trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2012-12-04:
Til det siste statsråden var inne på, om beredskapssenteret: Det er ikke vi som har sagt at det skal ta åtte år, det er Fremskrittspartiet som har kommet med den beregningen. Man bidrar i hvert fall med lengre tid når man fremmer forslag som igjen tar opp spørsmålet om hvor senteret skal være, ved å foreslå at det skal ligge i Oslo-området. Da vil alternativene som ligger i nabofylkene igjen komme opp. Man har ikke fått med seg at beredskapstroppen skal holde til på dette senteret. Den skal kunne brukes døgnet rundt i det sentrale Oslo i skarpe operasjoner, og det handler om sekunder og minutter hvor fort man skal komme fram. Derfor må beliggenheten være nær Oslo sentrum. Når Fremskrittspartiet åpner for debatt om hele konseptet for beredskapssenteret ved å snakke om at det ikke ivaretar hensynet til en bred beredskap man skal ha i framtida, blir hele spørsmålet om hva slags beredskapssenter man skal ha, mer sendt ut i det blå enn det som ligger i regjeringens beslutning om å etablere det. Den ble lagt fram av statsministeren i redegjørelsen om Gjørv-kommisjonen på Stortinget nå i høst. Jeg håper og tror at vi skal få en håndfast realisering av det senteret, og at det blir presentert i stortingsmeldingen om Gjørv-kommisjonen på nyåret. Når det gjelder spørsmålet om hvor mye som skal brukes neste år med tanke på IKT, som bl.a. representanten Oktay Dahl har spurt om ved et par anledninger, synes jeg han gjør det litt mer uklart enn nødvendig. Statsråden sa at en sannsynlig andel vil være slik at det ligger på nivå med det som avsettes i år, dvs. 250 mill. kr i politidistriktene. Det er jo prinsipielt det at investeringene er en del av helheten i budsjettet til politiet, slik at de endelige beslutningene om investeringene skal tas av politiet selv, og jeg mener statsråden gir et så klart svar som hun kan på hvor mye av disse pengene i politiets budsjetter som vil gå til IKT. Det innebærer at det ikke er noen endring i forhold til avsetningen i årets budsjett. Det innebærer igjen at de pengene som kommer oppå årets budsjett – altså penger som er avsatt til nye stillinger for de 350 som går ut fra politihøgskolen – ikke berøres av avsetning til IKT hvis den ligger på linje med årets avsetning, fordi det da vil være en forlengelse av det man henter ut i år. Det vil man hente ut også neste år, og da vil ekstra penger som kommer oppå det, kunne brukes til nye stillinger i politiet. Ellers synes jeg det blir pussig at Høyre bare avsetter 100 mill. kr til IKT – det er også til øvelser og til utstyr – når de sier at de ikke vil at det skal avsettes penger i politidistriktene, men at det skal finansieres sentralt. Det kan jo bety at Høyre vil bremse investeringene i IKT i politiet når de bare vil bruke 100 mill. kr, mens forbruket i år er 360 mill. kr.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2012-12-04:
Jeg synes dette burde være rimelig klart. Det jeg har sagt både i mitt hovedinnlegg og nå i mitt treminutters innlegg, er at de åtte årene som Fremskrittspartiet snakker om, er ikke en tidsramme som er fastslått av regjeringen. Vi har sagt at vi skal legge fram framdriften når meldingen i forbindelse med Gjørv-kommisjonens rapport kommer. Når det gjelder innholdet i senteret, er det beskrevet at politihelikopteret skal holde til der, at man skal ha beredskapstroppen der, at man skal kunne laste inn beredskapstroppen i helikopteret som kommer fra Rygge, at hundetjenesten skal være der, og det vurderes om bombegruppa også skal være der. Når det gjelder tidsperspektivet, er det mitt poeng at det vil ta lengre tid hvis man åpner debatten om lokaliseringen igjen og ikke har en så klar stedfesting som regjeringen hadde i redegjørelsen nå i høst, at det vil ta lengre tid hvis man åpner for en mye bredere debatt om hele konseptet. Så mitt poeng er at Fremskrittspartiet med sin tilnærming ikke bidrar med noe som helst til en raskere framdrift, mens jeg håper vi skal få avklart den på en god måte når stortingsmeldingen kommer.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2012-12-04:
Representanten Jan Bøhler er en mann som ofte mener mye om justispolitikk, og det er bra. Det beklagelige er at den innflytelse som representanten Bøhler skulle ha på regjeringens politikk, tydeligvis er liten. Jan Bøhler har vært ute og krevd islamistpoliti, fastpoliti, bekjempelse av narkotika i fengsler. Han ønsker ny terrorlov, og han ønsker lov mot fotballpøbler. Han har krevd tiggerforbud. Han har krevd umiddelbar stenging av Akersgata. Han krever beredskapssenteret etablert raskere enn regjeringen, og han krever mer synlig politi. Han har vært enig med Kristelig Folkeparti om å kreve pornofilter. Han kritiserer IKT-situasjonen i politiet, og han krever tiltak mot gjengkriminalitet. Når skal disse temaene komme til debatt i Stortinget?
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2012-12-04:
Denne debatten er finalen på den viktige budsjettbehandlingen som justiskomiteen har vært gjennom, hvor vi har mottatt innspill fra en lang rekke organisasjoner og aktører på justisområdet. Vi hadde en høring om budsjettet i komiteen, hvor det i denne perioden faktisk var rekordmange som hadde meldt seg på. Mange av disse kom med tydelige påpekninger om mangler i regjeringens fremlagte budsjett, f.eks. det som gjelder domstolene, hvor landets dommere har skrevet brev til komiteen. Også andre forhold har blitt påpekt. Likevel tar ikke regjeringspartiene noen av disse innspillene inn over seg. Er Jan Bøhler av den oppfatningen at vi nå bør avskaffe komiteens budsjetthøring?
