trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Eg har forståing for at det frå køyretøyeigar si side kan verke hensiktsmessig å gi godkjende tungbilverkstader myndigheit til å utføre ADR-kontrollar. Men transport av farleg gods er risikotransport, og det er svært viktig at køyretøya tilfredsstiller dei særlege krava i ADR-regelverket. Det er avgjerande at etterleving av desse krava blir sikra gjennom kontroll av personell med ein særleg kompetanse. Statens vegvesen utfører sånne kontrollar i dag. Dei har den nødvendige kompetansen og sørgjer for ein einsarta praksis. Talet på køyretøy som blir godkjende for transport av farleg gods i Noreg, er forholdsvis lågt. Dersom det blir tillate at potensielt 2 000 ulike verkstadaktørar skal kunne utføre denne typen kontroll, vil det bli utfordrande å sikre og vedlikehalde nødvendig kompetanse hos kontrollpersonellet, og ikkje minst å sikre einsarta kontrollpraksis. Spørsmålet om å delegere kontrollverksemda til køyretøyverkstader blei vurdert seinast i 2017 av Direktoratet for samfunnstryggleik og beredskap. Ny utgreiing må i så fall vurderast av Justis- og beredskapsdepartementet og Direktoratet for samfunnstryggleik og beredskap, som er ansvarleg for regelverket. Så til endringa som Framstegspartiet føreslår om at regjeringa skal sørgje for at høvet til å endre tillate totalvekt for køyretøy utan teknisk endring skal utvidast til også køyretøy over 7 500 kg. Eg meiner ei slik løysing kan vurderast, men at ei eventuell endring må greiast ut nærmare, slik fleirtalet i komiteen tilrår i innstillinga. Dersom ordninga skal utvidast til òg å gjelde tyngre køyretøy, må dette greiast ut på ein skikkeleg måte. Statens vegvesen har skissert at det er mange tema og ulike regelverk som da må vurderast nærmare. Eg meiner tilrådinga til komiteen om å greie ut moglegheita for ei forskriftsendring er fornuftig. Avgjerda om eventuelle endringar bør ikkje forskoterast, men avvente resultatet av utgreiinga. Eg har òg merka meg at Framstegspartiet vil at regjeringa skal gjere unntak frå hovudregelen om side- og underkøyringshinder for N3G-køyretøy. Omsynet til trafikksikkerheit tilseier at det ikkje bør gjerast slike unntak. Hensikta med kravet er å gi beskyttelse til sårbare trafikantar, som fotgjengarar, syklistar og motorsyklistar, mot risikoen for å kome inn under sidene på køyretøyet og bli fanga under hjula. Derfor meiner eg me ikkje skal ha ei endring her. Eg ser òg at komiteen viser til det arbeidet som no går føre seg i FN, og me bør avvente det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Da går eg ut frå at representanten viser til det som gjeld side- og underkøyringshinder. Me har i dag eit regelverk, og det er nettopp det regelverket som hindrar at me får ulykker. Så det interessante spørsmålet er: Kva ville skjedd om me hadde endra regelverket? Kor mange ulykker ville me da fått? Det sit ikkje eg med eit svar på. Og eg vil seie heldigvis, for viss me endrar det regelverket, vil jo risikoen for at det blir fleire ulykker, auke, og det er det som er bekymringa. Så vil eg vise til at det no skjer eit arbeid i FN. Eg registrerer at òg fleirtalet i komiteen peiker på det arbeidet som skjer der, og eg synest det er naturleg at me avventar det før me gjer heilt spesifikke endringar i det norske regelverket. Den typen endringar bør i størst mogleg grad følgje internasjonale straumdrag, og dei bør vere einsarta.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Eg sa ikkje 2 500, eg sa potensielt 2 000 verkstadaktørar. Representanten Hoksrud viste i innlegget sitt til bl.a. verft og andre som gjennomfører vanskelege og krevjande kontrollar. Men det som er viktig, er at dei som gjennomfører den typen kontrollar, har kompetansen. Det er poenget. Det veit me at Statens vegvesen har i dag, og dei gjennomfører dette. Det er òg interessant å vite at det i realiteten var to Framstegsparti-statsrådar som vurderte dette så seint som i 2017. Da sat det ein justisminister frå Framstegspartiet, og det sat ein samferdselsminister frå Framstegspartiet. Dei vurderte dette og sa at me ikkje bør gjere det, og eg er heilt einig i det dei to Framstegsparti-statsrådane konkluderte med i 2017.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Eg trur det finst betydeleg kunnskap, men ansvaret for dette regelverket er det Direktoratet for samfunnstryggleik og beredskap som har. Det er dei som sit med ansvaret, og dei er underlagde Justisdepartementet. Dei såg så seint som i 2017 på regelverket. Dei åtvara mot det, og regjeringa konkluderte på den bakgrunnen. Eg sit ikkje med nokon kunnskap for å overprøve det. Eg trur det finst betydeleg kunnskap, og eg starta jo innlegget mitt med å seie at eg kan forstå tenkinga om at når ein skal gjennomføre ein EU-kontroll, så kunne det òg vore fornuftig å gjennomføre ein ADR-kontroll same stad, men eg har stor respekt for det sikkerheitsarbeidet som Direktoratet for samfunnstryggleik og beredskap gjennomfører, og eg har inga fagleg dekning for å overprøve deira faglege ståstad.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Eg trur nok at talet på trafikkstasjonar som me har i dag, og kontrollmoglegheita er ganske god. Stortinget har gitt tydelege føringar her om at ein ønskjer at det talet på stasjonar som me har i dag, skal liggje til grunn, og det held me oss til. Eg trur ikkje det er behov for å gjennomføre fleire kontrollplassar. Når det gjeld ADR-kontrollar, er det Direktoratet for samfunnstryggleik og beredskap som sit med det ansvaret, det er altså ikkje Samferdselsdepartementet som sit med regelverket her. Eg trur me skal ha respekt for det sikkerheitsarbeidet som dei gjennomfører. Så er det sånn at eit fleirtal i salen i dag kjem til å peike på at dei ønskjer ei utgreiing. Det må da Justisdepartementet og direktoratet gjennomføre, og så får deira utgreiingsarbeid konkludere i det som er riktig. Det eg vil seie, er at det i alle fall ikkje bør gå ut over sikkerheita, og det håpar eg denne salen er samrøystes og einig om.