Nils-Ole Foshaug (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Meldingen om innsyn i eksport av forsvarsmateriell sikrer offentlig og parlamentarisk innsyn i praktiseringen av eksportkontrollregelverket. Graden av åpenhet er økt betydelig siden den første meldingen kom i 1996, og omfatter både informasjon om den faktiske eksporten, praktiseringen av Utenriksdepartementets retningslinjer, utvikling av politikk og regelverk, samt det omfattende internasjonale samarbeidet om eksportkontroll med strategiske varer, teknologi og tjenester. Norge har et av verdens strengeste regelverk for eksport av forsvarsmateriell. Det skal vi fortsatt ha, samtidig som vi også skal fortsette å arbeide for et bedre felles, internasjonalt regelverk. Arbeiderpartiet mener at det er viktig for Norge å ha en egen forsvarsindustri. Forsvarsindustrien representerer økt forsvarsevne og kampkraft gjennom leveranser både til vårt eget forsvar og til våre allierte. Eksport av forsvarsmateriell gir arbeidsplasser rundt om i landet, og i flere kommuner og regioner er denne industrien hjørnesteinsbedrifter. Norsk forsvarsindustri er verdensledende, og de bidrar til å utvikle avansert teknologi som også benyttes i det sivile. At forsvarsindustrien har vært leverandør til løsninger for sivile formål gjennom historien, kan eksemplifiseres ved å nevne produkter som stigbøylen, hermetikk, GPS og mikrobølgeovner. Her kan det også være verdt å nevne at løsningen med fjernstyrte kontrolltårn på norske flyplasser er et resultat av norsk forsvarsindustri. Gjennom industrien skapes store eksportinntekter som er viktige for Norge, og i 2020 ble det eksportert for nær 6,7 mrd. kr. Norges deltakelse i EUs forsvarsfond vil gi norsk forsvarsindustri muligheten til å styrkes ytterligere, og det vil øke tilgangen til det europeiske forsvarsmarkedet. Norge har de siste årene investert i nytt forsvarsmateriell og vil investere betydelig i årene som kommer. Her er det viktig å stille krav til industrisamarbeidsavtaler og gjenkjøp med tanke på norsk industri, for allerede i dag leverer norsk industri løsninger og deler til utenlandsk forsvarsindustri som et resultat av investeringer i det norske forsvaret. Eksport av forsvarsmateriell innebærer et stort ansvar. Norge har og skal ha et strengt regelverk om eksport av forsvarsmateriell. Stortingets prinsippvedtak fra 1959 og presiseringen i 1997 skal ligge til grunn, altså at våpen og ammunisjon ikke skal selges til land hvor krig og konflikt truer, eller til land hvor det er påvist alvorlige brudd på menneskerettighetene. I 2020 traff Utenriksdepartementet vedtak om avslag på 27 søknader om eksportlisens. Vi er alle klar over den prekære situasjonen i Jemen. De siste årene har situasjonen i Jemen vært verdens mest alvorlige humanitære krise. Det er en stadig forverret sikkerhetssituasjon i landet, og antallet interne fordrevne er økende. Jeg har lyst til å si at beslutningen fra 2018 om ikke å gi nye lisenser for eksport av B-materiell eller flerbruksvarer til militær bruk i Saudi-Arabia var viktig og riktig. Det samme gjelder at A-materiell til De forente arabiske emirater ble suspendert i 2017. Arbeiderpartiet forutsetter at det alltid gjøres grundige vurderinger før eksport av forsvarsmateriell fra Norge tillates. Det er ikke minst viktig for legitimiteten til en svært viktig industri for Norge. Den teknologiske utviklingen stiller oss overfor nye og sammensatte trusler. Stadig mer omfattende digitalisering, selvstyrte våpen, droner, kunstig intelligens, posisjoneringsteknologi, nye materialer, biologiske og medisinske gjennombrudd vil i stor grad forandre kriger og konflikters gang. Vi trenger internasjonalt samarbeid og regelverk for å styrke denne utviklingen. I Riksrevisjonens rapport, «Riksrevisjonens undersøkelse av myndighetenes arbeid med eksportkontroll av strategiske varer», som ble offentliggjort i februar 2020, kom det fram flere kritikkverdige forhold. Jeg ser det som betryggende at Utenriksdepartementet har tatt tak i kritikken ved å forbedre rutiner, og at de vil fortsette med det i 2022. Regjeringen holder fram med Norges restriktive linje i eksportkontrollen. Hurdalsplattformen har nedfelt en ambisjon om å bringe den internasjonale våpenkontrollen og nedrustningsarbeidet videre, etterse at forbud mot klasevåpen og landminer overholdes, og ta nødvendige initiativ for å regulere utviklingen av selvstyrte våpensystemer. Til sist: For at eksportkontrollsystemet skal fungere etter hensikten, kan det ikke bli for lang avstand i tid mellom beslutningene om utstedelser av eksportlisenser og Stortingets kontroll gjennom de årlige stortingsmeldingene. Arbeiderpartiet vil uttrykke en klar forventning om at eksportmeldingen for 2021 legges fram innen utgangen av andre kvartal 2022.