trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Abid Raja (Venstre), 2020-05-06:
Da jeg snakket med hovedstyremedlemmet i Norsk Kennel Klub i går kveld, var dette også et tema. Jeg tror jeg ble opplyst om at det var rundt 600 arrangementer som måtte kuttes som følge av hundesmittekrisen de opplevde. Så for dem kommer krisen nå på toppen av det andre, og jeg forstår veldig godt at de er i en svært vanskelig situasjon. Den frivillige biten av dette, som ligger under mitt departement, vil jeg selvfølgelig forsøke å treffe på en best mulig måte gjennom den justerte ordningen som vi jobber med. Jeg kan forsikre presidenten om at jeg faktisk satt og jobbet med den rett før jeg kom hit, og med en gang jeg er ferdig her, skal jeg gå tilbake i departementet og fortsette å jobbe med nettopp den ordningen. Jeg håper at vi snart er ferdig med den, slik at vi kan opplyse om det. Det er viktig å huske at Norsk Kennel Klub har mange samarbeidsprosjekter under mange departementer, bl.a. Landbruks- og matdepartementet, og det er viktig at vi også er i dialog med de andre berørte departementene de har samarbeidsprosjekter med.
Aud Hove (Senterpartiet), 2020-05-06:
Eg har eit stutt og konkret spørsmål åt olje- og energiministeren: «Kva vil statsråden gjere for å styrke det førebyggande arbeidet mange treng for å forhindre flaumskadar, og for å få fortgang i dette viktige arbeidet?»
Aud Hove (Senterpartiet), 2020-05-06:
Eg er glad for å høyre at statsråden seier at ho er oppteken av dette og ser at behovet for flaum- og skredsikring er aukande. Det er støtt lurt og billegare å førebyggje enn å reparere. Direktoratet for samfunnstryggleik og beredskap kom med ein rapport i 2017 om tiltak som ein bør gjennomføre fram mot 2022. NVE har berekna kostnadene til det, som er på rundt 4 mrd. kr. Då blir både 500 mill. kr, som regjeringa sjølv definerer som ei satsing i statsbudsjettet for 2020, og dei 100 mill. kr ekstra frå Stortinget bokstaveleg talt ein drope i havet. Då er spørsmålet: Når vi ser at vêret blir varmare, villare, våtare og mindre føreseieleg, vil regjeringa kome med løyvingar som over ein fireårsperiode kan dekkje dei behova som NVE har berekna?
Aud Hove (Senterpartiet), 2020-05-06:
Statsråden var inne på haustflaumen i 2018 i Skjåk, som eg kjem frå. Skjåk blei hardt ramma, og statsråden frå regjeringa kom i helikopter og såg. No har det kome eit nytt flaumvarsel frå Fylkesmannen i Innlandet som er basert på berekningar frå NVE, på grunn av rekordmykje snø i fjellet. Den totale kostnaden for opprydding og flaumførebygging så langt er på 164 mill. kr etter den flaumen som var i 2018, med ein stor eigendel, som er tøff for kommunane. Arbeidet er planlagt og klart til å setjast i verk, men NVE har ikkje midlar, og ein blei ikkje prioritert no heller. I tillegg opplever kommunane eit komplisert regelverk og eit byråkrati som ingen ende vil ta, seier dei. Difor lurar eg på om statsråden vil sikre at desse planane som ligg klare, blir sette i verk – ho var sjølv inne på store og små samfunn, dette er eit lite samfunn, men det kan få store konsekvensar – og om ho vil setje i gang ein gjennomgang for å forenkle eit komplisert regelverk som ofte hemjar prosessar.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-06:
Jeg vil starte med å takke for spørsmålet. Regjeringen tar folks trygghet på alvor. Vi har derfor styrket flom- og skredbevilgningene de siste årene. Norge har til alle tider vært utsatt for flom- og skredhendelser. De siste årene har vi fått stadig flere situasjoner med ekstremvær, slik vi f.eks. så under den store flommen i Innlandet i 2018. Det må vi også være forberedt på fremover. Flom og skred har ofte alvorlige konsekvenser. Det er en trussel mot liv og helse, boliger, næringer, infrastruktur og miljø. Jeg har veldig stor forståelse for at dette er krevende for både kommuner og enkeltpersoner. Samtidig vet vi at det ikke vil være mulig å sikre seg fullt ut alle steder, og vi må leve med at flom og skred kan føre til skader. NVE bistår kommunene i å forebygge skader fra flom og skred. Med sin betydelige kompetanse bidrar NVE til kartlegging, arealplanlegging, sikring av eksisterende bebyggelse, overvåking og varsling. Her må jeg også få nevne den solide støtten etaten stiller opp med til kommunene under håndtering av større flom- og skredhendelser. Et godt samarbeid mellom lokale og nasjonale aktører er viktig. Vi må også stadig bli bedre til å håndtere flom og skred basert på de evalueringene vi gjør. NVE prioriterer sin bistand til kommunene etter samfunnsøkonomiske kriterier. Samfunnet får dermed mest mulig igjen i form av redusert risiko for flom- og skredskader. Jeg tror at dette er et prinsipp det er viktig å holde fast ved. Basert på kartlegging og annen informasjon er det identifisert en rekke bebygde områder med høy flom- og skredrisiko. Den statlige farekartleggingen har så langt avdekket at svært mange av oss bor utsatt til for flom eller skred. Mer ekstremvær kan gjøre nye områder mer flom- og skredutsatt enn de har vært før. Det er også en viktig kartleggingsjobb som må gjøres for å forebygge. For regjeringen er det avgjørende at folk skal føle seg trygge der de bor. Derfor har denne regjeringen over tid økt bevilgningene til flom- og skredforebygging. For 2020 er det bevilget totalt 505 mill. kr til NVEs arbeid med flom og skred. I perioden 2014–2019 er det brukt om lag 1,5 mrd. kr på bygging av fysiske sikringstiltak. De