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Eg trur representanten Mossleth kan slappe godt av når det gjeld trafikkstasjonar og utviklinga vidare der. Eg trur stortingsfleirtalet har vore tydeleg på at me ønskjer den strukturen som ligg der i dag. Så må me alltid vere opne for endringar framover, og det vil òg kunne skje på dette området, men det ligg ingen planar om å endre det. Eg har òg lyst til å seie at Statens vegvesen har gjort eit ganske godt arbeid med å effektivisere. Sjølv utan den strukturendringa som var tanken på eit visst stadium i prosessen, har dei gjennomført store effektiviseringar, med imponerande resultat, sjølv med den strukturen som ligg til grunn i dag. Det skjer ei digitalisert endring, som gjer at me kan sjå endringar framover i tid, men no ligg den strukturen som er i dag, til grunn, og det er ingen planar frå mi side eller frå regjeringa si side om å endre den strukturen som ligg der i dag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Eg er einig med dei som seier at dette er ein «gledens dag», og eg har lyst til å takke komiteen for eit veldig effektivt og godt arbeid. Det er ikkje så mange veker sidan Prop. 95 S kom til Stortinget, og me kan i dag vedta denne proposisjonen. Eg er veldig glad for at vi får eit fleirtal, og eg vil takke dei partia som stiller seg bak innstillinga, som seier nettopp det. Innanfor ei ramme på om lag 3,5 mrd. kr prioriterer me utbygging av E18/E39 Gartnerløkka–Kolsdalen og midlar til bl.a. tiltak for sykkel, gange og kollektivtiltak i Kristiansands-regionen. Eg synest nesten det er litt rart å høyre at det er nokre som meiner at vi skulle vente enda lenger på dette prosjektet, som er så viktig. Eg vil vel seie at det sanneleg er på tide at vi får vedtatt dette, fordi E18/E39 Gartnerløkka–Kolsdalen skal bidra til ein samanhengande standard og betre fordeling av trafikken i Kristiansand by og til og frå E18/E39. Prosjektet skal gi betre trafikkavvikling, spesielt i rushtida, betre tilgjengelegheit til ferjeterminalar, betre løysingar for kollektivtrafikk og sykkelekspressveg. Det er viktig å løyse dei trafikale problema som Kristiansand over lang tid har opplevd. Gartnerløkka–Kolsdalen og Ytre ringvei er to ulike prosjekt, og det er lagt til grunn at prosjekta skal kunne gjennomførast uavhengig av kvarandre. Ytre ringvei ligg i Nye Vegar sin portefølje og vil prioriterast for utbygging i samsvar med selskapets mandat for prioritering av porteføljen. Prosjektet er førebels ikkje prioritert for utbygging. Bygging av ringvegen vil føre mykje av gjennomgangstrafikken bort frå dagens trasé gjennom byen. Men E18/E39, slik det er i dag, vil framleis vere hovudveg mellom indre bydelar, til og frå sentrum, ferjehamner, jernbanen og containerhamna og for kollektivtrafikken. Det vil framleis vere behov for ei kapasitetsforbetring i Gartnerløkka-krysset, sjølv om Ytre ringvei blir bygd. Kvadraturen i sentrum av Kristiansand er målpunkt for svært mange trafikantar. Gartnerløkka-prosjektet er viktig for god byutvikling i Kristiansand, med løysingar for både gåande, syklande og kollektivtrafikken. Eg er derfor glad for at vi får vedtatt dette prosjektet.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Dette er jo eit hypotetisk spørsmål. Men det vil jo bety at me vil setje dette prosjektet ut i tid, utan at me veit når me vil kunne gjennomføre det. No står altså Statens vegvesen, som har jobba veldig godt med dette prosjektet, klare til å gå i gang. Det er eit godt prosjekt, det er eit heilskapleg prosjekt, og eg synest det er vanskeleg når ein ser på trafikkutfordringane i Kristiansand, å gå imot dette prosjektet. Da viser ein ikkje god kjennskap til dei lokale forholda. Eg vil sterkt åtvare mot å gjere vedtak som set dette prosjektet i reell fare. Det handlar om tid, og, som eg sa, eg synest sanneleg det er på tide at me kjem i gang. Eg synest det er vanskeleg å forstå at nokon ønskjer ei ytterlegare utsetjing av eit så godt prosjekt, som eit stort fleirtal i Kristiansand og regionen ønskjer.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Det er eit stort prosjekt, og det er klart at det ikkje var heldig at me fekk ein mellombels stopp både i bompengar og i byutvikling. Det var ikkje mitt ønske. Likevel synest eg me no har fått ein god heilskap som sikrar framdrift. Eg synest òg det er viktig at me ser framover. Eg ønskjer at me skal få ein byvekstavtale for Kristiansand, og eg opplever at det er ein god dialog med Kristiansand for å få til det. Eg ser for meg ein fase 3 – det er fase 2 me vedtar her – og fase 3 bør vere enda meir ambisiøs for byutvikling og for utviklinga av Kristiansand, kombinert med ein byvekstavtale. Det vil vere min ambisjon, og eg opplever at det er Kristiansand klar for – den positiviteten til å tenkje byvekstavtale òg der. Og me legg jo i NTP nettopp planar i tråd med den visjonen eg presenterer no.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Som eg sa tydeleg, er dette to ulike prosjekt. Så kan det godt vere at viss me hadde planlagt, hadde me bygd ringvegen først – no er ringvegen ein del av porteføljen til Nye Vegar, og det er Nye Vegar som bestemmer når han kjem. Det veit ikkje eg. Eg ønskjer ikkje å forandre politikken knytt til Nye Vegar. Eg synest det Framstegspartiet har gjort, har vore fornuftig – å gi handlefridomen til Nye Vegar, og det forandrar den politikken. Eg er opptatt av å få gjort det som er nødvendig i Kristiansand. Det vil vere nødvendig både å få Gartnerløkka og på sikt ringvegen. Det eg har ansvar for, er å få gjort noko med Gartnerløkka. Det er det utan tvil behov for, og det trur eg representanten Meininger Saudland kjenner veldig godt til. Når han skal frå Oslo og heim til Flekkefjord, veit han om nokre av dei utfordringane som bl.a. Kristiansands-regionen opplever, ikkje minst i rushtida. Derfor er eg glad for at me får landa dette, og så får me følgje utviklinga til Ringvei 3. Det er Nye Vegar som har fått ansvaret for det prosjektet, og det ansvaret skal liggje der.