trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Det er en egenskap ved både politikere og mange andre at en glemmer veldig fort. Jeg tror det er nødvendig å minne representanten Henriksen om at hennes eget parti satt i regjering i åtte år på rad, og de klarte altså ikke å løse noen av de utfordringene som den sittende Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har løst. Og så må en selvfølgelig finne andre måter å kritisere regjeringen på. Det setter jeg pris på, for det skjerper jo selvfølgelig regjeringens arbeidsinnsats enda mer. Men det er feil å hevde at det vi gjør i Nederland, har direkte negativ konsekvens for det vi kunne ha gjort i Norge. Vi løser altså store samfunnsmessige utfordringer ved å fjerne soningskøen, vi har nesten ikke oversitting i politiarrest i forhold til tidligere, og en fengselsplass i Nederland koster om lag det samme som en fengselsplass i Norge. Hvis jeg kunne stilt et motspørsmål, så ville det vært om representanten Henriksen har regnet på hvor mye det koster å ha folk stående i soningskø.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Jeg tror vi må være ærlige nok til å si at dette handler om prioritering, og jeg hører at Arbeiderpartiet heller ville hatt en lang soningskø og en senere fremdrift i bygging av fengselsplasser i Norge. Det må representanten fra Arbeiderpartiet gjerne mene. Jeg mener det er feil, og regjeringen mener det er feil. Det har vært helt avgjørende for oss å få på plass en rask vekst i soningsplasser. Derfor var Nederland-alternativet med 242 plasser som sto klare til bruk på veldig kort tid, og som har bidratt til å redusere og egentlig fjerne soningskøene i tradisjonell forstand, ekstremt viktig. Tenk på de menneskelige kostnadene til dem som sitter og venter i disse soningskøene som Arbeiderpartiet har forvaltet i åtte år. Det er et viktig politisk «statement», en viktig politisk prioritering å sørge for at domfelte skal komme raskt til soning. Vi bygger ned vedlikeholdsetterslepet, vi skaper arbeidsplasser i Norge, og vi bygger samtidig nye fengselsplasser i Norge. Sånn sett er det en vinn-vinn-situasjon. Men jeg forstår at representanten Henriksen heller ville ha opprettholdt en lengre soningskø enn å gjennomføre de tiltakene regjeringen har gjennomført.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2016-11-23:
«På Twitter kunne vi lese at Fremskrittspartiets stortingsrepresentant Ulf Leirstein skrev: «Lokomotivførerne får komme seg tilbake på jobb og slutte å ramme tusenvis på denne måten. Opptrer som en ren pøbelorganisasjon.» Også tidligere har vi hørt forslag og utsagn fra Fremskrittspartiets representanter som angriper streikeretten. Er statsråden enig med sine partifeller om at streikeretten bør svekkes?»
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2016-11-23:
Jeg vil takke statsråden for å ha gitt et veldig klart og entydig svar, og for at han på den måten også tar avstand fra uttalelser fra både partifeller og, ikke minst, justispolitisk talsperson i Fremskrittspartiet under denne streiken. Da har jeg lyst til å bore i det andre som ble framsagt. Statsråden har et stort ansvar for at det skal være tillit mellom partene i hans sektor. Vi kunne lese at stortingsrepresentanter fra hans eget parti mener at Norsk Lokomotivmannsforbund opptrer som en «pøbelorganisasjon». Er statsråden enig i den betegnelsen på en viktig organisasjon i arbeidslivet?
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2016-11-23:
Jeg registrerer at statsråden ikke vil svare på om han mener at Norsk Lokomotivmannsforbund er en pøbelorganisasjon, noe som altså er sagt av stortingsrepresentanter fra hans eget parti. Så sier han at heller ikke streikeretten er blitt utfordret av Fremskrittspartiet. Vel, det er mange eksempler på at Fremskrittsparti-politikere sier akkurat det, og det stortingsrepresentanten her sier, er at de bør «komme seg tilbake på jobb og slutte å ramme tusenvis på denne måten». Det er vanskelig å lese det på noen annen måte enn at Fremskrittspartiets stortingsrepresentanter angriper streikeretten.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Jeg mener at streikeretten ikke bør svekkes.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Jeg ser ingen grunn til å diskutere karakteristikker gitt på Twitter, men jeg vil bare påpeke at i det sitatet som representanten har gitt, står det heller ikke at en skal innskrenke streikeretten. Så premisset i spørsmålet er også feil.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Det går an å lese det som at noen er irritert over at togene står. Det betyr ikke at en nekter dem å streike, men at en er oppgitt over konsekvensene. Så jo, det går an å lese det på en helt annen måte enn det Arbeiderpartiet velger, fordi Arbeiderpartiet ønsker å lage en svart-hvitt-debatt. Jeg vil bare understreke at jeg oppfatter Lokomotivmannsforbundet som en organisasjon som jeg snakker godt med. Vi er uenige om enkelte ting, men vi er enige om mye. Den streiken som var nå, klarte vi å løse så fort partene som streiket, og riksmekleren tok kontakt med oss. Det tok få timer fra de tok kontakt med oss, til vi ga det svaret som gjorde at de sa: Da går vi tilbake til jobb. Jeg brukte mange anledninger gjennom media til å si at min dør alltid er åpen hvis en ønsker å diskutere sikkerhet på jernbanen. De brukte mange ulike spor før de kom fram til at de ville åpne den døren, og da fikk de et positivt svar. Jeg er glad for at vi bidro til at streiken opphørte raskt. Jeg anser dem ikke som en pøbelorganisasjon, jeg anser dem som en god, legitim fagorganisasjon.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Det som var spørsmålet, var: «Hvorfor er det så viktig for regjeringen at lønnsomme statlige virksomheter skal knuses(…) (…) Det har jeg sagt at vi ikke skal. Vi skal gjøre NSB i stand til å kunne konkurrere på like vilkår som alle andre, på samme måten som vi sørger for at de offentlige virksomhetene vi har, skal være mest mulig effektive fordi de leverer tjenester og produkter som samfunnet ønsker. Men her blander Arbeiderpartiet bevisst ønsket om at man ikke skal ha et monopol, med at aktøren som i dag er monopolbedrift, skal knuses. Det er ikke det vi sier. Den påstanden er like lite relevant som påstanden som Arbeiderpartiet nå kom med, der man viste til utbyttepolitikken fra 2015. Hvis vi heller ser på politikken for 2017, foreslår regjeringen å ta 0 kr i utbytte fra NSB – 0 kr. Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett viser derimot at de ønsker å ta over 200 mill. kr i utbytte fra NSB. Hvis utbyttepolitikken er et eksempel på om en støtter opp om et statlig selskap eller ikke, ser vi nå at det er Arbeiderpartiet som knuser NSB, mens regjeringen styrker kapitalen i NSB.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Det var et tema jeg fikk spørsmål om i Stortinget for ca. to uker siden og svarte omfattende på. Vi har bevilget nesten 1 mrd. kr mer til planlegging av intercity enn det Arbeiderpartiet skisserte som nødvendig da de satt i regjering. Vi har vist en vilje til å prioritere dette. Så vet jeg at i media har det vært spekulasjoner der en frykter at ting blir skrinlagt, utsatt og kansellert. Det er ikke tilfellet. Vi skal sørge for så god framdrift som mulig, både gjennom bevilgninger og gjennom at vi tar politiske beslutninger. Så merker jeg meg at representanten Lauvås også tok opp dette med bompenger. Ja, jeg er stolt over å representere et parti som kjemper for at folk skal få litt mer penger i lommeboken sin, at en ikke skal måtte betale hver gang en kjører på en vei. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet står her og koser seg i Stortinget over at de klarer å stoppe Fremskrittspartiets forslag. Regjeringen har foreslått å kutte bompengene med en halv mrd. kr i budsjettet for 2017. Da sa representanten Lauvås’ parti at det skal vi ikke bruke penger til. Bompengetakstene skal være høye, sier Arbeiderpartiet. Fremskrittspartiet har vist i regjering at vi ønsker lavere bompengetakster. Det er trist at Arbeiderpartiet prøver å stoppe oss.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
I denne debatten er det viktig for meg å understreke at vi ser på Alta lufthavn som en viktig flyplass. Vi har sørget for at en har hatt gode høringsrunder, at en har hatt gode faglige utredninger i forkant av dette FOT-ruteanbudet, akkurat som en hadde forrige gang en gjorde det. I begge utredningene, både den fra Møreforsking og den fra TØI, har en anslått hvordan en får et best mulig tilbud til folk som bor i fylket og i Nord-Norge, gjennom å legge rutene ulike steder. I det tilbudet som er kommet nå, er det krav om avganger tilknyttet Alta som skal være til og fra Vadsø, Kirkenes, Berlevåg, Båtsfjord, Hammerfest, Honningsvåg og Mehamn. Det er akkurat de samme som har FOT-rutetilbud i dag. Det er altså ikke en svekkelse med hensyn til hvor en flyr. Det er krav om hvor ofte avgangene skal være, og det er krav om hvor mange seter en skal tilby i løpet av året. Det er også uendret, så det er ikke den svekkelsen som en gir inntrykk av. Det at en gjerne skulle ønsket at en fikk enda mer, er en annen debatt. Men det å gi inntrykk av, slik Arbeiderpartiet har gjort en del steder rundt i landet, at nå blir ting rasert, når en i realiteten har like mange avganger som før, synes jeg egentlig er å skape et litt negativt, dystert bilde av sin egen hjemregion. For dette er jo signaler som næringslivet tar opp og tror på, og hvis de tror at en faktisk får en rasering av et tilbud når tilbudet gjerne er lite grann endret med hensyn til akkurat når flyene kommer og går, men det er like mange avganger i løpet av en dag, da skaper det en usikkerhet i næringslivet som jeg synes er uheldig. De som har utredet dette, som altså er utenfor departementet, utenfor den politiske sfæren i departementet, har sett på at det i Alta i 2015 var i underkant av 360 000 passasjerer som landet og lettet på Alta lufthavn. Cirka 200 000 av dem reiste strekningen Alta–Oslo. Så har en sett på om en, hvis en hadde lagt om rutemønsteret, kunne fått flere fly inn, og hva det ville betydd for flyplassen som sådan. Da ser en at hvis en hadde gjort noe av det som var ønsket, hadde en gjerne fått ca. 14 000 passasjerer mer til Alta, av en total på rundt 360 000. Det er en ganske marginal økning. Men det de også har vurdert, er om dette ville gitt en bedre reisehverdag for de 14 000 som da blir kanalisert inn på en annen flyplass enn i dag. Vurderingen fra fagfolkene eksternt for departementet er at en ville fått et dårligere reisetilbud for disse. Jeg har veldig stor forståelse for de ønskene som Alta har, derfor understreker jeg samtidig at de rutene som går til Alta i dag, opprettholdes når det gjelder destinasjoner. Men de som en gjerne skulle ønsket seg, ville sannsynligvis gitt et dårligere reisetilbud for dem som hadde blitt berørt, og da har vi prioritert å ivareta reisetilbudet for dem som faktisk reiser. En kan godt si at 14 000 ekstra reisende hadde betydd mye for Alta lufthavn, men i den store summen ser vi at det er andre ting vi bør gjøre hvis vi faktisk skal løfte nivåene kraftig, enn å forverre reisehverdagen for noen reiseruter.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Her var det mange ulike og vikarierende argumenter. Jeg er veldig opptatt av at vi skal gi et best mulig flytilbud til folk i dette landet, for spesielt i Distrikts-Norge er flyene mye av det samme som bussen er i sentrale strøk. Derfor har vi lagt opp til at vi skal gi Widerøe, som nå vant anbudene, en mulighet til å levere et best mulig tilbud. Derfor bør heller lokalpolitikerne, og gjerne Arbeiderpartiets stortingsgruppe, bruke den anledningen som Widerøe nå har tilbudt, når de reiser rundt og treffer hver region for å se på det som er det midlertidige ruteopplegget – jeg understreker at Widerøe selv sier at dette er det midlertidige ruteopplegget som skal gjelde fra 1. april – for å få innspill til hva vi kan gjøre annerledes for å tilby et enda bedre ruteopplegg. For Widerøe tjener penger på én måte, og det er ved å ha folk i flyene sine. Jo flere de får til å reise, jo mer penger tjener de, så det er i deres interesse å gi et godt tilbud. Det skal vi være med og bidra til. Widerøe har sagt til oss at hvis de kunne