Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-03:
Takk til statsministeren for en god og rørende redegjørelse. Miljøpartiet De Grønne mener at regjeringen på kort sikt håndterer denne katastrofen i Ukraina riktig. Jeg er glad for at regjeringen allerede har varslet stor støtte til humanitær innsats, og vi støtter sanksjonene som regjeringen går inn på. Én ting må være klokkeklart: Alle ukrainere som vil flykte til Norge, må være velkomne. På lang sikt er det viktigste våpenet for fred og frihet i Europa internasjonalt samarbeid. Derfor må vi i Norge strekke oss mye lenger enn vi er vant til for å støtte og samarbeide med fjerne og nære naboer om løsninger som er bra for oss, men som også er bra for dem. Å sende våpen til en nasjon i krig er en svært tung beslutning for oss alle. Det bryter med norsk sedvane, og det bryter med Miljøpartiet De Grønnes prinsipper for fredspolitikk. Miljøpartiet De Grønnes landsstyre har likevel vedtatt å støtte at Norge gir våpen til Ukraina. Når et folk har fulgt alle fredens og diplomatiets regler, men likevel blir angrepet med våpen i sitt eget land, er det vår moralske plikt å bidra til at de kan forsvare seg. Ukrainerne ber om våpen. Vi må dessverre gi dem våpen. Miljøpartiet De Grønne er fornøyd med at regjeringen har vært svært rask med å undersøke hvilke egne tiltak Norge kan bidra med i tillegg til de internasjonale, innenfor oljesektoren, Statens pensjonsfond utland osv. Vi ber om at dette arbeidet videreføres uten noe nøling. Vi støtter også at Norge avbryter samarbeid med Russland på de aller fleste områder, også innenfor felt som f.eks. idrett. Men det russiske folket er våre venner og naboer. Også de lider under Putin-regimets undertrykkelse. Også russernes frihet og mulighet til demokrati må være et mål for vår støtte til ukrainerne. Derfor er jeg skeptisk til sanksjoner på ett område: kultur. Kulturelt samarbeid vedlikeholder båndene til det russiske folk og gjør det lettere å bygge opp samkvem med Russland når Ukraina er fritt igjen. Jeg er derfor glad for at kulturministeren har overlatt til kulturlivet selv å avgjøre i hvilken grad kultursamarbeid skal bremses. Et av de få områdene hvor Norge gjør en forskjell i Europa, er energi. Energi er også en av de viktigste faktorene i konflikten i Ukraina og i Europa. Nå må det å bygge samarbeid og fred i Europa bli et overordnet mål for norsk energipolitikk. Putins overfall på Ukraina har gjort det uhyggelig klart for Europa hvor utrygt det er å være avhengig av fossil energi. Et lite tegn på dette er et lekket tysk regjeringsnotat som setter full strømdekning med fornybar energi som et mål innen 2035. Selvsagt skal Norge på kort sikt levere alt vi kan av gass til europeiske land som trenger det, og vi bør gjøre det billig. Men mandag minnet en ny FN-rapport oss om at klimatrusselen er en like eksistensiell trussel som krig i Europa. Klimaproblemet forsvinner dessverre ikke, selv om det også er krig i Ukraina. En langsiktig norsk fredspolitikk er altså en politikk som bidrar til løsning på begge disse krisene. De som nå foreslår å trappe opp norsk olje- og gassleting for å levere mer fossil energi til Europa om to, tre eller fire tiår, peker ut en politisk kurs som er det stikk motsatte av det Europa kommer til å velge. Det er det stikk motsatte av et ansvarlig klimapolitisk samarbeid. Det Norge må gjøre, er å la fornybar energi være et av våre viktigste bidrag til et trygt Europa. Vi må si ja til økt energisamarbeid og økt overføringskapasitet for kraft mellom Norge og EU. Det vil øke energisikkerheten, for både Norge og Europa, styrke det internasjonale klimaarbeidet og styrke grunnlaget for langsiktig fred. Umiddelbart må målet for den planlagte havvindutbyggingen Sørlige Nordsjø II økes kraftig, og beslutningen om at strømproduksjon bare skal sendes til Norge, må omgjøres. Dette er ikke tiden til å snu ryggen til Europa. Mennesker må betale en pris i krig som er utålelig. Når det skjer nær oss, er vi oppmerksom på det. Når det skjer langt borte, er vi mindre oppmerksomme, men det er like ille. Ukrainernes heroiske kamp mot Putins ufattelig hensynsløse angrep rører og skremmer oss langt inn i hjertet, og det stiller helt nye krav til oss. Nå er vi nødt til å vise at vi er villige til å yte det som trengs, vi også.