trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Som representanten sikkert fikk med seg, viet jeg betydelig tid i innlegget mitt til forvaltningsreformen, som jeg er veldig glad for at vi har fått på plass. Jeg har den prinsipielle oppfatning at politikere er best i stand til å fatte vedtak jo nærmere de er problemstillingen. Jeg tror at fylkespolitikerne fullt ut er i stand til å fatte gode vedtak om samferdselspolitikk. Og som jeg refererte til: I debatten om fylkesveiplanen i Troms i forrige uke var det altså ikke en eneste fylkespolitiker, heller ikke fra opposisjonspartiene i dette storting, som mente at de ikke skulle hatt det ansvaret. De ytret det i hvert fall ikke. Jeg tror for det første at fylkespolitikerne kommer til å ivareta det ansvaret de har fått, på en veldig god måte. Vi ser at dette gjør at fylkene nå kan realisere store prosjekter som de kanskje har jobbet i 30–40 år med å få til. Jeg tror også at dette bidrar til en bra satsing på samferdsel, også ute i fylkene, ikke minst ved at Regjeringen har kompensert fylkene sånn som den har gjort.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Det er ikke tvil om at den satsingen Regjeringen har hatt på samferdsel, bane og på vei, er en satsing som vi tidligere ikke har sett. Og som jeg sa: Nivået vi ligger på nå når det gjelder bevilgninger til bane, er tre ganger høyere enn nivået Bondevik-regjeringen lå på. Vi har altså tre ganger bevilget opp nivået til bane. Så er det heller ikke tvil om at Stortinget i forbindelse med Nasjonal transportplan sa at vi skal ha en opptrapping. Vi er veldig godt i gang med den opptrappingen. Komiteen hadde på mandag et positivt møte med Jernbaneverket, hvor Jernbaneverkets direktør tydelig ga uttrykk for at de hadde fått det de hadde bedt om, og ikke minst, de hadde fått bevilget det de hadde kapasitet til, og dette var et meget godt grunnlag for å kunne trappe opp og levere i forhold til NTP.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Først vil jeg takke for presiseringen fra Kristelig Folkepartis representant når det gjelder forvaltningsreformen. Så er det ikke slik at Regjeringen er kritisk til prosjektfinansiering – tvert imot. Vi har tatt inn tre prosjekter i statsbudsjettet, som har egne poster, nettopp for å sikre en finansiering som går over tid. Det som er innvendingen vår i forbindelse med OPS, som er det opposisjonen har framhevet, er at staten ikke mangler penger til å bygge vei. Staten har penger nok. Det er derfor vi nå har en storsatsing på vei, hvor f.eks. veiinvesteringene øker med 34 pst. Baksiden ved OPS er at staten da skal låne penger til private. Det betyr at noen tjener på dette, får renter osv. I stedet vil vi faktisk bruke de pengene på å bygge mer vei. Så det å si at vi er kritiske til prosjektfinansiering, er helt feil.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Med tanke på hvem som skal stå på balkongen rett over gaten om et par minutter, har jeg egentlig mest lyst til å starte innlegget mitt med å si: Mister President! Bård Hoksrud avla Albania en visitt. Jeg har bare lyst til å replisere til representanten at det er altså slik at det norske samferdselsbudsjettet alene er større enn hele statsbudsjettet til Albania. Det sier kanskje noe om samferdselssatsingen i Norge. Etter å ha hørt debatten slår det meg at opposisjonen egentlig har ganske enkle analyser på en del områder. Man peker på omorganisering og utskilling av statlig samferdselsetater, på OPS og organiseringen av enkelte veiprosjekt. Men virkeligheten er ikke så enkel. Nå er Jernbaneverket i ferd med å bygge opp kapasitet og kompetanse, både for å få løst den uakseptable situasjonen vi har i dag, og for å møte prosjektene i den ambisiøse NTP-en. Skulle vi omorganisere Jernbaneverket til et statlig aksjeselskap nå, ville det innebære storstilt konkurranseutsetting pluss en omfattende omorganisering. Og jeg tror ikke at det er løsningen for Jernbaneverket i den krevende fasen de er inne i akkurat nå i forhold til omorganisering. Når det gjelder OPS, er det slik at det var Stoltenberg I-regjeringen som startet det første OPS-prosjektet. Dette har i ettertid vært evaluert, og det viser seg at det ikke er mulig å dokumentere at OPS har en besparende effekt. Representanten Halleraker var inne på at våre naboland benytter seg av privat finansiering. Men våre naboland er jo ikke i den situasjonen som Norge er i, nemlig å ha penger på bok. Staten har penger nok. Får vi en OPS-løsning, skal altså private låne penger til staten, og skattebetalerne må betale rente og fortjeneste til private utbyggere. Prisen blir med andre ord større for staten, og vi legger kostnadene over på skattebetalerne, pluss at det binder opp samferdselsbudsjettet og prioriteringer mange år framover i tid. Derfor er vi veldig kritiske til den løsningen. Men som mange av oss har presisert tidligere i dag: Vi er ikke kritiske til å se på ulike måter å gjøre det på i forhold til prosjektorganisering. Jeg synes det er påfallende at når Regjeringen nå gjennomfører store reformer og gjennomfører store prosjekter mer helhetlig, så slaktes det egentlig av opposisjonen. Jeg mener at opposisjonen hadde tjent mer på å vise ydmykhet. Stoltenberg II-regjeringen var den første regjeringen som oppfylte NTP-en. Vi fikk fornyet tillit fra velgerne, og vi har lagt fram en ny NTP som er meget ambisiøs, og som vi har helt klare målsettinger og forpliktelser om å levere i forhold til, og det har velgerne vist at de har tillit til at vi skal gjøre.