Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-01:
Riktig behandling til riktig tid er et hovedmål for helse- og omsorgstilbudet i kommunene, så vel som i spesialisthelsetjenesten. Vi har et for høyt forbruk av vanedannende angst- og sovemedisin i Norge, og dette ønsker vi ikke. Søvnproblemer og lettere psykiske plager som bekymring, angst og uro er utbredt, og riktig behandling av pasienter med disse plagene er viktig. Legemidler kan være til nytte hvis de brukes forsvarlig og som kortvarig hjelp, men pasienter kan få bivirkninger og utvikle avhengighet hvis medisinene brukes for lenge, og ikke minst hvis de brukes på feil måte. Vi vet at norske allmennleger skriver ut vanedannende legemidler i større grad enn gjennomsnittet i OECD, og det gir grunn til bekymring. Det gjør også svarene i undersøkelsen som fagbladet Sykepleien har gjennomført, og som interpellanten også refererer fra. Tidsnød er verken en medisinsk eller omsorgsfaglig begrunnelse for å skrive ut et legemiddel. Dette er helt uakseptabelt. Rekvirering av legemidler skal være forsvarlig. Det innebærer at legemiddelet skal være nødvendig, at pasienten følges opp på en forsvarlig måte, og at tilstrekkelig fagkompetanse sikres i tjenestene. Legen skal være tilbakeholden med å skrive ut vanedannende legemidler, slik at det ikke bidrar til utvikling av avhengighet og dermed forlenger eller forverrer den grunnleggende tilstanden. Hvis en lege skriver ut vanedannende legemidler på en uforsvarlig måte, kan legen miste retten til å skrive ut slike legemidler. I slike tilfeller mener jeg det er svært viktig at pasienter og pårørende bruker klageretten. Jeg vil også minne om at helsepersonell har en egen plikt til å varsle Fylkesmannen og Statens helsetilsyn om forhold som kan utgjøre en fare for pasientens sikkerhet. Helsedirektoratet har gitt ut en veileder om rekvirering og forsvarlighet ved vanedannende medisin. Den skal gi faglig støtte til helsepersonell som har fullmakt til å skrive ut vanedannende legemidler, slik at avhengighet kan unngås og pasienter som allerede er avhengige, kan få hjelp til å trappe ned. Det er også laget et eget veiledningsopplegg for allmennleger om behandling med vanedannende legemidler. Et elektronisk læringsprogram er implementert, og flere har gjennomført kurset eller er i gang med gjennomføringen. Videre vil bedre funksjonalitet i legenes journalsystemer bidra til bedre oversikt over pasientenes legemiddelbruk. Utvikling av journalsystemer vil også forbedre tilsynsmyndighetenes mulighet til å føre kontroll med rekvireringen av legemidler. Det er svært viktig med tanke på det som interpellanten tar opp, at en faktisk erkjenner og ser hva den enkelte egentlig har fått av legemidler. Men det forplikter også dem som jobber i sektoren. E-reseptsystemet har allerede bidratt til bedre kontroll, men jeg vil presisere at kontroll av en leges rekvirering faktisk er begrenset til tilfeller der det foreligger mistanke om uforsvarlighet, eller der Statens helsetilsyn tidligere har gitt en advarsel. Dette er noe vi må se videre på. Rekvirering av legemidler er et ansvarsområde jeg deler med helseminister Bent Høie, som også interpellanten var innom. Vi ønsker at leger skal få mulighet til å sammenligne sin egen rekvireringspraksis med andre legers praksis, og at de dermed bør ha tilgang til en oversikt over egen rekvireringspraksis. Slike data og andre data om egen praksis er viktige verktøy i det lokale forbedringsarbeidet. Jeg har tro på at veilederen og e-læringsverktøyet vil bidra til bedre praksis og bevissthet rundt dette viktige temaet, og jeg vil sammen med helseministeren følge opp dette nøye. En systematisk gjennomgang av legemidler som pasienten bruker, er viktig både i sykehjem og for hjemmeboende. Feil bruk av legemidler fører til mange unødvendige lidelser hvert år. Riktig legemiddelbruk avhenger av at pasienten får stilt riktig diagnose og mottar rett behandling. Et krav om å gjennomføre en legemiddelgjennomgang for pasienter med langtidsopphold i sykehjem ved innkomst og minst én gang årlig ble forskriftsfestet fra 1. januar 2017. Legemiddelgjennomgang i sykehjem er også nå en kvalitetsindikator som vil gi økt oversikt over og kontroll med dette området framover. Når det gjelder legemiddelgjennomgang for hjemmeboende, beboere med