trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-12-17:
Det er forskjellig syn på de konkrete konsekvensene for jernbanen som har ført til beslutningen som vi nå drøfter i denne delinnstillingen. En grunnleggende verdi i det norske folkestyret er at beslutninger som rammer norske innbyggere, skal tas av norske folkevalgte som kan byttes ut ved valg. De siste årene har vi sett gjentatte eksempler på at høyrepartiene har gitt suvereniteten til de folkevalgte på Stortinget til EU-byråkratiet i Brussel. Vi har sett det i saken om ACER, om EUs finanstilsyn, der Stortinget ga fra seg norsk kontroll og råderett over energipolitikken, og at EU kan fatte bindende beslutninger overfor norske finansforetak. Senterpartiet har tatt kampen mot disse direktivene fra Brussel. Dessverre har høyrepartiene sørget for at de har fått flertall. Sist i rekken av forslag om suverenitetsavståelse som kom fra regjeringen, er jernbanepakke IV. Jernbanepakke IV består av to deler. Den består av markedsdelen, som åpner for at togselskaper etablert i et medlemsland kan tilby tjenester i alle, noe som medfører at alle togruter må ut på anbud. Og det er den tekniske delen, som handler om at jernbaneselskapene skal slippe å søke lisenser og sertifikater i hvert enkelt land. EUs jernbanebyrå ERA skal nå utstede slike for hele EU-området. Nasjonale regler skal reduseres og på sikt slettes uten å ta hensyn til at landene har forskjellig geografi og helt ulike forutsetninger. Med jernbanepakke IV vil regjeringen at Stortinget vedtar å flytte makt og myndighet over jernbanen fra norske folkevalgte og til EU-systemet i Brussel. Regjeringen mener at jernbanepakke IV innebærer en lite inngripende myndighetsoverføring til EU, og at Stortinget kan vedta saken med alminnelig flertall. EUs jernbanebyrå legger nye EU-regler til grunn for godkjenning i Norge, helt uavhengig av om norske myndigheter har tatt stilling til om de nye EU-reglene skal innlemmes i EØS-avtalen. Dersom jernbanepakke IV blir vedtatt av Stortinget, innføres en obligatorisk og irreversibel konkurranseutsetting av persontrafikken i Norge. Det vil si at dersom flertallet på Stortinget etter 2021 ønsker at et statlig heleid Vy skal ha ansvar for persontransporten, vil det ikke være mulig i henhold til jernbanepakke IV. Dette svekker altså den norske grunnloven, og vi er sterkt kritisk til den praksisen som har fått lov til å etablere seg, om at viktige beslutninger skal vurderes ut fra om de er lite inngripende eller ikke. Det vil i denne saken være riktig å innhente Høyesteretts vurdering. Det er interessant å se at Høyre trekker fram at det kan være nødvendig å endre Grunnloven. Det er svært viktig å understreke at det er Stortinget som skal bestemme, etter at vi har fått vurderingen fra Høyesterett.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-12-17:
Selvfølgelig er det slik at Stortinget tar selvstendige valg. Verken Lovavdelingen eller Høyesterett kan diktere Stortinget. De kan gi råd, og det er jo egentlig det som vi er i ferd med å be om: å få et ytterligere råd. Stortinget har til og med mulighet til å endre Grunnloven dersom det skulle være nødvendig. Det kan faktisk også Stortinget gjøre hvis det ikke er klarhet i disse saker i framtiden. Denne saken gjelder avgivelse av myndighet, om det kan fattes med alminnelig flertall eller ikke. Det er på en måte konsekvensen av de beslutningene som tas. Senterpartiet har full respekt for ulike syn på hvordan jernbanen kan organiseres, men vi har liten forståelse for at Stortinget skal avgi myndighet til EU når det gjelder å bestemme hvordan jernbanen skal organiseres i framtiden. Senterpartiet er i det hele svært skeptisk til den snikende praksis som har utviklet seg over tid når det gjelder å vurdere om noe er «lite inngripende» eller ikke. Denne saken er svært prinsipiell, men den er også svært konkret. Når flere i denne sal sier at det er «lite inngripende» å sørge for at man avgir myndighet slik at denne sal i framtiden ikke kan bestemme hvordan jernbanen skal organiseres – man kan altså ikke si at vi ikke lenger er interessert i, kanskje med et nytt flertall, at alt skal ut på anbud, vi vil ha en annen organisasjon – og bagatelliserer det på den måten som det blir gjort her, og sier at det er teknikaliteter, synes jeg er svært bekymringsfullt. Det er så konkret som det går an å få det, og det er derfor flertallet faktisk har vurdert dette som en prinsipiell sak og har tatt det skrittet å be Høyesterett om et råd. Det tror jeg man må ha full respekt for, og det er jeg overbevist om at Høyesterett også har.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Man skal i hvert fall ikke bruke et folkehelseargument for å argumentere for de avgiftslettelsene som budsjettet inneholder. Det er nok heller handels-, for ikke å si grensehandelsargumenter som er årsaken til at vi får de reduksjonene i dette budsjettet. Dette var en sak Kristelig Folkeparti tapte i budsjettforhandlingene. Alle som kjenner Kristelig Folkeparti, vet at å senke avgiftene på alkohol eller tobakk ikke er Kristelig Folkepartis politikk. Det er vi egentlig imot. Men vi måtte få et budsjett i havn. Vi var opptatt av helheten i budsjettet, og jeg har lyst til å nevne at en viktig sak også var å sørge for at vi setter av 1 pst. av budsjettet til bistand for verdens fattige. Det var også viktig for Kristelig Folkeparti å kunne opprettholde tallet på 3 000 kvoteflyktninger, som vi vant, og hvor vi ikke vek en tomme.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Det er helt riktig at når det gjelder egenandelstaket, har Kristelig Folkeparti hatt og har et stort engasjement. Det er ikke alle sakene vi vinner gjennomslag for i budsjettforhandlingene. Jeg beklager veldig at vi ikke har klart å stoppe eller redusere egenandelstaket, men jeg kan love at Kristelig Folkeparti kommer til å stå på videre for at kommunene skal slippe de ekstra belastningene det er, hvor staten tar en større andel i tiden framover.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