lande litt senere på enkelte flyplasser, kunne de også tenkt flystrukturen litt annerledes. Den diskusjonen er jeg mer enn gjerne åpen for å ta med Widerøe. Derfor bør en bruke anledningen når Widerøe…(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Hvis jeg hadde blitt presentert den virkeligheten som Arbeiderpartiet kommer med, hadde jeg også blitt fly forbannet. Men når en vet at en har de samme rutene framover som det en har hatt, er det skapt et inntrykk av at ting har forsvunnet, uten at de faktisk har det. Derfor tror jeg at det beste vi kan gjøre nå, er å begynne å puste med magen og sørge for at en bruker anledningen til å snakke med Widerøe. Widerøe kommer og snakker med oss, og så sørger vi for at vi gjør eventuelle endringer som gjør at de kan utvide rutetilbudet sitt. Nå registrerte jeg at Arbeiderpartiet sa at de egentlig ikke ville at vi skulle kunne lande etter midnatt. Hvis Widerøe sier at det er det som skal til, vil jeg være for det, selv om Arbeiderpartiet her er imot det. Jeg registrerte også at Arbeiderpartiet sa noe om denne «fæle» flypassasjeravgiften. Ja, som Fremskrittsparti-politiker liker jeg den ikke, men det jeg konstaterer, er at Arbeiderpartiet i sitt alternative statsbudsjett for 2017 har opprettholdt flypassasjeravgiften. I forrige spørretime kritiserte Arbeiderpartiet at flypassasjeravgiften finnes, men i sitt budsjett opprettholder de den. Nå får jeg den samme kritikken fra Arbeiderpartiet i dagens spørretime, selv om de i sitt budsjett opprettholder avgiften. Det må være sammenheng mellom den kritikken en leverer andre, og det en faktisk gjør selv.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Alt som koster penger, vet vi er et budsjettspørsmål. Nå er budsjettet til behandling i Stortinget, og da har jeg ikke lyst til å gå inn i de forhandlingene. Men vi er oppmerksom på det ønsket som Oslo og Akershus har. Derfor har vi hatt en prosess der vi har involvert både NSB og Ruter, for å se hvilke løsninger som finnes på dette. Det er mange tilnærminger en kan ha for å se om en skal gjøre en annen form for kostnadsfordeling – om en skal ha en bonusordning der Ruter får penger når de leverer kunder til NSB, eller lignende. Jeg er åpen for å diskutere alle typer løsninger, og jeg håper at vi også klarer å finne gode løsninger. Det som er viktig i denne sammenhengen, er at en finner løsninger som gir likebehandling av Bergen, Stavanger, Trondheim og alle andre steder der man kan ha den formen for samarbeid – der en ser hvordan jernbane og kollektivselskap kan jobbe bedre i framtiden. Min dør er alltid åpen for å diskutere den typen problemstillinger.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Det var ikke en regnefeil. Det var hele veien tydelige beløp fra regjeringen om hvor mye de ulike tingene koster. Dette var altså noe som ble innført som følge av budsjettforliket mellom de borgerlige partiene på Stortinget. Jeg glad for at Arbeiderpartiet engasjerer seg i noe som de selv valgte å ikke prøve å løse da de satt i regjering, men som de borgerlige partiene har funnet en løsning på, nemlig å få ned prisene for dem som har månedskort. I forhold til det som en forhandlet inn, var det den grensen som var naturlig å sette for å få effekt av pengene, fordi å sette ned månedskortprisen med f.eks. 3–4 pst. ville gitt liten effekt for det å påvirke folks reisepreferanser. Setter vi den ned 20 pst., gir man et såpass tydelig økonomisk signal at man klarer å endre adferden til folk. Mange av dem som sitter i bilkø inn og ut av Oslo, f.eks., er jo ikke folk som har to kilometer reisevei; det er folk som bor utenfor takstgrensen, men som i dag velger bil fordi tog er for dyrt. Når man bor utenfor takstgrensen der det er samarbeid mellom Ruter og NSB, og man tar tog inn til Oslo, betyr det at man må kjøpe Ruter-billett separat. Disse folkene vil nå kunne spare penger. De som er innenfor takstsamarbeidet, har allerede en bonus ...(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Det som jeg oppfatter at representanten Bøhler egentlig spør om, er om vi kan overføre 190 mill. kr mer til fylkeskommunene, slik at de ikke får det inntektstapet som Ruter opplever. Det betyr jo ikke at man får en lavere takst for de reisende. Det er det vi må diskutere, hva det egentlig er som er formålet her. Ved at man har redusert månedskortprisene for dem som bor et stykke vekk fra Oslo, gjør man det mer interessant for dem å ta tog enn å kjøre bil. For dem som er innenfor takstsamarbeidet, har man en ekstrautnyttelse av månedskortet på NSB ved at man har denne overgangen til Ruter-systemet. Det gjør at de allerede har en gevinst som de som er utenfor takstsoneområdet, ikke har. Det er derfor det er naturlig at når en begynner med dette, begynner en med dem som er på utsiden av området. Det er veldig gledelig hvis Arbeiderpartiet i opposisjon har blitt for ting som det borgerlige flertallet har begynt å gjennomføre. Som jeg sa i det første svaret, leter vi etter løsninger på dette, men vi må sørge for at vi likebehandler alle aktørene, og vi må også sørge for en koordinering mellom billettprisene lokalt og NSBs billettpriser.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Det er en av de tingene som en vurderer – naturlig nok. Representanten Toppe stilte meg et tilsvarende spørsmål i juni, til skriftlig besvarelse. Da svarte jeg bl.a.: «Det overordna målet med eit nytt logistikknutepunkt i Bergensområdet er å leggje til rette for meir miljøvenleg godstransport og overføring av gods frå veg til bane. Isolert sett kan etablering av ein ny godsterminal ha negativ lokal areal- og miljøpåverknad. Samstundes vil ei eventuell flytting av terminalen frå Nygårdstangen bidra til betre bymiljø og arealutvikling i Bergen sentrum.» Så en bedrer situasjonen noen steder, selv om den blir litt verre andre steder, men det er summen for samfunnet som er viktig. Jeg skrev videre: «Miljø- og støyulempene av ein godsterminal må difor vegast opp mot fordelane meir effektiv godstransport på jernbane og redusert tungtrafikk på veg gir samfunnet totalt sett. Formålet med KVU-prosessen er å veie alle desse omsyna mot