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Er det én ting denne debatten har synliggjort, så er det at Fremskrittspartiet har snudd i synet på datalagringsdirektivet. Jeg har lyst til å presisere at Stortinget vil få anledning til å ha en veldig grundig debatt om direktivet. Det skal vi ha, og den bør være basert på kunnskap og ikke på den grad av faktatilsløring som jeg opplever at Fremskrittspartiet her prøver på. Bård Hoksrud sa at oppklaringsprosenten er svært lav. Blant annet har Metodekontrollutvalget sett på det, og de kom fram til at lagrede trafikkdata var avgjørende for resultatet i 40 pst. av sakene hvor man valgte å bruke den metoden. Sortevik var inne på at vi var i ferd med å få et overvåkningssamfunn. Da vil jeg igjen presisere at direktivet ikke vil tillate innsyn i innholdet. Det er kun lagring av trafikkdata vi her snakker om. Jan-Henrik Fredriksen mente at dette vil føre til at folk ville unngå å bruke telefon, men allerede i dag blir alle telefonsamtalene vi foretar, registrert og lagret, og de kan også utleveres til politiet. Jeg klarer ikke å se den prinsipielle forskjellen på at denne typen informasjon i dag kanskje lagres i fem måneder, og med direktivet kanskje skal lagres i seks eller tolv måneder. Så sa Sortevik at direktivet opprinnelig var for å bekjempe terrorisme, og det var noe helt annet. Der klarer jeg ikke å følge representanten i det hele tatt. Slik jeg og Arbeiderpartiet ser det, er terrorisme en av de aller alvorligste former for kriminalitet vi har. Det må være fullt legitimt å bekjempe terrorisme. Det var jo også begrunnelsen for at Fremskrittspartiets justispolitiske talsmann i forrige periode ønsket at Stortinget skulle implementere direktivet. Pollestad har ikke sagt at det var 709 mennesker, men at det var mange mennesker som ikke ble omfattet av den aktuelle saken. Men det var heller ikke mitt poeng. Arbeiderpartiets bekymring, og mitt poeng, er at det ikke er et enestående tilfelle. Det har vært mange eksempler på at vi på grunn av manglende regler ikke kan oppklare alvorlig kriminalitet i Norge – senest saken i Bodø, hvor politiet ba om at vi måtte få datalagringsdirektivet. Så har jeg lyst til å gi honnør til Høyre. Jeg synes Høyre har valgt en veldig bra tilnærming til saken. De har stilt gode og grundige spørsmål som jeg tror vil bli viktige i den prosessen vi skal ha. Til slutt vil jeg bare si at det bør ikke være en overraskelse for noen at det er en uenighet mellom de tre regjeringspartiene i denne saken. Det varslet vi i Soria Moria-erklæringen. Jeg tror vi alle har vært ganske tydelige på hva vi mener, men vi står alle bak at vi skal ha en grundig høringsrunde om denne saken, og vi skal ha grundige debatter før Regjeringen legger fram en anbefaling.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-10:
Lat meg rosa komitéleiaren for ei god leiing av budsjettarbeidet og for gode observasjonar når det gjeld kva parlamentet faktisk har gjort knytt opp mot budsjettet. Eg var ei stund nervøs for at komitéleiaren, tidlegare miljøvernminister, ikkje skulle koma inn på København i det heile, men då det var 1 minutt igjen, dukka klimaspørsmålet opp. Elles oppfatta eg det slik at det var viktig for Kristeleg Folkeparti å klaga på Regjeringas innsats på samferdselssektoren. I 2005, då leiaren sat i regjering som miljøvernminister, var løyvingane til jernbane på 1,3 milliardar kr – og på veg ned. No har me mangedobla denne satsinga. Kristeleg Folkeparti oppheld seg veldig mykje med Framstegspartiet. Kvar trur Hareide ein får til mest for klimaet – med Framstegspartiet eller med SV og dei andre raud-grøne?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-10:
Representanten Hoksrud forsøkte å latterleggjera dette gode budsjettet som me legg fram i dag. Det får meg til å starta med å fortelja ei god historie frå verkelegheita då Framstegspartiet hadde makt. Då klarte dei i løpet av tre budsjett, som dei forhandla med Bondevik II om, å forhandla seg til heile – og merk dette! – 1 mill. kr til auka vegvedlikehald. Det var litt av ein prestasjon! Det vil eg kalla ein historisk siger for Framstegspartiet. Så er det slik at klimagassutslepp kostar. Dersom ein køyrer meir bil, dersom ein byggjer fleire motorvegar, seier Vegvesenet at då blir det meir utslepp, då blir det meir skadar på grunn av klimagassutsleppa. Det blir dyrare for skattebetalarane når ein held på med dette. Sjølvsagt er det endå verre for fattige folk i den tredje verda, men det er jo ikkje så «hytt» for Framstegspartiet. Mitt spørsmål er: Er det slik at ein 75 m brei motorveg som det kan køyra mange bilar på, er betre enn eit lyntog i Noreg, dersom ein ønskjer å satsa på å redusera klimagassutsleppa?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-10:
Eg skal ikkje snakka om Høgres mantra, OPS, men om ein allergi og ein schizofreni. Allergien er rushtidsavgift. NHO, lastebileigarane og andre grupperingar vil gjerne ha mindre køar på vegane. Stockholm og London har innført rushtidsavgift. No ønskjer næringslivet seg det òg, for då kan dei tena meir pengar, og me kan kan få mindre klimagassutslepp. Høgre har skrive under på klimaforliket, der det står at ein skal ha redusert biltrafikken. Kva er det Høgre skal gjera som skal redusera biltrafikken, som dei har forplikta seg til i klimaforliket, dersom det ikkje er dette? Så gjeld det motorvegar. Høgre skal byggja masse motorvegar, og dei skal vera med på å byggja lyntog, dersom det er lønsamt. Ottmar Grein, direktøren i Deutsche Bahn, sa til meg i sommar: Det heldige med Noreg er at ein ikkje har bygd så mange motorvegar, for då blir kundegrunnlaget og økonomien i lyntoget betre. Er ikkje det noko som kan gå opp for Høgre òg etter kvart, at ein ikkje må byggja alle desse motorvegane?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-10:
Eg kan garantera at me skal ikkje kjøpa atomkraft frå det atomkraftverket Framstegspartiet skal byggja i Noreg. Det er nemleg den politikken Framstegspartiet har, at dei vil gå vidare på det prosjektet. Me skal sjølvsagt satsa på ein klimapolitikk som reduserer klimagassutsleppa, og ikkje som aukar dei, slik som Framstegspartiet sine forslag gjer. Då skal me sjølvsagt òg lytta til folk flest. Av dei som kjem frå Vestlandet, seier 87 pst. at dei ønskjer seg ei lyntogløysing, dei ønskjer å kunna velja meir miljøvenleg. Så der er eg heilt på linje med folk flest, og eg er veldig glad for at eg denne gongen kan støtta folk flest. Når det gjeld ekspressbussar, så reiser eg veldig ofte mellom Stavanger og Haugesund med buss. Det er veldig gunstig. Det skal me sjølvsagt vera med på å få spreidd ut, slik at ikkje alle sit i sin eigen bil og kjører langt og forureinar med eigne bilar, slik Framstegspartiet helst vil.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-10:
