trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
Alle har et forhold til kommunen sin, sa representanten i sitt innlegg. Jeg tror alle er glad i den kommunen de bor i – det tror jeg er riktig, Kristelig Folkeparti er enig i den betraktningen. Men ser ikke Fremskrittspartiet at dersom en overflytter så mye makt som Fremskrittspartiet foreslår til kommunene, tvinger det seg fram, enten gjennom tvang eller frivillighet, sammenslåing til større enheter? Er ikke det en trussel mot alle dem som er glad i den kommunen de bor i? Er det ikke slik at vi skal ta vare på den kommunestrukturen vi har i dag, iallfall så lenge en ønsker det selv? Er ikke det et mål for Fremskrittspartiet? Eller gjelder det ikke strukturen, at en har et forhold til akkurat den kommunen en bor i? Når en er så opptatt av å flytte makt nærmere folket – det er noe Kristelig Folkeparti også er – bør ikke Fremskrittspartiet da vurdere subsidiært å støtte overflytting av makt fra stat til regionene, for det er nå et hakk videre, og det er flertall for tre nivåer i Norge? Bør en ikke da forholde seg til det og være med på å flytte mer makt fra stat til region?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
Høyre ønsker en tonivåmodell. Like fullt har en rekke fylkespolitikere fra Høyre vært opptatt av å delta i diskusjonen om å overføre viktige oppgaver til de nye regionene. Mitt spørsmål blir: Når Høyre nå vet at det er flertall i denne sal for tre forvaltningsnivåer i Norge, hvorfor deltar ikke Høyre mer i diskusjonen subsidiært for å foreslå viktige oppgaver innenfor næringsutvikling, samferdsel og regional planlegging til de nye regionene?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
Jeg takker for spennende betraktninger innledningsvis i dette innlegget. Kristelig Folkeparti kan si ja til mye av det. Kristelig Folkeparti ønsker en demokratireform, ønsker et økt folkelig engasjement, ønsker å si ja til å revitalisere folkemakten. Et godt utgangspunkt burde gått lenger, sa representanten Reikvam i sitt innlegg. Det er jeg også veldig enig i. Tror virkelig SV at denne innstillingen, slik den foreligger i dag, klarer å stoppe avpolitiseringen av vårt samfunn? Eller er det slik å oppfatte av innlegget til representanten Reikvam at regjeringspartiene burde ha gått lenger i retning av Kristelig Folkepartis forslag? Burde man ikke da ha vurdert å støtte flere enn ett av de forslagene i denne sal i dag?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
Meningene har vært delte når det gjelder NHOs syn på denne saken. Regionsdirektørene har sagt tydelig fra om at en overføring av fagapparatet vil kunne fungere, og at en paraplyorganisasjon vil kunne være bra. Dette handler om å finne en hensiktsmessig organisering av Innovasjon Norge. Eierskapet til og makten over virkemiddelapparatet bør ligge i regionene, der alle andre utviklingsoppgaver skal ligge – i framtidige, handlekraftige regioner. En får så finne en hensiktsmessig organisering, slik at en ivaretar helheten i paraplyorganisasjonen Innovasjon Norge.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
Kristelig Folkeparti er enig med regjeringspartiene i veldig mye – ikke minst at vi skal ha tre folkevalgte nivåer, og at vi skal styrke mellomnivået. Kristelig Folkeparti er enig i omtrent alt som står i innstillingen fra flertallet, men Kristelig Folkeparti ønsket å gå lenger. Vi ønsker mer helhetlige oppgaver og å ta skrittet fullt ut: ikke styre gjennom styrerepresentasjon – indirekte styring – men gjennom overføring av makt, gjennom overføring av poster på statsbudsjettet til forvaltningen i de nye regionene. Kristelig Folkeparti er enig, men ønsket å gå lenger. Når representanten Tørresdal trakk seg, handlet det om prosess og om mangel på tid til å behandle saken, fordi regjeringspartiene nølte med å komme med tilbakemelding. Det er alvorlig at regjeringspartiene ikke gir Stortinget den nødvendige tid til å kunne behandle en så stor sak. Når det gjelder innholdet i saken, har Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene hatt et godt samarbeid. Og det samarbeidet vil fortsette, når regjeringspartiene nå stemmer for det viktigste forslaget, nemlig å arbeide videre i den retning Kristelig Folkeparti vil, for å få til en god reform.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
En rekke av de forslag som Kristelig Folkeparti har fremmet, handler ikke om størrelse. Dermed inviterer jeg nok en gang regjeringspartiene til å støtte de forslag som gjelder oppgaver og ikke størrelse og inndeling, bare så det er sagt. Det er enighet om at denne gangen er det oppgavene som er viktig å få på plass – som premisser for det videre arbeidet. Ikke bare Kristelig Folkeparti, men også mange ulike fylkespolitikere er opptatt av å få til en god prosess. En god prosess består bl.a. i å lytte til fylkespolitikerne. Senterpartiet må nok være enig i at Senterpartiets fylkespolitikere ikke er så fornøyd med regjeringspartiene som de er med Kristelig Folkepartis innstilling i denne saken, noe de har gitt uttrykk for.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