For Kristelig Folkeparti har ideell sektor alltid vært viktig å kjempe for. Derfor fikk vi gjennomslag, gode gjennomslag, i Granavolden når det gjaldt ideell sektor. At ikke alt er oppfylt ennå – vel, vi skal sørge for at ideell sektor får et stort fokus også i tiden framover. Kanskje noen av de spørsmålene bør rettes til ministeren som tross alt gir oppdragsbrev til helseforetakene. Jeg vet at han har vært tydelig på de kravene som vi har fått gjennomslag for i regjeringen, men det må også følges opp ute i regionene. Vi kommer til å følge nøye med på hva som skjer, for de seirene vi har fått når det gjelder ideell sektor, vil vi gjerne se bli gjennomført, og at det blir en del av norsk helsepolitikk i tiden framover. Ideell sektor bistår med en fantastisk innsats innen helseområdet, og helseområdet kommer til å bli langt fattigere dersom ideell sektor forsvinner.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Jeg valgte å ta ordet fordi jeg trodde det begynte å nærme seg en avslutning. Som komitéleder har jeg veldig lyst til å takke for en god debatt, men jeg ser at den kanskje kommer til å fortsette en liten stund til. Representanten Nicholas Wilkinson kom opp på talerstolen og utbasunerte at han elsker velferdsstaten. Det må han gjerne gjøre. Det jeg for min del setter pris på, er velferdssamfunnet – der det offentlige, sammen med ideelle frivillige, ja, også private, legger til rette for et inkluderende samfunn. Det er det velferdssamfunnet Kristelig Folkeparti kommer til å kjempe for i tiden framover. Jeg har forståelse for at man uttrykker skuffelse når det gjelder reduksjon av avgifter på alkohol, sukker og snus. Dette var ikke et ønskeforlik for Kristelig Folkeparti. Alle som kjenner Kristelig Folkeparti, vet at vi ville aldri foreslått det. Det var for å få et budsjett i havn – og vi var opptatt av helheten i budsjettet, som vi synes er bra – og fordi det var andre viktige ting Kristelig Folkeparti også måtte kjempe for. Men når det gjelder sukkeravgiften, bare en liten opplysning som kanskje også statsråden kan bekrefte: Etter at budsjettforliket var i havn, har man opprettet et reelt og veldig godt samarbeid med næringen for å få sukkerinnholdet ned. Alle vet at spiser man sjokolade, får man i seg mye sukker. Men det finnes veldig mange andre matvarer som vi kjøper hver dag, som også har et ganske høyt sukkerinnhold. Næringen, sammen med departementet og faginstanser, har nå innledet et godt samarbeid for å redusere sukkerinnholdet. Og det samarbeidet heier jeg på. Jeg synes det er veldig bra at vi har det gående. Jeg har bare lyst til å takke både statsråden, hans dyktige medarbeidere, departement og underliggende etater for den jobben de har gjort gjennom en vanskelig tid. Jeg har lyst til å ønske alle en riktig, riktig god jul! Det blir en annerledes jul for oss alle, men jeg håper at vi alle får noen dager, og at dagene blir slik hver enkelt av oss kommer til å trenge dem. Så fra min side: God jul til alle sammen!
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Jeg skal ta dette veldig kort. Helse- og omsorgsdepartementet legger i proposisjonen fram forslag om endringer av bevilgningene under enkelte kapitler på statsbudsjettet for 2020. Et flertall i komiteen, bestående av Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, har merket seg de begrunnelsene som er gitt, og gir sin tilslutning til forslagene. Grunnen til at vi har en debatt om dette nå, er at Senterpartiet og SV har et eget forslag. Jeg regner med at de vil gjøre rede for det selv. Flertallet støtter altså innstillingen.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Lavere pris stimulerer til økt forbruk, det er hele poenget med avgiftene på snus, sa Kreftforeningen. Vi er veldig skuffet. Billigere alkohol vil true folkehelsen, sa Actis, og la til at budsjettavtalen var sterkt usolidarisk. Jeg kunne ha fortsatt med uttalelser fra Blå Kors, Frelsesarmeen, Kirkens Bymisjon, som alle er skuffet over at Kristelig Folkeparti har gått med på å sette ned avgiftene på f.eks. øl, vin og snus. Kristelig Folkeparti har i tidligere forhandlinger da de var i opposisjon, evnet å sette foten ned, f.eks. når det gjaldt søndagsåpne butikker. Denne gangen klarte de det ikke. De satte ikke foten ned. De satte avgiftene ned. Hvorfor det?
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2020-12-17:
Ordningen for ressurskrevende brukere hjelper kommunene med nær 11 mrd. kr, tror jeg det er nå, for å ta deler av de største utgiftene innen pleie og omsorg. Regjeringer har justert egenandelstaket for kommunene en rekke ganger, og hver gang har Kristelig Folkeparti reagert med vantro, sjokk og sinne. Men når Kristelig Folkeparti som et regjeringsparti er med på å lage forslag til budsjett, er det dørgende stille rundt det faktum at egenandelstaket igjen økes. Hva skjedde?
