Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2005-06-16:
Det er nå seks år siden Stortinget sist behandlet en forskningsmelding, og det er naturlig med en ny behandling for å gjøre opp status og trekke opp nye retningslinjer. Vi skal nå trekke opp linjene fram til 2010. Samtidig er det viktig å minne hverandre om at forskning er en langsiktig øvelse hvis vi skal nå våre mål. Kristelig Folkeparti mener norsk forskning er på rett vei. Forskningsmeldingen i 1999 fra statsråd Lilletun representerte et tidsskille. Vi har etter den tid flere indikasjoner på økt kvalitet i forskningen, og ressursene har økt. Kristelig Folkeparti er enig med Regjeringen når den vil styrke forskningen, men ikke endre den radikalt. Regjeringens melding får da også i dag bred politisk tilslutning. Også forskningsmeldingen fra 1999 satte ambisiøse mål for innsatsen. Vi har ikke nådd ressursmålet, men ambisiøse mål er likevel nødvendig. Norge har forutsetninger for å bli en ledende forskningsnasjon, og Kristelig Folkeparti deler Regjeringens ambisjon om å øke den samlede forskningsinnsatsen til 3 pst. av BNP, hvorav 1 pst. fra offentlige kilder. Vi er også enig i at kapitalen til Forskningsfondet økes til 50 milliarder kr fra januar 2006. Norge kan ikke prioritere alle forskningsformål, vi må velge. Da er det klokt å videreføre de satsingsområder som den forrige stortingsmeldingen la opp til, nemlig energi og miljø, hav og helse, og jeg får legge til mat. Vi er også enig i at det er behov for å ta internasjonaliseringen på alvor, gjennom å gjøre den til et gjennomgående perspektiv i forskningspolitikken. Grunnforskningen må fortsatt være en hovedprioritet, hvor kvalitet får større vekt. Det er også nødvendig å satse på forskningsbasert innovasjon og nyskaping, noe som vil støtte opp under omstilling og fornyelse av norsk næringsliv og offentlig sektor. Kristelig Folkeparti er også enig i satsingen på teknologiområder i sterk utvikling og med brede anvendelsesmuligheter, noe vi finner innenfor IKT, bioteknologi og material- og nanoteknologi. Av de mange utfordringer vi har, er den største å øke næringslivets forskningsinnsats. Kristelig Folkeparti mener Regjeringen skisserer kloke strategier for å øke deres engasjement. Å øke de offentlige midlene har vi politikere herredømme over. Det er vanskeligere å få næringslivet til å øke sine. Mange av innvendingene mot Regjeringens forskningsmelding har fokusert på tvil om det er mulig å nå målene for forskningsinnsatsen i næringslivet. Jeg er enig i at dette er en stor utfordring. Det er derfor viktig at Regjeringen har en nær dialog med næringslivet for å finne gode tiltak som gjør det interessant for bedrifter å øke sin forskning i Norge. Kristelig Folkeparti har med interesse sett at SkatteFUNN har gitt positive bidrag til økt FoU i næringslivet. Flere sentre for forskningsdrevet innovasjon kan også være viktige bidrag. Økt satsing på matematikk, naturvitenskap og teknologi i grunnforskningen vil øke kvaliteten innenfor disse områdene og over tid gi grunnlag for økt verdiskaping i næringslivet. Strukturen i næringslivet, med mange små bedrifter og konsentrasjon om næringer med lav forskningsintensitet, gir oss særlige utfordringer. Vi har imidlertid også områder hvor vi er ledende, f.eks. når det gjelder offshoreteknologi. Forskningen er i sin karakter global, og Norge bør være interessant for lokalisering av forskning fra store internasjonale konsern gjennom tilgang på forskningsfasiliteter og godt kvalifisert og rimelig arbeidskraft. Kristelig Folkeparti vil spesielt peke på de muligheter vi har for forskning og næringsutvikling knyttet til havet. Det er viktig å sikre en god og kunnskapsbasert forvaltning av kyst- og havområdene. Derfor vil Kristelig Folkeparti øke innsatsen innenfor marin sektor. Videre ligger det fortsatt et potensial for næringsutvikling innen maritime næringer. Her har Norge en sterk internasjonal posisjon som vi må ta vare på. Jeg er derfor tilfreds med at en samlet komite peker på NTNU og Marintek i Trondheim som et tungt maritimt-teknisk forskningsmiljø i Europa. Det er viktig å invitere flere land, deriblant EU-landene, til å trekke større veksler på dette miljøet. Komiteen ber derfor Regjeringen arbeide for at Marintek kan bli et europeisk forskningslaboratorium innenfor det europeiske forskningssamarbeidet. Kristelig Folkeparti ønsker at Norge skal delta aktivt i