Ingjerd Schou (Høyre), 2003-02-12:
Helt fra staten ved årsskiftet 2001–2002 overtok ansvaret for spesialisthelsetjenesten har det vært klart at tjenesten vil stå overfor betydelige utfordringer med henblikk på å bruke ressursene slik at det høye behandlingsnivået kunne videreføres. Dette er både et spørsmål om hvor mye midler som stilles til disposisjon, og et spørsmål om måten som midlene brukes på. Jeg skal først kort kommentere hvert av disse to spørsmålene før jeg omtaler situasjonen for Helse Vest. I Tillegg nr. 4 til statsbudsjettforslaget for 2002 ble det varslet at det var usikkerhet om de nye foretakenes ressurssituasjon, og at det derfor i de nærmeste månedene ville bli foretatt en gjennomgang. Dette endte opp med fremleggelsen av St.prp. nr. 59 for 2001-2002. Det ble her lagt til grunn at foretakene hadde en økonomisk ubalanse på om lag 2,6 milliarder kr. For å svare på denne situasjonen ble det gitt en tilleggsbevilgning på 1,3 milliarder kr, samtidig som det ble forutsatt at foretakene over årene 2002 og 2003 skulle effektivisere driften i samme størrelsesorden. Dette opplegget var basert på en omfattende dialog mellom Helsedepartementet og de regionale helseforetakene. Etter behandlingen av St.prp. nr. 59 skjedde de endringer som gjorde de økonomiske forutsetningene for foretakenes drift mer krevende. Den generelle profil som etter hvert utviklet seg for lønnsoppgjørene i 2002, bidrog til et dyrere oppgjør enn hva budsjettopplegget for 2002 var basert på. Det oppstod også tvil om hva som ville bli pensjonskostnader og pensjonspremier i 2002. Tida har vist at det på langt nær ble så store økninger i pensjonskostnadene som mange fryktet. Men uansett har lønnsoppgjør og økte finanskostnader – også som en følge av høyere premieutbetalinger – forverret foretakenes økonomiske situasjon. På denne bakgrunn er budsjettopplegget for 2003 basert på at foretakene skal få ytterligere ett år for å komme i økonomisk balanse, altså at også året 2004 skal kunne brukes til gjennomføring av nettopp omstillingstiltakene. Poenget med dette ekstra året er nettopp å unngå at foretakene skal tvinges til å skjære ned på tilbudet til pasientene, slik at forutsetningen om opprettholdelse av det samlede pasienttilbudet kan ivaretas. Oppfølgingen av budsjettvedtaket for 2003 vil skje i en styringsdialog med Stortinget. Det vil i tilknytning til revidert nasjonalbudsjett bli gitt en orientering om innretningen på tiltakene, slik Stortinget har bedt om. Videre vil det ved fremleggelse av budsjettforslaget for 2004 bli gitt en samlet og oppdatert orientering om situasjonen, slik at Stortinget på dette grunnlaget vil kunne vurdere effekten av budsjettopplegget for 2004. Dette utgjør det generelle grunnlaget for Helse Vests gjennomføring av budsjettet for 2003. Det er altså et sentralt poeng at muligheten for å se 2003 og 2004 i sammenheng skal bidra til at hensynet til pasientene ivaretas på en god måte. Til slutt vil jeg føye til at det som kjent foreligger utredninger med forslag til endringer i innretningen av Helse Vests tilbud. Dette må ikke sammenblandes med at det foreligger endelige vedtak. Først vil Helse Vest, basert på de prosesser som nå gjennomføres, forholde seg til forslagene. Deretter vil det, for alle beslutninger som har vesentlig betydning for helsetilbudet, foretas en vurdering av Helsedepartementet og eventuelt avgjøres i foretaksmøtet. Det må legges vekt på at styret i Helse Vest nå er gitt et helhetlig oppdrag for å gi regionens befolkning spesialisthelsetjeneste. Men som jeg har sagt, innebærer ikke dette at vurderingene og tiltakene er fristilt fra overordnet politisk kontroll.