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2020-12-17:
Etter åtte år med SV i regjering hadde vi et samlet egenandelstak for dem med de høyeste helseutgiftene, på 4 660 kr. Fra neste år er taket nede på bare 2 460 kr. SV pleier vanligvis å skrike høyest hver gang noen må betale noe, men akkurat når det gjelder egenandel for syke, foreslår SV det høyeste taket av alle partiene her. Er SV stolt av denne førsteplassen?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Eg har alltid syntest at Senterpartiet og Kristeleg Folkeparti har stått nærme kvarandre i helsepolitikken, men etter at Kristeleg Folkeparti gjekk inn i regjering, ser eg ikkje så mange avtrykk av Kristeleg Folkeparti som eg kunne ønskt. Eg skal ikkje gå inn på alkoholavgiftene som er i ein budsjettavtale. Eg tenkjer meir på fritt behandlingsval, innsatsstyrt finansiering, helseføretaksmodellen osv. Når det gjeld ideelle organisasjonar, har Kristeleg Folkeparti fått gjennom noko i regjeringsplattforma, men vi ser at i Helse Nord utlyser dei eit stort anbod på rusfeltet, utan at det er eit skjerma anbod, som alle kan søkja om. Det tar tid før ein får ei ordning for desse historiske pensjonskostnadene, som enno ikkje er på plass. Mitt spørsmål er: Kva er Kristeleg Folkeparti sitt store avtrykk i helsepolitikken, og er Kristeleg Folkeparti fornøgd med dei ideelle og ordningane for dei?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Representanten Stensland sa i innlegget sitt at det viktigaste i helsevesenet er systemet og ikkje pasienten, og at tilbodet til rus og psykiatri skal sikrast. Barneombodet har i haust levert ein rapport om barne- og ungdomspsykiatrien, og den rapporten er ganske tydeleg. Det er ein tydeleg kritikk. Namnet på rapporten, Jeg skulle hatt BUP i en koffert, viser til at det har vore mange planar og tiltak for å betra psykisk helsevern for barn og unge, men trass i alle planane går problema igjen. Rapporten har følgjande konklusjon: Dagens psykiske helsevern er ikkje rigga godt nok for å oppfylla barn sin rett til best mogleg helsehjelp. Vi veit også at den gylne regelen ikkje har fungert noko år sidan Høgre kom inn i departementet. Så eg vil spørja Stensland kva han meiner om psykisk helsevern for barn og unge. Er han fornøgd med den satsinga som regjeringa har?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Eg fortset med same spørsmål. Framstegspartiet har rett nok meir pengar til helsefortaka i det alternative budsjettet sitt, men det Framstegspartiet prioriterer når dei skal laga ein budsjettavtale med regjeringspartia, er å styrkja dei private, kommersielle med øyremerkte midlar. Ta det området som representanten kjem frå: Dersom det no er, og det er det heilt sikkert, ledig kapasitet i Arendal og Flekkefjord, vert altså Sørlandet sjukehus pålagt av Framstegspartiet å i staden kjøpa tenester av private. Det vert null kroner ekstra til å auka kapasiteten som resultat av pandemien, men ein vert pålagt å kjøpa tenester av private, kommersielle aktørar i staden for å styrkja lokalsjukehusa i Flekkefjord og Arendal. Synest representanten at det er ein politikk ho kan gå tilbake til sitt område og skryta av?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Eg synest representanten skal vera litt forsiktig med å slå fast at helsekøane er vortne reduserte, og at dei er vortne reduserte på grunn av fritt behandlingsval, for det er òg innført ein ny måte å registrera helsekøar på, der ein no står i ein kø for å få ei vurdering, mens ein før stod i ein kø for å få behandling. Så det er ein debatt i seg sjølv. Når det gjeld fritt behandlingsval, vil vi erstatta det med ei styrking av dei offentlege helsetilboda. Vi vil erstatta det med ei ordning som heiter fritt sjukehusval, slik at pasienten framleis skal kunna velja kor ein vil verta behandla ut frå tilgjenge og ventelister, og at ein òg kan få tilbod hos private. Vi vil at private skal vera eit supplement, men det må vera det offentlege som bestemmer kva tid det er viktig å knyta ein avtale mot dei private, og kvar, og ikkje slik som no, at dei private har fri etableringsrett i Helse-Noreg og vert finansierte av det offentlege.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Her trur eg representanten Larsen må ha misforstått budsjettoppsettet vårt, for vi kuttar ikkje 600 mill. kr, vi omprioriterer dei. Dei 300 mill. kr som er i fritt behandlingsval, legg vi inn til ei styrking av dei offentlege sjukehusa, så pasientane sjølvsagt får sine behandlingar. Vi veit at helseføretaka har brukt 1 mrd. kr på vikarbyrå. Vi meiner at det er feil bruk av pengar; difor omprioriterer vi dei til å laga eigne vikarpoolar i det offentlege. Det vert billegare, og det vert betre tenester. Vi har heller ikkje lovt innføring av f.eks. tidleg ultralyd og det som kostar masse pengar og mykje helsepersonell, som no ligg i budsjettet til regjeringa. Så vi kuttar òg i tilbod, noko som gjer at det vert betre økonomi i helseføretaka. Vi har 1,1 mrd. kr meir, og det er faktisk slik det er. Det betyr ein betre sjukehusøkonomi til neste år.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Det er heilt rett at vi kuttar i ei informasjonsordning i Helsedirektoratet som går nettopp på kosthald. Det er ei øyremerkt ordning som går til kosthald, ikkje det andre som går på pandemiar og sånt – så her må representanten vera etterretteleg. Ein kan jo gå inn og sjå på posten, at det er det dette handlar om. Og når eg les dette igjen i dag, står det faktisk at ein skal informera om sunt kosthald osv. Ein skal òg informera om kvifor det ikkje er bra å bruka for mykje alkohol og tobakk. Eg er einig med representanten i at viss vi hadde innført dei same kutta i tobakks- og alkoholavgifta, burde vi ha auka denne posten, for då treng ein meir informasjon, men vi meiner det er viktigare å prioritera frukt og grønt i skulen enn å fortelja ungane om kva som er sunt kosthald.