trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2015-02-17:
Helseministeren i en tidligere borgerlig regjering tok det modige valget å gå foran når det gjaldt røykeloven. Det var mye diskusjon den gangen også. Norge har klart å leve med og videreutvikle det alkoholpolitiske handlingsrommet vi har gjennom EØS-avtalen. Hva hindrer helseministeren i dagens borgerlige regjering i å ta et folkehelse- og forbrukerlederskap ved at Norge leder an på dette området, når vi klarte det med røykeloven?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2015-02-17:
Jeg er så heldig at jeg nettopp har vært i Brussel sammen med Tone Wilhelmsen Trøen, og der har de faktisk ikke kommet så veldig langt. Der har de mest diskusjon om alkohol og kjøring, selv om enkelte land, som Frankrike, har gått foran, i hvert fall i EU-sammenheng, spesielt når det gjelder merking knyttet til graviditet. Så jeg tror – slik jeg oppfatter debatten i EU – at vi ligger et hakk foran i forståelsen. Så hvorfor ikke tørre å ta det lederskapet når det gikk så bra sist – da Norge tok lederskap når det gjelder røykeloven?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2015-02-17:
Tidsskriftet Sykepleien fant ut at norske kommuner brukte under halvparten av de tidligere økte midlene til skolehelsetjenesten og helsestasjonene i 2013–2014. Det er alvorlig. Nå står vi overfor den samme situasjonen igjen, for i november 2014 viser en undersøkelse utført av Kommunebarometeret at kun 22 pst. av landets ordførere og rådmenn vil ansette flere helsesøstre selv om det bevilges over 200 mill. kr mer. 52 pst. av ordførerne og rådmennene vil ikke foreslå at det ansettes flere på helsestasjonen og i skolehelsetjenesten. Arbeiderpartiet har lært at det å gi de økte midlene til tjenesten som frie midler til kommunene ikke ser ut til å virke i dette tilfellet. Pengene Stortinget sender ut, når faktisk ikke fram til barn og unge som trenger det. Derfor har vi nå gått inn for en øremerking. Hvorfor vil ikke helseministeren og regjeringen være med på Arbeiderpartiets anerkjennelse og øremerke de økte midlene?
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2015-02-17:
Ikke min heller.
Terje Breivik (Venstre), 2015-02-17:
Stemma mi vart ikkje registrert.
Ingjerd Schou (Høyre), 2015-04-07:
Jeg har den glede å fremme et representantforslag på vegne av representantene Helge André Njåstad, Geir S. Toskedal, Ola Elvestuen, Jorodd Asphjell og meg selv om endring av offentleglova(unnta byrådsnotater og drøftingsdokumenter til byrådskonferanser og forberedende byråd i kommuner/fylkeskommuner med parlamentarisk styreform) (unnta byrådsnotater og drøftingsdokumenter til byrådskonferanser og forberedende byråd i kommuner/fylkeskommuner med parlamentarisk styreform)
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Jeg hørte med stor interesse på innlegget fra Høyres representant, Bente Stein Mathisen. Jeg er litt overrasket over at en vektlegger så sterkt at det er regjeringa Stoltenbergs store reform som regjeringa Solberg nå gjennomfører, for det var faktisk et enstemmig storting som vedtok reformen. Foranledninga til reformen ble igangsatt under Bondevik II-regjeringa, så det er vel egentlig et ganske felles prosjekt. Spørsmålet mitt går på at når representanten sier at en selvfølgelig er innstilt på å se på eventuelle virkninger som en ikke var klar over, og for så vidt også viser til merknader i budsjettet rundt det, har jeg lyst til å gjenta det jeg avsluttet innlegget mitt med: Synes representanten Stein Mathisen at det er en god idé at vi får en bred gjennomgang av dette i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, eventuelt også forslag til justeringer?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Jeg har lyst til å ta utgangspunkt i noe representanten Wiborg sa, at Arbeiderpartiet prøver å lage mye partipolitikk på denne saken. Jeg mener at vi prøver på akkurat det motsatte, og det sa jeg også i mitt innlegg. Vi skal ikke slå partipolitisk mynt på noe som helst i denne saken, men vi har et oppriktig ønske om å få belyst sider ved uførereformen som vi kanskje ikke har hatt full oversikt over. Det gjelder også den overgangsordninga på tre år, som ble vedtatt av et enstemmig storting i forbindelse med budsjettbehandlinga for 2015. Wiborg sa selv at det ikke var mulig å si om et tilsvarende forslag ville kommet fra Stoltenberg-regjeringa hvis den hadde blitt gjenvalgt, og det er jeg helt enig med representanten Wiborg i. Men i budsjettet for 2015 ba også Arbeiderpartiet om at det vurderes en mer permanent løsning for dem med gjeld, fordi tre år er kort tid å omstille seg på. Er representanten Wiborg enig i at vi bør vurdere en mer permanent ordning for dem det gjelder?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Jeg må ha uttrykt meg ganske uklart hvis statsråden har et inntrykk av at jeg i mitt innlegg, på vegne av Arbeiderpartiet, sa: «Eriksson, fiks det!» Det er nettopp fordi det er vanskelig og komplisert at vi har bedt om en kartlegging av faktiske utslag av reformen og en utredning om mulige løsninger. Det har faktisk også regjeringspartiene og deres samarbeidspartier gjort. Det ble referert bl.a. til en flertallsmerknad tidligere i debatten. Forskjellen er kanskje at vi ønsker mer detaljert informasjon i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, og statsråden sa selv at det er kun fire mulige løsninger. Vi er ikke beredt til å svare her og nå på hva som er best. Det er litt av arbeidsdelinga mellom storting og regjering, at regjeringa kommer med en utredning og synliggjør mulige konsekvenser, og så svarer Stortinget. Betyr det statsråden sier, at vi ikke kan forvente noe om dette i revidert nasjonalbudsjett?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Jeg registrerer at mitt spørsmål ble møtt med et motspørsmål. Da tror jeg at jeg velger å vinkle spørsmålet mitt litt annerledes: Hvordan har statsråden tenkt å følge opp flertallsmerknaden fra sine egne regjeringspartier og støttepartier her i Stortinget om å følge dette nøye og komme tilbake til Stortinget med forslag til endringer i fall uforutsette virkninger?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Betyr statsrådens svar på mitt forrige spørsmål da at det Arbeiderpartiet egentlig etterlyser i denne debatten, er noe statsråden kommer til å komme til Stortinget med – på et litt senere tidspunkt enn det vi ønsker oss, men at det da kommer en begrunnet utredning og konkrete forslag til tiltak til Stortinget, basert på en vurdering av om vi er innafor eller utafor det Stortinget la til grunn da vi sa at folk skulle få om lag det samme som tidligere?
