Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2002-06-11:
Regjeringen har studert systemer for prikkbelastning i England, Sverige, Finland, Tyskland og Frankrike uten å kunne trekke noen konklusjoner. Det er ikke dokumentert at prikkbelastning har gitt større trafikksikkerhet og færre ulykker i noen av disse landene. Likevel mener Regjeringen at et prikksystem vil gi 50–100 færre trafikkskadde/drepte pr. år i Norge. Jeg vil vise til at det daglig skjer hundrevis av brudd på vegtrafikkloven på norske veier. Disse skjer som regel uten at det får konsekvenser for den som bryter trafikkreglene. Dersom prikksystemet blir innført, vil bare promiller av de tilfeller der prikkgivende handling utføres, føre til at prikk gis. Med en inndragningsterskel på åtte prikker vil inndragning av førerkort skje svært sjelden. Det hender de færreste at de blir tatt så mye som fire ganger i løpet av tre år. Det er høyst tvilsomt om Regjeringen oppnår de forventede 1 200 førerkortinndragninger som Regjeringen forutsetter. For å få prikkordningen til å virke vil det derfor ikke være grunn til å undres dersom Regjeringen etter noen år foreslår å redusere terskelen for inndragning fra åtte til f.eks. fem eller tre prikker. Det vil først og fremst være yrkessjåførene som blir rammet, for de har størst risiko for å bli knepet ved feil. Systemet legger jo opp til at prikkene skal slettes etter tre år. For en vanlig personbilfører med 12 000 kilometers kjørelengde årlig vil prikkene bli slettet gjennomsnittlig etter 36 000 kilometers kjøring. For en yrkessjåfør vil prikken ikke slettes før etter flere hundre tusen kilometers kjøring. Siden alle bryter trafikkreglene av og til, vil det være meningsløst å si at man kan jo bare la være å bryte reglene. LO har i sin høringsuttalelse også tatt opp den urettferdigheten som ligger ikke bare i at oppdagelsesrisikoen for yrkessjåfører i løpet av tre år er enormt høy i forhold til andre trafikanter, men også at inndragning av førerkortet etter åtte prikker er mye mer alvorlig for en yrkessjåfør enn for andre. Det er grunn til bekymring over ulykkestallene i trafikken, men de notoriske bøllene kan lukes ut med dagens system uten prikker. Det, sammen med bedre føreropplæring og bedre veistandard, vil være riktigere og mer virkningsfullt enn å inndra førerkort etter så tilfeldige kriterier som ligger i proposisjonen. Det er også grunn til bekymring over rettssikkerhetsmessige sider, ved at prikker kan ilegges uten at førerkortinnehaver har anledning til å klage eller til å få prikkens ileggelse vurdert. Det er overraskende at Regjeringen foreslår dette under henvisning til ordninger i fem andre europeiske land, der det ikke kan dokumenteres at prikksystemet har gitt noen effekt når det gjelder bedring av trafikksikkerheten. Dessverre har flertallet heller ikke brydd seg med å berøre det som virkelig dreper i trafikken – det som bl.a. står på førstesiden i Aftenposten i dag, som viser besparelsene man kunne hatt ved å ha investert i et ordentlig veinett, slik som i den tidligere dødsveien E18. Det som tidligere var en dødsvei, har på grunn av investeringer i bedre vei nå ikke krevd et eneste dødsoffer. Dette er den rette veien å gå for virkelig å redde liv. Men det gjør flertallet ingen ting med. Jeg går ut fra at de som har flertallet her, selv vil fremme sitt forslag. Jeg varsler bare at vi vil stemme mot forslaget til vedtak, med unntak av B, som omhandler en økt bevilgning til Trygg Trafikk for 2003 på 2 mill. kr for å trygge skoleveiene. Som sagt før, vil vi stemme mot resten.