trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-05-07:
Vi er både opptatt av tiltak som kan virke på lang sikt, og av tiltak som kan virke på kortere sikt. Det vi vet kan virke på lang sikt, handler om statusen for læreryrket og de karrieremulighetene som er i læreryrket. Det mener vi at vi bidrar til både gjennom femårig master, gjennom de opptakskravene som er til læreryrket, gjennom de kompetansekravene som skal være i læreryrket, og langsiktige tiltak for etter- og videreutdanning. Så har vi sterk tro på det som gjøres fra universitetene og høyskolene. Vi bidrar nå med ressurser til universiteter og høyskoler slik at de sammen med lærerstudentene kan bidra til sterkere rekruttering til læreryrket. Jeg tror vi skal være litt varsomme med å sitte i Oslo i et departement eller stortingskontor og peke på akkurat hvilket tiltak som er det beste. Jeg har stor tro på at de som har skoen på, de som er ute ved universiteter og høyskoler, ser hva som fungerer i praksis.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-05-07:
Statsråden viser til LÆRERMOD og SSBs framskrivning for lærerdekning framover. Her omtales lærerbeholdningen som antall sysselsatte og utdannete lærere i startåret, i tillegg til studenter innen ulike lærerutdanninger. Det beregnes ulike størrelser, som sysselsettingsandeler og årsverk. Beholdningen av lærere er basert på verdier fra startåret. Disse er aldersfordelt, kjønnsfordelt, sektorfordelt og utdanningsfordelt. Det kan virke som om det ikke blir fullt ut tatt høyde for effekten av kompetansekrav og utfordringene med at lærerkandidatene går til andre yrker etter fullført utdanning eller blir kort tid i læreryrket. Mener statsråden at beregningene departementet legger til grunn, er sikre nok til at framtidsutsiktene for rekruttering av lærere i framtiden går bra, og at det garantert ikke blir lærermangel?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-05-07:
Endringer for lærerprofesjonen, som lærerutdanningens opptak og dermed tilbud om forkurs, gjennomføring av lærerutdanningen med femårig gjennomføring med mastergrad og endringer derunder i studiets innhold, endringer av kompetansekrav med tilbakevirkende kraft og lærernorm, tiltak med omgjøring av studiegjeld til stipend etter fullføring på normert tid og eventuelt arbeid i Nord-Norge, er blant det som skal være tiltak for rekruttering. Dette er et mangfold og sammensurium av tiltak som er satt i verk av regjeringen. Hvordan opplever statsråden å se sammenhengen av endringer og utvikling for læreryrket? Og hvordan vil hun holde i dette for å sikre god og langsiktig rekruttering til utdanningen og til ubesatte stillinger rundt i hele landet?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-05-07:
Det er nettopp poenget: Sammenstillingen av alle disse forslagene, alle disse tiltakene som statsråden peker på som gode, stiller Senterpartiet spørsmål ved effekten av, langtidseffekten, som statsråden også er inne på. Kan ikke det å utarbeide en stortingsmelding være med og svare ut og gi bedre oversikt over langtidseffektene og rekrutteringen til læreryrket?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-05-07:
Jeg er veldig glad for dagens viktige debatt om rekruttering av lærere, men skuffet over sakens utfall. Senterpartiet mener at vi trenger en bedre skole i hele landet. Kommunene og skolelederne trenger tillit til å gjøre skolen god. Lærerne trenger handlingsrom og tid til undervisning. Elevene trenger en skole tilpasset dem i stedet for at de skal tilpasse seg skolen, og elevene trenger lærere. Senterpartiet mener rekruttering av lærere behøver både strakstiltak og en stortingsmelding. Endringene for lærerprofesjonen har vært enorme under dagens regjering. Opptak til lærerutdanningen, som nå krever en firer i matematikk, uansett hva slags fag man har, har nå brannslukking med et forkurs. Gjennomføring av lærerutdanningen tar nå fem år, og gjennomføringen er desto tøffere, med mastergrad og annet innhold. Regjeringen slukker branner med omgjøring av gjeld til stipend. De som utøver læreryrket i dag, har fått sin profesjonsstolthet utfordret gjennom kompetansekrav med tilbakevirkende kraft. Plasteret på såret skal være lærernorm. Rekrutteringstiltak til 10 mill. kr og omgjøring av studiegjeld til stipend etter arbeid i Nord-Norge skal også bøte på rekrutteringsutfordringer i nordlige deler av landet. Men spørsmålet er: Gjør dette at færre faller fra under utdanningen, eller at flere går inn i læreryrket etter fullført utdanning? Engasjementet og tilbakemeldingene har vært overveldende. Lærerprofesjonen er i bevegelse. Skole-Norge er i bevegelse. Senterpartiet opplever at sammenhengen mellom endring og utvikling for læreryrket og sikring av god rekruttering til utdanningen og ubesatte stillinger rundt i hele landet ikke er oversiktlig. Det er dessverre også usikkerhet rundt beregningene som ble gjort over framskrivingen og utsiktene for rekruttering. Hvor god er sammenhengen mellom innsats og utbytte eller gevinst? Svarer kravene som blir stilt, til rettighetene elever og lærere har? Selv etter dagens debatt er mange spørsmål ubesvart. Senterpartiet ønsker seg en stortingsmelding. Senterpartiet mener vi trenger en stortingsmelding.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-05-07:
Jeg vil bare påpeke nok en gang at Senterpartiets inngang til rekruttering av lærere er at vi trenger en ordentlig runde, at vi trenger en gjennomarbeidet stortingsmelding, der vi ser på langtidseffektene og summen av tiltakene. Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV hadde en høring med fullt oppmøte og godt engasjement. Flere av poengene som blir trukket fram i debatten her i dag, ble også ganske tydelig besvart der, og jeg føler for å påpeke noen av dem, bl.a. at flere av regjeringspartiene skyver rekrutteringen til læreryrkene foran seg som et symptom på at dette skal gå bra. Men i høringen kom det ganske tydelig fram at vi ikke har en lærerstudentmangel, men en lærermangel. Hovedfokuset må være på gjennomføringen, på dem som søker seg til yrket, og på dem som blir i yrket. Jeg har selv vist til flere av dem som jeg har gått i klasse med på lektorutdanningen som får et såkalt yrkessjokk når de kommer ut i den reelle hverdagen, der man gjerne er kontaktlærer, har fullt av fag og gjøremål oppunder ørene som en skal kaste seg rundt og holde på med. Det gjelder ikke minst den konkrete oppfølgingen av hver enkelt elev, som man så sårt har lyst til å gjøre ordentlig og godt som nyutdannet lærer. Da er det fort gjort at man kaver rundt i vannet og føler at man ikke evner å nå fram. Nå jobber regjeringen med Pedagogstudentene for å få til en løsning når det kommer til mentorordning. Der håper virkelig opposisjonen at dette arbeidet fører fram, og vi vil definitivt bidra og trykke på, slik at vi får til en god mentorordning som gjør at disse lærerstudentene blir tatt godt vare på når de kommer ut i læreryrket, slik at de er motiverte til å fortsette å stå på i mange år.