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2012-12-04:
Fremskrittspartiet viser gjennom sitt alternativ til budsjett på justissektoren at partiet er handlekraftig, har visjoner og ikke minst er resultatorientert. Regjeringspartiene er handlingslammet, uten visjoner og uten evne til å levere bedre beredskap, synlig politi og et effektivt domstolsapparat. Situasjonen i domstolene er kritisk. Et moderne land er helt avhengig av et effektivt tvisteløsningsapparat som bidrar til at tvister kan løses rettslig riktig og på en effektiv måte, slik at tiltalte i straffesaker eller parter i sivile tvister kan få saken avgjort raskt. Dette krever politisk vilje til å satse på domstolene. I Norge kan dette gjøres raskt og med relativt enkle midler. Handlingsvilje er det sentrale, og det mangler regjeringen i denne saken. Etter økning for domstolene i 2010 og 2011 for å ta unna det man da trodde var en midlertidig økning i antall saker, velger man nå å gjennomføre kutt til tross for store advarsler svært god tid i forveien. Dette var et tema også i denne debatten i fjor og gjennom flere høringer i Stortinget. Like fullt velger man ikke å lytte til faktabeskrivelsene. Domstoladministrasjonen har over lang tid orientert komiteen om situasjonen og om mulige konsekvenser av varslede kutt. Domstollederne har gått til det uvanlige skritt å skrive brev til komiteen om situasjonen. Domstoladministrasjonen har i brevet til komiteen påvist feilbudsjetteringer og bedt om å kunne omprioritere innenfor rammen, uten å få tillatelse til det. Dette gjelder feilberegninger med hensyn til dommerlønninger og til domstolsvaktene i forbindelse med innføring av datalagringsdirektivet. Den dårlige IKT-situasjonen befester seg, og justisministeren tar ikke tak i sentrale utfordringer i domstolen som struktur, bemanning, juryordningen, bygningsmasse for sentrale tingretter og den økende kompleksiteten i sakene, som medfører økte ventetider i domstolene. Faglig utvikling ble også nedprioritert. Fremskrittspartiet øker budsjettet for domstolene med 50 mill. kr. Vi er ærlige nok til å innrømme at dette ikke er nok, men det er en betydelig innfasing i løpet av ett år og viser en tydelig vilje til satsing. Fremskrittspartiet er tydelig på at IKT-situasjonen må løses, og jeg vil hevde at det er molbopolitikk å vedta en ny straffelov og la det gå et uendelig antall år før loven kan tre i kraft. Hva er poenget i et moderne land med å organisere seg så dårlig? Dette viser at Arbeiderpartiet er kommet i en alvorlig byråkratifelle. Systemene er blitt for kompliserte, slik at de ikke klarer å gjennomføre nødvendige prosjekter. Kompetansen er for svak, og lederrollen er blitt alvorlig undervurdert. Dette vil få alvorlige konsekvenser som vil handlingslamme samfunnet. Arbeiderpartiet viser handlingslammelse, Fremskrittspartiet viser handlingskraft.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2012-12-04:
Etter dette svaret fra statsråden føler jeg at denne saken fortsatt er like uklar. For hvis det er noe i påstandene om at det vil kunne ta mange år før et slikt senter er på plass, er Stortinget nødt til å få melding om det rimelig raskt. Vi er nødt til å få en sak rundt dette slik at man har muligheten til å se på alternativer – det bør ikke være overraskende for noen. Dette er en svært vesentlig del av den justispolitiske debatten etter 22. juli, hvor dette vil være et av hovedgrepene vi er nødt til å få på plass så raskt det lar seg gjøre. Fremskrittspartiet er selvfølgelig med på at det skal gjøres en grundig analyse, men her sier altså statsråden at det er tre elementer som skal inn i dette senteret, og da oppfatter jeg dette som en konklusjon fra hennes side. Det er mange muligheter for å legge flere elementer inn i et slikt senter – ikke minst samtrening og samhandling mellom nødetatene – og derfor er vi nødt til å se på om denne raske beslutningen fra regjeringen var gjennomtenkt nok. Dette må Stortinget få mer informasjon om. Vi kan ikke akseptere at det drøyer langt ut på nyåret før Stortinget kan få satt seg inn i denne problemstillingen, som er helt vesentlig for den justispolitiske debatten og for beredskapen fremover.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2012-12-04:
Jeg vil også slutte meg til den honnøren som sakens ordfører har fått så langt i debatten, og jeg kan slutte meg i hovedsak til det meste av hans synspunkter i hans innlegg. Saken om tomtefeste har hatt mange runder her i Stortinget. Den europeiske menneskerettighetsdomstolens dom den 12. juni 2012 sier at festers rett etter tomtefesteloven § 33 til å kreve forlengelse av festeavtaler på samme vilkår som før ved festetidens utløp, er i strid med EMKs første tilleggsprotokoll artikkel 1 om vern av eiendomsretten. Her er det bare for Stortinget å konstatere at Norge dermed er dømt til å endre tomtefesteloven. Den er for ubalansert når det gjelder den totale verdifordelingen mellom fester og bortfester i bortfesters disfavør. Norge er dermed pålagt å justere dette i bortfesters favør. For ikke å skape ytterligere usikkerhet rundt rettsforholdene vil vi også støtte opp om den midlertidige dommen, men vil også presisere at det er svært viktig at arbeidet med den nye og endelige loven kommer i gang så raskt som mulig. Den midlertidige loven erstatter tomtefesteloven § 33, som vil gi en avklaring for partene inntil ny lov er på plass innen 1. juli 2014. Regjeringen skal ha honnør for at man under prosessen har vært villig til å nedsette et partssammensatt lovutvalg. Dette må nedsettes svært raskt; her er det liten tid å miste, og det er svært kompliserte problemstillinger som skal opp til vurdering. Departementets lovarbeid blir også viktig, med tanke på at rettighetene til de verdiene som tomtene representerer, må balanseres mer i bortfesters favør.
André Oktay Dahl (Høyre), 2012-12-04:
Jeg synes det var en svært god replikk fra representanten Kielland Asmyhr, for det er ganske vanskelig mange ganger å skjønne hva som er representantens Bøhlers politikk, og hva som er Arbeiderpartiets politikk. Men det er ikke det som er mitt spørsmål. Mitt spørsmål er ganske kort. Hvor mye ble trukket inn fra politiets driftsbudsjetter i 2012 til sentral IKT-satsing, og hvor mye vil bli trukket inn i 2013 fra politiets driftsbudsjetter til sentral IKT-satsing?
André Oktay Dahl (Høyre), 2012-12-04:
Det skal det.
