Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2010-06-09:
Jeg kunne i utgangspunktet svart veldig kort på det som tas opp av komiteen her i salen i dag, og da ville jeg oppsummert det i tre hovedkonklusjoner. For det første er ikke kontraktsfestede resultater alene dekkende for å se resultatene av Enovas arbeid. For det andre vil sluttrapportering, slik som jeg ser det, være en helt nødvendig del av det å måle Enovas virksomhet. Og for det tredje vil Stortingets ønske om mer utdypende rapportering i forhold til Enovas sluttresultater bli fulgt opp. Men jeg har lyst til å utdype noe mer totaliteten rundt dette spørsmålet, for jeg er også der at jeg syns at dette er store og viktige spørsmål, og med de store midlene som Enova forvalter på vegne av fellesskapet, bør vi også være kritiske til ressursbruken. Enova skal bli bedre. Det er en ung organisasjon, og sånn sett bør det være grunnlag for betydelig læring osv. i Enova. Det er derfor viktig at det gjennomføres undersøkelser og evalueringer av virksomheten. Hovedformålet til Enova er å fremme miljøvennlig omlegging av energibruk og energiproduksjon, og Riksrevisjonen bekrefter at Enovas aktivitetstilbud bidrar til formålet. Det er jeg fornøyd med. Riksrevisjonen har påpekt mangler knyttet til nevnte resultatrapportering, som de mener bør bli mer omfattende. Jeg er opptatt av god resultatrapportering, og det har vært en kontinuerlig utvikling på dette området. Enovas resultatrapporter har blitt bedre og mer detaljert etter hvert som virksomheten har utviklet seg og prosjektporteføljen har vokst. Men som sagt: Dette skal vi følge opp videre. Riksrevisjonen påpeker at Enovas resultatrapportering i stor grad baserer seg på kontraktsfestede resultater. For meg som oppdragsgiver og eier av Enova er dette sentral informasjon. Det gir innsikt i hvordan bevilgningene fra foregående år er blitt brukt, og sånn sett ville det vært vanskelig for meg å følge opp Enova hvis ikke den informasjonen tilfløt meg. Det viktigste er dog de realiserte energiresultatene, og Enova opplyser også om sluttrapporterte prosjekter. Ved utgangen av 2009 var det ferdigstilt prosjekter med et forventet resultat på 5,1 TWh. Samtidig hadde Enova kontraktsfestet 13,8 TWh i årlig ny energiproduksjon. Det er stor avstand mellom kontraktsfestet og sluttrapportert resultat. Noe av årsaken er at det tar lang tid fra et prosjekt får tilsagn om støtte til det står ferdig bygd. Det skyldes også at Enova hadde mer begrensede midler de første årene etter at det ble etablert. Som kjent har vi tredoblet støtten til Enova de siste årene. Enova gjør en kontinuerlig innsats for å bearbeide prosjekter over tid, både i industrien og i bygg. Ofte er det avgjørende at de treffer tidspunktet da de kan påvirke prosjekteiers adferd og beslutninger. I industrien kan det være i forbindelse med allerede planlagt stans i produksjonen for vedlikehold eller andre investeringer. I byggsektoren er det hovedsakelig ved nybygging eller større rehabiliteringer. Mange av prosjektene som Enova støtter, er komplekse. De aller største prosjektene innenfor industrien bruker gjennomsnittlig fire år fra de får tilsagn om støtte til de er ferdig bygd. Store varmeprosjekter og byggprosjekter bruker henholdsvis fire og et halvt og fem år. Mellomstore prosjekter bruker naturlig nok noe kortere tid. Det betyr at brorparten av de prosjektene som har blitt støttet i 2007, først vil ferdigstilles i år og neste år. Som jeg var inne på, har Enova blitt styrket, særlig fra 2008, som var det første året med avkastning fra grunnfondet, og det er derfor naturlig at resultatene fra denne økte innsatsen fortsatt ikke er sluttrapportert. Stortinget vil bli forelagt resultatene etter hvert som prosjektene ferdigstilles. Så har jeg lyst til å følge opp noe av det som saksordføreren så vidt berørte i sitt innlegg knyttet til kostnadseffektivitet. 20 pst. av energiresultatene som Enova har kontraktsfestet gjennom tida, tilhører kansellerte prosjekter. Hvis vi holder vindkraftprosjektene utenfor – bare for å se litt på de ulike sektorene – er tallet 13 pst., altså 13 pst. av de kontraktsfestede resultatene i Enovas portefølje er da kansellert. Vi må huske på at Enovas oppgave i avtalen mellom Olje- og energidepartementet og Enova er å få høyest mulig energiresultater per krone som er brukt, altså per støttekrone. Da er Enovas oppdrag å ikke overkompensere. Det må derfor kunne forventes at prosjekter blir kansellert. Jeg vil faktisk si at det hadde vært grunn til en viss bekymring hvis ingen prosjekter hadde blitt kansellert – og så sier ikke jeg at komiteen har uttrykt det i Stortinget i dag. Men jeg tror at vi når det gjelder kostnadseffektivitet, skal være opptatt av at også Enova ligger på grensen i forhold til tildelt støttenivå oppimot prosjektenes muligheter til å bli realisert.