kvarandre. I KVU for logistikknutepunkt i Bergensregionen er det gjort vurderingar av konseptuell løysing og lokalisering av framtidig jernbaneterminal og godshamn for Bergensregionen. KVUen har ei konseptuell tilnærming, og følgjer metodikken som er fastsatt av Finansdepartementet.» Geografisk plassering av terminal og infrastruktur er utredet i KVU-en, og nå kvalitetssikret i den såkalte KS1-prosessen, men bare på overordnet nivå. Videre skrev jeg: «Det er ikkje gjort særskilde vurderingar spesifikt knytt til folkehelse i KVU-arbeidet. Jernbaneverket opplyser at fleire tema relatert til folkehelse likevel er vurdert i ulike delar av konseptanalysen. Under dei ikkje prissette verknadene er det mellom anna gjort vurderingar av ulike konsept og lokaliseringsalternativ sine konsekvensar for nærmiljø og friluftsliv, her under støy. Konsekvensar for luftforureining inngår også som ein sentral del av vurderingsunderlaget.» Det er jo direkte og indirekte folkehelsespørsmål. Avslutningsvis skrev jeg: «Når lokalisering av logistikknutepunkt går over i neste planfase, til dømes i form av ein kommunedelplan, vil tema som oppveksttilhøve, lokalsamfunn, livskvalitet, trivsel og helse, samt miljøgiftar og stråling, inngå i ein konsekvensutgreiing, som er ei grundig utgreiing fastsatt som eit lovkrav i plan- og bygningslova.» KVU-en er nå kvalitetssikret eksternt, samtidig som det har vært gjennomført en bred høring av utredningen. På bakrunn av bl.a. tilrådingene fra Jernbaneverket, den eksterne kvalitetssikringen og høringsinnspillene vil Samferdselsdepartementet nå ta stilling til saken.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Jeg leste opp i mitt svar at når det gjelder de ikke prissatte virkningene, er det bl.a. gjort vurderinger av de ulike konsept- og lokaliseringsalternativenes konsekvenser for nærmiljø, friluftsliv og støy. Noen av de eksemplene representanten Toppe nå listet opp, var viktige nettopp fordi noe av dette ble brukt som turområde o.l. Så jeg mener at det er vurdert i KVU-en, men det er gjerne ikke vurdert så nøye som det kommer til å bli når en går videre til kommunedelplannivå. For meg er det naturlig å se på helheten i de beslutningene vi tar. Hvis man flytter en terminal, vil det ha fordeler for noen, og der en flytter den til, vil den ha ulemper for andre. Da må vi se på om fordelene for samfunnet totalt sett oppveier ulempene for noen, og da vil det være alvorlighetsgraden av ulempene som avgjør. Det hjelper ikke om vi sier at ulempene berører bare to personer og fordelene kommer 1 000 til nytte, hvis nytteverdien for de 1 000 er veldig små, mens ulempene nærmest er livstruende for de to det gjelder. Vi skal ivareta rettssikkerhet, liv og helse i de beslutningene vi tar, og det ligger til grunn for min tilnærming.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Når vi nå har fått ulike rapporter, kommer vi til å vurdere alle aspekter i dem, men jeg vil ikke konkludere nå verken den ene eller den andre veien. Jeg mener at behandlingen av Nasjonal transportplan er et naturlig sted å drøfte dette grundigere, og der Stortinget inviteres med til å være med og ta en beslutning for veien videre.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Jeg finner det ikke naturlig at jeg bruker min statsrådsposisjon og Stortingets talerstol til å diskutere programprosesser i Fremskrittspartiet. Det tror jeg også ethvert annet parti og enhver annen statsråd ville svart.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
La meg først slå fast: Jeg er overlykkelig over å få være med i Stortingets spørretime. Det har vært veldig mange onsdager de siste ukene – ja egentlig de siste årene – der jeg ikke har fått et eneste spørsmål, og der jeg egentlig har syntes at det var trist, fordi jeg hadde håpet at opposisjonen på Stortinget skulle være mer opptatt av samferdselspolitikk enn det som har kommet fram. I dag er jeg heldig. I dag er det faktisk 13 spørsmål jeg skal svare på – da flasken med ketchup endelig åpnet seg, tøt det ut så til de grader. Men det jeg synes er litt rart, er at en prøver å vinkle et spørsmål til programprosessen i Fremskrittspartiet. Det andre spørsmålet som kom fra representanten Myrli nå, var helt annerledes enn det opprinnelige spørsmålet, for der viste han til utkast til nytt partiprogram, der det foreslås et standpunkt. Jeg er enig i det som programkomiteen foreslår, og jeg mener dette ikke er det rette forum å diskutere det i. Spørsmålet er: Vil jeg privatisere NSB nå? Nei, vi har ikke foreslått at vi skal selge NSB eller privatisere NSB. Men, som jeg svarte på det første spørsmålet jeg fikk her i dag, vi skal satse vanvittig mye på jernbanen – mer penger, bedre organisering og bedre tilbud. Det leverer denne regjeringen, og det er jeg kjempestolt av.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Jeg håper presidenten hørte at jeg svarte på det spørsmålet forrige gang, og sa at nei, vi har ingen planer om å selge NSB, men vi har planer om å satse veldig mye på jernbane. I motsetning til Arbeiderpartiet, som i sitt alternative statsbudsjett for 2017 foreslår å ta utbytte fra NSB, foreslår regjeringen ikke å gjøre det, fordi vi ønsker å styrke kapitalsituasjonen til NSB, slik at NSB er enda mer konkurransedyktig og kan levere enda bedre tjenester framover. Noe av grunnen til at vi nå opplever denne veksten, er både at forrige regjering begynte å løfte investeringene, og at dagens regjering har løftet dem enda mer, men at dagens regjering i tillegg har sørget for at vi har begynt å vedlikeholde jernbanen på et slikt nivå at forfallet reduseres istedenfor å økes. De som står på perrongen og venter på togene, er nok ikke så opptatt av fargen på togene som av at togene kommer når de skal, tar en dit en skal, gjør det komfortabelt, at en får plass, og gjerne at det er datatilkobling og mobildekning om bord, slik at en kan bruke tiden sin til noe fornuftig. Det får folk i stadig økende grad. Togene er mer i rute, i tråd med det de skal, det er flere avganger og bedre komfort. Da er jeg fornøyd.