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Eg deler den beskrivinga som representanten Fasteraune gir av prosjektet Gartnerløkka. Det er eit heilskapleg og godt prosjekt, og eg er sikker på at dersom Nye Vegar landar på utbygging av ringveg, vil det vere ei god koordinering mellom Statens vegvesen og Nye Vegar. Men eg trur at den arbeidsdelinga som ligg der, er klok, at Nye Vegar har fått ansvaret for Ytre ringvei, og at det er Statens vegvesen som skal ha ansvaret for Gartnerløkka. Eg kjem iallfall ikkje til å ta initiativ til å endre på det. Det eg kan styre, og som eg meiner eg bør styre, er Gartnerløkka. Det er eit prosjekt som det vil være behov for både om Ytre ringvei kjem snart, eller om det tar lengre tid før han kjem. Me veit jo at han ligg inne i porteføljen til Nye Vegar, så han vil jo kome. Og eg er sikker på at når Nye Vegar bestemmer seg for ringvegen, så vil dei koordinere godt, slik at me får ei mest mogleg effektiv og optimal utbygging av begge prosjekta.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Det svarer me i realiteten på i proposisjonen; me seier at det er ein marginal auke gjennom dette prosjektet. Men det meiner eg det er behov for med dei trafikale utfordringane som er der. Derfor synest eg det er viktig at me får på plass ein byvekstavtale i ein region som ønskjer ein byvekstavtale, til å sjå heilskapen på ein betre måte. Me veit at me no har fått fire byvekstavtalar, med dei fire største byområda i Noreg, og det har vore ein stor suksess. Det eg opplever at Kristiansand seier, er at dei ønskjer å nå dei same målsettingane. Da meiner eg at me bør bidra til det, og det er det me legg opp til i NTP. Eg ser fram til ikkje minst å kome i gang med byvekstavtalar med Tromsø-regionen og med Kristiansands-regionen, dei to regionane som eg opplever no verkeleg er klare for å gå i gang med det. Og det som er kjekt å sjå, er den lokale entusiasmen som ligg til grunn for tenkinga rundt byvekstavtalar, bl.a. i Kristiansand og i Tromsø no.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Det er alltid slik at når me gjennomfører store prosjekt, er det nokre utfordringar mens me byggjer og arbeider, men det trur eg folk lever greitt med når dei ser at det kjem noko som er nytt, noko som er betre. I går hadde eg gleda av å vere med på oppstart av Bjørum–Skaret, eit stort prosjekt på E16. Ja, det kjem til å vere utfordringar mens me byggjer, og mens me gjer eit arbeid der, men så veit ein at det blir betre. Det er akkurat det same eg trur folk i Kristiansand opplever no. Eg trur det hadde vore meir frustrerande for Kristiansands-regionen å vente og oppleve problem – utan at det vil bli betre. Dei veit at det dei neste åra kjem til å vere utfordringar, men dei veit òg at det kjem til å bli betre, at det vil løyse dei problema som er der i dag. Opplevinga mi er at når dei ser at dette går i riktig retning, så kan ein òg leve med nokre utfordringar undervegs, sjølv om det alltid er krevjande mens anleggsarbeidet går føre seg. Men når Gartnerløkka står ferdig, trur eg det vil fryde Kristiansands-regionen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Representanten Hans Fredrik Grøvan sa det veldig godt: Dette er regionens prioritering nummer éin. Derfor er eg glad for at det er eit så breitt fleirtal som sluttar opp om framlegget frå regjeringa. Det er likevel litt forunderleg å høyre at det er såpass mange som likevel vil at dette prosjektet ikkje skal kome – når det er ei så tydeleg prioritering lokalt. Grunnen til at eg ville kommentere dette, var at representanten Arne Nævra sa at eg som statsråd var avvæpna. Eg trudde ikkje det at eg blei avvæpna, var noko stort problem for SV. Men paradoksalt nok kjenner eg meg langt frå avvæpna knytt til Nye Vegar, som leverer prosjekt med lågare kostnader enn me hadde føresett. Er det eit område eg kan kjenne meg avvæpna på, er det faktisk på jernbanesida, der eg leverte 6 mrd. kr ekstra i budsjettet for 2021, berre for å oppleve å ta ut kostnadsauken, ikkje nye prosjekt. Der kan me kjenne på det. Eg trur at det å ha ein politikk der «fagfolka» styrer meir og legg føringar, ikkje nødvendigvis er negativt for utviklinga. Så seier representanten Bård Hoksrud at byvekstavtaler er så krevjande for Kristiansands-regionen. Eg forstår Kristiansands-regionen, som ønskjer dette. Det som da representanten Hoksrud åtvarar mot, er det som Framstegspartiet har gjennomført i Oslo-regionen, i Bergens-regionen, i Stavanger-regionen og i Trondheims-regionen. Det har gitt milliardsummar til disse regionane og er med på å sikre ei positiv utvikling. No ser Kristiansand at dette fungerer, dette er eit verkemiddel dei òg ønskjer seg. Eg er einig med dei som seier at det hastar å få byvekstavtaler òg i Kristiansand. Eg kan seie at Kristiansand og Tromsø er dei prioriterte områda eg meiner me bør jobbe vidare med, for det heng nettopp saman. Eg ser fram til dei vurderingane Nye Vegar gjer knytte til ringveg rundt Kristiansand. Det er uansett to prosjekt me treng, men eg trur me skal stå på modellen bak Nye Vegar – han har vore ein suksess. Eg ønskjer faktisk å knyte den suksessen òg opp til jernbaneutbygginga, noko eg deler med Arne Nævra. Eg håpar nokre av dei same verkemidla kan kome òg jernbanen til gode.