økte bevilgningene er et godt grunnlag for å øke fremdriften i en rekke viktige sikringstiltak. I tillegg har Stortinget nylig bevilget 100 mill. kr ekstra til dette formålet. Det vil komme til nytte umiddelbart. NVE arbeider systematisk og har et langsiktig perspektiv, og det gjennomføres hvert år viktige flom- og skredsikringstiltak over hele landet. Overvann er også en økende utfordring som hvert år forårsaker store skader. Fra og med 2019 bistår NVE kommunene også i å forebygge skader fra overvann, gjennom kunnskap om avrenning i tettbygde strøk og veiledning til kommunal arealplanlegging. Jeg kan forsikre om at forebygging av flom- og skredfare er en høyt prioritert oppgave for regjeringen. Dette arbeidet er langsiktig. Vi må fortsette å kartlegge fareområder, ha god arealplanlegging, bygge sikringstiltak og varsle farer, slik at risikoen blir mest mulig redusert.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-06:
Det er ingen tvil om at behovet er veldig stort. Det kreves store penger. Men det jeg har vært opptatt av i den perioden vi har sittet i regjering, som jeg også viste til i mitt innlegg, er at tempoet og rammen for hvor store disse bevilgningene har vært over tid, har vært konsekvent økende under vår regjeringstid. Akkurat nå er det ekstra viktig, for vi vet at dette er tiltak som ikke bare trygger liv og helse, men som også gir god sysselsettingseffekt. Så på mange måter er bevilgninger til flom- og skredtiltak vinn-vinn-tiltak. Jeg er helt enig i at det er viktig å holde tempoet oppe. Jeg mener også at vi har løftet det betraktelig fra der det var tidligere. Det er riktig at NVE har kartlagt behovet til å være nærmere 4 mrd. kr. Men det er også viktig at NVE jobber etter en prioritert liste, og at man gjør det viktigste først og det man får mest igjen for, både når det gjelder å sikre liv og det som er mest effektiv pengebruk. Men selvfølgelig: Å holde et høyt trykk oppe på disse bevilgningene vil jo sette NVE i stand til å gjøre mer, og gjøre det raskere. Sånn sett er de 100 mill. kr som kommer fra Stortinget nå, veldig bra. NVE har nettopp i dag gitt beskjed om hvilke prosjekter som nå får støtte til å gjennomføres.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-06:
Jeg synes også det er ganske mange ting som tyder på at gjennomføringsevnen til NVE er veldig god. Det er ikke mange uker siden Stortinget bevilget 100 ekstra millioner. Allerede nå er de klare med hvilke prosjekter som skal få støtte, nå som mer penger er blitt tilgjengelig. Alle de prosjektene som får penger i den tildelingen som kom nå, vil sannsynligvis kunne bli nesten ferdigstilt i løpet av det året som kommer. Det er jo en ganske god og rask fremdrift. Vi er helt enig i at vi selvfølgelig må fortsette å se på hvordan vi kan sørge for at de pengene som er tilgjengelige, kommer raskt i bruk. Da Skjåk ble rammet av flom, ba de NVE om bistand umiddelbart. Det fikk de. NVE var jo på stedet og hjalp til med å redusere skadene. I ettertid har man også ferdigstilt et større krisetiltak ved Skjøli i Skjåk. Det var ferdig høsten 2019. På alle måter er jeg veldig enig i at dette er en stor utfordring, og det er veldig viktig at vi har et høyt trykk på det. Men jeg mener også at det skjer ganske mye bra.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-06:
«Riksrevisjonen påpeker at det er sterkt kritikkverdig at departementet ikke i tilstrekkelig grad har utredet konsekvensene av endringer, slik forvaltningsloven stiller krav om. Det er i liten grad vurdert hvordan endringene i kvotesystemet har påvirket fiskeriaktiviteten i kystsamfunnene etter at de er blitt gjennomført. Hvorfor har ikke endringer i fiskeripolitikken blitt konsekvensutredet, og er det som foreslås i kvotemeldinga nå, tilstrekkelig utredet?»
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-06:
Riksrevisjonen feller en hard dom over norsk fiskeripolitikk når de fastslår: «Økte kvotepriser har gjort det vanskeligere å rekruttere nye fiskere. Endringer i den minste kystflåten har negative konsekvenser for kystsamfunn. Flere fiskeriavhengige kommuner har fått redusert fiskeriaktivitet. Flere av endringene i kvotesystemet er ikke tilstrekkelig konsekvensutredet av departementet.» Vi vet da at fiskeriforvaltningen ikke medvirker til å sikre sysselsetting og bosetting i kystsamfunnene. Samtidig har ikke departementet fått konsekvensene av fiskeripolitikken utredet. Hvordan er det da mulig for statsråden å stå her i stortingssalen og si at det er forsvarlig at kvotemeldingen bankes igjennom i morgen, uten at gjeldende politikk er konsekvensutredet tilstrekkelig?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-06:
Det er jo et kystopprør i Norge av en grunn. Mens det koker av fisk i havet, har 29 kommuner mistet all villfiskindustri, ni kommuner har mistet alle fiskemottakene sine, og en rekke kommuner har mistet mange fiskemottak. Trålerne sender fisken ut av landet i stedet for at den kunne skapt arbeidsplasser i norske kystsamfunn. Sju av ti fisk går rett ut av landet ubearbeidet. Folk langs kysten har fått nok av dette og vil ha fisken tilbake til folket og ikke til kvotebaronene. I Nationen denne uken skriver fiskeriministeren følgende: «Jeg har i mitt svar til dem sagt at jeg vil vurdere alle anbefalinger om oppfølging.» Hvorfor trekker ikke da regjeringen kvotemeldingen, går igjennom Riksrevisjonens rapport og sikrer en nødvendig utredning av fiskeripolitikken framover?