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Det som er påstanden i spørsmålet, mener jeg ikke. Jeg mener ikke at vi skal overføre profitten til private, og at vi skal privatisere alt dette. Nå ser jeg at Arbeiderpartiet har en rekke spørsmål som bygger på feil premiss, for å gi inntrykk av at nå bygger vi ned landet, selger alt, rubbel og bit, og ikke bryr oss – når faktum er det motsatte. Denne regjeringen bygger landet. Vi investerer mer i infrastruktur enn noen gang før. Vi vedlikeholder infrastrukturen der den forfalt under den rød-grønne regjeringen – på vei, på jernbane og på kyst. Det er dokumentert at forfallet doblet seg på jernbanen under den rød-grønne regjeringen. Vi har sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti redusert det. På samme måte bygger vi opp under grønn energi. Investeringstakten på utbygging av fornybar energi, vindkraft og vannkraft, er dobbelt så høy nå, i de siste årene, som under rød-grønn regjering – ikke fordi prosjektene endelig ble modne, men fordi vi har endret på f.eks. avskrivningsregler, og vi har endret på ordningen med grønne sertifikat som gjør at det nå er lønnsomt. Strømprisen var i 2015 på det laveste den har vært på mange, mange år. Så premissen for spørsmålet er rett og slett feil. Noe av det som er viktig, er at vi bygger ut strømnett – rett og slett internt i landet – for at vi skal unngå de strømkrisene vi opplevde under den rød-grønne regjeringen, da Midt-Norge hadde skyhøye strømpriser uten at man klarte å gjøre verken kortsiktige eller langsiktige tiltak med det. Ved å bygge ut nettet sørger man for at en får utjevnet strømprisene internt i Norge. Noe av forutsetningen for å få investeringer i fornybar energi er at de som investerer, vet at de klarer å få solgt strømmen. Da er dette med utenlandskabler viktig. Det som hele veien har vært viktig for meg, er det jeg skrev om i bloggen min, det er det samme jeg mener i dag, og det er det samme regjeringen mener. Det er at vi må sørge for alltid å bygge ut litt mer strøm enn man bygger utveksling mot til utlandet, for da vil man alltid sikre at prisnivået i Norge er gunstig for å etablere industri her, samtidig som man får solgt eventuell overskuddskraft i tider med veldig mye nedbør eller veldig mye vind. Samtidig får man importert strøm i de periodene det gjerne er tørt eller vindstille i dette landet. Vi ser at effektene av dette er at strømprisene generelt er lavere nå enn de var før, samtidig som man våger å investere dobbelt så mye som det har vært vanlig. Det er nå prosjekter for over 5 TWh under bygging. Hvis man tar med seg det som skjer på Fosen, er det prosjekter for 7 TWh. Når man ser at norsk vannkraft utgjør 120–130 TWh, vet vi hva det betyr. Det kan godt irritere Arbeiderpartiet at den politikken vi har nå, faktisk lykkes, for faktum er et annet enn det Arbeiderpartiet prøver å gi inntrykk av. Nå kan vi investere i industri, nå kan vi investere i kraftproduksjon, og vi kan tjene penger på begge deler. Stortingets vedtak når det gjelder utenlandskabler for kraft, er at uavhengig av hvem som bygger dem, skal man sørge for at bonusinntektene kommer kraftkundene til gode, ikke den private kapitalen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Nå brukte jeg to–tre minutter på å si det motsatte. Det at representanten Tung ikke likte svaret mitt, betyr ikke at det bare var ord. Det var en veldig tydelig sammenheng. Det som er argumentet vårt, er at vi skal bygge ut både mer produksjon og flere kraftlinjer. Det å sørge for at den kraften vi produserer fra våre kraftressurser, kommer industri, næringsliv og husholdninger til gode, er vår målsetting. Jeg representerer et parti som i motsetning til Arbeiderpartiet ikke har snakket om at strømprisen må opp på grunn av klima- og miljøhensyn, fordi vi mener at det å ha tilgang til rikelig og rimelig energi er et velferdsgode som dette landet og innbyggerne må ha fordel av. Derfor har vi også sagt at industrien bør ha mer kobling opp mot kraftproduksjon, slik at de kan forsvare investeringer i ny produksjon. Det jeg også sa i mitt første svar, var at ved at man bygger ut mer strøm, får man et større overskudd. Da kan man også forsvare at man har mer utveksling både internt i landet og mot utlandet, for man har hele veien et større overskudd enn man hadde før. Derfor er det ikke riktig når man sier at kraftkabler i seg selv kan gi høyere pris. Men økt kraftproduksjon i tillegg vil motvirke det i større grad enn det at prisen går opp.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Det å komme med ferdigskrevne replikker som ikke tar hensyn til svaret en faktisk får, gjør at debatten blir litt meningsløs. Jeg har påpekt at vi har klart å øke strømproduksjonen – investeringer i produksjonen av strøm. Det gjør at man har et større volum å ta av. Det at man selger litt av det ekstra volumet til aktører i utlandet, samtidig som man også kan importere strøm billigere fra utlandet når de har overproduksjon, gjør faktisk at markedet for de norske strømkundene blir bedre, ikke verre. Alt annet likt – hvis man bare bygger en strømkabel, men ikke gjør noe med produksjonskapasiteten, har representanten Tung rett. Det representanten Tung ikke har fått med seg, er at vi bare i Norge nå har 7 TWh ny kraft på vei inn i markedet. Det er mer enn man kommer til å utveksle gjennom en eventuell ny kabel. La meg bare understreke at kabelen ikke er privat i form av grådige kapitalister, det er offentlig fylkeskommunalt eide kraftselskap som ønsker å gjøre dette for at de skal kunne få eventuell avsetning på kraft de skal bygge ut samtidig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