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Regjeringas forslag til prioritering av nye samferdselsprosjekt blei kjent fredag 19. mars, da ny nasjonal transportplan blei lagd fram. I den planen blei det lagt til grunn statlege midlar i første seksårsperiode i planen til prosjekt E39 Ålgård–Hove i Rogaland. Det er òg lagt til grunn bompengebidrag til dette prosjektet. Det er lagt opp til at midlane i første seksårsperiode skal gå til den første delstrekninga av Ålgård–Hove, som er nettopp E39 Osli–Hove. Målet med prosjektet er god framkomelegheit og høg trafikksikkerheit. Det er vedtatt ein reguleringsplan for Osli–Hove. Styringsgruppa for byvekstavtalen på Nord-Jæren ønskjer å prioritere denne strekninga for oppstart så snart som mogleg. Dette blei uttrykt til meg i brev av 2. februar 2021. Prioriteringa av E39 Osli–Hove frå styringsgruppa si side er på denne måten samanfallande med regjeringa si prioritering av dette prosjektet i NTP 2022–2033. I mitt svar til styringsgruppa sa eg at eg ville kome tilbake til vidare prosess for E39 mellom Hove og Ålgård etter at transportplanen er behandla i Stortinget. Eg viser til at Stortinget i denne saka ønskjer at prosjektet Osli–Hove skal setjast i gang så raskt som mogleg. Regjeringa vil følgje opp Stortingets vedtak og kome tilbake til Stortinget med eit forslag til kostnadsramme for prosjektet så fort som mogleg. Me veit at dette er eit prosjekt som har eit kostnadsanslag på over 500 mill. kr. Eg har ikkje mottatt frå Statens vegvesen eit anslag på prosjektet, men me veit at det vil vere i størrelsen like over ein halv milliard. Når eg har mottatt og ferdigbehandla det, vil eg kome tilbake til Stortinget så fort som mogleg – i full respekt for den vedtaksramma me har, at nettopp kostnadsrammer på over ein halv milliard skal vedtakast i Stortinget.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Statens representant i styringsgruppa er vår utsende, og nettopp det at vegdirektøren har den typen rolle i fleire av byvekstavtalane, viser viktigheita. I svaret mitt var poenget mitt at me ville leggje fram NTP før me gir signal om dette vidare. Eg har i ettertida hatt kontakt med Statens vegvesen. Dette er eit prosjekt som ligg godt an. Det er klart at det blir jobba for fullt med å få ei kostnadsramme på plass, slik at me kan kome i gang. Eg er glad for dei signala som er komne lokalt og regionalt, men eg har vore opptatt av å følgje nokre av dei føringane som eg har gitt til Stortinget, og som eg òg trur Stortinget er veldig opptatt av: Me har eit regelverk, og det følgjer me. Det er det som ligg til grunn her. Men eg er glad for den løysinga me sluttar oss til i denne saka.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Dette er heilt i tråd med dei prosedyrane me har. Som eg sa i innlegget mitt – og eg har lyst til å seie det til representanten Langholm Hansen – er dette eit prosjekt som me meiner er godt. Når me mottar kostnadsramma frå Statens vegvesen, gjer me eit vedtak om det er behov for KS2. Eg ser eigentleg optimistisk på at det ikkje vil vere behov for dette no, i tråd med den dialogen me har hatt med Statens vegvesen. Dei kjenner seg trygge på dette. Talet, kostnadsramma, som eg veldig uformelt har fått, er 575 mill. kr. Da vil det nok ikkje vere behov for KS2. Det er eit godt, gjennomarbeidd prosjekt. Planen ligg klar, og det er òg eit uttrykk for at statens representant var med på det vedtaket som er lagt der. Men det var heilt naturleg for meg i svaret å seie at me legg fram NTP før me kjem tilbake til denne saka. Eg er godt fornøgd med det vedtaket Stortinget ser ut til å gjere, og eg er klar til å følgje opp det så fort som mogleg.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Eg deler den entusiasmen som representanten Hoksrud har for å kome i gang med prosjektet. Så er dette eit prosjekt som har ei kostnadsramme som gjer at det må bli vedtatt av Stortinget. Eg må få kostnadsramma, gjennomarbeide det og kome så fort som mogleg til Stortinget, og da er eg avhengig av kva Stortinget gjer. Det kan ikkje eg forskotere her, men eg opplever at det er ein god velvilje i salen, og får me vedtatt det innan relativt kort tid, vil Statens vegvesen kunne gå i gang veldig hurtig. Eg har hatt ein dialog med dei, og som Langholm Hansen peikte på i ein tidlegare replikk, har òg Statens vegvesen sin representant peikt på moglegheita som Stortinget no går for her. Så eg meiner det er få hindringar for å gå i gang og få ei framdrift i tråd med det eit breitt fleirtal i Stortinget i dag ønskjer.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Det er heilt rett, som representanten Fasteraune seier, at delprosjektet Osli–Hove har ein vedtatt reguleringsplan. Men for resten av prosjektet E39 Ålgård–Hove, strekninga Ålgård–Osli, er det ikkje heilt einigheit om val av trasé. Sandnes kommune har gjort planvedtak for eit alternativ med lang tunnel for E39 Figgjo–Osli, og her har Statens vegvesen klaga på saksgangen. Bakgrunnen for den klagen er at alternativet med ein lang tunnel i Sandnes kommune gir kostnader over fastsett styringsmål på E39 Ålgård–Hove. Foreløpig anslag tilseier at styringsmålet kan overhaldast dersom den anbefalte traseen til Statens vegvesen, med kort tunnel, blir vald på strekninga Ålgård–Osli. Denne plansaka er ikkje avslutta, så eg opplever ikkje at det er nokon omkamp, men det er ikkje ei einigheit som er landa. Det er ulike vurderingar knytte til kva som er den beste løysinga her. Eg har ikkje tatt stilling til det. Eg konstaterer berre at det ikkje er einigheit så langt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Eg deler det representanten Fasteraune her peiker på, at det er heilskapen på denne strekninga som er utfordrande; det er ikkje berre den relativt korte strekninga Hove–Osli som me no løyser denne aprilkvelden i Stortinget. Det er heilskapen i strekninga som er ei utfordring, knytt til køutfordringane. Eg håper me kan få til ei einigheit. Eg opplever at det er god framdrift, og det vil kunne vere viktig, men det er nettopp basert på einigheita og at NTP-forslaget ligg der. I vårt NTP-forslag er det Hove–Osli me har finansiert så langt, men eg håper på ei framdrift i planarbeidet. Dette er ein del av byvekstavtalen i regionen, og får vi ei einigheit òg for ei lengre strekning, er det moglegheit for positiv framdrift for heile strekninga. Men per dags dato vil eg ikkje gå lenger enn det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Noko av utfordringa for jernbanen har vore kvikkleire, og i det budsjettet eg hadde gleda av å leggje fram som mitt første, var det i realiteten jernbanen eg prioriterte, med langt over 6 mrd. kr. Eg tok faktisk ned vegløyvingane for å få plass til det. Eg er villig til å prioritere jernbanen, men eg trur òg, sånn eg kjenner denne regionen, at dette er ei vegstrekning det er behov for å prioritere. Me skal satse på jernbanen, men eg trur likevel det må vere både–og knytt til dette. Eg har lyst til å seie at dette er ei strekning som ligg inne i ein byvekstavtale, som er innanfor nullvekstmåla, så lokalt og regionalt har dei fått til både å prioritere dette prosjektet og likevel nå nullvekstmåla. Det er ein av grunnane til å seie at det er riktig å prioritere dette prosjektet. Så eg er opptatt av det same som representanten Nævra: Vi må òg vere villige til å satse på jernbanen.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2021-04-08:
Me behandlar i dag Prop. 95 S for 2020–2021, Utbygging og finansiering av Samferdselspakke for Kristiansandsregionen fase 2 i Agder, og representantforslag 109 S for 2020–2021, frå stortingsrepresentantane Gisle Meininger Saudland, Bård Hoksrud, Morten Stordalen og Tor André Johnsen, om nedskalering av Gartnerløkka og heilskapleg samferdselsplanlegging i Kristiansand. I Prop. 95 S for 2020–2021 legg Samferdselsdepartementet fram forslag om delvis bompengefinansiering av fase 2 av Samferdselspakke for Kristiansandsregionen. I fase 2 føreslår ein å prioritere utbygging av E18/E39 Gartnerløkka–Kolsdalen. Utbygginga vil skje i regi av Statens vegvesen. Når det gjeld representantforslaget frå stortingsrepresentantane frå Framstegspartiet, om nedskalering av Gartnerløkka og heilskapleg samferdselsplanlegging i Kristiansand, gjeld det altså same vegstrekning som i proposisjonen, og komiteen valde difor å behandle desse i éi felles innstilling. Eg vil takke komiteen for godt samarbeid rundt desse to sakene. Det blir fremja fire forslag i saka. Komiteens tilråding I blir fremja av Arbeidarpartiet, Høgre, Senterpartiet og Venstre, og komiteens tilråding II blir fremja av Arbeidarpartiet, Høgre, Senterpartiet, SV og Venstre. Eg reknar med at dei ulike partia vil gjere greie for sine forslag. Samferdselspakke for Kristiansandsregionen fase 2 er viktig for utvikling av eit robust vegsystem i Kristiansands-regionen, med samanhengande standard og auka satsing på kollektiv, sykkel og gange. Det gjev også betre tilkomst til ferjeterminal, jernbanestasjon, containerhamn, sentrum vest og til rv. 9. Det er lagt opp til anleggsstart for prosjektet våren 2021, og det er venta at prosjektet kan opne for trafikk i 2025. Prosjektet har ei økonomisk ramme på om lag 3,5 mrd. 2021-kroner, inkludert meirverdiavgift. Finansieringa er basert på bompengar og statlege, fylkeskommunale og kommunale midlar. I tillegg kjem all meirverdiavgift som staten refunderer til Kristiansand kommune og Agder fylkeskommune for prosjekt og tiltak i pakka. Det er ein føresetnad at innkrevjinga skal skje i dei eksisterande bomstasjonane i Kristiansand. Me er kjende med at Nye Vegar har i porteføljen sin å byggje ein ytre ringveg rundt Kristiansand sentrum, men Høgre er av den oppfatninga at det er to ulike prosjekt som skal løyse ulike utfordringar, og det er lagt til grunn at desse skal kunne gjennomførast uavhengig av kvarandre. Det hastar no med å løyse dei trafikale utfordringane for Kristiansand, og det blei komiteen òg presentert for på komitéreise i Agder i januar 2019. Avslutningsvis vil Høgre gjere det klart at ein sjølvsagt forventar at Statens vegvesen og Nye Vegar vil ha ein konstruktiv, god dialog i utbyggingsperiodane til desse prosjekta.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2021-04-08:
Det tek tid å lande prosjekt, og historia om Gartnerløkka er ikkje unik. Det som Sverre Myrli sa og viste til, kan eg absolutt stille meg bak. Mange interesser vil kunne stå imot kvarandre, og det er ofte lange prosessar, men òg grundige utgreiingar bak. Vedtaket frå bystyret i Kristiansand i 2015 viser at det berre var Miljøpartiet Dei Grøne som stemde imot detaljregulering for E18/E39 Gartnerløkka. Gartnerløkka blei òg omtalt i Meld. St. 33 for 2016–2017, Nasjonal transportplan 2018–2029, og låg inne med oppstart i første periode. Det er difor mange som har venta på dette, og at prosjektet no blir realisert, er kjærkome. Ved overgang til fase 2 legg ein til grunn at eventuelle ubrukte midlar frå Samferdselspakke 1 blir disponerte i fase 2 og kjem i tillegg til ramma i fase 2. Tilsvarande skal forpliktingane knytte til fase 1 bli følgde opp i fase 2. Dette er eit prosjekt som løyser utfordringar, og som vil gje betre trafikkflyt, nye trygge løysingar for syklande og gåande og ny tilgang til det viktige ferjeleiet. Det er i tillegg eit byutviklingsprosjekt, som er viktig for Kristiansand som regionhovudstad. Framstegspartiet sitt forslag om å overføre prosjektet E18/E39 Gartnerløkka–Kolsdalen til Nye Vegar AS og å be Nye Vegar AS om å skalere ned prosjektet vil etter Høgre si oppfatning setje dei store trafikale utfordringane til Kristiansands-regionen på vent. Reguleringsarbeid og vedtak tilbake til 2015 vil igjen bli utsette. Høgre er oppteke av at no må ein få gjennomført dette prosjektet, som så mange har venta på i så mange år. Representanten Meininger Saudland viste i replikkordskiftet til utsegn frå vegdirektør Dahl Hovland i Statens vegvesen, og det er i eit intervju i Fædrelandsvennen 3. mars. Det direktør Dahl Hovland òg seier i det intervjuet, er at Statens vegvesen er innstilt på å samarbeide med Nye Vegar om prosjektet. Og administrerande direktør i Nye Vegar AS, Anette Aanesland, uttaler til Fædrelandsvennen i dette intervjuet: «Vi ønsker ikke å uttale oss om rekkefølgen. Prosjektene løser forskjellige behov, og trenger nødvendigvis ikke settes opp mot hverandre.» Desse utsegnene frå leiarane i desse to organisasjonane viser vilje til nettopp å sjå moglegheiter for samarbeid.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-04-08:
Vi i Senterpartiet er fornøyd med at fase 2 av Samferdselspakke for Kristiandsandsregionen endelig kommer til politisk behandling i Stortinget. Vi er kjent med at det ikke har vært rett fram, men selv om det ikke har vært rett fram, må det etter hvert tas en beslutning. Forslaget innebærer delvis bompengefinansiering av samferdselspakken. Prosjektet omfatter bygging av ny E18/E39 med nye kryss ved Vestre Strandgate, fergeterminalen og rv. 9, del av ny havnegate med adkomst til containerhavn, prioriterte løsninger for kollektivtrafikk og gjennomgående sykkelekspressvei. E18/E39 fungerer både som en lokal, regional og nasjonal vei. Utbyggingsstrekningen er om lag 1,4 km og har en økonomisk ramme på om lag 3,5 mrd. kr, som er en høy pris. Utbyggingen vil skje i regi av Statens vegvesen. Samtidig omhandler denne innstillingen et forslag fra Fremskrittspartiet om nedskalering av Gartnerløkka og helhetlig samferdselsplanlegging i Kristiansand. Det er vedtatt å bygge en ytre ringvei rundt Kristiansand sentrum, et prosjekt som inngår i Nye Veier AS’ portefølje. Vi forventer en god dialog med to statlige aktører, Nye Veier og Statens vegvesen, slik at framkommeligheten blir best mulig ivaretatt i utbyggingsperioden. Veisystemet mellom Gartnerløkka og Kolsdalen i Kristiansand har en årsdøgntrafikk på om lag 40 000 kjøretøy og er overbelastet i rushperioder morgen og ettermiddag. Det medfører forsinkelser på veinettet inn og ut av Kristiansand sentrum, for gjennomgående øst-vest-rettet trafikk på E18/E39 og for trafikken inn til Norge via ferger på E39. Få omkjøringsmuligheter gjør veinettet i Kristiansand sentrum svært sårbart for hendelser som trafikkulykker, uforutsett trafikkstans mv. Det er svært viktig å løse de trafikale problemene som Kristiansand har opplevd over lang tid. E18/E39 Gartnerløkka–Kolsdalen er viktig for utvikling av et robust veisystem i Kristiansands-regionen, med sammenhengende standard og satsing på kollektivtrafikk, sykkel og gange. Dette må også medføre en snarlig framforhandling av byvekstavtale og at bompengeordningen og Samferdselspakke fase 2 overføres til denne. I likhet med andre samferdselspakker eller byvekstavtaler belastes bilister for byutviklingsprosjekter og/eller tilrettelegging for kollektivtrafikk, sykkel og gange. Senterpartiet vil understreke behovet for kostnadskontroll og nøktern pengebruk når det kreves inn så mye bompenger i slike prosjekter. Innsparingene må medføre lavere bompengeavgifter. Det er viktig at E39 Ytre ringvei og E18/E39 Gartnerløkka–Kolsdalen ses i en sammenheng. Med ferdig utbygd Ytre ringvei blir det lavere årsdøgntrafikk og mindre behov for utbygging av prosjektet Gartnerløkka–Kolsdalen. Vi fremmer vårt forslag.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-04-08:
Det er en interessant diskusjon, dette. Vi behandler nå egentlig to saker i denne innstillingen: Det er Gartnerløkka–Kolsdalen, som vi nå mest sannsynlig får besluttet å finne en løsning på, og så er det denne ytre ringveien, som også er dratt inn i diskusjonen. To statlige selskap – alle sier at dette må ses i sammenheng. Noen er veldig tydelige på at det ene prosjektet bør gjennomføres før det andre, men samtidig er det slik at med Nye Veier lever det da sitt eget liv, som representanten Gunnes sa. Det er egentlig ganske treffende sagt. Dette er et byutviklingsprosjekt med kollektivtrafikk, sykkel og gange og mange andre gode tiltak for Kristiansand. Samtidig er det basert på bompenger. Hvis man ønsker å ha en kostnadskontroll, vil statsråden gjøre noe som helst for å koordinere disse prosjektene i tid og rom?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-04-08:
Jeg vil bare presisere at vi støtter dette prosjektet. Vi sier nei til at Nye Veier skal overta prosjektet Gartnerløkka. Hvorfor gjør vi det? Det er fordi vi ikke vet når dette kan skje, når Nye Veier gjennomfører den delen av porteføljen sin. Samtidig mener vi det må være et minimum når man gjennomfører et så stort prosjekt, eller to så store prosjekter, i Kristiansand, og det er bestemt at de skal gjennomføres når dette vedtaket er fattet, at noen klarer å koordinere dette. Det må være et minimum at man klarer å forlange det. Det er det vi fremmer i vårt forslag, dette må samordnes. Så refererer man da til to direktører, som sier at dette prosjektet kan de gjennomføre uavhengig av det andre prosjektet. Så sier den andre at dette prosjektet, som ikke jeg er ansvarlig for, burde vært bygd først. Da må noen gå inn og styre det. Det mener vi er et minimum. I Senterpartiet er vi prinsipielt imot at byutvikling ukritisk skal finansieres av bompenger – det er vi prinsipielt imot. Det hadde vært mye mer ryddig å kalle det noe annet og finansiere det på en annen måte. Det er nemlig slik at når sånne prosjekter blir bygd ute i distriktene ellers, blir enhver gang- og sykkelvei, ethvert fortau og enhver ekstra bro skrelt bort for å få redusert kostnadene med denne 20-prosenten. De blir skrelt bort, det er ingen som diskuterer slike løsninger. Summen er 3,5 mrd. kr. Det er tre ganger så mye som det ligger inne i NTP-en for å utbedre rv. 3 fra Tynset til Elverum, eller rv. 15 fra Strynefjellet og ned til Otta. Det er mye penger, og da må det være et minimum at vi fra Stortingets talerstol kan si at disse prosjektene skal koordineres. Man skal få kostnadene ned. Når jeg har hørt på denne debatten, er det akkurat det det dreier seg om: Hvor mye skal vi legge inn i dette prosjektet – som folk skal finansiere med bompenger? Det må det være lov å spørre om. Men jeg gjentar det jeg sa i starten: Vi støtter dette prosjektet, for nå må vi en gang bli ferdig.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-04-08:
Det er i og for seg bare å «gønne på» – det var vel det som var avslutningen her. Dette er et prosjekt som er svært viktig, det er klart, når E39 mellom Ålgård i Gjesdal kommune og Hove i Sandnes kommune er en del av kyststamveien mellom Kristiansand og Trondheim. Strekningen er delt inn i tre, og delstrekningen Hove–Osli er ferdig regulert. Det er i og for seg mye av de andre også, men det kan vi komme tilbake til ved en senere anledning. Det som er viktigst, er at det lokale engasjementet for å gjennomføre prosjektet innenfor bymiljøpakken er stort. Det er slik at når de lokale har en mulighet til å finne en løsning, når de fremmer en løsning på et prosjekt som man er enige om, og klarer å finne en finansiering, er det svært gledelig at Stortinget er så tydelig og setter krav med tanke på at dette skal man klare å få til. Stortinget har vært tydelig på at man ønsker å realisere prosjektet og registrerer at tilsvarende ønske finnes hos styringsgruppen for bymiljøpakken for Nord-Jæren etter revideringen av prosjektporteføljen som ble gjort i desember. Det er en svært viktig forutsetning. Kostnadene for delstrekningen er ifølge styringsgruppen for bymiljøpakken for Nord-Jæren på om lag 560 mill. kr. Prosjektet er ferdig regulert, klart til å igangsettes og har den nødvendige finansiering. Det er viktig å presisere at det er en ramme som ligger til grunn i pakken, med en porteføljestyring og når det gjelder prioritering av prosjektet. Det er styringsgruppen veldig tydelig på, og det er de klar over. En forskuttering forutsetter at lokale myndigheter prioriterer opp dette prosjektet i forhold til andre prosjekter, dersom det skulle bli overskridelser på dette eller andre prosjekter i pakken. Det er svært viktig at man har det som et grunnlag for det vedtaket som blir gjort. Til slutt vil jeg si at det er en krevende situasjon i bygg- og anleggsbransjen i Rogaland. Sånn er det helt sikkert flere andre steder i landet også. Men det er klart at gryteklare prosjekter som ligger på vent, samtidig som det er en lav aktivitet i markedet – det er altså svært viktig. I mange andre debatter her i Stortinget gjør vi det vi kan for å få opp aktiviteten. Her er det en vinn-vinn-situasjon. Her kan man altså bygge vei og samtidig få folk i arbeid. Det ville oppfattes som svært positivt i regionen dersom Stortinget tar grep og gir sin tilslutning til at utbygging av strekningen Hove–Osli på E39 kan igangsettes snarest mulig.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-04-08:
Vi er glad for at opposisjonen nå sørger for at Hove–Osli kan komme raskt i gang. Men trafikkutfordringen er jo fra Hove til Ålgård, som statsråden var litt inne på i sitt innlegg. På parsellen Osli–Figgjo er det vedtatt reguleringsplan, og det er inngått et kompromiss som alle kan leve med. Nå prøver Statens vegvesen seg på en omkamp og vil ha en løsning som er dårligere for bomiljø og landbruk. Hva synes statsråden om denne typen omkamper?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-04-08:
Bare et kort oppfølgingsspørsmål: Har statsråden noe perspektiv på tiden som kreves for å komme fram til en enighet i denne saken?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Dette er en gledens dag. Det har lenge vært et behov for å løse de trafikale problemene som Kristiansand og omegn har opplevd over tid. Med en årsdøgntrafikk, ÅDT, på 40 000 og en stadig betydelig overbelastning av trafikken, ikke minst i rushtid, viser det at det har vært et presserende behov som trenger en løsning. Det påvirker både den lokale trafikken og ikke minst gjennomgangstrafikken og fergeforbindelsene ut av landet. Med få omkjøringsmuligheter er veinettet i Kristiansand sentrum svært sårbart når det gjelder ulykker og andre hendelser, som flere allerede har vært inne på. Det er et svært viktig prosjekt som nå endelig finner sin løsning. Det var en stor seier å få dette prosjektet inn i dagens NTP, for fire år siden. Det er derfor enda mer gledelig at saken kan behandles i dag. Jeg vil gjerne minne representanten Meininger Saudland om at dette stemte også Fremskrittspartiet for i 2017, selv om de nå har valgt å snu. Det bør en legge merke til. Utbyggingen vil bety mye for utviklingen av et robust veisystem i regionen. Innkjøringen til Kristiansand fra vest er en flaskehals, noe som er uheldig for miljøet, men også for framkommeligheten. Prosjektet innebærer en sammenhengende standard, flaskehalsene tas bort, men det blir også en økt satsing på kollektivtrafikk, sykkel og gange. Det er flott med konkurranse, som representanten Gunnes minner om, og det er fint at Trondheim tar opp konkurransen med Kristiansand, men foreløpig konstaterer vi at Kristiansand leder. Ikke minst vil det gi en helt annerledes og forbedret adkomst til viktige knutepunkt, som jernbanestasjon, ferge- og containerhavner. Ferdigstillelse av Gartnerløkka–Kolsdalen vil bety svært mye, ikke bare for Kristiansand, men for hele landsdelen. La meg minne om at den er prioritert på topp fra Kristiansand og omkringliggende kommuner, sammen med Agder fylke. Det har vært ulike meninger om prosjektet, det skal vi være enige om – størrelsen på det og rekkefølgen på utbyggingen. Ja, det fikk nok også betydning for valgresultatet i lokalvalget i Kristiansand i 2019. Det er ingen tvil om at det som vedtas i dag, er en helt nødvendig utbygging som må til for å løse mange av Kristiansands trafikale utfordringer. Når det gjelder prosjektet Ytre ringvei, er det et godt prosjekt, men det overflødiggjør ikke Gartnerløkka-prosjektet. Å hevde det er fullstendig skivebom. Derimot er det riktig at de samlet legger godt til rette for en helt nødvendig, framtidsrettet forbedring av trafikkmønsteret i Kristiansands-regionen. Vi er stolte av at det vi får til i dag, kan vedtas av et flertall her på Stortinget. Det er et stort framskritt for landsdelen, og det bygger landsdelen på en helt ny måte.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-04-08:
Jeg gir gjerne honnør til Fremskrittspartiet for at de sto bak og kjempet fram dette med etablering av Nye Veier. Det har vært en revolusjon innenfor veiutbyggingen, og vi har stått sammen med Fremskrittspartiet om det. Men når en husker etableringen av Nye Veier, var det etablert nettopp for å kunne bygge sammen regionsenter. Det var stamveier en skulle konsentrere seg om. Så forslaget i dag om å legge Gartnerløkka, et stort kryss midt i en forholdsvis stor by, inn i porteføljen til Nye Veier bryter jo med hele den bærende ideen om hva Nye Veier skulle være. Jeg må si jeg er veldig forundret over at Fremskrittspartiet velger den typen prosjekter som portefølje for Nye Veier. Da kunne en iallfall ha gjort det, og gitt det til kjenne, da en lagde porteføljen til Nye Veier, og samtidig lagt inn Gartnerløkka i NTP-en i 2017. Det valgte en ikke å gjøre. Så har det kommet argumenter som at utbyggingen skaper problemer for næring, for trafikanter osv. Selvfølgelig gjør den det. Jeg kjører strekningen Lyngdal–Kristiansand nokså ofte. Jeg kjører gjennom fem ekstra rundkjøringer nå fordi de bygger denne stamveien. Det er kjempeflott. Det skjer noe. Vi får en framtidsrettet vei. Sånn er det ved enhver utbygging. En kan ikke skjerme seg mot konflikter eller problemer underveis når en skal gjøre så store grep som en her må gjøre. Så synes jeg det er veldig betenkelig når en sier at en ønsker å bygge ut stamvei eller bygge ut trafikkmønster og gi bedre framkommelighet i en landsdel, at en velger å gå imot det prosjektet som står som nummer én fra en samlet landsdel. Da viser det at en setter andre hensyn framfor gode trafikale løsninger. I denne saken er det ikke tvil om at Fremskrittspartiet har vært tydelig på at det er rene partitaktiske hensyn som handler om nei til bompenger, framfor å gi landsdelen gode, trafikkrettede løsninger som sparer liv, og som sparer klimaet. Jeg synes en skal være så ærlig å si det. Jeg vil gjerne håpe at Fremskrittspartiet også kan være ærlig på dette framover, sånn at vi kan se hvem det er som virkelig tar hensyn til de trafikkutfordringene vi har, og finner løsninger innenfor de rammer som vi har til disposisjon til dette formålet framover.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-04-08:
Statsråden er godt kjent med Arbeiderpartiets engasjement i denne saken og med vår utålmodighet for å få dette på plass og for å få det til å bli en god løsning som byen kan stille seg bak. Som representanten Leirtrø sa, har vi ventet lenge nok. Men nå blir det heldigvis en realitet. Det er vi svært glade for, og vi er også veldig fornøyd med statsrådens arbeid for å få dette på plass. Jeg har lyst til å stille statsråden et litt hypotetisk spørsmål. Hvis Fremskrittspartiets forslag om at Nye Veier skulle overta porteføljen for Gartnerløkka, hvilke konsekvenser mener statsråden det ville ha fått for framdriften og trafikken i Kristiansand? Statsråden var så vidt inne på noe av det i sitt innlegg, men jeg vil gjerne utfordre ham på om han kan konkretisere litt hva han tenker om den løsningen.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-04-08:
Det var jo et opplysende svar for eventuelle kristiansandere som lytter til denne debatten – å høre at det da ville vært både skutt ut i tid og vi ikke ville hatt noen tidshorisont å forholde oss til. Det har jo også tatt litt tid å få dette endelig avgjort, så jeg lurer på om statsråden også kunne si litt om hva det er som i disse siste omgangene har gjort at det faktisk har tatt så pass lang tid at vi er blitt veldig utålmodige i Kristiansand.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-04-08:
En partikollega av meg har omtalt Gartnerløkka som den gordiske knuten. Det var knuten i Zevs’ tempel som ikke kunne knytes opp før Aleksander den store kom og hogde den tvers av. Nå skal ikke jeg sammenligne verken samferdselsministeren eller ordføreren vår med Aleksander den store, men vi har i hvert fall fått løst en stor utfordring med dagens vedtak. Gartnerløkka er blitt vanskeligere enn det burde være. La meg slå fast at Arbeiderpartiet i Kristiansand sammen med et bredt flertall, inkludert Fremskrittspartiet, har sluttet opp om denne politikken og stemt for løsningen helt fram til Fremskrittspartiet gikk ut av regjering og ga fra seg samferdselsministerposten – ja, jeg tror det var da. Å ha makt er ikke enkelt, det er helt tydelig. Nå vil Fremskrittspartiet igjen ha oss til å tro på at de vil så mye mer enn det de fikk til i regjering. Det har aldri vært innbetalt så mye bompenger som med Fremskrittspartiet i regjering. Med Fremskrittspartiet i regjering har utgifter til byråkrati og administrasjon, også i samferdselssektoren, nådd nye høyder – og med en skattepolitikk som gir enorme summer til folk som kan kjøpe seg kanskje en Porsche hvis de vil, mens vanlige folk, familier med barn og bruktbil, har fått skattekutt som ikke engang dekker økningen regjeringa har innført for barnehageplasser. Arbeiderpartiet vil ha en rettferdig samferdselspolitikk og en politikk som gir bedre løsninger for folk. Det er litt underlig at Fremskrittspartiet ikke lenger vil jobbe for en praktisk løsning som gir bedre framkommelighet for helt vanlige folk i Kristiansand. Gartnerløkka er nemlig nødvendig for at vanlige folk i Kristiansand skal kunne slippe å stå timevis i kø i Baneheitunnelen fra Vesterveien til Bjørndalssletta, ja, ofte helt ned til Varoddbrua. Fremskrittspartiet vil at vanlige folk skal fortsette å stå i den køen på ubestemt tid. De vil at vanlige folk som tar buss og kollektivtransport, skal stå i den køen i enda noen år. Det kan være at Nye Veier kan overta – eller Statens vegvesen, sånn som SV vil – men ikke de nærmeste årene. Det er bevilget penger til oppstart av Gartnerløkka, og skal vi nå vente på Ytre ringvei, vil det være for usikkert. Vi vil få flere år med stor belastning for folk som kjører bil, buss eller lastebil i Kristiansand. La det ikke være tvil om at Arbeiderpartiet vil ha en ytre ringvei. Den må komme på plass, sånn at vi får et godt veinett rundt Kristiansand også. En forutsetning er at Statens vegvesen og Nye Veier samarbeider om planlegging og trafikkutvikling i byggeperioden, og at de har tett kontakt med Lastebileierforbundet for å unngå at nyttetrafikken får for store belastninger.