Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-06-13:
Kristelig Folkeparti legger til grunn at politiske beslutninger skal tas på lavest mulig hensiktsmessige nivå. Dette forutsetter at maktfordeling og finansiering er slik at både kommuner og fylkeskommuner har virkemidler til å ivareta sine oppgaver. Kommunen er den viktigste leverandøren av velferdstjenester, og det krever en forutsigbar og god kommuneøkonomi. Det er i dette lyset vi i dag diskuterer kommuneproposisjonen. Vil kommuneproposisjonen bidra til å gi handlingsfrihet og bedre beslutningsmyndighet til kommunene? Det er bred enighet om at det må være samsvar mellom kommunens pålagte oppgaver og kommunens økonomi. Derfor er det avgjørende at statlige reformer og pålegg følges opp med tilstrekkelige frie midler. Kommunene har også førstelinjetjeneste med tanke på tilrettelegging for næringsliv og samfunnsutvikling. Dette krever også at inntektene må stå i forhold til det ansvaret og de plikter dette medfører. For mange kommuner har kommuneøkonomiutviklingen de siste årene i beste fall vært status quo, for noen har den gått ned. Som også spørreundersøkelsen blant landets ordførere og rådmenn viser, har altså gapet mellom forventninger og hva kommuneøkonomien har gitt rom for, økt de siste årene. I år har det på nytt vært harde fronter i lønnsoppgjøret i kommunesektoren. På bakgrunn av de lønnsoppgjørene som var ferdigbehandlet før kommuneproposisjonen ble framlagt, beregnet regjeringen at lønnsveksten skulle bli på ca. 3,7 pst. i kommunal sektor. Nå når lønnsforhandlingene er over, ser man at sluttresultatet ble en lønnsvekst på omtrent 4,1 pst. – en vekst de kommunalt ansatte i aller høyeste grad fortjener. Men lønnsvekst vil også bety økte utgifter for kommunen. Så vet vi at pensjonsutgiftene i kommunal sektor øker, og demografiutviklingen og kostnadene knyttet til det er det stor usikkerhet rundt. Hvordan vil regjeringen følge opp disse mer eller mindre uforutsette og betydelige økningene i kommunene? Vil regjeringen lempe det over på kommunene og sånn sett spise opp de små restene av frie midler, eller vil regjeringen komme tilbake igjen og bidra med mer midler til kommunene? De siste årene har gjelden økt dramatisk. Nettogjelden har steget fra 20 pst. av inntektene ved utgangen av 2007 til over 40 pst. ved utgangen av 2011. Under Bondevik I var nettogjelden så lav som rundt 10 pst. av inntektene. Det gjør at kommunene er svært sårbare også for en eventuell renteøkning. Alt dette gjør at kommunene går en usikker framtid i møte rent økonomisk. Dette vil selvsagt også begrense kommunens handlefrihet, beslutningsmyndighet og selvstyre, noe jeg som KrF-er ser på som svært bekymringsfullt, da vi ønsker å legge til rette for et samfunn der beslutningene tas på lavest mulig hensiktsmessige nivå. I tillegg til at kommunene går økonomisk usikre tider i møte, somler også regjeringen med å rettighetsfeste elementære tjenestetilbud til befolkningen. Regjeringen somler bl.a. med å legge fram et forslag til individuell rett til brukerstyrt personlig assistanse. Denne ordningen er svært viktig for å fremme selvstendighet og uavhengighet for mennesker med nedsatt funksjonsevne. Vi i Kristelig Folkeparti mener at alle med nedsatt funksjonsevne, som har behov for det, må få individuell rett til denne tjenesten helt fra fødselen av. For mange er dette helt avgjørende for å føle selvstendighet og verdighet. Kristelig Folkeparti har også lenge kjempet for å få til en opptrappingsplan for det kommunale barnevernet. Vi har bl.a. foreslått en opptrappingsplan for å nå full barnevernsdekning innen 2017. Kommunene rapporterer om store uløste utfordringer i det kommunale barnevernet. Dette handler om å gi de mest sårbare barna best mulig omsorg. Vi i Kristelig Folkeparti ønsker et levekraftig lokaldemokrati, som har både handlefrihet og selvstyre. Vi ser at regjeringen på mange måter har overført oppgaver til kommunene og i tillegg gitt kommunene regningen for oppgavene. Derfor mener jeg det igjen er behov for å presisere at dersom kommunene pålegges nye oppgaver, må kommunene få tilsvarende økte tilskudd. Kun det vil sikre kommunalt reelt selvstyre – det kan ikke understrekes nok.