For meg er det viktig at vi skal ha en god og effektiv jernbane. Vi skal også behandle dem som arbeider der, på en god og respektfull måte. Vi har vært tydelig på at vi ikke skal ta vekk opptjente pensjonsrettigheter i forbindelse med denne reformen. Det synes jeg ville vært smålig overfor dem det gjelder. Når det gjelder alle de juridiske sidene, har vi satt i gang en prosess med ESA for å avklare det juridiske handlingsrommet, og det er noe vi jobber med.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Jeg mener det er viktig at man sikrer gode rammer rundt det som handler om pensjoner, vi skal ikke skape usikkerhet om det. Det er nettopp den jobben jeg prøver å gjøre. Stortinget vil bli informert og involvert så fort vi får de avklaringene vi trenger. Jeg vet ikke nå nøyaktig hvordan vi skal gjøre det, men intensjonen i det jeg kommuniserer, er at vi skal ivareta de rettighetene som folk har opptjent – noe annet synes jeg ville vært uhørt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Grunnholdningen min er den samme som Fremskrittspartiet hadde da vi satt i opposisjon og var skeptiske til den rød-grønne regjeringens pensjonsreform, som vi mente svekket opptjente rettigheter da. Det var derfor vi gikk imot pensjonsreformen som de rød-grønne partiene trumfet igjennom. Min holdning kommer til å være den samme, at pensjoner som er opptjent, er noe man faktisk har krav på. Det er min arbeidshypotese i dette, og det har jeg til hensikt at vi skal levere på. Så mener jeg det er feil når Arbeiderpartiet, SV og andre gir inntrykk av at det jernbanereformen handler om, er privatisering. Nei, jernbanereformen handler om å gi et bedre togtilbud til dem som bor i dette landet. Det er pendlere som skal inn og ut av byene hver dag, det er godsnæring og næringsliv som trenger å få varene sine fram, og vi ønsker å få dem vekk fra landeveien og over på skinnene, fordi det øker trafikksikkerheten og reduserer vedlikeholdsbehov o.l. på veiene. Det er derfor jernbanereformen primært har handlet om å få mer investering og vedlikehold av infrastrukturen. Så har det handlet om å få bedre organisering, samling av ansvar. Og det handler om at de som er best egnet til å levere de ulike tjenestene, får sjansen til det. Vi har begynt med de to første. Det vi diskuterer, er hvordan vi organiserer den tredje delen, og den skal vi også få godt på plass.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
De statistikkene vi har fått, viste at den første lørdagen hadde man en leveringskvalitet for hele landet som var på rundt 84 pst. To uker senere er leveringskvaliteten på over 95 pst. Det viser at de har klart å gripe fatt i mange ting, selv om det er avisområder der det fortsatt ikke fungerer godt nok. Firda er ett av de eksemplene. Firda hadde 600 klager forrige helg – de hadde 300 klager denne helgen. Det er 300 klager for mange, men det er likevel en utvikling som viser at det har blitt grepet fatt i ting. Avisa Valdres opplevde det som en katastrofe de to første helgene. Så satte de seg ned og jobbet med Kvikkas, og min opplevelse og det jeg har fått foreløpige tilbakemeldinger om, er at det fungerer mye bedre nå. Derfor må det gjøres en jobb. Den jobben burde både Kvikkas og mediebedriftene ha gjort tidligere. Men vi ser her at det har vært gråsoner når det gjelder hvor avisene skulle levere. Når man kommer ti dager før dette trer i kraft og sier at man ikke har bud i Finnmark likevel, og at dette må Kvikkas gjøre, sier det litt om at det har vært mange som ikke har vært godt nok forberedt. Dessverre er det aviskundene som lider under det, og det beklager jeg på det sterkeste.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Som jeg nevnte: Vi har allerede satt i gang mange prosesser, for jeg er ikke fornøyd når den som har vunnet et oppdrag, ikke leverer det en har fått oppdraget på. Oppdraget er at en skal få ca. 100 mill. kr for å dele ut lørdagsavisene innen kl. 17 på lørdag. Når en ikke gjør det, er jeg åpenbart ikke fornøyd, for jeg bruker ikke skattebetalernes penger på å kjøpe en tjeneste som ikke blir levert. Det sier seg selv, og da skal vi følge opp dette. Derfor har vi hatt mange runder med Kvikkas, mediebedriftene og med andre for å finne ut hvor problemene er. Men problemene er ulike på ulike steder. Noen steder er problemet at avisene ikke kommer fram til Kvikkas. Da er det ikke Kvikkas’ feil, da er det noe i logistikkjeden før. Da må vi se hva vi kan gjøre for å fikse det. Andre steder har ikke budene vært godt nok forberedt. Kan man ikke jobben sin, får noen andre gjøre den, og det løser Kvikkas. Andre steder er det en gråsone mellom hva Kvikkas skal gjøre, og hva Helthjem skal gjøre. Senest i dag snakket jeg med en redaktør som sa at de 650 avisene som Kvikkas har i sin region, tror han skal ordne seg. Jeg er mer usikker på det som Helthjem har, som staten ikke er involvert i, men som mediebedriftene selv har. Det er derfor vi må gå inn i hvert problem og se hvordan vi løser det, og den jobben tar jeg.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Det å ivareta villreinens leveområde er viktig, og det var også et tema i Stortingets spørretime for to uker siden, tror jeg det var. Så jeg er glad for at Stortinget viser denne interessen. Vegvesenet presenterte i januar 2015 en utredning om forbindelsene mellom Østlandet og Vestlandet. Vegvesenet anbefalte at to forbindelser prioriteres som hovedveiforbindelser mellom Østlandet og Vestlandet. Den ene er E134 over Haukeli, den andre rv. 7, rv. 52 og E16, altså den forbindelsen der, over Hemsedal. For rv. 7 over Hardangervidda innebar denne prioriteringen at Vegvesenet ikke anbefalte utbygging av lange tunneler over Hardangervidda. Man mente imidlertid at det ville være aktuelt med mindre og lokale tiltak for å ivareta bl.a. reiseliv og villrein. Statens vegvesen viste til sitt pågående arbeid med en KVU for rv. 7 over Hardangervidda. I arbeidet med KVU-en for rv. 7 over Hardangervidda ble utfordringene for villreinen på Hardangervidda utførlig behandlet. Et utgangspunkt for dette arbeidet var at villreinen beveger seg over hele Hardangervidda, men at riksveiforbindelsen over fjellet er en barriere for villreinen, som spesielt vinterstid kan bli et alvorlig problem. Vegvesenet konkluderte med at en kortere tunnel, Dyranuttunnelen, kan løse villreinproblematikken på en tilfredsstillende måte. På grunnlag av dette og analysene i øst–vest-utredningen anbefalte Vegvesenet et konsept med en utbygging av Dyranuttunnelen på drøyt 6 km. Regjeringen vedtok i desember 2015 å prioritere E134 over Haukeli som den ene hovedveiforbindelsen mellom Østlandet og Vestlandet. For å analysere om den andre hovedveiforbindelsen skal