korttidsplass eller avlastning i sykehjem, er det fastlegens ansvar, og disse pasientene er omfattet av fastlegeforskriften. Denne forskriften eller forpliktelsen gjelder dersom pasienten bruker fire eller flere legemidler samtidig og gjennomgang er påkrevd ut fra en medisinsk vurdering. I tillegg er det svært viktig at pasienten får opplæring i legemiddelbruk, og at pårørende involveres i et samarbeid når det er nødvendig. Riktig legemiddelbruk er en viktig del av det femårige nasjonale pasientsikkerhetsprogrammet som startet i 2014 og gjelder ut 2018. Programmet har flere konkrete tiltak for hvordan og hvor ofte legemiddelgjennomgangen skal gjennomføres. Så til den andre siden av spørsmålet fra interpellanten. Kommunene har stor frihet til å organisere tjenestene etter lokale behov og prioriteringer. Det er kommunenes ansvar at det er tilstrekkelig bemanning til å drive forsvarlige helse- og omsorgstjenester. Regjeringen har styrket kommuneøkonomien, ikke minst for å sette kommunene bedre i stand til å gi gode og verdige tjenester. Foreløpige tall fra Statistisk sentralbyrå viser at kommunene økte årsverksinnsatsen i omsorgstjenestene med i underkant av 5 000 årsverk i 2017. Det er viktig å sørge for at det er nok folk til å utføre pleie- og omsorgsoppgaver, og dette må kommunene sørge for. Regjeringen har en rekke tiltak gjennom Kompetanseløft 2020 for å bidra til at den kommunale helse- og omsorgstjenesten er faglig sterk og har tilstrekkelig og kompetent bemanning. Ett av tiltakene er nasjonal lederutdanning for primærhelsetjenesten ved Handelshøyskolen BI. Utdanningen er gratis for ledere i den kommunale og fylkeskommunale helse- og omsorgstjenesten. Tilbakemeldinger fra deltakerne viser at de er svært tilfredse, og at kompetansen de tilegner seg, leder til konkrete endringer i virksomhetene de jobber i, når de kommer tilbake. Regjeringen har også styrket de kommunale tilskuddene til grunn-, videre- og etterutdanning og til lederkompetansen i omsorgstjenestene med over 150 mill. kr. Samlet bevilgning var på om lag 350 mill. kr i 2018. Jeg forventer at økt kompetanse i tjenestene og i ledelsen fører til en reduksjon i uheldig legemiddelbruk. Forskrift om ledelse og kvalitetsforbedring i helse- og omsorgstjenesten stiller veldig tydelige krav til ledelsen bl.a. i sykehjem. Den fastslår at det er toppledelsen som har ansvar for at virksomheten planlegges, gjennomføres, evalueres og ikke minst korrigeres når feil oppstår. Så når helsepersonell opplever tidspress over lengre tid, som det her refereres til, må dette tas på alvor av ledelsen i kommunen. Dette ansvaret skal ikke skyves ut til det ytterste ledd. Det er et politisk og ikke minst også et administrativt ansvar for kommunene å gi ansatte som står i et vanskelig dilemma, støtte og rom for etisk refleksjon. Dette er en naturlig del av helse- og omsorgstjenestens kontinuerlige forbedringsarbeid og faglige utviklingsarbeid. Riktig legemiddelbruk er viktig, men jeg er vel så opptatt av at vi utvikler tiltak som kan erstatte legemiddelbruk og gi bedre pleie. Derfor løftes miljøbehandling fram som et viktig tiltak i kvalitetsreformen for eldre, Leve hele livet. Miljøbehandling kan redusere unødvendig legemiddelbruk. Miljøbehandling kan øke mestring og velvære, skape nye muligheter for kommunikasjon, fellesskap og inkludering og dempe angst og uro. Vi har jo sett effekten vi har fått av å flytte måltidsserveringen ute på det enkelte sykehjem, hvor det nå rapporteres om langt mindre medikamentbruk om nettene og mer ro. Videre skal vi ha stor oppmerksomhet på rett helsehjelp og ernæring. Vi skal øke mestring og livskvalitet og forebygge funksjonsfall. Dette skal vi gjøre ved å være mer proaktive i tjenestene, ha en mer målrettet bruk av fysisk trening og drive mer systematisk kartlegging og oppfølging. Rett ernæring og gode måltider sammen med behandling som forebygger funksjonstap eller øker funksjonsnivået, kan forebygge mange helseproblemer og redusere behovet for legemidler. Helse- og omsorgsdepartementet har i dialogmøte med Legeforeningen hatt dette temaet på dagsordenen. Sammen med helseministeren vil jeg følge utviklingen i bruk av legemidler nøye, slik at rekvirering av legemidler gjøres på en forsvarlig måte, og slik at legemidler ikke skal erstatte omsorg og pleie.