Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-03-18:
Dette er en veldig viktig sak for Kristelig Folkeparti og, som jeg forstår, for de fleste andre partier. Det er dessverre godt dokumentert at antisemittisme ikke er et tilbakelagt kapittel i Norge. Det er et sammensatt problem, og derfor reiste vi denne saken, fordi vi mener at en handlingsplan vil rette et betydelig fokus på dette spesielle fenomenet. Kristelig Folkeparti fremmet dette for første gang i Stortinget vinteren 2011, og forslaget har blitt gjentatt hvert år og har blitt nedstemt av både de rød-grønne og de blå-blå. Samtidig foreligger det rapporter som bekrefter behovet for en slik handlingsplan. Blant annet har Det Mosaiske Trossamfund utført en undersøkelse blant sine egne medlemmer i Oslo og Trondheim. Av om lag 300 norske jøder ved synagogene i Oslo og Trondheim sier 54 pst. at de har opplevd antisemittisme. Ingen av de spurte mener at omfanget av antisemittisme har blitt redusert de siste ti årene. Hele 33 pst. av jødiske barn opplever antisemittisme på skolen. Dette er et fenomen som ut ifra sin historie og egenart går utenpå vanlig mobbing. Mange opplever også nyere former for mobbing. De kan indirekte bli beskyldt og holdt ansvarlig for staten Israels politikk. Kristelig Folkeparti mener at landet burde vært et foregangsland med handlingsplanen mot antisemittisme. Med vår fortid i minne hadde det vært ønskelig å få til en slik handlingsplan i jubileumsåret for Grunnloven. Det hadde vært en god anledning til å vise en mer offensiv linje, og en slik plan kunne bygget på mange av de gode erfaringer som norske myndigheter allerede har fra kampen mot antisemittisme og elementer fra ekstreme miljøer osv. OSSE har kritisert Norge for ikke å gjøre nok for å kartlegge og bekjempe hatkriminalitet. Kristelig Folkeparti deler OSSEs bekymring og mener det er behov for kontinuerlig overvåkning av nettsteder og ekstremistiske miljøer hvor antisemittisme er utbredt, samt sterkere reaksjoner på hatkriminalitet mot jøder. Vi synes ikke lenger vi kan vente på eller godta nye nedslående tall eller opplysninger om dette. Kristelig Folkeparti er veldig glad for at vi fikk inn 5 mill. kr i revidert statsbudsjett: 4 mill. kr til skole, utdanning og læremidler og 1 mill. kr til Jødisk Museum. Dette viser en god vilje og en riktig retning, og vi setter pris på det som er blitt gjort i den anledning. Samtidig har statsråden og departementet i sine saksdokumenter vist til flere gode løsningsforslag for å bekjempe problemet, men jeg kan nevne et eksempel som jeg synes viser at vi er altfor lite tydelige. Det gjelder forslaget der vi ber om at lærerutdanningen får en sterkere vektlegging av kunnskap om antisemittisme og holocaust. Der står det i saksutredningen fra departementet: «Det er god dekning i planverket for å vektlegge kunnskap om antisemittisme og Holocaust, men ordene er ikke spesifikt brukt. I stedet nevnes begreper som toleranse, demokrati, religioner, menneskerettigheter osv.» Dette er et eksempel på at vi av og til blir for utydelige, og på at problemet med antisemittisme og jødehat blir forsøkt lagt inn under andre begrep. Det mener vi er for passivt. Avslutningsvis i saksutredningen sier statsråden: «Regjeringen vil komme tilbake til form og innhold til hvordan en innsats mot antisemittisme kan gjennomføres og hvordan den skal relateres til andre deler av anti-diskrimineringspolitikken.» Det setter vi stor pris på, og vi ser fram til at det kommer. Vi vil følge saken nøye framover og tillater oss å minne om vårt forslag i innstillingen, som nå blir vedlagt protokollen. I det første punktet i forslaget ber vi om at holocaustdagen markeres årlig på alle skoler. I det andre punktet ber vi om at lærerutdanningen får en langt sterkere vektlegging av kunnskap om holocaust og antisemittisme. Vi foreslår også å be regjeringen styrke undervisningen i skolen for å kunne gi obligatorisk undervisning om holocaust i alle relevante fag, og at det fremmes forslag om gode økonomiske støtteordninger slik at klasser får mulighet til å dra på studietur. Jeg minner om at holocaust fant sted ikke bare i Polen. Holocaust startet i norske bygder og byer, og det er en veldig viktig del av allmennutdanningen. I det fjerde punktet ber vi regjeringen sørge for at Det Mosaiske Trossamfund får løpende støtte til sikkerhetsutgifter og kontinuerlig døgnvakt ved sine institusjoner, og i det femte punktet ber vi regjeringen «fremme forslag om endringer i straffeloven for å sikre sterkere reaksjoner mot hatkriminalitet». Vi ser fram til en oppfølging av dette.