trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Jeg forsøker å få grep om hvorfor regjeringspartiene og støttepartiet Fremskrittspartiet mener det er fornuftig å legge 25 pst. moms på alternativ behandling. Vi hørte i sted representanten Wang Soleim argumentere med at det var fordi det ikke var noen medisinsk begrunnelse for den behandlingen. Er det en begrunnelse som Fremskrittspartiet også har for å stå bak det forslaget? For eksempel når en fastlege henviser til en psykoterapeut, foreligger det ikke en medisinsk begrunnelse for det? Eller er det andre grunner til at Fremskrittspartiet mener at det er fornuftig å legge 25 pst. moms på en slik tjeneste?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Nå vet jeg ikke hva slags eierskap som ligger bak den bedriften som representanten Stokkebø viser til, men når det gjelder innretningen av formuesskatten, har vi fra Senterpartiets side en lavere beskatning av driftsmidlene enn det regjeringspartiene og Fremskrittspartiet har i sitt opplegg. I tillegg har vi andre grep som er viktige for næringsdrivende, eksempelvis for næringsdrivende som investerer, som vil få gunstigere avskrivningsregler. For alle næringsdrivende er det til sjuende og sist summen av det hele som er avgjørende for vilkårene for deres virksomhet.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Det er selvsagt opp til bedriftene hva slags opsjonsordninger de har. Spørsmålet er hva slags skatteregler en skal ha, og om en skal ha særskilt gunstige skatteregler knyttet til opsjoner i så stort omfang som det som foreligger fra flertallets side. Senterpartiet prioriterer annerledes, vi mener at en ikke skal ha så særskilt gunstige regler på det området. Derimot ønsker vi en mye gunstigere beskatning av arbeidskraft gjennom lavere beskatning for folk med lav inntekt, noe som er viktig for mange bedrifter rundt om i Norge.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Ja, det gjør jeg, så takk for spørsmålet – det var faktisk det beste spørsmålet så langt.(Munterhet i salen.) (Munterhet i salen.)
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Jeg var veldig spent på hvor dette spørsmålet skulle ende. Representanten Bjørnstad var innom reiselivet og at folk har feriert i Norge, men det var ikke et spørsmål om hvorfor vi står på at reiselivsmomsen skal være 6 pst., og at en ikke skal doble den, slik som Fremskrittspartiet og regjeringspartiene går inn for. Når det gjelder verdsetting av bl.a. hytter i formuesskatten, mener vi det er riktig at det ble verdsatt mer i tråd med en del andre eiendeler som en har. Fortsatt vil det være veldig gunstig formuesskattemessig for folk å kunne skaffe seg hytte. Vi mener det er mer fornuftig med en større grad av likebehandling enn per i dag.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Vi mener at man skal gjennomføre tiltak i Norge, og det er flere tiltak som også har virket, men som den avgiftspolitikken som regjeringspartiene og støttepartiet Fremskrittspartiet dessverre står for, er et skudd for baugen for. Det ene er bl.a. knyttet til biodrivstoff, som har innebåret en kraftig reduksjon i CO 2 -utslippene gjennom det man har klart å omsette av biodrivstoff utenfor omsetningskravet. I perioden 2016–2019 var det snakk om over 2 millioner tonn CO 2 som ble kuttet på det viset. Vi mener det ikke er fornuftig å ha en avgift på biodrivstoff utenfor omsetningskravet, nettopp for å stimulere til at man får enda mer omsetning av biodrivstoff. Dernest har vi også et forslag om et CO 2 -fond for næringstransporten – helt i tråd med det som både en rekke miljøorganisasjoner og næringsorganisasjoner har tatt til orde for – nettopp for å bidra til at man får praktiske løsninger i miljøpolitikken som bidrar både til verdiskaping og til å kutte utslipp.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Det kommer ikke noe statsbudsjett uten at det kommer forslag om en ny avgift fra dette flertallet, med støttepartiet Fremskrittspartiet. I det budsjettet som nå blir vedtatt, ligger det bl.a. en forbrenningsavgift på avfall, som har blitt kraftig kritisert fra bransjen fordi man mener at det ikke vil bidra til å redusere klimautslipp, at valg av produkter og sammensetning skjer helt andre steder, og at det tvert imot kan bidra til at en bare eksporterer søppelet til Sverige og bidrar til mer transport, i tillegg til arbeidsplasser og verdiskaping i Sverige i stedet for i Norge. Hvorfor mener Venstre og regjeringen at det er fornuftig å innføre en slik avgift, når også Sverige, som har en slik avgift, vurderer å endre den eller eventuelt fjerne sin avgift?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Det er helt riktig at dere kommer i gang med en avgift, men spørsmålet er jo hva som er den praktiske konsekvensen av en avgift slik dere har innrettet den, for det er jo det som er målet. Målet kan ikke være at en bare skal stå og flagre med noen nye avgifter og noen nye inntekter til statskassen, men det er jo den praktiske konsekvensen i virkeligheten. Og da sier bransjen selv at slik som denne avgiften er innrettet, vil det sannsynligvis i stedet føre til at mer søppel blir kjørt til Sverige, til forbrenning der. Hva er det positive miljøregnskapet av det? Hva er det positive i forhold til verdiskaping og arbeidsplasser med at det står ledig kapasitet i Norge som følge av denne avgiftspolitikken som det blir lagt opp til?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Jeg har lyst å komme tilbake til det temaet som var oppe i replikkvekslingen her tidligere, om pendlere. Representanten Storehaug fikk det til å framstå som om det er de som bor nær de største byene, som tjener mest på innstramming av pendlerfradraget. Men de som virkelig har tapt på politikken etter 2013, er de som må reise langt for å komme seg på jobb. Spesielt i dagens situasjon med pandemi er det også mange som må bytte jobb og kanskje pendle enda lenger enn før. De som bare har gangavstand til jobb, merker ikke noen forskjell, de får ingen nytte av pendlerfradrag uansett. Det er de som er avhengig av å pendle langt til jobb, som gjerne har lang reisevei, er lenge vekke fra familien sin, og har en tung belastning i forbindelse med det, som blir rammet av dette. Hvorfor er det riktig politikk at de skal få flere tusen kroner i ekstraskatt?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Det er selvsagt slik at når en kutter i reisefradraget, den støtten og det ekstra bidraget en får når en pendler langt, er det de som pendler langt, som får den største effekten av det. Det er helt riktig at det er mange i mitt nye hjemfylke, Akershus. Hvis en f.eks. pendler tur-retur Eidsvoll, har en i effekt fått – hvis en regner i 2021-kroner – en ekstra skattebelastning på 5 000–6 000 kr. Det er mye for en som pendler, og hvis det er to i en familie som pendler, er det enn stor smell. Mener representanten at det er fornuftig at de som pendler og har en ekstra kostnad og en ekstra belastning på sin familie som følge av det, skal få en skattesmell sammenliknet med andre folk i det norske samfunnet?