det europeiske forskningssamarbeidet. EU-kommisjonen har varslet en kraftig økning av det sjuende rammeprogram. Avhengig av om EU finner en løsning på sine budsjettproblemer, må Norge regne med å øke sin medlemskontingent i årene framover. Da er det viktig å påvirke innholdet i rammeprogrammet, slik at Norge kan få godt utbytte av samarbeidet. Kristelig Folkeparti er også enig i at forskning må integreres tydeligere som et virkemiddel i utviklingspolitikken. Det er få utviklingsland som har midler til på egen hånd å utføre god forskning på fattigdomssykdommer som lungebetennelse, diaré, tuberkulose, malaria og hiv/aids. Norge har gode miljø som kan bidra i dette forskningsarbeidet. Jeg er derfor glad for at et flertall i dagens innstilling mener ressurser som i dag brukes på nasjonal helseforskning, i større grad bør brukes på global helseforskning med hovedvekt på fattigdomssykdommer. Vi må bygge partnerskap mellom offentlig og privat sektor for å støtte denne forskningen. Kristelig Folkeparti har tidligere tatt til orde for å få flere kilder til finansiering av forskning i Norge. I dag har Norges forskningsråd en svært sentral rolle ved fordelingen av offentlige forskningspenger. Kristelig Folkeparti mener det er ønskelig å videreføre Forskningsrådets rolle. Samtidig hilser vi velkommen forslaget om at gaver til forskning på over 5 mill. kr fra privatpersoner og bedrifter, som kan utløse en offentlig gaveforsterkning på 25 pst. Denne ordningen bør komme til anvendelse når gaven går til alle institusjoner, som universitet og høyskoler med forskningskompetanse. Jeg håper dette kan øke interessen blant privatpersoner og bedrifter for å investere i forskning. Ordningen er ment å utløse nye midler i tillegg til de som private institusjoner i dag bidrar med. Kristelig Folkeparti er spent på erfaringene med dette tiltaket, og vi vil i tiden framover også vurdere om slike ordninger kan utvides til å omfatte frivillige organisasjoner som ønsker å finansiere forskning. Dermed kan også forskningspolitikken bidra til å stimulere frivilligheten i samfunnet, samtidig som den kan utløse økte ressurser til god og samfunnsnyttig forskning. Forskning reiser i mange tilfeller store og viktige etiske spørsmål. Kristelig Folkeparti mener at forskningsetikk og etiske spørsmål generelt må vektlegges sterkere når det gjelder høyere utdanning, herunder forskerutdanningen og forskningsmiljøene for øvrig. Vi trenger en aktiv offentlig debatt om de etiske spørsmål forskningen reiser. Forskere har et selvstendig etisk ansvar og et ansvar for å bidra til at offentligheten får del i de overveielser som gjøres. Dette er viktig for å legitimere forskningen og gi mulighet for dialog og aksept i samfunnet som helhet. Kristelig Folkeparti er tilfreds med at Regjeringen varsler en proposisjon om lovfesting av et helhetlig forskningsetisk komitesystem, og hvordan uredelighet i forskningen skal behandles. Med denne innstillingen får Regjeringen tilslutning til ambisiøse mål for forskning. Det er bred politisk oppslutning om strategiene for å nå målene. Det trengs en samordnet politikk for høyere utdanning, forskning og innovasjon hvis vi skal bidra positivt til den verdiskapingen som er nødvendig for sikre framtidens velferdssamfunn. I tillegg må virkemiddelapparatet for forskning og innovasjon samarbeide nært med regionale utviklingsaktører og næringslivet. Universitet og høyskoler må utvikle en god kommersialiseringspolitikk for sin forskningsinnsats, men også samarbeide nært med næringslivet. Når dette er sagt og mulighetene for anvendelse er understreket, er det samtidig viktig å minne om at forskning har en egenverdi i seg selv. Utvikling av ny kunnskap har ikke bare betydning for næringslivet, men vil komme hele samfunnet og kulturen til gode. Det å vite og det å skape øker livskvaliteten. Å formidle kunnskap og forskningsresultater er derfor en sentral oppgave for forskningsinstitusjonene. Det kan skape ny inspirasjon og nysgjerrighet, som kan utløse videre forskning og utvikling. Det vil være viktig for rekrutteringen av forskere i framtiden. Kristelig Folkeparti er en del av det brede flertallet bak innstillingen fra komiteen. Behandlingen av de årlige budsjetter framover avgjør om ressursmålene nås. Det vil være det naturlige tidspunkt for å vurdere om strategiene virker. Kristelig Folkeparti vil ved disse korsveiene vise vilje til forskning.