Ivar Østberg (Kristelig Folkeparti), 2000-10-11:
Ifølge trontalen er målet for distrikts- og regionalpolitikken å utvikle robuste regioner, sikre likeverdige levekår og god tilgjengelighet til offentlige tjenester i alle deler av landet. Mandag ble Helse- og sosialdepartementets årlige rangering av levekårene i Kommune-Norge presentert. 11 av de 12 kommunene med dårligst levekår i landet ligger i Nord-Norge. Levekårsproblemene øker med størrelsen på kommunene, og levekårene er dårligst i Nord-Norge. Levekårsmålene – sosialhjelp, vold, uføretrygd, attføringspenger, arbeidsledighet, overgangsstønad og dødelighet – forteller tydelig om de utfordringer de kommuner er stilt overfor, som kommer dårligst ut på rangeringen. Små kommuner på Vestlandet kommer best ut. Dersom likeverdige levekår skal bli en troverdig målsetting, er neppe kommunesammenslåing og sentralisering til store robuste regioner det svaret befolkningen i Distrikts-Norge er tjent med. I fjor berget Redningsselskapet 166 mennesker på havet. I gårsdagens Dagbladet møtte vi den unge fisker Kai Espen Hersdal fra Tysvær i Rogaland som ble reddet etter sildefiske på Vestfjorden da «Borgøygutt» gikk ned utenfor Bodø. Han sier: «Norge har ei kystlinje på 2 600 kilometer. Det virker ikke rettferdig at det som bokstavelig talt er livsviktig for fiskere og sjøfolk, skal bli salderingspost». Folket langs norskekysten skjønner ikke logikken i å kutte støtten til Redningsselskapet med 9 mill. kr. Er dette uttrykk for Arbeiderpartiets satsing på Kyst- og Distrikts-Norge hvor den framtidige verdiskaping skal skje? Stortinget har klart sagt at sikkerheten til sjøs må sikres. Regjeringens forslag til budsjett innebærer at utarbeidelse av elektroniske sjøkart må utsettes i ti år til 2015, dette til tross for at vi vet at russisk transport av olje og gass langs kysten av Nord-Norge innebærer en formidabel miljøtrussel. Nye havbrukskonsesjoner skal auksjoneres bort med det sannsynlige resultat at kapitalsterke interesser utenfor landet og landsdelen får styring over de lokale oppdrettsarealer. Vil manglende lokalt eierskap gi kommunesektoren større frihet til å foreta lokale valg etter lokale behov? Ifølge trontalen skal statsbudsjettet bidra til en balansert utvikling i norsk økonomi. Når levekårsindeksen, hvor bl.a. arbeidsledighet er et av elementene som måles, viser at det er dårligst levekår i Nord-Norge, bruker Regjeringen budsjettet til å innføre arbeidsgiveravgift, eller konjunkturavgift som den kalles, i Nord-Troms og Finnmark, hvor vi ikke hadde arbeidsgiveravgift tidligere. Er dette å skape likeverdige levekår? «Det høgre utdanningssystemet må styrkes», heter det i trontalen. Samtidig foreslås det et kutt til Universitet i Tromsø på 32 mill. kr fra 2000 til 2001. Studentstyret ved Grethe Karlsen uttaler: «Vi studenter kan ikke sitte rolig å se på at det eneste universitetet i Nord-Norge blir rasert. Skal det bli slik at nordnorsk ungdom må dra til Oslo for å få seg en utdannelse?» Universitetet i Tromsø er fortsatt ikke fullt utbygd. Er det god kompetanseoppbygging å bygge ned lenge før landsdelen har fått anledning til å ta igjen utdanningsetterslepet? Distrikts-Norge og næringslivet der, enten det dreier seg om fiskeri og oppdrett, landbruk eller turisme, trenger infrastruktur, ikke minst i form av veier. Befolkningen i Lofoten, nordre Nordland og Sør-Troms føler seg lurt og bedratt når det ikke er foreslått bevilgninger til Lofast-forbindelsen. Det er ikke akseptabelt at alle tunge investeringer skal skje i det sentrale østlandsområdet, mens Distrikts-Norge avspises med smuler. Til slutt: La meg peke på to forunderlige distriktssatsinger eller helst mangel på sådanne. Når det gjelder lokal næringsutvikling, reduseres tilskuddsposten til utkantkommuner med sterk nedgang i folketallet. Ønsker ikke Arbeiderpartiet å bremse og aller helst stoppe fraflyttingen fra distriktene? Hva er hensikten med å redusere bevilgningen til kommunale næringsfond med 35 mill. kr? Også budsjettene for Nasjonale programmer og tiltak for regional utvikling reduseres når en ser bort fra aksjekapitalen til IT Fornebu. I Distrikts-Norge ser vi ikke på aksjekapital til IT Fornebu på 165 mill. kr som et tiltak for regional utvikling. Det vi trenger, er tilgang på IKT-tjenester og bredbåndkommunikasjon til samme pris som resten av landet. Kristelig Folkeparti ønsker å ta hele landet i bruk.