Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-06-11:
En kan stille spørsmålet: Hvorfor skal vi vedta en skattereform nå? Hva er galt med det systemet vi har i dag? Og hva er det vi ønsker å oppnå med de endringene vi foreslår? Skattesystemets viktigste oppgave er å skaffe inntekter til samfunnets fellesutgifter. Måten dette skjer på, er derimot ikke uvesentlig. Skal en betale inn til samfunnets felleskasse, er det en rimelig forventning i folket at det må skje på en rettferdig måte. Et av de viktigste problemene i dag er at skattesystemet ikke er rettferdig og dermed undergraver skattesystemets legitimitet. Skal våre norske bedrifter være konkurransedyktige, må de ha et noenlunde likt skattetrykk som sine nærmeste konkurrenter. Det gjør at vi i dag har, og fortsatt ønsker å ha, flat skatt på 28 pst. I Lund kommune i Rogaland har vi en liten bedrift med tolv ansatte som lager tresko. Det er viktige arbeidsplasser i Distrikts-Norge. Den lille bedriften, Eik Treskofabrikk, har om lag 7 mill. kr i omsetning. Den drives av et ektepar som begge arbeider i firmaet. Bedriften har bygd seg opp over år og gjør i dag stor suksess med fargede norske tresko. Da jeg var på besøk hos dem for et par år siden, stilte jeg spørsmål om hva som var det viktigste vi kunne gjøre for å sikre arbeidsplassene deres. "Fjern delingsmodellen," var deres klare svar. "Vi har klart å gå med et overskudd som vi ønsker å la stå i bedriften til nye investeringer, og vi skjønner ikke at noe av dette skal skattlegges som lønn." Dagens delingsmodell, som skulle skille ut lønnsinntekt fra næringsinntekt, fungerer ikke slik som den var tenkt. Derfor ønsker Regjeringen å innføre nye modeller, blant dem aksjonærmodellen, som skal ta vare på de samme intensjonene. Det betyr at i det øyeblikk en tar ut inntekt til privat forbruk, skal en betale en marginalskatt tilnærmet lik det en gjør for lønnsinntekt. Bruker en pengene til å utvikle bedriften eller investere i andre bedrifter og er med på å skape arbeidsplasser, skal en fortsatt betale bare 28 pst. skatt. Slik får en fjernet delingsmodellen og skatteplanleggingen. Slik vil en oppnå et mer rettferdig skattesystem, og slik kan en bidra til fortsatt verdiskaping og nye arbeidsplasser. Å innføre disse modellene alene vil for mange bedrifter imidlertid medføre en netto skatteskjerpelse. Derfor vil regjeringspartiene også trappe ned formuesskatten. De partier som i dag sier at de vil innføre aksjonærmodellen innenfor en provenynøytral ramme, vil i realiteten øke skattene for næringslivet. Det har ikke vært hensikten med reformen. Hensikten har vært å få til et mer rettferdig og mer forutsigbart system. Derfor kan en ikke se på aksjonærmodellen og skjermingsmodellen isolert. En må se dem i sammenheng med en reduksjon i formuesskatten. Regjeringens systemreformer er altså ikke en à la carte-meny som en kan plukke fritt fra. Dette er en reform som henger sammen. Noen av endringene vil gi skatteøkninger, andre vil gi skattelettelser. Summen er et mer rettferdig, forutsigbart og næringsvennlig skattesystem. Det er viktig for verdiskapingen, og det er viktig for legitimiteten i skattesystemet ute blant folk flest. Til slutt: Det har vært fokusert en del mot fradragene. La meg da understreke at vi skal fortsatt ha fradrag i skattesystemet. Men det må ikke være slik at vi ikke kan diskutere fradragenes relevans og funksjon. Regjeringen ønsker at en skal gå igjennom fradragene. Noen fradrag kan det være fornuftig å flytte over til utgiftssiden. Spesielt gjelder dette fradrag som krever faglig vurdering. Noen fradrag kan det være greit å fjerne mot et høyere generelt minstefradrag. Men i en skattemelding skal en diskutere prinsipper og retning. I denne meldingen tar en ikke stilling til enkeltelementer, heller ikke når det gjelder fradrag. Den diskusjonen skal vi komme tilbake til. La meg til slutt si at Kristelig Folkeparti er glad for at det er gitt tilsutning til hovedtrekkene i skattemeldingen når det gjelder modellvalg.