Kristelig Folkeparti er enig i at mellomnivået er styrket, både i stortingsmeldingen og i innstillingen, slik den nå ligger i Stortinget. Jeg er enig i at dette vil gi mer folkevalgt styring på mellomnivå. Men det er én oppgave Kristelig Folkeparti er uenig i at en overfører, nemlig veiledning i forhold til grunnskolen, som i dag ligger hos fylkesmannen, og som skal overflyttes til fylkeskommunen – eller de ansatte skal bytte arbeidsgiver. Vi har på flere av høringene prøvd å spørre hva som er årsaken. Blir det mer folkevalgt styring av at veiledning på grunnskoleområdet flyttes? Fylkesmannen skal fortsatt ha ansvar for klager og andre oppgaver på grunnskoleområdet, og har i dag god kontakt med kommunene og et ansvar for dette overfor kommunene. Hvorfor i alle dager skal en flytte veiledningsansvaret over til fylkeskommunen?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
Kristelig Folkeparti og Venstre er ofte enige om mye i politikken – om tre forvaltningsnivåer og om en framtidig mulighet for å føre sykehusene tilbake igjen til regionene. Det nevnte ikke Venstres representant i sitt innlegg. Men vi har en merknad om at vi gjerne vil vurdere oppgaver innenfor velferd og helse overført til regionene. Det var en stor overraskelse for Kristelig Folkeparti at Venstre ikke støtter våre forslag i innstillingen. For noen få dager siden møtte jeg noen Venstre-politikere i Førde som kom bort til meg og spurte: Hvorfor støtter ikke Venstre de gode forslagene fra Kristelig Folkeparti, for det er jo ingen fare for at de forslagene vil føre til massive sammenslåinger? Venstre har jo òg sett at det ikke er noen fare når det gjelder de oppgavene. Fylkene klarer å ta på seg mye større oppgaver enn det som ligger i innstillingen. Hvorfor i alle dager støtter man ikke da flere forslag fra Kristelig Folkeparti? Hva skal man svare fylkespolitikerne fra Venstre?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
Kristelig Folkeparti er glad for det engasjementet som er hos våre fylkespolitikere fra alle partier. De er offensive, og de ønsker mer makt og nye oppgaver. Vi ser på det som meget bra for demokratiet. At politikerne har lyst til å bestemme, må være udelt positivt. Så til noe som ble sagt i prosessen. Ved flere anledninger hadde statsråden gode foredrag om St.meld. nr. 12, og det kom respons fra tilhørerne om at de ønsket flere oppgaver. Ved et par anledninger hørte jeg statsråden si følgende: «Det er ikke meg imot.» Kristelig Folkeparti likte å høre at det kunne komme mer enn St.meld. nr. 12. Nå kjenner vi innstillingen, og vi vet at døren er på gløtt. Det kan nå være slik at det kommer nye oppgaver. Gjelder disse ordene til statsråden, at det ikke er henne imot, også i fortsettelsen – når vi har innstillingen i bunnen, også videre i prosessen?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
Kristelig Folkeparti er opptatt av at dette skal være en demokratireform, at en skal flytte på oppgaver og legge oppgaver under folkevalgt styring. Det er én ting vi ikke forstår, og det er at flertallet i dag foreslår at veiledningsoppgaven som fylkesmannen nå har på grunnskoleområdet, skal flyttes til fylkeskommunen. Man skal flytte noen ansatte fra fylkesmann til fylkeskommune. Jeg kan ikke se at det kommer noe mer folkevalgt styring ut av denne flyttingen. Jeg kan heller ikke se begrunnelsen for at man skal ha et helhetlig grep om utdanningen, for det fungerer aldeles utmerket i dag mellom kommunene og fylkesmannen når det gjelder veiledning og klage på grunnskoleområdet, og vi har en lovgivning som sikrer en helhetlig utdanningspolitikk. SVs Rolf Reikvam sa i dag at man bør se på dette en gang til. Er det så fornuftig å flytte denne veiledningen fra fylkesmannen? Hva mener statsråden om dette?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
Per-Willy Amundsen fra Fremskrittspartiet sa at jeg trakk meg som saksordfører i saken fordi regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti ikke ble enige. Det er feil. Årsaken til at saksordføreren trakk seg, var at saksordføreren ikke fikk mer tid, ikke fikk en utsettelse av avgivelsen innenfor de muligheter som var der, i forhold til debatten i Stortinget i dag. Jeg ble nedstemt på det, og følte at det var feil å stå som saksordfører når jeg ikke fikk styre framdriften. Saken var at Kristelig Folkepart, regjeringspartiene og Venstre var enige om det aller meste, både mål og innhold. Utfordringen for Kristelig Folkeparti var at vi ønsket å gå lenger. En må ikke framstille det slik som Fremskrittspartiet gjør, at Kristelig Folkeparti ikke er enig med regjeringspartiene om tre nivå. Jo, absolutt – men vi ønsker å være mer offensive, gå lenger og gi det et enda sterkere innhold. Så hvis noen går fra denne debatten i dag og tror at regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti er på kollisjonskurs, så er det feil. Vi går i samme retning, men Kristelig Folkeparti vil lenger. Og det er ikke bare vi som vil lenger. Det er utallige fylkespolitikere, lokalpolitikere og også organisasjoner som har gitt støtte til en rekke av Kristelig Folkepartis forslag. Til slutt har jeg lyst til å si at det er positivt at statsråd Haga er offensiv i forhold til det som blir vedtatt i dag, betegnet som «en åpen dør» eller «en åpen bok», nemlig at en i de høringsrundene som kommer, også skal ta opp oppgaver når en skal uttale seg om inndeling. Det oppfatter jeg som en støtte til at det skal være mulig å gå lenger. Jeg håper at brevet som statsråden sender ut, ikke bare er en åpen dør eller en åpen bok, men også en oppfordring til å si noe om de framtidige oppgavene. For hvis en tar det på alvor, betyr det at det blir våre lokale politikere som kommer til å tegne det endelige bildet av både oppgaveportefølje og regionsinndeling. Dette skal legges fram neste år. En slik arbeidsfordeling, at denne runden vil være den avgjørende runden, vil være en demokratireform verdig.
