trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Fremskrittspartiet har ingen merknader til innstillingen med unntak av bevilgningene til kap. 1320 Statens vegvesen. Her ønsker vi å komme med en ny post 32 som kompensasjon for ekstraordinære utgifter til vegvedlikehold på riks- og fylkesveger. Denne posten foreslår vi å øke med 60 mill. kr. Som alle her er kjent med, har det i høst vært svært mye uvær på Vestlandet, noe som har ført til store ødeleggelser på vegene. Dette er ødeleggelser som ikke Vegvesenet eller fylkene hadde noen som helst forutsetninger for å kunne forutse. Disse ødeleggelsene er det derfor naturlig nok heller ikke tatt høyde for i de berørte fylkenes vegbudsjetter for inneværende år. Vi vet at bevilgningene til drift, vedlikehold og investeringer på vegsektoren er altfor små i forhold til de enorme behovene som er rundt i hele landet. Fremskrittspartiet mener derfor at de ekstraordinære ødeleggelsene som har vært på Vestlandet, skal kompenseres ved at ødeleggelsene, estimert til ca. 60 mill. kr i de berørte fylkene, skal dekkes inn ved at man tilleggsbevilger 60 mill. kr til utbedring og rassikring etter uværet i høst. For Fremskrittspartiet er det viktig å sørge for at de ekstraordinære utgiftene blir ordnet opp i i 2005, ikke at man skyver dette foran seg slik at man risikerer at det vil gå ut over de planene man har i det enkelte fylket for 2006 og senere i planperioden – dette fordi man har måttet bruke midler fra budsjettet for 2006 for å dekke opp for den akutte situasjonen som oppstod i 2005. Jeg vil også henvise til Stortingets behandling av statsbudsjettet for 2006, hvor flere av Stortingets medlemmer var svært opptatt av at man måtte sette i gang tiltak straks for å redusere rasfaren i Norge. Jeg vil derfor utfordre flertallet til å støtte opp om Fremskrittspartiets forslag på kap. 1320(ny) post 32 om å tilleggsbevilge 60 mill. kr for å kompensere for de uforutsette utgiftene i 2005. (ny) Jeg vil med dette ta opp Fremskrittspartiets forslag til endringer på statsbudsjettet for 2005.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Jeg synes saksordføreren hadde en bra framstilling av saken, og jeg tror vi er enige om innholdet når det gjelder behovet for Atlanterhavstunnelen. Det støtter Fremskrittspartiet selvfølgelig fullt og helt opp om. Jeg synes likevel det er et par momenter som man bør påpeke når det gjelder fakta i saken. Vi har pekt på dette med grunnlaget for vekst og den såkalte engangsøkningseffekten, og man sier at engangsveksten er på om lag 70 pst. Jeg ser at det er tre fagmiljøer som er enige om og tror på ca. 70 pst., men det er sådd tvil fra flere instanser om dette er godt nok for å fullfinansiere. Vi har ikke noen problemer med saken. Vi synes det er kjempebra at man nå får bygd skikkelige og ordentlige veger i Norge, og støtter godt opp om det. Men vi mener dette er en statlig oppgave, og man har også i lovverket slått fast at det er en statlig oppgave å finansiere vegene i Norge. Når staten tar inn ca. 50 milliarder kr i skatter og avgifter på bil og bilrelaterte avgifter, mener vi også at det er en statlig oppgave å sørge for denne finansieringen, og ønsker derfor ikke å støtte opp om bompengefinansieringsforslaget. Vi ønsker å ta opp igjen mindretallsforslaget under behandlingen av saken, om at dette skal fullfinansieres av staten. Vi håper selvfølgelig å få full tilslutning til det.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2005-12-20:
Dette er en stor dag for Nordmøre, spesielt for folket på Averøya, som nå får fastlandsforbindelse til byen sin, Kristiansund. I sør er som kjent Averøya landfast med suksessprosjektet Atlanterhavsvegen, som også var et lokalt initiativ – et bompengeprosjekt som er nedbetalt, bommene er fjernet for mange år siden, og aksjekapitalen er betalt tilbake på en anstendig måte. Den var på nærmere 10 mill. kr. Det er noe som kjennetegner både Atlanterhavsvegen og Atlanterhavstunnelen. Her er lokale initiativ, her er lokale aksjeselskap, og her er lokal kapital. Det er slik vi har fått til å bygge ut mange viktige flaskehalser i dette landet de senere år, hvor alternativet ofte er ferjereiser med evig betaling og evig ulempe for næringsliv og befolkning. Når lokale krefter til de grader løfter, betaler prosjektene, som i dette tilfellet, skulle det bare mangle om ikke vi i denne sal skulle si ja – og jeg vil legge til – takk. Takk for at dere tar belastningen økonomisk når vi ikke makter å løse denne type prosjekter med ordinære midler så raskt som et oppegående næringsliv har krav på for å være konkurransedyktig. Konkurranseevne handler om mobilitet. Det er like lite tilfredsstillende å stå i ferjekø eller å være nattisolert som å stå i kø på en innfartsåre til en by. Stortingets saksbehandling i denne saken har vært eksemplarisk rask. Vi har ikke engang sett behovet for verken høring eller befaring. Tenk om vi kunne gjort likedan i alle prosjekter hvor private interesser og næringsinteresser tar risiko og har kostnader, så vi får bygd ut dette landet. Jeg skal ikke nevne navn, men det er i alle fall ett prosjekt som vi også har til behandling i komiteen, som hadde tålt likebehandling med nøyaktig samme begrunnelse. Men la ikke det formørke stunden, som det heter. Atlanterhavstunnelen er snart et faktum, fordi folket og næringslivet på Nordmøre gjør dette mulig. La oss derfor i framtiden yte private som velger å sette sin kapital inn i prosjekter som strengt tatt er vårt ansvar, den anstendighet at de må få igjen pengene sine med en rimelig justering i forhold til prisstigningen. Det skjer ikke i denne saken, og det beklager jeg. Derfor har komiteen spesielt bemerket dette, og jeg forutsetter at standardavtalen som Stortinget har behandlet, blir fulgt heretter. Avslutningsvis: Mange sier at dette er en julegave til Averøya og Kristiansund, men jeg vil si at det kanskje like mye er en julegave til oss fra de samme.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2005-12-20:
Som statsråden nettopp var inne på, legger departementet i denne saken opp til en fortolkning av aksjekapital til bompengeselskap, kaller det forskuttering og sammenlikner med eksempelvis kommunal forskuttering. Bare i Møre og Romsdal har vi andre bompengeselskap med relativt høy aksjekapital, eksempelvis Eiksundsambandet med 2,8 mill. kr, Ålesundstunnelene med 5,7 mill. kr og den nedbetalte Atlanterhavsvegen, som hadde en aksjekapital på nærmere 10 mill. kr. Dette har vært avgjørende for å få løst disse viktige prosjektene. Når statsråden nå kommer tilbake med en sak, vil hun sørge for at en i kommende prosjekter hvor private setter inn aksjekapital i selskap for å få løst en offentlig oppgave, får igjen pengene med 80 pst. av konsumprisindeksen, slik Stortinget tidligere har bestemt gjennom sin behandling av standardavtalen?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2005-12-20:
Jeg tolker statsråden positivt. Jeg velger å gjøre det, for jeg tror å vite at hun er opptatt av at lokale skal få anledning til både å påvirke og være med og fremme prosjekt. Når det gjelder dette spesielle temaet, som kanskje må anses å være et tema for spesielt interesserte – det er kanskje ikke så mange som husker historien i det heller – har jeg lyst til å anføre at meg bekjent iallfall har aldri Stortinget behandlet Statens vegvesens håndbok. Men Stortinget har behandlet premissene for standardavtalen, og jeg trodde at håndboken var skrevet på grunnlag av det. Men dette får vi rikelig anledning til å komme tilbake til. Jeg ser ingen grunn til å forlenge debatten i dag på dette punktet. Jeg tror at hvis vi tenker oss litt om og er litt fornuftige i forhold til hvordan vi skal få opprettholdt det gode lokale initiativ og deltakelse fra private rundt omkring i det ganske land, må vi finne fram til en ordning som sikrer dette.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2005-12-20:
Jeg stemte feil før presidenten rakk å si hva vi skulle gjøre.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2005-12-20:
I dag tek vi eit viktig steg for samarbeidet i Kristiansund-regionen. Det at Stortinget endeleg kan godkjenne bompengefinansieringa av Atlanterhavstunnelen, betyr at ein allereie neste år kan gå i gang med å byggje ein tunnel som vil gi betre kommunikasjon mellom Averøya og Kristiansund, og som er med på å styrkje næringsgrunnlaget og busetnaden for ein stor del av Nordmøre. Det er Kristeleg Folkeparti glad for. Atlanterhavstunnelen mellom Averøy og Kristiansund betyr mykje for arbeidet med å styrkje Nordmøre som region. Målet med tunnelen er m.a. å leggje forholda til rette for ei lønsam og god utvikling av næringslivet i Kristiansund-området. Eit døgnope og ferjefritt samband gir næringslivet på Averøya større konkurransekraft og sjansar for utvikling. Kristeleg Folkeparti håpar og trur at ein tunnel vil medverke til å stoppe utflytting og auke sjansane for tilflytting til øya. Kristeleg Folkeparti er tilfreds med at vi i dag, på den siste møtedagen i Stortinget i 2005, får gjort dette vedtaket. Det har vore viktig for prosjektet at det vart godkjent i Stortinget så raskt som mogleg. Rentegarantien for låna som skal finansiere tunnelen, gjeld fram til 22. desember, og dersom prosjektet ikkje vart behandla og godkjent innan den tid, kunne det resultere i at det vart dyrare. Gode og føremålstenlege transportløysingar er nødvendig for busetnad og næringsliv. Vegnettet er ein livsnerve for regional og lokal utvikling. Og med dette vegprosjektet vil vi få betre kommunikasjon mellom Averøy og Kristiansund, noko som er med på å styrkje næringsgrunnlag og busetnad for ein stor del av Nordmøre. Byggjearbeidet startar allereie i 2006, og tunnelen skal etter planen vere fullført i 2008. Det ser vi fram til. Til slutt vil eg sende ein takk til alle som på lokalt, regionalt og nasjonalt plan har arbeidd med dette prosjektet over lang tid. Eg vil gi honnør til Regjeringa for at dei fekk lagt saka fram slik at ein fekk behandle ho før jul. Samarbeidsregjeringa ville ha lagt fram denne saka, men rakk ikkje det før dei måtte gå av. Derfor er eg glad for, når det vart eit regjeringsskifte, at ein fekk dette raskt behandla, og at det er eit samla storting som støttar dette prosjektet.
Eli Sollied Øveraas (Senterpartiet), 2005-12-20:
Ferjeavløysingsprosjektet Atlanterhavstunnelen vil gi fast samband mellom ytre Nordmøre og ytre Romsdal og gå mellom kommunane Averøy, Kristiansund og Frei. Arbeidet med å realisere dette prosjektet har gått over lang tid, fleire tiår. Lokale og regionale politikarar og næringslivet i regionen har arbeidd både iherdig og seriøst med tanke på å gi fast vegsamband mellom desse kommunane på Nordmøre. Bompengesøknad vart send i juli 2002, og eg er svært glad for at Stortinget i dag, tre og eit halvt år seinare, kan gi klarsignal for oppstart av Atlanterhavstunnelen. Fastlandssambandet vil få stor positiv betydning for ytre Nordmøre, ikkje minst gjeld dette at regionen vil kunne utvikle seg til ein vekstkraftig bu- og arbeidsmarknadsregion og styrkje Kristiansund som regionsenter. Med ferja borte og tunnelen på plass vil distriktet knytast godt saman, og både det private og det offentlege tilbodet vert utvida, noko som vil slå positivt ut for både næringsliv og folk flest i regionen. Når det gjeld finansieringsbehovet på om lag 815 mill. kr, vil bompengar utgjere om lag 600 mill. kr, og det er verdt å merke seg at dei tre kommunane Averøy, Kristiansund og Frei yter eit tilskott på 127 mill. kr. Det viser at dette er eit prosjekt som lokalsamfunnet nesten fullt ut betaler sjølv. Som sagt er eg glad for at vi i dag seier ja til Atlanterhavstunnelen, men under valkampen var det, mildt sagt, mange underlege utspel i denne saka. I august proklamerte dåverande leiar i samferdslekomiteen at no stod berre Stortinget si behandling att. Det førte til store medieoppslag i lokalpressa. I september stilte dåverande regjeringsparti Venstre med leiar Sponheim og dåverande statsråd Skogsholm i spissen opp til det eg vil kalle champagnefest på Nordmøre, med nye lovnader: Proposisjonen var klar til behandling! Det vart ei pussig framsyning, for like etter stortingsvalet kom den tredje og endelege meldinga frå Samarbeidsregjeringa: Proposisjonen var ikkje klar til behandling i Stortinget. Eg skal ikkje dvele ved fortida, for det viktigaste no er å sjå framover med tanke på realisering av dette prosjektet, som vil gi så store positive ringverknader for regionen. Dette er eit prosjekt som Senterpartiet har arbeidd aktivt for både lokalt, regionalt og nasjonalt. Eg vil gi honnør til samferdsleminister Navarsete for det arbeidet som er gjort for at saka kunne bli behandla på den siste møtedagen i haustsesjonen. Likeins vil eg gi ros til komiteen for hurtig behandling, slik at vi kan gjere eit positivt vedtak i dag. Til slutt vil eg gratulere kommunane Frei, Kristiansund og Averøy spesielt, og regionen elles generelt, med det vedtaket vi gjer i dag. Det har vore godt jobba, og det har gitt resultat. Eg er overtydd om at fastlandssambandet vil gi positive ringverknader for både pendlarar, næringsliv og folk flest, og at alle dei som har investert så mykje i prosjektet, vil erfare at dette vil bli ei lønsam investering, ikkje minst ut frå eit samfunnsøkonomisk syn.