André Oktay Dahl (Høyre), 2012-12-04:
Høyre har hele tiden sagt at vi har stor tillit til kommisjonen og dens konklusjoner. Men kommisjonen berører ikke alt. Det er derfor vi også har hatt høringer her i Stortinget som egentlig har avdekket ganske mye av det jeg prøvde å ta opp i mitt timinuttersinnlegg nå. Det er også et avsluttende svar til angrepet fra Jan Bøhler. Kommisjonen har pekt på en lang rekke forhold, nemlig at det er ulike kulturer og manglende samarbeid på tvers som er hovedproblemet. Men når det er for få folk med operativ evne til å sikre bygninger, når man ikke har utviklet en egen IKT-strategi, når man har brukt over en milliard på IKT, men ikke fått noe særlig igjen og man ikke greier å ansette folk, er det faktisk et både–og. Fremover er vi er nødt til å se på måten vi skal ansette folk på. Da er konklusjonen fra Gjørv-kommisjonen viktig. Samtidig synes jeg det var greit å få høringer i kontrollkomiteen som viste at både Gjørv-kommisjonen og kontrollkomiteen kom frem til det samme som Høyre i flere år har påpekt når det gjelder problemene med norsk justispolitikk.
André Oktay Dahl (Høyre), 2012-12-04:
Jeg må minne om at representanten Chaudhry er medlem av Stortinget, ikke av Oslo kommunestyre, selv om det noen ganger virker sånn. Oslo kommune har gjort dette – ja. Men det som skjer i denne salen, og som representanten Chaudhry – med flertallet her – kunne gjort noe med, er å sørge for at staten tar det ansvaret som staten har, når det gjelder å tilby fri rettshjelp. Det er ikke i utgangspunktet en kommunal oppgave. I budsjettet legger man altså ned førstelinjeprosjektet, som gir alle en mulighet til å få en times gratis juridisk bistand. Det var en av den forrige statsråds store seire å få til i regjering. Men det man velger å gjøre, er å legge ned det prosjektet som var svært viktig for veldig mange. Da synes jeg kanskje man heller skulle bruke energien på egen regjering, som har mer penger til fordeling enn noen gang, enn å konsentrere seg om hva som skjer i Oslo kommune. Man trenger ikke å titte bort på rådhuset for å se hva som kan skje der. Man har en regjering som faktisk viser med egne handlinger hva den gjør, og ikke gjør, for de svakeste av de svake når det gjelder et statlig ansvar for fri rettshjelp.
André Oktay Dahl (Høyre), 2012-12-04:
Først må jeg si at jeg er glad for at regjeringen gjør det den gjør med Kongsvinger fengsel. Det i det hele tatt å gjøre det var jo menneskefiendtlig da Høyre og Fremskrittspartiet for et par år siden foreslo å ha egne avdelinger og egne fengsler for kriminelle utlendinger. Så jeg synes kanskje man skal titte litt på seg selv før man begynner å prate om menneskesyn og den slags. Når det gjelder Fremskrittspartiet og Høyre, er vi ikke sammen om merknader. Men jeg tror faktisk det er ganske åpenbart at vi ikke kan ha nøyaktig det samme soningstilbudet. Det vil avhenge av om du skal tilbakeføres til det norske samfunnet eller ikke. Men jeg har lyst til å spille ballen videre til regjeringen, som sitter med ansvaret, for det er ikke avklart hva slags nivå de skal ha og hva slags tilbud som skal gis ved Kongsvinger fengsel. Der er de ansatte svært bekymret. Så spørsmålet er jo da: Skal det være høyere standard her, eller skal det være lavere standard? Det har faktisk ikke regjeringen selv, som har sittet med ansvaret i syv år, greid å gi svar på – når den først igangsetter dette tiltaket, som det burde være flere eksempler på.
André Oktay Dahl (Høyre), 2012-12-04:
Representanten besvarte ikke spørsmålet. Spørsmålet handlet om hvorvidt representanten Chaudhry synes det er greit med ett miljø når han tidligere har sagt at det er viktig med to miljøer. Hva har han tenkt å gjøre for å opprette flere enn ett miljø?
André Oktay Dahl (Høyre), 2012-12-04:
Først må jeg si at det har en viss underholdningsverdi at regjeringsrepresentanter bruker 22. juli-kommisjonen som bevis på at Høyre og Fremskrittspartiet tar feil når vi har fremmet forslag om egen IKT-strategi i Stortinget, flere ansatte i politiet og sentral strategi for sivilt ansatte. Det er ganske underholdende. Spørsmålet mitt – siden statsråden har vært til stede under hele debatten – er igjen knyttet til IKT. Hvor mye kommer til å bli trukket inn fra politidistriktene i 2013? Det er et tall som Stortinget vil vite når vi skal vedta budsjettet senere i dag.
André Oktay Dahl (Høyre), 2012-12-04:
Da konstaterer jeg at statsråden ikke vet – eller ikke ønsker å informere Stortinget om – hvor mye som vil komme til å bli trukket inn av politiets driftsbudsjett neste år. Det var interessant. Det er akkurat slik som tidligere statsråder holdt på overfor Stortinget. Jeg har et spørsmål knyttet til ledelseskultur, for det er Høyre helt enig i at er viktig. Der er kommisjonen veldig klar, og der har statsråden mange ganger sagt at man vil ha en god ledelseskultur. Da lurer jeg litt på: Det kommer mange signaler fra lokalt hold om at det er etablert fryktkulturer i flere politidistrikt. I flere år har Politidirektoratet fått varsler om konkrete politidistrikt hvor det er fryktkultur. I svar til meg har statsråden uttalt at det ikke eksisterer en fryktkultur, og POD har sagt at de ikke kjenner seg igjen. Hva er grunnen til at POD sitter på skriftlig informasjon fra konkrete politidistrikt som de ikke varsler statsråden videre om, og hvorfor varsler ikke statsråden Stortinget om hva man har tenkt å gjøre med etablerte fryktkulturer?