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Til den helheten som ligger i budsjettet, ligger det bl.a. en avgift på alternativ behandling, som statsråden selv nevnte i sitt innlegg. Jeg har underveis i debatten forsøkt å få svar på hva som er årsaken til og begrunnelsen for at en innfører avgiften nå. Representanten Wang Soleim snakket om alternativ behandling der det ikke foreligger noen medisinsk begrunnelse. Samtidig har vi fastleger som henviser til eksempelvis psykoterapeuter. Senterpartiet mener at det hadde vært fornuftig å gå igjennom Alternativregisteret og se på hva som burde være innenfor og utenfor merverdiavgiftssystemet. Det en har gjort her, er at en har plukket ut noen grupper, osteopater og naprapater, og så skal man ha en vurdering av akupunktører videre. Hvorfor gjør man ikke heller jobben med å gå ordentlig igjennom saker istedenfor nå å innføre moms på alternativ behandling fra 1. januar for de fleste grupper?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Jeg har merket meg i denne debatten at en rekke talere fra Fremskrittspartiet har gått opp og jublet over at en nå har klart å kjempe ned igjen avgiftene til det nivået de var på da Siv Jensen overtok som finansminister og Fremskrittspartiet gikk inn i regjering. Jeg skjønner godt at de benytter anledningen til å juble litt nå, når de samtidig allerede fra sommeren av skal til å øke avgiftene igjen gjennom en målrettet avgiftsøkning, en dobling av avgiftene på reiseliv, som er særdeles hardt rammet av krisen. I tillegg er det andre som er hardt rammet av krisen, det gjelder både transport og kultur. Det er riktig at Fremskrittspartiet har fått gjennomslag for noe reduksjon i avgifter på noen varer som er knyttet til grensehandel. Jeg og Senterpartiet mener jo oppriktig at det er viktig å se på hvilken effekt det får når grensene åpnes igjen. Det som er litt rart, synes jeg, i den saken som vi har om det, er at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet ikke er villige til å være med på å skulle gjøre bredere undersøkelser av hvilken effekt avgiftsendringene får både på konsumet i Norge og på grensehandelsomsetning og arbeidsplasser. Det andre som er interessant å merke seg, er at Fremskrittspartiets engasjement for å kutte avgifter tydeligvis stopper der. Når vi foreslår eksempelvis å kutte i avgifter for ting som folk trenger i sin hverdag – melk og brød, frukt og grønt – er det plutselig ikke så viktig lenger. Nok en gang er det dessverre en målrettet avgiftsøkning som ligger i dette budsjettet, som en ny avgift på forbrenning av avfall i Norge, som bransjen selv sier ikke kommer til å redusere utslipp, men som målrettet bidrar til at en flytter arbeidsplasser ut av landet, slik at søppelet blir forbrent i Sverige i stedet for i Norge. En får også innført moms på alternativ behandling. I stedet for en ordentlig gjennomgang av Alternativregisteret smeller de fra 1. januar til med 25 pst. moms på en rekke nødvendige behandlinger for mange mennesker i Norge, som en også får fra sin fastlege. Det er ikke fornuftig, og det er heller ikke forutsigbart for dem det gjelder. Nok en gang blir det ytterligere dårlige vilkår for landets pendlere. Mange er avhengige av å pendle langt til jobb og enda lengre nå når vi står i en krise. Folk som mister jobben, og som må flytte på seg til en jobb som er lenger unna, får en ytterligere innstramning – en uklok politikk for arbeidsfolk. I stedet burde vi ha sørget for mer omfordeling og lavere avgifter enn det som flertallet legger opp til.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-15:
Forskjellene i Norge øker, og med økte økonomiske forskjeller øker også forskjellene i makt og politisk innflytelse. Det bærer også denne regjeringens politikk preg av. For i budsjettavtalen og i budsjettet har man igjen valgt å kutte i formuesskatten, det til tross for at vi vet at det er mer treffsikker etterspørselspolitikk å øke offentlige investeringer enn å kutte i skatter, særlig i økonomisk usikre tider, til tross for at det ikke fins noe empirisk belegg for at kutt i formuesskatten sikrer arbeidsplasser eller verdiskapning, til tross for at formuesskatten er ganske treffsikker. 1 promille av alle de som betaler formuesskatt, betaler en tredjedel av hele skatten. Så mitt spørsmål til Høyre og representanten her er ganske enkelt: Hvilke faglige belegg for å redusere aksjerabatten har regjeringen og Høyre for å kunne si at det vil skape flere arbeidsplasser? Eller har man kun hørt på milliardærene?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-15:
Jeg har med meg SVs alternative budsjett, der vi synliggjør hvordan helt vanlige folk – folk flest, vanlige familier – kommer ut betydelig i pluss med SVs opplegg sammenlignet med regjeringens og flertallets. Som eksempel kan jeg nevne at en vanlig husholdning med to voksne, to barn og dieselbil går 11 000 kr i pluss med vårt opplegg sammenlignet med regjeringens. Representanten måtte i sitt innlegg helt tilbake til den rød-grønne regjeringen. Det begynner å bli noen år siden, men vi hever nå bunnfradraget på formuesskatten, vi kutter mange avgifter, og vi har økt vinkvoten – så noe kunne vi nok ha blitt enige om. Aller viktigst er at SV prioriterer folk flest langt mer enn Fremskrittspartiet gjør. Det undrer meg at man i budsjettforhandlingene med regjeringen prioriterte å skjerme dem med de aller dyreste boligene fra mer skatt framfor å prioritere lavere skatt til folk flest og vanlige folk som sliter nå. Jeg lurer på hvorfor.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-15:
Det SV foreslår, er et skatteskifte, fra inntekt og over til formue, arv og eiendom. Det er i tråd med det som er gjeldende konsensus – også internasjonalt – blant økonomer og sett på som et fornuftig skatteskifte. Det er grunn til nok en gang å minne om at formuesskatten i Norge er en personbeskatning av personlig formue. Det er riktig at det har vært et tøft år, men for enkelte har det vært mindre tøft enn for andre. Børsen går så det griner. Formuene til enkelte vokser stort i denne perioden. Da synes jeg det er ekstra spesielt å velge å kutte skatten på aksjer i enda større grad, som denne regjeringen gjør. Det er målrettede skattekutt til dem som har aller mest. Det er uklok politikk også i krisetider, når vi heller burde sørge for mer direkte støtte for å sikre økt etterspørsel og holde hjulene i Norge i gang.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-15:
Her er det mange misforståelser som en er nødt til å ta tak i. Det ene er at formuesskatten ikke er en rikingskatt. Den er i all hovedsak det. Den er svært målrettet mot dem med de aller største formuene. Som jeg sa i en tidligere replikkveksling: Bare én promille av dem som betaler formuesskatten – 4 000 mennesker – betaler en tredjedel av all inntekten som kommer inn som følge av formuesskatten. Det viser at den er særdeles godt innrettet for nettopp å treffe de aller rikeste. Det er også viktig å huske at selv om utenlandske eiere i Norge ikke betaler formuesskatt, har de gjerne en høyere skattlegging av kapital i sitt hjemland. Norge er på mange måter et særdeles godt skatteparadis for folk med store formuer og for næringslivet sammenliknet med andre land. Vi har ikke et særlig høyt skattenivå i Norge når man ser på kapital og formue, tvert imot.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-15:
Det jeg tror vi kan enes om, er at vi trenger et nytt navn på avgiften. Men det å ha avgiften vil jeg forsvare i aller høyeste grad. Det handler om å få til to ting. Det handler om å kutte klimagassutslipp. Det er klimagassutslipp også fra fritidsbåtbruk, og skal vi nå målene Norge har satt seg, viser både Klimakur og SVs klimabudsjett at utslippene må kuttes også der. Den andre siden av det er at vi kan bygge opp en ganske interessant og viktig næring for å produsere elmotorer også til båter i Norge. Det finnes produsenter og fabrikanter av det i Norge. Dette kan bli en vekstnæring som kan levere både nasjonalt og internasjonalt. Det å bruke avgifter til å stimulere til at de får en bedre konkurransedyktighet, er klokt. Det har vi gjort på andre områder tidligere. Her kan vi gjøre det på et område hvor vi også kan få opp nye bedrifter, og det synes jeg er lurt.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-15:
Det å bruke avgifter til å forhindre bruk av palmeolje har aldri vært SVs foretrukne politiske løsning her. Det har SV utfordret representanten på flere ganger, som han sikkert er klar over. Når man kommer i den situasjonen vi er i nå, mener jeg det er riktig å fjerne den innføringen av avgiften, for den vil fort forhindre utrullingen av helt nødvendige klimaløsninger i Norge, som vi trenger for å kutte klimagassutslippene. Igjen kan jeg henvise til det svært gode klimabudsjettet vi har lagt fram her, og som henger i hop med Klimakur-utredningen, som viser at vi trenger biodrivstoff for å kutte klimagassutslippene. Vi er enige i at vi er nødt til å forhindre at det er palmeolje, men det må gjøres på andre måter enn ved å bruke avgift. Det må gjøres gjennom å si at vi ikke skal ha palmeolje inn i miksen vår. Det kommer vi til å fortsette å stå på.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-15:
I oktober skrev klima- og miljøminister Sveinung Rotevatn følgende på Twitter – og unnskyld for at jeg gjør det om til bokmål: Jeg kan forstå at elbileierne helst ikke vil betale trafikkforsikringsavgift. Men vi øker også CO 2 -komponenten i engangsavgiften for fossilbiler i dette budsjettet, slik at det vil bli minst like attraktivt å velge elbil framover som det er i dag. I Nationen 14. oktober skriver samme statsråd: Regjeringens elbilsatsing er en av årsakene til at utslippene har gått ned fire år på rad. Derfor består fordelene samtidig som vi gjør det dyrere å kjøpe fossilbil. Det er nødvendig for at vi skal nå klimamålene. Likevel velger altså regjeringspartiene og Fremskrittspartiet i budsjettenigheten å fjerne både økningen i miljøavgiften på de fossile bilene og økningen i CO 2 -komponenten i engangsavgiften for fossile biler. Så når Klimakur fastslår at virkemidlene for elbiler må forsterkes, hvordan henger dette i hop?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-15:
I vår vedtok stortingsflertallet, inkludert regjeringspartiene, en skattepakke for oljeindustrien som innebærer en ren subsidie til oljeselskapene. Jeg sa da SV brøt forhandlingene, at dette var det mest useriøse jeg hadde vært borti her på Stortinget, og ettertiden har vist at jeg hadde rett. Tidligere har vi fått vite at endringene i skatteregimet for oljen innebærer en ren subsidie på 8 mrd. kr. Det er jo betydelig, men antageligvis også feil, for det dreier seg kun om prosjektene som ville vært gjennomført uansett. For prosjektene som blir gjennomført som følge av denne ordningen, de skatteendringene man gjorde, vil subsidiene kunne bli det mangedobbelte. Og da snakker vi om ganske store overføringer fra fellesskapet til oljeselskapene. Men dette overslaget er aldri lagt fram for Stortinget. Har Finansdepartementet regnet på hva den reelle kostnaden for Stortingets skattegrep er?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-15:
Jeg vil knytte noen kommentarer til to av temaene som har vært oppe i debatten. Det ene går på vannkraft, og det andre går på formuesskatten. Det ble hevdet her at vannkraftoppgraderinger er skånsomme inngrep i naturen. Jeg må jo si at noe av debatten om vannkraftbeskatningen dessverre bærer preg av at man kanskje er mer opptatt av å se de store protestene mot vindkraft og mindre opptatt av å se de helt reelle, også negative konsekvensene som vannkraft har og vil kunne ha. En kontantstrømbeskatning er en kraftig boost for investeringer i vannkraft. Det mener SV er riktig når det går på oppgradering, men det vil jo også være en boost for utvidelser av eksisterende vannkraftverk med dertil ganske negative konsekvenser for naturen. Det tror jeg Stortinget skal være bevisst på framover, når også protestene og de negative naturkonsekvensene av de investeringene vil bli bedre belyst. Så må jeg si at debatten om formuesskatten i denne salen tidvis er ganske utrolig å høre på, for man har altså lag på lag på lag med tydelig faglig belegg for at formuesskatten ikke er en skadelig skatt for norsk økonomi. Man har lag på lag med faglig belegg for at det er klokt å ha en formuesskatt. Likevel hører vi til stadighet fra høyresiden eksempler – fra ulike personer med formuer – at man gjerne vil kutte i formuesskatten, og det er et så tydelig symbol på at forskjellene i rikdom nå er blitt til forskjeller i makt, og hvem det er som kan prege det politiske ordskiftet og politikken som føres. Empirien, forskningen, viser oss at det er godt å ha formue og eie bedrifter i Norge, virkelig godt, at formuesskatten er en skatt på formue og ikke på bedrifter, at formue i Norge ikke er særlig høyt beskattet hvis en sammenligner med andre land, at det ikke finnes noe faglig belegg for at formuesskatten er skadelig, heller tvert imot, og at det er de mest solide bedriftene som betaler formuesskatt. Høyresidens forsøk på å motbevise det har hver eneste gang falt på stengrunn. Det er altså ikke annet enn anekdotiske bevis som høyresiden kommer med, fordi de har snakket med folk som vil betale mindre formuesskatt. Det kan jeg forstå, det finnes mange som vil betale mindre skatt her i landet, men også Høyre må forholde seg til best tilgjengelig kunnskap, til forskning og empiri, og der finner de altså ikke faglig belegg for det som blir påstått i denne debatten og i denne salen.
