Margunn Ebbesen (Høyre), 2016-03-14:
Det er mye som har skjedd siden dette representantforslaget ble fremmet i april 2015. I forslaget går det fram at forslagsstillerne er bekymret for at felles ledelse er en sniknedleggelse av tingretter. Høyre forholder seg til at vi i denne saken behandler et representantforslag om endring av domstolloven, slik at alle tingretter skal ha en sorenskriver som har ansvaret for kun én embetskrets, og at vi ikke behandler spørsmålet om nedleggelse eller sammenslåing av tingretter. Det siste behandlet vi sist høst, ved behandling av Prop. 1 S for 2015–2016. Da sa et flertall, bestående av Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, nei til de fleste av forslagene om sammenslåing som var omtalt i proposisjonen. Flertallet viste videre til at det kunne «foreligge gode grunner for sammenslåing av enkelte tingretter, som Nordhordland tingrett og Bergen tingrett som er lokalisert i samme bygg, samt Eiker, Modum og Sigdal tingrett og Kongsberg tingrett med videreføring av kontorsteder både i Hokksund og på Kongsberg». De øvrige omtalte sammenslåingene i proposisjonen sist høst ble stoppet på det tidspunktet. Dette flertallet uttalte gjennom sine merknader at de hadde «ingen intensjon om å gjennomføre flere sammenslåinger nå», det «kommer en påtalereform som vil kunne få betydning for domstolsstrukturen». Videre er hensynet til rettssikkerhet, fagmiljø og rekruttering «vesentlige faktorer som kan påvirke fremtidens tingrettsstruktur». Tilbakemeldingene rundt behandlingene av forslagene om sammenslåinger sist høst viste at det var mange mangler i prosessen. De samme manglene viste seg vel også å ha vært til stede når det gjaldt arbeidet med felles ledelse av tingrettene. Skal en lykkes med et slikt prosjekt, er det viktig og nødvendig med en god og inkluderende prosess. Derfor ble det ved behandlingen av proposisjonen sist høst gitt klare signaler fra det samme flertallet om en bedre involvering av alle berørte parter ved framtidige vurderinger av endringer. Signalene som nå er kommet, viser at DA involverer partene på en bedre måte. Allikevel uttaler involverte seg negativt. At det er motstand mot endringer, er noe vi som lovgivere må være forberedt på. Norge er et langstrakt land med spredt domstolsstruktur, og da kan det være nødvendig med en viss grad av fleksibilitet. Forskriften er nå foreslått endret, slik at det i særlige tilfeller vil være aktuelt med felles domstolsleder. Med utgangspunkt i nettopp vårt langstrakte land og vår vanskelige geografi vil det være nødvendig å gjøre en god vurdering av hva som vil være den beste løsningen i hvert enkelt tilfelle, og hvilke særlige grunner som ligger til grunn for vurdering av felles ledelse. DA har et fagansvar for videre utvikling av struktur og kvalitet i domstolene. De skriver selv i sine kommentarer at intensjonen er å øke domstolenes fleksibilitet, bedre ressursutnyttelsen og redusere domstolenes sårbarhet innenfor den til enhver tid gjeldende domstolsstruktur. Til tross for at det er motstand mot endringer enkelte steder, finnes det også eksempler som viser det motsatte. Sogn tingrett og Fjordane tingrett ledes i dag av en felles sorenskriver. Sorenskriver Terje Mowatt viser til at denne endringen har gitt et bedre og mer likt tilbud til befolkningen i Sogn og Fjordane. Så dette er et eksempel på at felles ledelse av tingretter kan være et godt alternativ til både sammenslåing og ikke minst å forhindre nedleggelse av en tingrett.