Fridtjof Frank Gundersen (Fremskrittspartiet), 1999-04-26:
Jeg konstaterer at det er enighet i Stortinget om å bevilge penger til å avhjelpe flyktningproblemet i anledning den etniske rensingen i Kosovo. Fremskrittspartiet har imidlertid et annet forslag enn flertallet på to punkter. For det første foreslår vi at det bevilges 495 mill. kr, mens flertallet bare foreslår 195 mill. kr. For det annet vil Fremskrittspartiet bruke alle pengene til å hjelpe flyktningene i deres nærområder. Flertallet går imidlertid inn for å motta 6 000 kosovoalbanere i Norge, noe som ifølge St. prp. nr. 59 vil koste ca. 1,2 milliarder kr. Fremskrittspartiet vil bruke slike beløp til hjelp i nærområdene. Begrunnelsen er for det første at man kan hjelpe minst ti ganger så mange kosovoalbanere i nærområdene som i Norge for det samme beløp. For det annet er det ønskelig at flest mulig kosovoalbanere vender tilbake til Kosovo etter at serberne er drevet tilbake. Dersom kosovoalbanerne spres rundt i verden, er det lite sannsynlig at de vil vende tilbake. Erfaringene når det gjelder andre som har fått opphold i Norge på kollektivt grunnlag, viser at de blir boende i Norge selv om krigen er slutt. Erfaringer viser at har en asylsøker først fått oppholdstillatelse i Norge, er det så å si umulig å sende vedkommende ut igjen. Vi må derfor regne med at de aller fleste av de 6 000 vil slå seg ned permanent i Norge. På denne måten vil Norge bidra til den etniske rensing av Kosovo som er satt i gang av Milosevic. Det blir hevdet at det ikke er kapasitet til å motta alle flyktningene i nærområdene, og at en del av dem derfor må sendes til andre land, deriblant Norge. Det er spesielt pekt på den etniske ubalanse som er i ferd med å oppstå når så mange albanere strømmer inn i Makedonia. Til dette er for det første å si at Albania kan motta langt flere kosovoalbanere hvis de bare får mer hjelp utenfra, bl.a. penger og materiell fra Norge. Albania har gang på gang bedt om mer økonomisk hjelp. For det annet er det ikke riktig at tilstanden for flyktningene i nærområdene er kritisk. Etter hvert som den internasjonale hjelpen blir bedre organisert, er situasjonen for mange flyktninger blitt bedre. Norske myndigheter har mottatt tilbud fra norske leverandører om utmerkede og lett transportable boligenheter til ca. 10 000 kr pr. sengeplass. Hvis norske myndigheter hadde utvist like stort initiativ når det gjelder å finne plasser i nærområdene som innenfor Norges grenser, ville kapasiteten der ganske sikkert ha økt betraktelig. Som eksempel kan nevnes at Italia har opprettet åtte flyktningleirer i Albania med til sammen 16 600 flyktninger. Italia er nå i ferd med å organisere leirer for ytterligere 25 000 – 30 000 flyktninger i Albania og har sendt 1 400 sivile hjelpearbeidere, 38 000 soveposer og 4 800 telt. For øvrig må Italia i forhold til Norge anses som nærområde, slik at Norge burde tilby å finansiere leirer i Italia fremfor å ta flyktninger hit til Norge. Et annet moment er at det nå går mot sommer, slik at provisoriske leiropphold lettere lar seg ordne. Det er mange fordeler ved at flyktningene tas hånd om i nærområdene. For det første vil de i større utstrekning kunne gjøre seg forståelig på sitt eget sprog. For det annet vil de ha langt større mulighet til å gjenforene sine familier og oppnå kontakt med tidligere naboer og sambygdinger. Dersom kosovoalbanerne kommer til Norge, vil familiegjenforening komme til å skje her i landet, etter at krigen for lengst er slutt. For det tredje vil både forskjeller i klima og kultur gjøre livet lettere i nærområdene enn i Norge. For det fjerde er det stor arbeidsledighet i nærområdene, mens presset på arbeidsmarkedet i Norge er stort, ikke minst i helsesektoren. Derfor er det ufornuftig å bringe barn, gamle og syke til Norge. I nærområdene er det mange arbeidsledige som kan pleie og passe dem. Jeg tar forbehold når det gjelder pasienter som har behov for medisinsk spisskompetanse. Når det gjelder kosovoalbanerne i sin beste alder, bør disse stå klar til innsats for å gjenoppbygge Kosovo. Det vil de neppe gjøre om de kommer til Norge. På grunn av de momenter jeg har fremhevet her, mener Fremskrittspartiet at vi bør hjelpe mange i nærområdene i stedet for få i Norge. Jeg minner om at den franske sosialdemokratiske statsminister Jospin sterkt har fremhevet at en spredning av flyktningene vil være et bidrag til etnisk rensing. Frankrike har imidlertid sagt seg villig nå til å ta imot 5 000 – 10 000 flyktninger, noe som i forhold til folketallet i Frankrike og Norge ville tilsvare at Norge mottar 400 – 800 flyktninger. Også EUs kommisjonær for menneskerettigheter og FNs høykommissær har i likhet med Albanias visestatsminister fremholdt de samme betenkelighetene med å spre flyktningene. Som man vil forstå, er det også på internasjonalt hold ulike avveininger mellom på den ene side å motta flyktninger og å hjelpe dem i nærområdene. Fremskrittspartiet holder fast ved at det er best å hjelpe dem i nærområdene. Jeg tar herved opp Fremskrittspartiets forslag på side 2 i innstillingen og anmoder om separat votering over romertallene I og II.