André Oktay Dahl (Høyre), 2012-12-04:
Dette blir min åttende og, så godt som sikkert, siste justisdebatt. Hvis jeg skal oppsummere denne debatten, er det ikke bare debatten i fjor den minner om, som Sandberg var inne på, men egentlig de siste syv–åtte årene. Skal man oppsummere den, tror jeg ikke den går inn i historien som veldig grensesprengende. Oppsummeringen også i år er at regjeringen ikke informerer Stortinget om hvor mye som skal trekkes inn fra politidistriktene, og hvor mye man eventuelt ikke har mulighet til å ansette politifolk for. Etter syv år har man altså gått bort fra den klare ambisjonen om å etablere et «second opinion»-miljø for analyse, noe som virkelig ville være en styrking av rettssikkerheten, spesielt for de kvinnene som blir utsatt for voldtekt. Hvis man ikke tror at det er mulig å gjøre det på andre måter – ja, hva med da å bruke det miljøet som har bedre kompetanse enn RMI, som brukte flere år på å akkreditere seg, i motsetning til noen av dem vi har foreslått gjennom mange år? Så var representanten Tove-Lise Torve inne på at Høyre og Fremskrittspartiet sa veldig lite positivt om kriminalomsorgen. Nei, Høyre og Fremskrittspartiet er opptatt av at vi realiserer det vi sier vi skal realisere av en stortingsmelding. Vi sto så godt sammen om alt i St.meld. nr. 37. Hvert eneste kritiske punkt knyttet til oppfølgingen av St.meld. nr. 37 er basert på de tilbakemeldingene vi får fra ansatte og fra deres organisasjoner, som sier at det er ikke noe poeng i å vedta en type ambisjoner som vi ikke er i nærheten av å kunne nå. Og det er derfor de nå roper et varsko fordi man har 96 pst. oppfylling. De, i likhet med oss, ønsker en kapasitetsplan som fremlegges som egen sak for Stortinget og får en forankring med en prioritering av hvilke prosjekter som skal startes i hvilken rekkefølge. I tillegg har jeg lyst til å minne om at Høyre i sitt programutkast – det blir sannsynligvis også vedtatt – ønsker at man bruker Nav mer i norske fengsler, det har vi gjort i mange år, og bedre legedekning, den er under enhver kritikk i fengslene i dag, og vi ønsker en omfordeling av ressursene mellom Halden og andre fengsler innenfor rammen av justisbudsjettet. Det ville hjulpet mange mindre enheter ganske betydelig. Vi ønsker å satse 5 mill. kr ekstra på frivillige. Det er jo rart at WayBack i Bergen for 1 mill. kr kan greie å informere alle innsatte, og også de ansatte, som leser den samme trykksaken, om innsattes rettigheter ved tilbakeføring til samfunnet. Man skulle jo tro at det var mulig å få til så pass innenfor de millionene av kroner som de store offentlige systemene har fra før. Så ble det sagt mye om dem som tar fra de fattige og gir til de rike, osv. Når man har fått flere fattige barn, flere uføre og flere som faller fra i videregående skole, synes jeg enkelte rød-grønne representanter kunne gått litt stillere i dørene med tanke på de budsjettene de har valgt ikke å bruke på dem som sitter nederst ved bordet.
André Oktay Dahl (Høyre), 2012-12-04:
Jeg synes det er en høyst betimelig advarsel som Fremskrittspartiet har kommet med, og som også Høyre støtter. For dette handler ikke om å trenere et beredskapssenter – vi vil alle ha et beredskapssenter på plass så raskt som overhodet mulig – men det handler altså om måten Stortinget skal involveres på og få informasjon på, i forhold til fremtidig behov. Jeg må også avslutningsvis si at det er interessant å se hvordan representanten Bøhler, som altså ikke kan si hvor mye som skal trekkes inn av politiets driftsbudsjett på IKT-siden, begynner å sette spørsmålstegn ved opposisjonens budsjetter, ved hvor mye vi satser på IKT. Da må vi, som vi gjorde i fjor, i forfjor, nesten gjette på hva behovene er innen IKT, basert på de innspillene vi får, for regjeringen vil jo helst ikke opplyse om hvor mye den etterpå – etter at budsjettet er vedtatt – trekker inn, som gjør at vi i januar, februar, mars, april, mai, juni kommer i en situasjon med utfordringer med hensyn til ansettelser. Så jeg synes det er ganske spesielt at Bøhler tydeligvis har større tro på opposisjonens evne til å tenke tall enn hans egen statsråd.
André Oktay Dahl (Høyre), 2012-12-04:
Jeg takker statsråden for svaret, som jeg med litt velvilje oppfatter som åpent og positivt. Jeg er også enig i understrekingen av at begrepet «sivilt ansatte» kan virke som å degradere den innsatsen de gjør. Sivilt ansatte er ansatt i politiet, de har bare en litt annen utdanning – kanskje også høyere, eller mindre omfangsrik enn det politiutdannede har – men det er ingen grunn til å se ned på dem på noen som helst måte, sånn som enkelte kan gjøre når man omtaler dem nærmest som restarbeidskraft – så det er jeg enig i. Når det gjelder begrenset politimyndighet, er det kun nødvendig når det er snakk om bruk av tvangsmidler. Skal man foreta avhør, gjennomføre etterforskning – en lang rekke oppgaver – trenger man ikke begrenset politimyndighet. Det er naturlig at man reserverer det til dem som skal bruke tvangsmidler. Men det er jo, som denne rapporten viser, en lang rekke andre oppgaver som gjennomføres veldig ulikt i politidistriktene. Hordaland har vært flinke, og det er jo til å undre seg over at ikke andre politidistrikter lar seg inspirere. Noe av kjernepunktet i rapporten er at noen steder har ikke ledelsen kompetanse om hva regelverket åpner for, og ikke. Noen steder er det en kultur hvor man ikke ønsker å slippe sivilt ansatte til. Vi hadde en budsjettdebatt tidligere i dag hvor det ble gjort et nummer av at Høyre tydeligvis ikke var opptatt av hvordan man brukte ressursene best mulig – det har Høyre alltid vært. Vi ønsker mer ressurser til politiet, men samtidig at de benyttes best mulig. Da er det en veldig god idé at man sørger for at alle politiledere i alle landets politidistrikter kjenner til rammene for hva sivilt ansatte kan gjøre og ikke gjøre, for det er for store forskjeller. Det må jeg utfordre statsråden på: Hva har man konkret tenkt å gi av politiske signaler, også overfor POD, for å sørge for at alle landets politidistrikter i hvert fall har en mer ensartet holdning til å det bruke sivilt ansatte mer, og bruke pengene sine bedre – ikke minst når man ser at enkelte distrikter har fått til svært gode resultater. Jeg har lyst til å stille tre konkrete spørsmål til statsråden: Kan statsråden rett og slett nå si hva det er hun ser for seg at sivilt ansatte kan gjøre mer av? Det behøver ikke være veldig forpliktende å si det, men kan hun si noe om hvilke konkrete oppgaver som sivilt ansatte ikke gjør i dag i politidistrikter, som man kan gjøre mer av? Det synes jeg hadde vært en nyttig marsjordre til både POD og til landets politiledere ellers. Ikke minst: Kan statsråden si noe om hvilken politisk retning arbeidet med de ulike stortingsmeldingene ligger i? Vil man legge til rette for færre oppgaver til politiet, eller vil man ha det som i dag?