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Forutan handteringa av pandemien er det i alle fall éi stor satsing i statsbudsjettet som har fått altfor lita merksemd, og det er løyvinga til Akson. Ho er vorten trua gjennom trass i at det er eit reelt fleirtal mot dette i Stortinget. Dette har heller inga stor støtte i fagmiljøa, utanom Sykepleierforbundet. Legeforeningen er imot, Fagforbundet er imot, eit samla IT-miljø er imot, og forskingsmiljøa er òg imot. Riksrevisjonen har starta gransking både av journalprosjektet og av konsulentbruken til Direktoratet for e-helse. Statsråden har før sagt at dette no er eit prosjekt som er eigt av kommunane, og difor skal ein ikkje ha høyring, men KS seier at det ikkje er deira forståing, og dei påpeiker at nasjonale samhandlingsløysingar er eit statleg ansvar. Spørsmålet mitt til statsråden er: Korleis kan ein ansvarleg statsråd trua eit slikt prosjekt gjennom trass i all den faglege motstanden og den politiske motstanden i Stortinget?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Eg veit sjølvsagt at statsråden ikkje har trua dette gjennom, det sa eg heller ikkje, men mitt poeng er at det er eit reelt fleirtal mot Akson i Stortinget. Framstegspartiet hadde kutta støtta til dette i sitt alternative budsjett, og så vann dei ikkje fram. Da er det eit reelt fleirtal imot. Eg tenkjer det er uheldig når det er ei så stor investering i Helse-Noreg, som får konsekvensar mange år fram i tid. Når det er så utskjelt og har fått så massiv kritikk mot seg, er det eit stort ansvar å ta for statsråden når dette vert ført vidare. At det har stor støtte i Kommune-Noreg, er ein veldig pussig måte å sjå denne saka på. Ein skal ikkje snakka med mange kommunepolitikarar som har behandla den såkalla intensjonsavtalen: Dette gjekk dei med på fordi det nettopp var ein intensjonsavtale, det var inga binding, og mange hadde mange spørsmål om dette. Så spørsmålet mitt er igjen: Vil statsråden koma tilbake til Stortinget med denne saka når vi veit meir om utviklinga?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Korleis helse- og omsorgstenesta vår rekrutterer, er ein god peikepinn på korleis utviklinga eigentleg går, og i siste del av budsjettet står det nokre kapittel om det som er interessante å lesa. Der står det bl.a. at det har vore ein auke på 20 pst. i årsverk utan helse- og sosialfagleg utdanning i kommunane frå 2015 til 2019. Det er ei ganske alvorleg utvikling, som får for lite merksemd i denne helsedebatten. For å supplera noko av det som Senterpartiet har prioritert i vårt budsjett: Vi har òg prioritert ein auke i utbygging av sjukeheimsplassar, 500 nye i 2021. Pårørande er tatt opp, og det er viktig at det vert nemnt i denne debatten. Det står for ein stor del av årsverka ute, og særleg under pandemien er det viktig å laga gode ordningar for pårørande. Òg Senterpartiet aukar støtta til Pårørendealliansen og tilskotsordningar for pårørandearbeid. Når det gjeld hospice, støttar ikkje Senterpartiet barnehospice i Kristiansand, men vi øyremerkjer midlar til Lukas Hospice i Malvik, og vi øyremerkjer òg midlar til sjukehusa for oppretting av barnepalliative team og for å styrkja palliative tilbod. Vi har òg med planleggingsmidlar for luftambulansestasjonen i Bykle/Vinje. Vi støttar MS-behandling og auka forsking på ME. Så vil eg seia nokre ord om budsjettavtala: Den aukar ABE-kuttet, og sjølv om sjukehusa får refundert noko av det, betyr dette eit reelt kutt til dei offentlege sjukehusa. Det betyr eit kutt på 20 mill. kr til fastlegeordninga. Men det som ikkje er sagt så mykje om, er at det òg betyr eit kutt på 1 mill. kr til Folkehelseinstituttet, 1 mill. kr til Helsedirektoratet, og det er særdeles uklokt i ein slik situasjon som vi står i no, der desse heller burde styrkjast. Når det gjeld kutt på alkohol og tobakk, kan jo veldig mykje seiast om det, men eg vil her gi ros til representanten Haukeland Liadal, som tok heilt ned på golvet kva dette betyr. Det betyr faktisk at den som strevar med for stort alkoholforbruk, no kan kjøpa åtte øl i staden for sju. Det er det dette handlar om, og det er det som er konsekvensen av dette budsjettforliket. Og når vi har ein helsedebatt, synest eg den prioriteringa er utoleleg, at ein kan gjera noko slikt, og eg synest grunngivingane er veldig svake. Til kuttet i helsebiblioteket: Senterpartiet er veldig einig i det lause forslaget. Dette vil ramma allmennlegane aller mest. Dei mister tilgangen til viktige medisinske tidsskrift. No skal vi styrkja allmennlege- og fastlegeordninga, og da må vi ikkje ta frå dei moglegheita til å få oppdatert kunnskap.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Eg har ein merknad til statsråd Høies siste innlegg. Eg nemnde ikkje barne- og ungdomsarbeidarar. Eg nemnde aktivitørar, som har hatt ein nedgang på 19,2 pst., og eg nemnde at det har vore ein auke på 19,1 pst. i årsverk utan helse- og sosialfag. Det er rett at det har vore ein auke på f.eks. 17,5 pst. for helsesøstrer, 11 pst. for legar og 9,1 pst. for fysioterapeutar. Men det er altså ein auke på 19,1 pst. for dei utan utdanning frå 2015 til no. Det synest eg faktisk er urovekkjande. Når statsråden meiner at vi er meir truverdige i folkehelsepolitikken enn i grensehandelpolitikken, lever eg veldig godt med det. Det er heilt sant. Vi er meir truverdige i folkehelsepolitikken, og det synest eg er kjempebra, for det er faktisk det viktigaste for folk og for folkehelsa. Det går ei grense for kva ein skal tillata for å minimera grensehandel og lekkasje, og det går på heilt grunnleggjande ting. Avgifter på tobakk og alkohol er vi ikkje villige til å redusera, men det har altså stortingsfleirtalet gjort i dette budsjettforliket. Det er beklageleg.