Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-15:
Regjeringen ønsker å legge til rette for et samfunn som kan baseres på trygghet i hverdagen og god rettssikkerhet for innbyggere i hele landet. Vi vil prioritere forebygging mot alvorlige hendelser og legge til rette for at ressurser fra politiet og nødetatene er tilgjengelige når, dessverre, alvorlige ting først skjer. Den nye regjeringen ønsker å snu utviklingen vi har sett under den tidligere høyreregjeringen. Vi ønsker å motvirke sentralisering, sikre at flere av ressursene og de økonomiske midlene kommer befolkningen til gode i lokalsamfunn over hele landet, i stedet for at vi bruker for mye penger på byråkrati og sentraliserte fellestjenester. Mange av de grepene vi ønsker å gjøre, kommer til å ta tid. Vi skal evaluere nærpolitireformen. Vi skal gå gjennom Politidirektoratet. Vi skal ta tilbake domstolstrukturen. Vi skal bedre innholdet i soningen og følge opp innsatte i fengsler bedre. Vi skal ha en opptrappingsplan mot vold og overgrep, spesielt mot barn og unge, og vold i nære relasjoner. Alle disse tingene kommer vi til å jobbe med over lengre tid. Men i tilleggsnummeret til statsbudsjettet for 2022 og i budsjettavtalen med SV i Stortinget følger vi opp ambisjonene i Hurdalsplattformen med en gang. Vi har lagt inn en solid styrking på hele justissektoren. Vi styrker politiet. Vi styrker domstolene. Vi styrker kriminalomsorgen. Vi styrker beredskapen i Sivilforsvaret. Vi har skredsikring på Svalbard. Det har vært viktig for denne regjeringen å se hele justissektoren fra begynnelsen. Regjeringen foreslår å styrke politiets budsjett med 200 mill. kr mer enn høyreregjeringen. Det er fordi vi mener det er viktig at vi får midler som kan gjøre det mulig å øke bemanningen med flere politifolk som er til stede lokalt, i lokalsamfunn, i bydelene i Oslo f.eks., men også i områder og distrikter i landet hvor bemanningen har gått ned. Disse pengene skal i hovedsak gå til det. Regjeringen har også en ambisjon om å opprette 20 nye polititjenestesteder i den neste fireårsperioden på grunn av signalene som kommer fra mange steder i landet, om at politiet er for langt unna etter reformen, og det skjer for ofte at brann- og redningsvesenet må ta belastningen for det, som det har vært vist til tidligere i debatten. Vi skal derfor sette i gang en dialog om opprettelse av tjenestesteder i kommuner og politidistrikt hvor det er et lokalt ønske om det, eller hvor det geografiske bildet eller kriminalitetsutfordringer tilsier at tilstedeværelsen bør styrkes, i løpet av 2022. Så vil jeg også vise til at vi i budsjettavtalen med SV foreslår, i tillegg til styrkingen av politiet, en styrking på 5 mill. kr til Statens barnehus, noe som også er viktig for å sikre god oppfølging av barn og unge som kan være i veldig vanskelige situasjoner i forbindelse med straffesaker, og oppfølging i hele landet. Den samlede saksbehandlingstiden i politiets straffesaksbehandling er for høy, og den samlede oppklaringsprosenten er for lav. Derfor foreslår regjeringen nå i tilleggsproposisjonen og i budsjettavtalen med SV 26 mill. kr til å styrke kapasiteten og kvaliteten i påtalearbeidet i politiet. Det er en viktig styrking for å kunne redusere restansene, altså køene, i straffesakskjeden. Målet er at flere saker skal oppklares raskere, og det handler om å styrke innsatsen mot vold og overgrep og sikre at saker kan etterforskes i stedet for at de blir liggende i kø, noe som f.eks. kan føre til strafferabatt, som vil stride mot den allmenne rettsoppfatning på grunn av at sakene har blitt liggende for lenge. Det ønsker vi å jobbe for å motvirke. Det er viktig med en god balanse i straffesakskjeden. Det har denne regjeringen vært opptatt av fra begynnelsen. Når politiet og påtalearbeidet styrkes, må også domstolene styrkes. Regjeringen ønsker å øke antallet