André Oktay Dahl (Høyre), 2012-12-04:
Jeg oppfatter i hvert fall at de fleste er villige til å tenke nytt for å skape økt trygghet. Det er et godt utgangspunkt at ingen har gått i skyttergravene, men er positive til å øke bruken – riktignok ikke helt i klartekst, men jeg velger å tolke statsråd og andre representanter veldig velvillig. Representanten Bøhler var inne på at vi har Politiet mot 2020. De sivilt ansatte er med i denne rapporten, men i praksis er det, som jeg nevnte i mitt hovedinnlegg, store utfordringer knyttet til å bruke de sivilt ansatte effektivt. Det er derfor Høyre flere ganger har foreslått en sentral strategi for økt og bedre bruk, og ikke minst at de kan tildeles flere sekundæroppgaver. For én ting er antallet sivilt ansatte, men det er et selvstendig poeng at hver sivilt ansatt har et helt årsverk, og da skal ikke, slik det har vært f.eks. på en forhandlingsfri dag i Oslo tingrett, arrestforvarere sitte uten å gjøre annet enn å spille kort. Det er riktignok én ansatt sivilt, men det er ikke spesielt fornuftig bruk av samfunnets ressurser at de ikke får sekundæroppgaver slik at de kan fylle hele uken med oppgaver som skaper økt trygghet. Så må vi stille oss spørsmålet: Hvorfor trenger man politiutdanning til den og den typen oppgave? Det er helt tydelig at det er flere politimestre som ikke har stilt seg det spørsmålet. Det er derfor noen politidistrikter ligger langt foran de andre, og da tillater jeg meg spørsmålet igjen: Hvorfor ønsker man ikke en sentral strategi? Hva er den gode begrunnelsen for at man ikke ønsker det? Man må ikke bare peke tilbake på gamle analyser, men si hvorfor det er unødvendig, når denne rapporten påpeker det vi har visst over lengre tid: Det er store lokale variasjoner, som ikke kan tilskrives annet enn manglende kunnskap om regelverket eller manglende ønske om å bruke kompetanse best mulig. Dette er egentlig ikke et spørsmål om budsjettet, men et spørsmål om hva slags kvalitet vi skal ha på politiets arbeid. Man har fått eksempler på personer som blir ganske irriterte når de møter en etterforsker som kan vesentlig mindre om IKT enn den som anmelder, fordi man i det politidistriktet ikke er like åpne for å bruke dyktige personer med annen bakgrunn enn den politifaglige til å etterforske den typen saker. De fleste etterlyser mer synlig politi. Det må være en balanse mellom etterforskning og synlig politi, men en viktig grunn til å bruke sivilt ansatte langt mer effektivt, er å sørge for at flest mulig av dem som har politiutdanning, kan være operative og ute. Jeg vil avslutte med å peke på det kommisjonen også peker på, at det er flere tusen politifolk, også under 45 år, som ikke er operative og ikke kan bære våpen. Det hadde vært en god start om vi fikk det.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2012-12-04:
Representanten Oktay Dahl var naturlig nok innom oppfølgingen av Gjørv-kommisjonens rapport. I innstillingen sier Høyre at det er en svakhet med Gjørv-kommisjonen at den konkluderer med at «ressurssituasjonen ikke var en kritisk faktor for å håndtere hendelsene 22. juli». Videre sier Høyre at «rapporten fra kommisjonen er et viktig bidrag når vi skal legge rammene for fremtidens beredskap. Men den er heller ikke mer enn det». Hva betyr det egentlig? Mitt spørsmål er: Hvorfor denne mangelen på tillit til Gjørv-kommisjonen på et så viktig punkt, og hva tilsier at Høyre – i alle fall i egne øyne – har mer kompetanse til å vurdere dette enn kommisjonen? Eller er det rett og slett sånn at kommisjonens konklusjoner stemmer dårlig med Høyres retorikk?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2012-12-04:
Representanten fra Kristelig Folkeparti var opptatt av samvirke og trening osv. og at hjelpen kommer fram i tide, men går altså inn for et dramatisk kutt i bevilgningene til Nødnett. På den ene siden sier representanten fra Kristelig Folkeparti at det har gått for sakte – og nå vil de altså at det skal gå enda saktere, og skaper en enorm usikkerhet. Jeg bor sjøl i innlandet – Hedmark og Oppland er under utbygging nå. Hvorfor skal Hedmark og Oppland rammes på denne måten? Hvorfor vil Kristelig Folkeparti ramme den videre utbyggingen i landet, som skal sikre at hele Norge får et slikt moderne utstyr, som beredskaps- og nødetatene våre har stort behov for, og som komiteen også har fått mange positive tilbakemeldinger om når vi har vært ute på reise?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2012-12-04:
Dommen i Den europeiske menneskerettighetsdomstolen av 12. juni i år nødvendiggjør endringer i tomtefesteloven § 33 midlertidig og permanent etter at det er klart at statens anmodning om ny vurdering i EMDs storkammer ikke nådde fram. Etter dommen er det skapt usikkerhet med hensyn til partenes rettsstilling i festekontrakter som allerede er forlenget i medhold av § 33 og ved framtidige forlengelser. Dette er en viktig sak for mange. Det er 300 000 som har et festeforhold. Jeg håper den midlertidige lovens innretning samt de klare føringer som en enstemmig komité gir når det gjelder involveringer av partene i utarbeidelsen en permanent lov, vil dempe usikkerheten og forhindre tvister. Jeg er veldig glad for at komiteen i sin helhet kan legge fram en enstemmig innstilling. En honnør til saksordføreren, Anders Werp, for et godt arbeid og stor samarbeidsvilje, og honnør til komiteen for øvrig som sammen har vektlagt å komme til enighet – og har greid det. Jeg håper det i seg sjøl kan være et element som kan å roe og normalisere situasjonen mest mulig. Komiteen mener at den beste måten å arbeide fram en permanent lovendring på, er at det nedsettes et lovutvalg hvor partene er representert, og at lovutvalget utreder alternative bestemmelser i tomtefesteloven paragraf 33. Partene har også uttrykt ønske om at det nedsettes nettopp et slikt lovutvalg, og de synes å være innstilt på å gå konstruktivt inn i prosessen for å bidra til løsninger som både bortfesterne og festerne finner akseptable. Komiteen understreker – og jeg vil legge til sterkt – viktigheten av at det raskt kommer en endelig avklaring om rettsforholdene mellom fester og grunneier, og følgelig må lovutvalget nedsettes så snart som mulig, og det må jobbe raskt. Jeg føler meg sikker på at departementet vil prioritere svært høyt å komme i gang med dette viktige arbeidet.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2012-12-04:
Jeg har lyttet med stor interesse til min kollega Chaudhrys innlegg. Jeg hadde nesten tenkt han skulle snakke mer om Oslo i sitt innlegg – med tanke på hvilket viktig møte han skal på senere i dag – men det gjorde han ikke. Jeg registrerer at representanten er innvalgt fra Oslo. I hovedstaden har vi enorme utfordringer når det gjelder kriminalitetsbekjempelse. Jeg, som også bor i denne byen av og til, følger med i nyhetsbildet. Hovedstaden har store utfordringer, ikke minst i helgene. Politiet har en kjempejobb med å prøve å håndtere alt som skal gjøres. Er det slik at representanten Chaudhry er fornøyd med det justisbudsjettet som nå er lagt fram, og som han selv kommer til å stemme for senere i dag? Med tanke på å få kontroll på den situasjonen som er i Oslo, kan han garantere at hverdagen for den jevne osloborger og dem som bor i hovedstaden, blir tryggere med det justisbudsjettet han nå er veldig for?