Tom Kalsås (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Riksrevisjonen har påpekt at brukere av gebyrbelagte tjenester på en rekke områder må betale mer enn det tjenestene koster. Dette er ifølge Riksrevisjonen en skjult skatt. Totalt tilsvarer disse skjulte skattene 600 mill. kr. Ungdom som skal ta teoriprøven eller foto til førerkort, betaler til sammen 68 mill. kr for mye til Statens vegvesen, unge som har strevd med å komme seg inn på boligmarkedet, betaler til sammen 89 mill. kr for mye til Statens kartverk, og folk i gjeldsfeller som skal gjøre opp for seg, betaler 200 mill. kr for mye til domstol og politi. Hvorfor følger ikke Fremskrittspartiet statens regler om at gebyrer skal reflektere kostnaden ved å utføre tjenestene? Og hvorfor fortsetter Fremskrittspartiet å ta for mye betalt for vanlige tjenester for folk flest?
Tom Kalsås (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Jeg registrerer at representanten ikke er veldig tydelig på hva Fremskrittspartiet ønsker å gjøre med dette videre. Fremskrittspartiet liker ofte å omtale seg som bilistenes parti, noe vi ikke ser er fulgt opp i akkurat denne saken fra Fremskrittspartiet når de er med og påvirker hvor statsbudsjettet skal lande. Er det i bilistenes interesse at unge som skal ta teoriprøven, må betale en skjult skatt på 68 mill. kr til Statens vegvesen?
Tom Kalsås (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Arven etter Erna Solberg og snart åtte år med høyreregjering er kutt i formuesskatten på til sammen 9,7 mrd. kr. Det er penger som kunne ha blitt brukt til økt velferd og tiltak for å få folk tilbake i jobb. Istedenfor sendes pengene rett i lommene på de 10 pst. rikeste i befolkningen. Vanlige arbeidsfolk har på sin side fått økte avgifter år etter år med Fremskrittspartiet i regjering og Siv Jensen som finansminister – en avgiftsregning som ikke tar hensyn til om man lever under fattigdomsgrensen eller har milliarder på bok. I tillegg har folk med barn i barnehage fått økt foreldrebetaling, og høyreregjeringen har også gjort det dyrere å pendle til og fra jobb. De var til og med frekke nok til å foreslå at det skulle bli dyrere å bli syk – midt i en pandemi. Selv i krisetider, med nesten 200 000 arbeidsledige, har Høyre de ideologiske skylappene på og prioriterer skattekutt til dem med de største formuene. Flere av disse bidrar aktivt i Høyres valgkamp med betydelige økonomiske bidrag. Det er kanskje ikke så rart når Høyre gir dem det mangedobbelte tilbake i form av reduserte skatter. Det er på tide å gi Høyre og resten av de borgerlige partiene avløsning fra regjeringskontorene og erstatte dem med en Arbeiderparti-ledet regjering, med Jonas Gahr Støre som statsminister, som prioriterer vanlige arbeidsfolk. Det er det Arbeiderpartiet gjør. Med Arbeiderpartiets skatteopplegg vil folk med vanlige og lave inntekter betale mindre i skatt. Åtte av ti skattebetalere vil få lavere inntektsskatt, og ni av ti pensjonister vil få lavere skatt på pensjonen sin. En person med vanlig lønn får om lag 3 000 kr i skattereduksjon, og en pensjonist med gjennomsnittlig pensjonsinntekt får om lag 1 800 kr i lavere skatt. I tillegg går ingen avgifter opp uten at det blir gjort en tilsvarende reduksjon av andre skatter eller avgifter. Bedriftene får samme skatt som i dag. Med Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett vil det også bli billigere for vanlige arbeidsfolk å komme seg til og fra jobb ved at vi øker pendlerfradraget. Hele 8 900 kr i lavere egenandel har noe å si for dem som pendler f.eks. fra Dirdal, i min egen kommune, Gjesdal, og inn til Stavanger sentrum. De mange som pendler denne veien eller tilsvarende strekninger, har fått en økt skatteregning på nærmere 3 000 kr bare for å komme seg på jobb, med denne regjeringen. Samtidig dobler vi fagforeningsfradraget til 7 700 kr. På den måten gjør vi det billigere for arbeidstakere å organisere seg. Med flere fagorganiserte styrker vi det organiserte arbeidslivet, noe som også denne gangen har vist seg å være et stort fortrinn i krisetider. Millionærene og milliardærene har fått nok – nå er det på tide at vi prioriterer vanlige arbeidsfolk.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2020-12-15:
Med Høyre blir det mer verdiskaping i distriktene. Senterpartiet foreslår på sin side kraftig økt formuesskatt på bekostning av norsk eierskap. Representanten Gjelsvik burde tatt seg til en tur til Hans Kristian i Jærentreprenør. Til tross for tøffe tider må de ta utbytte for å betale formuesskatten. De må altså tappe ut midler som heller skulle ha gått til å trygge jobbene, og på toppen av det må de betale skatt for å betale skatten. Det verste av alt er at de utenlandske konkurrentene i samme marked og samme nabolag slipper unna. Som Hans Kristian så godt sier det: Vi blir danket ut av utenlandske konkurrenter som ikke betaler formuesskatt – vi står ikke på samme startstrek. Så spørsmålet til Senterpartiet er: Hvorfor vil de øke formuesskatten samlet sett når de vet at det vil svekke de norske, familieeide bedriftene i konkurranse med de store, etablerte og utenlandske?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2020-12-15:
Det er helt riktig at det er summen som avgjør, derfor vil det være fatalt for mange næringsdrivende når Senterpartiet samlet sett vil øke formuesskatten på norsk bedriftseierskap. Når vi i tillegg vet at de vil samarbeide med partier som vil øke skattene med titalls milliarder kroner, ser det mørkt ut for mange. Så til en av de utfordringene mange av oppstartsbedriftene opplever: Ofte kan de ikke konkurrere med de store, etablerte selskapene på lønn. Derfor har regjeringen innført opsjonsskatteordningen. Det betyr at gründerbedrifter kan tilby de ansatte å bli medeiere, og slik tiltrekke seg flere dyktige folk. Regjeringen har gjort denne ordningen stadig bedre, men gründerbedriftene melder om at det trengs mer, og derfor vil Høyre gjøre mer. Senterpartiet på sin side vil kutte i ordningen med 400 mill. kr. Så spørsmålet er: Hvorfor vil Senterpartiet skjære ned på opsjonsskatteordningen når de vet at det vil gjøre det vanskeligere for småbedriftene å tiltrekke seg dyktige ansatte i konkurranse med de store?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-15:
Representanten Gjelsvik er opptatt av at vi har et næringsliv som er i en veldig vanskelig situasjon. Jeg opplever at det er en genuin bekymring. Men vi har ikke bare en krise i næringslivet, vi har også en klima- og naturkrise. I Senterpartiets alternative budsjett kutter man i mange av de klimatiltakene som foreslås, enten det er CO 2 -avgiften for fiskeri og fangst eller en CO 2 -avgift som trappes opp for bedrifter utenfor kvotepliktig sektor. Man avvikler CO 2 -avgift for naturgass innen skipsfart, man setter ned prisen på veibruksavgiften på bensin og diesel, slik at pumpeprisen går ned. Jeg kunne også trukket opp flere. Samtidig har EU satt et mål på 55 pst. utslippsreduksjon. Med våre avtaler vil det også bli våre mål for utslippsreduksjonen. Hvordan ser Senterpartiet at vi skal kunne nå disse målene uten å gjennomføre tiltak i Norge? Og hvordan mener han at dette er en fordel for norsk næringsliv?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-15:
Regjeringen foreslår både en økning av CO 2 -avgiften og at den utvides på en del områder. Men jeg vil gjerne tilbake til det med å avvikle veibruksavgiften på biodrivstoff. Jeg har stått her flere ganger og blitt beskyldt av SV for at regjeringen bader i palmeolje, når vi har nådd våre klimamål. Da blir mitt spørsmål: Er representanten enig i at det å bare ta vekk veibruksavgiften igjen for biodrivstoff utenfor omsetningskravet skaper en stor risiko for at det igjen kommer mye palmeolje inn i biodrivstoffbruken i Norge?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-15:
Det er ikke en svekkelse. Vi beholder det systemet som gjør at elbilsalget i år kommer over 50 pst., noe som etter alle prognoser vil fortsette også til neste år, og som vil fortsette etter hvert som det både blir flere biltyper og kvaliteten blir bedre. Elbilen blir mer og mer konkurransedyktig, og det er det som er det viktige. Der vi har en dreining på CO 2 -komponenten, er på varebiler. På varebiler ligger vi langt under på elbiler, så der er det en dreining. Når det gjelder den tidligere årsavgiften på elbiler, blir den nå satt til samme kostnad som en motorsykkel, og jeg tror ikke det er det som er avgjørende for om folk kjøper elbil eller ikke. Det viktigste er at dette lønner seg når man kjøper. Om man da er med på å betale inn til fellesskapet, men mindre enn det man gjør ved en tradisjonell bil tror jeg ikke påvirker salget i det hele tatt.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-15:
Det er riktig at Venstre har vært med på å innføre miljøavgifter. Jeg tror at fra 2013 er det vel 6,7 mrd. kr, og som jeg også sa i mitt innlegg, virker det. Når det gjelder forbrenningsanlegg, tror jeg at det også innenfor bransjen har vært en forventning om at det også her vil komme en CO 2 -avgift. En del av det ligger jo innenfor kvotesystemet i dag, mens noe vil være utenfor. Og det vi nå gjør, er ikke en full CO 2 -avgift, det er vel 25 pst. som ligger der, nettopp for at vi skal komme i gang med denne avgiften også på det området, slik at det blir CO 2 -avgift på alle utslipp. Så må vi også se på andre ting, og én ting er hvordan vi skal stimulere til mer sirkulærøkonomi. Det må vi tenke på. Er det noe man kan se på av forbedringer? Det andre er konkurranseforholdet ved å komme med tiltak for å lagre CO 2 , eller redusere CO 2 , også innenfor avfallsforbrenningsbransjen. Når vi nå har lagt til side penger for CO 2 -fangst og -lagring på Klemetsrud, vil dette være én del av det regnestykket som kan legge opp til at det kan lønne seg over tid.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-15:
Nå har man den samme avgiften også i Sverige, så det at det kjøres avfall fra Norge til Sverige, har jo vært en problemstilling som vi har hatt i lengre tid. Det vi må se på, er hvilke avgifter vi kan ha som stimulerer til at vi reduserer utslipp. Denne avgiften vil være med og stimulere til å redusere utslipp på utslippspunktet, altså forbrenningsanlegget. Og så må man se på, når det er innenfor sirkulærøkonomi, om det er andre avgifter som kan være med og stimulere til å redusere mengden avfall, mengden fossilt avfall, og også se på om det er grep man kan gjøre i forhold til det.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-15:
Jeg har holdt på med elbilpolitikk i veldig mange år, helt siden jeg kom med forslag om at elbiler også skulle inn i kollektivfeltene. Siden 2013 har vi forbedret elbilsatsingen ved at vi tok vekk momsen på leasing, og ved at vi hadde forhandlinger om avgifter på biler hvor vi forlenget elbilfritaket til 2017. Vi har også forlenget avgiftsfritaket i to regjeringsplattformer og klart å holde på elbilfordelene i alle disse årene, og fra 2013 til i dag har vi gått fra litt over 3 pst. elbilsalg til mer enn 50 pst. elbilsalg. Det viktigste neste år er å holde på de fordelene som ligger inne. Det er det som avgjør om økningen i salget av elbiler vil fortsette, og det er det vi gjør også i disse budsjettvedtakene. Det er en opprettholdelse av en veldig sterk satsing som videreføres.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2020-12-15:
Det året vi snart har lagt bak oss, har vært et veldig krevende år for mange. Nesten 200 000 er rammet av koronarelatert ledighet, og bedrifter i særlig utsatte bransjer, f.eks. typiske servicenæringer, har utfordringer med å holde hjulene i gang. Det er grunn til å frykte flere konkurser framover. For regjeringen er jobb nummer én å ta vare på jobbene, hindre at ledigheten biter seg fast og sikre at folk har en jobb å gå til når krisen er over en gang. Midt i denne vanskelige perioden vil altså SV sende en gedigen skatteregning på 15 mrd. kr til bl.a. norske, private jobber. Det er en skatteregning som må betales selv om bedriften går med underskudd i koronaåret 2020. Er dette en julegave som SV tror folk som er permitterte og bedriftene de jobber i, vil sette pris på?
