Trine Skei Grande (Venstre), 2014-10-14:
Hvilke prinsipper man bruker for å rekruttere til viktige samfunnsinstitusjoner, er faktisk med på å påvirke hvordan autoriteten til disse institusjonene utvikler seg, hvordan respekten for disse institusjonene er, og hvordan disse institusjonene utvikler seg. Den første gangen jeg tenkte på det, var da min far fortalte om at han var i den første tysklandsbrigaden som ble sendt til Tyskland etter krigen. Da fikk norske soldater beskjed om at hvis de tok krigsfanger, skulle de håndtere dem sjøl og ikke gi dem over til det britiske eller det amerikanske forsvaret, for de hadde et vervet forsvar og behandlet krigsfanger dårlig. Det var beskjeden norske soldater fikk. Det var forskjell på et vernepliktsforsvar og et rekruttert forsvar, fordi man rekrutterte en litt annen type mennesker. Dette husker jeg min far fortalte om. Når det gjelder det at vi har verneplikt i Norge – sjøl om vi velger det, både de som har lyst, og de som har evner til å være med og bidra – er tankegangen bak det at vi alle sammen skal bidra, et viktig prinsipp som ligger i bunnen for oppbygginga av vårt forsvar. På samme måte mener jeg at vi i dag tar et viktig skritt for å beholde Forsvarets autoritet blant folk, idet vi sier at alle skal inn i dette vernepliktssystemet – alle skal ha den tankegang at de må bidra til fellesskapet på den måten. Så vet vi alle sammen som har besøkt rene kvinnearbeidsplasser og rene mannsarbeidsplasser, at samme hvor mye man sliter for å klare ikke å la det prege arbeidsplassen, så preger det alltid arbeidsplassen. Alle vi som har vært med og satt sammen team, vet at det å sette sammen gode team som skal fungere, ofte fungerer bedre hvis det består av litt av hvert, ofte får til kvalitet på en annen måte og ofte påvirker de negative tingene – både det som vi damer kan dyrke fram i rene damemiljøer, og det som menn kan dyrke fram i rene mannsmiljøer. Så mener jeg at det er et viktig prinsipp i ethvert demokrati at det til ethvert yrke som skal inneha autoritet, må rekrutteres bredt. Jeg mener at i Norge i dag har vi tre hovedyrker som har den autoriteten, og som skal ha den autoriteten. Det er politiet vårt, det er forsvaret vårt, og det er lærerne våre. Jeg mener det er tre typer autoritetsyrker i et samfunn der det er viktig å rekruttere bredt, og der det er viktig å sørge for at det ikke er noen med en bestemt økonomisk bakgrunn eller en bestemt sosial bakgrunn som innehar disse jobbene – eller andre kriterier som ligger i bunnen. For å kunne ha autoritet i et demokrati, som disse tre yrkene skal ha, må en rekruttere bredt. Det må ikke være slik at en skal kunne gå inn i en 1. klasse på skolen og tenke hvem det er som blir lærere, politifolk eller høyt rangerte militære. Det skal være på bakgrunn av evner, muligheter og potensial, og det er slik de beholder den autoriteten som gjør at de kan gjøre det på vegne av oss alle. Så tror jeg, som mange har sagt her, at dette kommer til å øke kvaliteten, fordi det blir flere å velge mellom. Og for å si det slik: Jeg kjenner mange damer som kan gå langt og bære tungt, og jeg kjenner mange menn som ikke kan det. Så en liten kommentar til det å være i strid for Norge og ha andre statsborgerskap, som representanten Tybring-Gjedde løftet fram på slutten. Dette er jo en kjent problemstilling. Norge valgte f.eks. ikke å protestere overfor USA under første verdenskrig når veldig mange nordmenn med norsk statsborgerskap og forholdsvis kort oppholdstid i USA ble utskrevet for å kjempe i skyttergravene i Europa på vegne av Amerika. Min mormors onkel døde i skyttergravene som norsk statsborger utskrevet av amerikanske myndigheter. Dette har vi gjort til alle tider, men det er klart at når det gjelder sikkerhetsrisikoen for en nasjon, er det ganske logisk at man av sikkerhetsmessige grunner kanskje ikke ønsker å utskrive folk som har statsborgerskap i det landet man kriger mot. Jeg hadde en argentinsk venn som hadde en sønn i Forsvaret. Så ble han invitert til en mottakelse til den argentinske presidenten. Han syntes det var en fantastisk raushet fra Norges side at han i norsk uniform kunne føle seg både argentinsk og norsk.