Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-04-03:
Som nevnt av flere har spørsmålene om ulike tiltak for å bedre lærerkompetansen vært omtalt og behandlet ved flere anledninger på Stortinget den seinere tida, både i fjor og i år. Det slås fast at læreren er den viktigste faktoren for elevenes læringsutbytte. Det er viktig både for oss som politikere og med tanke på rekruttering til yrket å gi dette viktige yrket en høyere status. Bakgrunnen for denne saken er at det er nødvendig å vurdere videre krav til kompetanse for noen fag på noen trinn, slik det er gjort ved å stille krav ved nytilsettinger fra august 2008 om 60 studiepoeng i norsk, matematikk og engelsk for å kunne bli tilsatt i disse fagene på ungdomstrinnet. Ulike tiltak er også igangsatt, og det er grunn til å være fornøyd med at skoler og lærebedrifter har fått bevilget over 1 milliard kr i forbindelse med kompetanseutviklingsstrategien for perioden 2005-2008. Regjeringas engasjement har igjen utløst tilsvarende innsats fra kommunenes og fylkeskommunenes side, slik at dette blir det mye penger av. Det skal også vektlegges at av disse midlene er 10 pst. øremerket videreutdanning i naturfag og 2. fremmedspråk. Det kan også nevnes at i 2007 deltok 1 400 lærere i videreutdanningstilbud som omfatter mer enn 10 studiepoeng i fagene naturfag og 2. fremmedspråk. I tillegg har nesten 400 lærere deltatt i tilsvarende tilbud i matematikk, og over 1 000 lærere i diverse andre fag. Det jeg ønsker å si, er at Regjeringa styrker innsatsen på flere hold, også for nyutdannede lærere. Veiledningsprogrammet var på 15,5 mill. kr i 2007, og det omfatter nå alle fylker og alle de 29 lærerutdanningsinstitusjonene. Programmet får gode tilbakemeldinger og viser at systematisk veiledning demper «praksissjokket» og fører til at de nyutdannede også ser mer positivt på sin egen grunnutdanning. Det er faktisk bra at praksisfeltet blir vektlagt, for det er et av NOKUTs største ankepunkter når det gjelder lærerutdanninga. Når det gjelder innføring av kompetansekrav for undervisning i fag, kan dette forslaget ha svært vidtgående konsekvenser, og det vil være vanskelig å gjennomføre på kort sikt. Krav om særskilt kompetanse for å undervise i alle fag er en omfattende endring i forhold til dagens situasjon. Det er lov å mene mye om skolestruktur, men vi kan ikke se bort fra at det i dagens skolestruktur finnes over 1 000 grunnskoler med færre enn 100 elever. Det vil derfor være umulig å formulere en regel som gjør det ulovlig å benytte tilsatte lærere i andre undervisningssituasjoner enn der de har kompetanse. Det er naturlig å legge til at mange forskere understreker at klasselærerfunksjonen også er viktig, særlig på barnetrinnet. Det betyr altså at en skal ha mange timer med én lærer, og det tror jeg det kan være mye riktig i i vår moderne tid. Allmennlærerutdanninga skal kvalifisere for tilsetting i hele grunnskolen, og som kjent vil Regjeringa legge fram endringer som styrker denne, i en egen stortingsmelding. Det er også viktig å understreke at kommunen er ansvarlig for å rekruttere rett kompetanse til sine egne skoler. Og jeg vil understreke at skoleeierrollen er viktig. De må være seg sitt ansvar bevisst. Personlig mener jeg at dagens ordning hvor én lærer kan undervise i alle fag, ikke er så god. Derfor er det nødvendig at vi får disse endringene som det nå legges opp til, altså at vi må få en styrking av ulike fagområder. Regjeringa har varsla en stortingsmelding om kvalitet i grunnopplæringa i 2008, samt en stortingsmelding om lærerutdanning i 2009. Den er helt nødvendig, og imøteses med spenning. Et samfunn som er i endring, gjør det også nødvendig at lærerutdanninga må endres en del. Det forutsettes at Regjeringa i disse dokumentene vil legge fram en vurdering av kompetansebehov i skolen og hvordan disse kan møtes. Jeg vil bare avslutte med et lærersynspunkt: Skikkethet for yrket må aldri glømmes.