trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2018-03-06:
Dagens dyrevernlov trådte i kraft den 1. januar 2010. Da ble det gjort en endring der hensikten var god, men der resultatet dessverre ble en svekkelse av dyrevelferden. For å ivareta den private eiendomsretten til dyreeieren ble loven endret slik at dyr som var tatt i midlertidig forvaring av Mattilsynet på grunn av vanskjøtsel, ikke lenger kunne omplasseres eller selges uten eierens samtykke. Det førte til at mange dyr som ellers kunne ha fått et godt liv hos nye eiere, ble avlivet fordi eieren motsatte seg omplassering eller salg. Departementet foreslår i Prop. 30 L for 2017–2018 å gjeninnføre bestemmelsen i dyrevernloven fra før 2010 om at Mattilsynet kan avgjøre om dyr som er tatt i midlertidig forvaring, skal omplasseres eller selges uten samtykke fra eieren. Dermed slipper en problematikken med at avliving er eneste alternativ når eieren ikke vil godkjenne omplassering eller salg. Kristelig Folkeparti vil i dag stemme for forslaget om en slik reversering i lovteksten. Det er i tråd med tilrådingen fra både Mattilsynet, Rådet for dyreetikk og dyrevernorganisasjoner som har engasjert seg i saken. Når vi gir vår støtte til en slik endring, er det også fordi lovavdelingen i Justisdepartementet har konkludert med at et slikt inngrep i eiendomsretten ikke er i strid med Grunnloven så lenge eieren får utbetalt salgssummen ved et eventuelt salg, fratrukket de kostnadene som er påløpt mens dyret eller dyrene har vært i midlertidig forvaring. Dyreeieren vil fremdeles ha klagerett ved vedtak om omplassering eller salg. Vi tror også at forslaget om å pålegge dyreeieren å dekke kostnadene med avliving hvis det blir fattet vedtak om det, kan bidra til å hindre at dyr blir avlivet uten at det er tvingende nødvendig. Kristelig Folkeparti vil derfor støtte det forslaget også. Vi velger å la dyrevelferden veie tyngst i slike vonde og vanskelige saker, men vi har i likhet med Arbeiderpartiet tatt et viktig forbehold når det gjelder rettighetene til dyreeieren. I noen tilfeller kan det oppstå situasjoner der kostnadene ved forlenget midlertidig forvaring på grunn av klager fra dyreeieren blir svært høye. Det kan f.eks. skje hvis dyretragedier blir avdekket i landbruket og det er et større antall dyr som blir tatt i midlertidig forvaring. I slike tilfeller kan kostnader som dyreeieren må betale mens klagen er til behandling, i realiteten føre til at klageretten ikke blir brukt, fordi beløpene det er snakk om, kan bli svært høye. Vi mener derfor at praktiseringen av lovbestemmelsene må gjøres forutsigbare for dyreeieren og praktiseres på en måte som sikrer en reell klagerett.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2018-03-06:
Statsråden har et mangslungent ansvarsområde. Han har ansvar for å sikre god dyrevelferd hos dem som holder dyr privat. Det er viktig. Jeg tror likevel veldig mange i Norge vil være enige om at to ting er mye viktigere: Det å sikre god matsikkerhet, og det å sikre god dyrehelse hos produksjonsdyr i landbruket. I denne saken var statsråden stilt overfor et valg: enten å tillate reptilhold for en relativt liten gruppe mennesker som holder den type dyr, eller å hindre at smittepresset totalt i Norge når det gjelder matsikkerhet og produksjonsdyr i landbruket, ville øke. Det vil uansett bli resultatet når en åpner for innførsel av disse dyrene. Kan statsråden si litt om hvordan han vurderte da han valgte å prioritere denne nokså spesielle gruppen med kjæledyr?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2018-03-06:
Hvis en tar utgangspunkt i at situasjonen ville være status quo etter at dette ble legalisert, ville det for så vidt være et poeng. Men jeg tror statsråden er enig i at når en legaliserer dette, vil det samlede antallet dyr i denne kategorien i Norge øke kraftig. Da kommer statsråden ikke unna at det også vil bety et betydelig økt smittepress. Ser ikke statsråden at en økt andel av disse dyrene i Norge vil kunne bli et problem med hensyn til økt smittepress?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-03-06:
