Kristin Clemet (Høyre), 2003-06-12:
I denne proposisjonen, Ot.prp. nr. 33, har Regjeringen fremmet forslag om et nytt finansieringssystem for frittstående skoler, etter at vi i desember i fjor fremmet forslag om ny friskolelov. Dagens finansieringssystem for de frittstående kommunale skolene er basert på ulike prinsipper. Det vil si at skoler i samme kommune som har like mange elever, vil kunne ha ulike økonomiske rammer, avhengig av hvem som eier skolen. Dette kan oppleves urettferdig av begge parter, og derfor er det behov for, etter min mening, en større grad av prinsipiell likebehandling for frittstående kommunale skoler i samme område. Jeg sier «prinsipiell» fordi vi ikke snakker om finansiell i betydningen tilskuddsnivå. Det er ikke til behandling i dag. Derfor foreslås det i forslaget å endre dagens tilskuddsmodell, som baserer tilskuddsgrunnlaget på et landsgjennomsnitt, til en tilskuddsmodell som tar hensyn til driftsutgiftene til skolen i den kommunen som friskolen er lokalisert. Vi foreslår altså en tilskuddsmodell med et kommunespesifikt tilskuddsgrunnlag, og jeg har inntrykk av at det prinsipielt er ganske bred støtte til den tanken her i salen. Samtidig sier vi at dagens korreksjonsordning i inntektssystemet må vurderes, herunder spesielt nivået på trekksatsen. Denne vurderingen vil ikke føre til noen reduksjon av kommunesektorens samlede rammer. Trekksatsen er et ledd i et nullsumsspill, der økninger eller reduksjoner kun påvirker fordelingen mellom kommuner, ikke totalrammen. Og dessuten er det rimelig, og grunn til å tro, at trekksatsen fortsatt vil være lavere enn gjennomsnittskostnaden, selv om avvik i fremtiden vil kunne være mindre enn i dag. Jeg har registrert at det foreligger tre forslag, som er lagt frem i dag, knyttet til en overgang til et kommunespesifikt tilskuddsgrunnlag. Jeg oppfatter forslag nr. 15 slik at det vil begrense utslagene ved overgang til kommunespesifikt tilskuddsgrunnlag. Jeg synes dette er akseptabelt, og det kan skje innenfor de foreslåtte bestemmelser som behandles i dag. Det begrenser utslagene, kan man si, både på godt og vondt for alle parter, avhengig av hvem som ser på dette. Forslag nr. 16 sier at det skal legges vekt på kommunenes uttalelser. Det dreier seg ikke om en vetorett, men en understreking av noen faktorer som allerede ligger i proposisjonen om friskoleloven og i loven, og at det skal legges vekt på disse. Forslag nr. 14 om gratisprinsippet synes jeg også er greit, selv om det er klart at det er lettere å realisere dette gratisprinsippet slik det er formulert i forslaget dersom tilskuddet til friskolene er høyt og ikke reduseres. Det er litt paradoksalt at de som er bekymret for gratisprinsippet, for å bruke det uttrykket, samtidig er opptatt av å redusere tilskuddet til friskolene, for da vil jo uvilkårlig en effekt av det kunne bli økte egenandeler. Vi har også fremmet enkelte forslag til kontroll og tilsyn med bruk av tilskuddsmidler. Her merker jeg meg at det er tilslutning til Regjeringens forslag. Og så fremsetter vi noen bestemmelser om innhenting av opplysninger. Departementet trenger hjemmel for å kunne innhente opplysninger fra de nasjonale prøvene for å undersøke elevenes progresjon over tid. Denne informasjonen skal publiseres i kvalitetsportalen på skole- og skoleeiernivå. Innhenting av opplysninger vil også muliggjøre forskning omkring kvalitetsutvikling i skolen, og slike data vil bl.a. gi et bedre kunnskapsgrunnlag for tiltak spesielt rettet mot svake grupper. Innhentingen av opplysningene skal selvsagt være underlagt personopplysningsloven, som sikrer personvernet til elever og lærere. Jeg har merket meg at en samlet komite har bedt om at Regjeringen legger frem en vurdering av personvernet i forbindelse med opprettelsen av informasjonsbaser over elevers prøvingsresultater på individnivå, og dette vil jeg selvsagt etterkomme. La meg likevel presisere nå at allmennheten ikke vil få noen personidentifiserbar informasjon, at det kun er data om grunnleggende ferdigheter i basisfag og elevenes motivasjon, læringsstrategier og tiltro til egne ferdigheter i fagene som vil være tilgjengelig for lærere, skoleledere og skoleeier etter nærmere autorisasjon, og at å bruke personnummer for å koble til bakgrunnsvariabler kun vil skje til forskningsformål, etter en vurdering av hvert enkelt tilfelle. En slik kobling vil kun skje internt i Statistisk sentralbyrå. I begge tilfeller vil man forholde seg til datasikkerhetskrav som stilles for behandling av slike registerdata, og dette er ikke noe uvanlig for Statistisk sentralbyrå. Men dette kan vi utdype nærmere når vi kommer tilbake med en sak etter anmodning fra komiteen.