Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2000-11-30:
Vi i Fremskrittspartiet er ikke bekymret over det resultatet – eller det manglende resultatet – av møtet i Haag. Vi registrerer at partene står langt fra hverandre, og vi tviler på at det noen gang blir noen avtale som kommer til å tre i kraft i henhold til Kyoto-avtalens intensjoner. Vi syns at hele Kyoto-avtalen, og forhandlingene rundt den, bærer preg av en hestehandel der varen er CO2 og grunnlaget for handelen, dvs. innholdet, overhodet ikke er til stede. Siden vi i Fremskrittspartiet er imot Kyoto-avtalen, vil jeg bruke litt tid på å grunngi årsaken til vår skepsis. FNs klimapanel mener at menneskeskapte CO2-utslipp har betydning for den globale oppvarmingen, og at dette medfører klimaendringer. Det er vi i Fremskrittspartiet, i likhet med en rekke forskere, skeptiske til. Det er bare å registrere at det er stor uenighet blant forskere om omfanget, og om de eventuelle betydninger dette har for klimaet. Det er viktig i bakkant av avtalebruddet i Haag å huske på at jordkloden har gjennomgått en rekke klimaendringer og istider, noe som er helt naturlig, også det at det er regn over lang tid i enkelte områder og tørke i andre områder. Det er et faktum at FNs klimapanel overhodet ikke kan forklare de betydelige svingningene i klimaet som har vært i tidligere tider. Jeg vil i denne sammenheng vise til at menneskeskapt virksomhet bidrar med om lag 3 pst. av de totale globale CO2-utslippene. Det kan jo være noe av årsaken til at FNs klimapanel ikke kan forklare de tidligere klimavariasjonene. Kyoto-avtalens innhold er tuftet på spådommen til FNs klimapanel. Hva vil skje dersom nyere forskning kommer med andre konklusjoner enn det FNs klimapa-nel har kommet med? Vi hører ofte i media at nyere forskning viser at det man trodde på tidligere, ikke lenger stemmer. Det skjer også i klimadebatten. Jeg vil her vise til James E. Hansen, som er forsker ved NASA, institutt for romforskning. Han har lenge vært en sentral pådriver for tesen om en menneskeskapt global oppvarming. Han satte i gang klimabekymringen under en kongresshøring i 1988 ved å uttale at det var mer enn 90 pst. sikkert at menneskene var i ferd med å varme opp jorda. I en nylig utkommet artikkel imøtegår han imidlertid FNs klimapanel ved selv å hevde at det ikke er fossilt brennstoff og CO2 som er årsaken til den globale oppvarmingen, men andre drivhusgasser. Med andre ord: Nyere forskning gir andre resultater. At man vet for lite om klimasystemet og dens dynamikk til å skille ut et eventuelt menneskeskapt bidrag fra det naturlige, er James E. Hansens artikkel et eksempel på. Da Kyoto-avtalen ble klubbet igjennom for tre år siden, ble avtalen hyllet som et historisk første skritt for å bremse såkalt global menneskeskapt klimaendring. Det store problemet som man nå ser i forbindelse med Kyoto-avtalen, er at det er en avtale som er svært uferdig og har mange hull og mangler. Den sier mye om hvor mye hvert enkelt land skal redusere sine utslipp, men mangler et regelverk for hvordan det skal skje, og hvilke elementer som skal legges til grunn. Før det er på plass, kan ikke landene vite hvor mye det vil koste dem å innfri forpliktelsene, og før prislappen er klar, vil man ikke ratifisere avtalen. Det skjønner jeg godt, og det er jeg også svært glad for. Det som nå er viktig, er å klargjøre overfor norsk industri hvilke grep Regjeringen nå vil gjøre etter dette bruddet. Det vil etter Fremskrittspartiets syn være helt nødvendig, slik at industribedrifter får vite om Regjeringen akter å føre en såkalt klimapolitikk som medfører konkurransevridning, økte kostnader og fare for at eiere og investorer trekker seg ut av Norge, noe som igjen vil kunne medføre bortfall av arbeidsplasser her til lands. For Fremskrittspartiet er det svært viktig at Regjeringen gir industrien stabile og gode rammebetingelser som er på lik linje med industrien i de landene vi konkurrerer med. Et spørsmål jeg sitter igjen med etter redegjørelsen, er: Hvor lenge akter man å forhandle om denne Kyoto-avtalen? Man har hatt et brudd nå i Haag, og man ser for seg at man skal fortsette i mai og i juni. Jeg tviler sterkt på at man er i stand til å komme fram til en enighet. Jeg regner med at statsråden i sin sluttkommentar vil redegjøre for om man akter å fortsette forhandlingene, og om man da skal kjøre et eget nasjonalt løp for å redusere disse såkalte klimagassene.