Eg meiner det er viktig at vi rettar opp i lover og reglar som er inkonsistente, og som over tid er urimelege. Når vanlege folk opplever at lovverket ikkje er tilpassa den situasjonen dei sjølve er i, hender det seg at det er lovverket det er noko gale med. Dette er eit godt eksempel på det, for det har vore slik at sjølv om ein dyreeigar vert fråteken dyret fordi det openbert ikkje er tilstrekkeleg dyrevelferd i den situasjonen dyret har vore i, har den same eigaren kunna krevje dyret avliva i staden for omplassert. Det rettar vi no opp i. Eg er glad for at komiteen sluttar seg til dei forslaga regjeringa har levert, og vi går difor i gang med implementeringa av arbeidet. Mellombels forvaring kan verte gjennomført på dyrehaldaren si rekning. Regelen om kostnader er ein kan-regel. Kostnaden til utvida mellombels forvaring på grunn av behandling av klagen kan i utgangspunktet belastast dyrehaldaren dersom vedkomande ikkje får medhald i klagen. Dersom klagen tek lang tid, kan dette likevel vere problematisk. Eg har difor merka meg at komitéfleirtalet har slutta seg til vurderingane som Norges Bondelag har gjort når det gjeld praktisering av kostnadsdekninga, som må vere føreseieleg og på den måten bidra til ein reell klagerett for dyrehaldaren. Det vil vi følgje opp. Det er f.eks. urimeleg at dersom det er unødig lang saksbehandlingstid i Mattilsynet, er det dyreeigaren som må finansiere det. Dette kjem vi til å følgje opp og ettersjå at Mattilsynet praktiserer på ein tilstrekkeleg fleksibel måte. Samtidig trur eg det er rett av meg å vere ærleg overfor Stortinget på at det nok framleis er grunn til å tru at det vil vere noko ulik praktisering i omplasseringsspørsmålet når det gjeld tradisjonelle produksjonsdyr og kjæledyr. Slik vil bruken av lova i konkrete saker kunne verte påverka av korleis den ordinære forståinga av kor viktig det er å vareta enkeltindivid, er. Spesielt er det naturleg i delar av produksjonsdyrmiljøet. Eg er glad for at vi no får til denne endringa. Ho har lenge vore etterspurd og vil leggje til rette for at Mattilsynet kan finne dei beste løysingane i dei enkelte sakene der dyr er tekne i mellombels forvaring. Eg takkar difor komiteen for å slutte seg til forslaget frå regjeringa.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-03-06:
Eg skal forsøkje å vere nesten like kort som representanten frå Arbeidarpartiet, utan at eg kan love det. Utgangspunktet mitt er at eg meiner dette er ei sak som det strengt tatt kanskje vert brukt større ord om på begge sider enn det som trengst. Omtalen av risikoen for smitte, som har vore mykje brukt i denne debatten, ber ikkje heilt preg av det som var vurderinga til Mattilsynet, nemleg at ved å legalisere ville ein ha større kontroll på smittepress enn ein ville ha ved å fortsetje ei forbodslinje. Viss ein er oppteken av smittepress, kan ein f.eks. leggje vekt på det at ein faktisk liberaliserer, som eit positivt tiltak i den retninga. Dyrevelferd er eit anna sentralt element. Viss ein erkjenner at det over tid, med vekslande regjeringar, har gått føre seg import av reptil til Noreg som har gjort at ein har kome opp i fleire titusental reptil, og at Mattilsynet meiner det er lettare å ha kontroll og føre tilsyn med dyrevelferda viss det er organisert i lovlege former enn viss ein held fram med forbod, kan ein, viss ein er oppteken av dyrevelferd, argumentere for den liberaliseringa som vart gjort. Slik kan ein eigentleg halde på, for det har ikkje vore nokon klare og eintydige råd på dette feltet. Då står ein igjen med grunnhaldninga: Er alt best viss det vert forbode, eller trur ein at det kan gå godt? Eg trur det kan gå godt, basert på dei faglege råda som Mattilsynet har gjeve. Samtidig er det ingen tvil om at dei 19 artane som er plukka ut, er plukka ut nettopp med det i tankane at det er dei artane det er minst risiko ved. Difor er også høvet til å eige reptil i Noreg avgrensa til 19 artar. Det betyr noko for enkelte. Noko av det som vart trekt fram av representanten frå Sosialistisk Venstreparti, var f.eks. alle dei høyringsinnspela som har kome om kor viktig dette kan vere for allergikarar. Det går an å seie at ein prioriterer anna enn allergikarane, men det er ingen tvil om at det har vore fleire positive høyringsfråsegner om det. Det viser at her er det ingen grunn til å hamne i verken den eine eller den andre skyttargrava. Dette vil skje i kontrollerte former, det vil skje i eit land med utgangspunkt i eit klart regelverk og forståing for at dyrevelferda skal vere tilstrekkeleg teken vare på, og at vi skal fortsetje å kjempe mot risikoen for smitte frå dyr til folk. Den balansen kjem vi til å klare å finne også på dette området.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-03-06:
Det er jo artig at Senterpartiet no er oppteke av å hauste erfaring av dei ordningane som ein har hatt. Det er ingenting som tyder på at deira forslag er i posisjon til å påverka eit einaste standpunkt. Men eg meiner det er all grunn til å vente på alle evalueringar av korleis dette har fungert i praksis. For mange av aktørane som bidreg til at importen er mogleg, handlar det om å legalisere det og f.eks. gjennom å få formelle utsalskanalar i staden for utsalskanalar som har operert under jorda. Eg meiner at den delen av det organiserte næringslivet vi har sett har teke ansvar for dette, bidreg kunnskapsbasert til at vi skal greie å få ei betre dyrevelferd for reptil i Noreg med denne endringa enn det vi hadde tidlegare.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-03-06:
Det er fleire ting eg ser som lite tilrådeleg å driva med, som eg ikkje utan vidare føreslår å forby. Eg meiner strengt teke at noko av det som er klart forbode i dag, framleis bør vere det , f.eks. fôr med levande dyr – heilt uakseptabelt, skal ikkje henda, strengt regulert, skal framleis vere det. Samtidig vil eg oppfordre alle aktørane som er opptekne av at vi skal kunne ha eit legitimt hald av reptil i Noreg, til å opptre slik at det også har folkeleg aksept. Då vil eg meine at det f.eks. å avle fram dvergkaninar med tanke på å fôre slangar, er ein dårleg forretningsidé dersom ein har tenkt at dette framleis skal vere tillate, i alle fall slik som Stortinget posisjonerer seg no.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-03-06:
Eg valde å høyre på Mattilsynet, som konkluderte heilt motsett – heilt motsett. Dei sa at smitterisikoen vil vere lågare med lovleg hald enn med ulovleg hald, og det har eg lagt til grunn. Det er eigentleg ikkje vanskelegare enn det. Eg har stolt på dei faglege vurderingane som er gjorde, og tenkjer at det er faktisk fleire kompetente folk i Mattilsynet det går an å spørje til råds enn å gjere desse vurderingane heilt på eiga hand.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-03-06:
Utan å setje meg til doms over dei som held melkesnok i husa sine, trur eg marknaden er nokså avgrensa. Nokon trur at det var titusenvis av reptil som vart innførte til Noreg ulovleg, at det vert ein gigantboom – det høyrest ut som ein i nesten alle hushalda i Noreg ville ein finne melkesnok. Det trur eg heldigvis ikkje på. Det handlar om å behandle denne saka edrueleg frå begge sider. Eg meiner saka toler det, for her er det ulike faglege råd, her er det ulike omsyn som kan vektast. Eg meiner at med det regelverket vi har knytt til dyrevelferd, med dei strukturane og retningslinjene vi har knytte til å kjempe mot smitte, og med dei klare faglege råda vi får frå Mattilsynet om dette, er vi tilstrekkeleg trygge på at dette er eitt av fleire forbod dette landet klarer seg utan.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-03-06:
Det hadde vore ein fordel om ein hadde høyrt på dei tidlegare svara eg har gjeve, der eg sa at vi ikkje kan seie med sikkerheit at dette vil auke smittepresset. Dei faglege råda frå t.d. Mattilsynet seier tvert imot at det kan verke motsett. Eg er oppteken av smittekamp. Difor driv vi storstilt utrydding av MRSA i norske svinebuskapar t.d., ein openbar større risiko slik situasjonen er no for spreiing av antibiotikaresistente bakteriar enn dette vil vere. Det er godt grunna i at vi skal produsere mat til landets befolkning. Men det gjer at vi har eit aktivt arbeid på fleire område, t.d. gjennom at ein kvart halvår oppdaterer min handlingsplan mot antibiotikaresistente bakteriar, som gjer at vi òg dei siste dagane har rulla ut nye tiltak. Dette er eit pågåande arbeid, dette vil fortsetje, men det er viktig å hugse på – viss ein er oppteken av smittepress og kvar dei verkeleg store utfordringane ligg – at dei verkeleg store utfordringane ligg førebels ikkje på dette området.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-03-06:
Når representanten Knag Fylkesnes gong etter gong ser forbi dei svara eg har gjeve, må eg først bruke litt tid på det igjen. Når ein konkluderer stikk i strid med det Mattilsynet faktisk anbefaler, også etter at dette har vore ute på høyring, kan representanten Knag Fylkesnes få stå her til i morgon og gjenta dei same feilaktige påstandane, men det bringar denne debatten ingen som helst veg. Difor trur eg det er lurt å av og til høyre på dei som sit med den faglege kompetansen på dette området. Det har eg gjort ved f.eks. å leggje vekt på anbefalingane frå Mattilsynet, både om kva slags dyr vi no tillèt, og kva slags regelverk vi forvaltar etter. Mattilsynet er ansvarleg for å følgje opp det regelverket som er gjeve, og for at det er tilstrekkeleg kompetanse hos dei som skal gjere det. Dei er opptekne av å følgje opp det tilsynet som skal gjerast, og det arbeidet kjem dei til å fortsetje med, ettersom representanten Knag Fylkesnes i dag kjem til å tape voteringa om dette spørsmålet.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2018-03-06:
I mai 2017 legaliserte regjeringen 19 reptilarter, slik at det skulle bli lovlig å holde disse som husdyr i norske hjem. Forskriften der forbudet for slikt dyrehold var nedfelt, ble vedtatt i 1976. Det hadde vært jobbet lenge blant mange for å myke opp dette forbudet. Mattilsynet gjorde til slutt en vurdering, departementet gjorde en regelendring, og så kunne disse 19 artene som ble foreslått av Mattilsynet, legaliseres. Mange var veldig fornøyd med dette, både veterinærer, zoo-bransjen, zoo-handlere og de som er fascinert av disse dyrene, og dem er det ganske mange av. Legaliseringen av dyrene ble til fordi mange ønsket det, og fordi det ikke var noen tungtveiende grunner for at man ikke skulle kunne gjøre det. Mattilsynet hadde allerede laget en liste over dyr som ikke var problematiske, og de dyrene det her var snakk om, kunne være godt egnet som hobbydyr. Et argument som brukes mot legalisering av reptiler, er salmonallasmitte. Reptiler og andre dyr kan være bærere av salmonella, og det har vært vist til rapporter bl.a. fra USA, som sier at opptil 18 pst. av salmonellasmitte kommer fra krypdyr alene. Det viser seg at dette gjelder kun én spesiell art, rødøret terrapin, og at disse var vilt fanget – de levde altså ikke i fangenskap. En rapport om zoonoser fra svenske veterinærmyndigheter anslår smittefaren fra kjæledyr til omkring 1 pst. av salmonellatilfellene i Sverige. Da er hund, katt og fugl inkludert. Det har vel litt mer relevans for Norge. Det vil si at smittefaren er liten. Som med alt annet dyrehold er det noe som er viktig, bl.a. renhold, hygiene og kunnskap. Dette er noe reptileiere setter i høysetet, og bransjen selv har gått i bresjen for å sørge for at nåværende og framtidige reptileiere får god og riktig kunnskap. Jeg regner da også med at bl.a. Veterinærinstituttet vil søke å tilegne seg denne kunnskapen, da de innrømmer at denne er mangelfull og de også har vært med på å spre informasjon om denne saken, på tross av den mangelfulle kunnskapen de har. Siden forbudet ble opphevet, har zoo-bransjen, importører og formidlere investert mye både i fysiske tilpasninger og i kunnskap. Det er viktig at denne kunnskapen nå videreformidles til dem som ønsker å skaffe seg disse dyrene. Det meldes også fra bransjen at de som ønsker å bli eiere og kommer for å kjøpe slike dyr, er meget kunnskapstørste og ønsker å ha et best mulig dyrehold. Så la legaliseringen av disse 19 artene bestå, og la oss få mer erfaring og mer kunnskap til det beste for dyrene og for dem som ønsker å ha slike dyr.
Elizabeth Åsjord Sire (Høyre), 2018-03-06:
Forbudet mot hold av eksotiske dyr ble innført i 1976. I 2016 sendte Mattilsynet en liste over reptiler som kunne holdes i private hjem, ut på høring. Det kom en rekke innspill fra ulike fagmiljøer og enkeltpersoner. De argumentene for et forbud som ligger i representantforslaget, kom også fram i høringen og ble nøye vurdert etter høringsrunden. Når det gjelder smittehensyn, pekte Mattilsynet i sin høringsoppsummering på at Veterinærinstituttet og Folkehelseinstituttet ga uttrykk for høyere risiko for smitte til mennesker enn det Vitenskapskomiteen for mattrygghet konkluderte med. Mattilsynet mente videre at lovlig dyrehold ville innebære lavere smitterisiko enn ulovlig dyrehold. De mente at en legalisering ville gjøre det lettere å informere reptileiere om hygienetiltak og forebygge spredning av sykdom fra reptiler. De mente også at en legalisering i sum ville være mer positivt for dyrevelferden, ikke minst også på grunn av at det allerede var omfattende ulovlig hold av slike dyr. Høyre er opptatt av god dyrevelferd og av å forebygge smittefare. Mattilsynet er et viktig kunnskapsorgan i slike saker. De peker på at lovlig dyrehold vil ha lavere smitterisiko enn dersom dyreholdet er ulovlig. Lovlig dyrehold vil innebære at det er lettere for både veterinærer og dyreholdere å drive et mer forutsigbart og forebyggende arbeid. Forutsigbarhet er viktig i alle bransjer og for alle aktører. Å forby dette dyreholdet bare et halvt år etter at forbudet ble opphevet, utsetter denne gruppen næringsaktører for en usikker framtid. Det er viktig at dyreholdere og fagmiljøer opplever kontinuitet og forutsigbare rammebetingelser som ikke virker belastende verken for dyrene eller for dem som har investert for å oppnå at disse dyrene skal ha det bra. Jeg var hos frisøren i går. Han som klipte håret mitt, var veldig opptatt av å vise videoer av et reptil – hans kjæledyr – som spiste egg. Jeg må selv innrømme at jeg aldri kunne tenkt meg å ha en øgle, men man må anerkjenne at det er mennesker der ute som ser på disse dyrene som en del av sin familie. Man kan mene at mye skal være forbudt fordi man ikke liker det, men i denne saken, hvor vi vet at lovlig dyrehold av reptilene fører til bedre dyrevelferd, mener Høyre at å gjeninnføre forbudet ikke er rette veien å gå.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-03-06:
Det vil jo vera tilsette i Mattilsynet, i politiet og i tollvesenet som får i oppgåve å skilja mellom dei 19 lovlege artane og kva ein eventuelt forsøkjer å importera av ulovlege artar. No har jo dette vore legalisert ei stund, og då er mitt spørsmål til statsråden: Kva opplæring er gjeven til dei som står for denne importkontrollen, med omsyn til å skilja mellom dei lovlege reptilartane og dei ulovlege reptilartane?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-03-06:
Eg registrerer at eg ikkje fekk noko svar på kva opplæring som er gjeven, og eg vil heller utfordra med eit spørsmål om dette med fôrdyr: Har statsråden nokre etiske skruplar med f.eks. å driva oppdrett av kaninar med det formål å fôra slangar?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-06:
Eg synest det var litt spesielt å harselere over bekymringa for at det kanskje kjem til å bli ein auke i talet på reptil. Eg ser ikkje grunnlaget for det. Statsråden enda opp med å seie at han ikkje trudde det ville skje. Vi er ikkje interesserte i kva statsråden trur, vi er interesserte i kva ein kan vite. Både Folkehelseinstituttet og Veterinærinstituttet har åtvara mot dette. Det er såpass mykje salmonella – 90 pst. av reptila er berarar av salmonella – og det utgjer store utfordringar for helsa til menneske på grunn av auken i salmonellainfeksjonar, i tillegg til antibiotikaresistens. Mitt spørsmål er, viss ein tar dette på alvor: Kva gjer statsråden og kva initiativ tar statsråden for å hindre dei skadane denne auken antakeleg vil føre til?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-06:
Det bidreg i alle fall ikkje positivt, snarare tvert imot – negativt. Det er ein veldig snodig argumentasjon statsråden her legg seg på. Viss det skal vere noko som helst hald i det statsråden her held fram, at ein jobbar knallhardt, burde han ha klart å svare på det store spørsmålet, som er: Kva opplæring er det dei som skal handheve dette ved grensa, har fått for å skilje desse 19 reptilartane frå andre? Det første spørsmålet statsråden fekk i denne spørjerunden, som han ikkje svarte på da, skal han no få anledning til å svare på.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2018-03-06:
President! Jeg tror jeg trykte feil.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-03-06:
President! Jeg stemte feil.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-12-15:
Ja, Kristelig Folkeparti står ved det vedtaket. Vi vet at nesten tre millioner av våre innbyggere er inaktive i forhold til det målet vi har, og 300 000 av dem er våre barn. Dette er våre barn som ikke aktiviseres nok fysisk. Vi har over 100 forskningsprosjekter i vårt eget land som har vist at akkurat dette er klokt. For å ivareta barna, med tanke på både å konsentrere seg bedre, lære mer og få bedre fysisk og psykisk helse – fysikken og det psykiske henger sammen – tror vi dette er et klokt valg. Samtidig mener vi at lærernes metodefrihet er så viktig at vi tror det kan ordnes innenfor dagens timetall. Vi tror det er best for elevene, og jeg tror vi får en mye bedre framtid folkehelsemessig.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-12-15:
Er det noe Kristelig Folkeparti er opptatt av, så er det ISF, for det kan ha påvirkning på prioriteringene innenfor helsevesenet. Kristelig Folkeparti har i sitt eget program faktisk redusert andelen ned til 30 pst. Vi er villige til å se på mer av rammene. Jeg er enig med representanten i at det er fattet et vedtak i Stortinget om at en skal gå ned til 40 pst. – så har vi fått et budsjettforlik. Men jeg er helt enig med representanten Kjerkol: Dette er utrolig viktig for å prioritere på rett måte. Det må ikke være det som man får mest igjen for, som blir prioritert i helsevesenet, men hvilke pasienter som trenger det først og trenger det mest.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-12-15:
Jeg er så heldig å være sykepleier selv, så jeg tror jeg vet litt om hvordan det kjennes på kroppen. Jeg tror at noe av det som er viktig for sykepleierne, er å ha både tid og kompetanse til å gjøre det de skal. Det betyr at skal man beholde folk, må de både ha tid – turnuser som en er blitt enige om sammen med partene – og gode arbeidsvilkår. I tillegg tror jeg at det handler om at vi må ha nok utdanning og oppfølging av studentene som kommer ut i praksis, og at det ikke er stor avstand mellom det man lærer når man går på studiet, og det som er realitetene når man kommer ut i yrket. Kristelig Folkeparti har vært opptatt av både rekruttering, desentralisert utdanning og å klare å bygge på den erfaringen man har fra før, for å kunne ta med seg kompetanse. Vi tror man må ha et mangfold av tiltak for å lykkes med både å rekruttere og beholde folk i dette yrket.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-12-15:
Jeg sa i mitt innlegg at 80 pst. av de som er psykisk syke i voksen alder, har en lidelse som debuterte før de var 20 år. Og selv om ventetidene har gått ned i BUP, vet vi at de er lange, spesielt for voksne. Vi vet også at mange barn og unge opplever at de blir kasteballer mellom primærhelsetjenesten, BUP og ulike etater innen kommunen. Så mitt spørsmål er: Hva tenker representanten Stensland om akkurat det? Og hvilke forventninger har representanten til opptrappingsplanen for barn og unges psykiske helse, som er vedtatt nettopp med målsetting om å få bedre behandling for de 80 pst. som er psykisk syke i voksen alder, for å forebygge det? Hvilke tanker har representanten om det?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-12-15:
Representanten Toppe har prisverdig vært opptatt av fødetilbud og jordmortilbud. Senterpartiet har i sitt budsjett lagt inn 20 mill. kr til jordmortjeneste i kommunene og har lagt inn midler til 50 nye studieplasser innen legestudiet. Vi vil også mangle sykepleiere framover – det vet vi alle. I budsjettforliket ligger det inne at en på sikt skal kunne ta hjem medisinstudenter fra utlandet. Det gjelder spesielt for Stavanger, der det er en ny jordmorutdanning med 24 plasser – også fordi en skal møte det behovet. En har i revidert nasjonalbudsjett lagt inn flere studieplasser også til sykepleierutdanning. Hva er det representanten Toppe og Senterpartiet har gjort i praksis for å få utdannet flere folk enn i dag? For vi må jo ha samsvar mellom behovene i helsevesenet og utdanning skal vi komme i mål.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-12-15:
For det første har jeg lyst til å si at jeg håper at den pårørendestrategien ikke bare handler om voksne som har gamle pårørende. Jeg håper også inderlig at den strategien handler om barn og unge som er pårørende, spesielt små barn og ungdom. Men mitt spørsmål gjelder at vi lever stadig lenger, vi er friskere, mens de som er syke i den eldre generasjonen, de er virkelig syke, de bor lenger hjemme, og de kommer til slutt på sykehjem. De er sykere, og de krever mer kompetanse. Samhandlingsreformen viser at sykehuset skriver ut ikke-ferdigbehandlede, men utskrivningsklare, og kommunene og sykehjemmene må ta imot. Det krever trygghet både for den som er syk, og for den ansatte. Hva vil statsråden gjøre for å sikre den kompetansen som trengs framover for stadig sykere pasienter i norske sykehjem?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-12-15:
I mitt første innlegg begynte jeg å snakke om sårbare barn, og jeg har lyst til å fortsette med det. Men før det vil jeg svare Tore Hagebakken. BPA-ordningen er utrolig viktig for Kristelig Folkeparti. Kristelig Folkeparti har til og med laget en likeverdreform som vi tar med oss inn i sonderingene med dagens regjering. Det handler om at vi vil se på BPA-ordningen mer som et likestillingsverktøy enn et helseverktøy, fordi det handler om at pasienter som har bruk for hjelp til det de ikke klarer å gjøre selv for å kunne delta på like vilkår som andre i samfunnet, er utrolig viktig for oss. Vi er opptatt av at i den utredningen som nå er satt i gang, bør man også tenke gjennom hvem man har med, for å få vite hvor skoen trykker. Det får vi best høre fra dem som opplever det selv. Til slutt, når det gjelder BPA-ordningen, vil jeg også si at det ikke kan være slik at folk som har en BPA-ordning, ikke engang kan flytte, fordi det avhenger av hvilken kommune en bor i. Det bestemmer hvilket antall BPA-timer en faktisk får. Studenter som flytter inn til Oslo, får kanskje et annet timeantall enn det de har hjemme. Det er ikke riktig, og dette er Kristelig Folkeparti utrolig opptatt av. Jeg begynte innlegget mitt med å snakke om sårbare barn. Noen av oss her har snakket om vold og voldsutsatte barn, som koster samfunnet vårt et sted mellom 4,5 og 6 mrd. kr. Stortinget har i fellesskap vedtatt en opptrappingsplan på tvers av departement og på tvers av komiteer. Det er gjort mange ting i mange budsjetter for å kunne møte dette: helsestasjoner og skolehelsetjeneste, flere lærere som ser, flere barnehagelærere som ser, å styrke barnehusenes kompetanse