Ivar Østberg (Kristelig Folkeparti), 1999-06-16:
Regjeringen vil for 2000 legge opp til en videreføring av den finanspolitikken som er ført for 1999. Det fører til at det er nødvendig å foreta klare prioriteringer i det budsjettet som legges fram til høsten. Også kommunesektoren må foreta prioriteringer. Sektoren vil i årene framover stå overfor betydelige krav til omstilling. I forhold til de finanspolitiske utfordringer Regjeringen står overfor, representerer den varslede realinntektsveksten en betydelig styrking av kommunesektorens inntekter i år 2000. I et stramt økonomisk opplegg, som får tilslutning av hele komiteen, er det funnet rom for økte inntekter til kommunene. For 1999 vil realinntektsveksten bli på om lag 1 pst., for 2000 legges det opp til en realinntektsvekst på 1 ¼ pst., eller om lag 2,5 milliarder kr. Den stramme økonomistyringen skal føre til lavere renter og dermed også bedre vilkår for kommuneøkonomien. Inntektsveksten vil i all hovedsak være knyttet opp mot handlingsplanene for eldre og helse. Handlingsplanene innenfor helse og eldreomsorgen følges opp etter vedtatt tidsplan, dvs. at opptrappingsplanen for eldreomsorgen gjennomføres innen 2001. Regjeringen legger altså til grunn at handlingsplanen for eldreomsorgen gjennomføres som opprinnelig vedtatt av Stortinget, fra 1998 til og med 2001. I statsbudsjettet for 2000 vil det i tråd med dette bli foreslått at driftstilskuddet trappes opp med 800 mill. kr, og at tilsagnsrammen for oppstartingstilskuddet til omsorgsboliger og sykehjem settes til 5 800 enheter. Arbeiderpartiet mener at Regjeringen her har gitt dem rett i at det hele tiden har vært viktig å gjennomføre reformen på fire år. Det er derfor viktig å påpeke at opplegget fra Regjeringen er at de kommuner som trenger lengre tid til planlegging og iverksetting, fortsatt kan bruke tiden fram til 2003. Regjeringen legger i kommuneøkonomiproposisjonen opp til opptrapping av satsingen innenfor helsesektoren i år 2000. Grunnlaget for denne satsingen er de vedtatte handlingsplanene for investeringer i medisinsk teknisk utstyr i sykehus, styrking av psykisk helsevern og kreftomsorg. Det pågår for tiden en debatt om hvordan man kan styrke det lokale selvstyret. Regjeringspartiene mener at en forutsetning for et aktivt lokaldemokrati er en god kommuneøkonomi. I den forbindelse blir overføringene i inntektssystemet sentrale. Regjeringspartiene vil understreke viktigheten av et levende demokrati og vil derfor legge til rette for en solid økonomi i kommunesektoren. Flertallet i kommunalkomiteen uttaler at det er viktig at man gjennom inntektssystemet har mulighet for å jevne ut mye av forskjellene mellom kommunene. Mange kommuner har store utfordringer med hensyn til å løse de pålagte oppgaver. Når det gjelder lokalt selvstyre, er både frie inntekter og mengden av lover, regler og forskrifter vesentlig for å gi rom for lokale prioriteringer. De siste årene har de øremerkede tilskuddene vist en klar økning. Dette har direkte sammenheng med gjennomføringen av sentrale nasjonale mål innen eldreomsorg og helse. Dette er planer som det har vært bred politisk enighet om i Stortinget. Veksten i de øremerkede tilskudd har dermed en naturlig årsak, men veksten vil være midlertidig eller forbigående. Regjeringen vil i kommuneøkonomiproposisjonen for 2001 komme tilbake med innlemming av flere øremerkede tilskudd i inntektssystemet. Regjeringen setter nå for øvrig i gang et fireårig forsøk med å fristille 20 kommuner fra øremerking av statstilskuddene til viktige velferdsoppgaver som eldreomsorg, psykiatri og barnehager. Forsøket skal vurdere om rammefinansieringen gir en mer effektiv ressursbruk i kommunene enn dagens finansieringssystem med mange øremerkede tilskudd. Regjeringen arbeider også med en forenkling av regelverket overfor kommunesektoren gjennom prosjektet «Et enklere Norge». Dette skal også gi økt rom for lokale prioriteringer. Om det økonomiske opplegget for år 2000 vil jeg peke på følgende: Regjeringen foreslår at kompensasjonen for kommuner og fylkeskommuner som følge av omleggingen av inntektssystemet i 1997 blir videreført i 2000 etter de samme prinsipper som i de foregående år. Økningen i tapskompensasjonen er anslått til om lag 470 mill. kr. Regjeringen