Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2000-12-11:
Dagens debatt om neste års forsvarsbudsjett vil nok være preget av at Høyre og Fremskrittspartiet ikke synes at det står så bra til i Forsvaret – som vi allerede har hørt. Vi er alle enige om at det kunne vært bedre, og vi er vel også i hovedsak enige om årsakene til noen av problemene. Årsaken til disse problemene er flere, først og fremst den doble ubalansen i Forsvaret, dvs. ubalanse mellom oppgaver og ressurser og mellom investering og drift. Det er også slik at en gjennom de siste års budsjetter ikke fullt ut har fulgt opp de plantall som lå til grunn for St.meld. nr. 22 for 1997-98 – den gjeldende langtidsmelding. Jeg minner om at også Fremskrittspartiet og Høyre har tilhørt flertallet i et par budsjetter de senere årene. Men dette er ikke hele bildet. Det er også slik at Stortingets vedtak om omstillinger og bemanningsreduksjoner av og til ikke er blitt fulgt opp, eller har gått for sakte. Dette medfører unødige driftsutgifter. Et eksempel på dette er at antall ansatte i Forsvarets overkommando har økt, mens Stortinget gjennom behandling av langtidsmeldingene har påpekt at det burde være mulig med en reduksjon av antall ansatte. Spesielt vil jeg henvise til St.meld. nr. 16 for 1992-93, hvor målsettingen var en reduksjon av antall ansatte på 6 140, mens en har oppnådd knappe 2 000. Til tross for det beskrevne, vil jeg anbefale dette budsjettet som er lagt fram, og støtte de endringer som er foretatt av flertallet. Totalt er budsjettet for 2001 på 27 225 mill. kr, mot 25 349 mill. kr for 2000. Den ordinære forsvarsrammen er på 25 375 mill. kr. I tillegg kommer 1 850 mill. kr til internasjonale styrker. Innenfor det som i proposisjonen er kalt den ordinære forsvarsrammen, finner vi også 1 057 mill. kr som er øremerket til bygging av fregattene. Dette framgår av tabell 3.1 i budsjettproposisjonen. Dette er det siste budsjettet som utformes etter den gjeldende langtidsmeldingen, og som det både er beskrevet i FS 2000 og NOU nr. 20: 2000, Et nytt Forsvar, er det stort behov for en omfattende omstilling. Det pågår nå et arbeid i Forsvaret for å se på de forslagene som der er fremkommet, og i løpet av våren vil vi få oss forelagt en langtidsproposisjon fra Regjeringen. I hele Europa har man nå en gjennomgang av landenes forsvar med tanke på omstillinger og endringer. Den sikkerhetspolitiske situasjonen er endret, og en tilpasser sitt forsvar etter dette. Et viktig bilde på dette er EUs utforming av en felles europeisk sikkerhets- og forsvarspolitikk ved å bygge opp kapasitet for militær og sivil krisehåndtering. For Norges del har de store endringene i vårt internasjonale engasjement resultert i et sterkt engasjement og deltakelse i internasjonale operasjoner. I årets budsjett er det avsatt 1 922 mill. kr til dette formål. Dette skal i hovedsak dekke utgiftene til deltakelse i SFOR-styrken i Bosnia-Hercegovina fram til 1. juli 2001 samt NATO-styrken KFOR i Kosovo. I forbindelse med KFOR er det jo en glede å konstatere at det norske forsvaret har fått den tillit å lede KFOR-hovedkvarteret sammen med Danmark fra april til oktober 2001. Dette gjør selvsagt at kostnadene ved vår deltakelse vil øke i forhold til om vi skulle kun ha vært til stede med soldater som tidligere. Norge er et lite land i NATO-sammenheng, og for oss er det viktig å bidra til å skape stabilitet og fred på vårt eget kontinent. Vi er berørt av krigen og konflikten i det tidligere Jugoslavia – direkte ved at vi har mottatt en rekke flyktninger fra området, indirekte fordi vi som andre ikke kan være uberørt av de lidelser som befolkningen i området har gjennomgått. Selv om ledelsen av KFOR vil påføre oss en del ekstra utgifter, vil det også i rikt monn tilføre oss kunnskaper og erfaringer som det norske forsvaret har behov for. Derfor har vi denne gangen fraveket vårt prinsipp – som en enstemmig komite riktignok påpekte i merknads form i forbindelse med behandlingen av budsjettet for 2000 – om at alle kostnader i forbindelse med internasjonale operasjoner konsekvent skal finansieres som tillegg til den ordinære forsvarsrammen. Denne gangen har vi valgt å støtte Regjeringen i at 72 mill. kr av de 1 922 mill. kr dekkes innenfor den ordinære rammen. 