Borghild Tenden (Venstre), 2005-12-20:
Atlanterhavstunnelen er et samferdselsprosjekt som ble drevet fram og initiert av daværende Venstre-ordfører i Averøy kommune, Leif Helge Kongshaug. Prosjektet ble møysommelig jobbet fram av lokale krefter på Nordmøre. Prosjektet gikk først på skinner, men opplevde en bråstopp på grunn av noen andre uheldige prosjekter. Men takket være iherdig innsats, ikke minst fra lokale krefter på Nordmøre, kan vi i dag være med på å vedta dette unike samferdselsprosjektet. Atlanterhavstunnelen er en fortsettelse og en realisering av målsettingen om å bygge fast forbindelse for Averøya i sørlig retning og videreføring nordover til Kristiansund. Prosjektet må ses i sammenheng med Atlanterhavsveien, som har vært en stor suksess for regionen. Atlanterhavstunnelen vil gi fast veisamband mellom Averøy kommune og Kristiansund og Frei kommuner på Nordmøre ved bygging av en undersjøisk tunnel under Bremsnesfjorden samt tilknytningsveier på Averøya og i Kristiansund. Tunnelen vil bedre kommunikasjonen mellom Averøya og Kristiansund og dermed også styrke Kristiansund som regionsenter. By og land er gjensidig avhengig av hverandre. Det skal vært godt å bo både i spredtbygde strøk og i byområder. Både byer og bygder har sine spesielle utfordringer, som krever gode politiske samferdselsløsninger. Atlanterhavstunnelen er etter Venstres mening en slik god løsning. Store deler av verdiskapingen skjer i distriktene. Med Atlanterhavstunnelen bygger vi ut infrastruktur som gjør det mulig å hente ut verdiskapingspotensialet i distriktenes ressurser, og som gjør det mulig å utvikle nye arbeidsplasser. En moderne distriktspolitikk vil etter Venstres mening være å legge til rette for at næringslivet kan utvikle seg, samtidig som det offentlige tilbyr tjenester som gjør det mulig å skape mangfold og attraktive lokalsamfunn. Dette vil Atlanterhavstunnelen bidra til. Tilgang på risikovillig kapital og arealdisponering er også viktige premisser for distriktsutviklingen. Kommunene Averøy, Kristiansund og Frei har sagt seg villig til å gå inn med et tilskudd på til sammen 127 mill. kr. Banker og næringsliv i området har foreløpig sagt seg villig til å forskuttere til sammen 6,4 mill. kr. Dette er en gedigen lokal innsats, der de lokale betaler praktisk talt hele investeringen gjennom lokale tilskudd fra kommune, næringsliv og bompenger. Dette er enestående! Det er med unntak av Fremskrittspartiet tverrpolitisk enighet om finansieringen av prosjektet. Dette vitner om et godt samarbeid mellom politikere og næringsliv lokalt som har ført fram. Trist er det derfor at Fremskrittspartiet ikke slutter seg til flertallsvedtaket i dag, men fortsetter sin kurs vekk fra det realpolitiske landskapet. Til slutt: Regjeringen Bondevik II behandlet saken om Atlanterhavstunnelen grundig. Saken hadde blitt fremmet av regjeringen Bondevik i høst dersom den hadde fortsatt. Venstre er imidlertid tilfreds med at Stoltenberg-regjeringen følger opp våre samferdselspolitiske prioriteringer og fremmer et positivt forslag til utbygging og finansiering av rv. 64 Bremsnes–Kristiansund, Atlanterhavstunnelen, i Møre og Romsdal.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2005-12-20:
Eg er glad for at komiteen har slutta seg til Regjeringa sitt framlegg om delvis bompengefinansiert utbygging av rv. 64 Bremsnes–Kristiansund, den såkalla Atlanterhavstunnelen. Utbygginga av Atlanterhavstunnelen vil gi fast vegsamband mellom Averøy kommune og Kristiansund og Frei kommunar ved bygging av ein undersjøisk tunnel under Bremsnesfjorden og tilknytingsvegar på Averøya og i Kristiansund. Atlanterhavstunnelen vil betre kommunikasjonane mellom Averøya og Kristiansund, og er med på å styrkje næringsgrunnlag og busetnad for ein stor del av Nordmøre. Utbygginga av vegsambandet vil gjere det lettare for innbyggjarane på Averøya å nytte seg av ulike tilbod i Kristiansund, inkludert flytilbodet ved Kristiansund lufthamn. Det er eit stort framsteg for eit lokalsamfunn som til no har vore isolert frå omverda når ferja sluttar å gå om kvelden. Bompengeperioden er totalt om lag 21 år, med 2 1/2 års forskotsinnkrevjing i ferjesambandet og 18 års etterskotsinnkrevjing. Perioden med etterskotsinnkrevjing er redusert som følgje av at bompengeselskapet har inngått ein opsjonsavtale. I utgangspunktet er hovudregelen for etterskotsinnkrevjing 15 år. For ferjeavløysingsprosjektet er alternativet i realiteten å betale bompengar i form av ferjebillett så lenge sambandet blir halde ved lag. Det har vore eit sterkt lokalt ønske om å erstatte den «evigvarande» betalinga på ferja med ei tidsavgrensa bompengebetaling. Regjeringa meiner difor at ein forlengd bompengeperiode kan aksepterast for Atlanterhavstunnelen. Eg er glad for at fleirtalet i transport- og kommunikasjonskomiteen er samd i Regjeringa si vurdering. Kostnadene for Atlanterhavstunnelen er berekna til 635 mill. kr. Inkludert kapitalkostnader til forskottering er det samla finansieringsbehovet om lag 815 mill. kr. Finansieringa er basert på bompengar, lokale tilskot, alternativ bruk av ferjetilskot, forskottering gjennom lokal aksjekapital og ordinære statlege midlar. Dei innsparte ferjetilskota kjem ved at dagens ferjesamband mellom Bremsnes og Kristiansund blir lagt ned. Det foreslåtte finansieringsopplegget for Atlanterhavstunnelen inneber ei løysing med små ordinære statlege midlar. Det gjer det mogleg å få ei raskare realisering av prosjektet enn det som elles ville vore mogleg innanfor dagens ordinære statlege riksvegrammer. Eg vil rose lokale initiativtakarar og lokalbefolkninga for deira vilje til å stille opp og sikre at heile Nordmøre no får betre kommunikasjonar, som heilt klart vil bety mykje for utviklinga både av næringsliv og busetnad, slik eg nemnde i stad. Komiteen har ikkje merknader til at innbetaling av aksjekapital blir sett på som ordinær forskottering i denne saka, men tek opp spørsmålet på generelt grunnlag. Samferdselsdepartementet vil gjere ein gjennomgang av praktiseringa av retningslinene for bompengefinansiering og komme tilbake til Stortinget med ei sak om dette, medrekna òg spørsmålet om forskottering og aksjekapital, i tråd med merknaden frå komiteen.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2005-12-20:
Halleraker nemnde noko i stad som han kalla Stortingets standardavtale. Denne er ukjend for meg. Det som finst, er Statens vegvesen si handbok 102, som er ei rettleiing og omtalar bompengeprosjekt. I punkt 3.3.5. går det fram at bompengeselskap skal vere ideelle føretak. Dei skal ikkje ha til føremål å gje økonomisk utbytte. Bompengeselskap er aksjeselskap. For å opprette eit aksjeselskap må det skytast inn eit beløp på minimum 100 000 kr som aksjekapital. Han kan betalast tilbake til aksjonærane med ein sum lik innbetalt aksjekapital, justert med 8 pst. av endringane i SSB sin konsumprisindeks. Å auke aksjekapitalen utover det som trengst for å drifte bompengeselskapet, er såleis ikkje i tråd med dagens regelverk som Stortinget har fastsett. Derfor vil eg i tråd med merknadene frå komiteen leggje fram ei sak som gjev Stortinget høve til å drøfte dette i heile si breidd.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2005-12-20:
Når det gjeld bompengeselskap, sa eg i stad at aksjekapitalen skal gå til å drifte bompengeselskapet etter Statens vegvesen si handbok, som byggjer på vedtak som er gjorde i denne salen. Den store saka om bompengar gjekk tidleg på 1990-talet. Det har vore gjort mange justeringar i Stortinget etter den tida. Derfor er dei samla i Statens vegvesen si handbok. Eg vil gjenta at det i punkt 3.3.5., som eg sa i stad, går fram kva aksjekapitalen skal brukast til. Ein har utvist kreativitet, og eg har fått opplyst at det er i Møre og Romsdal denne kreativiteten har blomstra. Eg set stor pris på kreativitet og ønskjer ikkje å hemma han, men det er klart at Stortinget må vere oppteke av at det regelverket som Stortinget sjølv har vedteke, vert følgt opp. I den grad det ikkje blir gjort, eller dersom ein omgår det, vil det føre til ulikebehandling for ulike typar prosjekt. Der ein har stifta eit bompengeselskap og forskotterer midlar inn gjennom å auke aksjekapitalen, får ein altså éin type tilbakebetaling. Der det er andre typar prosjekt som kommunar eller andre forskotterer – men ikkje gjennom eit bompengeprosjekt – vil ein altså ikkje få tilbakebetalt den kapitalen på same vis. Og dersom ein ved å auke aksjekapitalen slik eigentleg forskotterer midlar gjennom det, må iallfall det ryddast opp i, og Stortinget må seie at det er det ein vil gjere. Då er det ei grei sak. Derfor blir dette eitt av fleire element i ei sak som eg ønskjer å leggje fram for Stortinget, der Stortinget får drøfta innretninga av bompengeprosjekt for å klargjere ein del ting. Eg trur ikkje minst våre regionvegkontor og andre som handterer dette i første instans, vil vere glade for at me får ei opprydding i dette, at me får ei sak der me samlar trådane igjen og blir einige i denne salen om kva kriterium som skal gjelde, og som sjølvsagt skal gje likebehandling for alle typar prosjekt i heile landet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2005-12-20:
Berre for å vere heilt tydeleg på dette: Sjølvsagt har ikkje Stortinget behandla Statens vegvesen si handbok. Men ho er laga på grunnlag av ulike vedtak i Stortinget, først i den såkalla store saka som var tidleg på 1990-talet. Seinare har det kome mange innstillingar frå Stortinget, i budsjett og i enkeltsaker, som sjølvsagt har vore med på å endre premissane, og som har gjort det nødvendig for Statens vegvesen å samle dette i ei handbok for å få oversikt. Det er det som er saka, og det er den handboka eg refererer til, som då er bygd på Stortinget sine vedtak. Og det er der det no har oppstått uklarleik om dette punktet, og det er dei uklarleikane eg ønskjer å rydde opp i og gje Stortinget eit høve til å diskutere seinare, i 2006.
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2005-12-20:
Jeg vil benytte anledningen til å rette en stor takk til regjeringen Stoltenberg, statsministeren og samferdselsministeren selv, som fikk Atlanterhavstunnelen ut av dødvanne og så å si opp i dagen og fikk fremmet saken i tide, bl.a. for å sikre den gode finansieringen som bompengeselskapet hadde forslag om og hadde inngått avtaler om. Så vil jeg også rette en stor takk til transport- og kommunikasjonskomiteen, som meget raskt og meget forsvarlig fikk behandlet denne saken innenfor en meget knapp tidsfrist. Dette vei- og tunnelprosjektet har meget stor betydning for så mange. Vi har i dag livskraftige distrikt i Norge som hele tiden er avhengig av å konkurrere med områder, både innenlands og utenlands, som har langt enklere og billigere transportløsninger. Atlanterhavstunnelen har stor betydning for regionutviklingen, spesielt i den nordlige delen av Møre og Romsdal. Den har stor betydning for byutviklingen i Kristiansund og utviklingen på Averøya og i Frei. Den gjør at transport- og eksportmulighetene for fisk og andre varer blir bedre og lettere. Den har stor betydning for utviklingen av en sterk olje- og gassregion. Miljøene på Aukra med Ormen Lange og landanlegget og det sterke basemiljøet i Kristiansund knyttes sammen på en måte som gir sterkere uttelling både for regionen, for fylket og for landet for øvrig. Atlanterhavstunnelen vil også bidra til en forsterket positiv turistutvikling. Som vi har hørt i dag, tar vi på Nordmøre oss i all hovedsak selv av finansieringen, dvs. lokalsamfunnet gjennom bompenger og historisk store tilskudd fra kommunene Kristiansund, Frei og Averøy – med de nevnte 127 mill. kr. Så vil jeg gi all honnør til initiativtakerne og pådriverne for prosjektet, både på Averøya og i Kristiansund. Uten en iherdig og ustoppelig innsats hadde ikke Stortinget i dag kunnet fatte en beslutning om å igangsette byggingen av Atlanterhavstunnelen.
