Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2017-12-18:
Vi er heldige som får lov til å bo i Norge, i et demokrati som bygger på rettsstatlige prinsipper. Men langt ifra alle er så heldige som oss. 65 millioner mennesker er på flukt i verden i dag, mennesker som er internt fordrevne, eller som har lagt ut på en farefull ferd, bort fra krig og forfølgelse. Norge kan ikke hjelpe alle, men vi har likevel et ansvar for å hjelpe noen av verdens mest sårbare. I dette arbeidet må vi ha en helhetlig tilnærming. Vi må forebygge årsaker til at mennesker må legge ut på flukt, det være seg å bidra til stabilitet og trygghet, sikre handel med sårbare land, sikre bistand og legge til rette for en god miljøpolitikk. I tillegg må vi sikre at de som kommer til Norge, og som har rett til beskyttelse, skal få mulighet til utdanning, skole og arbeid. Her må alle gode krefter forenes. Vi må legge til rette for godt samarbeid mellom staten, kommunene og frivillig og ideell sektor. FNs høykommissær anslår at det er om lag 1,2 millioner mennesker som trenger beskyttelse i trygge land utenfor nærområdene, såkalte kvoteflyktninger eller overføringsflyktninger. Det er en økning på 72 pst. siden 2014. Kvoteflyktninger er de aller mest sårbare flyktningene. Det er mennesker som lever i dyp fortvilelse, og som opplever krig og konflikt, overgrep og utnytting fra myndigheter og kriminelle nettverk, mennesker som vi har et ansvar for å hjelpe, spesielt i en tid da det kommer langt færre asylsøkere enn tidligere til Norge, og fordi kapasiteten og kompetansen som er bygd opp i Kommune-Norge, gir mulighet til å hjelpe flere. Da regjeringen la fram sitt forslag til statsbudsjett for 2018, gikk den tilbake til det rød-grønne nivået for antall kvoteflyktninger. Jeg er derfor veldig glad for at Kristelig Folkeparti sammen med Venstre fikk gjennomslag for å doble antallet kvoteflyktninger for 2018. Dette mener jeg er både riktig og viktig, så det ønsker vi å fokusere på og takke for. Det var bra. For Kristelig Folkeparti er det også viktig å sikre god integrering av de menneskene som har rett til opphold i Norge. Vi må gjøre det vi kan for å hindre utenforskap og parallellsamfunn. Sivil sektor og frivilligheten bidrar til å gi mennesker som har rett på beskyttelse, nettopp beskyttelse, nettverk og ikke minst en meningsfull hverdag. Jeg er derfor glad for at Kristelig Folkeparti fikk gjennomslag for å rette opp kuttet til frivillige organisasjoner som driver integreringsarbeid på asylmottak og i kommunene, samt at vi fikk gjennomslag for å styrke aktivitetstilbudet for barn i asylmottak. Dette er tiltak som fremmes av et flertall, og det er bra. Integreringsarbeid går ikke av seg selv. Det er mange tiltak som må sikres, og styrking av frivillig sektor med et spesielt blikk på barna vil være viktig på lang sikt for å sikre et inkluderende samfunn. Kvalitetstegnet på at vi klarer å være et inkluderende og godt samfunn, er at det fokuseres på barna. Det blir sagt at regjeringen og IMDi vil redusere antall bosettingskommuner, og at dette spesielt vil berøre mindre kommuner i distriktene. Mange små kommuner har gjort et svært godt integreringsarbeid og har bidratt til at mange flyktninger er kommet i arbeid. Fortsatt er det for få i arbeid, og nøkkelen til god integrering er å øke denne andelen. Vi har sammen med Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre sagt at størrelsen på en kommune ikke skal være avgjørende for om den får bosette flyktninger eller ikke. Vilkårene må være mulighet for arbeid og en god integrering. Med arbeid menes det her at de ikke går fra tiltak til tiltak, det må være reelle, gode arbeidsplasser. Det er viktig at integreringskompetansen beholdes i kommunene. Til slutt har jeg bare lyst til å poengtere en liten bit her, som gjelder at en har registrert at det har oppstått usikkerhet om hvem som skal forvalte de 19,5 mill. kr som er tatt inn i forliket under kapittel 496 post 71. Disse pengene er en reversering av kutt under kapittel 496 post 71, og midlene skal forvaltes slik de hadde blitt forvaltet om kuttet ikke var blitt gjennomført. Har Kristelig Folkeparti fått alt det vi ville gjennom dette budsjettforliket? Svaret er nei. Det har ingen av de andre partiene heller – dette er et forlik. Innvandrings- og integreringspolitikken vil vi få rikelig mulighet til å komme tilbake til i resten av året, utenom budsjettdebatten.