Eg er veldig glad for at Høgre er ute av regjering, for då kjem dei med ein del kreative forslag, i motsetning til når dei sit i regjering, for då sit dei berre stille og håper at ingen ser at dei er i posisjon, og reduserer skattane til folk flest – nei, ikkje til folk flest, men til rikfolk flest.(Munterheit i salen) Det som er poenget her i høve til biodieselsaka, er, meiner eg, at den er klossete handtert av Regjeringa og av oss her på Stortinget. Me burde klart å løysa ho før ho blei vedteken som ho blei. Så det er svaret på det. (Munterheit i salen) Eg synest at dei forslaga som Høgre har når det gjeld offentleg transport og innkjøp – det har eg sagt til Halleraker før – er interessante forslag, som eg trur me kan samarbeida om å få til på eit eller anna vis framover. Eg er ikkje uinteressert i å diskutera den saka vidare med Halleraker. Men når det gjeld OPS, rushtidsavgift og desse tinga her, forstår eg at me skal slita med Høgre – i alle fall i høve til å redusera klimagassutsleppa knytte til rushtid.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-10:
Ja, eg synest at Kristeleg Folkeparti sitt arbeid med sykkel har vore prisverdig no når dei er ute av regjering, og mange av dei tinga som kjem frå Kristeleg Folkeparti, har me slutta oss til i tekst som er skriven. Eg vil gjerne at me skal samarbeida om å få til meir på gang- og sykkelvegar, for det trur eg er kjempeviktig. Det er viktig å få folk til å sykla og gå, for då får dei betre helse, blant anna. Så her er det absolutt eit mål for meg å få til auka satsing på gang- og sykkelvegar, og gjerne i samarbeid med Kristeleg Folkeparti. I høve historieskriving og slikt er det riktig at klimagassutsleppa gjekk ned med Bondevik II, men det var fordi ting de hadde bygt, ikkje blei fyrte opp. Då gasskraftverka som de hadde bygt ferdig, blei fyrte opp, er det klart at utsleppa steig. Så synda stammar likevel frå Bondevik II.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-10:
Lat meg få gratulera den tidlegare nestleiaren i transportkomiteen med finanskomitéplassering. Det viser seg å gjera utslag i korleis Venstre no kuttar, for eit par av kutta verkar veldig rare på meg – frå eit parti som er oppteke av distrikta. Det eine er kuttet i posttenesta på 200 mill. kr. Eg vil at Venstre skal forklara meg konsekvensane av det. Er det sånn at me ikkje får laurdagsopne postkontor og ikkje får ombering på laurdag? Blir det færre tilsette? Kva er konsekvensane av desse kutta på 200 mill. kr, som ein no kuttar på posttenester? Så er det sånn at eg er veldig glad for at Venstre no er ute av regjering i høve til den togsatsinga som me no får til. For viss det var Venstres budsjett for 2005 som skulle ha golde, så hadde me med det budsjettet altså ikkje hatt råd til strekninga Oslo–Ski aleine.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-10:
Eg hadde ikkje tenkt å ta ordet i denne saka, men når det går an å misforstå det Kjernli sa, så forstår eg absolutt ikkje hva Kristeleg Folkeparti og Høgre held på med. Kjernli las opp det som står i klimaforliket, og som deira partileiarar har skrive under. Det er utvitydig. Eg treng ikkje sitera meir enn den siste delen, for me har jo innfridd første delen, om ei dobling: «(…) forutsatt at det inngås bindende avtaler om lokale og regionale tiltak for redusert biltrafikk.» (…) Det går ikkje an å seia det enklare enn det, og det var det Kjernli gjorde. At det går an å misforstå det i forhold til den saka me har i dag, har eg inga forståing for. Det er ein forplikting som Høgre og Kristeleg Folkeparti har vore med på, og som eg håpar dei framleis er med på – for klimaet sin del!
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-10:
Normal prosedyre for regjeringspartia er ofte at når det kjem Dokument nr. 8-forslag frå Framstegspartiet, vurderer ein om ein skal bruka tid på dei. For dei kjem ofte år etter år – om igjen og om igjen – dei same forslaga. Og då kan det vera litt misbruk av Stortinget og regjeringspartia si tid å ta debatt på debatt om same tema. Det er ikkje akkurat sånn i denne saka. Men det var faktisk sånn at regjeringspartia hadde ei drøfting om dette med statsråden, og me blei einige om at me ikkje skulle bruka tid på dette forslaget, fordi me meinte at Regjeringa hadde ein prosess for dette, som gjorde at me fekk den behandlinga me trong for å koma fram til det standpunktet ein måtte koma fram til gjennom høyringar og samarbeid i regjeringsapparatet. No registrerer eg til mi forundring at ein likevel frå det største regjeringspartiet dreg i gang debatten om det prinsipielle, ut frå eit forslag frå Framstegspartiet. Iallfall verkar det sånn at det har blitt ein bevegelse i det fraksjonsleiaren sa, og det har ho for så vidt varsla. Men eg lurer på om dette er lurt, iallfall synest eg det er litt betimeleg å seia frå om at me i den raud-grøne fraksjonen faktisk hadde blitt einige om ein prosess, som no ikkje blir følgd opp. Men så ser eg at Arbeidarpartiets parlamentariske leiing også har meldt seg på talarlista, så då ventar eg eventuelt med politiske innlegg til etter det innlegget har vore halde.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2009-12-10:
Kristelig Folkeparti har erfaring fra fire år i regjering med Venstre og Høyre, støttet av Fremskrittspartiet, en tid som ikke akkurat var kjent for en veldig god satsing på samferdsel – kanskje heller det motsatte. Kristelig Folkeparti har gjennom de fem siste årene fulgt den rød-grønne regjeringen og sett hva man har fått på plass av satsing, en satsing som er berømt som historisk god. Fra det siste budsjettet som Bondevik II la fram, i 2005, er det altså 50 pst. økning fram til 2009. Når vi ser det som komitélederen har valgt å støtte av merknader fra høyresiden i komitéinnstillingen, blir mitt spørsmål: Hvordan tror representanten Hareide at han skal få gjennomslag i høyrepartiene for en historisk god satsing nå, når man ikke fikk det tidligere?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2009-12-10:
Jeg vil tilbake til trafikksikkerhet. Jeg registrerte at representanten Hoksrud snakket mye om det. Samtidig hørte jeg lite om ønsket om holdningsskapende arbeid. Jeg er enig med representanten i at trygge veier, fysisk bedre veier, er viktig, men det kan ikke frata oss eget ansvar når vi er ute og kjører bil. Da er vi ganske overrasket når Fremskrittspartiet i en rekke sammenhenger har foreslått både økt hastighet og å fjerne Utrykningspolitiet; i sommer foreslo man sågar at man skulle ha alkoholsalg på bensinstasjonene. Hvordan hører dette sammen med det man vet om at fart, rus og manglende bilbeltebruk er noen av de viktigste årsakene til dødsulykker på norske veier?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2009-12-10:
Jeg registrerer at Høyre ikke ønsker å støtte nyvinningen med en kompensasjonsordning for forskjeller i drivstoff, med den begrunnelse at man setter distriktene opp mot sentrale strøk. Jeg registrerer videre at Høyre kutter i kjøp av ulønnsomme posttjenester med 250 mill. kr. Hvor bor da de som staten legger inn kjøp for? Mitt spørsmål til Høyre blir da: Kan man slutte av dette at Høyre synes det er greit at distriktene har dyr bensin, eller at de ikke har f.eks. lørdagspost? Har Høyre noen distriktspolitikk?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2009-12-10:
Det er helt klart at vi satser tungt på samferdsel. Som varslet i Nasjonal transportplan ble det lovet at man skulle ha en opptrapping i løpet av fireårsperioden. Det er nettopp det vi gjør. Vi faser inn en økning på 21 pst. i det statsbudsjettet som legges fram nå, og har varslet en videre opptrapping i Nasjonal transportplan. Det føler jeg meg ganske bekvem med. Når det gjelder gratis ferjer, er det slik at næringslivet faktisk heller ønsker seg bedre frekvens, flere avganger, framfor at man skal ha gratis ferjer. Det er det Regjeringen har lagt seg på til nå. Man har sikret en prisreduksjon, og man prøver å få opp frekvensen, slik at man har flere avganger. Det tror jeg er en god løsning også framover, som vi skal jobbe videre med for å få på plass enda mer av.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2009-12-10:
Senterpartiet har satset betydelig på bredbånd i de fire årene som har gått. Det er nå 0,2 pst, som ikke har bredbånd. Det er litt av et løft som har skjedd siden daværende kommunal- og regionalminister Odd Roger Enoksen snakket om bredbånd til alle, og ble flirt av. Nå gjenstår det å øke kapasiteten. Kommunal- og regionaldepartementet sammen med Fornyings- og administrasjonsdepartementet satte i fjor ned et utvalg som skulle se på hvordan man kunne utvikle kapasiteten, sikre bredde, og sikre at hele landet får bedre bredde på båndet enn det som er i dag. Den jobben ligger til grunn for ordene i Soria Moria-erklæringen som varsler at dette er en sak som man skal jobbe med i de fire kommende årene, for å gi det tilbudet til alle.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2009-12-10:
Jeg minner om tidligere samferdselsminister Liv Signe Navarsetes ord i august/september, der hun viste til at dagens seilingsmønster skal bestå, og at alle 34 havner skal ha anløp. Det synes jeg er et godt utgangspunkt for de forhandlingene som skal være. Det vil sikre Kyst-Norge en god løsning framover. Jeg føler meg trygg på at den nåværende samferdselsministeren jobber etter samme spor.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2009-12-10:
Det har vært interessant å sitte og lytte til alle innleggene i dag. Det har vært mange gode innlegg, men også veldig mange «sure» innlegg – når opposisjonen har blitt minnet om hva de faktisk har vært med på å gjøre selv. Den rød-grønne regjeringen har fire år bak seg, vil jeg minne om, og vi vet hva vi har fått til. Vi viser det. Vi har overoppfylt Nasjonal transportplan, og det er et historisk gode at man har klart det. Det satses på investeringer, det satses på vedlikehold, det satses på utbygging av bruer og tuneller, utretting av kurvatur, og det satses på nye strekninger, som f.eks. E6 gjennom mitt eget fylke – og gjennom Nord-Norge. Det satses tungt på jernbane. Jernbaneverket sa rett ut, da vi besøkte dem, at midlene de fikk, var det de ba om. De hadde ikke mulighet til å ta unna mer. Jeg mener det er rett at det utredes høyhastighetsbane, men jeg er også kjempetilfreds med at man skal satse mer på de lange godsbanene, som f.eks. Nordlandsbanen. Det er kjempeviktig for å få mer gods over på bane. Tromsbanen skal utredes, og vi skal fortsatt jobbe for å få etablert New Corridor. Jeg husker godt hva som kom til Nordland da Bondevik II regjerte – det var ikke store greiene. Jeg vet hva som har kommet de fire årene som har gått, og jeg vet hva som ligger i Nasjonal transportplan. Jeg må en liten visitt innom trafikksikkerhet. Representanten Hoksrud ville ikke svare på hva man egentlig mente om: Skulle det være full fart? Skal man ikke ha politi? Eller hvordan stiller man seg til det med rus i trafikken? Det er de tre elementene som kanskje er det viktigste for å sikre at ikke flere liv går tapt. Og midtdelere er viktig, det er vi enige om, men samtidig hadde Fremskrittspartiet sjansen – i tre år – til å sørge for midtdelere på norske veier, og det ble ikke mange meter med midtdelere da. Jeg kan med stor stolthet anbefale det samferdselsbudsjettet som er lagt fram av den rød-grønne regjeringen. Det ser jeg fram til at vi skal få jobbe med videre i årene som kommer.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2009-12-10:
Regjeringen har signalisert at man skal ha et høringsnotat som skal sendes ut på høring før jul i år. Jeg legger meg likevel på minne at det er en reell høring, og at det faktisk er tre måneder som instansene har mulighet til å bli hørt. Jeg mener at en sånn høring er klokt, jeg mener at det er viktig at instansene får sjansen til å melde tilbake om de hensyn og utfordringer man ser i forhold til direktivet. Etter høringsrunden er det lagt opp til at man skal ha en bred gjennomgang, og da får vi saken tilbake med en anbefaling fra Regjeringen og får en debatt om det i Stortinget. På den bakgrunn har Senterpartiet vært del av det flertallsforslaget som ligger fra komiteen, men vi mener det er nødvendig og viktig å høre hva høringsinstansene mener. Likevel er jeg ikke i tvil om at forsamlingen vet hva som er Senterpartiets primære standpunkt i forhold til datalagringsdirektivet. Men den debatten ønsker vi altså å ta når høringsinstansene har fått sjansen til å si sitt. På den bakgrunn støtter vi forslaget om at saken vedlegges protokollen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Representanten Bjørnflaten snakket mye om klima, og