Iselin Nybø (Venstre), 2018-05-07:
Som representanten også sa, har det i år vært en økning i søkertallet. Det er jeg veldig glad for, og vi deler helt sikkert også en ambisjon om at vi må fortsette den økningen, for vi trenger de lærerstudentene. Derfor er jeg også glad for at det skjer mye bra arbeid lokalt ute, at våre utdanningsinstitusjoner driver aktivt og rekrutterer de flotte ungdommene som faktisk snuser på det å bli lærer. Så har vi selvfølgelig fortsatt noen utfordringer, og vi må hele veien jobbe med dette. Vi har noen tiltak som vi har satt i verk, bl.a. å få nedskrevet studielån, som vi også har målrettet mot GLU 1–7, ikke minst hvis de ønsker å bosette seg og jobbe i de nordligste fylkene. Det er noe vi også håper vil få effekt. Når det gjelder frafall, er akkurat det med å heve kravene for å komme inn også med på å styrke muligheten for å kunne klare å gjennomføre den utdanningen – for det er ikke noen enkel utdanning.
Iselin Nybø (Venstre), 2018-05-07:
Representanten peker på en viktig utfordring, som ikke nødvendigvis bare gjelder læreryrket. I Norge har vi jo et relativt kjønnsdelt arbeidsmarked. Men det er kanskje spesielt urovekkende når det gjelder læreryrket, nettopp fordi læreren er en av de viktigste voksenpersonene i et barns og en ungdoms liv. Derfor var jeg i mitt innlegg også opptatt av å si at når det gjelder de rekrutteringstiltakene som settes i verk lokalt, er det viktig å fokusere på at vi skal ha flere menn inn i lærerutdanningen – og da vil jeg gjerne nevne spesielt GLU 1–7 og barnehagelærerutdanningen – men også at vi må ha inn flere personer med innvandrerbakgrunn. Jeg mener det er viktig at våre høyskoler og universiteter når de er ute og rekrutterer ungdommene, fokuserer spesielt på det, men også at de, når de får studentene inn, jobber med å beholde de mennene de får.
Iselin Nybø (Venstre), 2018-05-07:
Nå gir representanten en ganske god oppsummering av mange av de tiltakene som regjeringen har satt i verk de siste årene. Så er det vel sånn at vi ikke nødvendigvis er enige om at det er gode tiltak, men jeg mener at dette er gode tiltak. Jeg mener at det tydelig viser i hvilken retning regjeringen ønsker å ta lærerutdanningen. Vi ønsker å heve statusen. Derfor har vi lagt til rette for en masterutdanning, sånn at det blir samme utdanningsnivå for lærere som for andre, tilsvarende, utdanninger. Derfor har vi vært opptatt av nedskriving av studielån og også å målrette det mot GLU 1–7, der vi trenger enda flere, men også mot dem som velger å bosette seg i Nord-Norge, for der vet vi at vi mangler flere. Derfor har vi også stilt krav til dem som kommer inn, ikke minst fordi vi må ha gjennomføringsprosenten opp. Så vil jeg si en ting til helt til slutt, og det gjelder dette kurset som man kan ta hvis man ikke oppfyller kravet i matematikk. Det er et viktig tilbud, for det gjør at flere kan kvalifisere seg, men vi må også jobbe med kvaliteten i det tilbudet.
Iselin Nybø (Venstre), 2018-05-07:
Noen av de tiltakene vi har innført, vil vi ikke se effekten av før senere. Blant annet er nedskriving av studielån ganske nytt. Vi har siden den gang sett en økning i søkertallene til lærerutdanningen, men det har ikke nødvendigvis sammenheng med nedskrivingen av studielånet. Dette er viktige tiltak som er langsiktige, og som vi vil se effekten av senere. Denne regjeringen er opptatt av å gjennomføre, og det er nettopp derfor vi har fått på plass disse tiltakene. Jeg mener at hvert enkelt av disse tiltakene er viktig. Samtidig er jeg opptatt av at vi nå kanskje setter oss ned og sier at nå har vi innført noen nye viktige tiltak, nå må vi se om de virker. Vi må hele veien jobbe for å bli bedre. Og bare for å fullføre det jeg begynte på, det med dette forkurset: Universitetene og høyskolene som har dette tilbudet, går i seg selv: Hvordan øker vi kvaliteten på det? Hvordan får vi opp gjennomføringsgraden? Er vi gode nok i dag? Og hvis ikke, hva gjør vi for å bli bedre?
Iselin Nybø (Venstre), 2018-05-07:
Det er riktig at dette er sendt ut på høring, og gjerne rettet mot det som går på idrettsfag spesielt. Det er ikke sånn at departementet ikke har fått med seg det vedtaket som ligger i Stortinget, og en statsråd må jo alltid forholde seg til de vedtak som ligger i Stortinget. Jeg vil allikevel si at jeg er uenig i det vedtaket som Stortinget har gjort. Det som bekymrer meg med det vedtaket, er flere ting. Det er for det første at man lager en todeling blant lærerne. Da har de fleste en mastergrad, og de som skal undervise i praktisk-pedagogiske fag, har en bachelorgrad. Det vil gjøre at man får lønnsforskjeller mellom de to lærergruppene, man vil få lærere som kan undervise bare i ett fag og dermed er mindre attraktive som lærere enn lærere som kunne ha undervist i flere fag. Det bekymrer meg også litt på sikt hvordan kompetanseutviklingen vil bli for den lærergruppen når de må konkurrere om midlene med lærere som har høyere grad.
