André N. Skjelstad (Venstre), 2008-12-15:
Dette er en oppfølging av St.meld. nr. 9 for 2006–2007, Arbeid, velferd og inkludering. Venstre støtter at hensikten med å innføre arbeidsavklaringspenger er å legge til rette for tidligere og tettere oppfølging av mottakere, og dermed bidra til at flere skal komme tilbake i arbeidsaktivitet. Dette er en samlet komité enig om. Venstre har hele tiden ment at Nav-reformen skulle være en forenklingsreform – en forenkling for brukeren. Derfor er det litt vanskelig å forstå at en ikke også følger dette opp med enkle ting, som navnet på selve ordningen, arbeidsavklaringspenger, som med letthet kunne vært avklaringspenger. Venstre er enig i at formålet med arbeidsavklaringspenger skal være å sikre inntekt for personer mens de får aktiv behandling, deltar på et arbeidsrettet tiltak eller får en annen oppfølging med sikte på å skaffe seg eller beholde arbeid. Det kan ikke være helsetilstanden i seg selv som er det avgjørende, men at arbeidsevnen er nedsatt for lang tid eller varig, og at mottakeren skal vurderes i forhold til ethvert arbeid han eller hun er i stand til å utføre. Venstre har liten tro på rigide system og regler, men ønsker i stedet en viss fleksibilitet som i større grad vil stimulere mottakerne til å komme i arbeid. Derfor mener Venstre at fravær inntil én dag pr. meldeperiode og fravær som skyldes sykdom, ikke skal føre til reduksjon i ytelsen. Venstre er i likhet med resten av komiteen enig i at arbeidsavklaringspenger og tilleggsstønader skal kunne gis så lenge det er påkrevd, slik at en kan gjennomføre nødvendig aktivitet med sikte på å komme i arbeid, men ikke utover fire år. En er videre godt fornøyd med at Regjeringen foretar en helomvending og foreslår å oppheve skillet mellom ansatte i privat sektor og ansatte i offentlig sektor, slik at også ansatte i privat sektor har rett til å få utbetalt uførepensjon fra sine tjenestepensjonsordninger mens de mottar arbeidsavklaringspenger. Det er en selvfølge at det er viktig med en tett og nær dialog mellom etat og brukere. En samlet komité peker også på at det er den enkeltes behov som skal stå i sentrum for oppfølgingen, og at hyppigheten av møter eller kontakt avhenger av dette. Derfor har jeg litt vanskelig for å forstå at flertallet i komiteen ikke ser at samspillet mellom bruker og saksbehandler er så pass viktig at en må få mulighet til å bytte saksbehandler når det er påkrevd. I siste rapport av Arbeid og velferd blir det bl.a. vist til at andelen uføretrygdede fra tidlig på 1990-tallet og fram til i dag har økt fra 8 til 11 pst. Det blir pekt på en bakgrunn av demografiske endringer, og delvis på forhold på arbeidsmarkedet og regelendringer på uføreområdet. Dette er før dagens finansuro, og mye tyder på at Nav vil være enda viktigere for det vi har framfor oss. Vi får flere og flere verktøy i Nav-kassen. Det har også blitt mer oversiktlig, altså en forenkling. Som flere har vært innom, er forventningene til Nav-reformen store. Tidligere statsråd Bjarne Håkon Hanssen sa i et intervju at Nav sliter, og det samme sa lederen av komiteen i et tidligere innlegg. Ja, statsråden har utvilsomt et ansvar. Skuta er på mange måter rigget, men mannskapet etterspør skipperen.