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2020-12-15:
Formuesskatt på arbeidende kapital er ikke en typisk rikingskatt selv om mange prøver å framstille det slik. Å tro at aksjeverdier i egne bedrifter ikke representerer håndfaste verdier, må bero på en misforståelse. De jobbene vi har mistet dette året, må erstattes av nye jobber i private virksomheter, for det er de som betaler for velferden. Jeg tror mange sliter med å forstå hvordan man skal skape flere grønne, smarte jobber med SVs skatteopplegg, når SV samtidig gjør det verre å starte og drive egen bedrift. Vi må ikke glemme at ryggraden i arbeidsmarkedet her i landet er de små og mellomstore familieeide bedriftene rundt omkring i landet. Formuesskatten er faktisk en særnorsk skatt som treffer de bedriftene særlig hardt, og noe som utenlandske eiere slipper unna. Er SV enig i at det er verdiskapingen i privat sektor som betaler for velferden, og hvorfor vil man da gjøre det enda vanskeligere og tyngre å skape flere nye jobber og øke favoriseringen av utenlandsk eierskap?
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2020-12-15:
Vannkraften er en av Norges viktigste naturressurser, og målet må være at de fornybare kraftressursene skaper størst mulige verdier. For 50–60 år siden ble det bygd ut en rekke store vannkraftanlegg rundt om i landet. Mange av disse anleggene er nå i ferd med å nå levetiden sin og trenger modernisering. Derfor har vi nå det tidsvinduet og det ansvaret vi har for å gi rammevilkår som kan utløse både nye investeringer og oppgraderinger som vil gi mer fornybar kraft. Med de endringene i kraftskatten vi nå får på plass fra 1. januar 2021, gjør vi nettopp det. Problemet med dagens skattemodell har vært at samfunnsøkonomisk lønnsomme prosjekter ikke har vært bedriftsøkonomisk lønnsomme, og da blir de heller ikke realisert. Med den nye kontantstrømskattemodellen kan kraftselskapene utgiftsføre investeringer direkte i grunnrenteskatten, altså samme år som investeringen gjøres. Til sammenligning har avskrivningstiden på sånne investeringer til nå vært opptil 67 år. Nyordningen vil utløse om lag 800 mill. kr i likviditet for elkraftselskapene. Det er flere investeringsprosjekter som har ligget i skuffer rundt om i kraftselskaper i Norge, og med denne skatteendringen har bransjen tydelig varslet at det vil være grunnlag for å se på disse prosjektene på nytt. Ifølge NVE kan utbedringer i eksisterende kraftverk gi mellom 5 og 6 mrd. kilowattimer, altså 5–6 TWh, mer strøm. Det betyr opp mot 12 000 nye årsverk, 12 mrd. kr i økt verdiskaping og mulighet for 3 mrd. kr i økte skatteinntekter. Det vil være et framtidsrettet tiltak når vi vet at vi skal elektrifisere Norge både på land og på sokkelen. Vi trenger kort og godt mer grønn fornybar energi. I dag er 50 pst. av energimiksen fossil. Sånn kan det ikke være i framtiden. Vannkraften er unik, den er regulerbar og 100 pst. fornybar. Verdiene som skapes, tilfaller i all hovedsak fellesskapet. Kraftsektoren genererer distriktsarbeidsplasser og sørger for kompetansearbeidsplasser i hele landet. Vannkraft er også grunnlaget for ny industri og for nye energiløsninger, som f.eks. grønt hydrogen. Det er veldig gledelig at denne løsningen endelig er på plass. Det er ingen overdrivelse å si at det har vært en engasjert prosess siden Sanderud-utvalget la fram sine tilrådinger. Med kontantstrømmodellen får vi en ordning som gir økt aktivitet, flere jobber, mer fornybar kraft og økte skatteinntekter til fellesskapet, og som samtidig vil understøtte det grønne skiftet og gjøre elektrifiseringen av Norge mulig.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Som representanten var inne på i sitt innlegg, sier han at elbilfordelene beholdes. Da budsjettet ble lagt fram fra regjeringens side, lå det der et forslag om økt CO 2 -komponent i engangsavgiften, økt krav til batterirekkevidde for ladbare hybrider og innføring av trafikkforsikringsavgift for elbiler. Etter enigheten med Fremskrittspartiet er den økte CO 2 -komponenten og krav om økt rekkevidde borte vekk, men innføring av trafikkforsikringsavgift for elbiler er beholdt. Er det klokt å foreta denne relative styrkingen av fossilbiler som dette innebærer, overfor elbiler, fire år før målet om salg av kun utslippsfrie biler skal innføres?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Saksordføreren framhevet i sitt innlegg at de med forslaget til 2021-budsjettet har senket skatte- og avgiftsnivået med nesten 30 mrd. kr, og at gjennomsnittsfamilien sitter igjen med 14 000 kr mer nå enn den gang. Det de ikke våger å fortelle, er hva de som tjener mest og eier mest, har fått av lettelser. Det er 600 kr dagen – 220 000 kr i året og seksten ganger mer enn gjennomsnittsfamilien. Mens formuesskatten er kuttet, er avgifter økt og nye introdusert. Det rammer folk med svak økonomi sterkest. Høyrepolitikk gjør skatte- og avgiftssystemet omfordelende feil vei. Høyrepolitikk øker forskjellene. Arbeiderpartiet mener skattesystemet skal redusere forskjellene. Derfor mener vi at alle med inntekter opp til 750 000 kr skal ha lettelser, mens de som tjener mer og eier mer, kan bidra mer til felleskassa. Vi vil holde avgiftsnivået jevnt, ikke drive jojo-politikk. Skal én avgift opp, skal en annen avgift eller inntektsskatten ned. Vi vil gjøre det billigere å pendle og å være organisert, ting denne regjeringen har gjort dyrere. Det skal være arbeidsfolks tur med oss. Stengte grenser har vist hva grensehandelen betyr. Enigheten med