at det er viktig å gjøre noe med klimaet og ikke bare prate. Da er kanskje representanten stolt over at hun er med på å legge ned en jernbanestrekning, nemlig Bratsbergbanen i Telemark. Men spørsmålet mitt er: Det er altså sånn at Regjeringen nå overfører over 17 000 km med øvrige riksveier til fylkeskommunene. Allerede nå opplever vi at fylkeskommunene tar veipenger og bruker til andre typer tiltak. Det har jeg lyst til å utfordre representanten Bjørnflaten på: Synes hun det er greit at veipenger går f.eks. til kollektiv-/busstilbud, eller er det sånn at f.eks. Telemark fylkeskommune, som måtte ta 15 mill. kr for å opprettholde kollektivtilbudet sitt, skal ta nye 12 mill. kr for å opprettholde Bratsbergbanen? Eller er det sånn at jernbane faktisk er statens ansvar? Og er det ikke sånn at man burde sørge for at staten får ta ansvaret for veiene, og ikke sende en bombe over til fylkeskommunene, som man nå gjør ved overføring av de øvrige riksveiene?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Fremskrittspartiet mener faktisk – og det har for så vidt også trafikkansvarlig i Statens vegvesen klart og tydelig sagt – at hvis man bygger motorvei, reduserer man også antallet drepte i trafikken med 80–100 pst. Og Fremskrittspartiet vil, i motsetning til Regjeringen, som bare vil bygge 230 km motorvei, bygge 2 300 km motorvei. Det betyr at man vil få en kraftig reduksjon i antallet skadde og drepte i trafikken. Som representanten Susanne Bratli vet, hvis hun leser innstillingen, har Fremskrittspartiet mange gode tiltak for trafikksikkerhet, både når det gjelder å bygge vei, når det gjelder informasjonstiltak, og når det gjelder andre trafikksikkerhetstiltak. Hvis man leser innstillingen, vil man se at Fremskrittspartiet er opptatt av trafikksikkerhet og fremmer de forslag som faktisk virkelig virker når det gjelder trafikksikkerhet. Fysiske tiltak er de beste tiltakene, og er de tiltakene som virker umiddelbart. Da kan man faktisk av og til gjøre feil, uten at det får katastrofale konsekvenser.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Jeg synes for så vidt det representanten Langeland tar opp, er interessant. Det man vet, er at teknologien innenfor bilbransjen nå er kommet veldig langt, og den kommer fort veldig mye lenger. Jeg tror at klimautfordringene til Hallgeir Langeland på bilsiden vil være borte i løpet av få år, nettopp fordi man har teknologi som sørger for at det i framtiden ikke vil være utslipp fra bilparken. Så jeg ser ikke på det som noe stort problem. Jeg tror faktisk også det er slik at det er mye mer fornuftig å sørge for å bygge ordentlig gode, miljøvennlige veier framfor å bygge et høyhastighetstog, som også har store utslipp. Hvordan representanten Langeland kan garantere at utslipp fra høyhastighetstog i Norge er fra ren energi som vannkraft, vil jeg like å vite. Vi ser – og vi vet – at vi importerer mye kraft fra forurensende energikilder. Så jeg tror nok at også representanten Langeland vil se at når bilparken etter hvert blir helt klimanøytral, så vil ikke dette være noe problem. Da er det bra med gode, trygge, sikre og miljøvennlige veier.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Jeg syns det er veldig bra at representanten er opptatt av trafikksikkerhet. Problemet er bare at da burde man ha støttet en del av de forslagene som Fremskrittspartiet faktisk har fremmet i denne sal, som Fremskrittspartiet har tatt opp, og som gjelder trafikksikkerhet. Vi fremmet i forrige periode et forslag om trafikksikkerhetshaller, som vi vet har hatt god effekt. Det er en hall i Rogaland, en i Trøndelag, en i Telemark, og det er foretatt en evaluering som viser at dette er et godt trafikksikkerhetstiltak, og som er holdningsskapende. Jeg har selv vært i Kristiansand og sett prosjektet 18+. Det er et kjempegodt tiltak nettopp for å få inn holdninger blant unge bilførere, og som vi støtter helhjertet opp om. Vi har trafikksikkerhet – trygg trafikk, tror jeg det heter, i Hallingdal, som også er et typisk prosjekt hvor man er opptatt av dette med holdningsskapende arbeid. Det er Fremskrittspartiet også. Derfor har vi foreslått å sette av 1 milliard kr til trafikksikkerhetstiltak, hvorav holdningsskapende tiltak også er en del. Men vi mener også, og det kan dokumenteres, at de fysiske tiltakene er de enkleste tiltakene man kan sette inn raskt for å få gjort noe med antallet drepte i trafikken. Midtdelere er et godt eksempel.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Statsråden sa at hun var stolt av budsjettet. Da skjønner jeg at statsråden er stolt av at man legger ned jernbanestrekningen Bratsbergbanen i Telemark. Spørsmålet mitt gjelder at Vegvesenet nå krever 500 mill. kr for å ta ansvaret for prosjektering av det nye fylkesveinettet. Nå ser vi altså at den ene fylkeskommunen etter den andre vurderer å ta pengene – vi har sett eksempler på at noen allerede har gjort det – fra veibudsjettet til kollektivtrafikk eller andre tjenester i fylkeskommunen. I tillegg vet vi at Statens vegvesen har valgt å ikke iverksette utbedringsarbeid av tunneler og andre ting, fordi fylkene skal overta det, og da kan de bare få de utfordringene i fanget. Jeg lurer litt på hvordan en statsråd fra et parti som prøver å framstille seg som et parti som er opptatt av distriktene, kan være opptatt av at det er veiene i distriktene som vil lide – de veiene som har minst trafikk og de veiene det er minst behov for å gjøre utbedringer på, og man må ta det der det er viktigst. Da prioriterer man bort distriktene, og sørger for at folk ikke kan bo i distriktene.