Petter Løvik (Høyre), 2005-12-20:
Det er all grunn til å gratulere Nordmøre med det som i dag blir krona med eit samrøystes stortingsvedtak om Atlanterhavstunnelen. Det er den lokale innsatsen som har vore heilt avgjerande her, så dei kan takke seg sjølve for at dei i dag har kome så langt. Men det har også vore god jobbing frå kommunikasjonskomiteen og frå fleire statsrådar. Når eg tek ordet, er er det ikkje for å gjenta alt det gode som mange med rette har sagt, men det var eit replikksvar som statsråden nettopp kom med, som fekk meg til å begynne å lure litt. Det gjeld den praksisen ein har hatt svært mange stader for å skape ei kreativ finansiering, for å skape ei billegare finansiering og for å aktivisere lokalsamfunn og lokale aksjeselskap i vegbygging. Då har vi hatt det ein kan kalle ein standardavtale, eller ei handbok, det speler ikkje så stor rolle, men vi har hatt eit regelverk som har gjort at det har vore mogleg for lokale bompengeselskap å bidra på ein svært konstruktiv måte i denne bygginga. No oppfatta eg at statsråden antyda at ein ikkje ville opne for dette i framtida. Statsråden ville leggje fram ei sak, og eg oppfatta det slik at det var med sikte på å stramme inn dette. Då synest eg det er rimeleg å stille spørsmålet: Meiner statsråden at det vil vere rett å prøve å hindre store lokale initiativ f.eks. i saker som dei vi har sett no, der evigvarande bompengar blir erstatta av bompengar nokre få år, og der ein prøver å få ei så rimeleg finansiering som mogleg? Sidan statsråden sådde litt tvil, ville eg gjerne at ho utdjupar dette litt, slik at vi ikkje får ein stopp i dei lokale interessentane sitt gode arbeid.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-20:
Det er absolutt grunn til å slutte seg til dei gratulasjonane som fer til Nordmøre i dag. Men det er eit aber som ikkje blir nemnt, og som òg ligg som ein føresetnad innafor denne saka. Det er det garantiansvaret som blir lagt på fylkestinget i Møre og Romsdal. Det er eit fylkesting som i vår måtte skjere på ein ting når det gjeld samferdsel, nemleg gang- og sykkelvegar. Vi veit at Møre og Romsdal ligg på ca. 15 milliardar kr i investeringsbehov når det gjeld tunnelar. Så det er ingen tvil om at om ein bruker kreativiteten og fantasien på å byggje tunnelar, går det ut over det som vi kallar annan type samferdsel. Og skulle dette garantiansvaret ein gong i framtida bli utløyst, vil det ytterlegare svekkje Møre og Romsdal fylke si evne til å drive med samferdsel på eit breitt vis. Kreativiteten har vore nemnt. Vi må vere klar over at det førre store prosjektet nær ein by i Møre og Romsdal, Ålesund-tunnelane, førte til ein slik kreativitet at det er forbode å ta båt frå Valderøy til Ålesund. Kvifor? Jo, fordi alle sjølvsagt skal ned i tunnelen. Kva slags tunnel er det vi snakkar om? Jo, vi snakkar om ein tunnel som i dag har ei gjeld på 1,5 milliardar kr, som aukar for kvar dag som går. Det er aldri mogleg å betale ned dei tunnelane. Eg skal ikkje nemne dei som gjekk konkurs av bankar og finansieringsinstitusjonar, som gjer at det er eit enormt gjeldssluk der. Men vi skal òg ha med oss på ein slik glad dag for Nordmøre at det ikkje er berre berre. Det kan vere at det blir utløyst garantiansvar, og det kan vere slik at dette går ut over andre viktige samferdselsoppgåver i Møre og Romsdal.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Bakgrunnen for denne saka er at vi, som kjent, i Noreg har veldig høge drivstoffavgifter. I tillegg er det i år eit moment, ein faktor, at vi har ein stigande råoljepris, som også har gitt ein ekstra høg pris til forbrukaren. Når det gjeld den stigande råoljeprisen, er det to forhold. Det eine er at forbrukarane må betale ein høgare pris når dei skal kjøpe bensin og diesel, og det andre er at staten på grunn av den aukande råoljeprisen har fått eit langt større overskot enn det ein la til grunn. Ein får altså i inneverande år eit overskot som er over 80 milliardar kr større enn ein hadde rekna med, på grunn av oljeprisutviklinga. Då meiner vi at det minimum burde ha vore mogleg å få til at ein fekk senka bensinavgifta, slik at drivstoffprisen, både på bensin og på diesel, blei omtrent tilsvarande det ein rekna med då statsbudsjettet for 2005 blei vedteke. Vi ønskte sjølvsagt at han var endå lågare enn det. Men minimum burde iallfall ha vore at ein fekk prisen ned på det nivået. Vi konstaterer at dei andre partia ikkje er villige til å vurdere dette, ikkje er villige til å gjere vedtak om det. Det synest vi sjølvsagt er leit – det er alltid leit å kome i mindretal – men det er likevel kanskje ikkje så veldig overraskande at dette blei resultatet. Til slutt vil eg ta opp Framstegspartiet sitt forslag som står i innstillinga.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Enkelte har i denne debatten prøvd å framstille det som om Framstegspartiet ønskjer meir pengar til alle. Det er sjølvsagt ikkje riktig. Vi har ein grundig gjennomgang av våre budsjett og våre prioriteringar, og vi har eit nettokutt i offentlege utgifter totalt sett på 12 milliardar kr i neste års budsjett, som nyleg er behandla. Det betyr at vi har ei heilt anna innretning på våre pengar enn fleirtalet har. Vi brukar mykje pengar til skatte- og avgiftslettar, og det vil sjølvsagt ha ein heilt annan verknad på økonomien enn om ein brukar dei m.a. i offentleg sektor. Lægre avgifter ville også gjort det enklare for dei som sit nedst ved bordet. Ein ville fått meir å rutte med for dei pengane som ein allereie har. Dette blir òg prøvd framstilt her som om vårt budsjett ville skapt eit kostnadspress, ei prisstiging og ei høgare rente. Det er ikkje riktig. På grunn av innretninga og på grunn av at avgiftslettar isolert sett også bidreg til lægre prisstiging, ville ein ikkje sett arbeidsplassar i fare med vår politikk. Tvert om ville vårt budsjett gitt tryggleik for arbeid og gjort at ein òg langsiktig hadde sikra arbeidsplassane – òg i konkurranseutsette sektorar – i langt større grad enn resultatet vil vere med det budsjettet som er vedteke, også i forhold til inneverande år. Når det gjeld endringane som vi foreslår i salderinga, vil dei ikkje ha nokon som helst verknad på kostnadspresset. Det trur eg alle saman er einige om. Eg må òg få minne om at dei siste tolv månadene har dei private hushalda auka gjelda si med 140 milliardar kr. Det har ikkje skapt noko press i norsk økonomi. Det har ikkje skapt høgre prisstiging. Og det har heller ikkje skapt noka vesentleg høgre rente. Då er forslaga våre, både i det ordinere budsjettet og dei som er blitt lagde fram her, veldig små, heilt ubetydelege. Dei vil ikkje skape noko problem for norsk økonomi.