Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2008-06-10:
Dette er på mange måter en gledens dag. Loven vi legger fram i dag, er et viktig framskritt for personer med nedsatt funksjonsevne. Den innebærer i utgangspunktet at bygninger og transportmidler rettet mot allmennheten skal utformes slik at de er tilgjengelige for alle. Universell utforming vil også hjelpe eldre, personer med barnevogn og tunge kofferter og andre. Det er ikke bare en praktisk utfordring at rullestolbrukere eller andre med nedsatt funksjonsevne ikke kommer inn i butikker, restauranter og kinoer, eller at de ikke så lett kan reise med tog, buss eller fly. Det handler også om menneskeverd. Det skal være like muligheter for alle. Kristelig Folkeparti har derfor prioritert arbeidet med den nye diskriminerings- og tilgengelighetsloven høyt. Loven kunne imidlertid ha vært langt bedre om regjeringspartiene i større grad hadde lyttet til innspillene fra brukerorganisasjonene og de menneskene som denne loven først og fremst handler om. For Kristelig Folkeparti innebærer loven en vinn-vinn-situasjon, i og med at det vil gi store samfunnsmessige gevinster med en bedre inkludering av personer med nedsatt funksjonsevne i samfunnet. Disse personene har store ressurser som i dag ikke blir utnyttet fullt ut. Jeg opplever at Regjeringen ikke tar dette skikkelig inn over seg. Regjeringspartiene virker nemlig ikke veldig utålmodige når det gjelder å inkludere personer med nedsatt funksjonsevne. Regjeringen vegrer seg for å sette konkrete tidsfrister for gjennomføringen av universell utforming på en rekke sentrale områder. Regjeringspartiene har som et av sine slagord «Alle skal med ». Ja vel, det er vel og bra, men når skal alle med? Kristelig Folkeparti foreslår at både eksisterende bygninger og informasjons- og kommunikasjonsteknologi skal være universelt utformet innen 1. januar 2019. På denne måten ville virksomhetene få god tid til å planlegge og sette i verk oppgraderinger, samtidig som brukernes rettigheter ville blitt tidfestet mer konkret. Eksisterende bygninger og IKT er helt avgjørende deler av samfunnet. Full inkludering av personer med nedsatt funksjonsevne kan ikke skje dersom ikke dette tas på alvor. På grunn av de rød-grønnes mangel på aksept for en forpliktende tidsfrist for universell utforming på disse sentrale punktene er det nå helt uvisst når Norge blir universelt utformet for mennesker med nedsatt funksjonsevne. En forskrift er ikke godt nok. Kristelig Folkeparti støtter Regjeringens forslag om at nye bygninger skal være universelt utformet innen 1. juli 2009, men vi er samtidig tydeligere enn regjeringspartiene på at dette må være en eksakt frist. Vi vil følge nøye med for å bidra til at de nye bygningene faktisk blir universelt utformet fra 1. juli 2009. Kristelig Folkeparti er også opptatt av å ivareta de menneskene som har problemer med å få øye på glassflater på bygninger på grunn av nedsatt syn. Glass er in, og det blir stadig flere slike flater. Vi har derfor foreslått at alle bygninger rettet mot allmennheten må merkes av hensyn til synshemmede senest innen 1. januar 2011. Igjen var regjeringspartiene ikke villige til å være konkrete. Kristelig Folkeparti er klar over at tilpasninger av eksisterende bygg vil føre til kostnader for eierne. Derfor ønsker vi en finansieringsordning hvor kostnadene fordeles mellom eierne og det offentlige. En slik finansieringsordning vil kunne være etablering av et fond, en overslagsbevilgning i statsbudsjettet, eller et spleiselag mellom stat, fylkeskommune og kommune. Jeg er overrasket over at Regjeringen ikke ville være med på å utrede denne viktige finansieringssiden ved den konkrete oppfølgingen av loven i tiden som kommer. Kristelig Folkeparti og resten av opposisjonen er også utålmodige når det gjelder universell utforming av film og tv-sendinger gjennom teksting for hørselshemmede. Selv på NRK tekstes ikke mer enn 39 pst. av alle programmer. Til sammenlikning har BBC i England satt seg som mål å ha 100 pst. teksting innen april i år. Når det gjelder kinofilmer, er bildet enda mer nedslående. I fjor ble kun 3 av 22 norske filmer tekstet på kino, til tross for at produsenten får dekket alle sine kostnader gjennom statens tilskuddsordning for teksting av norsk film. Dette er uakseptabelt. Opposisjonen foreslår derfor at all film og alle tv-sendinger snarest må tekstes av hensyn til hørselshemmede. Vi ser ingen grunn til å utrede dette, slik regjeringspartiene ønsker å gjøre. På grunn av de rød-grønnes tafatte holdning her vil det fortsatt være over 600 000 mennesker som blir diskriminert når de ikke får med seg viktig informasjon på tv. Jeg kan heller ikke forstå hvorfor de rød-grønne partiene ikke ble med på at informasjon rettet mot allmennheten og IKT i arbeidsliv og utdanning skulle bli omfattet av plikten til universell utforming. Universell utforming gjør hverdagen enklere for alle. Ingen får f.eks. et dårligere tilbud av informasjon over høyttalerne i kollektivtrafikken, men det er nødvendig for svaksynte og lesehemmede. Ingen får heller et dårligere tilbud av at billett- og bankautomater er universelt utformet, og det trenger heller ikke å koste så mye etter hvert som andre land innfører liknende løsninger som lett kan gjennomføres i Norge. Kristelig Folkeparti er opptatt av at offentlige myndigheter må ha et bevisst forhold til sin egen markedsmakt, gjennom å stille klare krav om universell utforming ved innkjøp av varer og tjenester. Regjeringspartiene viser her til eksisterende lover og regler, men det er ikke godt nok. Vi foreslår derfor at krav om universell utforming innarbeides i offentlige anbud. Kristelig Folkeparti mener dessuten at mulighetene for offentlige eller private virksomheter til ikke å gjennomføre universell utforming av hensyn til såkalt uforholdsmessig byrde, bør utgå etter at tidsfristen for de enkelte kategorier er satt og nådd. Tiltak i offentlig regi må i utgangspunktet ikke ha adgang til å påberope seg uforholdsmessig byrde. Det er noe som heter å feie for egen dør. Kristelig Folkeparti fremmer forslag om at Norge snarest må ratifisere FN-konvensjonen om rettighetene til mennesker med nedsatt funksjonsevne og tilleggsprotokoll nr. 12 til Den europeiske menneskerettskonvensjon, som omhandler diskriminering. En norsk ratifikasjon vil føre til et sterkere press på å gjennomføre viktige og nødvendige lovendringer til beste for mennesker med nedsatt funksjonsevne. Det er nå bare fem land som ikke har gjort dette, og jeg synes det er merkelig at Regjeringen skyver spissfindig jus foran seg når det egentlig bare er et spørsmål om vilje. Regjeringen ønsker som regel å være verdens beste, men når det gjelder tilrettelegging for funksjonshemmede, skal Norge ifølge Regjeringens egen pressemelding være «et foregangsland i Norden ». Denne loven inneholder som sagt mange viktige forbedringer for personer med nedsatt funksjonsevne, men jeg synes det er litt trist at Regjeringen ikke har like høye ambisjoner når det gjelder tilrettelegging og tilgjengelighet for personer med nedsatt funksjonsevne, som den har på mange andre områder. Til slutt tar jeg opp de forslag som Kristelig Folkeparti står alene eller sammen med andre om.