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Steinar Gullvåg har klart og tydelig dokumentert at det er sprit, alkohol, tobakk, og kanskje litt parfyme som skal avgjøre hvordan de regionale flyplassene i Nord-Norge skal finansieres, innenfor den ordningen vi har i dag. Den store forskjellen er kanskje at vi tror det er bedre å la andre ting enn alkohol og sprit avgjøre om man får en regional flyplasstruktur eller ikke. Men det jeg egentlig tok ordet for, er også det at flere av representantene som har vært på talerstolen i dag, er veldig opptatt av at vi nå er i rute. Jeg har lyst til å minne om at vi vedtok en veiplan i 1962 om at vi skulle bygge 785 km vei før 1980. Nå er vi i 2009 – vi har bygget ca. 240 km, og vi skal bygge 12 km til neste år! Det er ikke veldig historisk, og det er langt unna andre land. Kanskje vi burde reist til Albania for å vise representanten de Ruiter hvor fine og flotte veier de bygger, til tross for at de ikke har de samme økonomiske forutsetningene som vi har her i Norge. Så til nødnettet, for representanten Sønsterud lurte på hvordan man hadde fått disse tallene, 75 pst. Det er tall vi har fått fra Lørenskog kommune, og jeg forutsetter at rådmannen i Lørenskog kommune gjør utregninger man kan stole på. Dette er også offentlige dokumenter man fint kan få tak i i departementet, hvis man vil. Jeg har likevel lyst til å si at jeg synes det er trist at statsråden når vi diskuterer dette nødnettet, i hvertfall når det er statsbudsjettbehandling, sjelden møter opp. Det er ganske alvorlig, fordi dette er noe som ikke er på skinner, men som burde vært på skinner for lenge siden.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Det er jo slik at nesten alle har sagt at de ikke hadde tenkt å ta ordet i denne saken. Det hadde egentlig ikke jeg heller. Men når foregående representant sier at det er noen som prøver «å koke suppe på en spiker», og at det er en dårlig spiker, skjønner jeg at folk i Kristiansandsregionen reagerer når de plutselig finner ut at her er det faktisk en bomregning som kommer som blir ganske mye større enn forutsatt, og i hvert fall enn det var opplyst om på forhånd. Jeg skjønner det like godt som jeg skjønner dem i Vestfold som får en bompengeregning på 66 kr på en bitteliten strekning på fire kilometer. 66 kr for å kjøre en lastebil fire kilometer! Så jeg forstår dette veldig godt. Dette viser noe: Jeg har ikke lov til å si det, men jeg tenker veldig ofte på landeveisrøveri når jeg ser hvilke konsekvenser de sakene som vi behandler i denne salen, får for vanlige folk. Her kommer det kraftige økninger i kostnadene for den enkelte, og det er plutselig. Når folk virkelig oppdager hva som ligger til grunn, og når man tar bort noe av det man har solgt inn som en god greie – at det skal være en god rabattordning – skjønner jeg veldig godt at folk reagerer. Jeg skjønner godt at folk i Kristiansandsregionen i dag er overrasket over det som nå plutselig blir servert på et fat, og hva som faktisk er i ferd med å skje.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Det kan være greit å komme med en refleksjon først, og det er at det virker som at partiene har et rimelig avklart forhold, kanskje med unntak av ett parti, ut fra de innleggene som har vært tidligere i debatten. Jeg har lyst til å utfordre statsråden på hvorvidt Datatilsynet har vært med i prosessen med tanke på det høringsskrivet som nå går ut. Det er interessant å ha med seg alle sider når man skal sende noe ut på høring. På tross av at jeg har fått svar fra statsråden om at de har vært inne i prosessen, har jeg fått bekreftet fra Datatilsynet at de oppfatter det som at de ikke har vært en del av den høringsprosessen så langt, og ikke fått komme med innspill. Så jeg vil veldig gjerne at statsråden kan redegjøre for hva som er det faktiske forhold.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Jeg er i hvert fall ikke i tvil om at representanten Bjørnflaten er veldig klar og tydelig på hvor hun står i denne saken. Jeg skjønner egentlig ikke hvorfor Arbeiderpartiet vil ha saken ut på høring. Det trenger man jo ikke, for man har egentlig konkludert med hva man mener. Så sier representanten Bjørnflaten, og det er for så vidt riktig, at i dag skal man ikke kunne gå inn og få innsyn i dataene. Men hvor kan dette ende i framtiden? Jeg har bare lyst til å vise til at først var det sånn at man begynte å ta bilder når man kjørte for fort. Nå tar man gjennomsnittsmåling når man kjører for fort. Foreløpig sletter man bildene med en gang man har kjørt forbi, hvis man ikke har kjørt for fort. Men det finnes jo, med den argumentasjonen som kommer fra arbeiderpartirepresentantene fra denne talerstolen, hele tiden nye grunner til at man skal drive med ytterligere overvåking, ytterligere lagring av informasjon. Poenget er at det er ikke sikkert at det er farlig i dag. Men det kan være at det er veldig farlig i morgen, eller det kan være at opplysningene i morgen blir brukt helt motsatt av det de faktisk var tenkt å brukes til i dag. Og det er hele utfordringen med dette datalagringsdirektivet. Jeg tror ikke vi har sett konsekvensene hvis man nå velger å gå inn for dette. Representanten Pollestad var veldig klar og tydelig på at hvis man ønsker å fjerne kriminaliteten, ja, så finnes det muligheter for det. Det kan man gjøre ganske enkelt. Men jeg tror ikke noen i denne salen er enig i at man skal ty til den typen overvåkning. Jeg er overbevist om at gamle folk i KGB, eller Stasi, eller hva de heter, i det gamle Øst-Europa, som drev med massiv overvåkning av innbyggerne sine, ville vært stolte hvis de hadde fått dette direktivet på plass. For her kan man altså få alle opplysninger om hvem man har pratet med, hvem man har sendt melding til, når man sendte melding, og hvor man faktisk sendte meldingen fra. Man kan foreløpig ikke vite hva som står i meldingen, men jeg er overbevist om at det sikkert vil bli «kjekt å vite» når vi kommer litt lenger fram i tid, når man hører på argumentasjonen til dem som er for dette. Det er faktisk sånn at det går an å skifte standpunkt når man begynner å se en utvikling i samfunnet som man ikke ønsker. Det er det vi ser nå med denne overvåkningen av menneskene i Norge, som altså ikke har gjort noe som helst galt. Jeg har alltid syntes at man tar veldig lett på det. Senest for noen dager siden oppdaget jeg på Internett at man nå blir registrert, og at det blir lagret informasjon om forskjellige husstander. Nå kan bilforhandlerne sende informasjonen sin til den husstanden de vil skal være den som kjøper bilen, og ikke til naboen. Man driver med markedsføring overfor dem man vil, for å selge produktene sine. Dette skjer i stor grad. Det er et firma som gjør store penger på dette. Det er bekymringsfullt, og det er det dette handler om. Overvåkning av enkeltborgere i Norge som ikke har gjort noe galt, vil vi oppleve mye mer av nå, dessverre.