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2015-04-07:
Jeg synes det er tidlig ennå å gjøre en stor evaluering av en så stor reform, jeg synes det er viktig å følge med videre på utviklingen. Som også representanten selv sa i sitt innlegg, er det mange ting som går på skatt, beregning av skatt og hvordan det egentlig kommer ut netto, for vi har et skatteoppgjør som gjelder for 2015 og 2016, og man vet ikke helt – det er så mange individuelle ting som ligger bak hva den enkelte vil sitte igjen med. Det er viktig at vi følger med videre, og at vi tar en evaluering når det har gått en rimelig tid.
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2015-04-07:
Sånn helt på tampen har også jeg lyst til å ha noen avsluttende ord, og jeg har lyst til å si at jeg synes vi har hatt en veldig fin debatt. Det er viktig at vi tar de innspillene som har kommet i kjølvannet av implementeringen av uførereformen, på alvor, for endringene gjelder mennesker og menneskers liv, og det skal vi ta på alvor. Jeg føler meg trygg på at regjeringen gjør nettopp det og følger opp den enigheten som ble inngått med Kristelig Folkeparti og Venstre når det gjelder innføring av reformen, og jeg har lyst til å sitere igjen: «(…) for å ta høyde for uforutsette utslag knyttet til uførereformen samt endringer i kompensasjonsnivået, bes regjeringen følge konsekvensene nøye og eventuelt komme tilbake til Stortinget på egnet måte dersom innretningen av uføreordningen og gjennomføringen av overgangsreglene skulle tilsi dette.» (…) Det opplever jeg at regjeringen og statsrådene gjør. I debatten er det ingen som har tatt til orde for at vi ønsker noen omkamp om reformen. Alle har sagt at man stiller seg bak den, og at man er enig om at reformen er riktig. Det er viktig ikke å miste av syne hva som er hensikten med vår felles reform: Ny uføretrygd gir åpning for en mer fleksibel tilpasning til arbeidslivet, noe som vil være en vinn-vinn-situasjon både for enkeltindividet og for fellesskapet.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
For det første er jeg helt enig med representanten Lise Christoffersen i at det er viktig å få belyst alle sider av reformen. Der har også statsråden vært forbilledlig åpen og hjelpsom overfor komiteen, når komiteen har hatt spørsmål rundt reformen og de foreløpige konsekvensene av reformen. Jeg er veldig glad for at vi har fått på plass overgangsordningen. Overgangsordningen skal jo være akkurat en overgangsordning, som skal sørge for at overgangen til det nye systemet blir mykere enn den ville vært med det som var Arbeiderpartiets utgangspunkt. Vi følger som sagt situasjonen og er også beredt til å gjøre justeringer hvis det skulle vise seg at det er behov for det.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Det var et interessant innlegg, og heldigvis er det med dagens moderne teknologi lett å finne flere eksempler på at flere rød-grønne stortingsrepresentanter har ment at dette er enkelt, og at statsråden bare må fikse det. Så det er det mange eksempler på. Spørsmålet mitt handler om overgangsordningen, for som jeg også var inne på i mitt eget innlegg, var dette en overgangsordning som statsråd Robert Eriksson tok initiativ til og fremmet forslag om. Arbeiderpartiet og Dag Terje Andersen fremmet aldri noe forslag om en overgangsordning. Da Stortinget behandlet saken i 2011, valgte Arbeiderpartiet å gå imot merknadene til Fremskrittspartiet om behovet for en overgangsordning. Da utfordringen i forbindelse med uførereformen ble kjent i 2013, valgte Arbeiderpartiet å gå imot en overgangsordning. Mitt spørsmål til representanten er: Hva er begrunnelsen for at Arbeiderpartiet har vært imot det i 2011 og 2013 for så å snu nå?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Jeg registrerer at representanten ikke besvarte mitt spørsmål, for hvorfor valgte Arbeiderpartiet å gå imot merknadene i 2011 om en overgangsordning? Utfordringene som overgangsordningen skulle rette opp i, ble vi også klar over i 2013. Hva var begrunnelsen for at Arbeiderpartiet da ikke valgte å fremme forslag om det?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Først: Representanten Andersen var vel ikke helt korrekt da hun skulle gjengi statsråden. Statsråden var klar på at vedtaket fra 2011 er korrekt fulgt opp, og jeg har ikke registrert at noen er uenig i det. Tvert imot har jo statsråden med overgangsordningen forbedret vedtaket fra 2011 og den rød-grønne regjeringen. Men jeg bet meg merke i det representanten Andersen sa om barnetillegget. Hun skrøt av at Sosialistisk Venstreparti hadde fått en stor seier i den rød-grønne regjeringen når det gjaldt barnetillegget. Flere av oss har fulgt nøye med i media fra det indre liv i den rød-grønne regjeringen, og jeg tenkte det er greit å få det bekreftet her fra denne talerstol også. Spørsmålet mitt til representanten er: Stemmer det at Arbeiderpartiet ønsket å kutte i barnetillegget under den rød-grønne regjeringen?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-04-07:
Det var mange spørsmål fra statsråden i innlegget. Jeg skal ikke påta meg kallet å svare på alle. Det har noe med en arbeidsfordeling å gjøre, og jeg oppfatter at det først og fremst ligger til regjeringen å svare på de utfordringene som Stortinget har adressert. Jeg er opptatt av den ene viktige utfordringen som vi i fellesskap har hatt, nemlig i budsjettet å se på de utilsiktede virkningene. Der står det også at regjeringen bes komme tilbake til det på egnet måte. Så det er ikke noen tidsfrist. La meg spørre sånn: Ser statsråden på dette tidspunkt det slik at det er noen utilsiktede virkninger han mener det er grunnlag for å gjøre noe med?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-04-07:
Skal jeg da forstå det sånn at når det gjelder det som ligger under statsrådens ansvarsområde, ser ikke han p.t. at det er noen – om vi kaller det utilsiktede eller uheldige – virkninger som det er grunnlag for å se nærmere på?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-04-07:
Jeg vil først takke for interessante refleksjoner i statsrådens innlegg, og jeg ser fram til å føre dem videre i debatten nå i dag. Mitt spørsmål er knyttet til det som går på 6 000 kr pluss eller minus, og statsrådens tydelige påstand om at det ikke er en utilsiktet konsekvens, og at en forståelse av at 6 000 kr i tap var innenfor det som lå til grunn da man behandlet uførereformen. Jeg har ikke klart å finne det i noe dokument, og mitt spørsmål er derfor: Hvor er det premisset nedfelt?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Jeg vet ikke hva konkret det er representanten Christoffersen ønsker å ha i revidert. Det er oversendt til komiteen gjennom flere brev, grundig, hvem som kommer likt ut, hvilke komponenter som må være på plass for å komme likt ut. Jeg redegjorde fra talerstolen for hvem som blir tapere, hvem som blir vinnere. Hva mer er det man egentlig ønsker? Det står også i forhold til inntektskategoriene hvordan dette slår ut. Jeg kan alltids legge den informasjonen ved revidert nasjonalbudsjett hvis det er ønskelig. Men er det da ny og annen type informasjon utover det vi nå allerede har levert, som representanten ønsker å ha med inn?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Det vil vi følge opp på den måten som jeg ga uttrykk for fra talerstolen, både ved det arbeidet vi allerede har satt i gang, som går på å hente inn opplysninger fra LOTTE-Trygd, der vi ser konsekvensene med fremskriving til 2015. Som jeg sa til representanten Syversen, vil det være naturlig at vi går gjennom det og ser på tallene når vi kjenner det endelige skatteoppgjøret neste vår. Det vil kanskje også være naturlig at vi ser på tallene for 2013 og 2014, også med fremskriving, for å få et mer helhetlig bilde av om situasjonen har endret seg. Først da kan man ha et godt nok grunnlag for å se på det. Samtidig vil jeg si at vi jobber med det, og jeg vet at kommunal- og moderniseringsministeren jobber med å se på bostøtteordningen, som går uavhengig av det. Det er en god måte å følge opp den merknaden på.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Det er fortsatt vanskelig for meg å svare på det spørsmålet, all den tid representanten Christoffersen ikke definerer hva hun legger i begrepet «om lag det samme», og all den tid representanten Christoffersen ikke konkretiserer hvilken informasjon hun etterlyser utover den informasjonen hun allerede har fått i dag, og som hun ønsker nærmere utredet.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Takk for spørsmålet. Jeg vil først få lov til å si til representanten Syversen at jeg kjenner fordelingen mellom storting og regjering. Men det er nå engang sånn at det er veldig greit hvis man skal legge frem noe for Stortinget, at man kjenner hvilke prinsipper Stortinget eventuelt vil fravike av de prinsippene som var gjeldende tidligere, for å kunne legge frem en god sak. Jeg mener at det er ingen åpenbare utilsiktede virkninger som vi ikke kjente til verken i 2011 eller 2012 som vi kjenner til i dag. Men jeg mener videre at vi ser en del ikke utilsiktede, men uheldige virkninger som bl.a. går på bostøtteordning og bostøtte, ved at en regner med brutto ytelse. Det er noe som kommunal- og moderniseringsministeren sitter og jobber med – det ligger under det departementet. Jeg føler meg trygg på at kommunal- og moderniseringsministeren tar det spørsmålet på alvor og vil legge frem noe for Stortinget på egnet måte.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Ikke som jeg er kjent med i dag. Jeg ser ingen nye utilsiktede virkninger – spesielt med tanke på at vi så at det var mange som ville få dramatiske endringer i sin skatt, få en dramatisk skatteøkning, fra den ene dagen til den andre hvis man ikke hadde fått på plass en overgangsordning. Den overgangsordningen har vi fått på plass, takket være støtte fra Kristelig Folkeparti og Venstre. Utover det ser jeg ikke at det er nye utilsiktede virkninger som vi ikke kjenner til i dag.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
For det første: Jeg etterlyser også hva som er «om lag det samme» fra forrige regjering, og har heller ikke funnet det i noe dokument. Da vi kom med overgangsordninger, definerte vi pluss/minus 6 000 kr som det som var innenfor. Og så er det jo sånn at her snakker vi om 6 000 kr brutto. Tar man skattemessig og netto – jeg skal ikke begynne å regne på det veldig fort i hodet, men jeg mener 500 kr i måneden i utgangspunktet er håndterbart for de aller fleste. Jeg sa brutto. Jeg er litt usikker på om det er brutto eller netto som blir 500, men virkningen vil kunne bli 500 kr for den enkelte, og det ble definert i den proposisjonen som gikk på overgangsordninger, når vi la det til grunn.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Jeg synes dette var klargjørende og betryggende fra representanten Andersen, for det er riktig at det vil skje endringer for hver måned i utbetalt uføretrygd hvis man endrer skattekortet. Da oppfatter jeg det sånn at det som Arbeiderpartiet ut fra denne debatten ber om i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, er en oversikt over hvor mange som har tatt kontakt med skatteetaten og bedt om å få nytt skattekort og så fått endret skattetrekket sitt, for det er en ny opplysning for den enkelte. Det er det representanten Andersen egentlig står på talerstolen og ber om skal inn i revidert. Det er i så fall en ny informasjon som skal inn i revidert, og det kan bli krevende å få inn den informasjonen. Så er jeg enig i at det er viktig å følge utviklingen fortløpende. Det er viktig å se på om det er ting som bør endres. Det er derfor, som jeg har sagt gjentatte ganger fra denne talerstolen, regjeringen følger utviklingen kontinuerlig og følger opp flertallsmerknaden fra Stortinget. Det er også viktig å se på det andre momentet som representanten Andersen tar opp, som ikke er en ukjent situasjon, men som det er viktig å følge nøye med på med hensyn til hvordan det slår ut, nemlig det med bonuslønn for VTA. Det er en av de tingene som vi også har på blokka, og vi følger også med på den utviklingen.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Det er feil. Arbeiderpartiet har behandlet forslaget om overgangsordning én gang. Det var da regjeringa kom med det i forbindelse med budsjettet for 2015. Selvfølgelig ville vi lagt fram den samme overgangsordninga hvis en så utilsiktede virkninger, som det ble sagt da uførereformen i sin tid ble behandlet. Så tillater jeg meg – i og med at det er anledning til et uant antall replikker – å utfordre Wiborg på: Hvis han kan gi ett sitat på at noen fra Arbeiderpartiet har sagt «Eriksson, fiks det!», så legg det fram.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Det er fordi overgangsordningen ble fremmet i forbindelse med gjennomføringen av reformen, da en hadde tallene for at det her var noen som kom uheldig ut. Enhver regjering baserer seg på de analyser som foreligger fra embetsverket, og den overgangsordninga som ble foreslått da reformen skulle gjennomføres, ble enstemmig vedtatt. Finnes det ett sitat på at noen fra Arbeiderpartiet har sagt: «Eriksson, fiks det!»?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-04-07:
Ja, hvis representanten går tilbake til den store offentlige utredningen, NOU-en, som lå til grunn for denne reformen, var det ett av forslagene der. Da vi diskuterte dette i regjering, ble vi enige om å beholde barnetillegget fordi det var riktig. Jeg regner med at representanten Wiborg i debatten rundt budsjettet nå, der regjeringen har foreslått å fjerne dette, har registrert at alle de rød-grønne partiene nå er enige om at barnetillegget skal beholdes, og at den enigheten vi oppnådde i regjering om dette, står.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-04-07:
Det er helt riktig at det var viktig for SV å få en god fordelingsprofil på uføretrygden, og at vi fikk løftet dem med minst inntekt. At de nå kommer bedre ut, er jo bra. Det tror jeg vi alle er enige om – jeg har ikke hørt noen som er uenig i det. Det er selvfølgelig heller ingen hjertesak for SV å slåss for at de med høyest inntekt nødvendigvis alltid skal beholde den. Problemet nå er at vi får en del eksempler der det er andre som taper inntekt – og mye inntekt – på de omleggingene som er blitt gjort, og der det er veldig vanskelig å finne ut hva som egentlig er årsaken. Det kan ha mange grunner, og flere har vært inne på det. Jeg har bare behov for å si det, for jeg hører at statsråden prøver å ri to hester. Han vil ikke helt ta ansvar for reformen, så er han egentlig veldig for reformen, og så er reformen veldig bra, og virkningene er bra – og alt som ikke er bra, det er det noen andre som har ansvaret for. Det som SV ber om nå, er for det første: Vi kommer til å komme med noen konkrete forslag for å forsøke å rette opp noe av dette. Det andre er at vi ber statsråden og regjeringen om å se på disse resultatene når de kommer, for å se om det kan være noen endringer vi kan gjøre for å unngå slike utilsiktede, store virkninger for noen. Det er ikke noe annet enn det vi ber om, nettopp fordi overraskelsen var stor for mange av oss da en del av disse eksemplene kom, og fordi det fremdeles gjenstår å forklare noen av dem. Og det handler overhodet ikke om mennesker med inntekter i millionklassen. Jeg vil også minne om at det er ingen på uføretrygd som har sånne inntekter, og at man også selvfølgelig bør anse mennesker som har uføretrygd, som sjølstendige personer med egen inntekt. Om man er gift eller ikke, bestemmer man sjøl – for å si det sånn – og det bør ikke ligge til grunn når man skal se på pensjonsinntekter. Det er jo en sak som Fremskrittspartiet har vært veldig opptatt av før, og som jeg i prinsippet også håper de vil føre videre, sånn at den uføretrygden man har, skal knyttes til person og ikke til om man er gift eller ikke. Da må vi se på virkningene for personen også i de tilfellene der vedkommende er gift og kanskje har en ektefelle eller samboer med høy inntekt. Det er det enkelte menneskets kompensasjon og om det er blitt gjort endringer i den som er urimelige, vi er nødt til å se på. Så vil jeg igjen oppfordre regjeringen til å komme med endringer i bostøtten allerede nå i revidert. Det er nødvendig, slik at ikke flere mennesker får problemer med å ha et trygt hjem.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Jeg har lyst til å minne om at uførereformen, eller mer korrekt: Stoltenberg-reformen, som ble innført i år, ble foreslått av regjeringen Stoltenberg, og den ble vedtatt av et enstemmig storting i forrige stortingsperiode, i 2011. Det er viktig å ha dette overordnede perspektivet når en diskuterer saken, spesielt sett i lys av at det er flere som prøver å få det til å se ut som om dette er en usosial reform som er blitt innført av Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen – når den faktisk ble vedtatt av et enstemmig storting. Den eneste kritiske stemmen som var da saken ble behandlet for noen år siden, tilhørte daværende stortingsrepresentant Robert Eriksson, nåværende arbeids- og sosialminister. Han advarte mot at mange med gjeld ville komme dårligere ut, og foreslo da at det skulle etableres en overgangsordning. Som statsråd har han fått etablert en slik overgangsordning, og den blå-blå regjeringen har fått gjennomslag for 600 mill. kr til ordningen. Det var viktig – og det er veldig viktig – at vi fikk på plass en slik overgangsordning for dem som taper veldig mye på reformen. Som Lise Christoffersen påpekte i sitt innlegg, der hun siterte tidligere arbeidsminister Hanne Bjurstrøm, som sa i daværende stortingsdebatt at de fleste vil «i liten grad påvirkes av reformen.» Følgelig var det en forståelse for at noen ville påvirkes litt av reformen, men dessverre var nok ikke Stortinget forberedt på at flere kunne tape vesentlig mye. Representanten Lise Christoffersen viste også til at Arbeiderpartiet har mottatt bunker med klager på Stoltenberg-reformen. Vi mottar også klager, men jeg kjenner meg ikke helt igjen i Christoffersens beskrivelse, for vi mottar også tilbakemeldinger fra uføre som faktisk er fornøyd – uføre som får utbetalt mer, uføre som er meget tilfreds med at de også kan benytte sin restarbeidsevne til å jobbe litt, slik at de kommer enda bedre ut økonomisk og ikke minst sosialt. Jeg tror også noen klager skyldes usikkerhet om hvordan uføretrygden vil bli framover – ikke at man nødvendigvis reelt sett får vesentlig mindre utbetalt, men at man rett og slett ikke kjenner helt til hvordan detaljene i utbetalingene vil bli. Dette er kompliserte forhold, som mange har vært inne på i løpet av debatten. Der hadde representanten Syversen et meget godt poeng, nemlig at informasjonen burde og skulle vært bedre. I den sammenheng er det viktig å være selvkritisk og ta lærdom av dette for framtiden. Jeg er for øvrig glad for at oppdaterte tall viser at færre taper med ny ordning enn det som har vært tidligere antatt. Det er tross alt over 80 pst. som kommer bedre eller omtrent tilsvarende ut sammenlignet med tidligere.