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Jeg har skjønt at man på Stortingets siste arbeidsdag skal prøve ikke å debattere altfor mye. Men det blir ganske fristende, når vi ender i denne debatten en gang til – vi har gjort det noen ganger i høst. Nå blir altså Fremskrittspartiet av representanten Sanner beskyldt for at vi ønsker mer til alle mulige formål. Det er ikke så veldig mange uker siden vi hadde debatten om statsbudsjettet, og da ble vi beskyldt for å være helt umenneskelige og helt håpløse, på grunn av alle de stedene vi kutter. Så det blir noe hult i den argumentasjonen. Det er noe underlig at man skal vise til Statens pensjonsfond, som det nå korrekt skal hete, uten at man vil øremerke, men nå får man jo muligheten til å stemme over dette etterpå i dag. Med Fremskrittspartiets opplegg for kommende år ville Statens pensjonsfond få overført 300 milliarder kr, mens man med det opplegget som er vedtatt, overfører 316 milliarder kr. Tror representanten Sanner at det som utgjør forskjellen mellom dagens situasjon med dagens rente- og kronekurs og en dommedagssituasjon, er de 16 milliarder kr i differanse?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Selv representanter for Fremskrittspartiet tar vel neppe ordet «Fremskrittspartiet» så mange ganger i sin munn når de står på denne talerstolen, som det representanten Schjøtt-Pedersen nå gjorde. Hadde jeg ikke lyttet til innholdet i det han sa, hadde jeg nesten blitt litt rørt. Vi kunne godt hatt en lang debatt om hva som faktisk hjelper arbeidsledige. Jeg registrerer at noen har en veldig tiltro til at det er kun arbeidsmarkedstiltak som hjelper dem, mens Fremskrittspartiet ønsker en offensiv næringspolitikk og har fokus på reduserte skatter og avgifter, som bl.a. gir næringslivet bedre rammevilkår, slik at flere kan beholde en jobb og flere kan komme i en jobb. Ellers så er debatten noe underlig. Ifølge representanten Schjøtt-Pedersen er det altså slik at de som angivelig har engasjert seg i dette spørsmålet, nå skal stemme imot å øke satsene, mens de som angivelig ikke har engasjert seg, skal stemme for. Er det slik at det kun er på grunn av at det er Fremskrittspartiet som fremmer dette forslaget, at man ikke ønsker å stemme for det representanten Schjøtt-Pedersen angivelig har engasjert seg veldig for tidligere?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Jeg kjenner representanten Eirin Kristin Sund som en meget rettferdig og rettskaffen politiker og blir noe forundret når hun kan bruke ord fra talerstolen i Stortinget som at man aldri har opplevd at noen av Fremskrittspartiets lokale folkevalgte har dette engasjementet. Det var slik det kunne virke. Det skulle jeg gjerne sett dokumentert. Vi har en masse mennesker i Fremskrittspartiet som ute i kommunene er veldig opptatt av å bistå og hjelpe folk i sin kommune som er vanskeligstilt, akkurat som vi finner representanter fra veldig mange andre partier også som har et brennende engasjement og er opptatt av dette. Det er derfor noe underlig, når vi fremmer dette forslaget, som Eirin Kristin Sund tydeligvis også er for, at hun ikke vil stemme for. En annen gruppe som Fremskrittspartiet ville gi et løft til for bare noen uker tilbake, var minstepensjonistene. Det stemte Arbeiderpartiet heller ikke for. Når skal Arbeiderpartiet begynne å stemme for det de har sagt de er for?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Hvis det er slik at noen partier har mange ansikter, eller i hvert fall to, vet vi at det i eventyrenes verden fins mangehodede troll. Senterpartiet viste vel ett av disse hodene nå i siste budsjett, hvor man klarte å gi en «julepakke» til mange av dem som allerede er vanskeligst stilt, nemlig ved å øke matmomsen, noe som vel ikke kan sies var fanesaken til Senterpartiet i valgkampen. Apropos flere hoder: Jeg leser fra innstillingen: «Disse medlemmer konstaterer derfor at handlingsregelen ikke er til hinder for en faktisk bruk av oljepenger i et større omfang enn hva som foreslås i ordinært statsbudsjett.» Det er en merknad fra Fremskrittspartiet. Det er akkurat samme merknad som stod i likegjeldende innstilling for ett år siden. Den eneste forskjellen er at da var Senterpartiet med på den merknaden. Jeg vil gjerne spørre representanten Lundteigen: Hva har forandret seg fra i fjor til i år som gjør at Senterpartiet ikke lenger kan være med på denne merknaden om oljepengebruken?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Det var fine ord fra vår finansminister. Statsråden har ikke stemmerett i denne sal, men det hadde vært veldig gøy å få vite hvordan lederen for SV føler det når representantene for SV i denne sal i dag kommer til å stemme ned noe av det som nettopp var SV-lederens fanesak i valgkampen. Fremskrittspartiets engasjement skal ikke gå over med denne debatten. Det er derfor vi har engasjert oss og legger fram forslag. Det jeg er noe forundret over, er at alle de som hadde et voldsomt engasjement før, nå plutselig, når vi endelig kommer til votering over et forslag i denne sal i dag, ikke er så engasjert lenger – man anbefaler å ikke støtte forslaget. Er det nå slik at finansministeren ikke ser dette som problematisk? Ser hun ikke hvordan dette blir oppfattet ute blant folk som anser dette at man skal hjelpe fattige, som en klar valgkampsak og når det kommer til klar handling, blir altså denne type forslag nedstemt med finansministerens velsignelse?