Ingjerd Schou (Høyre), 2009-12-10:
Jeg registrerer at representanten mener at det å bruke mer penger på samferdsel og på vei som da gir færre kilometer, er av det gode. Jeg deler ikke det synspunktet. Når det er slik at transportsektoren har et stort potensial for å redusere miljøskadelige utslipp ved å satse mer på jernbane, lurer jeg på hva representanten synes om Regjeringens satsing ved allerede nå å ligge 800 mill. kr under ved inngangen til første år i gjennomføringen av Nasjonal transportplan.
Ingjerd Schou (Høyre), 2009-12-10:
Under høringen som komiteen hadde i forbindelse med budsjettet, hadde vi også høring med Redningsselskapet. Vi fikk høre om den imponerende førstelinjetjenesten som de faktisk er en viktig del av. Det er mange havarier og motorstanstilfeller langs kysten, og da er skøytene der og kan bistå. Det er for så vidt hendelser som vi ikke hører så veldig mye om, nettopp fordi skøytene er på plass og avverger ulykker og bistår inntil andre kommer til. Derfor synes Høyre det er veldig beklagelig at Regjeringen ikke bevilger nok penger til Redningsselskapet. Den summen penger som Regjeringen setter av til Redningsselskapet, fører til to færre skøyter. Høyre har foreslått 20 mill. kr ekstra til Redningsselskapet. Er det slik at Regjeringen ikke skjønner betydningen av Redningsselskapets innsats? Eller setter ikke Regjeringen pris på den tjenesten?
Ingjerd Schou (Høyre), 2009-12-10:
Jeg tenkte jeg skulle berøre særlig to forhold, og gjøre samferdselsministeren oppmerksom på noe som er omtalt i budsjettinnstillingen fra partiene Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Høyre. Det er strekningen E18 Retvedt–Vinterbro – i et fylke som ikke er mitt opprinnelig, Akershus. Men dette er altså den strekningen som ikke har en avklart plantrasé, og som nok kanskje kan komme til å berøre en liten utsikt fra en tidligere senterpartistatsråd. Desto viktigere er det å få avklart det som går på traséplasseringen, og komme i gang med både finansiering og utbygging. Det er en etappe som mangler avklaring på den strekningen på E18 Stockholm–Oslo. Så til representanten Gullvåg, som får vondt av konkurranse, slik jeg hører hans innlegg. Det rare med representantens innlegg er at han liker konkurranse, men det er bare når det gjelder Sandefjord Lufthavn Torp. Med Moss Lufthavn Rygge er konkurransen noe han får vondt av, hvis denne konkurransen får fortsette, som han sier. Det vil si at jeg oppfatter at representanten Gullvåg er imot Moss Lufthavn Rygge, og at det blir de borgerlige partiene fra østfoldbenken som har ansvaret for å sørge for at denne saken hele tiden holdes varm. Da tror jeg det er viktig at man ikke glemmer historien når det gjelder Moss Lufthavn Rygge, fordi Bondevik II-regjeringen ga konsesjon, men satte altså ikke noe tak. Lufthavnen skulle rapportere om både flyplassbevegelser og passasjerantall, men taket kom fra Stoltenberg II-regjeringen, i form av 15 000 flybevegelser – som det ble ganske mye bevegelse omkring, mildt sagt. Det nærmet seg valgkamp, og regjeringen Stoltenberg hevet det taket man innførte i forrige periode, til 21 000 flybevegelser. Representanten Gullvåg sier at Moss Lufthavn Rygge og Sandefjord Lufthavn Torp ikke må ha de samme konkurransemessige vilkårene, i hvert fall vil da Moss Lufthavn Rygge, som representanten sier, konkurrere med Gardermoen. Jeg tror det er feil. Man konkurrerer med Gardermoen, ja, men i tillegg konkurrerer man med den tredje rullebanen som noen drømmer om på Gardermoen. Det er muligens der representanten Gullvåg ønsker at den nye satsingen skal komme. Høyre, og også Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet, er opptatt av at lufthavner skal ha like vilkår og ha de samme konkurransemessige forhold som resten av landet. Vi må ikke glemme at utgangspunktet for plasseringen av Moss Lufthavn Rygge, og konsesjonen, var at man i det fylket hadde desidert lengst vei til alt av lufthavner i hele landet.
Ingjerd Schou (Høyre), 2009-12-10:
Denne saken gir god anledning til en diskusjon om datalagringsdirektivet – om personvern på den ene siden og om det som går mer på å bekjempe kriminalitet på den andre siden. Når Høyre er med i flertallet om at vi vil avvente behandlingen av denne saken, er det rett og slett fordi vi mener at vi ikke vet hva Regjeringen mener. Regjeringen har ikke framlagt noe om denne saken. Regjeringen sitter både på en kapasitet og en kompetanse, og har tilgang til et apparat som tilsier at vi avventer hva Regjeringen kommer til å mene, og Regjeringen har også signalisert at de vil komme med et høringsnotat før jul. Det er jo ikke lenge til – det er lovet før jul, men det forutsetter jo at Regjeringen bestemmer seg for et høringsnotat. Nå vet vi at det er en såkalt intern opposisjon i Regjeringen også under denne saken, og det kunne jo vært greit å få opplyst hvilken statsråd som vil være konstitusjonelt ansvarlig, og om man kan forvente at Regjeringen opptrer samlet i denne saken. Det har også vært ulike signaler fra Regjeringen om når saken skal behandles i Stortinget – til våren eller til høsten. Det hadde også vært greit å få avklart. Og Høyre – i motsetning til en rekke andre som har tatt standpunkt i saken, og som er nok opplyst – understreker at det er viktig at vi har en bred høring. Viktig er det også at man får belyst både det som går på personvernsiden – det er allerede startet med en rekke ytringer – og også at man får inn det som går på etater og organisasjoner innenfor justis- og kriminalitetssektoren og en rekke organer, som Kripos, Politiets sikkerhetstjeneste, riksadvokaten med flere. Det er også viktig at Regjeringen synliggjør en tidsplan og hvem som skal håndtere denne saken – og hvordan. I tillegg oversendte partileder for Høyre, Solberg, et brev til Regjeringen 13. november med en rekke spørsmål – sentrale spørsmål – som vi forventer svar på. Når Regjeringen har bestemt seg og den brede høringen er foretatt, skal vi også delta i den materielle behandlingen av saken. Men slik representantforslaget nå foreligger, avventer vi Regjeringens behandling av saken – og jeg hører at flertallet har innstilt på det – og foreslår at saken vedlegges protokollen og at vi kommer tilbake til en dyp og grundig debatt når Regjeringen har kommet med sitt.