gå over Hardangervidda eller Hemsedal, fikk Vegvesenet i oppdrag å lage en KVU for strekningen Gol–Voss. Regjeringen vedtok samtidig ikke å gjennomføre KS1 for KVU-en for rv. 7 over Hardangervidda. I KUV-en for rv. 7 og rv. 52 Gol–Voss, som ble presentert 1. september 2016, anbefaler Vegvesenet fortsatt at rv. 52 over Hemsedal blir den andre hovedveiforbindelsen mellom Østlandet og Vestlandet. Vegvesenet ble ikke da spesielt bedt om å se på villreinen i den KVU-en, men da henviste en til KVU-en for rv. 7 over Hardangervidda, dvs. at en fortsatt mente at utbygging av Dyranuttunnelen ville være tilstrekkelig til å løse villreinproblematikken. Nå pågår både KS1 og høring av KVU-en for Gol–Voss. Når disse prosessene er gjennomført, vil regjeringen konkludere. Dette vil skje som en del av regjeringens arbeid med stortingsmeldingen om Nasjonal transportplan 2018–2029. Hensynet til villreinen og dens bevegelse over Hardangervidda vil være en del av regjeringens vurderinger ved valg av strategi for utvikling av veiforbindelsene mellom Østlandet og Vestlandet. Vi forstår Vegdirektoratet slik at de ikke eksplisitt kan si at de har vurdert dette opp mot erfaringene på jernbanen. Samtidig har de vurdert ut fra dagens situasjon, og da inngår også effektene fra jernbanen som en del av helhetsbildet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Om en løser det eller ikke – jeg mener det må være noe vi får faglige tilrådinger og faglige vurderinger for å beslutte. Men hvis det Arbeiderpartiet her sier, er at man skal forhåndskonkludere med at rv. 7 skal være en stamvei over fjellet, fordi det er måten Arbeiderpartiet mener en skal få utløst en lang tunnel på, så tar jeg det til etterretning. Da regner jeg med at det også kommer som en del av innspillene fra Arbeiderpartiets folk når de gjør disse vurderingene. For det betyr at en også velger vekk E16 og rv. 52 i den sammenheng. Jeg er opptatt av at vi skal lytte til fagfolk, og så skal vi gjøre den prioriteringen politikere må gjøre, og se på hvor mye ulike ting koster, hva fordeler og ulemper med ulike ting er, og så tar vi en helhetlig beslutning om dette i Nasjonal transportplan.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Da tar jeg det til etterretning at Arbeiderpartiet mener at for å ivareta villreinstammen må en velge rv. 7 for å få bygd den lange tunnelen. Det er et klart standpunkt fra Arbeiderpartiet som vi tar med i den debatten. Jeg er opptatt av at hvis Vegvesenet og andre mener at man også klarer å ivareta de elementene ved en kortere tunnel, skal jeg også vektlegge det. Hva vi konkluderer med til slutt, det gjenstår å se. Men det vil være slik at en aldri vil ha penger til å gjøre alle tingene en ønsker. Derfor må en prioritere ulike formål opp mot hverandre. Villreinen er ett av de mange elementene vi skal vektlegge tungt. Hvilke prioriteringer regjeringen gjør, kommer i Nasjonal transportplan, og så konstaterer jeg at Arbeiderpartiet signaliserer at de har gjort sin prioritering allerede.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Nå har jeg vist hvordan dette ikke vil føre til høyere strømpriser. Jeg trodde representanten Henriksen, som har jobbet mye med energi- og miljøkomiteen, også hadde fått med seg resten av de vedtakene han henviste til. Ja, det er riktig at vi har sagt også private aktører, les i denne sammenheng fylkeskommunalt eide kraftselskap, for det er det vi snakker om. Dette er ikke utenlandske, grådige kapitalister, dette er selskap som Lyse og andre, som har vært de store aktørene. For de ser at skal de investere i ny kraftproduksjon, vil de også være sikre på at en har en balanse i markedet som gjør at de får til dette, og da er utvekslingskabler en del av det de tenker. Det Stortinget har sagt, er at en skal fortsette med samme konsesjonsbehandling som før, som betyr at myndighetene vil kunne styre balansen i dette. Kravet til samfunnsøkonomisk lønnsomhet vil fortsatt gjelde, der hensyn til både produsenter og forbrukere inngår. Stortinget har også sagt at eventuelle ekstraordinære inntekter skal tilfalle fellesskapet. Og det er jo akkurat slik Statnett fungerer. Det de tjener på utvekslingen, går til å redusere nettleien.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Det vil fortsatt være slik at en må ha konsesjonsbehandling for å få lov til å bygge noe som helst, uansett om det er Statnett, eller om det er fylkeskommunale kraftselskaper. Det forsvinner ikke. Det gir representanten Henriksen inntrykk av, og det er ikke riktig. Konsesjonsbehandling vil ligge i bunnen. Så vil det være krav om samfunnsøkonomisk lønnsomhet, der en skal ta hensyn til både forbrukere og produsenter, hele pakken, som en del av dette. Det endres heller ikke. Der blir Statnett behandlet som alle andre. Det skapes utfordringer som det faktisk ikke er grunnlag for, med tanke på at resten av systemet består. Så sier en også at kostnadene til bygging ikke skal belastes strømkundene, og det er også et feil inntrykk som skapes av Arbeiderpartiet. Stortinget har sagt, og jeg er fullstendig enig, at eventuelle ekstraordinære inntekter skal tilfalle fellesskapet. Det betyr ikke gjennom en ekstra skatt, men det er akkurat som Statnett i dag: Det de tjener på dette, er en del av det som bidrar til å holde nettleien nede. Det som er viktig her, er å legge til rette for at vi kan produsere mer strøm, bruke strømmen i industrien og få lave strømpriser, og der går vi i riktig retning.