Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2012-03-06:
Det nordiske samarbeidet blir stadig viktigere. Vårt samarbeid blir beundret overalt i verden. Jeg har fulgt det nordiske samarbeidet nært de tre siste stortingsperiodene, og jeg har registrert at det i de nordiske land er vilje til å vitalisere dette samarbeidet. Jeg vil påstå at det nordiske samarbeidet fikk en sterkere dimensjon etter at tidligere utenriksminister Thorvald Stoltenberg la fram sin rapport om nordisk samarbeid om utenriks- og sikkerhetspolitikk i begynnelsen av 2009, slik også utenriksministeren i dag var inne på. Dette har skapt debatt i og mellom våre nordiske land, men også vilje til dialog og gode løsninger til beste for alle. Jeg har merket meg at en samlet komité i sin innstilling har uttalt tilfredshet med forslagene til Stoltenberg-rapporten. Jeg er enig med både komiteen og utenriksministeren når de understreker betydningen av en nordisk solidaritetserklæring, som det har blitt enighet om. Dette skaper stor tillit også utenfor våre nordiske lands grenser. La meg for egen del også nevne den særlige betydning som havovervåking og arktiske spørsmål har og vil få. Vi vet at klimaendringene påvirker forholdene sterkt ved at havisen trekker seg veldig fort tilbake, og at det gir både nye muligheter og nye utfordringer. Jeg er enig med regjeringen når den sier at den største utfordringen er å finne en balanse mellom vern og bruk i disse områdene. Her må vi ha to tanker i hodet samtidig, slik at vi kan utnytte våre ressurser og våre fortrinn. Det var både forutseende og svært viktig at Stoltenberg-rapporten i så klare ordelag poengterte hvor viktig det er å fokusere på dette spørsmålet. Utfordringene må ikke stenge for mulighetene. Jeg er glad for de initiativ regjeringen har tatt i denne sammenheng, og for at det er en god nordisk og arktisk dialog om veien videre. At Arktisk råd skal ha et permanent sekretariat i Tromsø, viser med all tydelighet at temaet er på dagsordenen, og at Tromsø og den nordlige delen av Norge er sentral i dette arbeidet. Jeg kunne ha nevnt mange viktige punkt i Stoltenberg-rapporten, men jeg nøyer meg med dette i denne omgang. Som kjent har Nordisk Råd gjennomgått visse endringer, og i denne sammenheng skal det gjennomføres to sesjoner årlig – én hovedsesjon og én minisesjon med et hovedtema. Jeg er glad for at temaet på sesjonen i mars skal være arktiske spørsmål. Vi kan heller ikke få til en god nordområdepolitikk uten at det nordiske samarbeidet har topprioritet. Derfor har den vitaliseringen som Nordisk Råd har gjennomgått den siste tiden, også vært veldig viktig, og den vil gi resultater. Grensehinderspørsmålet er et gammelt tema, som er minst like aktuelt i dag som tidligere, slik saksordføreren også nevnte. I denne debatten må det ikke glemmes, det som samarbeidsministeren påpekte, at de nordiske land er forskjellige land med forskjellige lovverk og forskjellig utgangspunkt. Derfor vil det alltid være noen grensehindre som ikke kan – og ikke skal – fjernes. Jeg er glad for den presiseringen som samarbeidsministeren her ga i replikkordskiftet. Samtidig vet vi at vi har mange hindre som så avgjort er unødvendige og – jeg vil nesten si – en plage for våre innbyggere som krysser grensene både i jobb og på annen måte. Grensehinderforum er etablert og er et godt redskap i dette arbeidet. Jeg er glad for at dette er et tema som nå har fått stor oppmerksomhet i våre land, og at det er vilje til løsninger. Jeg har et stort håp om at debatten om grensehinder som skal være i våre parlamenter i april, både er med og finner løsninger og kan bidra til at både innbyggere og media blir engasjert i dette viktige spørsmålet. Våre nordiske land har forskjellige ståsteder både i forhold til EU og i forhold til NATO. Ingen av disse kan erstatte det nordiske samarbeidet. Tvert om gjør dette det nordiske samarbeidet enda viktigere for våre land.