Anders B. Werp (Høyre), 2012-12-04:
Universitetet i Bergen la i juni 2011 fram en rapport som etterlyste bedre rettssikkerhet knyttet til DNA-analyse og påpekte den manglende «second opinion»-muligheten man hadde i Norge. Den 4. mars 2010 så representanten Chaudhry seg nødt til å gå til det skritt å si at Høyres representanter opptrådte som betalte lobbyister for et alternativt DNA-analysesenter – en uttalelse han senere måtte dementere i VG. Så ser vi i dette budsjettet at DNA-analysekapasiteten i Tromsø skal avvikles. Man står da igjen med ett institutt – ikke en «second opinion»-mulighet på DNA-analyse. Mitt spørsmål er: Hvordan ønsker da representanten Chaudhry å ivareta rettssikkerheten og effektiv etterforskning, spesielt for de voldtatte kvinnene?
Anders B. Werp (Høyre), 2012-12-04:
I 2012 ble det trukket 280 mill. kr av politidistriktenes driftsbudsjetter for å finansiere sentrale IKT-investeringer. Det går ut over polititjenesten både i byer og ikke minst i distriktene. Mitt spørsmål til representanten er om hun er tilfreds med at vi ennå ikke kjenner uttrekket fra politiets driftsmidler for 2013 til sentrale IKT-investeringer. I inneværende år er det da trukket over ¼ mrd. kr, og vi kjenner altså fortsatt ikke neste års uttrekk. Vi kjenner heller ikke konsekvensene av det uttrekket når vi ikke kjenner beløpet, men vi vet at dette går ut over politiets evne til å løse sitt samfunnsoppdrag. Er representanten tilfreds med det?
Anders B. Werp (Høyre), 2012-12-04:
På slutten av debatten er det tid for en viss oppsummering. Min oppsummering her er knyttet til en grunnleggende forundring over og spriket i virkelighetsforståelsen etter å ha hørt representanten Chaudhrys siste innlegg, der han etterlyser Høyres svar på hvor vi skal hente flere politifolk. Svar nummer 1: Vi må stoppe utviklingen i de ubesatte stillingene i politidistriktene. Jeg har ikke møtt en eneste politimester på disse årene som ikke sier at det nå står ubesatte stillinger på grunn av inndragning av sentrale IKT-midler. Det er regjeringens ansvar, ikke Høyres. Svar nummer 2: Vi må stoppe lekkasjen av erfarne politifolk som går ut av polititjenesten og over til annen tjeneste i næringslivet. Det er regjeringens ansvar, ikke Høyres. Svar nummer 3: Det framkom i løpet av debatten at det fortsatt er 20 pst. av politistudentene som ble utdannet i år, i 2012, som ikke er ansatt i politiet. Det er ikke Høyres ansvar, det er regjeringens ansvar. Svar nummer 4: Vi må øke bruken av sivilt ansatte som kan gå inn og erstatte politifaglige som sitter i administrasjonen i dag, og som kan gå inn i grenselandet mellom sin sivile kompetanse og politioppgaver. Det er ikke Høyres ansvar, det er regjeringens ansvar. Vi kunne bare ved de fire grepene styrket politibemanningen kraftig. Det er mitt svar på vegne av Høyre til representanten Chaudhry. Til slutt vil jeg også peke på alle de ubetalte regningene denne regjering overlater til dem som evt. måtte sitte – uansett fra hvilket parti og partier – etter valget til høsten. En rask oppsummering: nytt beredskapssenter, nytt fengsel, som det er nevnt er et stort behov for, en ny politihøgskole og en ennå uavklart kostnad til nødnettet. Det er grunn til å tro at ingen av disse fire tiltakene kommer til å koste under 1 mrd. kr hver. Det er mange ting å ta tak i, og de svarene ligger i regjeringen, det ansvaret ligger i regjeringen.
