Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2011-11-29:
Sørøst-Europa, og ikke minst Vest-Balkan, har lenge vært en region preget av store utfordringer og mange konflikter. Kristelig Folkeparti har konsekvent arbeidet for at Norge skal ha et sterkt engasjement for å bidra til fred, stabilitet, demokrati og økonomisk vekst i denne konfliktfylte regionen. Norge har bidratt med både politisk, økonomisk og militær støtte. Skiftende norske regjeringer har sluttet opp om en slik engasjementspolitikk. Hovedlinjene har hatt bred politisk tilslutning. Det har gitt nødvendig langsiktighet og stabilitet i vår politikk overfor denne problemfylte regionen. Det er gått mange år siden de tragiske konfliktene som herjet Balkan på 1990-tallet. Utviklingen i regionen sett under ett må anses som positiv. Det er imidlertid store variasjoner mellom landene, slik flere av talerne har vært inne på. Mange land på Balkan preges dessverre av etniske konflikter med røtter langt tilbake. Et av lyspunktene er Kroatia. Siden oppløsningen av Jugoslavia har Kroatia utviklet seg til et stabilt demokrati. Serbia spiller en nøkkelrolle i regionen. Reformarbeidet der er på rett vei, men mye gjenstår. Kampen mot korrupsjon, videreutvikling av demokratiske institusjoner og oppbygging av kontrollrutiner er viktige områder hvor Norge kan bidra. Våre bidrag til å bygge opp den serbiske riksrevisjonen er et godt eksempel på dette. Kosovo-spørsmålet er sentralt. En god dialog mellom Beograd og Pristina vil ha stor betydning for utviklingen – og selvsagt også for Serbias forhold til det bredere europeiske samarbeidet. Situasjonen i Kosovo har en tid vært stabil, men vi kan ikke overse at det finnes langsiktige, negative trender. Derfor må også vi bidra til å videreutvikle demokratiske institusjoner og til å sikre det serbiske mindretallets rettigheter i området. En viktig forutsetning for å stabilisere landene i Sørøst-Europa er å integrere dem tettere i det europeiske samarbeidet. Det gjelder i både EU og NATO. NATOs program Partnerskap for fred har vært et viktig redskap i denne sammenhengen. Mange land i regionen ser NATO-medlemskap som en god forankring for framtidig sikkerhet. Det målet kan også bidra til oppslutning om nødvendige reformer innad. Det sivile samfunn er viktig for at landene i regionen skal oppnå nødvendig stabilitet og utvikling. Det sivile samfunn kan også bidra til forsoningsprosesser. Dette må aktivt støttes fra norsk side, ikke minst fordi sivilsamfunnet kan fungere som et korrektiv til myndighetene. Flere land i regionen plages sterkt av korrupsjon. Det må derfor føres streng kontroll med norske midler som brukes i regionen. Det trengs også skjerpet kamp mot den omfattende organiserte kriminaliteten. Den har forgreninger over hele Europa og rammer også vårt eget land. Vi har også egeninteresse av at våre bidrag bygger opp landenes kapasitet til å bekjempe grenseoverskridende kriminalitet. Når det gjelder rettsstatsutvikling, har mange av landene i regionen fortsatt store utfordringer. Reformer av justissektoren, utvikling av offentlig sektor og bekjempelse av korrupsjon på alle nivåer må derfor være prioriterte oppgaver også i årene som kommer Norges bistand må følges av streng kontroll og kritiske evalueringer, her som overalt ellers. Riksrevisjonen har gitt gode bidrag til det, bl.a. ved å påpeke svakheter i deler av forvaltningsmodellen for bistand til Vest-Balkan-landene. Det er bra at regjeringen har tatt denne kritikken til følge og forbedret rutinene. Kristelig Folkeparti deler det syn at bistanden til Albania, Montenegro og Kroatia gradvis kan fases ut. Også bistanden til Serbia kan trappes ned over tid. Kosovo, Makedonia og Bosnia-Hercegovina derimot står overfor mer langsiktige utviklingsutfordringer, som krever norsk støtte i årene framover. Vi er glade for den brede enighet om å prioritere norsk innsats i disse tre landene på Balkan. Kristelig Folkeparti forutsetter at man fra norsk side opprettholder tilstrekkelig diplomatisk tilstedeværelse, bl.a. for å kunne følge opp den norske innsatsen i disse tre landene.