Kari Raustein (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Det har vært et tverrpolitisk ønske i mange år å få mer gods over på sjøtransport, både for å utnytte kapasiteten av de ulike transportårene og for å få enda mer miljøvennlig transport. Flertallet i transportkomiteen vil nå at det skal settes i verk en del tiltak nettopp med tanke på å gi de ulike aktørene mulighet og valgfrihet til å velge å føre mer gods sjøveien, samtidig som de beholder sin konkurransekraft. Her vil komiteen bruke den nasjonale havnestrategien som ble gitt ut tidligere i år, og som er lagt fram, og samtidig bruke ulike incentivordninger og annet for å kunne flytte enda mer gods over på sjø. Den nylig framlagte Godsanalysen viser at veldig mye av transportarbeidet allerede skjer med skip i dag. Det som imidlertid er viktig, er at den videre veksten i transportvolumet i stor grad dekkes av sjøtransport. Flertallet i komiteen ønsker at Kystverkets formelle rolle skal styrkes. Kystverkets oppgave er å videreutvikle den maritime infrastrukturen og å legge til rette for sjøtransport, som er en integrert del av et framtidsrettet transportsystem. Vi ønsker også at Kystverket skal administrere en ny tilskuddsordning for havnesamarbeid med formål å stimulere havnene til bedre å utnytte infrastrukturen, noe som kan gi lavere enhetskostnader for godstransport til sjøs. Flertallet i komiteen ønsker også en helhetlig gjennomgang av gebyr- og avgiftspolitikken for nærskipstransporten nettopp med tanke på å bedre og forenkle rammebetingelsene for nærskipstransporten. Regjeringen har nedsatt Grønn skattekommisjon, som skal sluttføre sitt arbeid innen 1. desember 2015, og det er naturlig at vi ser dette i sammenheng med de faktorer som kommer fram der. Komiteen ønsker også at regjeringen utreder ulike incitamentordninger som skal få bedrifter til å velge å benytte sjøtransport framfor landtransport, og kommer tilbake til Stortinget med dette på en egnet måte. Komiteen ønsker også å stimulere til økt bruk av lavutslippsteknologi i nærskipsfartsflåten og ber derfor regjeringen komme tilbake til Stortinget med en vurdering av hvordan vi kan stimulere til dette. Det er foretatt en utredning av en vrakpantordning, og den ligger nå til gjennomgang i Nærings- og fiskeridepartementet. En vrakpantordning kan stimulere til flåtefornyelse. Derfor er det ønskelig at regjeringen vurderer en innføring av en midlertidig vrakpantordning for skip – og allerede i neste statsbudsjett. Det er viktig at den norske skipsfarten og våre naboland har likeverdige rammevilkår. For å styrke skipsfartens konkurransekraft ber komiteen om at regjeringen vurderer de ulike rammebetingelsene. Herunder må også avskrivningssatsene for skip vurderes. Avslutningsvis vil jeg nevne, med bakgrunn i rapporten NTP Godsanalyse, at det er grunnlag for å overføre flere millioner tonn gods fra vei til skip og bane, og dette vil igjen kunne frigjøre kapasiteten på veiene. De ovennevnte tiltak komiteen ber regjeringen vurdere og utrede, vil føre til at næringslivet kan ha både valgfrihet og best utnyttelse av kapasiteten for transport av gods, og dette vil igjen styrke konkurransekraften.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Eg oppfatta statsråden som veldig klar på at han og regjeringa vil oppfylla den vedtekne nasjonale transportplanen, men også at dei skal overoppfylla han. På sjøsida har eg også forstått det slik at noverande regjering vil følgja nærskipsfartsstrategien, som kom som ein del av gjeldande NTP. Her vart det lagt opp til at det skulle brukast 3 milliardar statlege kroner i tiårsperioden – eller 300 mill. kr i året, dersom ein deler det jamt – på å styrkja sjøtransporten. I årets budsjett ser eg at det berre er budsjettert med 10 mill. kr til ei incitamentordning for å stimulera til hamnesamarbeid. Då vil eg spørja statsråden: Er det vilje i departementet og i regjeringa til å bruka midlane som Stortinget har sett av til dette?
