Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2002-06-12:
Arbeiderpartiet støtter kampen mot terror, og vi mener det er behov for lovbestemmelser for å sette i verk tiltak for å forebygge og finansiere terrorhandlinger. Det er viktig å følge opp våre internasjonale forpliktelser, og det er viktig med en straffeskjerping. Men det er samtidig av helt sentral betydning at denne kampen ikke står i motsetning til grunnleggende menneskerettigheter, som f.eks. folks rettssikkerhet. Det må derfor ikke bli en motsetning mellom borgernes beskyttelse og ivaretakelse av rettssikkerheten. Kampen mot terror må ikke ta fra oss det terroren truer med å ta fra oss, nemlig demokrati og rettssikkerhet. Da taper vi alle sammen. Jeg er glad for at statsråd Dørum har lyttet til høringsinstansene og endret betydelig på forslaget sitt. Det var en klok snuoperasjon. Vi må utvise forsiktighet i denne type lovgivning og ha is i magen. Det er bedre å ta en ekstra runde eller to, slik at man treffer presist. Det vil jeg gi statsråden honnør for at han gjort. Jeg er også glad for at justisministeren har endret lovforslaget når det gjelder terrordefinisjon, som han har snevret inn betydelig. Dessuten var det viktig at forslaget om å innføre et generelt forbud mot planlegging av terrorhandlinger ble forkastet. Dette ville ha vært et grunnleggende brudd på norske rettstradisjoner. Definisjonen av terrorisme må ikke bli for vid, og grensene må være sylskarpe. Den skal jo danne grunnlaget for domfellelser som kan innebære lovens strengeste straff. Legalitetsprinsippet i strafferetten, som legger til grunn at ingen kan straffes uten ved lov, gjør kravet til klar definisjon særs viktig. Folket og myndighetene må dessuten få vite eksakt hvor grensene går for den kraftige maktutøvelsen man nå ber om. Det er også viktig at vi politikere ikke innfører velmente lover som blir helt uhåndterlige i praksis. Da vil politi- og påtalemyndigheter nøle med å ta loven i bruk. Arbeiderpartiet foreslår derfor en ytterligere innsnevring av terrordefinisjonen for å ivareta nettopp de hensyn, slik at loven blir mest mulig presis og mest mulig håndterlig å praktisere. Amnesty International fastslår i sin årsrapport at 11. september førte til et alvorlig tilbakeslag i arbeidet med menneskerettigheter verden over. Organisasjonen advarer derfor kraftig mot effekten av kampen mot terror som ble iverksatt etter angrepene mot USA den 11. september. Jeg har stor forståelse for Amnestys advarsler. Deres uttalelser bør fungere som en alarmklokke. De påpeker videre at det er blitt lettere for statsledere i mange land å trakassere grupper under dekke av å føre en kamp mot internasjonal terrorisme. Årsakene til terror er bredt sammensatt og krever ulike typer virkemidler. Terrorisme finner næring i fattigdom og i smutthull og mangler i globalt samarbeid og regelverk. Både for å bekjempe fattigdom og for å bekjempe terrorisme er det derfor helt nødvendig med økt internasjonalt samarbeid. Det er viktig at vi nå bruker debatten rundt terrorismen til å styrke FNs rolle og til å styrke internasjonalt samarbeid og avtaler. I og med at Norge sitter i FNs sikkerhetsråd, har vi et spesielt ansvar, og vi har ikke minst en spesiell mulighet til å få satt menneskerettigheter på dagsordenen i FN. Dessverre viser Regjeringen manglende interesse for å forsøke å få til økt global styring. Arbeiderpartiet ønsker primært å sende tilbake forslaget til utlendingsloven om å gjøre det mulig å utvise mistenkte uten at det foreligger en rettskraftig dom. Det kan ikke være sånn at UDI og Utlendingsnemnda ved et forvaltningsvedtak skal kunne bestemme om en person er skyldig i en terrorhandling eller ikke. I strafferetten krever vi at det skal kunne bevises med nesten hundre prosent sannsynlighet at en person er skyldig. Når det gjelder terrorhandlinger begått av norske innbyggere som ikke har norsk statsborgerskap, skal det altså holde at det foreligger en sannsynlighetsovervekt. Mitt spørsmål til Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre er: Hva i all verden skulle tilsi at ikke disse menneskene har det samme krav på rettssikkerhet som enhver annen borger? Jeg hadde i hvert fall ventet meg at partiet Venstre, som har lange og gode tradisjoner for å beskytte borgerne mot overgrep fra staten og kjempe for rettssikkerheten, ville ha ment noe annet. Men her synes det altså som om panikken fra 11. september har tatt fullstendig overhånd. Det kan i hvert fall ikke være sånn at statsråd Dørum og Venstre mener at rettssikkerhetsgarantien spiller en mindre rolle bare fordi folk har en annen etnisk bakgrunn enn den vi andre nordmenn har. Det er viktig at ikke kampen mot terror står i motsetning til grunnleggende menneskerettigheter, samtidig som vi følger opp våre internasjonale forpliktelser. Jo mer man sikrer menneskerettigheter, demokrati og rettssikkerhet, jo større er sjansen for at det ikke blir konflikter som gir næring til terrorhandlinger.