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Det er sant som saksordføraren har sagt allereie, at Senterpartiet i denne saka fremjar eit forslag saman med SV. Det handlar om budsjettet for 2020 og endringar i det. Det som er bekymringa til Senterpartiet, er at ein skriv i proposisjonen at det har vore eit bortfall av aktivitetsbaserte inntekter i perioden frå juni til desember som regjeringa vurderer til 867 mill. kr, og regjeringa meiner det ikkje skal kompenserast, men skal dekkjast innanfor den auka løyvinga som vart gjord i vår. Det er urovekkjande. Det er veldig usikkert korleis økonomien i helseføretaka eigentleg er no. I tillegg har vi ein merknad om at sjølv det påviste inntektstapet som var før juni, ikkje vert tilstrekkeleg kompensert i den kompensasjonen som var gitt før juni. Det har vore lovt at helseføretaka skal verta kompenserte for både tapte inntekter og auka utgifter, og da synest vi det som kjem fram i dette forslaget, er urovekkjande. Difor støttar òg Senterpartiet forslaget om å gjera ei endring, slik at vi legg inn igjen ein del av desse pengane – nesten 400 mill. kr – til helseføretaka. I den førre saka vi behandla, låg det eit forslag frå mindretalet der vi bad om at regjeringa måtte koma tilbake igjen til Stortinget med ei sak våren 2021 med ei utgreiing om den økonomiske situasjonen i helseføretaka for å sjå om dei har nok pengar til både å ta igjen etterslepet av behandlingar og ta hand om dei behandlingane som dei må gjera. Dette forslaget vert altså nedstemt, og det synest eg er uheldig når vi ser det i samanheng med denne saka. Vi fekk òg innspel om det til statsbudsjettet frå Legeforeningen – at det var usikkert korleis økonomien er i helseføretaka under pandemien. Når vi har krisepakke for alle andre næringar, må vi i alle fall sørgja for at økonomien i helseføretaka er solid og trygg. Med det tar eg opp det forslaget som Senterpartiet er ein del av.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Ifølgje saka er det 867,9 mill. kr som regjeringa etter ei totalvurdering vel ikkje å kompensera sjukehusa for i tapte inntekter som følgje av pandemien. I tillegg vert ein ikkje fullkompensert for det som ein seier ein skal kompensera sjukehusa for, jf. det forslaget som vi har saman med SV. Det er no stor usikkerheit i fagmiljøa om sjukehusbudsjettet faktisk vert stort nok i den pandemisituasjonen som vi er i. Legeforeningen har spelt inn til komiteen, som vi har fremja som eit forslag i førre sak, at Stortinget i løpet av første halvår får ei utgreiing for om dei regionale helseføretaka har klart å ta igjen helsekøar og etterslep som har oppstått i samband med koronapandemien. No vert det ikkje fleirtal for det forslaget, men vil statsråden sørgja for at vi får ei slik utgreiing i Stortinget?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-12-17:
Eg har ein replikk om ALIS-ordninga, for det er jo òg ein del av denne saka. Det er eit mindreforbruk på 20,5 mill. kr knytt til at det ikkje har vore søkt på ALIS-avtaler for næringsdrift. Senterpartiet, Arbeidarpartiet og SV har ein merknad der vi meiner at regjeringa må ta initiativ til at desse midlane også kan gå til ALIS-avtaler på fast løn, som ein har gode erfaringar med vil kunna rekruttera unge legar inn i fastlegeordninga. Spørsmålet mitt er om statsråden vil sørgja for at denne tilskotsordninga òg i framtida vil kunna gå til å rekruttera legar på fast løn, og ikkje berre til ALIS-avtaler for næringsdrift, når det heilt tydeleg er eit større behov for fastlønsavtale enn for avtaler for næringsdrift, når dette vert ubrukte midlar i 2020.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Dette sykehusbudsjettet som regjeringen har lagt fram, er jo ikke bare i det nedre sjiktet av det helseforetakene selv har sagt at de trenger for å ta igjen utsatt behandling og ivareta innbyggerne i en fortsatt pandemi. Det de regionale helseforetakene anslo som sitt behov, var mellom 8 og 10 mrd. kr, og det regjeringen valgte å legge på, var 6,5 mrd. kr. Så dette er ikke noe som Arbeiderpartiet først og fremst sier er behovet; vi tetter det gapet som sykehusene selv har sagt at de trenger, litt mer enn regjeringen, med 1 mrd. kr. Så skjønner jeg at det er fristende å dra på litt akkurat i år fra Høyre, for dette kommer jo i en situasjon hvor regjeringen faktisk plusser raust på sykehusbudsjettet. Vi står faktisk midt i en pandemi. Men det kommer også på toppen av åtte år med kronisk underfinansiering av en spesialisthelsetjeneste hvor de første reaksjonene fra fagfolkene da pandemien traff, var at dette er vi ikke godt nok finansiert for.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Det som er tydelig, er hva som er situasjonen for sykehusene under denne regjeringen. Mens denne regjeringen har sittet, har ambulansebaser blitt lagt ned og sentralisert, fødeavdelinger har ikke klart å følge opp fødende kvinner én-til-én, og i det lokale helseforetaket som jeg sogner til, som bor i Stjørdalen, har man faktisk måttet si opp folk, man har måttet nedbemanne. Så en møter en litt annen virkelighet når en spør fagfolkene på gulvet, og når en ser hvordan tilbudene sikres i distriktene. Så jeg vil oppfordre Mari Holm Lønseth og Høyre til å lytte mer til dem som har skoen på, og som også ropte da landet ble truffet av en pandemi. Mye av den nedstengingen vi opplevde i vår, skyldtes jo at man ikke var sikker på at intensivkapasiteten ville holde med et større smitteutbrudd i landet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Jeg syntes det var et godt innlegg om jordmortjenesten, og jeg var klar til å slutte meg fullt og helt til det! For likevel å innrømme representanten Lønseth – som jeg er veldig begeistret for – svar på spørsmålet, vil jeg i hvert fall si at fritt behandlingsvalg ikke er egnet for jordmortjenesten. Så der får du ikke Arbeiderpartiets stemmer. Og god jul!