Iselin Nybø (Venstre), 2018-05-07:
Det med desentralisert utdanning kan være et godt tiltak, og det kan være viktig ikke minst, som også representanten sier, for å få dem som er bosatt i distriktene, og som fortsatt ønsker å bo i distriktene, til å bli lærere. Nå er det sånn at det er utdanningsinstitusjonene selv som har et ansvar for hvordan de innretter sine utdanninger. Jeg er opptatt av at det samfunnsoppdraget de har, bl.a. handler om at de skal levere gode kandidater til viktige yrker i den regionen som de sokner til. Jeg opplever også at våre utdanningsinstitusjoner, både universitetene og høyskolene, nettopp er opptatt av at de skal levere gode kandidater til arbeidsmarkedet der de er. Så jeg synes dette kan være et godt tiltak. Jeg forventer og regner med at våre høyskoler og universiteter også vurderer dette når de skal utdanne lærere til sin region.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2018-05-07:
Økningen i antall søkere til grunnskolelærerutdanningen ved årets Samordna opptak er gledelig, men vi må ikke glemme at utviklingen må forstås i lys av at det sto svært dårlig til med søkingen i fjor, etter flere år med nedgang. Når vi i tillegg vet at rundt tre av ti grunnskolelærerstudenter faller fra i løpet av studiet, er det ikke godt nok. Da må ministeren heller ikke glemme alle de lærerne som aktivt valgte ikke å starte i skolen. Hvis man tar med disse, ser vi at bare om lag 64 pst. av alle nyutdannede jobber som lærere i skolen fem år etterpå. Det er det virkelige rekrutteringsproblemet i norsk skole. Hva vil statsråden gjøre for å sørge for at de som begynner på grunnskolelærerutdanningen, faktisk gjennomfører studiene og begynner som lærere?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2018-05-07:
Takk for svaret. Arbeiderpartiet er opptatt av mangfold og likestilling i utdanning og i samfunnet ellers. Da blir jeg bekymret når jeg ser skjevheten i søkningen blant dem som skal jobbe i grunnskoler og barnehager. Alle barn bør møte voksenpersoner av flere kjønn i skolen, og her har statsråden – egentlig begge statsrådene – et langt lerret å bleke. Bare 19,5 pst. av førstevalgssøkerne til barnehagelærerutdanningen er menn, og det er bare litt flere – 24,8 pst. – av dem som søker grunnskolelærerutdanningen 1–7. Vi i Arbeiderpartiet mener at Norge bør utarbeide en nasjonal rekrutteringsstrategi for å sikre en bred og balansert rekruttering til høyere utdanning. Hva slags virkemidler har statsråden for å sørge for at de minste barna møter mannlige rollemodeller i tillegg til de kvinnelige?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2018-05-07:
Arbeiderpartiet har lenge advart om at regjeringen styrer mot en alvorlig lærermangel. Vi har foreslått en rekke tiltak for å snu utviklingen og få bukt med dette alvorlige problemet. Statsråd Sanner var opptatt av å gjøre læreryrket mer attraktivt. Da har jeg et godt tips til ham: Et av de helt grunnleggende grepene som vi mener bør tas, er å begynne å styre skolen basert på tillit i stedet for den rigide og lite formålstjenlige kontrollen som lærerne nå roper varsku om. Det må en snuoperasjon til. Anne Grønlie, med 25 års erfaring fra læreryrket, innledet en mye delt kronikk i Agenda Magasin med: «Nå anbefaler jeg ingen å gå lærerveien mer.» Hun satte fingeren på det mange lærere var enig i. Hun skrev: «Vi har et system der politikere, byråkrater, forskere og konsulenter har utviklet felles forestillinger om at de trenger å styre lærere for at de skal gjøre en anstendig jobb.» Det var et system som hun mente var ødeleggende, og som gjorde jobben hennes ufri. Lektor Grønlie hadde mange forslag til utbedringer, men avsluttet med å plassere ansvaret der det hører hjemme: i denne forsamlingen og i kommunestyrene i landet. Hun appellerer til oss som er folkevalgte: «Kjære politikere: Dette begynte – og forhåpentligvis slutter – hos dere.(…) Vi skylder fremtiden å snu utviklingen nå.» (…) Arbeiderpartiet forstår det. Vi kan ikke ha en skole som styres sånn at erfarne lærere fraråder andre å gå inn i det som egentlig er det viktigste yrket av alle. For å rekruttere flere lærere må læreryrket ikke bare framstå som attraktivt, det må være attraktivt. Og da må lærere oppleve handlefrihet. Arbeiderpartiet vil innføre en tillitsreform i skolen og med det sende en klar og tydelig beskjed om at vi stoler på at lærerne kan gjøre en anstendig jobb uten detaljstyring. Gi læreren tillit, respekt og tid til å gjøre den viktige jobben sin. Vi vil ha en skole som gir lærerne mer tid til elevene, viser mer tillit til lærerne og tar hensyn til skolens samfunnsoppdrag om å utdanne hele mennesker. På den måten håper jeg at flere erfarne lærere vil anbefale andre å gå lærerveien – om det er ved å ta fatt på lærerutdanning, eller om det er å gå tilbake til læreryrket. Det skylder vi både lærerne og elevene.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2018-05-07:
Svak rekruttering til læreryrket er et stort og alvorlig samfunnsproblem, som det er merkelig og litt urovekkende at regjeringen ikke synes å ta inn over seg, og heller ikke tar tak i på skikkelig vis. Det har ringt flere varselklokker, og det burde være på høy tid at statsråden lytter til sektoren og reagerer. I stedet opplever vi at statsråd Sanner står her og på en måte indirekte anklager sentrale aktører i sektoren for å ha for lave ambisjoner for skolen. Det er konsekvensen av det han sier. Jeg hørte Gudmundsen fra Høyre oppfordre til å løfte blikket. Jeg kan berolige med at jeg ofte pleier å gjøre det. Jeg kikket litt til England, der man nå kan se hvor alvorlig det kan gå når de konservative ikke tar nødvendige grep. Der forlater lærerne klasserommene i rekordantall. Den konservative regjeringen anklages for ikke å ha vist vilje eller evne til å løse den kritiske lærermangelen. Et uavhengig offentlig utvalg kom i januar i år med skarp kritikk av utdanningsdepartementet i England for verken å ha forutsett lærerkrisen eller tatt aktive, forebyggende grep for å unngå den. Det er ikke sånn at vi kan sammenligne Norge og Storbritannia direkte, men det er sånn at en regjering generelt ikke må stikke hodet i sanden. Derfor mener jeg at eksempelet fra England kan tjene som et varsko for framtidig håndtering av lærerkrisen i Norge. Vi kan ikke la det som nå skjer i Skole-Norge, gå upåaktet hen. Vi kan ikke tillate at norsk skole blir passivt styrt mot en alvorlig mangel på lærere. Derfor håper jeg på flertall for opposisjonens forslag og på en mer åpen og aktiv innstilling fra regjeringen.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2018-05-07:
Det var representanten Henriksen som fikk meg til å ta et nytt innlegg, for han påstår at regjeringspartiene ikke hører på sektoren, bl.a. fordi vi ikke hadde en høring. Jeg synes man skal være så redelig å si at man hadde vedtatt en fremdriftsplan, som man i siste liten ønsket å endre på for å inkludere en høring på en fredag, hvor bl.a. jeg hadde to avtaler med barneskoler i Oslo og ikke ønsket å avlyse det. For også å være ute i barneskolene for å snakke med lærerne gjør at man får innspill. Så redelig tror jeg man skal være. Jeg mener faktisk at veldig mange av de tiltakene regjeringen har igangsatt, handler nettopp om å få flere lærere til både å fullføre lærerutdanningen og til å være lenger i skolen. Og det er jo basert på innspill vi har fått. Når vi nå innfører incentivordningen med Lånekassen, er det nettopp basert på innspill vi har fått fra sektoren. Når vi nå gir mer midler til rekrutteringsprogram lokalt, er det fordi det er dette sektoren og universitetene og høyskolene har ønsket. Når vi har tredoblet videreutdanningen, innført femårig masterutdanning, satset på kvaliteten på utdannelsen, så er dette basert på innspill fra sektoren. Når vi nå er i gang med nasjonale retningslinjer for veiledning av nyutdannede, er det også basert på innspill fra sektoren, særlig fra Pedagogstudentene, som har sagt mye om hvor viktig det er å ha god veiledning når man kommer ut – enten det er praksissjokket eller det å plutselig være kontaktlærer i et klasserom, helt nyutdannet. Dette er innspill vi har fått fra sektoren. Vi gjør veldig mye, og alle regjeringspartiene har jobbet mye med denne utfordringen og fått mange innspill. Vi trenger ikke en stortingsmelding for å gjennomføre det; vi er i gang med å gjennomføre det nå. Det er en utfordring, men vi ser nå at tallene går i riktig retning, og det må det være mulig å være glad for, uten å komme med enda mer krisemaksimering.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2018-05-07:
Vi behandlar i dag Justis- og beredskapsdepartementets framlegg til endringar i verjemålslova og lov om forsvunne personar. Verjemålslovgjevinga skal reflektere behovet for særleg lovvern for dei som i liten grad kan verne seg sjølve. Verjemålet skal sikre personar som treng det, støtte og bistand til å gjere rettslege disposisjonar og til å råde over midlane sine. For at ordninga skal fungere etter formålet, er det ein viktig føresetnad at det blir lagt til rette for eit tillitsfullt og fortruleg forhold mellom verja og den personen som har fått nemnt opp ei verje. Proposisjonen gjeld framlegg til regulering av høvet til å føre bevis frå oppnemnde verjer om tilhøve som er omfatta av teieplikta som verja har etter verjemålslova. Det blir gjort framlegg om visse justeringar i reglane om unntak frå teieplikta for oppnemnde verjer og for verjemålsstyresmakta. Framlegget inneheld i tillegg visse særreglar for samtykke i saker der personen med verje er mindreårig. Vidare blir det gjort framlegg om at brot på teieplikta skal straffesanksjonerast for faste verjer. I proposisjonen er det foreslått å endre regelen om dødsorskurd når det ikkje er grunn til å tvile på at ein person er død. Orskurd, som svarer til ordet «kjennelse» på bokmål, er ei nemning på rettslege avgjerder som ikkje er ein dom, men som avsluttar saka eller er ein sjølvstendig del av saka. Ein orskurd blir gjeven i rettsmøte og skal vere grunngjeven. I denne saka går framlegget ut på å opprette ein særskild heimel for å behandle saker som i dag blir handterte ved ein analogisk bruk av lov om forsvunne personar etter § 8. Formålet er å legge til rette for ei formålstenleg behandling av saker der ein person med tilknyting til Noreg har døydd i utlandet, og der det ikkje kan skaffast fram dokumentasjon som er tilstrekkeleg til å registrere personen som død i det norske folkeregisteret. Eg registrerer at ein samla komité støttar framlegga, når det gjeld både endringar i verjemålslova og lov om forsvunne personar, og vil til slutt takke komiteen for samarbeidet i denne saka.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2018-05-07:
Arbeiderpartiet stiller seg bak komiteens samlede innstilling og redegjørelsen fra sakens ordfører. Likevel vil Arbeiderpartiet understreke sårbarheten som tilligger vergemålsordningen, og som oppstår når det oppnevnes verge for en person. Stortinget må til enhver tid ha et særlig blikk for denne sårbare situasjonen og den mulige umyndiggjøringen særlig voksne personer som får tildelt verge, kan utsettes for. Vi registrerer at interesseorganisasjonen for denne gruppen stadig påpeker både etiske og praktiske problemstillinger som kan oppstå i kjølvannet av vergemålsordningen og praktiseringen av denne. Det må derfor til enhver tid være av stor betydning at Stortinget følger med på og sørger for at grunnleggende menneskerettigheter ivaretas også overfor personer som er i denne ordningen. Rettssikkerheten for det enkelte menneske med tildelt verge kan opplagt være sårbar og utsatt. Det må være et mål at lovverket er tilpasset denne situasjonen på en slik måte at rettssikkerheten til den enkelte ivaretas på en så god måte som mulig. Riksrevisjonens rapport om ordningen påpeker en rekke problemstillinger og utfordringer. Blant annet påpeker rapporten Fylkesmannens rolle i forbindelse med å tilrettelegge for et godt individtilpasset vergemålsmandat. Dette må følges opp, slik at Fylkesmannen settes i stand til å ivareta denne oppgaven på en god måte. Riksrevisjonens rapport peker også på at det ikke gis tilstrekkelig opplæring til verger. Opplæring av verger kan være et godt virkemiddel for å sørge for at vergen kan utføre oppgaven sin på en så god måte som mulig og i tråd med den tiltenkte rollen. At det også er gode systemer for tilsyn og kontroll med vergemålsordningen, er viktig. Dette er ifølge rapporten ikke godt nok per i dag. Riksrevisjonens rapport er et viktig verktøy for å se til at Stortingets vedtak følges opp på en god måte. Kontroll- og konstitusjonskomiteen har nå rapporten til behandling. I det videre vil det være av stor betydning at departementet og regjeringen også følger opp denne rapporten på en god og hensiktsmessig måte.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2018-05-07:
Kontroll- og konstitusjonskomiteen har, som jeg nevnte i mitt innlegg, til behandling Riksrevisjonens rapport om vergemålsordningen. Mener statsråden at Riksrevisjonens funn er alvorlige, og på hvilken måte vil statsråden følge opp tilbakemeldingene som framkommer av rapporten?
