Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2009-05-06:
La meg innledningsvis presisere at det er statsråden, i tråd med Stortingets forutsetninger, som stiller krav til det økonomiske resultatet i hver av de fire helseregionene, ikke til det enkelte helseforetak. Det er det de regionale helseforetakene som gjør. Jeg har tillit til at de regionale helseforetakene innretter sin virksomhet og fordeler Stortingets bevilgninger mellom sine egne helseforetak på en god måte og til pasientenes beste. Budsjettet for inneværende år er det beste helseforetakene noen gang har hatt. Men som alle andre sektorer må helseforetakene forholde seg til de bevilgningene som Stortinget har stilt til disposisjon gjennom statsbudsjettet, noe annet ville være grunnleggende udemokratisk. Departementet fikk inn økonomisk rapportering for første kvartal fra de regionale helseforetakene for to dager siden, og i de kommende dagene skal det avholdes oppfølgingsmøter med alle regionene basert på denne rapporteringen. Departementet vil gjennom disse møtene få en oppdatert oversikt for den økonomiske situasjonen landet rundt. En foreløpig gjennomgang av rapporteringen pr. mars, dvs. første kvartal, viser at alle de regionale helseforetakene rapporterer om et antatt årsresultat i balanse, dvs. i tråd med vårt styringskrav. Jeg er innforstått med at det selv med et godt budsjett vil være krevende å oppnå dette kravet i flere helseforetak, og representanten Nesvik har i sitt spørsmål konkret kommentert situasjonen ved Helse Nordmøre og Romsdal og Helse Sunnmøre. Helse Sunnmøre har et resultat pr. mars som ligger noe bak budsjettet. Det forklares ved at flere avdelinger har vanskeligheter med å få aktiviteten opp på budsjettert nivå. Helseforetaket har identifisert ulike omstillingstiltak for 2009, der et av tiltakene er et pasientflytprosjekt som startet i 2008. Prosjektet er omfattende og omhandler bedre kvalitet for både pasienter og ansatte. I tillegg er det forventet økonomiske gevinster som følge av bedre planlagte og gjennomførte pasientforløp. Dette er et godt eksempel på at det ikke er et motsetningsforhold mellom medisinskfaglig kvalitet og god økonomistyring. Også Helse Nordmøre og Romsdal melder nå om et mindre negativt avvik i forhold til budsjettet. Avviket forklares ved lavere aktivitet og dermed lavere aktivitetsavhengige inntekter kombinert med merforbruk på lønn og innleie av arbeidskraft. Tiltak som styret har behandlet nylig, er bl.a. frigjøring av behandlingskapasitet gjennom reduksjon av utskrivningsklare pasienter, restriksjoner på overtid og innleie, restriksjoner på kurs, konferanser og reiser ut av helseforetaket som ikke er avtalefestet, lovpålagte eller helt nødvendige for den daglige driften, samt bedre samordning av pasienttransport. Jeg vil avslutningsvis understreke at disse to helseforetakene utgjør en viktig del av Helse Midt-Norge, som de siste to årene har oppfylt Stortingets resultatkrav. For inneværende år er de resultatkrav som Helse Midt-Norge har stilt til sine helseforetak, også noe strengere enn det Stortinget har stilt til det regionale helseforetaket. Det har Helse Midt-Norge valgt å gjøre for å kunne møte krevende økonomiske utfordringer i tiden framover.