Ketil Kjenseth (Venstre), 2016-04-28:
Jeg vil starte med en pasientgruppe som har 20 år kortere forventet levetid enn andre. Det sier mye om hvilke prioriteringer vi har gjort over generasjoner. Ingen pasienter opplever et behandlingsforløp med tilsvarende mange svingdører. Det er krevende å være syk i en slik tjeneste. Hvis vi ser for oss at ett fly mellom Oslo og Bergen faller ned per år, viser det antallet overdoser i Norge per år – et sted mellom 250 og 280 dør hvert år i Norge av overdose. Vi hadde ikke akseptert at et fly falt ned hvert år. Derfor er denne planen en symbolsk viktig plan. Den løfter verdigheten til denne pasientgruppen. For første gang lages det en konkret opptrappingsplan – 2,4 mrd. kr over fem år, som for noen kan være lite, men det er en stor sum. Det er mye som skal gjøres, og det er ikke mer kapasitet enn at de pengene knapt nok kan settes i omløp, slik virkeligheten er i dag. Men en stor ros til regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti for at de har prioritert en slik plan, og for Venstres del drister vi oss til å si at det er vi som er driveren når ruspolitikk og -satsinger skal drives fram. Ja, det kan være små, symbolske satsinger, som domstolsprogram, LASSO-prosjektet eller 24-timers behandlingsgaranti, men i sum er det dette som driver oss framover. Når vi ser hva som skjer internasjonalt, ser vi at på dette politikkområdet har vi en vei å gå i Norge, og det er i dag vi virkelig burde diskutere kommunereform. Dette er anledningen til å se på hvilke utfordringer norske kommuner står overfor. I Oppland var det ti overdosedødsfall i 2015 – dette er ikke et storbyfenomen alene, selv om Oslo og Bergen har det store antallet overdosedødsfall. Mange kommuner der ute sliter, det rekrutteres mange, og det er et stort behov for et mer sammenhengende behandlingsforløp. Opptrappingsplanen er et tidsskille i aksepten av sosialpolitikk innenfor rusomsorgen, og det er derfor det er så viktig at vi styrker kommunene og setter dem i stand til tidlig innsats. Det er ungdomshelsestasjonen, som er stengt hele sommeren, som skal styrkes, og det trengs flere helsearbeidere som ser de unge som sliter. Halvparten av norske kommuner i dag har ikke en kommunepsykolog. Vi står overfor store utfordringer med å organisere og rekruttere kapasitet og kompetanse til denne sektoren, og det er ved tidlig innsats en har mest å hente, slik at ikke så mange lander inn i et spesialisert behandlingstilbud. Jeg savner at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti tør å være med på å diskutere hvordan vi skal organisere denne tidlige innsatsen for å forebygge og gi flere en anledning til å mestre livet. Denne planen er også viktig fordi den setter kompetanse i system. BrukerPlan løftes inn som et helt sentralt verktøy, og bare her har mange norske kommuner en stor utfordring i å ta denne kompetansen og disse systemene i bruk. Men også i den spesialiserte rusomsorgen står vi foran store løft. Dette er en forskningsfattig sektor, og derfor fremmer Venstre et forslag om at den gylne regel også skal innbefatte forskning og innovasjon. Jeg registrerer at det er for tidlig nå, men som vanlig driver vi fram forslag som kan styrke kompetansen i denne sektoren. Rusmedisin må settes tydeligere på kartet, vi må rekruttere flere rusmedisinere, det må være bedre oppfølging av LAR-pasienter, og vi må sørge for mer kompetanse knyttet til den fysiske aktiviteten. Brukermedvirkning løftes også fram i denne planen som helt sentralt. BrukerPlan er viktig der, men også de brukerstyrte pasientene, fritt behandlingsvalg og også mer brukerstyrte plasser, ambulante team og poliklinisk oppfølging gjør brukerne til en større del av ressursene som skal friskgjøre pasientene. Jeg tar herved opp Venstres forslag.