Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-30:
Jakttidsrammene for jaktbare viltarter fastsettes i medhold av viltloven av 29. mai 1981 og må ses i sammenheng med formålet med loven. Viltlovens formålsparagraf sier at «Viltet og viltets leveområder skal forvaltes slik at naturens produktivitet og artsrikdom bevares. Innenfor denne ramme kan viltproduksjonen høstes til gode for landbruksnæring og friluftsliv». Etter viltloven er alt vilt fredet med mindre annet følger av lov eller vedtak med hjemmel i lov. Viltloven bestemmer videre at det ved enhver virksomhet skal tas hensyn til viltet, slik at det ikke påføres unødig lidelse. Denne bestemmelsen må betraktes som en generell aktsomhetsnorm for hvordan en bør forholde seg overfor viltet, og den retter seg i prinsippet mot all virksomhet. Etter viltloven skal det ved vedtak om jaktbarhet og jakttider særlig legges vekt på at viltarten produserer et høstingsverdig overskudd, og at den har ressursbetydning. Det skal også legges vekt på jakt- og fangsttradisjoner i vedkommende område, og på den skade viltet gjør. Prinsippet om såkalt yngletidsfredning er nedfelt i loven gjennom bestemmelsen om at det ikke bør fastsettes jakttid i hekke- og yngletiden for vedkommende art. Vedtaksmyndigheten på saksfeltene jaktbarhet og jakttider er delegert til Direktoratet for naturforvaltning. Jakttidsrammen for den enkelte viltart blir fastsatt med tidligste jakttidsstart og seneste jakttidsavslutning. Jakttidene fastsettes ved egen forskrift etter en bred høring, og de revideres med jevne mellomrom. Gjeldende jakttidsforskrift ble fastsatt i 2002 for jaktsesongene fra 1. april 2002 til og med 31. mars 2007. Jakttiden ble da satt noe lengre enn tidligere for flere viltarter i visse områder eller i hele landet. Dette gjaldt arter som elg, hjort, rådyr, grågås, kortnebbgås, kanadagås og ærfugl. Prosessen med neste revidering av jakttidsforskriften starter opp høsten 2005. Direktoratet for naturforvaltning tar sikte på at et forslag til endring av forskriften blir sendt på en bred høring omkring 1. mai i år. Jeg vet at Direktoratet fort naturforvaltning er godt kjent med hvilke jakttider som praktiseres i Sverige. Direktoratet opplyser at det er særlig jakttidene for elg og hjort som viser store forskjeller mellom Norge og Sverige. I 2002 foreslo Norskog, Norges Jeger- og Fiskerforbund og Friluftslivets fellesorganisasjon en forsøksordning der jakttiden for elg og hjort forlenges fram til 30. november i utvalgte områder. Organisasjonene forutsatte at det samtidig settes krav om utleie av småviltjakt og om samjakt på storvilt og småvilt. Organisasjonene mente at lengre jakttid for elg og hjort vil øke allmennhetens tilgang til jakt, redusere konfliktnivået mellom storvilt- og småviltjegere og styrke grunnlaget for verdiskaping i distriktene. Miljøverndepartementet mente at det var ønskelig å ha best mulige data omkring spørsmålet om jakttid for elg og hjort når jakttidsforskriften skal revideres neste gang. Departementet bad derfor direktoratet gjennomføre et prosjekt der forlenget jakttid for elg og hjort prøves ut under visse vilkår i bestemte områder. En forsøksordning ble gjennomført i perioden 2003–2005, og det foreligger nylig en sluttrapport fra prosjektet. Kunnskapen fra prosjektet vil bli benyttet av direktoratet i forbindelse med den kommende jakttidshøringen. Det skal som sagt gjennomføres en bred høring i forbindelse med revisjonen av jakttidsforskriften. Hensikten er å få inn synspunkter fra forskjellige grupper i samfunnet. Jeg er trygg på at Direktoratet for naturforvaltning, som har fått tildelt beslutningsmyndigheten på dette saksfeltet, kommer til å foreta en best mulig avveining av ulike hensyn når den nye jakttidsforskriften skal fastsettes.