Ingjerd Schou (Høyre), 2009-12-10:
I diskusjonen forut for saken og i saken som er framlagt i dag, har det vært litt motstridende opplysninger om når man kan forvente at høringsnotatet skal foreligge. Det har vært lovet før jul. Nå sier statsråden at det skal foreligge så snart som mulig. Mine spørsmål er: Når vil det foreligge – vil det foreligge før jul? Når kan Høyre få svar på de spørsmålene som er stilt i brev datert 13. november? Det er mulig forvaltningsloven gjelder også her, men vil svar på brevet foreligge før høringsutkastet går ut?
Ingjerd Schou (Høyre), 2009-12-10:
Jeg holder meg fortsatt til anbefalingene for saken, nemlig at vi skulle ta den materielle behandlingen når Regjeringen hadde sagt sitt. Det som gjør at jeg tar ordet likevel, var representanten Sortevik, som var opptatt av at denne salen burde få seg forelagt Personvernkommisjonens rapport, og ville ha den debattert i salen før vi fikk den materielle og endelige behandlingen av datalagringsdirektivet. Da tror jeg det er flere rapporter vi burde hatt i denne salen. Jeg forutsetter at Regjeringen tar hensyn til rapporten fra Personvernkommisjonen, men også til den rapporten som ble framlagt i juni i år av Metodekontrollutvalget, som er en gjennomgang av de hemmelige politimetodene. Dette ble behandlet i Stortinget i 2004, og jeg var ordfører for den saken. Jeg har også sittet halvannet år i Metodekontrollutvalget, som har hatt en nitid gjennomgang av og et grundig arbeid om de hemmelige politimetodene – hvordan de er brukt, og hvilke anbefalinger, justeringer, endringer, korrigeringer og innstramminger som ligger i rapporten fra Metodekontrollutvalget i forhold til de metodene som ble innført i 2004. Jeg regner med at de problemstillinger og anbefalinger som er i relevante rapporter og dokumenter, blir belyst underveis i høringen og i det høringsbrevet som skal sendes ut, og som ulike sentrale instanser på både personvernhensynsiden og kriminalitets- og justissiden får god anledning til å belyse i høringen og behandlingen. Så forutsetter jeg at vi tar den grundige og nitide debatten når Regjeringen har kommet med sitt og den brede høringen er gjennomført, og alle relevante rapporter det har vært mulig å belyse gjennom det, er belyst.
Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Jeg kan allerede nå bekrefte at vi ikke kommer til å stemme for Fremskrittspartiets budsjettforslag. For å redusere antallet drepte og skadde i trafikken må mange tiltak virke i lag. Det handler om informasjon og opplæring, det handler om kontroll og overvåking, og det handler om tiltak på veiene. Vi kan ikke alene bygge oss ut av trafikkulykkene. Dersom alle hadde holdt fartsgrensene, ville det vært 50 færre drepte på norske veier. Politikontroller og fotobokser er det mest effektive tiltaket for å få ned farten. Fremskrittspartiet har tatt til orde for å avvikle Utrykningspolitiet og vil også avvikle gjennomsnittsmålinger av fart mellom fotoboksene, bl.a. med den begrunnelse at det er farlig dersom trafikantene følger med på speedometeret. Mener Fremskrittspartiet at det er trafikkfarlig å følge fartsgrensene? Og: Er Fremskrittspartiet enig i at vi ikke kan bygge oss ut av alle trafikkulykkene?
Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Man må vel komme med noen store gullkorn nå hvis man skal klare å fange oppmerksomheten her i salen, men jeg minner om at talerstolen er her og ikke utenfor vinduene. Jeg har lyst til å si noe om sammenhengen mellom retorikk og politikk, sammenhengen mellom liv og lære. Fremskrittspartiet snakker mye om trafikksikkerhet, men når det gjelder praktisk politikk, så gjenstår de kun med satsing på motorveier. Jeg gjentar gjerne det jeg sa tidligere i dag: Det er et stort spekter av tiltak og mange etater som må virke sammen for at vi skal få ned ulykkestallene ytterligere. Det handler om informasjon og opplæring, det handler om kontroll og overvåking, og det handler om tiltak på veien. Vi vil aldri kunne bygge oss ut av ulykkene. De skjer over hele landet, og ikke bare der Fremskrittspartiet vil bygge motorvei. Hvis Fremskrittspartiet hadde fulgt med i timen, ville de fått med seg at når de nå foreslår å evaluere føreropplæringen, så sier vi velkommen etter. Statens vegvesen er allerede i gang med å evaluere føreropplæringen. Hvis Fremskrittspartiet hadde fulgt med i timen, ville de fått med seg at i den nylig fremlagte planen om tiltak mot ungdomsulykker er det en ekstra satsing på – og en samordning av – kampanjer rettet mot ungdom som ett av de viktige tiltakene. Og når høy fart er en medvirkende årsak til halvparten av alle dødsulykkene, så henger det ikke på greip at Fremskrittspartiet vil øke fartsgrensene – de foreslår å utrede høyere fart for mopeder – og de vil avvikle strekningsvis ATK, og de vil nedlegge Utrykningspolitiet. Dette henger ikke sammen, det er ikke sammenheng mellom retorikk og politikk, det er ikke sammenheng mellom liv og lære.