn av internt opprykk etter at lensmannen gikk av. Politimesteren har ansvaret for å foreta en fortløpende vurdering av budsjettsituasjonen i politidistriktet. Det er for øvrig i St.prp. nr. 1 for 1998-99 gitt åpning for at politidistrikt kan holde stillinger ubesatte.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Det Stortinget vedtar i tillegg til stillingshjemler, er jo en budsjettramme, og det er altså slik at politimestrene har plikt til å holde den budsjettrammen de er tildelt. Og for å overholde den totale budsjettrammen de er tildelt gjennom Stortingets budsjettvedtak, er det i enkelte distrikter slik at man holder stillinger ubesatte. Det er nettopp for å overholde de vedtak Stortinget har fattet.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Det er kanskje fordi representanten Solholm vet at jeg er ny, at han prøver å få meg til å si noe om revidert nasjonalbudsjett før revidert nasjonalbudsjett fremmes av Regjeringen, men det er altså slik at jeg har ikke tenkt å si noe om innholdet i revidert nasjonalbudsjett før revidert nasjonalbudsjett er behandlet og fremmet for Stortinget.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Det offentlige har bidratt med betydelige midler i denne saken. I tillegg til de nevnte 95 000 kr har Justisdepartementet bidratt med ca. 2 mill. kr til søk etter at redningsaksjonen ble avsluttet. Disse pengene er gitt som en ekstrabevilgning til Hordaland politidistrikt, som har hatt det overordnede ansvaret for søkene. I tillegg har Forsvaret bidratt med bruk av spesialfartøyet KNM «Tyr» for søk. I tillegg vil jeg gjerne understreke at da de nevnte 95 000 kr ble gitt, ble det samtidig klart sagt fra fra Justisdepartementet at ytterligere støtte ikke kunne påregnes. Det er imidlertid slik at Forsvarets spesialfartøy KNM «Tyr» likevel vil gjennomføre ytterligere søk i uke 14, dvs. fra kommende uke. Kostnadene med dette vil bli dekket av det offentlige. Et koordineringsmøte avholdes i dag, og området for søket vil bli fastlagt i samråd med både politiet og de pårørende. På møtet tas det sikte på å samle ekspertise fra Sjøforsvaret, Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap(HSD) (HSD)
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Det er veldig lett – eller jeg vet ikke om det er lett – å forstå at de pårørende etter en slik ulykke, eller andre som mister sine nære på havet, har behov for å finne de omkomne, slik at man får en grav å gå til. Samtidig er det selvfølgelig slik at det er grenser for hvor lenge man kan søke etter omkomne på havet. Det ligger på en måte i sakens natur at på et eller annet tidspunkt er sjansene for å finne omkomne så små at man ikke kan fortsette å søke. Det er det dilemmaet vi til enhver tid står overfor. Jeg bad om en faglig vurdering som gikk på nettopp en vurdering av om man har noen grunn til å tro at det her er muligheter for å finne de omkomne ved å søke lenger. Den vurderingen jeg har fått via Hordaland politikammer, er at man mener, som man mente da man stanset søket på et tidligere tidspunkt, at sjansene for å finne omkomne er svært små. Likevel gjør man denne nye runden med KNM «Tyr», slik at det er et håp om å finne de omkomne i den runden, men dersom det ikke fører fram, er jeg ikke innstilt på at man fortsetter å gi støtte til ytterligere søk.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg synes ikke det er noe enkelt svar på dette. Hvis man sier ja til alltid å dekke utgiftene når private tar initiativet til å samle inn penger, betyr det at det offentlige alltid skal fortsette å dekke utgifter ved søk så lenge pårørende ønsker det. Den grensen er kanskje ikke den grensen man bør trekke. Det er heller ikke den grensen som er antydet av det utvalget som har laget en utredning om søk etter omkomne på havet, og hvor det nettopp trekkes opp at det må være flere momenter med i vurderingen av hvor lenge man skal søke og når man skal avslutte et søk, og hvor bl.a. muligheten for å finne omkomne vil være et viktig moment. Det er klart at følelsesmessig vil pårørende ønske å søke veldig mye lenger enn det enhver faglig, uavhengig vurdering vil tilsi ved at det ikke lenger er håp om å finne de omkomne.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til justisministeren: «Justisdepartementet gav 2. mars 2000 95 000 kroner til søket etter de savnede etter «Sleipner»-forliset. De savnedes pårørende fikk også 150 000 kroner i støtte av rederiet Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap(HSD) (HSD) Vil statsråden sørge for ytterligere midler til søk i tråd med løftene fra den tidligere justisministeren?»
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Jeg takker statsråden for svaret. Vi bor som kjent i et av verdens rikeste land, og jeg synes bl.a. på bakgrunn av dette at det er uverdig at pårørende skal måtte drive pengeinnsamling for å finne sine savnede. Ingen av oss kan vel egentlig skjønne den situasjonen de pårørende er i, uten å ha opplevd noe lignende selv. Jeg synes likevel vi må prøve å forstå den fortvilte situasjonen de er i, og jeg hadde derfor håpet og tatt det som en selvfølge at staten stilte opp økonomisk og i alle fall gjorde det som var mulig for at de savnede ble funnet, slik at de pårørende i det minste fikk en grav å gå til for å minnes sine kjære. Jeg tolker likevel statsrådens svar som en smule positivt, men det var litt uklart med hensyn til hvilke midler som skulle brukes. Jeg har tidligere registrert at statsråden ville ha en faglig vurdering av dette før en ville gå inn med ytterligere midler. Jeg vil derfor spørre om hva en eventuelt kan forvente av beløpsstørrelse og hvor lang tid en slik faglig vurdering vil ta.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Jeg er både forundret og skuffet over at statsråden ennå ikke har forstått alvoret i situasjonen. Det er selvfølgelig prisverdig at noen private setter i gang en innsamlingsaksjon, men jeg vil likevel spørre statsråden: Er det virkelig et av verdens rikeste land verdig at en i et slikt tilfelle må samle inn penger privat for å søke etter de savnede?
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til olje- og energiministeren: «Flere presseoppslag den siste uken har i sterke ordelag kritisert den kostbare fallskjerm Statoils tidligere konsernsjef har mottatt som sluttvederlag. Ifølge Dagbladet 22. mars 2000 kan denne beløpe seg til opp mot 40 mill. kroner. Er statsråden enig i den kritikk som er reist mot at et heleid statlig selskap skal ha slike avtaler, og hva vil statsråden, som Statoils generalforsamling, foreta seg for å rydde opp i disse forhold?»