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Nasjonal kontroll over naturressursene vil bestå, men vi har foreslått endringer nettopp for å sikre at industrien kan få tilgang til dette på en annen måte. Med den politikken som den rød-grønne regjeringen førte, mistet Hydro kontroll over dette. Jeg anser Hydro for å være et av de ærverdige selskapene som har vært med på å bygge dette landet, og det at Arbeiderpartiet sluttet å stole på den industrien da de selv satt i regjering, er grunnen til at vi har formulert vårt program slik, for vi vil ivareta industrien. Vi må slutte med den greia at den ene siden angivelig skal selge landet, og den andre skal bygge det. Erfaringene fra våre tre år i regjering har vært at vi bygger infrastruktur, vi tilrettelegger for og bygger mer fornybar energi, vi tilrettelegger bedre for skipsfartsnæringen, og vi tilrettelegger bedre for industrien. Da må vi begynne å diskutere de konkrete tiltakene som Arbeiderpartiet eventuelt er uenig i, istedenfor å skape et overordnet bilde av at noen ikke bryr seg, når alt vi har gjort de siste tre årene, viser at vi tvert imot legger til rette for at industri og investeringer skal være mer lønnsomt, ikke mindre lønnsomt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Nå var nettopp næringsministeren her og satte en del grenser og stolper som representanten Aasrud bare fjerner fullstendig. Næringsministeren pekte jo nettopp på at der vi håndterer nasjonale naturressurser og lignende, er det viktig at staten har en helt annen kontroll enn når det gjelder selskap der en bare har en økonomisk plassering. Ja, vi har solgt et par prosent av eiendelene i SAS. Det var ingen naturressurser involvert i det. Vi har solgt oss ned lite grann i Entra. Men den som virkelig har solgt landet de siste 15 årene, har jo vært Stoltenberg-regjeringen, som Aasrud har vært en del av. Der ble det solgt ut aksjer både i Statoil og i Telenor – begge ble delprivatisert. Giske solgte næringsprodusenten Ewos ut av landet, som etterpå ble videresolgt for det dobbelte. Senterpartiet skrøt av at de solgte 500 000 dekar skog, aksjeposten i Kreditkassen forsvant, eierskapet i DNB ble redusert, Norsk Medisinaldepot ble solgt ut av landet, Arcus ble solgt ned, Olivin ble solgt ned, og det var Arbeiderpartiet som satte i gang salget av Cermaq og Entra. En bør huske sin historie før en prøver å kritisere andre.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Det opprinnelige spørsmålet var en påstand om at jeg syntes det var viktigere med utenlandskabler enn å sikre norske arbeidsplasser. Jeg ga en ganske god begrunnelse for hvorfor påstanden er feil. Utgangspunktet for denne runden var altså feil. Representanten kan riste på hodet så mye han vil, men det var det spørsmålet han leverte inn. Det er ikke sånn at man kan rulle ut kabler hvor man vil. Det er faktisk sånn at man må søke om konsesjon. Da skal sittende myndigheter gjøre en helhetlig vurdering av hva det betyr for kraftmarked, for produsenter og for forbrukere. Vi har kommunisert gang på gang i spørretimen at forbrukernes rolle her, både personforbrukerne og ikke minst industrien, er en vesentlig faktor. Vi har sett at de endringene Arbeiderpartiet gjorde da de satt i regjering, svekket industriens råderett over kraften som de bruker i egen produksjon. Vi har gitt den tilbake. Det er nettopp Hydro og andre som har sørget for at vi har bygd opp den velstanden vi har, fra tidlig på 1900-tallet og fram til i dag. Oljen har vært viktig de siste 30–40 årene, men før det var industrien vesentlig for oss – og vi skal styrke industrien igjen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-23:
Nå har jeg vist mange eksempler på hvordan vi sørger for at det bygges ut mer ny produksjon i Norge fordi vi har endret rammebetingelsene, og hvordan industrien har bedre kontroll over kraftressursene fordi vi har gjort endringer i rammebetingelsene. CO 2 -kompensasjonsordningen var ment som en ventil. Hvis klimapolitikken gjorde at strømprisene gikk kraftig opp, skulle ikke industrien bli belastet som følge av det. Det representanten Juvik glemmer i den analysen, er at vi nå har de laveste strømprisene siden tidlig på 2000-tallet. Ergo vil ikke CO 2 -kompensasjonsordningen tre i kraft. Her bruker en altså et argument som faktisk ikke er relevant for den virkeligheten vi lever i. Det betyr at industrien nå har bedre betingelser enn før. Kraftbransjen har bedre betingelser enn før. Forbrukerne har lavere strømpriser enn før. Dette minner meg litt om debatter Juvik og jeg har hatt tidligere, f.eks. om E6, der jeg i en måned fikk masse kjeft for at det ikke lå inne mer penger til E6 i Nordland. Men da Arbeiderpartiet la fram sitt eget statsbudsjett, kuttet de i veibevilgningene – det motsatte av det Juvik hadde etterlyst i Stortinget. Det må være en sammenheng mellom den kritikken man framfører mot regjeringen, og den politikken man selv fører.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-11-23:
Jeg er enig med statsråden i én ting, og det er at det er en annen regjering som skal bygge veier om ikke altfor lenge. Det har han for så vidt rett i, men han svarer ikke på spørsmålet. Regjeringen har selv tatt ut nesten 600 mill. kr i utbytte fra NSB i 2015. Regjeringen trengte pengene til statsbudsjettet, og da var det tydeligvis veldig fint å ha et lønnsomt statlig selskap å gå til for å finne pengene. Nå jobber statsråden febrilsk for å sette ut oppgavene fra det offentlige til det private, slik at de private firmaene skal få hånd om overskudd og kunne ta utbytter. Da må jeg spørre igjen: Hvorfor er det best at enkelte private firmaer skal få tilgang til verdifulle utbytter fra lønnsomme statlige selskapers drift på bekostning av fellesskapets – jeg kaller det – oppsamlede verdier?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-11-23:
Nå kommer det mye, men jeg skal gå tilbake til Østfoldbanen. Innledningsvis har jeg noen sitat fra Fremskrittspartiets leder, Siv Jensen, som har sagt tidligere: Får vi regjeringsmakt, skal jeg i hvert fall love at vi henger opp skilt på hver eneste bomstasjon i dette landet, hvor det skal stå «gratis» så lenge Fremskrittspartiet sitter i regjering. Stortingsrepresentant Hoksrud har fulgt opp: Vi skal i regjering, og da skal vi sørge for å fjerne flåeriet av norske bilister. Nå ser vi hvordan det har gått: Det har vært rekord i bompengebetaling med Fremskrittspartiet i regjering, og løftebruddet kan telles krone for krone, altså noe sånt som 37 mrd. løftebrudd i løpet av den tiden samferdselsministeren har sittet i regjering. Nå ser vi også at planleggingen av intercity er i fare. Da må vi spørre: Kan statsråden garantere at pengene kommer, slik at planleggingen kan gå som forutsatt, og at det ikke blir forsinkelser i utbyggingen av intercity på Østfoldbanen?