Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2013-06-06:
Regjeringen fremmer i proposisjon 128 L for 2012–2013 forslag om endringer i odelsloven. Forslaget går ut på å endre odelsloven § 8, slik at odelskretsen blir innskrenket. Endringen vil medføre at odelskretsen bare vil omfatte barn av eier med odelsrett og barnebarn av siste eier med odelsrett. Videre blir det foreslått å oppheve lovens § 31, slik at retten til å søke odelsfrigjøring ved erverv av tilleggsareal til landbrukseiendom faller bort. Som en konsekvens av at § 31 blir foreslått opphevet, foreslår departementet også en endring av lovens § 16, slik at denne paragrafen ikke lenger har noen henvisning til odelsfrigjøring. Departementet foreslår ikke endring eller oppheving av lovens § 30. Prinsippet om at det offentlige har adgang til odelsfrigjøring og overtakelse av odelsjord blir dermed videreført. Odelsrett til eiendom er et av eldste rettsprinsippene i norsk lovgivning. Odelsretten har historiske røtter helt tilbake til vikingtiden. Da Norge fikk grunnloven sin i 1814, ble odelsretten også eksplisitt nevnt i Grunnloven § 107. Her blir odelsretten gitt et eget vern, og det er derfor nødvendig med en grunnlovsendring etter fastlagte prosedyrer før odelsloven eventuelt kan oppheves. En slik beskyttelse er ikke satt for noen andre rettigheter knyttet til fast eiendom. Dermed er det også klart at endringer i odelsloven må underkastes en nøye juridisk vurdering for å hindre at endringene kommer i konflikt med Grunnloven § 107. En samlet komité er derfor tilfreds med at departementet har lagt spørsmålet om en innskrenking av odelskretsen, etter Grunnloven § 107, fram for Lovavdelingen i Justis- og beredskapsdepartementet for en nærmere vurdering. Komiteen merker seg at departementet, etter at den juridiske betenkningen er gjennomført, konkluderer med at odelskretsen også skal omfatte barnebarn av siste eier med odelsrett. Komiteen viser til at en endring av odelsloven må ligge innenfor det som er lovlig etter Grunnloven § 107, og mener at de foreslåtte endringene er i tråd med dette. En samlet komité støtter derfor vurderingene som er gjort av departementet med hensyn til Grunnloven i denne saken. Mindretallet i komiteen, representantene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti, viser også til den juridiske betenkningen som er gjennomført av professor Thor Falkanger, på oppdrag av Norges Bondelag, og som med noen uttrykte betenkeligheter kommer til samme konklusjon. En samlet komité gir derfor sin tilslutning til den foreslåtte endringen av § 8 i odelsloven. Når det gjelder spørsmålet om bortfall av retten til å søke odelsfrigjøring ved kjøp av tilleggsjord til landbrukseiendom, er komiteen derimot delt. Flertallet, bestående av regjeringspartiene, støtter forslaget om å oppheve § 31 i loven. I og med at odelskretsen nå blir innskrenket til etterkommere av odleren i rett nedadstigende linje, mener flertallet det er grunn til å anta at avslagsprosenten i saker om odelsfrigjøring vil øke. Selv om den foreslåtte endringen av jordloven § 12 vil kunne føre til en økning av tallet på saker om odelsfrigjøring, mener flertallet likevel det er liten grunn til å tro at opphevingen av odelsfrigjøringsregelen vil redusere effekten av den endrede delingsregelen i jordloven. Sett i lys av det lave tallet på odelsfrigjøringssaker – og at disse sakene er svært ressurskrevende – mener flertallet derfor at § 31 i odelsloven bør oppheves. Mindretallet, bestående av Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti, er ikke enige i denne vurderingen. Vi mener tvert imot at den foreslåtte endringen av jordloven § 12 kan medføre en økning i tallet på odelsfrigjøringssaker, og at et bortfall av muligheten for odelsfrigjøring da kan hindre den ønskede effekten av endringene i jordloven § 12. Jeg viser her til side 2 i innstillingen, der det heter: «Departementet meiner at odelsretten òg kan ha visse uheldige sider. Odelsretten kan føre til at personar utan tilknyting til eigedomen og drifta overtek eigedomen på odel. Dette kan få konsekvensar for ei god landbruksmessig utnytting av eigedomen. Odelsretten kan òg hindre at eigedomar kjem ut på sal. På den måten kan odelsretten gjere det vanskeleg å få friske krefter inn i næringa, eller for ein nabo å få kjøpt tilleggsjord.» Når departementet etter denne uttrykte bekymringen likevel foreslår å oppheve retten til å søke odelsfrigjøring ved kjøp av tilleggsjord til landbruksformål, mener vi at selvmotsigelsen er åpenbar. På det grunnlag vil Kristelig Folkeparti, sammen med Høyre og Fremskrittspartiet, ikke støtte forslaget om opphevelse av odelsloven § 31 og endringen av odelsloven § 16.