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-06:
Jeg vil begynne med å si at jeg tar Riksrevisjonens rapport på største alvor. Riksrevisjonen mener at departementet i enkelte høringsnotater ikke i tilstrekkelig grad har utredet problemstillinger som Riksrevisjonen mener skulle ha vært utredet. Riksrevisjonen mener at forvaltningen i tilstrekkelig grad også må følge med på effektene av endringene i kvotesystemet. Riksrevisjonen har gjennomgått en periode på 15 år, med tre regjeringer og fem storting, og har funnet fire saker som de mener burde ha vært bedre konsekvensutredet. Riksrevisjonen trekker fram ett eksempel på en sterkt kritikkverdig og mangelfull konsekvensutredning. Dette gjelder et høringsnotat fra 2008. Jeg tar Riksrevisjonens rapport på største alvor og har derfor i min kommentar til Riksrevisjonen gjort rede for hvordan jeg vil følge opp deres anbefalinger. Representanten Moxnes stiller også spørsmål ved om forslagene som regjeringen har fremmet i kvotemeldingen, som skal behandles i morgen, er godt nok konsekvensvurdert. Til det vil jeg svare ja. Det ligger en mangeårig prosess bak, fra 2016, med Eidesen-utvalgets NOU og diverse høringer i forkant av framleggelsen av kvotemeldingen i fjor. Debatten som har vært i løpet av året som har gått, kan kanskje også ses på som en slags høring. Meldingens kapittel 2 drøfter formålene med kvotesystemet, herunder sysselsetting og bosetting langs kysten og kvotesystemets bidrag til det materielle grunnlaget for samisk kultur. Kapittel 3 drøfter regjeringens tiltak for et effektivt, fleksibelt og legitimt kvotesystem. I kapittel 4 utdypes forslagene, og konsekvenser drøftes. I tillegg er det et eget kapittel om samfunnsøkonomiske, administrative og distrikts- og regionalpolitiske konsekvenser og klima- og miljømessige konsekvenser. Konsekvenser for det samiske folk og samisk kultur drøftes også. Kvotemeldingen har primært blitt kritisert for tiltakene som foreslås. Meldingen vil angi en retning framover. Departementet vil også konsekvensvurdere tiltak før de iverksettes, basert på Stortingets anvisninger. Jeg vil gjerne understreke en gang til at jeg tar Riksrevisjonens rapport på største alvor. Det er likevel viktig å trekke fram at Riksrevisjonens rapport også påpeker at lønnsomheten i fiskerinæringen har blitt bedre, og at aktiviteten har økt i noen fiskerisamfunn. Det må også sies at vi har lyktes med å få til en bærekraftig forvaltning av fiskebestandene, som er en solid bunnplanke for fiskeriene.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-06:
Det er tre mål som har vært viktige for fiskeripolitikken i lang tid. Det ene er å få en bærekraftig forvaltning av fiskebestandene, slik at det er fisk å fange neste år også. Det er å få til økt lønnsomhet og økt verdiskaping, som igjen skal bidra til økt aktivitet og sysselsetting langs kysten. Det siste, påpeker Riksrevisjonen, har vært bare delvis vellykket, for det har gått dårligere i noen kystsamfunn enn i andre. Det er en kjempeviktig utfordring framover. Jeg tror det er tverrpolitisk enighet om at det fortsatt skal være et mål å få til mer aktivitet og mer sysselsetting i kystsamfunnene.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-06:
Det er viktig for oss å anvise en forutsigbar og stabil retning framover for dem som driver i næringen. Vi kan ikke se at det å utsette meldingen for å konsekvensutrede mer vil gi noen virkning. Det viktigste er å angi retning framover og få ryddet opp i og forenklet en del av det som har vært problematisk i ressursfordelingen. Det må også sies at fiskeriene ikke alene er ansvarlige for den generelle samfunnsutviklingen. Det er også andre ting som påvirker utviklingen i enkelte kystsamfunn. Det er det vi har ønsket å påpeke, uten at det på noen måte bagatelliserer de funnene som Riksrevisjonen har gjort. En god økonomi i fiskerinæringen er det beste utgangspunktet vi kan ha for å få til mer utvikling, mer verdiskaping og enda flere arbeidsplasser.
Guri Melby (Venstre), 2020-05-06:
Jeg vil starte med å si at jeg deler representanten Tvedt Solbergs bekymring for kommunene, og jeg har lyst til å være helt tydelig og si at regjeringen og staten skal stille opp for kommunene. Så må vi, sammen med kommunene, finne ut når og hvordan vi skal sette inn akkurat hvilke tiltak. Men regjeringen er opptatt av at kommunene skal ha en god og forutsigbar økonomi, og det er avgjørende for et godt tjenestetilbud til innbyggerne i dagens situasjon. Vi vet jo at kommunesektoren kan forvente både store merutgifter og også betydelige mindreutgifter som følge av koronakrisen. Samtidig er det fortsatt veldig usikkert hva konsekvensene vil bli, men vi vet at de vil bli store. Jeg mener at Stortinget den 19. mars fattet et klokt vedtak da man ba regjeringen om å kompensere for både skattesvikt, merutgifter og endret økonomisk utvikling, og vi følger selvsagt opp dette vedtaket. Og i revidert nasjonalbudsjett for 2020 vil vi komme tilbake til Stortinget med en samlet vurdering av de økonomiske konsekvensene for kommunene av virusutbruddet.
Guri Melby (Venstre), 2020-05-06:
Jeg forstår utålmodigheten til representanten, og jeg har også lyst til å si at rammetilskuddene til kommunene allerede er økt med nesten 4 mrd. kr, pluss kompensasjonen de har fått for bortfall av foreldrebetalingen. Hvis staten skal kunne stille opp med treffsikre tiltak i den situasjonen vi er i nå, er det også viktig at vi får en god faglig vurdering av de økonomiske konsekvensene. Vi vet at det vil være veldig forskjellig, f.eks., i de ulike kommunene hvor det slår inn mest, både når det gjelder tap av skatteinntekter, og hvor de får størst utgifter. Foreløpig er det ingen som har et godt nok tall på hva dette egentlig betyr. Jeg prøvde å betrygge i stad med å si veldig tydelig at regjeringen skal stille opp for kommunene, og det står jeg fortsatt ved. Det er det viktig å ha med seg. Men så tror jeg også det er viktig å understreke at det faktisk ikke er alle utfordringer penger kan løse. Selv om man er nødt til å dele inn i mindre grupper på skolene, er det ikke bare å kaste inn ekstra lærere på kort tid. Det er viktig at vi greier å finne andre løsninger som gjør at vi fortsatt får gitt et godt tilbud.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-03-21:
Jeg vil nok en gang takke statsråden og regjeringen for godt samarbeid underveis i en krevende tid. For at det skal være mulig for folk å bo og arbeide i hele Norge, er det viktig å ha et nett av både små og store levedyktige bedrifter. Derfor er slike tiltak og garantiordninger som en legger opp til her, utrolig viktige. Så blir det lagt et stort ansvar på bankene i oppfølgingen av lånegarantiordningen. Det tror vi er veldig klokt i den situasjonen som vi er i nå. Samtidig er det utrolig viktig det som også regjeringen har lagt opp til, og som er forsterket fra Stortingets side, at man skal ha en midtveisvurdering for å se at man faktisk treffer målrettet, at man treffer bedrifter og virksomheter i hele Norge. Da blir spørsmålet til statsråden: Hvordan vil en sikre nettopp det ved den midtveisevalueringen, og også sikre å involvere Stortinget på en god måte når det gjelder det?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-03-21:
Jeg takker for svaret. Med den garantiordningen som blir lagt fram, og òg andre tiltak, framhever en jo nettopp den viktige og helt avgjørende rollen som banker i hele Norge har, med å legge til rette for å gi lån til små og mellomstore bedrifter og også større virksomheter. Da er det selvsagt også viktig at bankene har den tilstrekkelige tryggheten. For bankene skal jo gi lån med et – forhåpentligvis – langsiktig perspektiv, ikke bare gjennom denne ordningen, men også gjennom andre ordninger. Da er det viktig at bankene har en trygghet når det gjelder de lånene de kan få inn. Vil statsråden se på hvordan en kan sikre større trygghet for bankene, f.eks. gjennom langsiktigheten knyttet til F-lån, og andre ting – at en sikrer at bankene har trygghet for, i den fasen en nå er i, å gi lån med langsiktighet?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-03-21:
Statsråden brukte mye av sitt innlegg til å snakke om luftfart. I den krisen som vi står oppe i nå, har en virkelig fått se for en samfunnskritisk infrastruktur luftfarten er for å binde Norge sammen. Det har blitt gjennomført viktige tiltak i oppfølgingen av det som et enstemmig storting slo fast på mandag, nemlig at en ba regjeringen om å sikre ivaretakelse av samfunnskritisk infrastruktur, og konkret knyttet til luftfart. Det foreligger bl.a. forslag fra regjeringen, som vi støtter fra Stortingets side, når det gjelder å gå inn med statlig kjøp på en del ruter som midlertidig ikke har grunnlag for kommersiell drift. Det er bra. Når det gjelder eksisterende statlig kjøp av flyruter, der en jo har reduserte inntekter, har Stortinget i tillegg vært opptatt av at de netto reduserte inntektene skal flyselskapet kompenseres for fullt ut. Kan statsråden bekrefte at det vil bli gjort?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-03-21:
Jeg takker for svaret. Statsråden var også inne på hvordan legge til rette for levedyktige små og mellomstore bedrifter. Det er et stort ansvar som påhviler oss som fellesskap å bidra til at bedrifter kommer gjennom krisen. De tiltak som vi gjennomfører nå, vil være viktig for å hjelpe bedrifter gjennom krisen, men også for å sørge for, når vi er over i en mer normal hverdag i Norge, ulike personer som har ideer, som har kapital, som viser vilje til å satse, for en ser at en er del av et fellesskap som er villig til å stille opp når krisen rammer. Vi gjør viktige tiltak i dag, men det er også en del som kanskje ikke blir truffet godt nok av de tiltakene, knyttet til gründerbedrifter, oppstartsbedrifter, men også andre eksisterende bedrifter innenfor reiseliv og andre bransjer. Hvordan ser statsråden for seg at en kan ivareta dem på en god måte?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-03-21:
Vi i Senterpartiet er veldig glad for statsrådens tydelige vektlegging av luftfartens betydning i Norge som en del av den samfunnskritiske infrastrukturen og for å binde Norge sammen, både folk og næringsliv, og den tydelige vektleggingen som statsråden hadde av at en skal følge opp de ulike vedtak som Stortinget har gjort og vil gjøre, bl.a. knyttet til statlige kjøp av flyruter og kompensasjon for fall i inntekter. Så er det også andre deler av samferdselssektoren som er svært viktige som samfunnskritisk infrastruktur og for å bidra til at det skal bli en litt bedre hverdag for folk i denne krisen. Blant annet har Stortinget gjort vedtak der en ber om at en sørger for reduserte takster på en del ferjer. Da er spørsmålet: Hvordan ser statsråden for seg en videre oppfølging av det vedtaket?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-03-21:
Vi i Senterpartiet har full forståelse for det. Det handler om å ta det mest tidskritiske først og sørge for at en har en fungerende infrastruktur i hele Norge i den krisesituasjonen som er nå, og forsøke å gjøre det på en best mulig måte. Jeg tror en av grunnene til at bl.a. vi også har vært opptatt av ferjetakster i denne situasjonen, selvsagt er at det er mange, både personer og selvstendig næringsdrivende og andre, som har store kostnader knyttet til ferjer, og at i den krisesituasjonen som er nå, vil det være avgjørende å kunne få redusert de kostnadene. Derfor ønsker vi å si at det også er et viktig tiltak i den videre oppfølgingen av krisen.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-03-21:
Jeg vil benytte anledningen til å takke komiteen for godt samarbeid i en ganske intens behandling av denne saken. Komiteen har jobbet ganske kontinuerlig den siste uken med å forsøke å få igjennom de sakene som kommer fra regjeringen i et raskt tempo, for å ivareta at de som blir berørt av de vedtakene vi fatter, skal få en oppfølging så raskt som mulig. Stortinget har også gjort viktige presiseringer og lagt til nye tiltak underveis i behandlingen. Til lånegarantiordningen, som en rekke talere har vært innom: Det er utrolig viktig at den nå kommer, for det er mange små og mellomstore bedrifter rundt om i Norge som står i en veldig akutt og krevende situasjon. Vi har full forståelse for at regjeringen her jobber på høygir, og at det er en del avklaringer som har kommet underveis, knyttet til både hvordan ordningen skal administreres, krav til mottakere og ikke minst hvordan en sørger for at dette blir en ordning som treffer målrettet dem som trenger det av små og mellomstore bedrifter i hele Norge. Derfor vil jeg også vektlegge fra Senterpartiets side hvor viktig det er at en får en god midtveisevaluering, slik at en sørger for – når ca. halvparten av lånet er gitt – at det er god geografisk spredning, at en treffer ulike bedrifter, både små og mellomstore, og at det blir et virksomt tiltak som en del av den totale løsningen. Så må vi komme tilbake til nye tiltak etter hvert. Regjeringen har allerede varslet at den vil komme med nye tiltak neste uke. Vi vektlegger fra komiteens side at det er en del knyttet til gründerbedrifter og oppstartsbedrifter, men det kan også være andre som en trenger å se på ordninger for, enten innenfor Innovasjon Norge, GIEK eller andre, for å forsterke eller endre midlertidige ordninger. Så er det – det kommer tydelig fram også i salen her – en noe ulik vektlegging av de kravene som skal stilles til dem som mottar krisetiltak. Jeg tror alle partiene er enige om, og det blir også vektlagt, at en ikke skal ha noen utbyttefest nå, men samtidig er det noen av oss, herunder Senterpartiet, som mener at det hadde vært fornuftig å stille noen tydeligere krav enn det det blir lagt opp til fra flertallets side.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-03-21:
Jeg vil starte med å takke finansministeren for veldig godt samarbeid om denne pakken og ser fram til at vi også skal få til et godt samarbeid videre. Vi har jo vært inne på bankene, og det er gjort mye, bl.a. med den motsykliske kapitalbufferen. Man har nå fått på plass en statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter. Sentralbanksjefen har også gjort en god jobb med å sette ned renten i flere omganger. Men vi registrerer at det går sent med at bankene kommer etter og setter ned renten, slik at dette kommer kundene til gode. Jeg vil understreke at vi på Stortinget er ganske utålmodige på kundenes vegne og synes at dette går sent. Er finansministeren enig i det?