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Me ser 10 mill. kr i budsjettet. Men komiteen viser i sine fellesmerknader til «NTP Godsanalyse, Delrapport 1, kartlegging og problemforståelse», og komiteen uttaler at denne rapporten viser at det er grunnlag for å overføra fleire millionar tonn gods frå veg til skip og til bane, noko som også vil frigjera kapasiteten på vegane. Er det noko statsråden kunne tenkt seg å ha gjort annleis i løpet av det vel halvtanna året han har styrt departementet, for å styrkja sjøtransporten si konkurransekraft?
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Då eg høyrde på statsråden, skulle ein nesten tru det var ei sak som regjeringa hadde lagt fram sjølv, for han snakka så varmt om det. Så eg vil berre minna om at dette er representantforslag frå opposisjonen – eit frå Kristeleg Folkeparti og eit frå Arbeidarpartiet – og komiteen har arbeidd seg fram til noko som me står samla om. Det er jo ofte me har gode debattar om representantforslag, og det har me hatt no òg. Men dei gongene det vert fremja representantforslag, vert dei stort sett lagde ved protokollen. No kjem me til å vedta sju romertalsforslag – ei kjempegreie, eg trur ikkje det skjer så ofte. Men det høyrdest mest ut som om det var regjeringa og statsråd Solvik-Olsen som hadde lagt dei fram sjølve. Men det er ikkje det. Det er Kristeleg Folkeparti, og det er Arbeidarpartiet – men så har me jobba godt med det. Så må eg over på det som statsråden seier, at det heile botnar i Riksrevisjonens rapport. Det gjer det jo ikkje, og det er heller ikkje slik at den riksrevisjonsrapporten som gjekk på dette feltet, var ein riksrevisjonsrapport som berre gjekk på førre regjering. Det gjekk mykje på korleis Kystverket var organisert, og kva for ressursar dei brukte – eller at dei ikkje brukte ressursar nok og på rett måte på dette feltet. Så vert det òg halde fram heile tida at det at kystdelen av Fiskeri- og kystdepartementet har vorte overført til Samferdselsdepartementet – at no sit alle ved same bordet – fører til at no vert dette feltet prioritert høgare. Det vert ikkje det av seg sjølv. Det er derfor eg er veldig glad for at me har fått så stor samling om desse punkta og skal vedta dette i dag, for då viser ein retning, og ein seier noko om at ein skal ha større fart og tyngd i det arbeidet som går på å få meir gods over på sjø. Så vil eg varsla at det som Riksrevisjonen var oppteken av, som representanten Hansson peikte på – forslag nr. 1 – vil me støtta, for det er ei god oppfølging av dette. Dei to andre forslaga støttar me ikkje. Så berre ein liten korreksjon til Rasmus Hansson: ONS – den største internasjonale oljemessa i vår del av verda – er ikkje lagd ned. Det er den norske leverandørmessa som er annakvart år imellom, som tek ein pause.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2015-04-07:
Senterpartiet mener det er to gode forslag som er samlet i én innstilling i komiteens behandling, og vi har klart å bli tverrpolitisk enige om de forslagene som foreligger. Det synes jeg er en god ting. Det har lenge vært snakket om at man ønsker godsoverføring fra vei til sjø og bane, og her kommer komiteen med noen forslag som man ønsker å få utredet nøyere, og ønsker å få satt i kraft fram mot utarbeidelsen av Nasjonal transportplan. Det er nødvendig å få flyttet mer av godset fra veien til sjø og jernbane. Vi ser at godstransporten på vei bare øker, og alle anslag tyder på at det kommer til å gå den veien framover. Det betyr at det haster å få gjort kloke grep. Det er sju forslag som komiteen er samlet om, som alle har en intensjon om å ta sjøelementet sterkere i bruk. Det er en vei som alltid er åpen, som er saltet og ferdig brøytet – det er egentlig bare å ta den i bruk. Da er det viktig å se på rammebetingelsene for at vi skal få flere til å bruke nettopp den veien. Godsanalysen var et godt innspill med tanke på å se på hvor godset går, og hvordan man kan jobbe med det videre. Jeg tenker at den er et viktig element i den jobben som skal gjøres i forbindelse med Nasjonal transportplan. Nærskipsfartsstrategien som lå inne i dagens NTP, har regjeringen ikke sterkt valgt å følge opp, men man har midler til samarbeid mellom havner. Samarbeid mellom havner tror jeg er fornuftig, men jeg forventer også at man ser sterkere på hvordan man skal implementere nærskipsfartsstrategien i en kommende NTP. Jeg er glad for at man velger å utrede en incitamentordning som mange i næringen har bedt oss om å prøve, for å få sterkere godsoverføring. Så synes jeg også det er viktig at vi får satt fokus på lavutslippsteknologi. Jeg tror at Norge er blant de landene som har et stort potensial for å komme med ny teknologi. Vi har ferge som går på elkraft, vi har flere forsøk som er satt i gang med annen type teknologi, og vi har gass, som er i bruk i flere fergesamband i dag. Det er ingen tvil om at denne typen teknologi også kan tas i bruk i nærskipsfartsstrategien, og kanskje kan vi også styrke grepene som næringen i maritim sektor har for å få utviklet flere sånne typer prosjekt. Jeg er veldig tilfreds med at vi klarer å få samstemmighet om en sånn løsning som ligger her i dag, men vi må alle følge opp og påse at det faktisk blir en reell politikkendring som gjør at flere tar i bruk sjøveien. Så vil vi i andre typer saker komme tilbake til hva vi bør gjøre med tanke på jernbane. Jeg er veldig glad for at Jernbaneverket nå ser ut til å være offensiv når det gjelder å utrede grep for å sikre at vi skal få mer gods også på bane.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2015-04-07:
Jeg har tenkt å utfordre statsråden til å være med på litt høyttenkning. Jeg tror at statsråden i likhet med undertegnede er opptatt av teknologi, og vi vet at det er behov for å fornye flåten. En del er veldig bra, og det er en del som begynner å bli av dårlig kvalitet. Hvordan skal vi klare å få til å ta i bruk mer lavutslippsteknologi i nærskipsfartflåten vår – har statsråden gjort seg noen tanker om det? Er det noen grep som er nært forestående? Er det en strategi som vi kan bygge opp under på litt sikt?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Først må jeg få minne om at Nasjonal transportplan ikke er en bevilgende plan. Det er en plan som skisserer ulike kostnader og hvordan en bør prioritere framover. Så er det opp til Stortinget hvert år i statsbudsjettet å bevilge pengene. Jeg er veldig stolt over at i det statsbudsjettet som dagens flertall vedtok for 2015, overoppfyller vi de gjennomsnittlige rammene for Nasjonal transportplan med rundt 1 mrd. kr, i motsetning til det budsjettet som ble framlagt av den rød-grønne regjeringen før de gikk av, som underoppfylte den nasjonale transportplanen med 4,5 mrd. kr. Vi har framskyndet mange av farledsprosjektene som ligger i Nasjonal transportplan. Så her skjer det mye. Når det gjelder skatte- og avgiftsregimet, har vi sagt at vi må se på det for å få stimulert til mer gods over på skipsfart. Dette er en del av den skatteutvalgsrapporten som har kommet til Finansdepartementet, som vi skal følge opp, og det er der det er naturlig å komme tilbake til det. Men vi har allerede redusert noen av avgiftene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Jeg er veldig fornøyd med mye av det vi har gjort så langt. Jeg skulle gjerne ha sett at en del prosesser kunne gå raskere, men når vi ser på Riksrevisjonens ramsalte kritikk av det vi overtok – altså det som skjedde fra 2007 til 2013, der andelen gikk ned, og en mente det var dårlig styring over transportsektoren i Kystverket – så er det å flytte Kystverket til Samferdselsdepartementet, vekk fra Fiskeridepartementet, et viktig grep. Det å komme med en nasjonal havnestrategi, det å gjennomføre losreformen, er viktige inngrep. Det å gjøre midler tilgjengelig for bedre havnesamarbeid er viktige grep. Så skulle jeg gjerne sett at vi hadde kommet enda lenger i skatte- og avgiftsregimet, men her har vi ventet på utredninger som nå er kommet, og da kan vi gå videre, basert på det fagrapportene har sagt, det fagfolk har gitt oss anbefaling om. Så ut fra at vi har hatt 17,5 måneder på oss, mener jeg at vi har fått gjort veldig mye som vil bøte på den kritikken som Riksrevisjonen kom med mot den situasjonen som var da vi overtok.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Takk for et godt tema. Jeg synes det er veldig spennende å tenke høyt både om skipsteknologi og om skipsfarten generelt. Jeg har selv bakgrunn fra rederi, så dette kan jeg en del om. Jeg vil bare minne om at i 2014 ba jeg Transnova om å prioritere tilskudd til nærskipsfarten for bruk av LNG og andre miljøvennlige energikilder. I Kystverkets avgifter for 2015 har vi gitt en ekstra rabatt for miljøvennlige skip. Det å bruke økonomisk stimulans for å få redere og transportører til å velge miljøvennlige løsninger tror jeg er et viktig virkemiddel. Så må vi se på de klyngene vi har. Vi har en komplett klynge innenfor skipsfarten i Norge – alt fra rederi og sjøfolk til transportører, designere, verft og utstyrsleverandører – som gjør at vi er i en ganske unik situasjon ved å få den til å bidra til å videreutvikle mer miljøvennlige skip. Det er litt av den jobben som nå gjøres i et samarbeid mellom statsministeren, Næringsdepartementet, Finansdepartementet, Klima- og miljødepartementet og Samferdselsdepartementet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
For det første vil jeg igjen skryte av de sju konkrete tiltakene som ligger her. Alle var vel hentet fra Kristelig Folkepartis representantforslag, og det er veldig godt at et samlet storting stiller seg bak dem. Mange av dem vil en også finne i ulike varianter i regjeringserklæringen og i Nydalen-enigheten mellom de fire ikke-sosialistiske partiene. Her er det en del ting som allerede er gjort, som jeg har nevnt – losreform, nasjonal havnestrategi, samarbeid på havnene. Så er det en del ting som er i kjømda. Nå har Skatteutvalget kommet med sin utredning, og det er en utredning på gang som vil komme i løpet av 2015 om grønne avgifter. Som jeg nevnte til forrige spørsmålsstiller, er det et samarbeid på tvers av mange departement for å få til en mer grønn skipsfart. Så her vil det komme ting på løpende bånd. Noe av dette har vært avhengig av eksterne utredninger, og noe skjer som følge av politisk samarbeid mellom flertallspartiene. Så det er ingen grunn til at en skal sitte og vente på enkeltsaker langt fram i tid.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Budsjettbehandlingene kommer til jevne tider. Det er et revidert budsjett som vi nå står foran, og så har vi budsjettet til høsten, så det er mulig det vil komme ting når budsjettet fremmes. Vi har varslet en masse tiltak. Jeg har ramset dem opp nå, og det er naturlig at de kommer fortløpende. Det er også veldig bra å få stadfestet forslagene fra Kristelig Folkeparti. Jeg er veldig glad for at også de partiene som satt i regjering, som fikk ramsalt kritikk fra Riksrevisjonen, nå mener at dette er fornuftige tiltak. Dagens flertall har nå styrt i ca. 17 måneder. Vi har gjort veldig mye på de 17 månedene, med en nasjonal havnestrategi, med losordning – med de tiltakene som er fremmet. Jeg vet at det er utålmodighet etter at enda mer skal gjøres, fordi man hadde feil kurs i mange år. Jeg er glad for at det er et godt flertall som nå støtter opp om en kurs der mange tiltak skal gjennomføres. Jeg har nevnt dem, og de står også i regjeringens svar til både Arbeiderpartiets og Kristelig Folkepartis representantforslag. Så det bør ikke være usikkerhet om hva regjeringen jobber med.