Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-25:
Det å lage et statsbudsjett handler om å ta valg for framtida. Det som Venstre i hovedsak er uenig med denne regjeringa i, er at denne regjeringa kun ser på framtida i et 1-årsperspektiv, mens vi mener at man må ta store strategiske valg i dag når man har handlingsrommet, for å foreta de strategiske valgene for framtida. Derfor er utdanning så viktig. Utdanning har alltid vært den viktigste saken på Venstres dagsorden – helt fra Johannes Steen sto her og la fram planen om en samlet folkeskole. Jeg er helt sikker på at Johannes Steens kamp for dannelse, for alles rett til å lære seg å lese, og for at alle skulle sitte på samme skolebenk, nok ble møtt med mange spørsmål om man trengte denne kunnskapen. Er det ikke utrolig bortkastet at mange av de barna som kunne ha jobbet og skaffet inntekter til familien, skal sitte her og lære seg å lese dokumenter og salmebøker de aldri kommer til å forholde seg til? Lell var Johannes Steens reform så viktig. Det handler om demokrati, det handler om et individs utvikling – og et samfunn skal ønske å ha borgere som er med på å utvikle landet. Man skal ikke gå inn og bestille de borgerne man ønsker. Man skal tro på kunnskap som drivkraft, som energi, til å forandre landet. Jeg har lyst til å komme med et eksempel. Jeg besøkte Romania rett etter revolusjonen og bodde på et hotell i Bucuresti. Den elektriske døra gikk i stykker. Hotellet ansatte to menn for å dra opp døra og dra den igjen hver gang noen skulle gjennom den. Det er klart at det skapte to arbeidsplasser. Men det er et synlig bevis på et land som er under et veldig press, og som har veldig dårlige framtidsutsikter. Et land som klarer å utdanne folket sitt til å si at dette er en for dum jobb å gjøre, dette må vi gjøre noe med, og der også kunnskap blir billigere, er et samfunn som faktisk klarer å skape velferd framover. Og både offentlig sektor og privat sektor trenger disse endringene. Det er mange ting vi kan gjøre innenfor offentlig sektor, både for å gjøre det bedre og mer effektivt og for å øke kvaliteten. Til det trenger vi kunnskap. Det er en feiltolking å tro at offentlig sektor i dag mangler hender. Det offentlig sektor i dag mangler, er hoder. Derfor er hele den debatten som vi har sett i media de siste dagene, om at vi utdanner befolkningen vår for mye, en grunnleggende feiltolking. Sjølsagt skal folk sjøl få velge hvilken type utdanning man ønsker – og om man ønsker utdanning. Men et samfunn skal alltid legge til rette for at flest mulig får mest mulig kunnskap inn i sine hoder. Som en som jeg har diskutert med på mail de siste dagene, sier, at det er jo samtidig krystallklart hva samfunnet har for behov. Nei, det er ikke krystallklart. Det er faktisk veldig krystallklart at hvis vi skulle ha satt oss ned her og tenkt hvilke behov for kunnskap samfunnet har i framtida, kan jeg garantere at vi tar feil. Det har politikere, det har samfunnsdebattanter gjort siden tidenes morgen, for det svaret ligger ikke i noen forskningsrapport, det svaret ligger ikke i noen politisk debatt. Det svaret ligger i hver enkelts hode, i hver enkelts brennende engasjement, i hver enkelt borger i et samfunn. Dette er det ideologiske grunnlaget, dette er det strategiske valget som vi i Venstre har gjort i vårt alternative budsjett: Sats på kvaliteten i norsk skole, sats ordentlig på forskning når vi har handlingsrom til å gjøre det! Si til alle de studentene som er kvalifisert, og som står i kø i tusentall foran norske universiteter og ønsker å få en studieplass: Vær så god – søk så mye kunnskap som du bare kan! Venstre har lagt inn 2,2 mrd. kr mer til satsing på forskning, kunnskap og skole. Vi har lagt inn over 70 mrd. kr mer i Forskningsfondet. Dette henger også sammen med det vi gjør på miljøsida. Det er en endring gjennom at vi gjør noe nytt. Friskt næringsliv skal kunne skape arbeidsplasser i framtida – basert på kunnskap, basert på et miljø i balanse. Finn de løsningene som folk kan leve med i framtida! Venstres miljøpolitikk er langt fra 1970-tallets miljøpolitikk, som handlet om forbud og regler. Vi legger til rette for å skape nytt næringsliv. Mye av det næringslivet kan skapes i norske distrikter, bare vi er villige til å bruke skatte- og avgiftssystemet vårt, bare vi er villige til å bruke hele skattesystemet, slik at folk er med på å skape arbeidsplasser i framtida. Det er de valgene vi burde ha tatt her i dag.