72 mill. kr er under 5 pst. av kostnadene. I tillegg til vår omfattende deltakelse i Kosovo og Bosnia-Hercegovina er vi også representert med et mindre antall militære observatører i Midtøsten, Øst-Timor, Sierra Leone, Sinai og Prevlaka-halvøya i Kroatia. Å budsjettere for internasjonale operasjoner er ikke alltid like lett. Det spesielle i 2001 er at vi, som tidligere nevnt, skal ha ledelsen av KFOR i seks måneder. Dette er en ny oppgave for vårt forsvar, og det var derfor knyttet noe usikkerhet til størrelsen på budsjettet for dette formål da budsjettet ble skrevet. Dette har fra Regjeringens side kommet til uttrykk gjennom deres forslag til romertallsvedtak VIII i budsjettproposisjonen. I komiteen ble det en debatt om dette forslaget til vedtak – om dette var i strid med bevilgningsreglementet. Representanten Røsjorde har kommentert dette i sitt innlegg, og jeg vil derfor ikke si noe mer om årsaken til at komiteen har foretatt en endring av det romertallet. Det er ikke foretatt noen store endringer i budsjettet i forhold til Regjeringens forslag. Det er Luftforsvaret, Heimevernet, Sivilt beredskap og kap. 1760, investeringer, som har fått endringer. Bevilgningene til Luftforsvaret er kuttet med 100 mill. kr. Dette gjør vi fordi det på slutten av dette året først gjennom omgrupperingen er overført 124 mill. kr til Luftforsvaret fra materiellinvesteringer – den saken vi allerede har behandlet i dag. I tillegg er det i nysalderingsproposisjonen foreslått å tilleggsbevilge nye 123 mill. kr. Dette bedrer den situasjonen Luftforsvaret har kommet opp i etter at drivstoffprisene økte. Disse tilleggsbevilgningene gjør at de kan etterfylle lagrene av drivstoff ved å kjøpe billig drivstoff fra USA, som de har lagret på norsk jord. Sivilt beredskap, som er underlagt Justisdepartementet, ligger under vår ramme. I forliket mellom Arbeiderpartiet og sentrumspartiene ble det vedtatt å kutte bevilgningen til sivilt beredskaps investeringer med 5,8 mill. kr. Dette kan virke som en dramatisk reduksjon i forhold til i fjor, men sannheten er at i 2000 fikk de en ekstra stor bevilgning på posten Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold. For 2001 kuttes det noe, og dette vil medføre en utsettelse av nyanskaffelser som ikke ses på som dramatisk. Vi har også valgt å ta noe fra kapittel 1760, Nyanskaffelser av materiell og nybygg og nyanlegg. Flertallet, som består av Arbeiderpartiet og sentrumspartiene, ble enige om at Heimevernet har behov for mer til å øve de avdelinger som ikke har øvd den siste tiden. Vi ble derfor enige om å ta 20 mill. kr fra investeringer og overføre til Heimevernet. Vi har ikke spesifisert på hvilke investeringer kuttene skal foretas, det overlater vi til departementet å gjøre. Det er klart at vi, i likhet med alle som er opptatt av at vi har et forsvar som er godt nok, skulle ønske at vi hadde mye mer penger, spesielt til investeringer. Det er nok å nevne nye kampfly, at transportflyene våre er gamle, at det bare er et par år siden vi forhandlet om kjøp av nye, og at det også er et ønske om nye MTB-er. I tillegg vet vi at det er behov for å prioritere det som kalles «den spisse enden» i Forsvaret. Det siste blir det rikelig anledning til å være med på til våren. Da skal vi forhåpentligvis fatte de vedtak som er nødvendige for å få et forsvar som for fremtiden er mer tilpasset den sikkerhetspolitiske situasjonen, et forsvar som kan drives mer rasjonelt, og et forsvar hvor vi har mulighet til å foreta de nødvendige investeringene for fremtiden. Det er ikke slik, som representanten Røsjorde prøver å si, at vi tilpasser Forsvaret etter den lagerbeholdning vi har. Derimot vil vi tilpasse Forsvaret etter den sikkerhetspolitiske situasjon som er i verden rundt oss. Og siden jeg har litt mer tid, vil jeg kommentere forslaget fra SV som er lagt ut på plassene. Jeg vil anbefale Arbeiderpartiets medlemmer å stemme imot dette forslaget. Regionfelt Østlandet er vedtatt av Stortinget, man har påbegynt arbeidet med det. Det er ingen grunn til å stoppe dette til etter at langtidsproposisjonen er behandlet.