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2018-05-07:
I dagens mangfold er det viktig at lovens ordlyd er tilpasset nettopp dette mangfoldet og ikke hviler på det som kan forstås som anakronismer sett i forhold til dagens samfunn. Forslaget med den presiseringen Miljøpartiet De Grønne har kommet med, mener jeg er godt, og det vil etter min forståelse kunne treffe godt, slik vi ønsker at det skal gjøre i takt med resten av loven. Arbeiderpartiet kan ikke se noe problem med å gå for dette og mener at det ikke vil føre til en utvanning av loven, slik statsråden bl.a. påpeker.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2018-05-07:
Justiskomiteen har hatt til behandling et representantforslag fremmet av representantene Jorunn Gleditsch Lossius, Knut Arild Hareide, Geir Jørgen Bekkevold og Trude Brosvik. Forslaget går ut på at Stortinget ber regjeringen fremme forslag om endring i straffeloven som sikrer at forsøk på kjøp av seksuelle tjenester er straffbart. I 2008 vedtok Stortinget at kjøp av seksuelle tjenester skulle inntas i straffeloven. Formålet med forbudet var bl.a. å styrke innsatsen for å bekjempe menneskehandel. Erfaringene gjort etter denne endringen i straffeloven viser, slik det bl.a. er kommet fram i media, at endringene i loven slik den er utformet, ikke ivaretar forsøk på kjøp av seksuelle tjenester. Avkriminaliseringen på dette området synes å være en utilsiktet konsekvens av at skillet mellom forbrytelser og forseelser ble forlatt ved innføring av den nye straffeloven. Komiteen mener derfor, i likhet med forslagsstillerne, at denne uklarheten vedrørende hvorvidt forsøk på kjøp av seksuelle tjenester er straffbart eller ikke, må rettes opp. En samlet komité har derfor kommet til den konklusjonen at loven må endres, slik at det framkommer tydelig at forsøk på brudd på straffeloven av 2005 § 316 skal være straffbart, og innstiller derfor på at Stortinget ber regjeringen fremme forslag om endring av straffeloven som sikrer at forsøk på kjøp av seksuelle tjenester er straffbart. Komiteen vil berømme forslagsstillerne for å ha sett denne utilsiktede konsekvensen i straffeloven, og en samlet komité fremmer følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen fremme forslag om endring av straffeloven som sikrer at forsøk på kjøp av seksuelle tjenester er straffbart.»
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2018-05-07:
Jeg registrerer at regjeringspartiene Høyre og Fremskrittspartiet i sine merknader i innstillingen tydeliggjør at de nå stiller seg bak flertallet i komiteen om dette forslaget og har til hensikt å tydeliggjøre og rette opp eventuelle misforståelser ved dagens lovtekst. Men i dette kan det også forstås at disse regjeringspartiene nå ser nytten av at det blir innført et forbud mot kjøp av seksuelle tjenester, og at de ønsker å bidra positivt til å styrke den lovgivningen de tidligere har vært imot. Jeg registrerer at statsråden i sitt innlegg ikke ønsket å gå inn i debatten, likevel tillater jeg meg å stille statsråden spørsmålet om hvordan han nå stiller seg til at kjøp av seksuelle tjenester er inntatt i straffelovgivningen.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-05-07:
Jeg er glad for at en samlet komité støtter forslaget i proposisjonen om endringer i vergemålsloven og lov om forsvunne personer. Som komiteen også peker på, reflekterer vergemålslovgivningen et behov for et særlig lovvern til den som i liten grad kan verne seg selv. Vergemålet skal sikre personer som trenger det, støtte og bistand til å disponere rettslig og råde over egne midler. Hensynet til den enkeltes selvbestemmelse, verdighet og integritet står sentralt. Vergemålslovgivningen er med på å oppfylle Norges folkerettslige forpliktelser til å sikre at personer med nedsatt funksjonsevne får den støtte og bistand de trenger for å utøve sin rettslige handleevne. Lovforslaget om bevisforbud for oppnevnte verger reflekterer en avveining mellom viktige motstridende hensyn. Utfordringen for lovgiverEN er å finne et godt balansepunkt. Det å legge til rette for at den enkelte kan ha et tillitsfullt og fortrolig forhold til vergen sin, er en viktig forutsetning for at vergemålsordningen skal fungere etter formålet. Jeg er glad for at en samlet komité deler den oppfatningen. Personer med verge er en sammensatt og uensartet gruppe. Med lovforslaget legger vi til rette for at den enkelte kan kjenne seg fortrolig med å formidle egne ønsker og preferanser til vergen sin og være åpen om eget fungeringsnivå og behov for bistand. Slik fortrolighet er igjen sentralt for at vergen skal kunne utøve bistanden og støttefunksjonen på en god måte. Innspillet fra høringsinstanser underbygger samtidig behovet for en avklaring av spørsmålet om adgang til bevisførsel fra oppnevnt verge om forhold som er omfattet av taushetsplikten. Med lovforslaget imøtekommer vi dette behovet. Lovendringene vil også bidra til bedre tilpasning mellom unntakene fra taushetsplikten for oppnevnte verger og vergemålsmyndighetene og de underliggende hensyn bak unntakene. Jeg setter pris på at flertallet i komiteen uttrykkelig støtter dette. Jeg er også glad for at vi får lagt til rette for en hensiktsmessig behandling av saker der en person med tilknytning til Norge har dødd i utlandet, og der det ikke kan framskaffes dokumentasjon som aksepteres for å registrere personen som død her i landet.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-05-07:
Vi kommer selvfølgelig til å følge opp tilbakemeldingene fra Stortingets behandling. Men nå er saken til behandling i Stortinget, og jeg vil ikke foregripe hva komiteen gjør. Uansett synes jeg det er viktig at vi har god opplæring. Jeg synes det er viktig at vi lar dem som blir utsatt for vergemål, bli hørt. Så må man heller komme tilbake til hvordan dette følges opp i praksis. Det er også grunn til å nevne at tilsynsansvaret ligger under Fylkesmannen, som for så vidt rapporterer til en annen minister.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-05-07:
Jeg er glad for å legge fram proposisjonen om samtykke til ratifikasjon av Europarådets konvensjon om beskyttelse av barn mot seksuell utnytting og seksuelt misbruk. Jeg er også tilfreds med at justiskomiteen enstemmig har rådet Stortinget til å samtykke til ratifikasjon av konvensjonen. Formålet med konvensjonen er å forebygge og bekjempe alle former for seksuell utnytting og seksuelt misbruk av barn, beskytte rettighetene til barn som er utsatt for overgrep, og fremme nasjonalt og internasjonalt samarbeid mot slike overgrep. Det er viktig at Norge støtter den internasjonale innsatsen for å sikre barn beskyttelse mot denne typen overgrep, gjennom å ratifisere konvensjonen. Konvensjonen etablerer et omfattende og helhetlig regelverk for å forebygge og bekjempe seksuell utnytting og seksuelt misbruk av barn. Jeg vil særlig framheve at konvensjonsforpliktelsene ikke er begrenset til overgrep som typisk skjer i kommersiell sammenheng. Seksuelle aktiviteter med mindreårige, voldtekt, incest mv. også utenfor kommersiell sammenheng er omfattet. Videre etablerer konvensjonen utvidede kriminaliseringsforpliktelser sammenlignet med andre instrumenter på området som Norge er bundet av. Gjennom nokså vidtrekkende jurisdiksjonsbestemmelser skal konvensjonen også kunne bidra til å bekjempe såkalt sexturisme. Konvensjonen inneholder dessuten et bredt spekter av forebyggende tiltak og hjelpe- og støttetiltak for ofrene og tiltak overfor seksuallovbrytere. For å sikre etterlevelse av konvensjonen gis det anvisning på en egen overvåkningsmekanisme. Norge undertegnet konvensjonen da den ble åpnet for undertegning 25. oktober 2007. Konvensjonen trådte i kraft 1. juli 2010. Arbeidet med norsk ratifikasjon har vært ledet av Justis- og beredskapsdepartementet. På undertegningstidspunktet ble det lagt til grunn at gjennomføringen av konvensjonen ville kreve enkelte lovendringer, noe som igjen førte til at man fra norsk side har måttet vente med ratifikasjon. De nødvendige lovendringene er nå gjennomført. For det første ble det ved ikraftsettingen av den nye straffeloven gjennomført endringer slik at konvensjonens krav på strafferettens område er oppfylt. For det andre er det foretatt lovendringer for å oppfylle konvensjonens krav til etterforskning, straffeforfølgning og prosessuelt regelverk. Konvensjonsforpliktelsene for øvrig angår flere departementers områder, og alle relevante departementer har blitt trukket inn i arbeidet med å vurdere om forpliktelsene er oppfylt. Konklusjonen fra dette arbeidet er at Norge antas å oppfylle også de øvrige forpliktelsene som følger av konvensjonen. Konvensjonen om beskyttelse av barn mot seksuell utnytting og seksuelt misbruk kan dermed ratifiseres uten at dette forutsetter ytterligere lovendringer. Konvensjonen antas å være en sak av særlig stor viktighet, slik at Stortingets samtykke til ratifikasjon er nødvendig i medhold av Grunnloven § 26 andre ledd.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-05-07:
Det er ulike syn på om kjøp av seksuelle tjenester bør være straffbart, men det er ikke den debatten vi skal ta i dag. Så lenge slike handlinger er straffbare, kan vi alle være enige om at rettstilstanden må være klar og forutberegnelig. Det skyldes en ren inkurie at det i den nye straffeloven har blitt uklart om forsøk på kjøp av seksuelle tjenester fortsatt er straffbart. Dette er vi allerede i ferd med å rette opp, på bakgrunn av en henvendelse fra Riksadvokaten. Departementet tar sikte på i løpet av kort tid å sende på høring et forslag som avklarer at det er straffbart å forsøke å kjøpe seksuelle tjenester.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-05-07:
Det er ikke riktig for meg å gå inn på hva representantene i komiteen tenker. Jegvil bare nå si at om det er prinsipielt riktig å straffe, er en debatt som ikke ligger her i dag. Men det er ikke en debatt som jeg er uvillig til å komme tilbake til ved en senere anledning. Det som utvilsomt er viktig, er at når vi har lover, bør de være tydelige, klare og forutsigbare. Det bør ikke være slik som nå, at Stortingets intensjon ikke oppfylles fordi loven er uklar.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2018-05-07:
Jeg har gleden av å si at vi nå behandler en innstilling om ratifikasjon av Europarådets konvensjon om beskyttelse av barn mot seksuell utnytting. Dette er en viktig konvensjon, og det er veldig fint at Norge nå knytter seg til den. På verdensbasis er det nå nærmest to millioner barn som er ofre for kommersiell seksuell utnytting. Bare i Norge anslår Kripos at 50 000 nordmenn har en seksuell tiltrekning mot barn. Dette kommer til utløp både i direkte overgrep og i en type «live streaming», direkte overførte overgrep mot barn. Så det er veldig bra at vi nå får en konvensjon som sikrer barna bedre mot dette. Formålet med konvensjonen er å forebygge og bekjempe, men også å fremme nasjonalt og internasjonalt samarbeid mot slike overgrep. I konvensjonen ligger det også at en sikrer kriminaliseringsforpliktelser, som Norge nå blir bundet av. Forpliktelsene her handler ikke bare om kommersiell utnytting av barn, men også om seksuelle aktiviteter med mindreårige, som voldtekt, incest osv. – selv om disse ikke er kommersielle, blir de rammet av konvensjonen. Vi har også forventninger om at konvensjonen vil bekjempe såkalt sexturisme. Konvensjonen skal virke forebyggende. Den innehar hjelpe- og støttetiltak for ofrene, men også tiltak for seksuallovbryterne. Det er viktig å si