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Vaksinen kommer til jul. I mitt første innlegg kalte jeg statsråden for julenissen. Du har alltid hatt skjegg, i alle fall så lenge jeg har kjent deg, men jeg tror du har en lettere ferd ned pipa enn det julenissen vi vanligvis snakker om, har! Dette fører til mye arbeid framover. Så vidt jeg har forstått det, vil ca. 5 000 kunne vaksineres etter at 10 000 doser nå kommer til landet. Det er en fin julegave for de 5 000 som får vaksine. Når kan vi forvente flere vaksiner? Hvordan skal massevaksineringen skje? Og vil regjeringen revurdere kriteriene for hvem som skal vaksineres, når vi har et bedre bilde av hvor mange vi får tilgjengelig, og når?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Dette gir lys i tunnelen og håp, men vi må fortsatt passe på. På statsministerens pressekonferanse i går ble hun utfordret på det med importsmitte. Statsministeren påpekte at 10 pst. av koronasmitten kan knyttes til importert smitte, men at gjestearbeidere bare representerte 38 pst. av denne andelen. Det betyr 3,8 pst. av disse smittetilfellene, og det er dermed ikke en del av hovedutviklingen. Det er veldig lave tall sammenliknet med hvordan helsemyndighetene beskriver importsmitten som et problem. Den 30. november skrev Folkehelseinstituttet og Helsedirektoratet til departementet at «importsmitte, særlig fra utenlandske arbeidstakere, i løpet av få måneder [har] spredt seg til alle deler av landet.» Hvordan presenterer regjeringen andelen importsmitte i sine tall?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Polen er et land det kommer mange arbeidere fra til vårt land for å jobbe. De innførte i dag en såkalt nasjonal karantene med veldig strenge, inngripende tiltak. Da er mitt spørsmål til statsråden: Har man oversikt over om det fortsatt vil komme polske arbeidere i de ukene vi har igjen før jul, og er man urolig for at de som er her, reiser hjem på juleferie og kommer tilbake i januar? Har man gode nok systemer for å sikre at vi ikke får nye utbrudd som følge av importsmitte, i den grad helsemyndighetene understreker at man har? Jeg vil si at det er stor forskjell mellom 3,8 pst. – å slå fast det på en pressekonferanse – og den usikkerheten Folkehelseinstituttet opererer med. På bakgrunn av den bekymringen folk flest nå har for at vi skal få en smitteoppblomstring i januar, er statsråden trygg på at systemene for å håndtere smitte fra andre land er gode nok?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Jeg trenger ikke å bruke så veldig mye taletid, jeg vil bare gi en stemmeforklaring for Arbeiderpartiet. Vi står ikke inne i forslaget fra mindretallet, partiene Senterpartiet og SV, men vi ønsker å stemme for det når vi kommer til votering.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2020-12-17:
I innlegget sitt lover Kjerkol gull og grønne skoger til sykehusene. Én milliard kan tilsynelatende høres ut som veldig mye penger, men overføringene til de regionale helseforetakene er på godt over 170 mrd. kr, og Arbeiderpartiets økning utgjør da en drøy halv prosent. Det er altså det som skiller et fantastisk og et forferdelig sykehusbudsjett, om man skal tro Arbeiderpartiet. Men det er tydelig at Arbeiderpartiet nå er nødt til å avlyse mange av sine løfter når de ikke gir mer enn de gjør til sykehusene. Av den milliarden skal 250 millioner gå til tidlig ultralyd, og de om lag 650 millioner kronene som Arbeiderpartiet kutter i pasientens frie behandlingsvalg, må selvfølgelig brukes til å gi de samme pasientene denne behandlingen i offentlige sykehus. Da er det om lag 100 millioner igjen. Det holder ikke til Arbeiderpartiets løfter om ambulansetjeneste, fødetilbud eller psykisk helsetjeneste, for å nevne noe. Hvilke helseløfter skal Arbeiderpartiet avlyse?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2020-12-17:
Det er helt feil at denne regjeringen kronisk har underfinansiert sykehusene de siste sju årene. Tvert imot har vi styrket sykehusene, vi har lagt til rette for at flere får behandling, ventetidene er kortere nå enn da den rød-grønne regjeringen styrte, og det er flere som får behandling. Også det kommende året får man altså en vekst i sykehusene som er godt utover det befolkningsendringen skulle tilsi at vi får. Men det endrer ikke det faktum at Arbeiderpartiet de siste årene har kommet med ganske svulstige løfter til sykehusene, til norske pasienter, som det er tydelig at de ikke klarer å oppfylle selv. Og da vil jeg igjen stille spørsmålet: Man legger på en milliard – det er for øvrig en liten økning sammenlignet med det budsjettet som Høyre og regjeringen leverer – men hvilke løfter skal man da kutte ut, når man åpenbart ikke legger inn penger til å finansiere dem i sine budsjetter?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2020-12-17:
Jeg er veldig opptatt av å snakke med dem som har skoen på, og da er jeg opptatt av å snakke med ansatte, men ikke minst også å snakke med pasientene, de som bruker helsetjenestene. Derfor har vi i regjering sørget for ikke bare å styrke helsebudsjettene slik at flere får behandling og ventetidene går ned, men også at man faktisk får flere tilbud, som pasientene selv kan være med og bestemme over hvordan kan gjøres. Ikke minst har man også sørget for at flere pasienter får muligheten til å få oppfølging tidligere. Det er jo en av grunnene til at man f.eks. har valgt å innføre et krav om jordmorkompetanse i norske kommuner, slik at vi vet at kvinner får tidlig oppfølging når de har blitt gravide, og da får muligheten til å avdekke utfordringer i svangerskapet tidligere. Men noe av det som egentlig opprører meg mest med det som Arbeiderpartiet gjør i sitt budsjett, er å fjerne retten som mange har til å velge et annet tilbud hvis de har lyst til å velge et privat tilbud. Hvorfor har dere lyst til å fjerne retten til fritt behandlingsvalg?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2020-12-17:
Høyre har styrket helsebudsjettene og gjør også det neste år. Man legger til rette for at flere kan få behandling, og man sørger for at de som har fått satt behandlingen på vent, får muligheten til å ta den. Det virker som om det nesten er litt overraskende for Arbeiderpartiet at finansieringen av løftene deres ikke går opp med økningene deres på 1 mrd. kr., når man hører på innlegget til Mørland. Forskjellene er at selv om Høyre styrker sykehusbudsjettene og legger til rette for økt aktivitet, lover Arbeiderpartiet mer enn de kan holde hvis man ser hvor pengene går hen. Men det er vel egentlig litt på samme måte som det Arbeiderpartiet velger å gjøre når f.eks. representanten Mørland selv velger å holde et innlegg for tannhelse, og Arbeiderpartiet egentlig har lovet en tannhelsereform. De leverer et alternativt statsbudsjett hvor det går 250 mill. kr til det, som antagelig vil koste ganske mange milliarder kroner. Jeg mener bare at Arbeiderpartiet bør være ærlige på at innenfor de rammene som de foreslår å bevilge i sitt alternative statsbudsjett, har man rett og slett ikke råd til alle de løftene man gir. Jeg vil stå fast ved at det å gå inn for å fjerne retten til fritt behandlingsvalg gjør at mange av de menneskene som i dag får rusbehandling, mister retten til å velge et tilbud som passer dem selv, med mindre de har en lommebok som gjør at de kan betale for det. Jeg synes at det er en urettferdig prioritering, og jeg synes egentlig at måten Mørland argumenterer på, for alvor viser at Arbeiderpartiet setter systemet foran pasienten. For det viktigste argumentet, virker det som, mot at mennesker skal få lov til å velge et tilbud som passer for dem, er at man ikke kan ta pengene fra sykehusene. Men det er altså ingen motsetning mellom å satse på å styrke de offentlige sykehusene og samtidig gi pasientene muligheten til å velge et annet tilbud hvor det offentlige tar regningen. Jeg synes rett og slett det er helt urettferdig at disse pasientene bare skal ha muligheten til å velge det tilbudet hvis de har god råd, som egentlig er det som er praksisen med Arbeiderpartiets forslag, fordi man tilsynelatende synes det er mye viktigere å sette systemet foran pasienten.