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Først en liten replikk til representanten Sanner. Det blir svært lite julepresanger av sympati. Høyre har sikkert stor sympati med dem som mottar sosialhjelp, men det hjelper veldig lite, i hvert fall denne julen. Denne morgenen hadde jeg en telefonsamtale med Finansnæringens Hovedorganisasjon for å snakke litt om bankenes utlån i 2005. Det viser seg at pr. oktober 2004 hadde bankene 1 289 milliarder kr i utlån, mens det i oktober 2005 var 1 467 milliarder kr. Det er altså en økning på ca. 180 milliarder kr. Disse 180 milliarder kr er 100 milliarder kr mer enn beregnet, og det var i hovedsak økning til husholdningene, på 13 pst. Dette har resultert i 1,1 pst. reell prisvekst. Renten har vært stabilt lav, kronekursen har vært stabil, og næringslivet har gått godt. En drastisk økning i utlån har med andre ord ikke hatt registrerbart negativt utslag på norsk innenlandsøkonomi, og har uansett ikke satt norsk økonomi i fare. Hva vitner det videre om? Det vitner om at finans ikke er eksakt vitenskap, og det å framstille all bruk utover Regjeringens estimater som uansvarlig, er i beste fall arrogant, og muligens også kunnskapsløst. Alt dette står i grell kontrast til de mange advarslene som de øvrige partiene kom med da Fremskrittspartiet ønsket å investere noen flere milliarder kroner i infrastruktur og nødvendig materiell til skoler, politi, sykehus og Forsvaret. Jeg må også gjenta det representanten Leirstein sa, for dette står også i grell kontrast til merknaden i innstillingen fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, som forsøker å belære Fremskrittspartiet i økonomisk politikk. Faktisk er det slik at stadig flere økonomer og finansmiljøer støtter opp om Fremskrittspartiets økonomiske tenkning. Det er sikkert trist for Høyre, men det burde Høyre ta innover seg. Det er derfor å håpe at de øvrige ikke-sosialistiske partiene etter hvert slipper den tvangstrøyen som Finansdepartementet satte på dem den gangen de satt i regjering.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
For det første snakket representanten Schjøtt-Pedersen om den generelle økningen. Fremskrittspartiet har ikke tatt stilling til den generelle sosialhjelpsøkningen. Vi snakker om disse 25 pst. som skal være i desember måned. Vi i Stortinget har anledning til å gi en tilleggsbevilgning. Kommunene der ute budsjetterer med de pengene de har, og de pengene de blir tildelt. Vi skal ikke pålegge dem ytterligere utgifter. Vi har et svulmende petroleumsfond, pensjonsfond, eller hva det nå er, på 1 200 milliarder kr som vi kan redusere noe for å hjelpe dem som er svakest stilte, for at de også kan nyte godt av å leve i verdens beste land å leve i, og føle at de er en del av det. Det er ikke noe å skyve over på kommunene. Det er smålighet hvis man skyver det over på kommunene. Vi kan gjøre det i denne sal, og jeg oppfordrer igjen alle til å stemme for dette forslaget. Det er sosialt, og det er bra for dem som er svakest stilte.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Schjøtt-Pedersen inviterer til byråkratisk polemikk. Det vi snakker om, er å bevilge her og nå i dag – ikke skyve det over på kommunene. Jeg kan ikke gi noen garanti på vegne av alle Fremskrittspartiets kommunestyregrupper i forhold til hva de vil gjøre med de ekstra pengene. De skal gå til eldreomsorg, og det er en rekke andre tiltak som vi prioriterer også. Jeg kan ikke gi noen garanti om det. Men det forhindrer ikke at vi kan vise ansvar her i dag. Det er vi som er landets nasjonalforsamling. Vi kan gjøre det her ved å stemme for forslaget. Det kan da umulig være så vanskelig å forstå at disse 170 mill. kr hjelper folk som lider, istedenfor at man bygger opp Petroleumsfondet, pensjonsfondet, og kjøper aksjer i Coca-Cola og Chevrolet, slik planen er.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Representanten Heikki Holmås tror jeg må gremme seg når han nå står på denne talerstolen. Dette er alt han var imot da han gikk inn i politikken, nemlig å skjule seg bak at det er vanskelig, det tar lang tid, det er byråkrati, det er hindringer, og det er useriøst, mens han da jeg møtte ham i valgkampen, sa akkurat det samme som meg: Enig, vi må få fortgang i dette, vi må gjøre det raskt. Dette forslaget kommer på bakgrunn av reelle problemer som ble presentert i mediene på søndag. Kall forslaget useriøst, men det er det som er tilfellet. Vi ber igjen SV om å være med på en engangsutgift på 170 mill. kr for å hjelpe de svakest stilte, ikke noe annet. Det er det vi ber om. Vi snakker ikke om de generelle satsene. Det er en annen debatt, som har større konsekvenser, som krever utredninger, det er vi enige om. Vi ber om disse 170 mill. kr for å hjelpe dem som trenger det mest. Vil SV være med på det?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Julehøytiden er en noe spesiell høytid. Det er det vi prøver å si. Vi har alle bedre råd i julehøytiden enn ellers i året, og vi mener derfor at også de som mottar sosialhjelp, skal få litt mer å rutte med i julehøytiden. Forslaget er ikke vanskelig som sådant. Man bør ikke trekke inn tidligere avstemninger og alle mulige unnskyldninger for ikke å stemme for dette forslaget. Det finnes ingen unnskyldninger som er gode nok. Man kan opp gjennom historien finne mange gale resultater av voteringer og avstemninger som Fremskrittspartiet har bidratt til i kommunestyrer rundt omkring. Det er jeg overbevist om. Man finner også mange som Arbeiderpartiet har bidratt til. Det er jeg like overbevist om. Poenget er at vi nå har et konkret forslag for å hjelpe dem som er lavest på rangstigen. Men vi når ikke alle. Poenget vårt er ikke å nå alle. Poenget vårt er å nå dem som vi vet trenger det. Det ble presentert på søndag, og statsråd Hanssen var like overrasket som meg. Han visste ikke om det i det hele tatt, og sa at man ikke kunne hjelpe før neste jul. Men hva vil Arbeiderpartiet gjøre denne julen for dem som mottar sosialhjelp?