Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2009-05-28:
Dette er en historisk dag. En over 100 år gammel straffelov skal erstattes av en ny, moderne straffelov, tilpasset vår tid. Straffeloven av 1902 har selvfølgelig vært endret et utall ganger underveis, men den nye straffeloven er resultat av en helhetlig gjennomgang og revisjon av de prinsippene vi legger til grunn for straffeloven. Det er et over 30 år langt arbeid som nå er i ferd med å fullføres. I 2005 vedtok Stortinget den alminnelige delen av ny straffelov, og i fjor behandlet vi kapitlene om bl.a. folkemord og terror. Disse kapitlene illustrerer godt behovet for en ny straffelov. Straffeloven av 1902 ble til i en periode da Norge forberedte seg på å bli en fri og uavhengig nasjon. Den trådte i kraft i 1905, samme året som unionsoppløsningen. I vår tid ser vi at den grenseoverskridende kriminaliteten blir stadig mer alvorlig, og globale utfordringer med hensyn til menneskehandel, terror, folkemord og korrupsjon må også gjenspeiles i vår nasjonale straffelov. Internasjonale krav og standarder er blitt en del av norsk strafferett. Den gamle straffeloven bar preg av å være utformet av menn, for menn, hvor materielle hensyn veide tyngst. Det nye lovforslaget representerer en dreining over mot at hovedfokuset i straffeloven skal være å beskytte individet mot krenkelser. Jeg er glad for at komiteen i stor grad gir tilslutning til Regjeringens forslag til ny straffelov. Blant annet er komiteen samstemt i at straffenivået for seksuelle overgrep, vold og drap, kjønnslemlestelse og vold i nære relasjoner skal heves betydelig. Straffeloven er en av grunnsteinene i demokratiet vårt, og konsensus om viktige veivalg gir loven enda større tyngde. Det er selvfølgelig nyanser og uenighet på noen punkt, men jeg vil understreke særlig ett forhold der komiteen er enstemmig. Vi ønsker at den betydelige straffeskjerpelsen vi legger opp til når det gjelder den individkrenkende alvorlige kriminaliteten, skal ta til å gjelde straks. Dette må politi, påtalemyndighet og domstoler merke seg. Det skal legges fram en egen ikrafttredelsesproposisjon for den nye straffeloven i neste periode, men komiteen mener at vi ikke har tid til å vente på denne før disse endringene trer i kraft. Her forventer vi at aktørene i justissektoren følger opp lovgivers meget tydelige signal. Vi bekjemper ikke kriminalitet med lov alene. Den nye straffeloven er bare ett av mange element i en helhetlig rød-grønn justispolitikk. Vi må oppdage mer kriminalitet. Derfor er jeg glad for at DNA-reformen, som er initiert av den rød-grønne regjeringen, viser seg å bli en suksess. Allerede nå er antall innsendte prøver fra politidistriktene til Rettsmedisinsk institutt fordoblet, og vi forventer en vesentlig økning i oppklaringsprosenten. Vi må reagere raskere. Derfor er jeg glad for at Regjeringen har prioritert større ressurser til politiet. Vi ser at domstolene har den mest effektive saksbehandlingen i Norden, og vi er i ferd med å fjerne soningskøen, slik at domfelte raskt kommer inn til soning. Vi må rehabilitere bedre. Derfor mener jeg justisministeren fortjener honnør for det arbeidet han har gjort for å styrke innholdet i kriminalomsorgen. I dag vender over halvparten tilbake til kriminalitet etter endt soning. Bedre utdanningstilbud, bedre jobbtilbud og en tett oppfølging der helse, rusmestring og bolig er kjerneelementer, fører til at innsatte er bedre forberedt på å møte livet etter soning. Det vil gi mindre kriminalitet. Vi ønsker å utvide bruken av samfunnsstraff, fordi vi ser at dette gir færre tilbakefall til kriminalitet. Men når det gjelder den alvorlige kriminaliteten, som grov vold og seksuelle overgrep, er vi tydelige på at domstolene skal idømme fengselsstraff. I dag er seksuelle overgrep et alvorlig samfunnsproblem, med store og ofte traumatiske konsekvenser for offeret. Det regjeringsnedsatte Voldtektsutvalget viste til at det i 2006 ble anmeldt 974 voldtekter og voldtektsforsøk. Samtidig viste utredningen at