Sveinung Stensland (Høyre), 2020-12-17:
Hvis vi bare hadde sagt at vi skulle halvere den satsingen, hadde det ikke vært så bra. Den ble satt ned fordi kommunene i år ikke har søkt så mye, så den ble tilpasset det søkningsomfanget som var i år. Det har blitt signalisert hele veien at summen vil bli økt i revidert hvis den var for liten. Så dette er rett og slett en skinndebatt. Hadde ordførerne i Norge vært bevisst på denne ordningen og faktisk brukt den, hadde alle pengene blitt brukt opp i år, og da hadde vi beholdt ordningen slik som den var. Hvis kommunene bruker ordningen, vil det bli tilført mer penger, og kommer en over det antall søknader som ligger inne i det nye forliket, vil vi passe på å fylle opp. Det er viktig for oss å bygge ut, og det er kommunene som satser. Problemet er at mange kommuner ikke satser nok på eldreomsorg. Der har alle kommuner en jobb å gjøre for å sette seg bedre i stand til å møte det som kommer av utfordringer når flere blir eldre og lever lenger.
Sveinung Stensland (Høyre), 2020-12-17:
På vegne av Høyres stortingsgruppe vil jeg si at det var lite motstand mot å få den påplussingen. Det er et godt tiltak. Samtidig har året i år vært krevende, for en har ikke visst hvordan status var løpende. Det endret seg jo hele veien. Når en er inne i en beredskapssituasjon, legger en om driften, og da er det naturlig at antallet henvisninger går ned, det er uklart hvordan ting ligger. Men jeg er helt enig med replikanten i at her kunne vi sikkert brukt de andre mer. Vi kunne sikkert kjøpt mer, men det er lett å se tilbake på. Jeg vil takke Fremskrittspartiet for at de alltid er på for å vise til de gode ordningene som vi har, bl.a. fritt behandlingsvalg, som er en god løsning for at vi bruker ledig kapasitet rundt om i landet. Så dette skal vi pushe på også fra stortingsgruppen, og jeg forventer godt samarbeid om dette framover.
Sveinung Stensland (Høyre), 2020-12-17:
Først av alt vil jeg korrigere: Jeg sa ikke at systemet var viktigst. Jeg sa at pasientene var det viktigste, og det er gjerne noe av det som skiller våre partier. Vi er ikke så opptatt av systemene, vi er ikke så opptatt av hvem som gjennomfører ting. Vi er opptatt av at folk faktisk får hjelp. I lys av det er jeg veldig fornøyd med at en virkelig har styrket den kommunale delen av dette. En har fått på plass psykologtjenester i alle kommuner. En har hatt en kraftig utbygging av førstelinjetjenesten i skolene. Det er jeg veldig fornøyd med, men dette tar tid. Samtidig er det egentlig en trend i store deler av Vesten at unger opplever mer problemer med psykisk helse. Men det kom gledelige tall i dag om at i 2019 gikk antallet selvmord ned. Så vidt jeg vet, er det første gang på lang tid, så vi ser en effekt av dette. Men jeg er selvfølgelig ikke fornøyd. Jeg tror ingen er fullt ut fornøyd med tilstanden. Derfor er vi her, vil jeg minne representanten Toppe om, for å gjøre det som ikke er bra, bedre. Her har det vært utfordringer over lang tid, men jeg er veldig fornøyd med måten regjeringen har tatt tak i disse problemene, og vi ser at det nytter.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-12-17:
I revidert nasjonalbudsjett fikk Fremskrittspartiet gjennomslag for at 600 mill. kr ekstra skulle fordeles til helseforetakene for å ta igjen helsekøene som har oppstått på grunn av koronaviruset, bl.a. gjennom kjøp av private tjenester. Fremskrittspartiet er ikke fornøyd med den oppfølgingen. Helse Nord oppgir at de vil vurdere større grad av overføring av pasienter til private avtalepartnere. Helse Midt viser til at to av helseforetakene har benyttet seg av ledig kapasitet hos private, og Helse Vest vurderer også fortløpende å utvide for nye kjøp, men de har foreløpig ikke gjort det. I budsjettenigheten har vi nå blitt enige om å bevilge nye 250 mill. kr til kjøp av privat kapasitet for å ta unna helsekøene. Mitt spørsmål går til Høyres stortingsgruppe: Ønsker man å bidra til at Fremskrittspartiets gjennomslag i helsebudsjettet blir fulgt opp, og gjøre sitt for å få regjeringen til å forstå at midlene vi har satt av til å kjøpe private kapasitet, faktisk blir brukt til å kjøpe privat kapasitet?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-12-17:
Fremskrittspartiet har lagt fram et alternativt budsjett som styrker sykehussektoren med 1,5 mrd. kr. Situasjonen på Sørlandet handlet ikke om penger, men om kompetanse og kvalifikasjoner hos dem som er ansatt. Det var altså ved Sørlandet sykehus en lege som ikke hadde spesialisering innenfor det han opererte med. Han har hatt flere tilsynssaker mot seg og er nå under gransking og etterforskning for grovt uaktsomt å ha skadet og lemlestet pasientene sine. Mener Tellef Inge Mørland at det er et godt eksempel på hvordan offentlige helseforetak er i stand til å sikre pasientsikkerheten – at helsepersonell som er under gransking for grovt uaktsomt å ha skadet og lemlestet pasienter, ikke blir tatt ut av operativ tjeneste? Det var altså situasjonen ved Sørlandet sykehus. Fremskrittspartiet fremmet forslag om å endre på det lovverket her i Stortinget, og Arbeiderpartiet stemte imot.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-12-17:
Jeg er veldig stolt over at det i min region, Agder, er etablert et privat sykehus, Aleris, som i dag gjennomfører operasjoner, CT og MR uten ventetid. Og jeg er glad for at de kreftpasientene som nå skulle ha startet på sitt screeningprogram eller kommet i gang med behandlingen, nå slipper å stå i kø for å komme i gang, og at vi derfor kjøper den kapasiteten som finnes. Jeg er uenig med representanten Toppe i at dette handler om å nedprioritere de offentlige sykehusene. I stor grad er de private aktørene i stand til å avlaste de offentlige sykehusene og dermed sørge for at pasientene kommer raskere gjennom til behandling. Og for hver eneste person som slipper å stå i helsekø, er Fremskrittspartiet stolt over å ha bidratt til det.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-12-17:
For det første har SV og Fremskrittspartiet stått sammen om å sørge for at helsepersonell som grovt uaktsomt skader og lemlester pasientene sine, skal tas ut av operativ tjeneste, og jeg er glad for at SV støttet Fremskrittspartiet i det forslaget. Det vil komme nye anledninger hvor vi kan danne flertall om den saken i Stortinget. Så er jeg glad for at Fremskrittspartiet har lagt fram et svært ambisiøst helsebudsjett. Jeg registrerer at SV faktisk har valgt å kutte i sitt helsebudsjett med 243 mill. kr, så vidt jeg kan lese. Det er jo spennende å se at SV antageligvis er stolt over at Fremskrittspartiet har fått så store gjennomslag i dette helsebudsjettet. Vi sørger for at pasientene får raskere behandling, vi styrker eldreomsorgen, og vi gjør mye bra som jeg er sikker på at SV egentlig er fornøyd med.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-12-17:
Da Fremskrittspartiet satt i regjering, etablerte vi en tilskuddsordning for å få kommuner til å reetablere eller etablere kjøkken på sykehjem. Nærhet til matlaging og matlukt gir livsglede, og det er en viktig verdi og en viktig del av hverdagen til mange eldre som bor på sykehjem. Tilskuddsordningen har ikke blitt tatt i bruk på samme måte som man forventet. De siste tallene jeg har fått tak i, er at det kun er tre kommuner som har søkt på det, Lillestrøm, Vindafjord og Voss, og det til tross for at kommunene i realiteten bare tar 30 pst. av regningen for det, resten tar staten. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan jobber statsråden videre for å få flere kommuner til å bruke den tilskuddsordningen vi har etablert sammen?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-12-17:
Jeg er glad for at helseministeren ser verdien av å få kjøkken tilbake på sykehjem. Det er viktig at vi nå jobber mer offensivt mot de kommunene som styres av andre partier enn våre, for å få dem til å søke på dette tilskuddet. Det fører meg tilbake til en annen tilskuddsordning vi har etablert sammen. I revidert nasjonalbudsjett for 2020 satte vi av 400 mill. kr til tiltak mot ensomhet. Vi vet at gjennom denne koronapandemien er det de eldre som i hovedsak har blitt skadelidende. Mange har sittet alene og isolert i månedsvis, og det var viktig å få i gang aktivitetstiltak for å skape sosiale arenaer for dem. Fra vi etablerte den tilskuddsordningen, gikk det vel i overkant av fem måneder til pengene var delt ut til aktivitetstiltak. Nå har vi gjennom dette statsbudsjettet blitt enige om å bruke enda mer penger for å motvirke ensomhet blant eldre. Hvordan vil statsråden jobbe for at disse pengene kommer raskt, og at de eldre raskt får et aktivitetstilbud der de bor?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-12-17:
Jeg har behov for å komme med en saksopplysning til SV. Avgiftskutt på grenseutsatte varer handler om å sikre norske arbeidsplasser og ligger ikke under helseministeren. Når det gjelder helse- og omsorgsbudsjettet, har Fremskrittspartiet i tøffe forhandlinger med regjeringen styrket budsjettet med 1,8 mrd. kr. Det er ca. 2 mrd. kr mer enn det SV ønsker seg. Jeg registrerer også at SV nå er det partiet på Stortinget som ønsker seg høyest egenandeler for syke mennesker. Når det gjelder det løse forslaget fra Arbeiderpartiet, kan jeg varsle at Fremskrittspartiet ikke kan støtte det, for vi har fått igjennom en budsjettenighet. Men vi er enig i at Helsebiblioteket er viktig og forstår ikke hvorfor det skal være nødvendig å vedta dette forslaget. Folkehelseinstituttet har nå et budsjett på 1,26 mrd. kr – en økning på 195 mill. kr. Det burde være mulig å finne midler til dette innenfor eksisterende budsjett. Så vi kan gjerne etterspørre et svar fra helseministeren om hva han tenker å gjøre for å sikre Helsebiblioteket i 2021.
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Tidligere i år uttalte Åshild Bruun-Gundersen til Agderposten at det var så dårlig stilt ved et av våre felles sykehus at hun ikke hadde latt seg operere på Sørlandet sykehus for noe som helst. Likevel har hun og Fremskrittspartiet i budsjettforliket med regjeringen insistert på at en skal styrke behandlingskapasiteten ved de private sykehusene. Til Dagbladet sier hun sågar at hun og Fremskrittspartiet stemte mot Arbeiderpartiets forslag om å styrke intensivkapasiteten ved våre felles sykehus, fordi Fremskrittspartiet ønsker å la private aktører bidra med å løse intensivkapasitet og beredskap. Fremskrittspartiets fremste helsepolitiker vil altså ikke la seg operere ved et offentlig sykehus, men velger likevel å bruke fellesskapets penger på å bygge opp private, kommersielle helseaktører framfor å utbedre det som ikke måtte være bra nok ved de sykehusene vi eier i fellesskap. Hvorfor vil ikke Fremskrittspartiet prioritere å gjøre våre felles sykehus enda bedre framfor å sende pengene til private, kommersielle helseaktører?