Jørgen Kosmo (Arbeiderpartiet), 2000-06-16:
Det har i løpet av dagen, og naturlig nok fordi det er en del av revidert nasjonalbudsjett, vært en del diskusjon om arbeidsmarkedstiltakene og størrelsene på disse. Vi har store utfordringer innenfor arbeidsmarkedspolitikken i årene framover. Og det vi i og for seg ser ved at et samlet storting uttaler seg i forbindelse med utjevningsmeldingen, er at man faktisk stiller arbeidsmarkedsetaten og arbeidsmarkedspolitikken overfor kjempestore utfordringer i årene som kommer, ved å sørge for at vi blir i stand til å kvalifisere de mellom 40 000 og 50 000 i norsk arbeidsliv som i dag er utenfor fast arbeid, slik at de kan gå inn og utnytte sin kompetanse på en slik måte at de får lønnet arbeid. Det vil være vanskelig å kunne klare de utfordringene som Stortinget i og for seg har bedt oss om å gjøre, og samtidig kutte på de virkemidlene vi har gjennom arbeidsmarkedstiltak. Derfor er jeg glad for at det har vært mulig å etablere et stortingsflertall for videreføring av nivået på arbeidsmarkedstiltakene, i tillegg til at vi har fått oppslutning om det opplegget som Regjeringen har lagt opp til i forbindelse med å gjøre en ytterligere innsats for dem som har som alternativ å gå på uførepensjon. Jeg ser fram til den oppgaven med spenning, og at det skal være en utfordring. Men jeg er litt bekymret for at vi ikke skal kunne greie å få debatten over på et annet spor før budsjettbehandlingen til høsten – fordi man har nå sikret flertall gjennom Fremskrittspartiets beslutning om at man ikke skulle endre budsjettet, ikke gjennom dette at man har oppslutning fra Fremskrittspartiet om at man skal satse på arbeidsmarkedstiltak. Derfor håper jeg, særlig for sentrumspartiene, at det har vært behovet for å finne pengedekning som har vært årsaken til at man har gått på de kuttforslagene som man har gjort i år. Ellers må jeg si at det er ingen grunn til å avblåse innsatsen i forhold til de vanskeligheter oljerelatert industri står overfor. Også der har vi store utfordringer, særlig på kompetanseheving. Det vil være en rekke bedrifter som vil ha både kortsiktige og langsiktige problemer med å sysselsette sine ansatte, og som Stortinget i og for seg forutsatte, skulle vi bruke disse ekstra tiltaksmidlene og tiltaksplassene til en kombinasjon av kompetansehevende virksomhet og arbeidsmarkedstiltak, som skulle sikre at man var klar til å gå inn i jobben igjen i denne virksomheten når krisen var over. Det vil være et betydelig behov også i annet halvår for å bruke disse ressursene. Så har jeg registrert at Stortinget i forbindelse med behandlingen av revidert forutsetter at man skal iverksette omleggingen av arbeidsmarkedspolitikken ved å tillate privat utleie fra 1. juli, slik som tidligere forutsatt, selv om Stortinget ikke har fått behandlet tilbakemeldingen fra Regjeringen om hvordan man skulle organisere det statlige selskapet. Istedenfor har vi fått et forslag som gjør at Regjeringen får en tidsbegrenset fullmakt til å iverksette denne virksomheten også innenfor arbeidsmarkedsetatens område, og gi en tilbakemelding til Stortinget om hvordan dette skal organiseres i fremtiden, i forbindelse med budsjettet. Jeg er glad for det. Det gjør at vi kan kvalifisere arbeidsmarkedsetaten til å være med i den utfordrende prosessen det er med den liberaliseringen av arbeidsmarkedspolitikken som Stortinget har vedtatt, og som jeg faktisk tror skal bidra til at man får en enda større grad av mobilitet og kvalitet i den delen av arbeidsmarkedet som vi trenger i årene framover. Men jeg ber Stortinget være klar over at selv om vi på enkelte yrkesområder har store behov for å skaffe kvalifisert arbeidskraft, har vi også en ganske stor gruppe som i dag er utenfor det ordinære arbeidsmarkedet, og en må gjøre en betydelig innsats for å sørge for at de i framtiden blir i stand til å kunne utnytte sin kompetanse og sine ressurser i et aktivt arbeidsliv.