Hulda Holtvedt (Miljøpartiet De Grønne), 2020-03-21:
Både smittesituasjonen og den økonomiske situasjonen blir stadig mer alvorlig. Antall permitterte øker dramatisk. Veldig mange mennesker har havnet i en usikker situasjon. På under en uke har man mottatt et antall søknader om dagpenger som tilsvarer over 5 pst. av arbeidsstyrken. Derfor er De Grønne glad for at vi i dag står samlet om flere omfattende tiltak. Miljøpartiet De Grønne støtter regjeringens forslag til garantiordning for små og mellomstore bedrifter, og vi støtter gjenopprettingen av Statens obligasjonsfond, som skal styrke store bedrifters tilgang til kreditt. Miljøpartiet De Grønne stiller seg imidlertid ikke bak regjeringens forslag til lånegarantier for flybransjen. Vi er kritisk til den særbehandlingen av et enkeltselskap som regjeringens forslag legger opp til, ved at det gis rom for høy lånegaranti, selv om en ikke klarer å innfri krav om egenkapital. Pakken innebærer at staten tar svært stor økonomisk risiko på vegne av skattebetalerne og stiller med spesielt gode rammebetingelser for et enkeltselskap. Miljøpartiet De Grønne ønsker en krisepolitikk for flybransjen som sikrer at bransjen kan ivareta grunnleggende samfunnsfunksjoner og beredskapsfunksjoner både gjennom den nåværende krisen og i framtiden. Dette gjelder ikke minst opprettholdelse av et tilbud på kortbanenettet og på strekninger der fly er det eneste alternativet. At vi sier nei til regjeringens krisepakke i dag, betyr ikke at vi er motstandere av krisehjelp til flybransjen – tvert imot. Vi støtter både avgiftskutt og forslaget som behandles i dag om økte bevilgninger til statlig kjøp av flytransport. Vi er dessuten med på å foreslå at regjeringen skal kompensere de flyselskapene som opererer de såkalte FOT-rutene, som er viktige for distriktene. Vi er heller ikke nødvendigvis motstandere av egne lånegarantier til flyselskapene, men vi kan altså ikke støtte regjeringens forslag slik det nå foreligger. Selv om Norge befinner seg i en krisesituasjon, skal vi klare å ha to tanker i hodet på én gang. Vi vet at verden må slutte å investere i ny fossil energi for å unngå å styre rett inn i en permanent og irreversibel krise, som også truer liv og helse. Derfor er det viktig at krisepolitikken vi vedtar i dag, bidrar til å dreie økonomien i en grønnere retning. Oljeavhengigheten er ikke bare skadelig for klimaet. Den gjør også Norge ekstra sårbar i nedgangstider. Når staten nå går tungt inn for å støtte næringslivet, bør vi gjøre det på en måte som forebygger de krisene min generasjon har fått ansvaret for å håndtere. Vi mener imidlertid ikke at bedrifter som leverer til eller er tilknyttet petroleumsbransjen, skal være helt utelukket fra ordningene vi vedtar i dag, men vi mener at innrammingen av låneordningene må styre investeringene i retning av bærekraftig virksomhet som kan gi varige arbeidsplasser og inntekter. Med det tar jeg opp Miljøpartiet De Grønnes forslag i sak nr. 1.
Hulda Holtvedt (Miljøpartiet De Grønne), 2020-03-21:
Før jeg begynner å skryte, skal jeg være ærlig på at dette har vært en prinsipielt vanskelig sak for oss. Vi er, som de andre partiene, selvfølgelig opptatt av at Norge ikke skal stoppe opp. Vi vil hindre at folk blir stående i en umulig situasjon og f.eks. ikke får utbetalt dagpenger. Samtidig er vi skeptisk til hastebehandling av en så demokratisk kontroversiell sak, og vi har hele tiden ønsket å begrense regjeringens fullmakter. Vårt primærstandpunkt har vært at lovforslaget bør ut på høring en ukes tid før det eventuelt vedtas i Stortinget. Når vi likevel stemmer for loven sammen med resten av Stortinget i dag, er det fordi det vi har blitt enige om, er noe ganske annerledes enn det regjeringen først skisserte. Dette er ikke en generell fullmakt. Vi har vært opptatt av å få på plass en sterk mindretallsgaranti og skjerpet domstolskontroll. Dette er med i det omforente lovforslaget. Jeg er på vegne av Miljøpartiet De Grønne glad for å kunne si at vi er fornøyd med det som foreslås i dag. Jeg vil rose alle partiene for godt arbeid og en konstruktiv holdning på tvers av partilinjene. Vi er veldig glade for å ha blitt inkludert hele veien i forhandlingene. Det er også en viktig grunn til at vi føler oss så trygge på resultatet i dag. Framover kommer vi til å følge med og ved behov eventuelt bidra til å utløse den én tredjedelsvetoretten som ligger i lovteksten. I kriser er det ofte de mest sårbare og de som ikke har en stemme, som rammes hardest. Vi vil motsette oss forslag om å sette til side krav som er ment å beskytte disse. Blant annet mener vi at gjeldende krav om politiattest for arbeid med barn og unge ikke kan fravikes.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-21:
La meg først uttrykke stor glede over at det er så bred enighet om de to ordningene som nå kommer på plass. Det har vært avgjørende for regjeringen å få dem raskt på plass og å sørge for at også pengene kommer ut i bedriftene. Da er det det eksisterende bankvesenet som er redskapet for det. Bankene er i den situasjonen vi nå er i, en del av løsningen. Derfor er samarbeidet mellom bankene og bedriftene så viktig. Så er det riktig at vi har pekt på en midtveisevaluering. Det er nettopp fordi vi må se hvordan dette virker. Vi er helt avhengig av at det fungerer, og at det fungerer over hele landet. Jeg har merket meg de merknadene komiteen har gitt i innstillingen, og vi skal foreta en slik vurdering og også orientere Stortinget på egnet måte.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-21:
Nå er det en arbeidsfordeling mellom Finansdepartementet og Norges Bank. Norges Bank har allerede gjennomført viktige tiltak for å bidra til økt likviditet for bankene. Norges Bank ga også et råd til Finansdepartementet om å sette ned den motsykliske kapitalbufferen. Det innebærer at kapitalkravene er senket, og at bankene nå har fått betydelig handlingsrom til også å kunne bistå bedriftene. Det vi nå får på plass, er også en ordning hvor staten garanterer for en stor del av lånene. Det gir også bankene en større trygghet. Så vil jeg gjerne legge til at vi har brukt de gode tidene til å øke kapitalen og bufferne i bankene. Det gjør at norsk bankvesen i dag er mer robust enn det ellers ville ha vært. Vi har også en solid statsøkonomi. Det gjør at vi har noen av de musklene som skal til, slik at vi kan komme gjennom denne krevende tiden.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-21:
La meg også benytte anledningen til å takke Sylvi Listhaug og Fremskrittspartiet for godt samarbeid i den krevende situasjonen vi nå er i. Jeg mener det har en stor egenverdi, det brede politiske samarbeidet vi nå har. Så er det riktig at Norges Bank har satt ned renten i to runder, og jeg tror at både bedrifter og husholdninger har en tydelig forventning om at bankene også følger etter. Det har selvsagt også finansministeren. Men vi må ha tillit til at bankene gjør dette på en slik måte at de også hensyntar det som skal være godt bankhåndverk. For her må det også legges til rette for at bankene kan være solide gjennom den krisen vi nå har. Men jeg deler den utålmodigheten som er, både i husholdningene, i bedriftene og i det politiske miljøet, om at bankene også følger etter.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-03-21:
Regjeringen er selvfølgelig oppmerksom på de vedtakene som Stortinget fatter, og følger det opp etter beste evne. I mitt innlegg var jeg veldig opptatt av å snakke om den krisen som er her og nå, og behovet flyselskapene har for likviditet for å komme seg gjennom den krisen og over på den andre siden, sånn at vi fortsatt skal kunne opprettholde et godt flytilbud i hele landet. Det er vårt mål. Jeg er veldig glad for at Stortinget er enig med regjeringen i at det har det vært behov for, og at vi sammen har funnet fram til en ordning der vi både kan hjelpe flyselskapene i denne vanskelige perioden og også kan stille krav til dem for å få denne bistanden. Jeg mener vi sammen har funnet en ordning som er viktig for luftfarten slik situasjonen er nå. Så er jeg ganske sikker på at også samferdselsminister Knut Arild Hareide kommer tilbake til luftfarten som helhet i sitt innlegg.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-03-21:
Det er en kritisk situasjon for store deler av næringslivet vårt om dagen. Én ting er den fasen vi står i akkurat nå, hvor det er ganske inngripende tiltak som er satt i verk, men bedriftene skal gjennom den, og så skal vi ha et næringsliv på den andre siden som vokser, som er levedyktig, og som bidrar til fellesskapet og den velferdsstaten som vi nå nyter godt av. Det er det både regjeringen og Stortinget har ønsket ved de krisepakkene vi har lagt fram, og som nå også vedtas. Også bedrifter som er små og i oppstartsfasen, kan ha nytte av mye av det som allerede er vedtatt. Samtidig er vi oppmerksom på at kanskje særlig oppstartsselskaper kan falle utenfor de garanti- og låneordningene som vi nå har lagt fram, og derfor skriver regjeringen i proposisjonen at vi jobber videre og vil se på andre tiltak også.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-03-21:
Det er eit godt spørsmål representanten tar opp her, nettopp fordi me er avhengige av infrastruktur, og me treng å få varene fram. Godstrafikken er veldig viktig i denne situasjonen. Derfor er det nødvendig å få gode tilpassingar på både veg, bane og sjø. Me har jobba med dette, for her har det vore nødvendig med tilpassingar. Køyretidsføresegnene måtte me faktisk oppheve. Me har gjort det for 30 dagar i den situasjonen me er i no. Så har me registrert at også Stortinget har tatt til orde for lågare takstar på ferjene. Det er me i gang med å følgje opp no. Noko av det første me har måtta gjere, har naturleg nok vore å få infrastrukturen til å fungere i den situasjonen som er no, bl.a. med løyve der det har vore nødvendig. Eg ser også at det har vore endringar f.eks. knytte til Hurtigruten, som me har måtta bruke tid på i denne fasen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-03-21:
Me er godt kjende med vedtaket, og me er i gang med å følgje det opp.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2020-03-21:
Vi skal være glad for at vi har en statsøkonomi som kan bære 280 mrd. kr. – angivelig – på et par uker. Jeg skulle likt å se den Høyre-representanten som hadde sagt det for en tre–fire uker siden, men det er en annen sak. Ingen tiltak, uansett hvor omfattende de er, kan skape etterspørsel. Faktisk bidrar de til å redusere etterspørselen, og de forsterker bedriftenes utfordring, ikke på kort sikt, men på lang sikt. Det gjør de fordi de trygger bedriftene i det at de tror at de har støtte og kapital videre, men etterspørselen er det ikke mulig for staten å skape. Vi lever av markedsøkonomi, vi lever av tilbud og etterspørsel, og det er det viktig at vi tar inn over oss. Så det kan skape en falsk trygghet, det vi holder på med i dag, og allikevel er det helt umulig å la være å gjøre det vi gjør. Men vi skal også vite at Norge har ikke en uuttømmelig statskasse som aldri går tom for penger, uansett hvor mye vi er opplært til å tro det. Det er altså en grense for hva vi kan bruke av penger. Og bruker vi penger av Statens pensjonsfond, f.eks., nå, som allerede har tapt 30 pst. av kapitalverdien, så selger vi på bunnen. Da finansierer vi egentlig ingenting, eller vi betaler dobbelt. Å ta opp lån er uklokt, og vi kan heller ikke finansiere over statsbudsjettene ved å kutte i offentlige budsjetter, for vi trenger den impulsen i norsk økonomi som vi nå skaper på falskt vis. Da kan vi ikke kutte i statsbudsjettene fremover, for norsk økonomi. Det gjelder altså å finne de pengene som trengs for å finansiere dette, og det er krevende. Uansett hvor mange budsjettkonferanser man sitter i, så skal det være krevende å få tak i de pengene uten å bruke av det felles fondet vi har spart opp. Midlertidigheten har en slutt. Det er derfor det heter «midlertidige tiltak». Så min oppfordring til regjeringen er at den faktisk ser fremover, ser ut over det som den gjør nå, får opp nesetippen og ser fremover: Hvordan skal vi komme bort fra disse tiltakene i fremtiden? Jeg ser at man skal ha en ny pakke neste uke – og så skal man ha en ny pakke om to uker, en ny pakke om fem uker. Men sånn kan vi faktisk ikke leve. Vi er nødt til å se fremover, og da må vi fortsatt ta inn over oss samfunnet som vi lever i. Vi kan ikke skape etterspørsel, det er det faktisk folk flest som gjør. Tilbud og etterspørsel er det eneste som kan skape markedsøkonomi, uansett om man prøver å subsidiere eller betale for permisjonsordninger osv. Folk kommer tilbake, må ut i arbeidslivet, skape arbeidsplasser. Så igjen: Jeg oppfordrer regjeringen til å tenke mer langsiktig enn bare å tenke på morgendagen og de velgerne man har i overimorgen.