Anders B. Werp (Høyre), 2012-12-04:
Det er bred enighet på Stortinget om retningen for politiutdanningen i Norge, og at den er basert på en høgskoleutdanning og en bachelorgrad. Samtidig kan vi ikke stå stille og se på en utvikling som også utfordrer politifaget som sådan. Det er veldig bra at interpellanten reiser dette spørsmålet og gir oss muligheten til å debattere dette fra et overordnet perspektiv. Vi ser nemlig en kriminalitetsutvikling som for politiet og også for resten av samfunnet skaper nye problemer. Tidligere i debatten i dag har vi hørt om den organiserte kriminaliteten, vi har hørt om digitale utfordringer, cybersikkerhet, informasjonssikkerhet osv. – en kriminalitetsutvikling som bringer stadig nye elementer inn i kriminalitetsbekjempelsen. Vi har også en generell samfunnsutvikling som på ingen måte står stille. I tillegg har vi alle med oss det faktum at politiet er statens maktapparat, med det tilhørende behovet for klare rammer for både maktutøvelsen og hvem som skal få den tilliten og fullmakten på vegne av oss alle til å utøve makt på vegne av fellesskapet. Det er bakgrunnen for at dette temaet er av stor betydning å diskutere. Det finnes neppe noen svar som er eksakte ut fra at vi hele tiden er i bevegelse. Er en treårig politiutdanning basert på en høgskolegrad det eneste svaret vi har fra Stortinget på hvordan vi skal møte disse utfordringene? Fra Høyre er ikke svaret uten videre enkelt, og det er ikke uten videre entydig at det er politiet som skal løse alle oppgavene. Vi trenger fleksibilitet i kravet til både fagkompetanse og utdannelse og bakgrunn om vi skal møte dette. Justiskomiteen har i løpet av sine i overkant av tre års funksjonstid i denne perioden hatt mange interessante og gode reiser i både inn- og utland. Vi har hatt flere, mange, muligheter til å se på hvordan politidistriktene løser utfordringene med kompetanse utenfor politiets rekker, og ikke minst har vi også sett mange gode eksempler på hvordan man organiserer seg i andre land ved bruk av sivil kompetanse i politietaten. Det er mye å lære av det vi har sett. Og skal vi sette det inn i en forsvarlig ramme her i Norge, trenger vi en systematikk og en mer strategisk tilnærming enn det Høyre synes regjeringen legger til grunn i dette spørsmålet. Jeg synes det er skuffende at statsråden ikke tar opp det som ligger som en invitasjon fra Høyre om å starte et arbeid med en strategi på dette området, men heller ser tilbake. Jeg håper at dette i hvert fall kan være et bidrag på veien til å få mer dynamikk inn i saken og å løfte blikket for å øke kompetansen i politiet på helt nødvendige områder.
Anders B. Werp (Høyre), 2012-12-04:
Det er selvfølgelig bra at regjeringen jobber med en strategi for informasjonssikkerhet. Vi fant det første sporet av at man har startet det arbeidet, i en artikkel 2. oktober i år. Det vi også vet, er at det gjennom flere år har vært et pågående arbeid med å oppdatere de i mitt innlegg nevnte nasjonale retningslinjer for informasjonssikkerhet. Mitt første spørsmål er: Er det en sammenheng i det arbeidet som så langt har vært gjennomført med disse retningslinjene, som overføres til arbeidet med strategi – altså at strategien er basert på grunnlagsarbeidet i retningslinjene? Det andre spørsmålet er: Hvilke tanker har statsråden om involvering av Stortinget i å forankre den kommende strategien?
Anders B. Werp (Høyre), 2012-12-04:
Først en takk til forslagsstillerne for nok en gang å ta opp dette temaet. Vi kan vel alle her i salen forestille oss den sorg og fortvilelse disse sakene innebærer, og med det det tilhørende behov det derfor er for å skape en forutsigbarhet og trygghet i en ekstremt vanskelig situasjon det tross alt er mulig å skape. Vi skal nok være realistiske i troen på i hvilken grad det faktisk er mulig å skape en full forutsigbarhet og trygghet på alle områder – det tror i alle fall ikke Høyre det er. Men vi er enig med forslagsstillerne i at vi her må være offensive og tenke på hvilke muligheter vi tross alt har. Så skal vi også ta med oss utfordringene dette har i forholdet mellom Norges og andre lands regelverk. Det er også et stort og ikke uten videre enkelt område å håndtere, og det involverer også flere departementer enn det departementet som er satt til å håndtere dette representantforslaget. Høyre er tilfreds med at en samlet komité går inn for å stanse overføringer av velferdsytelser ved barnebortføring, slik det framgår av saken. Vi mener det også er grunn til å kritisere regjeringen for at tiden går. Vi har blitt møtt med fagre ord i tilsvarende debatter helt tilbake til 2005–2006, hvor regjeringen har sagt at de skal komme tilbake til Stortinget med et bedre egnet og mer offensivt regelverk. La oss i alle fall ta med oss også denne debatten som et skritt på veien videre mot det som forhåpentligvis blir et regelverk og en struktur som skaper noe mer trygghet i det som for mange dessverre oppleves som en dypt fortvilende og nesten håpløs situasjon. Vi følger saken videre.
Anders B. Werp (Høyre), 2012-12-04:
Det minner meg på at undertegnede er første representant, så jeg tar selvfølgelig opp forslaget som Høyre er sammen med Fremskrittspartiet om.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-04:
Representanten Klinge brukte ordet «trygg» ofte i sitt innlegg. Vi vet at regjeringen nå legger opp til et nytt beredskapssenter på Alnabru hvor man skal legge Delta-hundepatruljen og en helikopterbase. Men Gjørv-rapporten peker på behovet for samhandling, samtrening, samlokalisering osv. mellom de ulike nødetatene. Da stusser jeg voldsomt, for mener da representanten Klinge at Alnabru-forslaget ivaretar behovet for trygghet for folk?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-04:
Ja, tid er en viktig faktor – den aller viktigste faktoren her. Vi har jo også diskutert tidligere – som sagt i forrige uke – dette med aldersaspektet. Da er vi inne på etter- og videreutdanning av mange ledere og beslutningstagere som sitter rundt om både i det private, i det offentlige, i statsforvaltningen osv. Når denne strategien nå om kort tid blir lagt fram, er jeg jo litt interessert i å høre: Hvilke tiltak blir da foreslått når det gjelder sikkerhet og bruk av dataverktøy osv. av representantene her på huset? Ligger det inne noen føringer i forhold til representantene her på Stortinget? Jeg vil jo si at vi er som åpne bøker, de fleste av oss.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-04:
I representantforslaget ligger det et forslag fra Fremskrittspartiet og Høyre som går i mye større grad på å vurdere bruken av datasikkerhet i skolen, slik at en får en bevisstgjøring av barn og unge når det gjelder databruk. Det gjelder både med hensyn til det kriminelle og den biten som er innenfor området for justis, hvordan en både kan beskytte seg og være i forkant av hvordan en bruker dataverktøyet i det daglige. Ser statsråden at dette også er viktig å få inn for å ha en form for tidlig innsats overfor våre barn og unge, slik at en forholder seg til dette på rett måte?
