Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
La meg begynne med å si at min kollega representanten Fredriksen vil komme inn på Tana og forvaltningen sammen med Finland. Villaksen er viktig som art for Norge og for Nord-Atlanteren. Derfor er det et bra initiativ, for hver gang Stortinget får anledning til å diskutere villaksen, er det et tegn på at vi her i dette hus tar den utfordringen på alvor. Og det er grunn til bekymring på mange områder. Det skal jeg komme tilbake til. Villaksen er en kilde til rekreasjon og gir ikke minst flere hundre lønnsomme arbeidsplasser i Norge. Ut fra et naturfaglig perspektiv er det slik at halvparten av alle bestander av atlantisk villaks finnes i Norge, noe som selvfølgelig gir oss et betydelig ansvar for å ivareta denne arten. Vi må ha som mål å bevare flest mulig arter, helst alle de gjenværende bestandene i Norge. Fremskrittspartiet er bekymret. Det er mange trusler mot villaksen: forsuring, overbeskatning, lakseparasitten Gyrodactylus salaris, dårlig regulerte vassdrag, klimaendringer, hybridisering og lakselus, for å nevne de viktigste. Og Fremskrittspartiet er bekymret for at man har kuttet i kalkingsbudsjettet fra 2005 – da det var stort – med 100 mill. kr, til dagens 88 mill. kr, noe som gjør at forsurede vassdrag blir stående unødvendig lenge i kø. Vi er bekymret for at beskatningen, særlig for sjølaksfiske, fortsatt er høy til tross for reguleringer. Det må helt åpenbart innføres strengere reguleringer enn en allerede har gjort. Vi ser at i en del områder i Norge er det økt beskatning fra sjølaksfiske. Det var ikke det Stortinget bad om ved siste runde. Når det gjelder regulerte vassdrag, er det slik at regulering kan være både bra og dårlig. Jeg er veldig glad for at Stortingets flertall snudde Regjeringens forsøk på å legge ned NINAs forskningsstasjon på Ims, som er det viktigste kunnskapsmiljøet når det gjelder balansegangen mellom vassdragsregulering og laks. Jeg har lyst til å vise til eksemplet med furunkuloseutbruddet i Namsen i sommer. En av Norges viktigste lakseelver var i ferd med å miste en hel årsklasse med smolt. Hadde ikke den elva vært regulert, hadde ikke Nord-Trøndelag Energiverk kunnet åpne slusen, sluppet kaldt vann i elv og tatt livet av furunkulosen i løpet av 36 timer. I den anledning har jeg lyst til å sitere en merknad fra komiteen. Her må komiteen ha hatt en meget dyktig forfatter. Vi peker på «at når det gjennomføres konsesjonsrevisjoner av eksisterende vannkraftverk i lakseførende vassdrag, bør det stilles krav om minstevannføring som er tilpasset laksen i forskjellige livsstadier.» Den merknaden anbefaler jeg at statsråden klipper ut i morgen den dag, legger den i posten og sender den til OED med en gang, slik at OED umiddelbart implementerer det som helt åpenbart et stort flertall på Stortinget ønsker. Med en slik regulering kan en bl.a. oppnå at elver som i dag er åpne om vinteren, med de konsekvensene det har for beskatning av villaks, fryser til, og at elveleiene ikke tørker ut om sommeren Fremskrittspartiet er også bekymret for hybridisering på grunn av rømt oppdrettslaks. Der har vi også massevis av planer. Vi har Rømmingskommisjonen for akvakultur, som Regjeringen har satt ned, og vi har FHLs rømmingskommisjon. Planer er det nok av. Bekymringen ligger på om bevilgningen også der er stor nok. En strengere lakselusforskrift etterlyste Fremskrittspartiet allerede sommeren 2006. Den er kommet nå i høst, men den er ikke streng nok i det hele tatt, særlig ikke i forhold til den perioden som smolten faktisk vandrer ut av elven, nemlig på våren. Statsråden har en jobb å gjøre i forhold til sine kollegaer i Fiskeridepartementet når det gjelder en strengere lakselusforskrift. Men det er fortsatt slik at det er Gyrodactylus salaris som er den største faren mot norsk villaks – den eneste faren mot norsk villaks som har et potensial til faktisk å ta knekken på store deler av de norske villaksbestandene. Det er godt å høre og se at Regjeringen nå sier at de har sluttet med aluminiumsbehandlingen og setter fokuset inn på å bruke rotenon der man skal behandle. Det har Fremskrittspartiet sagt i to år. Det tar sin tid før Regjeringen følger Fremskrittspartiet, men det kommer seg, absolutt. Så er jeg skuffet over at vi hver eneste høst i denne sal diskuterer hva som skal skje med Driva. Driva er nøkkelen for å bli ferdig med Gyro-behandlingen i Norge, og nå snakker man nok en gang fra Miljøverndepartementets side om at man skal prosjektere. Man skulle prosjektere i 2006, man skulle prosjektere i 2007, man skulle prosjektere i 2008, og nå skal man prosjektere i 2009 også. Det kan ikke ta fire år å planlegge stenging av Driva.