Olov Grøtting (Senterpartiet), 2013-03-07:
Idretten er folkeeie i Norge. Nesten alle har et forhold til den organiserte idretten. Vi trener mer enn noen gang, og vi opplever at store deler av befolkningen er medeiere når vi har store arrangement. Den norske idrettsmodellen handler om deltakelse, frivillighet og inkludering. Den modellen vil vi i Senterpartiet hegne om og styrke. Det er idrettsmeldingen med på å gjøre. Vi er stolte av å være med på å legge fram en idrettsmelding som vi opplever at Idretts-Norge er godt fornøyd med, selv om vi nettopp hørte fra denne talerstolen at Høyre ikke er fornøyd. Vi mener at det først og fremst er de lokale idrettslagene som styrkes i den kommende idrettssatsingen. Det skal bygges flere idrettsanlegg over hele landet, lokale aktivitetsmidler skal økes. God geografisk fordeling skal vi også fortsatt sikre gjennom kriteriene for fordeling av spillemidler. Stor befolkningstetthet, men også lange reiseavstander er begge vektlagt i denne sammenheng. Det er et stort behov for å bygge flere idrettsanlegg her i landet, slik at flere får anledning til å drive idrett og lagene får bedre kapasitet til sine aktiviteter. Men det er et stort gap mellom behovet for idrettsanlegg og tilgjengelige spillemidler. Derfor er det behov for å styrke idrettsområdet gjennom å endre tippenøkkelen, og det har regjeringen tatt tak i. Vi i Senterpartiet er utålmodige i så måte, og vil jobbe for at idrettens andel av tippemidlene økes kraftig de to kommende årene, slik at en kommer opp i 64 pst. i 2015, som vi har lovt. Denne økningen må utløse klare krav. Vi ønsker mer åpenhet om hvordan de offentlige pengene blir brukt gjennom rapportering om anleggsutbygging, toppidrettssatsing og aktiviteter for barn og unge – og ikke minst fordelingen mellom disse områdene. Vi vil fokusere på forenkling og avbyråkratisering. Minst mulig skal gå til administrasjon både sentralt og lokalt. Det norske samfunnet står overfor mange utfordringer til tross for vår oljerikdom. En av de største er, som mange har nevnt her, at folk rører seg altfor lite – dette til tross for at mange trener ofte og mye. Hverdagsaktiviteten hos folk har gått betydelig ned, og en stor andel av befolkningen er inaktive. Det er en trussel for folkehelsen. Idrett og fysisk aktivitet er viktige bidrag til den samme folkehelsen. Både kulturpolitiske og helsepolitiske virkemidler må brukes for å få flest mulig i aktivitet. Når hverdagsaktiviteten går ned, blir den organiserte idrettsaktiviteten enda viktigere i det forebyggende helsearbeidet. Det viktigste det offentlige kan bidra med, er utbygging av idrettsanlegg og sikring av områder der aktivitet kan foregå. Dette er viktig for de aktive, og også for inaktive vil utvikling av anlegg være viktig, nettopp for å få dem aktivisert. Jeg vet at mange mener at folkehelse ikke har noe med idrettspolitikk å gjøre. Det mener jeg er helt feil. Jeg er sikker på at idretten selv ser potensialet i å få en størst mulig andel av det norske folk i aktivitet. Vi vet at livsstil i stor grad overføres til neste generasjon. Derfor er det et stort potensial for idrettslagene rundt omkring. Jo flere som holdes aktive gjennom ungdomsårene, desto større sjanse er det for at de selv blir aktive når de blir voksne, og det er en større mulighet for at de og deres unger blir aktive i idrettslag rundt omkring. Dette er en vinn-vinn-situasjon for idretten, for folkehelsen og for samfunnet. Et av resultatene av den varslede tippenøkkelendringen vil være at satsingen på friluftsliv styrkes gjennom anlegg for egenorganisert aktivitet. Disse anleggene har et stort brukspotensial og vil bidra til å nå målgrupper som ikke finner et tilbud innenfor den organiserte idretten. Vi er også fornøyd med at ordningen for anlegg for friluftsliv i fjellet og friluftstiltak for barn og ungdom videreføres, og ikke minst at meldingen tar til orde for å utvide tilskuddsordningen til friluftstiltak, slik at den også omfatter inaktive voksne, men likevel slik at unger og ungdom skal ha førsteprioritet fortsatt. Vi i Senterpartiet er opptatt av dugnadsånden og at den frivillige innsatsen som blir lagt ned i idrettslag over hele landet, skal ha gode rammevilkår. Derfor har det vært viktig for oss å få på plass gode støtteordninger for bygging av idrettsanlegg til bruk for både bredde- og konkurranseidrett. Idretts-Norge kan føle seg trygg på at vi i Senterpartiet fortsetter arbeidet for å bedre rammevilkårene deres.