Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2007-04-17:
Mange av oss har opplevd hvor små vi mennesker blir når ukontrollerbare naturkrefter setter inn. Historien forteller oss om mange tragiske situasjoner som har rammet enkeltpersoner, familier og hele bygdesamfunn. I vårt land, med en relativt krevende topografi, vekslende temperaturforhold og værharde situasjoner, vil man måtte gå ut fra at nye naturkatastrofer vil inntreffe også i framtiden. Ikke bare enkeltpersoner, men også kommuner vil i mange tilfeller stå overfor for store oppgaver til at de kan løse dem selv. Det er opplagt at storsamfunnet – her staten – må ta et overordnet ansvar i slike tilfeller. Klimaendringene vil kunne både øke antallet og forsterke virkningene av naturkatastrofer. I en slik situasjon mener Venstre at staten må ta et større ansvar med hensyn til forebygging, rutiner og inngripen når ulykker inntreffer, og sist, men ikke minst, også et større økonomisk ansvar. Venstre mener derfor at hele systemet – regelverk, beredskap og økonomisk ansvar – må grundig gjennomgås med tanke på forbedringer. Det er ventet mer flom, ras, utglidninger av masser og kraftigere stormer i årene som kommer. Dagens regelverk er lite brukervennlig. Kommunal- og regionaldepartementet fordeler årlig et rammetilskudd til kommunene etter skjønn. Ved ekstraordinære merutgifter og skader kan det i tillegg søkes departementet direkte. Landbruks- og matdepartementet forvalter midler til sikringstiltak og farevurdering over Statens naturskadefond. Her kan det søkes om en dekning på inntil 75 pst. Jeg er kjent med at regelverket er under saksbehandling. Til slutt har man også Olje- og energidepartementet som forvalter midler gjennom NVE. Disse midlene går til sikringstiltak og kartlegging og kan dekke inntil 80 pst. av kostnadene. Et annet forhold er at kommunene ikke kan finansiere egenandelen gjennom lån, men må ta det over driftsbudsjettet. Spesielt i små kommuner kan dette få store konsekvenser for den daglige driften, i verste fall med fjerning av stillingshjemler. I et land med 4,5 millioner innbyggere må dette kunne legges til ett departement, slik at kommuner som rammes, har én dør å forholde seg til, ikke tre og muligens fire. Venstres budskap og henstilling er at dagens regelverk gjennomgås med tanke på økt likebehandling, forenkling og et større statlig økonomisk ansvar når kommuner rammes hardt. Jeg registrerer at flere av talerne har vært inne på det samme, men likevel ikke vil være med på et forslag som klart sier at vi må legge opp til en grundig gjennomgang i departementene med tanke på forenkling og samordning. Jeg merket meg at representanten Brekk sa at han forventet at dette blir gjort. Det er jeg veldig glad for. Det er i grunnen det forslaget vårt, som den samme representanten ikke vil være med og støtte, går ut på. Men ellers er jeg helt enig i innholdet i innlegget hans. Jeg er klar over at det nå foregår en forbedring av regelverket i enkelte departement, men i denne saken bør det koordineres, slik at man får et felles regelverk og én dør å henvende seg til når det skjer katastrofer. Derfor er det forslaget som kommer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, det riktige forslaget her. Jeg har merket meg at Fremskrittspartiet vil gå mer rett på sak og si at vi gjør det slik og slik. Vi må nok innrømme at saken er mer kompleks enn at vi kan ta en saksbehandling nærmest over bordet. Departementene har behov for tid til å gjennomgå dette, slik at det kan koordineres. Min sterke oppfordring er at regelverket blir gjennomgått, og at vi får en betydelig forenkling. Det burde ikke være nødvendig å forholde seg til tre departementer for å kunne medvirke når en eventuell katastrofe oppstår.