at Norge signerte denne konvensjonen for mer enn ti år siden, i 2007. Per i dag har 47 land ratifisert den. Norge har altså ventet med å ratifisere konvensjonen til alle lovendringer er harmonisert med konvensjonens krav. Det er nå på plass. Det eneste kritiske jeg likevel kan anmerke til dette, er at det har tatt veldig lang tid – mer enn ti år – noe som flere regjeringer må ta ansvaret for. En rekke land i Europa har ratifisert konvensjonen langt tidligere. Det er ikke tvil om at dette ikke er på grunn av motstand eller motvilje, men jeg er engstelig for at så lang tidsbruk kan leses fra andre europeiske land som at Norge har hatt et lavt engasjement i saken. Det synes jeg er unødvendig. For framtiden bør regjeringen tilstrebe å gjennomføre ratifikasjoner av denne typen alvorlighetsgrad så raskt som mulig. På tross av at det har tatt lang tid, uttrykker en samlet komité tilfredshet med at konvensjonen nå ratifiseres, og at alle krav er oppfylt. Lovendringene for å oppfylle konvensjonens krav – både når det gjelder etterforskning, straffeforfølgning og prosessuelle ting – er på plass. Med ratifiseringen plasserer vi oss også i en posisjon hvor Norge har både rett og plikt til å påse at andre konvensjonspartnere oppfyller konvensjonen. Dette handler altså ikke bare om hva vi gjør i Norge, men også om hvordan vi håndterer dette internasjonalt. Således er ratifiseringen viktig for oss, men den er også viktig for å arbeide med dette internasjonalt. Til slutt vil jeg takke komiteen. Det har vært et veldig enkelt samarbeid, vi har vært helt enige i dette arbeidet, så dette har gått veldig glatt. Det er veldig, veldig fint, for det har vært en viktig sak.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2018-05-07:
Jeg tegnet meg egentlig bare til en kort betraktning om Miljøpartiet De Grønnes løse forslag. Jeg deler intensjonen til en samlet komité om at denne innstillingen er veldig bra, men Miljøpartiet De Grønne har invitert oss til en diskusjon hvor de ber regjeringen om å fremme et forslag om å erstatte «homofile orientering» med «seksuell orientering» i straffelovens bestemmelser, jf. § 185 osv., sånn at det også blir innbefattet i det. Ordvalget i Miljøpartiet De Grønnes forslag er litt uheldig. Jeg støtter intensjonen i Miljøpartiet De Grønnes forslag, men ordvalget er litt uheldig fordi «seksuell orientering» ikke dekker det vernet som vi ønsker at noen utsatte grupper har. SV kommer til å støtte dette løse forslaget, med den endringen i ordvalg som jeg tror Miljøpartiet De Grønne vil komme opp med nå, og som vil gi oss en noe bedre presisering av hvilke grupper dette faktisk vil dreie seg om. Så håper jeg Stortinget kan støtte det, for å avvise intensjonen til Miljøpartiet De Grønne her vil se litt rart ut utad. Det kan uttrykke at vi ikke er spesielt opptatt av å sikre denne utsatte gruppen et bestemt vern mot hatefulle ytringer. Med endringen som Miljøpartiet De Grønne kommer med, tror jeg Stortinget trygt kan gå inn i den også.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2018-05-07:
Den rotasjonsbaserte øvingen og treningen i Norge for om lag 330 amerikanske soldater startet som en prøveordning i 2017 og er besluttet videreført ut 2018. Styrkene byttes ut, derav rotasjonen, to ganger i året, med Værnes som utgangspunkt. Med Værnes som utgangspunkt deltar soldatene på en rekke ulike trenings- og øvingsaktiviteter på forskjellige steder i Norge og andre steder i regionen. Erfaringene med ordningen er veldig god. Den støtter i stor grad opp under vår evne til avskrekking, utvikling av evnen til å motta og understøtte allierte styrker samt integrering mellom norske og allierte styrker. Det er ikke tatt stilling til om det vil være aktuelt å videreføre ordningen utover 2018. Dersom det blir aktuelt, vil Stortinget bli konsultert på vanlig måte. Det amerikanske marinekorpset har en særstilling i alliert forsterkning av Norge i krise og krig. Derfor er det viktig for Norge at de får anledning til å øve og trene mer systematisk og regelmessig her. Denne særstillingen understrekes av rammeavtalen om forhåndslagring og forsterkning mellom Norge og USA, som ble fornyet i 2005, og som Stortinget samtykket til i 2006, jf. Innst. S. nr. 18 for 2006–2007 og St.prp. nr. 77 for 2005–2006. Da avtalen ble behandlet i Stortinget, framhevet komiteen i sine enstemmige merknader at den nye avtalen åpner for utstrakt amerikansk øvingsaktivitet i Norge. Dette er viktig for det norske forsvaret, men også for våre allierte, og avgjørende for evnen til å ivareta sentrale allianseforpliktelser. Dagens rotasjonsordning er en del av oppfølgingen av denne avtalen, som en del av arbeidet med å finne formen på innretningen av økt alliert og amerikansk øving og trening i Norge. Det er ikke slik at vi henter inn et korps fra US Marines med fripass til det det måtte være når de er i Norge. Vi har en avtale om alliert øving og trening, på lik linje med avtaler vi har med andre nasjoner, som Storbritannia, Tyskland og Frankrike, om å øve sammen.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2018-05-07:
Dette har tatt lang tid, for lang tid, men nå er konvensjonen her. Dette er en konvensjon som etablerer et omfattende, helhetlig regelverk for å forebygge og bekjempe seksuell utnytting og seksuelt misbruk av barn. Det er av stor betydning at vi nå får en konvensjon, med utvidede kriminaliseringsforpliktelser og vidtrekkende jurisdiksjonsbestemmelser, som bl.a. skal bidra til at vi får bekjempet sexturismen. Konvensjonen skal fremme nasjonalt og internasjonalt samarbeid mot overgrep. Seksuelt misbruk av barn kjenner ingen landegrenser. Gjennom internett selger folk barna sine til pedofile, og overgriperne kan sitte hvor som helst i verden og bestille overgrepet der og da. Det er behov for et omfattende internasjonalt instrument for å bekjempe denne typen kriminalitet, og denne konvensjonen legger bl.a. til rette for overvåkningsmekanismer. Konvensjonen har også artikler om forebygging, taushetsplikt – som ikke skal være til hinder for varsling – og hjelpetiltak for både offer og overgriper. Målet er å redusere risikoen for gjentatte straffbare handlinger. Dette er en god konvensjon, som vi anmoder om at Stortinget ratifiserer.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2018-05-07:
Forslaget fra Arbeiderpartiet om å inkludere kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk i straffelovsbestemmelsene om diskriminering og hatkriminalitet, er en viktig og nødvendig utvidelse. Når vi uansett endelig skal utvide loven med kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk, hadde det også vært fint at alle typer seksuell orientering fikk et eksplisitt vern i lovteksten – ikke bare homofile. Lovteksten er rett og slett utdatert. Begrepet «homofili» gir ikke et tydelig signal om at loven dekker inn andre seksuelle minoriteter. Så langt har det vært svært få saker i rettssystemet med utgangspunkt i bestemmelsene, men det er unødvendig å skille mellom homofile og andre typer seksuell orientering samt en persons kjønnsuttrykk eller kjønnsidentitet i slike saker. Jeg vil takke for godt samarbeid med og innspill fra SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Derfor foreslår vi å erstatte «homofile orientering» i loven med «seksuell orientering, samt en persons kjønnsuttrykk eller kjønnsidentitet.» – Jeg vil med dette derfor justere vårt forslag nr. 1, som vi ønsker å ta opp. Forslaget lyder nå: «Stortinget ber regjeringen fremme forslag om å erstatte «homofile orientering» med «seksuell orientering, en persons kjønnsuttrykk eller kjønnsidentitet» i straffelovens bestemmelser, jf. § 185. Hatefulle ytringer og § 186. Diskriminering.» Med det håper vi at Stortinget vil delta i å oppdatere loven til dagens mer inkluderende forståelse av seksuelt mangfold. Dette bør være et enkelt forslag å si ja til.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2018-05-07:
I dag går en enstemmig justiskomité inn for å presisere at også personer med egne kjønnsuttrykk skal vernes mot hatefulle ytringer og diskriminering. En viktig del av jobben vår som stortingsrepresentanter er jo å fikse loven når vi kommer over hull og mangler. Denne gangen er det Arbeiderpartiet som fortjener honnør for å ha funnet et sånt hull og vært raskt på ballen for å få fremmet et forslag som vi alle selvfølgelig kan stille oss bak. Jeg synes det er et kvalitetstegn at så mange var så raskt ute og erklærte støtte til forslaget. Det er faktisk så banalt som at Arbeiderpartiet sto litt tidligere opp om morgenen enn det jeg selv klarte denne dagen. Jeg hadde en avtale med en journalist for å foreslå nettopp det som Arbeiderpartiet har gjort her. Det viser heldigvis at vi har vært mange som har ønsket å ta tak i denne problemstillingen. Det viktigste er selvfølgelig ikke medieomtale og blest om oss selv, men at det blir vedtatt god politikk, og det blir det her i dag. Regjeringen gjennomgår nå det strafferettslige diskrimineringsvernet og planlegger å sende det ut på høring om ganske kort tid, og det bør være en ypperlig god anledning til å gjennomgå regelverket og forbedre regler. Diskriminering og hatefulle ytringer er et stort problem for flere minoriteter i dag. I vårt land skal mennesker være fri til å ha en legning og en kjønnsidentitet etter eget valg og kunne uttrykke dette fritt. Skulle noen reagere hatefullt mot dette, er det riktig å møte den type holdninger med strenge reaksjoner. Til slutt har jeg bare lyst til å presisere kort hvorfor vi fra Høyres side ikke kommer til å slutte oss til det løse forslaget fra Miljøpartiet De Grønne om å omfatte alle seksuelle orienteringer. Jeg vil presisere at det utvilsomt er gode intensjoner som ligger bak det forslaget, men det har for meg en uklar rekkevidde og noen uklare mulige konsekvenser. For det første er det ikke sikkert at alle orienteringer bør ha eller trenger et sånt vern av loven. For det andre kan man veldig fort bli blind, i et ønske om å gi alle kategorier, alle retninger og alle personer et vern av loven, og så står man plutselig i den situasjonen at det har gått inflasjon i det, og at det som skal være rettigheter for alle, plutselig ikke er rettigheter for noen. Det handler om hvilken effektivitet lovens vern egentlig bør ha. Helt til slutt har jeg lyst til å takke komiteen for arbeidet med saken. Jeg er veldig glad for at vi kan stå sammen om intensjonen og arbeidet for å få et godt og stadig bedre diskrimineringsvern i lovverket vårt.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2018-05-07:
Kjøp av seksuelle tjenester har vært forbudt i Norge siden Stortinget i 2008 vedtok at dette skulle inntas i straffeloven av 1902. Også forsøk på kjøp av seksuelle tjenester var straffbart etter den loven, men etter at straffeloven av 2005 trådte i kraft, har forsøk – etter bestemmelsen – ikke lenger vært rammet av straffeloven. Senterpartiet er av den oppfatning at det er en utilsiktet konsekvens av rent lovtekniske forhold fordi den nye straffeloven ikke skiller mellom forseelse og forbrytelse, og at det ikke har vært Stortingets intensjon å avkriminalisere forsøk. Den nye rettstilstanden har vist seg å medføre en del praktiske og etiske problemstillinger for politietaten og gjort det vanskelig å håndheve forbudet mot kjøp av seksuelle tjenester. Det er ønskelig at det rettes opp i så snart som mulig, og Senterpartiet slutter seg derfor til forslagsstillerne og støtter forslaget om å sikre at forsøk på kjøp av seksuelle tjenester også er straffbart.