sier i proposisjonen at den i statsbudsjettet for 2000 vil foreslå at tilskuddet skal være reelt uendret i forhold til nivået på tilskuddet i 1999. Komiteen fremmer overfor Stortinget i denne sammenheng et forslag om at Stortinget ber Regjeringen utrede og senest i kommuneøkonomiproposisjonen for 2001 komme tilbake til Stortinget med forslag om hvordan tapskompensasjonsordningen skal håndteres etter overgangsperioden er slutt i 2001. Flertallet i komiteen vil dessverre ikke avklare om de er villige til å prisjustere Nord-Norge-tilskuddet før ved behandlingen av statsbudsjettet til høsten. Kristelig Folkeparti vil sammen med Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti støtte at det særskilte tilskuddet til kommuner og fylkeskommuner i Nord-Norge prisjusteres for 2000, mens Fremskrittspartiet fremmer forslag om å oppheve Nord-Norge-tilskuddet. Dersom Arbeiderpartiet, som kan bidra til å sikre flertall for dette, slik de bidrog til å sikre det for 1999, ikke er villig til å prisjustere dette tilskuddet, vil det være mer redelig å si fra om det før valgkampen enn å vente med avklaringen til statsbudsjettet år 2000. Komiteens flertall ber også Regjeringen komme tilbake til Stortinget med forslag om at kommuner som slår seg sammen, ikke skal få redusert statlige overføringer som følge av kommunesammenslåingen. Flertallet i komiteen mener at eventuelle gevinster ved en sammenslåing skal tas ut lokalt og dermed komme innbyggerne til gode. Det er et riktig prinsipp at pengene ikke først og fremst skal komme staten til gode. På sikt vil imidlertid dette også være en statlig besparelse. Blant annet på grunn av endringer i den innsatsstyrte finansiering for sykehusene har det vært nødvendig å endre kostnadsnøklene. Komiteens flertall støtter da også forslagene Regjeringen har fremmet til endring i kostnadsnøklene. Det er også etablert flertall for å fastsette den ordinære skjønnsrammen for år 2000 til 4 310 mill. kr. Av dette er om lag 1 660 mill. kr ekstraordinært skjønn. Om lag 260 mill. kr av skjønnstilskuddet, som skal dekke overgangsordningen til løpende inntektsutjevning, føres opp som egen post, og det fremmes forslag om dette. Stortinget vedtok i fjor at innføring av løpende inntektsutjevning skulle forseres og innføres, hvis mulig i år 2000. Regjeringen har fulgt opp dette og fremmet forslag om løpende inntektsutjevning fra år 2000, dvs. at forskjellen mellom skattesterke og skattesvake kommuner skal utjevnes, basert på den løpende skatteinngangen gjennom året, istedenfor på to år gamle skattetall. Dette skal innføres fra år 2000. Det er samtidig foreslått en overgangsordning, og denne innebærer at kommuner som i år 2000 taper mer enn 100 kr pr. innbygger som følge av at skatteinngangen i 1998 bortfaller som beregningsgrunnlag, skal kompenseres med 50 pst. For 2001 vil det være vanskelig å utforme en tilsvarende overgangsordning. Hovedgrunnen er overføringen av selskapsskatten til staten i 1999. Kommuner og fylkeskommuner som kommer spesielt dårlig ut, skal derfor tilgodeses i skjønnstildelingen i 2002. Under komiteens høringer sa Kommunenes Sentralforbund seg fornøyd med denne modellen. Jeg er spesielt glad for at flertallet i komiteen støtter forslaget om å opprette en tilskuddsordning for særlig ressurskrevende brukere av kommunale tjenester. Kristelig Folkeparti mener at dette vil være et viktig bidrag for å hindre at funksjonshemmede enkeltpersoner blir kasteballer mellom forvaltningsnivåer, eller mellom kommuner og fylker. Komiteens flertall støtter også at skattøren fastsettes til høsten, som følge av usikkerhet med hensyn til skatteinngangen. Komiteens medlemmer fra regjeringspartiene har imidlertid merket seg at det for 2000 anslås det samme reelle nivå på kommunenes og fylkeskommunenes skatteinntekter som i revidert nasjonalbudsjett for 1999. Det betyr at kommunene og fylkeskommunene har fått sikre signaler som det går an å planlegge ut fra. Til slutt: Komiteen tilrår Stortinget å be Regjeringen legge fram forslag som vil lette asylsøkeres og flyktningers mulighet til å komme raskt i arbeid og muliggjøre raskere bosetting utenfor asylmottak. Det er med stor glede jeg konstaterer at Regjeringens opplegg for kommuneøkonomien år 2000 har bred tilslutning.