åtte av ti anmeldelser blir henlagt av politiet. I arbeidet med ny straffelov har Justisdepartementet foretatt en gjennomgang av domsbeslutninger i en rekke ulike overgrepssaker. Det er nedslående lesning. Til tross for at straffenivået er blitt skjerpet de senere år, ligger likevel straffenivået i nedre sjikt av strafferammen. Overfallsvoldtekter og voldtekter med sterk maktbruk synes å bli straffet strengest, og nivået ligger på fengsling i fire år. I saker der barn er offer for overgrep, ligger straffenivået på mellom ett til to år. Dette er uakseptabelt! Derfor foreslår Regjeringen en betydelig skjerping av straffenivået, og for å sikre oss at dette følges opp, gjøres noen tydelige grep: Strafferammen økes. Minstestraffen for voldtekt økes til tre år. Normalstraffenivået for voldtekt skal være betydelig høyere enn det. Jeg er glad for at Høyre og SV, som gikk imot å heve minstestraffen i forrige periode, nå mener at det er riktig å skjerpe straffenivået. Straffenivået angis ut fra de gjennomgåtte domsbeslutningene. Når det gjelder barn under 14 år, skal all seksuell omgang og de mest kvalifiserte seksuelle handlingene heretter anses som voldtekt. Soria Moria-erklæringen var tydelig på at også vold og drap skal straffes betydelig strengere, og at innsatsen mot vold, spesielt mot kvinner og barn, skal intensiveres. Som følge av Regjeringens handlingsplan mot vold i nære relasjoner er fem barnehus etablert. Alternativ til vold bygges ut over hele landet. Alle politidistriktene har fått egne familievoldskoordinatorer. Senere i dag legger Odelstinget lovgrunnlaget for omvendt voldsalarm. Regjeringens forslag til ny straffelov innebærer en straffeskjerping på om lag en tredjedel. Når det gjelder familievolden og kjønnslemlestelse, dobler vi strafferammen. Jeg er veldig glad for at vi også når det gjelder grov vold i nære relasjoner, tar inn en avvergelsesplikt. En undersøkelse gjennomført av Norsk institutt for by- og regionforskning viser at mer enn hver fjerde kvinne som har levd i parforhold, er blitt utsatt for vold i nåværende eller tidligere forhold. Nylig har vi igjen opplevd tilfeller av drap begått i nære relasjoner, og svært ofte er barn involvert enten som direkte offer for vold eller som vitne. For Arbeiderpartiet har det vært viktig å få et strengere rettsvern for flere sårbare grupper, og jeg er særlig glad for at vi sikrer at kvinner og barn får sterkere beskyttelse i den nye straffeloven. Regjeringens forslag til ny straffelov speiler også samfunnsutviklingen på andre viktige områder. Utviklingen og den omfattende bruken av informasjonsteknologi i samfunnet stiller oss overfor nye utfordringer – også i strafferettspleien. Utviklingen gjør samfunnet mer sårbart for angrep. Derfor har datakriminalitet en viktig plass i den nye straffeloven. Identitetstyveri gjøres straffbart. Vi hegner enda sterkere om ytringsfriheten, gjennom at bl.a. ærekrenkelser avkriminaliseres, og blasfemiparagrafen fjernes. I forrige periode foreslo Bondevik II-regjeringen å beholde blasfemiparagrafen, og regjeringen fikk den gang støtte fra Fremskrittspartiet. Derfor er jeg glad for at opposisjonen nå har bestemt seg for å støtte Regjeringen i at det er riktig å fjerne denne paragrafen. Dagens lovvedtak er historisk. En over 100 år gammel straffelov erstattes av en ny, moderne straffelov, tilpasset vår tid. Til slutt vil jeg gjøre oppmerksom på noen forhold: På side 6 skal det selvfølgelig ikke stå Venstre, men Sosialistisk Venstreparti i merknaden om straffeloven og samfunnsendringer. Ved en inkurie har det oppstått en feil i forslag til ny § 270 på side 30, men dette står korrekt omtalt i tekst og i forslag til lovvedtak på side 80. Det vil også være behov for å se på en del lovgivningsmessige og tekniske tilpasninger før den nye straffeloven kan tre i kraft. Justiskomiteen har allerede mottatt enkelte innspill. Dette vil Justisdepartementet komme tilbake til i forbindelse med ikrafttredelsesproposisjonen som skal fremmes for Stortinget i neste periode.