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Som jeg har nevnt en rekke ganger, er det en sammenheng i det vi gjør. Jeg har blitt spurt av Senterpartiets representant om ting, jeg har blitt spurt av Arbeiderpartiet, og jeg har sagt at vi har satt i gang en masse tiltak. Vi har satt i gang en omorganisering av sektoren nettopp for å samle ansvaret. Det valgte den forrige regjeringen og spørsmålsstiller ikke å gjøre, og det var noe av det Riksrevisjonen kritiserte. Vi har satt i gang et arbeid for å se på avgiftsstrukturen, og der har et skatteutvalg vært i jobb. Utvalget har nå levert sin rapport. Det kommer et revidert budsjett, og der kan det ligge noe. Det kommer et budsjett til høsten, og da vil man få en gjennomgang av ordningene. Vi ser på måten vi jobber med havner på. Det er en nasjonal havnestrategi, og der vil vi få innspill fra ulike aktører. Vi vil gå gjennom og sørge for at de pengene som er blitt bevilget, blir brukt i havnene for å stimulere til bedre samarbeid nettopp for å få flere til å bruke skipsfarten som et transportmønster. Så når jeg både viser hva vi har gjort, og nevner hva vi skal gjøre, er det for å vise at på bare 17 måneder har vi satt i gang en rekke tiltak, og vi kommer til å gjøre mye mer framover. Vi skal i løpet av disse fire årene få levert mye og få en ny kurs.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
Bare et par poenger: Jeg synes det er viktig å kunne rose Stortingets vedtak, spesielt når man i så stor grad legger seg på den linjen som regjeringen varslet i Sundvolden-erklæringen. Da er det jo ingen grunn til at vi skal gjøre det som den forrige regjeringen gjorde, nemlig stemme ned alt som kommer fra Stortinget, uansett om det er fornuftig eller ikke fornuftig. Jeg forstår godt at representanten Rommetveit er vant til at det er annerledes, og at en regjering alltid skal være misfornøyd med det Stortinget vedtar. Men for denne regjeringen er det faktisk viktig å samarbeide godt med Stortinget, og når Stortinget kommer med gode forslag, er det ingen grunn til at jeg skal stå og kjefte dem ned. Tvert imot bør jeg kunne rose dem og være fornøyd, på samme måte som forslagsstillerne er. Det er også verdt å minne om at alle de sju konkrete forslagene som nå vedtas, er fremmet av Kristelig Folkeparti. Det er veldig hyggelig at Arbeiderpartiet også fremmet et forslag kort tid etter at Riksrevisjonens rapport ble diskutert i Stortinget, der en kraftig kritiserte den nærskipsfartspolitikken som ble ført fra 2009 til 2013. Det er bra at Arbeiderpartiet så behov for å gjøre ting annerledes, men det konkrete innholdet i alle disse forslagene er Kristelig Folkepartis, og derfor gir jeg spesielt ros til Kristelig Folkeparti. Men jeg synes det er kjempebra at alle partiene er med og støtter opp om dem, for det betyr at det er et enstemmig storting som gir en del klare signaler om hva regjeringen skal jobbe videre med. Jeg er veldig bekvem med de signalene som kommer, for de går i den retning som regjering allerede jobber. Det synes jeg er aldeles supert. Da Riksrevisjonen kom med kritikk og sa at måten Kystverket var organisert på, gjorde at en ikke nådde de målene, er det ikke Kystverket alene som har ansvaret for det. Det er faktisk regjeringen som er det styrende organet over Kystverket. Derfor synes jeg det er litt rart at en bare dytter ansvaret over på Kystverket, når ansvaret for Kystverket til slutt sitter hos regjeringen. Derfor har flertallet som nå styrer, omorganisert systemet, sånn at Kystverket nå ligger under Samferdselsdepartementet, nettopp fordi mye av det Kystverket driver med, handler mer om transport enn om fisk. Men vi skal sørge for at også fiskerisiden blir godt ivaretatt. Men for all del – bare for at representanten Rommetveit ikke skal misforstå – jeg kommer til å rose alle forslag som kommer i Stortinget, uavhengig av hvem som fremmer dem, når de er i tråd med den linjen som jeg selv er fornøyd med. Av og til vedtar Stortinget ting som heller ikke jeg er fornøyd med, men jeg skal likevel gjennomføre det. Sånn er det i et demokrati, og sånn er det å sitte i regjering.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Det er veldig bra at hele Stortinget er samlet i denne saken. Det ligger sju konkrete tiltak til behandling i dag. Statsråden har jo fått samlet alt som dreier seg om samferdsel, i ett departement. Godsanalyse viser at man har ambisjoner og muligheter til å hente inn mellom 5 millioner og 10 millioner tonn sjøveien. Hva er framdriftsplanene når statsråden nå ser at Stortinget er samlet om å få gjort dette? Hvor raskt kan tiltakene komme, og hvilken økonomi er det man ser for seg å bruke hvis man bruker 10 mill. kr i år? Hvordan klarer man å stimulere for å bruke de 3 mrd. kr som faktisk ligger i NTP, til gods sjøveien? Hvordan er den prioriteringen nå den nærmeste tiden – det nærmeste halvåret og året?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Nå er det sånn at det ligger sju konkrete punkt her. Vi har det samlede avgiftssystemet; man må rydde opp i det systemet som ligger der. Vi har Kystverket, som man kan se på og gjennomgå hvordan kan være, og hvordan betalingen skal være for rederne. Det er «økobonus» og vrakpantordning – det er mange ting som ligger ganske gyteferdig. Da er det viktig for oss i Stortinget å vite når statsråden har tenkt å innføre disse ordningene, som er viktige, og hvordan man legger opp til det når det gjelder neste runde i budsjettet.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2015-04-07:
Jeg har egentlig ikke en eneste gang stilt spørsmål om hva statsråden har gjort, men om hva statsråden skal gjøre. Og jeg spør igjen: Hvordan er framdriften når det gjelder de tiltakene som er skissert, og som blir enstemmig vedtatt i dag? Hva ser man for seg er raskest å få gjort, og klarer man å levere samlet på dette? Samferdselsdepartementet har ansvaret for dette nå, og ansvarlig statsråd står her, så det er interessant å høre framdriftsplanen til statsråden.