Bent Høie (Høyre), 2011-10-27:
Det er grunn til å takke interpellanten for å ta opp dette spørsmålet i den form og som et eget tema i Stortinget. Det var et klokt initiativ. Det er også grunn til å takke statsministeren for veldig viktige og riktige ord i en svært vanskelig situasjon den 22. juli. Kvaliteten på samfunnet vårt og på våre ledere kommer først og fremst til uttrykk i så spesielle og krevende situasjoner som en da var i. Ordene mener jeg står spesielt sterkt med tanke på at de ble uttalt på et tidspunkt der en ikke visste hvem eller hva som angrep landet vårt. Etter 22. juli er det forhold i samfunnet vårt knyttet til åpenhet og demokrati som gir håp, ikke minst det engasjementet som en har sett fra ungdom for å melde seg inn i de politiske ungdomspartiene, der en har sett at alle partier har økt sine medlemskap også blant voksne medlemmer. Det gir håp om økt deltakelse, økt politisk engasjement, som er en forutsetning for vårt demokrati. Men det er også tegn som ikke gir fullt så stort håp. Personlig var jeg overbevist om at vi kanskje kunne ha slått valgdeltakelsesrekorden ved dette lokalvalget. Det gjorde en ikke. Det ble en valgdeltakelse på nivå med det som en kunne ha forventet også før 22. juli. Det vil være veldig interessant å få analysene av lokalvalget nettopp dette året, med det utgangspunkt at en på den ene siden fikk en voldsom tilstrømning til partiene, fikk et sterkt politisk engasjement, men samtidig ikke klarte å øke den generelle valgdeltakelsen noe særlig. Det er også interessant å se at en del av de initiativene som ble tatt nettopp som forsøk på å få økt demokrati, prøveordninger i flere kommuner knyttet til både Internett-avstemninger og stemmerett for 16-åringer, så langt ikke har hatt noen effekt. Når det gjelder diskusjonen og debattklimaet, som også har vært et gjennomgangstema i denne debatten, er det en krevende debatt. Jeg tror de fleste har som utgangspunkt at mer åpenhet fører til at de ulike standpunktene kommer fram, at synene blir prøvd, at argumentene blir prøvd kommer fram: Allikevel vet vi av erfaring nå at argumentet om at når trollet møter lyset, så sprekker det, nødvendigvis ikke er tilfelle. Aldri før har det vært enklere å framføre synspunkter i det offentlige rom gjennom Internett og sosiale medier, men allikevel ser vi at det også fører til at synspunktene spres raskere, at standpunkt og meninger som ikke er faktabasert, som er mytebasert, får en tendens til å bli oppfattet som sannheter fordi meningene heller ikke går gjennom noe filter. Det utfordrer oss i forhold til diskusjonen om mediepolitikken, for hvis alt blir like viktig, hvis alle synspunkter blir like riktige, og hvis alt slipper til, hvordan er det da mulig for oss som brukere av den informasjonen å vite hva som er riktig, og hva som er galt. Der en tidligere hadde medier som regisserte den politiske debatten, hadde kontrollmekanismer, har en i dag en helt annen åpenhet – en åpenhet som er positiv, men som allikevel utfordrer oss med tanke på hvordan en skal få fram den faktabaserte diskusjonen, den kvalitative debatten, for i et samfunn er ikke alt like viktig, alt er ikke riktig. Noe er galt, og noe er feil. Diskusjonen utfordrer oss også knyttet til religion i samfunnet. Jeg tror det var i ferd med å spre seg en oppfatning i Norge om at religion hadde mistet sin betydning. Det er feil. Diskusjonen som går, viser at religion kanskje har større og større betydning i samfunnet vårt. Men hvordan møter vi det i et debattklima der en av og til får inntrykk av at det å være ikke-religiøs er det som er det riktige? Det som er viktig, er å få en debatt der også religiøse standpunkter får lov å komme til uttrykk.