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Først en kommentar til Eirin Sund, som sier at hun ikke har møtt en eneste fra Fremskrittspartiet som har et sosialt engasjement, og som brenner for dem som er svakest stilt. Det er oppsiktsvekkende på en dag hvor vi har hørt minneord i denne sal om John Alvheim, som kanskje mer enn noen annen har kjempet for dem som er svakest stilt. Så til Lundteigen: Vi ønsker engangstiltak, engangstiltak for å hjelpe i dag, i denne julehøytiden – ikke neste jul og julene deretter. Vi snakker om denne julehøytiden. Det har ikke de konsekvensene som en generell økning i sosialhjelpssatsene vil ha når det gjelder arbeidsplasser, når det gjelder dem som har lavest inntekt i lønnet arbeid, kontra det å leve på sosialhjelp osv. Vi ønsker engangstiltak. Det har ikke disse konsekvensene. Det kan vi stemme for ved å redusere dette enorme pensjonsfondet med 170 mill. kr. Er det slik at Senterpartiet ikke vil stemme for dette fordi Fremskrittspartiet i kommunestyrer angivelig stemmer mot andre tiltak som hjelper de svakest stilte?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
Statsråden hevder at forslaget ikke er alvorlig ment. Men forslaget ligger nå der! Uansett om hun mener det er alvorlig eller ei, ligger det der, og hun kan gå opp på denne talerstolen og oppfordre sin partigruppe eller sin regjering til å stemme for forslaget. Det er ikke for å bekjempe fattigdommen i Norge vi foreslår dette, men for å avhjelpe en situasjon som vi konkret vet er der ute, også i statsråd Halvorsens hjemfylke – ikke minst der. Dette har jeg vært i debatt med statsråd Halvorsen om i valgkampen. Vi stod utenfor Stortinget og proklamerte vår kamp for å bekjempe fattigdommen. Dette er altså resultatet. Det hjelper ikke å love dem som trenger hjelp i dag, hjelp i morgen.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-20:
Jeg ville gjerne ta ordet for å kommentere det forslaget fra Fremskrittspartiet som er lagt fram her i dag. Det er en kjent sak at regjeringspartiene er tilhengere av å øke sosialhjelpssatsene, noe som er nedfelt i regjeringserklæringen. Vi finner det kanskje litt spesielt at dette er en ting som ikke ble tatt opp da komiteen behandlet dette, men at det kommer over bordet og i realiteten gir små muligheter for de forskjellige partiene til å vurdere disse forslagene på en ordentlig måte. Uansett er vi tilhengere av at folk skal få mer å rutte med i forbindelse med julen, og dette er også praksis i flere av landets kommuner. Både i Oslo og Bergen, og i andre kommuner som jeg kjenner til, har man en praksis der sosialhjelpssatsene og utbetalingene økes nettopp i forbindelse med julen. Jeg håper at dette i arbeidet videre framover, både når vi skal behandle fattigdomsmeldingen, og i forbindelse med behandlingen av NAV-reformen – som vi ser at Fremskrittspartiet foreslår å foregripe litt her i dag – kan bety et videre engasjement fra Fremskrittspartiet på akkurat det området. Det er altså sånn at verken i Bergen eller i Oslo har Fremskrittspartiet vært pådriver for å øke sosialhjelpssatsene i takt med den øvrige utviklingen, bl.a., men de kommer altså med et forslag over bordet her om en helt spesiell juleutbetaling. Vi ønsker en helhetlig gjennomgang av det arbeidet som gjøres overfor fattige, i forbindelse med den fattigdomsmeldingen som vi vil komme med i løpet av neste år, og en helhetlig gjennomgang av hvordan dette skal organiseres, når vi skal behandle den nye velferdsetaten. Samtidig oppfordrer vi kommuner over hele landet til nettopp nå i disse juletider å være behjelpelige og gjøre den individuelle vurderingen overfor den enkelte mottaker og søker av sosialhjelpsstønad for å sørge for at det også for fattige her i landet skal kunne være mulig å feire jul og ha råd til presanger og ha råd til julemiddag, på en ordentlig og anstendig måte.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-20:
Vi skal avslutte denne debatten nå, og det er veldig klart at forslaget fra Fremskrittspartiet ikke kommer til å få flertall. En av grunnene til det er helt åpenbar. Det er fordi det er behandlet nettopp på den måten Fremskrittspartiet ofte behandler sine saker, nemlig etter innfallsmetoden. Sånn kan vi ikke behandle en så stor og viktig sak som denne. Det er ikke sånn at vi løser fattigdomsproblemene i Norge ved engangstiltak, som Christian Tybring-Gjedde snakket om. Skal vi løse fattigdomsproblemene i Norge, må vi jobbe seriøst og langsiktig. Vi må heve de generelle sosialhjelpssatsene, som regjeringspartiene har lagt til grunn i sin regjeringserklæring, og som Kenneth Svendsen var inne på i sitt innlegg i stad, men som Christian Tybring-Gjedde snakket om ikke var viktig i det hele tatt. De generelle satsene for sosialhjelp må opp, og det er en av de tingene som vi har inne. Vi har lagt til rette for i neste års budsjett en økning av kommunenes inntekter, som også Fremskrittspartiet har sluttet opp om. Men Fremskrittspartiet har i sitt budsjett sagt at man ønsket å øremerke penger til eldreomsorg, og man ønsket å øremerke penger til skole. Man sa ingenting om at man ønsket å øremerke penger til fattige, slik at folk skulle ha mer penger oppunder jul. Dette er noe som kommer i salen her i dag, ikke etter å ha invitert regjeringspartiene til å være med og diskutere dette, men tvert imot gjennom å presentere dette i media over bordet. Jeg sier: Skal vi klare å løse fattigdomsproblemene, må vi gjøre det på en ordentlig måte gjennom seriøst og langsiktig arbeid. Og hvis dette er nye toner fra Fremskrittspartiet, inviterer vi dem i forbindelse med fattigdomsmeldingen, som vi skal behandle i løpet av året som kommer, til å diskutere nettopp sosialhjelpssatser, sørge for at de kommer opp på et anstendig nivå, og hvordan vi organiserer arbeidet mot fattigdom. Men det gjør vi altså ikke ved at Fremskrittspartiet fremmer et forslag før kl. 9 om morgenen over bordet på Stortingets siste møtedag før jul.