Silvia K. Kosmo (Arbeiderpartiet), 2007-05-10:
Arbeiderpartiet har med denne meldingen jobbet mye med å legge oppgaver ned fra staten til et regionalt nivå, nærmere folk. Fremskrittspartiet mener kommunene er rustet til flere oppgaver, men samtidig ønsker de å flytte primæroppgaver som helse og skole til et statlig nivå. Hvorfor stoler ikke Fremskrittspartiet på lokaldemokratiet de selv nettopp snakket så varmt om?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-10:
Ib Thomsen brukte begrepet «overkommune» ganske mange ganger – det var så mange ganger at jeg ikke greide å telle dem engang. Det er litt uklart hva som ligger i uttrykket slik som Fremskrittspartiet bruker det, men det er ganske åpenbart at det er et negativt ladet uttrykk, iallfall i Fremskrittspartiets terminologi. Jeg har derfor et spørsmål om hva som ligger i begrepet «overkommune», og om Fremskrittspartiet oppfatter dette som noe negativt, noe galt. Kommuner vil alltid bli påvirket av beslutninger tatt av andre. Når Oslo kommune tar en beslutning som går på arealdisponering, er det klart at det får konsekvenser for kommunene i Akershus, eksempelvis. Slik vil det være overalt. Så da blir jo spørsmålet: Vil det ikke være mer fornuftig at vi har et nivå som har et politisk ansvar for bestemte områder, og at beslutningen blir fattet der – i dette tilfellet et regionsnivå, innenfor eksempelvis arealdisponering? Dermed er det ikke snakk om overkommuner, underkommuner og stat. Da er det snakk om et ansvar som ligger der, og beslutninger blir fattet på det nivået hvor ansvaret ligger.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-10:
Takk, president. Dette gjorde jeg riktig iallfall. Det vi snakker om nå, er innstillingen og ikke meldingen. Det er komiteens innstilling det er snakk om. Som jeg sa: På mange områder har vi kommet godt i gang. Jeg sa også i mitt innlegg at jeg skulle ønske at vi på en del områder hadde kommet lenger enn det vi har gjort. Jeg føler at det er en del ting som er uavklarte. Jeg kan nevne noen eksempler: Innenfor området miljø skulle jeg nok ønsket at vi hadde klart å komme et stykke videre, fordi det, slik jeg ser det, er det en del ting innenfor miljøområdet som forutsetter politisk skjønn, som i dag er overlatt til embetsmenn, og det synes ikke jeg er godt nok. Så innenfor miljø, innenfor utdanning og en del andre områder skulle jeg ønske at vi hadde kommet et stykke videre. Men som jeg sa: Dette er et godt grunnlag. Denne prosessen går videre. Boka er åpen, og vi skal fortsette.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-10:
Som jeg sa i mitt innlegg, føler jeg at vi er kommet et godt stykke på vei. Vi er kommet lenger enn det så ut til en periode. Nå har mange partier hatt landsmøte, og dette har vært et viktig tema på disse landsmøtene. Det gir helt åpenbart nye muligheter. Jeg la vekt på de tingene jeg er fornøyd med i innstillingen, nemlig det som har å gjøre med næringsutvikling, utdanning og kombinasjonen av forskning, utdanning og næringsutvikling. Jeg nevnte kultur, og jeg nevnte en del andre områder. Så er det flere områder som jeg synes vi skulle kommet enda lenger på. De vedtakene som er gjort rundt omkring på de ulike landsmøtene, åpner for dette. Boka er, som jeg sa, fortsatt åpen. Prosessen går videre. Når vi er ferdig med dette, når vi er kommet til 2008 og lovbestemmelsen er lagt på plass, føler jeg meg rimelig trygg på at dette skal bli en god reform, en spennende arena som et godt sted for politisk virksomhet.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-10:
Når det gjelder Kristelig Folkepartis merknader i innstillingen, står det der veldig mye bra rent prinsipielt. Men når det kommer til de konkrete forslagene, føler jeg at Kristelig Folkeparti ikke går så veldig mye lenger enn det regjeringspartiene gjør. Så jeg har i denne fasen ikke behov for å støtte de forslagene. Som jeg sa tidligere, skal denne prosessen gå videre. Vi støtter jo det viktigste forslaget fra Kristelig Folkeparti, som går ut på at vi skal ha en debatt videre også om saksfelt, ikke bare inndeling. Det tror jeg er spennende. Så jeg oppfatter at det vi nå gjør, på mange måter bare er begynnelsen på slutten – at vi skal starte en videre prosess, der alle bøkene faktisk er åpne, ikke bare inndelingsboka, men også bøkene som gjelder saksfelt. Så av den grunn er jeg faktisk veldig optimistisk med hensyn til det som skal skje framover. Det endelige resultatet kommer vi til om halvannet års tid.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-10:
Det som overrasker meg mest i denne debatten, er Høyre og Høyres standpunkt. Vi som er såpass gamle at vi husker Høyre preget av liberale verdier, kan ikke se spor av det i denne innstillingen – overhodet ikke – verken når de prøver å diskutere det prinsipielle, eller når de diskuterer de konkrete forslagene. Hva er det Høyre bruker som argumentasjon når de skal begrunne sitt standpunkt for å fjerne dette nivået? Jo, de skriver på side 8 i innstillingen at fylkespolitikerne i stor grad er bundet av statlige prioriteringer, at deres rolle dermed er begrenset, og at det ikke blir noe smertelig tap for demokratiet om disse organene blir borte. De skriver videre at behovet for sentraladministrasjonen i fylkene blir borte, og at dette vil gi betydelige kostnadsbesparelser landet sett under ett. Det som står her i innstillingen, er Høyres begrunnelse, og der er det ikke mange spor av liberale verdier. Høyre oppsummerer det kanskje selv når de skriver om veisektoren og hva som kan flyttes til kommunen. Det som kan flyttes til kommunen, er ansvaret for busskurene. Resten er statlig. Det står i denne innstillingen. Dette er ikke et Høyre preget av liberale verdier, og det er det vi nå ser igjen. Stort sett står de i innstillingen sammen med Fremskrittspartiet på alle områder, og dette er både skuffende og deprimerende for oss som har forventninger. Vi venter noe mer av Høyre når det gjelder prinsipielle betraktninger, men til Fremskrittspartiet har vi ikke større forventninger. Når det gjelder Høyre, har vi visse forventninger om at partiet i hvert fall skal være litt prinsipielt og drøfte dette grunnleggende – og så er det dette vi får servert. Dette er for dårlig, og det viser også den utviklingen som partiet har vært igjennom de siste årene. Helt til slutt en annen sak. Det gjelder Oslo-regionen. Flertallet skriver en del om de utfordringene vi har i Oslo-regionen. Flertallet sier at meldingen gir en god beskrivelse av de problemstillingene vi står foran, og legger en rimelig klar og sterk føring på at det på dette området må etableres et politisk, regionalt nivå – altså en ganske sterk og tydelig føring på at i Oslo-regionen må det minst være en sammenslåing av Oslo og Akershus. Såpass tydelig og sterkt er dette skrevet nettopp fordi vi har store utfordringer i denne regionen. Jeg håper inderlig at statsråden har merket seg dette, at statsråden tar dette med seg, og at statsråden gir disse meldingene til dem som har det politiske ansvaret i Oslo-regionen, dvs. Oslo kommune og Akershus fylkeskommune i første omgang. Kanskje kan dette bli en større region, men det vil tiden vise.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-10:
Jeg registrerer at når Høyre skal begrunne sitt standpunkt for sin modell, viser de ikke til de sitatene som jeg viste til, men de viser til andre sitater. Jeg kan ikke forstå at det er noen forskjell på det. Det som er begrunnelsen, er at en forsterker folkestyret og demokratiet gjennom å desentralisere beslutninger til folk flest – hva nå det måtte være. Men så kommer det: til kommuner og lokalsamfunn. Det går vi alle inn for. Vi går inn for desentralisering, det som er i meldingen. Men i tillegg til det har vi en begrunnelse. Vi har en politisk begrunnelse, vi har en – iallfall en form for – ideologisk begrunnelse. Men det finnes ikke noe av det fra Høyre i denne innstillingen. Når de skal gi eksempler på saker – i og med at fylkeskommunen skal bort, som jeg sa i stad – nevner de at da skal det som fylkeskommunene har ansvaret for innenfor vei, flyttes til kommune og til stat. Det skal desentraliseres til kommuner. Det som skal desentraliseres til kommuner, er altså busskur. Resten skal videre til staten. Det man faktisk skriver, er jo det som jeg ber om, at dette ikke har noe med de liberale – de gamle, tradisjonelle, gode, liberale – verdiene å gjøre. Dem savner jeg her.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2007-05-10:
Svaret vårt med forvaltningsreformen er at vi ønsker generalistkommuner og folkevalgte i regionene. Svaret til Høyre er også gitt. Som Bent Høie sier: Man skal overføre oppgaver til stat. Man skal overføre oppgaver til interkommunale selskap, eller man skal ha tvangssammenslåing av kommuner. Dette gjennomsyrer holdningen i innstillingen. Ser ikke representanten Høie et stort problem ved at når de peker på interkommunale selskap for oppgaver etter oppgaver, vil det gjøre den politiske rollen uklar og føre til økt byråkrati og uklare politiske styringslinjer, bl.a. innenfor videregående skoler, tannhelse og kollektivtrafikk?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2007-05-10:
Det har vært mange store ord. Det er ikke riktig det representanten Tørresdal sier, at prosessen her på Stortinget ikke har vært reell. Vi har flyttet på spillemidler, på samferdsel, på folkehelse, på fylkeslandbruksstyrer, på høyskoler, på Innovasjon Norge – pluss, pluss, pluss. Hovedforskjellen mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti var at vi i denne omgangen ikke ønsket å legge sterke føringer på struktur. Vi ønsket en reell prosess ute – gode lokale debatter der en kunne komme med innspill til oss om inndelingen. Det undrer meg at Kristelig Folkeparti allerede nå har villet trekke så bastante konklusjoner som de har gjort gjennom hele prosessen, både utad og innad i arbeidet. Det bærer også innstillingen tydelig preg av. Er det en god demokratisk holdning at man skal trekke konklusjoner før prosessen er gjennomført ute?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2007-05-10:
Innstillingen og meldingen bærer preg av at en ønsker å rendyrke den framtidige statlige forvaltningen til bare å ha kontroll og tilsyn, og at det som har med politisk skjønn å gjøre, skal overføres til regionale folkevalgte. I innstillingen sier flertallet også at en skal vurdere den framtidige betegnelsen på fylkesmannen når en ser hvilken rolle fylkesmannsembetet får. Men det som har vært viktig for Senterpartiet, er at alle oppgaver som har med politisk skjønn å gjøre, skal overføres til regionale folkevalgte, og at oppgaver som dreier seg om kontroll og tilsyn, skal ligge hos regional stat.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2007-05-10:
Stortinget kan alltid – hvis det vil – legge nye oppgaver til det nivået de ønsker å legge oppgaver til. Det gjelder selvfølgelig også det nye regionnivået. Vi som har fulgt regionenes utvikling de siste 30 år, har sett at det hele tiden har vært prosesser, og at det hele tiden skjer endringer. Det vil også skje i denne forbindelse. Det som er viktig for oss i den videre prosessen, er ikke minst å rendyrke fylkesmannens – eller den regionale stats – framtidige rolle, og at alt som har med skjønn å gjøre, blir overført til de nye regionene og de folkevalgte.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2007-05-10:
Vi er overbevist om at de framtidige regionene vil kunne ha en helhetlig utdanningspolitikk, og de vil ha en sterk utdanningsadministrasjon som kan se fra grunnskole og til videregående skole og høyere utdanning. Nå har de nye regionene fått sterkere inngrep med grunnskolene, takket være denne oppgaveoverføringen. De har fått sterkere inngrep med høyere utdanning gjennom at de får oppnevne styremedlemmer, og gjennom at de skal ha forpliktende konstellasjonsordninger. De har full styring med videregående skoler. I sum tror jeg dette vil bli en slagkraftig og veldig viktig og spennende arena i forhold til å utforme framtiden i norsk utdanningspolitikk.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2007-05-10:
Jeg takker Venstre for en god og konstruktiv prosess i komitearbeidet, der vi i all hovedsak har kommet fram til en omforent innstilling. Venstre kjenner tydeligvis også Senterpartiets standpunkt i forhold til sykehus godt, så det er bra. Vi har også hatt noen interessante runder og vurderinger når det gjelder enhetsfylker og en videre åpning for forsøk der. Det har vært en god prosess, og derfor har jeg et spørsmål til Venstre. Vi ser at de partiene som Venstre sier at de kan tenke seg å gå i regjering med, ønsker en fullstendig annen styring av Norge. Høyre og Fremskrittspartiet har i dag vært veldig tydelige på at de ønsker en tonivåmodell, og konsekvensen av det vil jo være veldig store kommuner. Hvordan vil det være for Venstre å være med i en regjering som gjennomfører Venstres eventuelle partneres politikk? Kan det være aktuelt?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2007-05-10:
I innstillingen, i utkastet til lokalpolitisk program, i debatten her og på Fremskrittspartiet landmøte viser Fremskrittspartiet sitt sanne ansikt. Jeg mener man kan oppsummere det med noen få ord: Det er sentralisering av makt, mer byråkrati og færre folkevalgte. Fremskrittspartiet vil tvinge kommuner sammen. Det ser man i innstillingen. Det er en klar holdning for det. Man ser det også i det lokalpolitiske programmet. Hvis en liten kommune ikke vil, men den store nabokommunen vil, skal det samlede folketallet telle ved avstemningen, nettopp for å tvinge små kommuner sammen med større kommuner. Dette støttes av begge nestformenn, og Siv Jensen sier at hun vil lytte til debatten. Fremskrittspartiet har også sagt at de vil ha færre folkevalgte med færre oppgaver. Alle på mellomnivå skal bort, 728 stykker. Med 200 færre kommuner fjernes tusenvis av lokalt folkevalgte. Blir det mer demokrati, eller vil det bli mer byråkrati? Jeg er helt sikker på at det blir det siste. Fremskrittspartiet vil gjøre kommunene til statsfilialer. Vi hørte representanten Per-Willy Amundsen i stad. Han sa at man skal ha stykkprisfinansiering, at staten skal fastsette innholdet i skole, eldreomsorg og barnehage her i byen, og så skal kommunene bare gjennomføre det. Kommunene skal bestille tjenestene fra private, innbyggerne skal få shoppe. Kommunene skal betale på vegne av staten, og kommunene skal kontrollere. Kommunene blir rene statsbyråkratier som skal gjennomføre statlig politikk uten rom for lokalt skjønn. Det er da de lokalt folkevalgte egentlig blir tilskuere og kontrollører. Fremskrittspartiet rir alltid to hester. I debatten i dag later de som om de er så veldig for lokaldemokratiet, men når man ser på innholdet, vil det føre til økt byråkrati. I debatten om bompenger, f.eks., er de mot bompenger når vi snakker om det nasjonalt, men når vi kommer til dette lokalt, f.eks. i Oslo, er de for. Også i pensjonsspørsmålet er Fremskrittspartiet dobbel. De var for en ny modell helt til de skjønte at det var upopulært, og da skulle de ha den gamle modellen. De sier at de er mot tvang og fjernstyring, men når det kommer til stykket og de ser realiteten, er det nettopp det de ønsker. De er både for og mot EU-avstemning. De vil ha bindende folkeavstemninger, men ikke om kommunestrukturen, som det står i programmet deres. Jeg synes det som kommer fra Fremskrittspartiet i denne debatten, er veldig inkonsekvent. Det som undrer meg, er at Høyre har hengt seg på Fremskrittspartiet i innstillingen. Jeg trodde at Høyre hadde en mer prinsipiell og rendyrket tilnærming til lokal forvaltning enn det Fremskrittspartiet har. Det må jo bli et kjempeproblem for Venstre og Kristelig Folkeparti, som har en fullstendig annen tilnærming til hvordan vi skal styre Norge, at de, hvis de ønsker å gå inn i en borgerlig regjering, må støtte seg på to partier som har et fullstendig annet samfunnssyn – som ønsker å øke byråkratiet, redusere folkestyret og føre en politikk som vil bety mer sentralisering og mindre desentralisering.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2007-05-10:
Senterpartiet er for desentralisering. Fremskrittspartiet er for sentralisering – det har vi også sett i deres måte å styre et politisk parti på. Selvfølgelig er det en sammenheng mellom antall representanter og hva slags demokrati vi har. Tenk om det hadde vært fem representanter på Stortinget! Det hadde gitt et litt dårlig demokrati. Slik vil det også være med lokaldemokratiet. Om en fjerner flere tusen lokale folkevalgte, vil det lokale demokratiet selvfølgelig fungere dårligere. Det vil være færre ombudsmenn som kan tale folks sak. Når det gjelder stykkpris: Det koster ikke det samme å drive sykehjem i Engerdal som i Oslo. Det koster ikke det samme å drive sykehjem i Harstad som i Hamar. Derfor sier Fremskrittspartiet: Vi vil ha et differensiert stykkprissystem, for dagens system holder ikke mål! En vil få et enormt byråkrati hvis en skal beregne kostnaden ved hver enkelt lille skole og ved hvert enkelt lille sykehjem rundt omkring i hele Norge, beregne én stykkpris for det sykehjemmet, én stykkpris for den grendeskolen – én stykkpris for ditt, én stykkpris for datt. Dette vil ikke fungere i praksis. Det er en teoretisk modell. Det undrer meg at Høyre og Fremskrittspartiet klarer å ha felles merknader i et så viktig tema.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2007-05-10:
Det kan virke som om tiden leger alle sår. SV har slåss veldig for å overføre veikontorene til de nye regionene, men når innstillingen forelå, var Reikvam meget skuffet. Jeg siterer fra Aftenbladet: «Her hadde me ein historisk sjanse til å demokratisera og politisera Norge. Både SV, Sp og A har nedfelt sterke regionar i våre stortingsprogram. Alle tre parti har klare landsmøtevedtak på det.Og me har KrF og Venstre med oss. Altså kunne me ha fått eit klart fleirtal for dette i Stortinget. Denne sjansen har me nå skusla vekk. Eg er så lei meg, seier Reikvam til Aftenbladet.» Hva var det som gikk galt?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2007-05-10:
Venstre er en del av flertallet i denne innstillingen, og det går klart fram av debatten her i dag at boken er åpen, det kan komme nye oppgaver til. Det sa representanten nå at Venstre gjerne ville være med på. Det er altså en forutsetning for regjeringspartiene å overføre store oppgaver til det regionale nivået. Så kommer neste runde, hvor man skal vurdere hvilke regioner man skal ha. Med store oppgaver kan det bli store regioner, få regioner. Betyr dette at Venstre vil være med på å slå sammen Nordland, Troms og Finnmark, Møre og Romsdal og Sogn og Fjordane, Hordaland og Rogaland?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2007-05-10:
En skal høre mye før ørene faller av. Jeg kunne nesten ikke tro det da jeg hørte representanten Rolf Reikvam stod her oppe og ennå ikke hadde oppfattet at Høyre først og fremst er opptatt av det lokale nivået, av kommunene – ikke sentralmakten. Det er altså kommunene som skal styrkes i vår tonivåmodell. Siden Rolf Reikvam ikke har oppfattet det ennå, skal jeg bare minne om at det gjelder videregående skoler, det gjelder flere fylkesveier og riksveier, det gjelder lokal jernbanetransport, tannhelsetjeneste, kulturpolitikk, areal- og transportplanlegging, og det gjelder også busskur, som står der ute i kommunene der bussene stopper. Argumentene mot vår modell er tydeligvis mange, men da kan jeg bare minne om de fire punktene som er argumenter for vår modell. Vår modell lar seg altså gjennomføre innenfor dagens kommunestruktur, men det krever selvfølgelig en videreutvikling gjennom det samarbeidet kommunene har. Det er naturlige bo- og arbeidsregioner som sammen kan videreutvikle samfunnet vårt, og som kan være naturlige regioner. Kommunene kan ha ulike oppgaver – små kommuner færre oppgaver enn store kommuner, som naturlig nok kan få flere oppgaver fra staten. Selvfølgelig mener vi at kommunestrukturen i dag kan være en utfordring, men – og det er jo det store poenget – vi trenger en forvaltningsreform. Men den kan ikke komme ovenfra og ned, fordi noen fylkespolitikere har stått fram som sterke og handlekraftige og vil ha en endring. En forvaltningsreform skal ha med seg hele befolkningen, og da må den komme nedenfra og bygges der det er naturlig. Vi ønsker derfor flere incentiver for å få til en endring av dagens kommunestruktur. Vi ønsker ikke at incentivene skal tas bort, slik som Regjeringen har gjort – vi ønsker å stimulere. Jeg er ganske sikker på at legger vi forholdene til rette for kommunene, vil de stå fram, og de vil finne naturlige områder å samarbeide på. Skulle det føre til noen kommunesammenslutninger på naturlig vis, kan ikke jeg tro at noen skulle ha noe imot det. Men å tre reformer ned over hodet på befolkningen har jeg ikke tro på fører noe godt med seg.
