Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2018-05-29:
Komiteen har i stor grad samlet seg om mange av merknadene knyttet til denne saken. Men Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet har noen egne merknader, som jeg antar at de selv vil redegjøre for. La meg allikevel si at det ikke er stor uenighet i denne innstillingen. Vi er alle utålmodige etter at denne reformen skal virke, at de som vergemål skal hjelpe, får den beste bistand, og at rettssikkerheten er godt ivaretatt. Ansvaret for vergetrengende ble i 2013 overført fra kommunene til fylkesmennene for å sikre at mindreårige og voksne som ikke er i stand til å ivareta egne interesser, fikk et mer individtilpasset og fleksibelt tilbud uavhengig av bosted. Vergemålet skal ikke gjøres mer omfattende enn det som er nødvendig. Bakgrunnen for at ansvaret ble flyttet over til fylkesmennene, var at dette skulle sikre økt likebehandling og bedre rettssikkerhet for den enkelte. Vi snakker altså om ca. 64 000 personer som er under vergemål, og ca. 40 pst. av disse er mindreårige. Riksrevisjonen har undersøkt om målet om økt likebehandling og bedre rettssikkerhet er innfridd, og har kartlagt årsaker til eventuelle mangler på vergemålsområdet. Dette er en undersøkelse som omfatter perioden 2013 til 2017. Riksrevisjonens funn kan oppsummeres som følger: IKT-problemer har forsinket gjennomføringen av vergemålsreformen. Det er mangler i tilpassing av vergemål ut fra behovet hos den vergetrengende. Et vedtak om vergemål skal individtilpasses. Men undersøkelsen viser at to tredjedeler av vedtakene har en generell utforming. I praksis fører dette til at det er opp til den enkelte verge å gjennomføre oppdraget. Det er utfordringer ved opplæring av og tilsyn med verger. Det mangler nasjonale retningslinjer på sentrale områder som samtykkekompetanse, individtilpassing, tilsyn og kontroll, kapitalforvaltning og godtgjøring. I mangel på sentrale retningslinjer har flere av fylkesmennene utarbeidet egne retningslinjer. Det er lite kontroll og variabel oppfølging av vergeregnskaper. Det er mangler ved styringsinformasjonen og tilsynet med fylkesmennene. Potensialet for bedre rettssikkerhet blir ikke utnyttet godt nok. På bakgrunn av de funnene som har kommet fram i undersøkelsen til Riksrevisjonen, har man også kommet med noen klare anbefalinger til Justis- og beredskapsdepartementet og regjeringen. Det er å ta initiativ til at Statens sivilrettsforvaltning utvikler nasjonale retningslinjer på sentrale områder innenfor vergemål, bl.a. kommer med retningslinjer for samtykkekompetanse og individtilpassing sørge for at Statens sivilrettsforvaltning får på plass et systematisk tilsyn med fylkesmennene på vergemålsområdet be Statens sivilrettsforvaltning sørge for at fylkesmennene dokumenterer vurderingene som ligger til grunn for individtilpassing, slik at mandatet for vergeoppdragene ikke blir mer omfattende enn nødvendig i samarbeid med Statens sivilrettsforvaltning vurdere hvorledes Fylkesmannen kan bedre tilsynet med vergeoppdraget og kontroll av vergeregnskapene I svaret til Riksrevisjonen er justis-, beredskaps- og innvandringsministeren i stor grad enig i vurderingene. Jeg konstaterer at statsråden vil følge opp det som påpekes i styringsdialogen med Statens sivilrettsforvaltning. En samlet komité støtter de anbefalingene som Riksrevisjonen kommer med, og forventer nå at regjeringen følger dette opp. På grunn av forsinkelser med utviklingen av nytt saksbehandlingssystem og som følge av økningen i antallet mindreårige asylsøkere høsten 2015 er det fremdeles kapasitetsutfordringer, noe som har medført at kravet om individtilpassing tidligere har blitt nedprioritert. Men statsråden opplyser at dette er et område som vil bli prioritert i 2018. Vi er også i komiteen gjort kjent med gjennom svaret fra statsråden at opplæring av verger er et satsingsområde i strategiplanen til Statens sivilrettsforvaltning for perioden 2017–2021. Et av Riksrevisjonens funn var at det ikke føres statistikk som viser hvor mange og på hvilket grunnlag noen blir fratatt vergeoppdrag, og at uklar praksis for fratakelse går ut over rettssikkerheten til de vergetrengende. Dermed er det en fare for at verger som kjemper for den vergetrengendes rettigheter, enkelt kan bli fratatt vergeoppdraget dersom de blir for «brysomme» for myndighetene. Slik kan vi ikke ha det. Grunnlaget for fratakelse av vergeoppdrag må dokumenteres og begrunnes. I sin tilbakemelding erkjenner statsråden at ikke alle målene er nådd, men framhever at likebehandlingen og rettssikkerheten nå er bedre enn under den tidligere ordningen. Slik sett er vi på rett vei. La meg avslutningsvis framheve at komiteen er veldig tydelig på at det er svært viktig at rettssikkerheten til dem som er under vergemål, blir ivaretatt. Jeg forventer at regjeringen følger opp de mangler som nå er påpekt.