embetsdommere, særlig i de minste domstolene. Det gjør vi fordi det vil være et viktig bidrag til å redusere sårbarheten i de minste domstolene. Vi ønsker å følge opp utfordringene Domstolkommisjonen har pekt på, med å gå bort fra enedommerembeter. Norge har hatt utstrakt bruk av dommerfullmektiger. Dette tiltaket vil bidra til at man kan få embetsdommere i stedet for dommerfullmektiger en del steder hvor det har vært for mange dommerfullmektiger opp mot hvor mange dommere man har. For å redusere tidsbruken og køene i domstolene må vi også gjennomføre et digitaliseringsløft. Det er viktig for regjeringen at alle rettsstedene og domstolene får være med på det løftet. Derfor foreslår vi også å bevilge 30 mill. kr til å fortsette digitaliseringsarbeidet til domstolene, og 25 mill. kr av disse skal gå til å videreutvikle automatisering og digitalisering av den elektroniske informasjonsutvekslingen mellom aktørene i straffesakskjeden. Innenfor kriminalomsorgen er det et mål å tilbakeføre flere domfelte etter soning til et liv uten kriminalitet. Hvis vi skal klare det, noe alle i samfunnet er tjent med, må vi ha et riktig innhold og oppfølging i straffegjennomføringen, og de som jobber i fengslene, må ha tid til å gjøre den jobben. Regjeringen foreslår derfor 50 mill. kr til økt bemanning i kriminalomsorgen. Formålet med det er ikke bare å ha flere folk på jobb – for det sin skyld alene. Det handler om at vi ønsker å forebygge isolasjon. Vi ønsker å fylle soningen med innhold, og vi ønsker at tilbakeføringsarbeidet skal være enklere både for dem som jobber i fengsel, for de innsatte det gjelder, og for storsamfunnet. Det er spesielt viktig for unge domfelte. Så skal vi legge til rette for mer likeverdige forhold mellom kvinner og menn i straffegjennomføringen, tettere oppfølging av domfelte med rusproblemer og mer tilrettelagt oppfølging av forvaringsdømte. I budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og SV er det også en solid satsing på fri rettshjelp. Gjennom de bevilgningene vi nå får i budsjettavtalen, vil man få en oppjustering av satsene for fri rettshjelp på 30 pst., og man vil favne en betydelig større andel av befolkningen gjennom den ordningen. Det mener jeg er positivt. Det er bra og viktig at flere som er i en krevende situasjon, får fri rettshjelp. Så er det viktig for regjeringen at vi ikke er ferdig der. Vi skal gå gjennom rettshjelpsordningen og komme tilbake til hvordan vi kan endre den for å sikre en bedre ordning som hjelper flere av de sårbare menneskene i samfunnet. På beredskapsområdet har det vært viktig for regjeringen å styrke Sivilforsvaret, som er en sivil statlig beredskapsstyrke for uønskede hendelser i fredstid. De finnes også i hele Norge og er en viktig del av lokal beredskap mange steder. Vi ønsker å legge til rette for bedre vedlikehold av materiell og mer ressurser til øving og opplæring av mannskapet i Sivilforsvaret. Vi vet at Sivilforsvaret har en utrolig viktig rolle når det gjelder. De har hjulpet oss i covid-pandemien. De har hjulpet oss i hendelser med skogbrann og mange andre ting rundt i Norge, og derfor foreslår vi å starte med å ta igjen utstyrsetterslepet etter forrige regjering ved å bevilge 10 mill. kr til det samt å øke øvingsaktiviteten. I Gul bok ble det foreslått å styrke redningsberedskapen i Nord-Norge, som gjelder etablering av redningshelikopterbase i Tromsø. Denne regjeringen stiller seg bak det tiltaket. Til slutt vil jeg si at det er viktig for denne regjeringen å ha nasjonal kontroll, nasjonal sikkerhet høyt på dagsordenen. Trusselaktører bruker i stadig større grad økonomiske virkemidler for å sikre seg kontroll og innflytelse i Norge. Derfor foreslår regjeringen å styrke Nasjonal sikkerhetsmyndighet med 17,5 mill. kr for å forebygge at utenlandske aktører kan gjennomføre oppkjøp som truer nasjonale sikkerhetsinteresser.