Inger Løite (Arbeiderpartiet), 2007-05-10:
Innovasjon Norge er i dag organisert på en slik måte at vi har et virkemiddelapparat helt fra det lokale nivået og ut i det internasjonale markedet. Det er for øvrig en organisering som støttes fullt ut av partene i arbeidslivet. Kristelig Folkepartis forslag om å overføre det faglige apparatet til regionene vil – etter min mening – i realiteten plukke Innovasjon Norge fra hverandre. Er ikke Kristelig Folkeparti bekymret for at dette vil svekke Innovasjon Norge på en slik måte at det vil gå ut over næringslivet?
Vera Lysklætt (Venstre), 2007-05-10:
Jeg takker for dette spørsmålet fra Høyre. Jeg synes denne dagen er stor fordi vi nå er med på å styrke folkestyret her i landet, ved at vi får opprettholdt tre folkevalgte nivå. Det med frivillighet i den videre prosessen er kjempeviktig. Nå skal jo fylkestinget nå til våren og det nye fylkestinget som velges til høsten, ta stilling til fylkesgrenser. For å snakke for min egen del: Når man har med en stor nordnorsk region å gjøre, synes jeg det er veldig viktig at vi skal ta hensyn til det folk selv mener om dette. Det har vært gjennomført flere spørreundersøkelser i Finnmark, og der vil man beholde Finnmark som en egen region.
Vera Lysklætt (Venstre), 2007-05-10:
Venstre synes at dette er en stor dag, i motsetning til hva det virker som Kristelig Folkeparti gjør. Jeg mener at i denne innstillingen er det veldig mye Venstre-sjel. Vi er opptatt av folkestyre, og vi er opptatt av nærhet, tilhørighet og identitet. Når det gjelder disse oppgavene, åpnes det jo i innstillingen for en videre prosess. De oppgavene som nå ligger i innstillingen, er flere enn de som kom fra Regjeringen, så jeg er veldig optimistisk angående dette i fortsettelsen.
Vera Lysklætt (Venstre), 2007-05-10:
Akkurat denne saken synliggjør at Venstre er det riktige sentrumspartiet, mener jeg. Verden er ikke svart-hvit. Én dag kan vi samarbeide til venstre, den neste dagen til høyre. Hvis du skal i regjering med noen, handler det om å gi og ta, og det regner jeg med at også Senterpartiet har opplevd i regjering.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-05-10:
Jeg oppfattet at det var to spørsmål fra representanten. Til det som går på mitt ønske om at lokalpolitikere ikke skal sutre, er det en betraktning knyttet til at jeg erkjenner at vi har en del regionalpolitikere som skulle ønske at de kunne få tilført flere oppgaver, og det er et legitimt standpunkt å ha. Samtidig er jeg nå opptatt av at våre regionalpolitikere ser at de får tilført viktige oppgaver, og at de får mer handlingsrom. Da må en være opptatt av å bruke mulighetene, synliggjøre for folk hvilke muligheter en faktisk har, og hvilke resultater en til slutt vil nå. Det er viktig at en benytter seg av dette mulighetsperspektivet, også fordi vi skal få folk til å skjønne hvor mye spennende som ligger på dette nivået, og at de dermed også stiller opp i valget til høsten. Når det gjelder spilleautomater, er det ikke det vi diskuterer her i dag. Jeg er opptatt av lokal handlefrihet. Samtidig er det slik at vi på noen områder må ha nasjonal politikk, og det er i avveiningen av disse hensyn man nå har en diskusjon om dette.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-05-10:
Regjeringa har lagt opp til en prosess knyttet til inndeling som innebærer at vi skal lytte til fylkeskommuner og kommuner. Det mener vi er viktig, fordi vi aldri vil få til et effektivt forvaltningsnivå hvis vi ikke har folk med oss på beslutningene. Når det gjelder disse tre ulike modellene, tror jeg det er rimelig klart for folk ute som skal gi anbefalinger til oss, hva som ligger i disse. Regjeringa har ikke en eksakt definisjon i sitt hode av hvilket antall som f.eks. skal ligge i dette vi omtaler som mellommodellen. Derfor er det heller ikke nedfelt i dokumentet.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-05-10:
Jeg tror på desentralisering og folkestyre. Jeg er levende opptatt av at det har vært viktig å få en ny kurs også på det området. Denne meldingen representerer en ny kurs som er viktig. Så må også jeg, med alle mine store ambisjoner på dette området, erkjenne at vi må bygge stein på stein. Vi skal nå inn i en prosess hvor vi igjen skal lytte til kommuner og fylker etter det vedtaket som ligger her i dag. Så vil det lede til prosesser, sjølsagt, også innad i regjering. Vi tar den prosessen på det dypeste alvor. Så skal vi ha god dialog med Stortinget, inkludert partier i opposisjonen som står oss nær i denne saken, og så vil det komme en endelig beslutning våren 2008.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-05-10:
Senterpartiets tiljubling til lokaldemokratiet ser en bl.a. i den debatten vi faktisk har her i dag, som går på at vi vil tilføre flere oppgaver til regionalnivået, som også vil gjøre det mulig for oss å opprettholde en kommunestruktur som innebærer at vi kan ha den nærheten mellom vanlige folk og politikere som vi ønsker oss, på det kanskje mest sentrale demokratiske nivå, nemlig det som ligger nærmest folk. Her ser representanten hvilken vekt Senterpartiet legger på dette. Når det gjelder spilleautomater, er det mange hensyn som skal tas. Ja, ett forhold er lokal handlefrihet. Et annet forhold er hvordan vi skal greie å støtte opp under frivillige organisasjoner og deres viktige innsats. Et tredje forhold vi er opptatt av, er hvordan vi skal greie å stoppe spilleavhengighet. Å få disse ulike hensynene til å gå i hop, er krevende.(Presidenten klubber.) Jeg erkjenner at på noen områder er vi avhengig av nasjonal politikk.(Presidenten klubber igjen.) Det – unnskyld, president – vil måtte legge noen begrensninger på det lokale sjølstyret. (Presidenten klubber.) (Presidenten klubber igjen.)
