Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2000-10-11:
Energisituasjonen for Norge før har vært at vi var en nettoeksportør av elektrisk kraft i ni av ti år, nå må vi importere kraft i to av tre år. I energimeldingen som ble fremlagt for Stortinget våren 1999, legger den daværende sentrumsregjeringen til grunn at det må forventes kraftunderskudd i årene fremover. Stortingsflertallet sluttet seg til den vurderingen. Det er også i den senere tid fokusert på effektsituasjonen. Får vi kalde vinterdager i store deler av landet, kan vi risikere utkoplinger i deler av døgnet i noen måneder. Dette kommer av at vi i slike situasjoner ikke har produksjonskapasitet nok ved våre kraftverk, og at overføringssystemet for kraft ikke har kapasitet nok. Kraftbalansen fra utlandet vil heller ikke ha stor nok kapasitet i en slik situasjon. Denne situasjonen må vi ta alvorlig. Vi er en del av det nordiske kraftmarkedet. Kraftunderskuddet i Norge blir dekket av import av kraft – kraft som er langt mer forurensende, eksempelvis fra kullkraftverkene. Under behandlingen av energimeldingen den 9. mars bad stortingsflertallet regjeringen snarest treffe vedtak om omgjøring av de tildelte utslippstillatelsene for kraftverkene. Omgjøringssakene skulle skje innenfor forurensningslovens rammer. Inntil et system for omsetting av utslippskvoter for klimagasser er satt i kraft, skal det heller ikke stilles strengere utslippskrav enn det som i dag er vanlig for kraftprodusenter i EU-land. Så snart Kyotoavtalens bestemmelser om fleksible gjennomføringsmekanismer og et nasjonalt kvotesystem er på plass, må gasskraftverkene i Norge innordne seg dette regelverket og kompensere sine utslipp ved kjøp av utslippskvoter eller gjennomføre tilsvarende tiltak. Kvotesystemet vil føre til at det blir satt en pris på klimagassutslipp også på mange områder der det ikke er tilfellet i dag. Stortingsflertallet har flere ganger sagt ja til å bygge gasskraftverk i Norge. Det har flertallet gjort fordi vi mener at det er et av bidragene til å løse energisituasjonen, og at det vil bidra til å redusere samlet utslipp av klimagasser i Norden og i Nord-Europa. Norge er en av de største gassprodusentene i Europa. Fjorårets produksjon var på ca. 60,7 milliarder standardkubikkmeter gass. Kun 2 pst. av vår gassproduksjon bruker vi innenlands. Arbeiderpartiets syn og mål er å foredle mer av vår gass i Norge. I altfor stor grad har Norge vært råvareprodusent, og vi har mistet en stor del av verdiskapingen fram til ferdig produkt. Det er nok å nevne som eksempler fisk og aluminium. Målet vårt er større verdiskaping og videreforedling i Norge. Videre er det også Arbeiderpartiets syn at vår naturgass skal gi oss en mer miljøvennlig energipolitikk ved at den blir tatt i bruk på en slik måte at den erstatter mer forurensende energi. I statsbudsjettet har Arbeiderpartiet derfor flere satsinger, og vi legger til rette for å ta gassen i bruk til energiformål. Fra Arbeiderpartiets side foreslås det en bevilgning til forskning på renseteknologi for gasskraftverk på 20 mill. kr. Det foreslås videre en bevilgning på 20 mill. kr til et pilotprosjekt i Bergen, som vil gjøre det mulig å ta i bruk naturgass i stedet for olje på en rekke områder innen transport, oppvarming og industri. Arbeiderpartiet vil styrke miljøarbeidet på mange områder. Vi har en satsing på energiøkonomiseringstiltak. Vi legger om hele politikken på dette området. Vi får et nytt fond. Vi ønsker satsing på alternativ bruk av naturgass, som vil redusere utslippene på lengre sikt. Miljøpolitikken til Arbeiderpartiet innebærer en betydelig satsing når det gjelder friluftspolitikken, når det gjelder kulturminnene og ikke minst når det gjelder miljøet i Russland og en videre satsing på mange områder.