Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Å sikre god helse og fremme livskvalitet for alle, uansett alder, er selve målet med helsepolitikken. Det er viktig for hver og en av oss, men det er også avgjørende for det samfunnet vi lever i. Dårligere folkehelse bidrar i det lange løp til å svekke velferdsstaten. Det tapper samfunnet for arbeidskraft og inntekter til fellesskapet, og det øker sykdomsutgiftene. Det mest alvorlige er kanskje at forskjellen mellom dem med god og dem med dårlig helse øker. Hvor man bor, foreldrenes utdanningsnivå, inntekt og bakgrunn er avgjørende for helsen. Vi har hver og en av oss et ansvar for egen helse, men som fellesskap har vi ansvar for alles helse. Skal alle ha like muligheter, må vi investere mer i det som sikrer barna våre trygge og gode oppvekstvilkår, og det som når de yngste før de blir psykisk og fysisk syke. Etablerer man sunne vaner tidlig, er det større sjanse for at de varer livet ut. Arbeiderpartiet mener at det neste store helseløftet må handle om barn og unge. Det er alvorlige sosiale forskjeller i befolkningens helsetilstand, og som fellesskap kan vi ikke godta at foreldrenes bakgrunn og inntekt skal være avgjørende for et barns framtid. I valgkampen lovet vi i Arbeiderpartiet solid innsats med konkrete tiltak for en bedre folkehelse. Når politiske partier presenterer sine budsjetter, kan velgerne avgjøre om den faktiske politikken står i stil med løftene. Vi i Arbeiderpartiet følger opp våre ambisjoner om en offensiv folkehelsepolitikk med midler til konkrete tiltak gjennom vårt alternative statsbudsjett. I det forebyggende arbeidet er det godt dokumentert at det er de brede, universelle tiltakene som har størst helsegevinst. Vi mener at skolen har et stort uutnyttet potensial. Gjennom tiltak rettet mot skolen når vi alle barn. Det var en stor dag da Stortinget gjorde et viktig vedtak for å få på plass mer fysisk aktivitet i skolen, for vi vet at økt fysisk aktivitet hos barn er et av de viktigste tiltakene vi kan sette inn i fellesskap for å skape gode vaner. Arbeiderpartiet har også satt av penger i sitt alternative statsbudsjett til nettopp én times fysisk aktivitet for alle barn på 1.–10. trinn. Inaktivitet og dårlig kosthold utgjør en reell trussel for mange barns helse. Tilbud om sunn mat i løpet av skolehverdagen er noe av det meste effektive vi kan gi. Feilernæring, overvekt og livsstilssykdommer er økende blant norske barn og unge. Skolen er en felles møteplass og burde i mye større grad vært brukt til å skape gode matvaner. Arbeiderpartiet ønsker å gjeninnføre ordningen med frukt og grønt til alle fra 1. til 10. trinn, og i tillegg har vi i vårt alternative statsbudsjett satt av penger til et prøveprosjekt i 50 kommuner med et gratis, sunt skolemåltid som et spleiselag mellom det offentlige og foreldrene. Nå ser vi eksempler på kommuner som selv tar ansvar. Senest i forrige uke kunne vi lese at Porsgrunn setter av penger til en lokal skolefruktordning. Det er synd. Sånn burde det ikke være. Det skaper forskjeller når ikke alle barn kan få den samme muligheten. Det er tydelig å se at Fremskrittspartiet og Høyre mener at folkehelse er et individuelt problem. Det viser de gang på gang, i sak etter sak, når de stemmer imot. Senest så vi det i saken om fysisk aktivitet. Alle i Høyre var for mer fysisk aktivitet, alle i Høyre stemte imot. Det er vårt felles ansvar. Når panelet viser rødt, når klokkene ringer, kan vi ikke lukke øynene. Da må vi svare med politiske løsninger, ikke bare støttende ord, innlegg og kampanjer. Det handler om å forebygge, og det handler om å komme tidlig inn. Vi styrker kommunenes budsjetter slik at vi setter av mer penger der det trengs. Vi løfter skolehelsetjenesten. Mer kunne vært gjort i fellesskap, mer kunne vært gjort om vi hadde satt av mer penger. Vi ønsker ikke å fylle sykehusene med pasienter med livsstilssykdommer.