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-05-10:
Når det gjelder hypotetiske spørsmål, har noen år i politikken lært meg at man skal være forsiktig med dem når en snakker med pressen. Det skal en også være når en gir svar i Stortinget. Jeg tror ikke at det skaper forvirring i den lokale debatten at Regjeringa har valgt ikke å sette et eksakt antall på hva man legger i f.eks. mellommodellen. Nå er vi opptatt av å lytte. Vi har gitt oss sjøl også handlefrihet til å lytte, i og med at vi har valgt ikke å gi et eksakt antall når vi har beskrevet de ulike modellene.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Jeg tror nok statsråden bør være litt tilbakeholden med å kommentere et forslag som er til behandling på Fremskrittspartiets landsmøte, som om det var Fremskrittspartiets politikk. Dessuten er nok den beskrivelsen som gis av det forslaget, overhodet ikke i tråd med det som forslaget faktisk innebærer. Jeg vil ikke slippe helt taket på spilleautomatene. Er det noe Senterpartiet ved enhver anledning prater varmt om, er det lokaldemokratiet. De fleste i denne salen er tilhengere av nærhetsprinsippet. Vi vet at spilleautomater og spillepolitikken har stor innvirkning på sosiale utgifter og sosiale problemer i den enkelte kommune. Hvorfor vil ikke statsråden la kommunene bestemme spillepolitikken selv, når dette er nært koblet til lokale forhold? Er Senterpartiets tiljubling til lokaldemokratiet noe som helst annet enn innholdsløs og tom retorikk?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Det har framkommet en del påstander fra regjeringspartiene som Fremskrittspartiet må imøtegå. Representanten Slagsvold Vedum hevdet at Fremskrittspartiets politikk i denne sammenheng vil føre til mer byråkrati. Det er en rimelig absurd påstand. Det vi vil gjøre, er å fjerne et forvaltningsnivå. Og når vi fjerner et forvaltningsnivå, blir det færre byråkrater. Færre byråkrater betyr mindre byråkrati. Dette burde det ikke være spesielt vanskelig for regjeringspartiene å skjønne. Det ble av representanten Slagsvold Vedum også hevdet at det er en kobling mellom antallet folkevalgte og graden av demokrati. Det er også en rimelig håpløs påstand. Burde vi da doble antallet stortingsrepresentanter? Hadde det vært mer demokratisk? Har antallet representanter i folkevalgte forsamlinger noen sammenheng med hvor høy grad av demokrati man har? Selvfølgelig er også dette en helt håpløs påstand. Det tror jeg også Senterpartiet innser. Representanten Slagsvold Vedum har også – i likhet med representanten Hagebakken – kommet med sterke angrep på Fremskrittspartiets stykkprisfinansiering. Det hevdes at stykkprisfinansiering vil føre til sentralisering. Med all respekt: Vi snakker om et økonomisk system for å overføre penger fra staten til kommunene på et rettferdig vis – ikke slik det er i dag, ikke at det er statistiske modeller i departementene som skal avgjøre hvor mye penger som skal tilflytes kommunene gjennom rammetilskuddet, men derimot kommunenes reelle behov. Vi snakker altså om et rettferdig system, hvor behovet for pleietjenester og skoletilbud skal være avgjørende for pengeflyten fra staten til kommunene. Kommunene skal selvfølgelig drive med alt det de driver med i dag – pluss det vi foreslår i innstillingen. En rekke av de oppgavene som regjeringspartiene ønsker å flytte til regioner, ønsker vi å flytte ned til lokale myndigheter. Vi snakker om et langt mer demokratisk nærhetsprinsipp, med større grad av lokaldemokrati – ikke det motsatte, som det blir hevdet her. Jeg skjønner hvorfor man prøver seg på den taktikken å angripe Fremskrittspartiets alternativ: Man har selv ikke så veldig mye å vise til i innstillingen. Jeg velger å fastholde det jeg sa tidligere i dag – i likhet med statsråd Haga – at dette er en gledens dag. Forslaget som foreligger, inneholder så lite og er så puslete at det etter 2009, når det forhåpentligvis er et helt annet flertall i denne sal, vil være en enkel oppgave å stoppe og å omstøte reformen – og innføre to nivåer.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Det kommer så mange beskyldninger fra Senterpartiet at det nesten blir litt festlig. Jeg forstår jo hvorfor, for man gjør hva man kan for å bevise og prøve å overbevise om at man faktisk gjør noe i den reformen, som jeg kaller for direkte puslete. Så kan vi gjerne diskutere Fremskrittspartiets politikk, det er jeg mer enn glad for å gjøre, men da må man i hvert fall fremstille den korrekt. Jeg gjentar igjen, som jeg har sagt tidligere, at det å ha en stykkprisfinansiering er ingen begrensning i forhold til det å ha et lokaldemokrati samtidig. Det det handler om, er at man sikrer god finansiering til tjenestene, altså at man slipper å nedlegge sykehjemsplasser fordi man mangler finansiering, for man får heller direkte stykkpris fra staten. Da blir den diskusjonen man har her, rimelig håpløs, slik som når representanten Slagsvold Vedum hevder at stykkpris vil gi mer byråkrati. Sannheten er jo at stykkpris fører til det motsatte. Det er mye enklere å foreta beregninger innenfor dagens innfløkte rammeoverføringssystem.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-10:
Fylkesmannen er jo framfor alt Regjeringa og Stortinget sitt apparat. Fylkesmannen skal sjå til at dei nasjonale politiske vedtaka som vi gjer, vert gjennomførte. Vi meiner at nasjonalpolitikk er viktig å gjennomføre i alle landets kommunar. Når det gjeld eineromsreforma, barnehagereforma eller strandsonepolitikken, for den del, skal altså fylkesmannen vere den som ser til at dette vert likt gjennomført, då vi har bestemt at det er viktig at tenestetilbodet ser likt ut i heile landet. Så undrar eg meg over at eit parti som Framstegspartiet, som elles er oppteke av innbyggjaranes såkalla rettstryggleik, ikkje er oppteke av at vi skal ha eit organ som kan vere ein objektiv klageinstans for den enkelte innbyggjar som ynskjer å klage på eit kommunalt vedtak. Rett eller ikkje rett, ein skal ha rett til å klage på eit kommunalt vedtak. Så då er det for meg heilt uforståeleg at Framstegspartiet går inn for å lage eit nytt byråkrati, som ein forvaltningsdomstol her vil vere, i tillegg til at ein skal ta vare på fylkesmannen som klageinstans på andre område enn berre i plansakene.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-10:
Eg deler dei tilsette si frykt for og uro over omstillinga. Alle veit at dei fleste av oss er urolege med omsyn til omstillingar, og dette vert ei omstilling. Men eg deler ikkje dei tilsette si uro over at det skal føre til svekt miljøpolitikk og landbrukspolitikk. For det vi no gjer, er å behalde ein viktig kjerne hos fylkesmannen både på miljø- og på landbruksområdet, fordi ein der framleis skal gjennomføre klage, tilsyn og lovlegheitskontroll. Men så byggjer vi òg opp fagmiljø på dei same områda hos fylkeskommunen, sånn at vi får fleire fagmiljø som i sum kan forsterke kvarandre og ikkje minst forsterke den politikken som vi ynskjer å føre, spesielt på landbruksområdet knytt til nedbygging av dyrka mark, og på miljøområdet knytt til ivaretaking av raudlisteartar, det at vi skal stoppe å byggje ned strandsona osv. Då får ein to kraftige fagmiljø i staden for eitt. Eg trur det framfor alt vil tene både miljøet og det landbrukspolitiske området, og ikkje svekkje det.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-10:
Om ein dissekerer kvar enkelt del av det vi flytter over, kan ein sikkert gjere det smått nok. Poenget er at mange bekker små vert ei stor å – det gjeld òg for dei oppgåvene vi flytter over. Nokre er store, og nokre er mindre. Ser ein heilt enkelt på dette, kan ein gjerne latterleggjere det og seie at det er ei lita oppgåve. Poenget er at vi flytter oppgåver på grunnskuleområdet over til fylkeskommunen, og då er det naturleg å flytte rettleiinga knytt til dei oppgåvene over òg. Men det vi seier, er at fylkesmannen framleis skal ha tilsyn, lovlegheitskontroll og klagesaker, og då er det òg eit rettleiingsansvar knytt til det, som fylkesmannen framleis skal ha. Så når ein snakkar om rettleiing i fylkeskommunen, er det knytt til dei oppgåvene ein faktisk flytter over. Det ser eg på som ein demokratisk styrke.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-10:
I motsetnad til Framstegspartiet er det akkurat det partiet SV og heile Regjeringa gjer. Det Framstegspartiet gjer i denne innstillinga, er å ta ut fisk og havbruk, og så tek dei inn att helse, omsorg, grunnskule, vidaregåande skule og sosiale tenester. Dette kunne eg ha lese opp frå Framstegspartiets program. Det er ikkje slik, som representanten Ib Thomsen svarte i ein replikk, at stykkprisfinansieringa berre er knytt til eldreomsorga. Det står eksplisitt i Framstegspartiets program at trygdeverket skal organisere det. Når det gjeld barnehagar, skal ein dele ut ein sum til foreldre, og så er det opp til dei sjølve kva dei vil bruke pengar på. Det skal ikkje vere noko kommunane skal drive med. Det står i Framstegspartiets program at grunnskulen skal vere sjølvstyrt. Vi må jo tru på det som står i Framstegspartiets program. Når dei står her og påstår at kommunane er demokratiets grunnmur, kan iallfall ikkje eg skjøne at Framstegspartiet er den fremste forsvararen av det.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-10:
Eg trur at Bent Høie har misforstått meg. Når eg seier at dei ikkje vert svekte, betyr det at dei skal gjere jobben med dei oppgåvene som ligg igjen. Det går jo fram av innstillinga at betydelege oppgåver på miljø- og landbruksområdet skal overførast. Det eg meinte å seie, var at korkje miljøpolitikken eller landbrukspolitikken vert svekt. I staden for å ha eitt miljø, får vi faktisk to fagmiljø som jobbar med det området. Der har nok representanten Bent Høie misforstått meg. Det er klårt at det som no skal skje, er at ein skal setje seg ned og ha ein gjennomgang av lovene på desse områda. Ein skal gå gjennom porteføljen for å sjå kva som skal overførast. Oppgåver med politisk skjøn skal overførast. Det er heilt opplagt. Når ein har gjort den jobben, får ein sjå kor store ressursar som skal følgje etter. Ressursar vil på eit eller anna tidspunkt handle om talet på personar. Når vi har utkrystallisert eksakt kva slags oppgåver som skal overførast, er det ein jobb som skal gjerast. Men fylkesmannen skal i framtida konsentrere seg om kontroll av lova og ha kontroll og tilsyn med miljø og landbruk.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Fylkesmannsembetet og heile ideen om Regjeringa og Kongen sitt fremste embete, fylket, er ei overleving etter eit autoritært og gammaldags styresett som vi burde ha lagt bak oss for lengst. Kommunepolitikarane over heile landet opplever at deira avgjerder vert overprøvde av småkongar blant fylkesmennene, og at den reelle makta difor framleis ligg hos Kongen og Regjeringa sitt fremste embete, fylket, akkurat som for fleire hundre år sidan. Kvifor kunne ikkje Regjeringa i reforma ta skrittet heilt ut og fjerne fylkesmannen ein gong for alle, i staden for å vidareføre denne autoritære og gammaldagse institusjonen frå den tida då Noreg var eit einvelde og vart styrt av ein lunefull konge?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Eg trudde ikkje at det i dag var nokon som kunne vere usamd når det gjeld den betydinga lokaldemokratiet og lokalt sjølvstyre har. Men eg høyrer av statsråden sitt svar at ein vel å vidareføre institusjonar frå den gongen vi hadde ein einveldig konge som styrte med hard hand. Eg tek òg til etterretning at SV har blind tillit til at dei instansane som trær vedtaka ned over kommunane, ikkje vil kunne vere nøytrale klageinstansar i forhold til vedtak dei sjølve har fatta. Mitt spørsmål er då: Kvifor vil ikkje statsråden la lokalpolitikarane få ha reell avgjerdsmakt over eiga framtid?