Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2009-06-17:
Dagens forskning er morgendagens kunnskap og innovasjoner. Forskningsmeldingen er tydelig på hvilke utfordringer vi står overfor, hvilke områder det er viktig å satse på, og hvordan vi skal gjøre det: Klima, helse, velferd og næringsrelevant forskning preget av kvalitet, ressursutnyttelse og internasjonalisering. Det settes klare mål og en god retning for norsk forskningspolitikk, og jeg oppfatter heller ikke at det er stor uenighet om disse målene og retningen blant partiene her på Stortinget. Opposisjonen har lite alternativt å komme med når det gjelder satsingsområder. Det er bra at vi har bred oppslutning om de forskningspolitiske målene. Etter å ha hørt debatten og innleggene fra opposisjonen nå, er det én ting som slår meg: hakk i plata. Både det opposisjonen skriver i innstillingen, og det de gjentar her på talerstolen, bærer preg av at de ikke har klart å omstille seg. Jeg registrerer at opposisjonen vil nå 1 pst.-målet i 2013. Tingenes tilstand har vi fått beskrevet flere ganger tidligere. Det ser ut som vi kan nå det målet tidligere, kanskje allerede i 2010 dersom vi fortsetter å øke bevilgningene til forskning slik den rød-grønne regjeringen har gjort, og for å være etterrettelig i forhold til den forrige regjeringen: slik de delvis også gjorde i sin periode, selv om 38 pst. vekst neppe kan sies å være halvparten av hundre, i hvert fall ikke med min måte å regne på. Prosentmålet ligger nå, som da meldingen ble lagt fram, fast – som et mål. Men Arbeiderpartiet fastholder at prosent av BNP ikke er et tilstrekkelig mål for forskning. Derfor skisserer meldingen andre ressursindikatorer og resultatmål. Vi må se på mer enn innputt. Forskning har en egenverdi, men det må også være lov å se på resultater og utbytte av forskningen. Grunnen til det er ikke at vi skjemmes over vår egen innsats. Vi har fulgt opp prioriteringene fra den forrige stortingsmeldingen, som det også var stor enighet om blant partiene. Vi har økt bevilgningene til forskning, vi har styrket Forskningsfondet, etablert et regionalt forskningsfond, og sammen med Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti satt på plass djerve mål for framtidens klimasatsing. Bondevik II-regjeringens siste budsjett fra 2005 trekkes ofte fram av opposisjonen i innstillingen og her i salen. Det må være lov å spørre hva de brukte sine fire år på, når budsjettet de la fram etter at de hadde tapt valget og skulle i opposisjon, er det som trekkes fram. Jeg skal ikke trekke fram hva Arbeiderpartiet har gjort i opposisjon. Vi lar resultatene fra de fire siste årene være det vi måles på, og der har vi levert bedre enn den forrige regjeringen. Det er mange ting ved denne meldingen det kunne vært interessant og kommentert nærmere, men jeg rekker bare noe. Helseforskning har stått sterkt i Norge, og det vil være en viktig prioritering også framover. Helseforskning bringer oss videre, det redder liv og gir nytt håp for mange. Et eksempel er muligheten for CI-implantat, som komiteen har blitt godt kjent med i arbeidet med alternativ supplerende kommunikasjon. En ting som vil være avgjørende viktig framover, er å redusere de sosiale helseforskjellene. Vi kan ikke være bekjent av at helseforskjellene øker. Her må det økt innsats og bedre tverrfaglighet i forskningen til. Tverrfaglighet er spesielt viktig når vi vet at grunnlaget for god helse i stor grad legges utenfor helse- og omsorgssektoren. Forebygging er ett stikkord, som også vil være viktig i den kommende samhandlingsreformen. Mine barnebarn vil ikke dømme oss etter hvordan vi, dagens politikere, håndterte finanskrisen i 2009. De vil dømme oss etter hvordan vi håndterte den globale oppvarmingen og klimautfordringene. Vi vet mye om konsekvensene av global oppvarming, men vi trenger mer kunnskap om konsekvensene og ikke minst om løsningene i møte med utfordringene. Dette er et internasjonalt ansvar, men Norge har kompetanse som er verdensledende på fornybar energi, karbonfangst og -lagring og marin forskning, for å nevne noe. Vi må utnytte kompetansen vi har i både UH-sektoren, instituttsektoren og i næringslivet. Regjeringen følger opp klimaforliket og satser på klimaforskning og utvikling. Til slutt: Denne forskningsmeldingen viser at Regjeringen tar forskningspolitikken meget alvorlig. Tallenes tale forteller også at Regjeringen følger opp med bevilgninger, og det vil den også gjøre i tiden som kommer.