Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-05-08:
Et overordnet mål i flyktningpolitikken er å sørge for beskyttelse til dem som trenger det, uavhengig av antall. Hvis noen i denne salen kan si hvor mange mennesker det er som trenger beskyttelse, tror jeg de blir svar skyldig. Det må ikke være antallet som styrer oss, men hensikten med og målet for vår asylpolitikk. Den skal være human, den skal være konsekvent, den skal være rettferdig. Det er faktisk de som har behov for beskyttelse, som skal få opphold. Vi må se enkeltmennesker, ikke grupper. Alle mennesker har rett til å bli møtt med respekt og individuell behandling. Det ligger til grunn for vår politikk. Men det er utfordrende når tilstrømmingen av asylsøkere til Norge øker, og fristelsen til å bruke anledningen til å stigmatisere hele folkegrupper eller religiøse grupper blir tydeligvis stor for enkelte. Det er trist å høre hvor nedlatende representanter fra Fremskrittspartiet omtaler de menneskene som kommer til Norge. Vi skal ikke lukke øynene for den nye situasjonen og de utfordringene det medfører. Det er viktig at vi undersøker årsakene til den økte tilstrømmingen, og at det blir satt i gang tiltak for å motvirke det ut fra det vi vet om årsakene, og ikke bare fordi vi er ivrige etter å sette i gang tiltak. Vi ønsker tiltak mot ubegrunnet tilstrømming av asylsøkere. Det er veldig bra at statsråden har sagt at det kommer en redegjørelse om dette i revidert nasjonalbudsjett. Den diskusjonen er det viktig å ta, for det forplikter oss enda mer når tilstrømmingen øker. Etter som søknadene blir behandlet, må vi prøve å se om dette er grunnløse asylsøkere, eller om det er mennesker som har behov for beskyttelse. Størrelsesordenen på de to gruppene, de grunnløse og de som virkelig har et behov, vil gi oss en pekepinn på hvilke tiltak vi må sette i gang. Som statsråden sa, er det nå et høyere antall enn tidligere som får avslag - 55 pst. fram til april i år mot 39 pst. fra nyttår til april i fjor. Det ser altså ut til at trenden kan gå mot at flere asylsøkere uten behov for beskyttelse finner fram til den norske grensen. Det må vi ta på alvor. Det finnes ikke noen enkel forklaring på den økte strømmen av asylsøkere til Norge nå. NOAS har påpekt at det faktum at Sverige strammer inn og har fått en returavtale med Irak, kan sende signaler til smuglere i Irak. I den forbindelse er det interessant å se hva Norge får til når det gjelder en returavtale med Irak. Menneskesmuglere avgjør ofte hvor asylsøkere skal dra. Ifølge Kripos får 80-90 pst. av alle asylsøkere hjelp av et smuglernettverk. NOAS’ generalsekretær, Morten Tjessem, sier at de viktigste faktorene for at de strømmer til landet vårt, er konfliktsituasjonen i det landet de flykter fra, og mottakerlandets rykte. Og det må være klart for oss at Norge har rykte på seg for å være et land som respekterer menneskerettighetene, med god økonomi og gode velferdsordninger. Det har betydning for at vi får en økt tilstrømming. Vi er av FN kåret til å være et av verdens beste land å bo i. Det blir for enkelt å si at årsaken til den økte tilstrømmingen er en liberal innvandringspolitikk. Vi har et godt rykte, det er godt å bo her. Det er en like viktig årsak. Personer som verken får innvilget asyl eller oppholdstillatelse på humanitært grunnlag i Norge, plikter å forlate Norge innen en gitt frist. De som ikke returnerer frivillig innen utløpet av utreisefristen, skal bli hentet og sendt ut av politiet. Dette arbeidet med å effektivisere retur av personer uten lovlig opphold, er viktig. Primært er det ønskelig at de skal returnere til hjemlandet frivillig. Det er satt i gang et program for frivillig retur til Nord-Irak. Det er meget positivt. De skal kunne vende tilbake til sitt hjemland med verdighet og med mulighet til å starte på nytt. Samtidig må vi se realiteten i øynene. Ideelt skulle vi ønske at alle som fikk endelig avslag, ville forlate landet. Men det er noen som velger å gå under jorden og bli papirløse innvandrere. Årsakene er individuelle. Kanskje er de ikke klare til å akseptere at deres forsøk på innvandring har mislyktes. De har investert mye, både sosialt og økonomisk, i sine forsøk på å få opphold i et nytt land. De ønsket å lykkes, men har mislyktes. Vi må ta på alvor at det ikke er så enkelt som å si retur, retur, retur overfor denne menneskegruppen. Vi må ta det på alvor og ha tiltak også for det.