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2020-03-21:
Jeg støtter fullt ut den tiltakspakken som regjeringen har lagt fram, og jeg er sikker på at den også har den langsiktigheten i seg. Men jeg ser også i denne debatten at det er noen som forsøker å gjøre seg litt høye og mørke på noen områder, og sparker inn dører som er i hvert fall delvis åpne. Det er ikke slik at Høyre bare har en naiv forventning til måtehold blant aksjonærer. Ifølge aksjeloven har ikke selskaper som ikke har forsvarlig egenkapital og likviditet, anledning til å vedta utbytte. Selv om utbytte normalt sett ville blitt utbetalt på grunnlag av regnskapet fra foregående år, altså 31. desember 2019, skal vesentlige forhold etter årsavslutningen som påvirker regnskapet, tas hensyn til. Jeg tror vi trygt kan si at forholdene har endret seg vesentlig. Hvis et selskap er nødt til å be om krisehjelp, er det åpenbart at selskapet mangler likviditet og egenkapital og da ikke har grunnlag for noen utbyttefest. Når det gjelder motsyklisk kapitalbuffer, var dette et krav som kom fra EU, via EØS-avtalen, i kjølvannet av finanskrisen. Dette er en del av kapitalkravet for at bankene skal bli mer solide, men også for at bankene skal kunne motvirke en økonomisk nedtur. Når dette kapitalkravet nå settes ned, er det nettopp for å utløse flere midler fra bankene til markedet, ikke for å ta ut utbytte. Det forundrer meg ikke at deler av venstresiden ikke skjønner dette, men vi som er tilhengere av markedsøkonomi, burde være tydeligere i vårt forsvar av nettopp den og påtale privilegier, markedsbeskyttelse, subsidier og at skattebetalerne skal overta all risiko. Jeg er helt enig i at vi ikke skal privatisere gevinst mens skattebetalerne tar tap. Dette er rett og slett god Høyre-politikk. Det er ikke alle krav som kommer til å være legitime av det vi ser framover, selv om mange av dem er det, og det skal vi svare ut. Det må faktisk både høyresiden og venstresiden være på vakt overfor, slik at de tiltakene vi vedtar her i dag, treffer dem som trenger dem.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-03-21:
Da jeg hørte innlegget til representanten Tybring-Gjedde, tenkte jeg på det som står i en svært kjent bok: «Alt har sin tid.» Tar jeg ikke feil, står det noe sånt som at det er en tid for å rive i stykker og en tid for å sy sammen. Nå er det tid for å sy sammen. Derfor er vi fra Arbeiderpartiet side, sammen med flere av de andre partiene i Stortinget, veldig fornøyd med den jobben som både regjeringen og partiene her i Stortinget raskt gjorde for å få på plass en ordning for flyselskapene – og la meg understreke: for flyselskaper som opererer i Norge. Norwegian, SAS og Widerøe er helt avgjørende for at flytrafikken, rutetilbudet og infrastrukturen i Norge skal fungere. De er tre helt forskjellige selskaper, og derfor er også virkemidlene til de ulike selskapene forskjellige. Men jeg vil legge til at det heter at det gjelder Norwegian og SAS, og det gjelder Widerøe og andre flyselskaper med norsk flylisens. Det er også andre selskaper som flyr i Norge, bl.a. har vi en betydelig helikoptervirksomhet, og ordningen må også gjelde helikopterselskaper med norsk flylisens, slik vi var enige om. Det er viktig for store deler av næringslivet vårt, og det er viktig for beredskapen. Det gjelder flytrafikken, de som flyr og opererer flyselskapene våre, men det er for tida også store utfordringer for flyplassene. De aller fleste flyplassene i Norge opereres av Avinor, og så har vi i tillegg fire–fem andre ikke-statlige flyplasser med rutetrafikk. Det er klart at når flytrafikken nå går kraftig ned, pluss at luftfartsavgifter og lufthavnavgifter enten er sterkt redusert eller helt fjernet, blir det økonomisk veldig vanskelig for flyplassene våre. Jeg er glad for at det er bred enighet om at regjeringen skal se nærmere på og komme tilbake med tiltak både for flyplassene som drives av Avinor, og for de ikke-statlige flyplassene våre. Jeg vil til slutt ta opp et annet tema, fordi samferdselsministeren er her. Det gjelder Hurtigruten, som jeg nå skjønner har lagt alle skipene sine – med unntak av to – til kai, og som etter en avtale med staten nå trafikkerer strekningen Bodø–Kirkenes. Så vidt jeg skjønner, er det avganger hver tredje dag. Alle skjønner at Hurtigruten må begrense rutetilbudet, det er helt sikkert fornuftig, men det er også verdt å merke seg at næringslivet melder om at det er betydelige utfordringer med at det nå bare er mulig å sende gods hver tredje dag. Så jeg ber samferdselsministeren se nærmere på det, og om det etter hvert er mulig å endre den ordningen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-03-21:
Som sagt: På tross av alle tiltakene vi nå gjør, vet vi at det vil komme utfordringer framover. Senest i dag har vi fått melding fra noen som er bekymret for bl.a. fergetrafikken i Trøndelag og sikkerheten der. Slike meldinger vil komme, det vet jeg, og det får mange av representantene. Så må jeg selvfølgelig til luftfart. Jeg har også lyst til å si at det er ikke ofte Sverre Myrli og jeg stort sett er enige om alt, men i dag tror jeg nesten jeg var enig i det aller meste han sa i innlegget sitt. Luftfarten er så utrolig viktig for Norge, og den betyr så utrolig mye for store deler av Norge. Det er nesten litt sånn at FOT-ruter var det ikke så veldig mange som kjente til bare for noen få uker siden, eller kanskje bare for noen dager siden, men nå tror jeg faktisk de fleste i landet begynner å skjønne hva FOT-ruter er for noe. Det handler om viktighet; det er et kjempeviktig tilbud til flypassasjerer kanskje spesielt på Vestlandet og – ikke minst – i Nord-Norge, hvor det betyr utrolig mye. Det blir som deres tog og jernbane og kollektivtilbud, sånn som man har her på Østlandet og selvfølgelig rundt de store byene osv. Men det er så utrolig viktig, og det betyr så utrolig mye i store deler av landet. Derfor er det så viktig, det vi nå gjør. Så har jeg litt lyst til å påpeke at ja, det er mye penger vi nå stiller til rådighet for de flyselskapene som opererer i Norge, men det er altså en enormt spesiell situasjon vi nå står i. Vi har sett at nabolandene våre, både Danmark og Sverige, har gjort noe for sine flyselskaper, og det er på mange måter det man nå gjør her, i tillegg til at man også stiller en del krav for å kunne få ut disse midlene. Det er utfordringer for kanskje spesielt Norwegian, selv med det som ligger her nå, men dette viser i hvert fall at vi er villige til å stille opp, vi er villige til å være med og bidra på en positiv måte for selskapet – men det betyr også at selskapet må stille opp. Det er veldig mange ansatte som er svært fornøyde med at storting og regjering nå kommer sammen og finner en løsning, som vi prøver å få på plass på en god måte. Men jeg er litt overrasket over at Miljøpartiet De Grønne ikke vil være med på dette forslaget og mener at det er fordi dette er rettet inn mot bare ett selskap. Dette er ikke en pakke som er rettet inn mot ett selskap, dette er en pakke for alle flyselskaper som opererer i Norge, og det synes jeg er viktig å ha med. Så må jeg også si at det er viktig at regjeringen og Stortinget fortsetter det man var inne på med de private lufthavnene, fordi de er i en svært vanskelig situasjon nå. Avinor ser man jo på og jobber med, men både Torp og Haugesund og noen til er i en svært prekær situasjon med tanke på å finne løsninger, og jeg håper at regjeringen sammen med Stortinget finner gode løsninger også for de flyplassene som er ikke-statlige.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-03-21:
Det tror jeg presidenten har rett i, men likevel. Vi hører i debatten her at man legger opp til at mennesker og samfunnet rundt oss skal fungere i det daglige. Jeg vil også påpeke at mye av den infrastrukturen – både jernbane, tog og trikk – faktisk er det som går godt akkurat nå, det fungerer jo. Folk har muligheten til å bruke de fasilitetene, selv om det er betraktelig færre som gjør det. Likevel, når man lager en pakke for luftfarten, er det en pakke som i stor grad er tuftet på det som gjøres i det daglige, men det blir forsterket når vi nå har fått en krise. Det tror jeg kan føre til at det blir mindre byråkrati, og at man raskt kan komme på plass med de løsningene som trengs for at vi skal få på plass samfunnskritisk infrastruktur. Når det gjelder statlig kjøp av ikke-kommersielle ruter, er det svært viktig, i tillegg til FOT-rutene. Vi må heller ikke glemme at det er sagt at man mellom de store byene ønsker at det nå skal være et minimumstilbud. Til det er det satt av en sum penger som gjør at det der – på akkurat samme måte som for FOT-rutene, som vi er kjent med på kortbanenettverket vårt – skal være mulig å få dekket de ekstra utgiftene og tapte inntektene. Det må vi ikke glemme, men det er det ikke mange som har nevnt i denne debatten. Det er altså satt av en sum penger til det også. Når det gjelder selve avgiftsdelen, er dette noe som luftfarten har vært opptatt av lenge, og når vi på så kort varsel klarer å redusere avgiftene betydelig, betyr det rene likvide midler for å kunne ivareta det som er svært viktig i en slik situasjon som vi er kommet opp i nå. Vi må heller ikke glemme – og dette skal vi jo diskutere i en senere debatt i dag – at det må være et apparat som sørger for at dette skjer i praksis. Det må være et apparat som er så ubyråkratisk som overhodet mulig for at alle de tiltakene og løsningene som vi bestemmer i Stortinget – både de vi bestemmer i dag, de vi har bestemt, og de vi kommer til å bestemme – fungerer i praksis. Når vi ser hele landet under ett, vil denne pakken for luftfarten sørge for at – på samme måte som at toget, trikkene og T-banen går – flyene på kortbanenettet går ut til dem som ikke har andre tilbud. Man kommer til å klare å frakte folk mellom de store byene, og selskapene kan gå inn i den saken med rimelig stor trygghet. Til slutt vil jeg si at banker og finansinstitusjoner er svært viktige, spesielt for ett av selskapene, som noen har vært inne på her. De har nå fått en risikoavlastning, men de er likevel svært viktige i den totale løsningen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-03-21:
Takk til både statsministeren og medlemmer av regjeringen for samarbeidet vi har hatt denne uken. Jeg har lyst til å utdype to temaer. Det første er at det normale er vanlig lovgivningsprosess, og det som Stortinget har skrevet enstemmig i denne innstillingen, er at dette er en sikkerhetsklausul til å kunne fatte vedtak raskt. Tiltakene for å få økonomien i gang, få folk tilbake på jobb, komme tilbake på sporet, som vi har behandlet denne uken, forutsetter vi tas som saker i salen og behandles på vanlig måte. Jeg synes det er viktig å understreke det, for det gjør det også bedre i kommunikasjonen til folk, at det vi snakker om her, egentlig er et sett av hver for seg kanskje små saker, men de er små saker i et stort puslespill som gjør at hjulene går rundt. Jeg tror det er viktig for å motvirke det inntrykket at man gjennom en slik lov kan gjøre store ting som griper inn. Det er viktig å høre statsministeren utdype det.