Marion Gunstveit Bojanowski (Kristelig Folkeparti), 2012-12-04:
Det er en fin dag å gi en slik utfordring til Kristelig Folkeparti på når det er første dag for en møtende vara – jeg takker for den! Men det jeg har forstått, er at samtlige partier faktisk kutter i denne bevilgningen, også regjeringspartiene. Det ligger et stort kutt i forslaget til statsbudsjett, slik som jeg har fått meg det forelagt. Det som er viktig for oss, er at bevilgede midler samsvarer med den utbyggingen en kan klare å få til, og der har vi, som jeg sa i innlegget, sendt en utfordring til regjeringen om å komme tilbake igjen til Stortinget med en sak, slik at vi kan få en fullverdig gjennomgang av videre utbygging av nødnettet. Det er absolutt en satsing også for Kristelig Folkeparti.
Marion Gunstveit Bojanowski (Kristelig Folkeparti), 2012-12-04:
Jeg synes at representanten Chaudhry hadde en veldig god karakteristikk av Kristelig Folkeparti, så den kan jeg bare skrive under på. Vi har et varmt hjerte – menneskeverd står sentralt i all vår politikk, uansett hvilket tema vi snakker om. Så vet representanten Chaudhry kanskje mer enn mange andre at eventuelle regjeringsforhandlinger er å ta og gi, og da kommer vi inn med våre hjertesaker. Det er klart at menneskeverdet står høyt hos Kristelig Folkeparti. Det skal det også gjøre om vi får lov til å være med i en regjering.
Marion Gunstveit Bojanowski (Kristelig Folkeparti), 2012-12-04:
Det er riktig at vi er enig med Senterpartiet i relativt mye realpolitikk i de ulike sakene, men jeg er kanskje ikke enig i konklusjonen mot slutten av replikken. Det vil jo vise seg neste høst. Når det er sagt: Ja, Kristelig Folkeparti har et stort hjerte, og som jeg svarte på forrige replikk, menneskeverdet er det grunnleggende. Det er det vi bygger på i alle våre saker. For oss er det en utenkelig tanke den som nå blir lansert, at vi skal sånn sett gradere fangene. For oss er det litt feil fokus. For oss er et mye viktigere fokus å diskutere og oppfordre statsråden til å få flere avtaler om soningsoverføring på plass, og at vi rett og slett i større grad benytter oss av den muligheten. Men å gradere fangene i Norge ser vi fra vår side ikke som noen tenkelig politikk.
Marion Gunstveit Bojanowski (Kristelig Folkeparti), 2012-12-04:
Det høres ut som det er et tverrpolitisk ønske å ta i bruk nye virkemidler for å hindre at barn blir bortført, og det forslaget som er framlagt i dag, er et godt tiltak nettopp for å hindre bortføring av barn til utlandet. Som flere har vært inne på, har spørsmålet vært reist ved flere anledninger, ikke bare i Justisdepartementet, slik det er blitt nevnt tidligere, men allerede i 2009 ga Barne- og likestillingsdepartementet signaler om at det kunne fattes et vedtak allerede samme år. Altså står det ikke på viljen til å innføre en stopp, men som også foregående taler framholdt her, kan det virke som det skorter på evnen. For dem det gjelder, er det viktig at dette tiltaket kommer på plass. Barn har ingen mulighet til selv å stå på barrikadene og kjempe for sine rettigheter. Derfor må vi ta ansvar og sikre de rettighetene de fortjener. Det har vært sagt at barn har svært god rettssikkerhet i Norge, men i møte med voksne taper de ofte, og sånn kan vi ikke ha det. Vi i Kristelig Folkeparti ser derfor behovet for å innføre stans i overføringen av de velferdsytelser som forslaget omfatter, ved barnebortføringer, fordi det vil bidra til å øke rettssikkerheten for barn og forhindre barnebortføringer. Det er ikke holdbart å utsette regelendringene enda en gang i påvente av ytterligere utredninger. Men ingen tilfeller er like. Det er viktig for Kristelig Folkeparti alltid å legge til grunn barnets beste i vurderingen av hva som skal gjelde. En regel om stans i overføringen av ytelser må derfor vurderes i det enkelte tilfellet, og regelen må derfor åpne opp for at unntak kan forekomme. Når det gjelder det andre forslaget, fra Fremskrittspartiet, ønsker vi ikke å støtte det. Bakgrunnen for det er at det allerede eksisterer samarbeidsforum som gjør norske myndigheter i stand til å håndtere disse kompliserte sakene på en god og effektiv måte.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-12-04:
Politidirektoratet har nettopp lagt ut på sine hjemmesider en full oversikt over dekningsgraden når det gjelder polititjenestemenn. Det har jeg bedt om at blir gjort – og at det også regelmessig blir oppdatert – og hvor de siste befolkningstallene fra Statistisk sentralbyrå benyttes. Dette er nyttige fakta både for stortingsrepresentantene – og jeg vil tro for befolkningen – å kunne sjekke. Med en slik regelmessig oppdatering fra Politidirektoratets side er det mitt håp at dette vil framstå som fakta – en faktisk utvikling – som det vil være mulig også for alle politiske partier å forholde seg til om man ønsker å diskutere politikk på grunnlag av dette.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-12-04:
Det er selvsagt slik at de ikke inkluderer de sivile stillingene. De inkluderer dermed heller ikke kantinepersonell. Dette er snakk om de som har politiutdanning, og de stillingskategoriene som tjenestemenn med slik utdanning går inn i. Den statistikken som regelmessig vil bli oppdatert fra Politidirektoratets side, vil selvsagt også ta utgangspunkt i den rapporteringen som lå til grunn for rapporten Politiet mot 2020. Der er nok representanten Sandberg og jeg enige om at det er viktig å legge grunnlaget for en politikk som sikrer en økt bemanning i norsk politi. Det vil også være andre stillingskategorier som er viktige for at politiet skal kunne løse sine oppgaver, men en økning i antallet tjenestemenn ønsker vi begge.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-12-04:
Heldigvis er det tatt grep for å sikre betydelig satsing på IKT i politi- og lensmannsetaten. Det er derfor investert langt større midler de senere årene enn det var gjort tidligere. Det er bekymringsfullt at også 22. juli-kommisjonen peker på at ikke bare er det investert for lite i IKT, men det er heller ikke tilstrekkelig kompetanse for å sikre at den IKT-en man har, brukes effektivt nok. Jeg tror vi vil se en økt satsing på IKT framover, og at den andelen som tas av driftsbudsjettet, sannsynligvis vil ligge på nivå med inneværende år. Jeg ser dette grunnleggende som en faglig beslutning som må basere seg på at det er gode planer for videre satsing på IKT, som også gjør godt kvalifiserte tjenestemenn best mulig i stand til å løse sine oppgaver der også ny teknologi spiller en vesentlig rolle.