Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2009-01-08:
Interpellanten tar opp en viktig sak, for det er ingen tvil om at nettopp de små og mellomstore bedriftene er ryggraden i norsk næringsliv. Som kjent har hele 95 pst. av norske bedrifter færre enn ti ansatte. På den bakgrunn sier det seg sjøl at det er viktig å ha særlig oppmerksomhet mot de små og mellomstore bedriftene, og at svært mye av det arbeidet som har vært gjort gjennom en årrekke for å gjøre rammevilkårene bedre for norske bedrifter generelt, også i stor grad kommer de små og mellomstore bedriftene til gode. De små og mellomstore bedriftene er også viktige for norsk økonomi. Som interpellanten også var inne på, er vi inne i en urolig tid. Det er klart at småbedriftenes rolle er ekstra viktig nå, og det vil sjølsagt også være viktig i den tiltakspakka som Regjeringa nå jobber med. Jeg er glad for at representanten Asmyhr mente at det lå positive forslag i innovasjonsmeldinga som ble presentert før jul, også når det gjelder små og mellomstore bedrifter. Når vi ønsker å utarbeide en overordnet næringspolitisk strategi for små og mellomstore bedrifter, er det fordi jeg mener, på samme måte som representanten og sikkert alle i denne salen, at her er det fortsatt et behov for å gjøre enda mer overfor denne typen bedrifter. Så er jo Stortinget også gjennom innovasjonsmeldinga invitert til å mene noe om det. Som jeg sa i stad, vil det være naturlig at Regjeringa også har fokus på dette i tiltakspakka. Jeg trur det som er viktig her, er både å gjøre det som trengs på kort sikt, gitt den situasjonen vi er i, og samtidig ha et langsiktig perspektiv, der innovasjonsmeldinga og behandlinga som Stortinget kommer til å ha av den og en slik strategi, er viktig. Vi ønsker fra vår side å ha en brei tilnærming til dette arbeidet. Det betyr at vi har og kommer til i tida framover å ha nær dialog med representanter for bedriftene sjøl. Det er derfor jeg også i stortingsmeldinga har varslet at vi kommer til å etablere et strategisk råd, slik vi har på mange områder, som Stortinget er godt kjent med. I denne sammenhengen er det representanter for små og mellomstore bedrifter som skal gi råd, og som er med og styrker dialogen mellom Regjeringa og næringslivet i arbeidet for nettopp disse bedriftene. Det er fordi det sjølsagt er slik, på dette området som på andre områder, at det er de som sjøl jobber i disse bedriftene, som vet hva som må til for å gjøre situasjonen enda bedre. I det arbeidet er det sjølsagt også naturlig å hente inspirasjon fra EUs «Small Business Act», slik representanten her var inne på. Da Europakommisjonen den 25. juni la fram sin tiltakspakke for å bedre situasjonen for små og mellomstore bedrifters vilkår i Europa, var bakgrunnen for det at også EU anerkjenner de minste bedriftenes betydning i økonomien, og ønsker å legge bedre til rette for dem. Som representanten og sikkert alle andre representanter her i Stortinget er kjent med, presenteres det der ti politiske prinsipper som Europakommisjonen ønsker skal legges til grunn for framtidig politikk- og regelverksutforming. Blant disse prinsippene mener jeg at det kan trekkes fram at regelverket skal utformes i henhold til tenk smått først-prinsippet. Det vil jo si at en skal vurdere å ha unntak for de minste og de mellomstore bedriftene. Et annet viktig prinsipp er å gjøre det enklere for små og mellomstore bedrifter å få finansiering, og at det helt bevisst stimuleres til kompetanseoppbygging, forskning og innovasjon i små og mellomstore bedrifter. Jeg har også merket meg at det foreslås nye selskapsformer som skal gjøre det enklere å drive på tvers av landegrensene, og at det foreslås bedre finansieringsmuligheter og forenklede prosedyrer ved oppstart av bedrifter. Til noen av tiltakene er det sjølsagt også knyttet lovforslag. Vi har fra Nærings- og handelsdepartementet fulgt dette arbeidet veldig nøye, og vi blir også, som kjent, gjennom EØS-avtalen direkte berørt av regelverksendringer i tilknytning til «Small Business Act». Disse prosessene følges sjølsagt opp og vurderes for innlemmelse i EØS-avtalen av de ansvarlige fagdepartementene. Et eksempel her er regelverksforslaget om ny selskapsform, som følges opp av Justisdepartementet. Når det så gjelder flere av de prinsippene og forslagene som tas opp har Norge allerede gjort mye, og vi har også – mener jeg – mange gode resultater å vise til. Det gjelder bl.a. tilgangen til kapital, hvor vi har gode ordninger, bl.a. gjennom Innovasjon Norge, som, som kjent, allerede er styrket nå i høst og kommer til å bli styrket også i det forslaget vi kommer med i tiltakspakka om ikke så lenge. Vi har høy beredskap, vi følger situasjonen nøye, vi kommer til å komme med nye forslag, og vi er også godt i gang med å forankre tenk smått først-prinsippet, som er en veldig sentral del i det som også EU jobber med. Som Stortinget er kjent med, sier vi i handlingsplanen om forenkling som ble lagt fram i august i år, at det i alle utredninger av nytt regelverk, med unntak av HMS-området, skal vurderes og differensieres mellom de små og mellomstore bedriftene og de større bedriftene. Et annet element i EUs arbeid, som vi allerede har god forankring for i Norge, er oppmerksomhet om kvinnelige entreprenører og deres utfordringer, for å nevne noe. Så vi følger opp det EU her gjør. Jeg mener det er mye vi kan hente inn i forhold til det arbeidet vi nå gjør. Regjeringa har gjennom lang tid arbeidet systematisk og målrettet for å forenkle for næringslivet. Vi la jo fram handlingsplanen for forenkling, som hadde mer enn 120 konkrete tiltak. Disse følges nå opp. Vi ser også på andre tiltak, for det er ingen mening i at små og mellomstore bedrifter skal bruke mer tid enn nødvendig på å fylle ut skjemaer. De bør bruke tid på å produsere og drive med nyskaping og omstilling, så vi må sørge for at de ikke bruker mer tid på byråkrati enn det som strengt tatt er nødvendig. Tenk smått først-prinsippet er som kjent forankret som ett av de viktige tiltakene i denne handlingsplanen. Vi er nå i ferd med å se på hvordan vi skal få god nok forankring av dette prinsippet i alle utredninger om nytt regelverk i alle departementer. Som veldig viktig i dette arbeidet med å forenkle og redusere bedriftenes administrative kostnader vil jeg ikke minst peke på det store arbeidet vi nå gjør med å videreutvikle Altinn – som Stortinget har vedtatt i forbindelse med budsjettet også for i år. Oppsummert vil jeg si at jeg synes initiativet fra representanten er positivt. Ut fra det jeg har hørt, ser det ut til at vi langt på vei, ganske bredt politisk, er enige om mye av det som ligger der. Både når det gjelder kortsiktige tiltak og langsiktige tiltak er det særdeles viktig å ha oppmerksomheten rettet mot nettopp de små og mellomstore bedriftene. Det er heller ingen tvil om at vi både henter inspirasjon og ser på mange av de gode forslagene som ligger i det som kommer fra EU.