Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2001-06-14:
Det er to år sia Stortinget hadde forrige og første eiermelding i det nye NSB BA til behandling. Formålet med disse toårige eiermeldingene er å trekke opp de overordnede målene for statens eierskap i trafikkselskapet NSB. Den daglige drifta og det daglige ansvaret for NSB er i mye større grad enn tidligere overlatt til styret for NSB og til departementet som utøver eierskapet for staten i trafikkselskapet. Derfor er Stortingets ansvar å behandle de overordnede prinsipper og de overordnede målsettinger for NSB. Den overordnede målsettinga, i alle fall slik jeg ser det, for staten sitt eierskap i NSB er at en ønsker a) å frakte mest mulig gods på jernbanen og b) en ønsker å frakte flest mulig passasjerer på jernbanen. Da blir ansvaret å utforme en politikk som gjør at en kan nå de målsettingene som jeg trur det store flertallet av partiene i Stortinget har nedfelt i partiprogrammene sine. Jeg er glad for at det er stort flertall i Stortinget for å videreføre det statlige eierskapet i NSB. Jeg vet ikke hvor mange ganger i løpet av de fire åra jeg har vært i denne forsamlinga, vi har hatt forslag om at staten skal selge seg ut av NSB og/eller at selskapet skal delprivatiseres. Og jeg understreker: Jeg er glad for at det er stort flertall for å videreføre statens eierskap i NSB. Men det stiller oss samtidig overfor et ansvar, at vi bruker eierskapet til å nå målsettinga jeg pratet om i stad: mest mulig transport over på jernbane. Mange deltar nesten til daglig i nærmest et norgesmesterskap i elendighetsbeskrivelse innenfor jernbanesektoren i Norge. Jeg er heldigvis ikke påmeldt i det mesterskapet. Det har skjedd utrolig mye positivt i norsk jernbane på 1990-tallet. På 1990-tallet opplevde vi stor økning både i persontrafikken og i godstrafikken. Det hører også med i et bilde som enkelte prøver å betegne som helsvart. Men når det er sagt, er det ille at den positive trenden på 1990-tallet i fjor ble snudd. I fjor opplevde vi for første gang på mange år at både persontrafikken og godstrafikken gikk nedover. Det er ei utvikling som vi er nødt til å snu. Komiteen understreker enstemmig at utviklinga må snus. En må igjen komme på offensiven om en skal nå målsettinga om å øke trafikken både på gods og på persontransport. Det er stor enighet i Stortinget om å skille ut NSB Gods til et eget selskap. Det er riktignok noe uenighet om hvor stor eierandel NSB skal ha i det nye selskapet. Flertallet har havnet på at det er riktig at NSB skal ha minst 50 pst. i det nye godsselskapet. Det er også flertall for – og det er jeg veldig glad for – at Flytoget skal være en del av NSB-konsernet. Jeg ser det som særdeles viktig at også Flytoget som selskap i framtida er under NSB sin paraply, at det forblir en del av NSB-konsernet. Men det slås fast fra flertallet si side – på samme måte som det ble gjort da vi hadde organiseringa av Gardermobanen for et år sia – at Flytoget skal ha stor grad av frihet og selvstendighet. Som jeg sa: Dette er det samme som vi sa for ganske nøyaktig ett år sia. Og flertallet forutsetter at det som en sa i fjor, at en skulle komme tilbake til dette våren 2002, fortsatt står ved lag. Men fortsatt gjelder det som ble sagt for ett år sia, Flytoget skal være en del av NSB-konsernet, med stor grad av frihet og selvstendighet. NSB sin økonomiske situasjon er i dag bekymringsfull. Det ville være galt å si noe annet. Jeg har lagt merke til at både NSB sitt styre, i sin såkalte § 10-plan, og departementet understreker den svake egenkapitalandelen NSB som selskap nå har. Da NSB BA ble etablert i 1996, var målsettinga at det skulle være en egenkapitalandel på 40 pst. Ved forrige årsskifte var andelen på om lag 30 pst. I henhold til årets budsjett – hvis ingenting gjøres – vil en komme ned i en egenkapitalandel på 25 pst. Det er alvorlig, fordi dette er den grensa som bankene har satt som betingelse for de låna som NSB har opptatt i det private lånemarkedet, og som kjent er det blitt ganske store lån etter hvert. Flertallet mener derfor det er riktig at egenkapitalen styrkes med 2,1 milliarder kr, og jeg er glad for at flertallet nå i kveld – eller kanskje vi snart skal si natt – sletter NSB sitt lån til staten pålydende det samme beløpet, altså drøyt 2,1 milliarder kr. Men dette er bare ett tiltak. I kveld gjør Stortinget et stort og viktig grep, men også NSB som selskap har en stor jobb å gjøre for å nå de målsettingene som nå skisseres. Betydelige effektiviseringstiltak må til. Det skal også selges en god del eiendommer, som NSB definerer som «driftsuavhengige eiendommer», dvs. eiendommer som NSB ikke trenger for å ivareta den daglige togdrifta, for å si det forenklet. Men jeg – og en enstemmig komite – vil presisere: Eiendommer som NSB har, og som har vært brukt til gratis parkeringsplasser i tilknytning til jernbanestasjoner, skal sikres til gratis parkeringsplasser også i framtida. Parkeringsplasser i tilknytning til stasjonene er helt avgjørende for at folk skal ta toget, og for at vi når målsettinga om mer transport over på jernbane. Det ville være ulykksalig hvis vi kommer i den situasjonen at eiendommer, parkeringsplasser, selges ut til kommersielle formål, og folk ikke lenger har noe sted å sette fra seg bilen sin. Det understreker den presiseringa som Stortinget gjør når det gjelder eiendomssalg. Det er altså et betydelige beløp av gjelda som staten nå sletter. Nå må styret og ledelsen i NSB gjøre en stor del av jobben, og jeg vil ønske dem lykke til i det viktige arbeidet som gjenstår. I tillegg vil jeg – selv om det tilhører neste sak – minne om at stortingsflertallet i kveld kommer til å øke det årlige kjøpet av tjenester med over 200 mill. kr. Begge deler er viktige grep for å få NSB – skal vi si – på banen igjen, bokstavelig talt. De tallene som vi så i fjor hva gjaldt passasjerutvikling, skal vi snu. År 2000 var et trist år for jernbanen i Norge. La oss håpe at vi ikke får et slikt år igjen. Jeg er glad for at det er et stort flertall for at vi skal øke gods- og persontransporten på jernbane. Da må vi også legge til rette for det, slik at målsettingene blir noe annet enn fine formuleringer i partiprogrammer. Jeg er ganske overbevist om at det vi gjør i kveld – eller som i alle fall alle solemerker skulle tilsi at vi kommer til å gjøre – er et stort bidrag i riktig retning for å nå de målsettingene som vi skisserer, og for å få NSB som selskap til å fungere og være i stand til å utføre den jobben som politiske myndigheter ønsker at de skal gjøre. Med dette anbefaler jeg innstillinga.