Fremskrittspartiet har gitt litt lavere avgifter på øl, vin og snop under vignetten «bekjemp grensehandel». Vi deler alle, tror jeg, ønsket om å bremse handelslekkasjen. Men det er nødvendig med en grundigere analyse av årsaker og drivkrefter. Den kanskje største utfordringen er den store forskjellen mellom kostnadsnivået i Norge og Sverige, i matvarepriser, lønnsnivå osv. Også etter avgiftskuttene vil det være lokkende prisforskjeller. Signalene fra svensk side er jo: Vi tilpasser oss. Dilemmaet mellom grensehandel og folkehelse går dypt også i regjeringspartiene, så vi tror det vil være klokt av regjeringen å gjennomføre en bredere analyse av kostnadsforskjeller og drivkrefter for å se om flere og andre grep kan tas. Vi er i ferd med å lykkes i å få en mer miljøvennlig bilpark, men momsfritaket og andre særordninger for elbilene nærmer seg slutten. Vi mener momsfritaket bør trappes gradvis ned og begynner med de dyreste modellene. Men framfor alt må det på plass et helt nytt bilavgiftssystem. Da er det ikke nok å redegjøre for det i nasjonalbudsjettet. Det må på plass for at folk og næring skal vite hva man kan forholde seg til. Et nytt og bærekraftig bilavgiftssystem må bygge på prinsipper som ikke krever unntak for særskilte biltyper, verken for kjøpsavgifter eller bruksavgifter. Også elbiler sliter på veiene, virvler opp asfaltstøv og tar plass i byene. Konkurransefordelene bør knyttes til utslippsnivået. Alle vil være tjent med å få et avgiftssystem det kan være bred politisk enighet om, så både kjøpere og selgere vet hva de kan forholde seg til framover.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2020-12-15:
Premissen som representanten Heggø nemner fyrst i sitt innlegg, er heilt feil, for det fyrste. Ho seier at vanlege familiar har fått auka skattebyrda si under denne regjeringa. Det er heilt feil. Ein har fått 14 000 kr mindre i skatt. I tillegg har denne regjeringa auka barnetrygda vesentleg, noko som styrkjer alle dei familiane som har ungar, spesielt dei som har små ungar. Spørsmålet knyter seg til pendlarfrådraget: Ser ein på dei endringane som ligg i pendlarfrådraget, og kvar dei auka innbetalingane – eller eigentleg dei reduserte frådraga – har skjedd, er det ikkje i grisgrendte strøk. Desse endringane har ført til at dei som bur i dei delane av landet med høgast og best utbygd kollektivnettverk, har måtta betale meir. Endringane som blei gjorde, handlar om å forenkle det skatte- og avgiftssystemet vi har, og dei frådraga som ligg der. Det meiner eg har vore ei riktig prioritering.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2020-12-15:
Representanten sitt spørsmål trur eg handlar om kompensasjonen for bortfall av enkeltelement i eigedomsskatten til enkelte kommunar som hadde spesielt høge inntekter frå det. Det er heilt riktig at det ligg ein annan sum inne enn tidlegare, men ein har òg gjort grep som gjer at dei kommunane som har hatt det største inntektsbortfallet, får den største kompensasjonen. Det meiner eg er riktig. Eg meiner òg at dei skatteendringane vi gjer no, der ein innfører ei kontantstraumskattlegging av vasskraft, gjer at vi får utnytta den ressursen betre og får gjennomført fleire fornuftige og samfunnsøkonomisk lønsame investeringar. Det kjem òg alle dei kommunane til gode som får lokal aktivitet, lokal skatteinngang, og som kan bruke den grøne, fornybare krafta som dei investeringane kjem til å føre til.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2020-12-15:
Dei tala eg har sett, viser jo at det ikkje er representanten Gjelsvik sitt gamle heimfylke, Sogn og Fjordane, som er overrepresentert når det gjeld utslag av dei endringane, men representanten sitt nye heimfylke, Akershus, som er eit fylke som har eit godt utbygd kollektivnettverk, samanlikna med andre delar av landet. Dette handlar rett og slett om forenklingar og om å gjere frådraga våre enkle og meir gjennomsiktige, slik at ein kan vere trygg på at dei frådraga som er der, bidreg godt. Det meiner eg har vore riktige prioriteringar, som blir vidareførte òg i dette budsjettet.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2020-12-15:
Om ein ser på i kva delar av landet folk har moglegheit til å velje alternative reisemåtar, er nettopp strekninga som representanten Gjelsvik tek opp, eit eksempel på det. Det er ei strekning der det går an å ta tog, der ein ikkje er avhengig av å måtte ha to bilar i ein familie, slik ein er i representanten Gjelsvik sitt gamle heimfylke. Eg meiner den politikken som denne regjeringa har ført over tid, har vore riktig. Ein har gjennomført eit grønt skatteskifte, som har gjort at enkelte frådrag har blitt forenkla, og der ein har brukt dei midlane ein har fått, til å styrkje økonomien til norsk næringsliv og norske familiar på den andre sida. Det meiner eg har vore eit riktig skifte, og eg meiner det kjem til å stå seg godt.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Vanlege folk har fått mindre å rutta med under høgreregjeringa, som Kristeleg Folkeparti er ein del av. Med Arbeidarpartiet sitt skatteopplegg ville ein vanleg familie ha fått om lag 6 000 kr meir å rutta med enn ein får med Solberg-regjeringa sitt skatteopplegg. Ute i distriktet, der vi begge bur, er det vanleg å pendla. Pendlaravstanden Askvoll–Førde har vorte om lag 3 000 kr dyrare enn i 2013. Pendlaravstanden Høyanger–Førde har vorte om lag 2 600 kr dyrare. Kvifor meiner Kristeleg Folkeparti at det er riktig å straffa pendlarane ute i distriktet?