Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2002-06-06:
Ot.prp. nr. 60 tar for seg en del endringer i forskjellige lover. Men det viste seg tidlig at de forslag til endringer som det er lagt opp til i folketrygdloven, var det som skapte den store debatten i komiteen. Det dreier seg i første rekke om forslag til endringer for bedre og mer effektivt å kunne avdekke trygdemisbruk. Alle partier har gjennom sine merknader i innstillingen vist at man ønsker å gi trygdeetaten bedre virkemidler for å kunne avdekke eventuelle trygdemisbruk. Trygdemisbruk er urettmessig å tilegne seg skattebetalernes penger. Dette er pr. definisjon et straffbart forhold som det er viktig å få avdekket, særlig når en i tillegg ser den formidable økningen i trygdeutbetalinger som har funnet sted de senere år. Det er også verdt å merke seg at dette er vanskelige tilfeller å avdekke. Det er derfor nødvendig å gi trygdeetaten en del flere virkemidler for å kunne avdekke flest mulig av denne typen kriminelle handlinger. Det er på denne bakgrunn at Regjeringen får gjennomslag for de fleste av sine forslag til endringer, men da med unntak av det området som dreier seg om å gi personer og institusjoner som kan pålegges informasjonsplikt etter folketrygdloven, adgang til å gi trygdeetaten informasjon om mistanke om uberettiget tilegnelse av trygdemidler av eget tiltak og uten hinder av taushetsplikten. Slik Fremskrittspartiet ser det, vil dette være en stor inngripen overfor rettssikkerheten til enkeltmennesket, samtidig som det vil kunne åpne for og medføre at en rekke personer kan bli utsatt for en uberettiget mistanke, grunnet manglende kompetanse om trygdens regelverk når disse personene overhodet ikke har kunnskap om hva som ligger bak i den enkelte trygdedes sak. Slik Fremskrittspartiet ser det, vil dette være å anse som en uønsket «angiverparagraf», som i neste omgang vil medføre økt forbruk av skattebetalernes midler til saksbehandling i forbindelse med uberettiget mistanke. Det er i så henseende viktig å merke seg at alvorlig økonomisk kriminalitet uansett skal rapporteres til Økokrim. Det er Økokrim som er det rette organet til å etterforske denne typen saker. Når det gjelder utvidelse av adgangen til å utelukke behandlingspersonell fra å praktisere for trygdens regning, vil Fremskrittspartiet understreke at innskjerpede sanksjoner kun må benyttes i de tilfeller der det ikke er tvil om legens skyld, og at pasientens eventuelle ansvar ikke må ramme legens virksomhet. Representanten Heieren Hundhammer syntes det var trasig at man ikke fikk denne informasjonsretten overfor trygdeetaten. Dette er en veldig vanskelig sak – det tror jeg også statsråden vil kunne bekrefte – for her snakker man om rettssikkerhet, og man snakker om hvilken type kompetanse den enkelte person som jobber i finansinstitusjonene, skal ha. Man snakker også om hvem som skal etterforske en kriminell handling. Fremskrittspartiet er i hvert fall helt klinkende klar på dette området: Det er Økokrim som er den etterforskende biten i dette. Vi ønsker ikke at man helt frivillig, uten noe som helst ansvar og i en hvilken som helst sak kan innrapportere noe man selv tror kan være trygdemisbruk. Det er en alvorlig inngripen i rettssikkerheten til enkeltmennesket. Da er det jo gledelig at man nå isteden har fått et flertall som sier at man skal se på virkemidlene til bl.a. Økokrim i forbindelse med å kunne samarbeide med trygdeetaten. Helt avslutningsvis vil jeg ta opp forslaget fra Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti, som er inntatt i innstillingen.