Kristin Clemet (Høyre), 2004-04-27:
Denne stortingsmeldingen dreier seg om opplæringstilbudet til hørselshemmede, fra barnehage til videregående opplæring. Hørselshemmede har naturligvis nøyaktig samme rett til et godt og likeverdig opplæringstilbud som alle andre, men er i varierende grad avhengige av spesiell opplæring. Det er kommuner og fylkeskommuner som har ansvaret, men de får bistand fra Statlig spesialpedagogisk støttesystem. De senere år har det skjedd store endringer i tilbudene til hørselshemmede, noe som på mange måter er bakgrunnen for denne meldingen. Vi har fått en rett til opplæring i og på tegnspråk. Det har skjedd en stor kompetanseutvikling i tegnspråk for lærere. Stadig mer av ansvaret tas og kan tas av kommuner og fylker, foreldre og søsken får tilbud om opplæring i tegnspråk, og stadig flere barn får cochlea-implantat. Det endrer utviklingspotensialet både for tale og for hørsel. Statped må kunne tilpasse seg skiftende opplæringsbehov og elevers og foreldres ønsker. Proposisjonen omhandler en del forslag til gradvis tilpasning til de endrede behov, til utfordringer og nye utviklingstrekk. Jeg oppfatter det slik at det er bred enighet mellom Regjeringen og Stortinget om alle vesentlige prinsipper, og også om de fleste enkeltforslag. På noen punkter har imidlertid Stortinget, eller en samlet komite, ønsket, slik jeg ser det, å ile noe mer forsiktig frem enn Regjeringen har lagt til grunn, samtidig som komiteen i likhet med Regjeringen understreker behovet for fleksibilitet og gradvis tilpasning til skiftende forhold, f.eks. slik at man ikke havner i den situasjon at elevtallet et enkelt sted blir så lavt at man ikke lenger kan gi et godt tilbud. De forholdene komiteen har tatt opp, og som avviker noe fra Regjeringens forslag, dreier seg særlig om spørsmål om samlokalisering av skole og kompetansesenter og opprettholdelse av grunnskolen ved Skådalen, av hensyn til foreldrenes ønsker. Jeg vil med basis i dette søke å legge til rette for at foreldre og elever gis valgfrihet, ved at de kan søke plass ved Vetland samtidig som deres botilbud ved Skådalen opprettholdes. Jeg vil naturligvis også følge opp den oppfordringen komiteen har kommet med når det gjelder en ekstern evaluering av tvillingskolemodellen. Komiteen tar også opp voksne og minoritetsspråklige hørselshemmede, og uttaler her at Skådalen skal ha ansvaret. Jeg regner med at komiteen er enig med meg i at Statped likevel må kunne samarbeide med mange kompetansemiljøer når det gjelder voksne og minoritetsspråklige, herunder f.eks. Karlsrud voksenopplæringssenter, VOKS og det nye nasjonale senteret for minoritetsspråklige, som blir lokalisert til Høgskolen i Oslo. Så kommentarer til et par av de tingene som er kommet frem i debatten. Det ble sagt av representanten Sortevik at man hadde ventet en bred gjennomgang av spesialundervisningen i den meldingen som nå er lagt frem, «Kultur for læring», og det ble hevdet at det ikke er noen bred gjennomgang der. Etter min oppfatning er det en gjennomgående tråd i hele meldingen hvordan vi skal få til bedre tilpasset opplæring. Det er et eget kapittel om spesialundervisning og en nasjonal satsing på tilpasset opplæring. Men det er klart at hvis man virkelig vil fordype seg, må man også gå løs på litteraturlisten bak, for det vil fremkomme av kapitlet om spesialundervisning at departementet har gått gjennom hele forskningsfeltet når det gjelder spesialundervisning. Så hvis man virkelig ønsker å fordype seg i det, utover den kortversjonen vi gir når vi gjengir dette på 120 sider i meldingen, må man gå løs på litteraturlisten. Det er man hjertelig velkommen til. Når det gjelder økonomi, som har vært nevnt av flere representanter her i dag, må jeg understreke at vi naturligvis har god kontakt med Statped og blir holdt løpende orientert. Det skjer en nedbemanning og innsparing, men dette er i all hovedsak knyttet til endringer i elevtallet. For å ta et eksempel: Bjørkåsen har på få år fått en reduksjon i sitt elevtall fra over 60 til ca. 20 søkere nå. Hoveddelen av innsparingen tas gjennom effektiviseringstiltak, og jeg vil legge til at hvis vi ser noen år tilbake i tid, har man, parallelt med at vi har fått kommunale forsterkede skoler og knutepunktskoler, likevel ikke hatt noen nedgang i budsjettene til Statped. Statped har på mange måter vært skjermet, og innenfor Statped har hørselssektoren vært mest skjermet. Derfor mener vi at det er grunnlag for å si at utviklingen er forsvarlig, men jeg vil følge den nøye, naturligvis. Når det gjelder spørsmålet om når Stortinget kan få tilbakemelding i forhold til budsjettene, synes jeg de naturlige stedene er i forbindelse med budsjettfremleggene til Regjeringen. Det gjelder de årlige budsjetter, men vi har jo også noe som heter revidert nasjonalbudsjett, som nettopp er en revisjon av de årlige budsjetter.