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Eg sa at vanlege familiar har fått mindre å rutta med, og det er riktig. Vasskrafta er vår viktigaste og mest fleksible energikjelde, med få konfliktar knytte til seg, i alle fall i forhold til vindkrafta. Ei av årsakene til dette er at tida for dei store vasskraftutbyggingane er over. Ei anna årsak er samfunnskontrakten og lokal aksept, som ligg i botn for vasskrafta. Denne samfunnskontrakten har regjeringa utfordra gong på gong. Det som skulle vera full kompensasjon for bortfall av eigedomsskatten på produksjonsutstyr, har gått frå full kompensasjon, som ville ha vore 730 mill. kr, til 500 mill. kr og til 300 mill. kr. Korleis forklarar Kristeleg Folkeparti dette tillitsbrotet, og kva gjer det med tilliten og viljen til framtidig opprusting rundt om i kraftkommunane?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Vasskrafta er ryggrada i kraftsystemet i Noreg, og det er vår viktigaste og mest fleksible fornybare kjelde. Ho er òg forbunden med lite konfliktar, samanlikna med f.eks. vindkraft. Ei av årsakene til dette er nok at tida for den store vasskraftutbygginga er over. Den andre årsaka er samfunnskontrakten og lokal aksept, som ligg i botnen for vasskrafta. Denne regjeringa har konsekvent gått etter kraftkommunane for å ta bort inntektene deira, men samstundes påstått at dei vil ha fortgang i opprusting og vedlikehald av vasskraftutbygginga. Alt heng saman med alt. Så seint som i RNB i år vart Arbeidarpartiet sitt framlegg til endring i innretninga på grunnrenteskatten, slik at normalavkastning vart skjerma, men superprofitten skattlagd, nedstemt. Det var eit forslag som ein samla bransje, kommunane og 22 lag og organisasjonar stilte seg bak. Ordningane som gjev vertskommunane og fylka direkteinntekter frå vasskrafta, har liten innverknad på oppgraderingsprosjekt, men desse særordningane sikrar lokal legitimitet. Arbeidarpartiet meiner framleis at det hadde vore ein betre og riktigare modell enn å endra friinntekta. Det hastar å få på plass insitament til oppgradering og opprusting. Difor kan vi støtta ei kontantstraumskattlegging, men då under den klare føresetnaden at vertskommunane ikkje skal tapa som følgje av denne endringa. Arbeidarpartiet er uroleg for den uavklarte effekten denne omlegginga vil ha på inntektene til kraftkommunane, og korleis desse skal kompenserast. Eit kjapt tilbakeblikk på 2019: Høgre, Framstegspartiet og Venstre ville ta bort skattegrunnlaget på produksjonsutstyr og installasjonar, og 150 representantar frå alle parti demonstrerte på Løvebakken. Arbeidarpartiet, Senterpartiet, SV og Kristeleg Folkeparti var hjartans einige om at denne skatten på verk og bruk skulle bestå. Men det var i 2019, før Kristeleg Folkeparti gjekk i regjering. Vinn-vinn, sa Astrup om kompensasjonsordninga. Dåverande leiar i finanskomiteen, den noverande kommunalministeren, sikta til at bedriftene skulle få skattelette og vertskommunane kompensasjon for tapte inntekter over statsbudsjettet. Først vart det lova full kompensasjon, 730 mill. kr, så vart det til 500 mill. kr, og i årets forslag til budsjett er det 300 mill. kr. I tillegg er det innført ein eigenandel på kommunane basert på innbyggjartal som gjer at fleire kommunar faktisk ikkje får kompensert noko av inntektene.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
No er det vanlege arbeidsfolk sin tur. Ein gjennomsnittsfamilie ville hatt om lag 6 000 kr meir å rutta med neste år dersom Arbeidarpartiets alternative budsjett hadde vorte vedteke. I tillegg hadde det vore billigare å pendla, og ein hadde fått dobla fagforeiningsfrådraget sitt. Vi går snart inn i det åttande året med prioritering av dei betrestilte og store skattekutt til dei rikaste i landet. Den vanlege mann og kvinne, derimot, har fått mindre å rutta med under høgreregjeringa. Dei rikaste er prioriterte med skattekutta, og avgiftene er auka. For eksempel har pendling Høyanger–Førde vorte 2 600 kr dyrare no enn i 2013. Vi er opptekne av at politikken skal vera rettferdig og gje alle like moglegheiter til å kunna leva sitt gode liv, slik dei ynskjer. Difor prioriterer Arbeidarpartiet at vanlege arbeidsfolk skal betala mindre i skatt, og så får heller dei med høgst formue betala noko meir. Skatte- og avgiftspolitikken er viktige verktøy, men det er òg viktig å tenkja over kva ein får igjen av velferdstenester for skattenivået som vi har i Noreg. Arbeidarpartiet vil bruka dei store pengane på dei store oppgåvene, på borna, på sjukehusa, på helsetenestene og på ei god og verdig aldersomsorg. Rett nok er skattenivået senka sidan den raud-grøne regjeringa, men det ville det også vore for vanlege arbeidsfolk dersom raud-grøn regjering hadde fortsett. Også pensjonistane hadde tent på Arbeidarpartiets opplegg. Ein pensjonist med gjennomsnittleg pensjonsinntekt ville fått om lag 1 800 kr lågare skatt. Ni av ti pensjonistar, 95 pst. faktisk, ville fått mindre skatt. Arbeidarpartiet har over lengre tid teke til orde for både å auka pensjonen for minstepensjonistane og å få varige endringar av reguleringa av pensjonen. Skatteopplegget til Arbeidarpartiet er enkelt: Folk med vanlege og låge inntekter skal betala mindre i skatt. Folk med høge inntekter og formuar må betala meir i skatt. Skiljet går ved 750 000 kr. Ingen avgifter går opp utan at det vert gjort tilsvarande reduksjonar i andre skattar eller avgifter. Bedriftene får same skatt som i dag. Dette viser berre at Høgre er partiet for rike folk flest, og Arbeidarpartiet er for vanlege folk.