innen medisinske undersøkelser og å styrke sosialpediaterne i sykehus, slik at en faktisk klarer å se dette. Psykisk helse for barn og unge er viktig her, kompetanse i politiet, kompetanse i Advokatforeningen for å kunne møte dem det gjelder, kompetanse hos barnevernet. Vi har alle sittet og sett på Mona, som opplevde at ingen så. Før de tok ut Mona, tok Mattilsynet ut hunden. Det betyr at vi har en utfordring i å se på tvers av departement, på tvers av tjenesteområder i kommuner, på tvers av tjenesteområder og på tvers av komiteer. Vold mot barn er vår viktigste oppgave, for det er så utrolig mye folkehelsearbeid i det. Til slutt: På vegne av helse- og omsorgskomiteen ønsker jeg presidentskapet og Stortinget en god jul og vil takke for en god debatt.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-12-15:
Bare en kort merknad om erstatningsordningene til barn utsatt for vold og overgrep. Det var et Kristelig Folkeparti-forslag, som ble levert i februar. Justiskomiteen brukte et halvt år og vel så det til å ta den saken, og da den kom opp, viste det seg at SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet hadde hatt en utredning om kommunale ordninger i 2013 som var lagt i en skuff. De som stemte imot det forslaget som Kristelig Folkeparti hadde, var Høyre, Venstre, Fremskrittspartiet og Senterpartiet. Derfor var det ikke noen «fine ord» fra Kristelig Folkepartis side. Vi sto faktisk for det vi sa fra starten av. Det gjorde vi også i pleiepengeordningen, men når det gjaldt gradering av pleiepenger, var det et budsjettforlik. Men vi er like mye opptatt av graderte pleiepenger som SV er.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-12-15:
Kristelig Folkeparti har i løpet av dette året gitt flertall til mange vedtak i vår komité. Det kan bli litt andre tider framover. Ett av de vedtakene vi har stått sammen om, er én time fysisk aktivitet for alle barn i grunnskolen. Det er et viktig folkehelsetiltak. Der står vi sammen med en bred folkehelseallianse av både fagfolk, frivillige og kunnskap på folkehelseområdet. Når man leser omtalen fra høyrepartiene i flertallsmerknader i innstillingene både fra vår komité og fra utdannings- og forskningskomiteen, kan man bli litt bekymret. Mitt spørsmål til representanten Bollestad er: Vil Kristelig Folkeparti fortsatt jobbe for at dette skal gjelde hver dag, og at man ikke skal regne inn skoleturer og – i den grad det er mulig – utvanne dette flotte folkehelsevedtaket?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-12-15:
Det stemmer ikke at vi kutter penger til eldreomsorg selv om vi ikke er med på den løsningen som regjeringen anslår. Vi bruker faktisk mye mer penger på eldreomsorg enn det regjeringen prioriterer i det budsjettet man har fått de fire borgerlige partiene til å stå bak. Bekymringen for ulikhet i eldreomsorg over det ganske land deler jeg med representanten Nøklebye Heiberg. Jeg vil vise til Riksrevisjonen, som nettopp la fram en rapport om tilgjengelighet og kvalitet i eldreomsorgen, der man etterlyste særlig to ting: mer presise mål for kvaliteten og sterkere statlige virkemidler for å nå målene. Så vidt jeg kan se – og det dekkes av mange andre meninger enn min – svarer ikke reformen «Leve hele livet» på den utfordringen. Den kan knapt kalles en reform, men er mer en inspirasjonskatalog fra de kommunene som jobber godt med eldreomsorg. De er mange. Mange av dem har også ordfører fra Arbeiderpartiet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-12-15:
Jeg må bare gjenta at vi kutter ikke det beløpet. Vi bruker 3,5 mrd. kr mer på kommunesektoren, på dem som har ansvaret for denne tjenesten. I tillegg ønsker vi tydeligere kvalitetsmål. Vi har også et forslag som sier at vi trenger bedre statlige virkemidler, og vi trenger innsatsteam som følger de kommunene hvor man ikke er god nok. Det at man lager en stortingsmelding med gode eksempler, er positivt, men som eldreministeren selv sa på lanseringen av denne meldingen: Da statsråden presenterte sin eldresatsing, sa hun at det kommer ingen nye paragrafer og ingen nye bevilgninger, men de hadde noen gulrøtter: «Ikke en hel åker, men en pen liten bunt». En pen bunt med gulrøtter er ikke nok til å bedre eldreomsorgen i Norge.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-12-15:
Jeg kjenner egen hjemkommune godt, både som pårørende og med familie som jobber i den tjenesten representanten Listhaug omtaler. De ekstra årsverkene i Stjørdal kommune har gått til prosjektledere, ikke til nye hender i tjenesten. Selv opplevde jeg og min mann å vente ni måneder på at min gamle svigerfar skulle få heldøgns pleie- og omsorgsplass. Det var en ganske uverdig situasjon, en fortvilelse som jeg tror representanten Listhaug både kan sympatisere med og ikke ønske for noen andre, i andre kommuner. Det som evalueringen av dette statlige forsøket viser, er at man ikke kan påvise noen kvalitetsforskjeller mellom de kommunene som er med på prosjektet, og de som ikke er med. I nabokommunen min, Malvik, er de ikke med på prosjektet, og de skårer godt på alle kvalitetsindikatorer og har etablert flere tjenester enn det Stjørdal har fått til – dessverre.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-12-15:
Det tenker jeg er en fortvilt situasjon, for fagfolk vil alltid være motivert av det å utvikle tjenesten sin. Det gjelder nok både Stjørdal kommune og de andre seks eller sju kommunene – hvis jeg ikke tar helt feil – som er med på det statlige forsøket. De har fått 4 pst. påslag på det de selv brukte på disse tjenestene. For Stjørdal kommune vet jeg at det innebar en budsjettvekst. Det borgerlige flertallet på Stjørdal, hvor Fremskrittspartiet har vært med og styrt siden 1999, har for øvrig ikke planlagt én ny sykehjemsplass de siste 20 årene. De brukte langt mindre enn landsgjennomsnittet på disse tjenestene, og derfor ble det å være med på dette SIO-prosjektet, som det heter, en økonomisk gevinst. Det var argumentasjonen til etatssjefen da han anbefalte dette: Nå kunne de fryse eldreomsorgen for ytterligere kutt fra flertallet, derfor burde de bli med.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-12-15:
Det stemmer ikke, selv om det blir gjentatt mange nok ganger fra en koordinert regjeringsfraksjon, at vi kutter i eldreomsorgen. Vi fyller både på kommunerammen, og vi fyller på de virkemidlene som Helse- og omsorgsdepartementet rår over. Vi bruker ikke den samme posten som regjeringspartiene, men det betyr ikke at det ville blitt mindre penger til tjenesteutvikling med vårt opplegg. Det blir litt for enkelt. Hvis det er veldig viktig for representanten Sveinung Stensland hvilke poster man peker på, da er det vel ikke bare jeg som har mistro til fagfolkene der ute, som var hans beskyldning mot meg, da gjør han seg skyldig i den samme mistroen. Når det gjelder «Leve hele livet», håner vi ikke fagfolk ute i kommunene som jobber godt med eldreomsorg. Vi gir dem mer penger til å fortsette den gode jobben. Jeg bruker bare eldrestatsrådens egen beskrivelse av meldingen. Her er det lite nytt, men noen gulrøtter.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-12-15:
Behovet for en god tjeneste i psykisk helsevern er større enn noen gang. Hvis statsråden skal svare på disse formidable samfunnsutfordringene med munnhellet «den gylne regel» hver gang han blir spurt, har vi et problem. Dagens Medisin har sett på hvordan prioriteringsregelen ligger an etter fem år, og som vi alle vet – ut fra debatten her tidligere – er det nedslående. Alle helseregionene hadde sterkere vekst i somatikk enn i psykisk helsevern fra 2013 til 2017. Statsråden har svart at han er pottesur, samtidig som det har vært en stor reduksjon i antall døgnplasser og årsverk. Nå sa representanten Stensland at den som er sur, får ikke folk med seg. Hvordan mener statsråden at kombinasjonen sur og gylne formuleringer skal gjøre dette bedre, når vi så langt vet at den gylne regel ikke har virket etter hensikten?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-12-15:
Jeg hører statsråden svarer for kommunehelsetjenesten på et spørsmål om en regel han har innført for spesialisthelsetjenesten. Jeg vil bare oppfordre til å ta representantens Stenslands råd om å smile – og i hvert fall tro at dette kan løses. Men jeg har et annet spørsmål. Det handler om fødetilbudet på Helgeland, for på fødeavdelingen i Sandnessjøen går det mot rekordår i antall fødsler. Men samme dag som baby nr. 300 for året kom til verden, kom også en rapport som foreslår at sykehuset skal nedlegges. At det jobbes med ny sykehusstruktur på Helgeland, vet vi, men hvordan man har tenkt å ivareta fødetilbudet i et så langstrakt geografisk område, er ennå ikke avklart. Stortinget har gjort vedtak ganske nylig om å stanse sentraliseringen av fødeavdelinger. Hvordan har statsråden tenkt å sikre fødetilbudet på Helgeland for en befolkning som vil miste et akuttsykehus?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-12-15:
Det er viktig å skape trygghet for fødetilbudet på Helgeland når det vil skje endringer i akuttsykehusstrukturen. Dette vet helseministeren veldig godt. Men det er også en annen utfordring som vil kunne oppstå når man endelig velger lokalitet for et nytt sykehus på Helgeland. Hvis akuttsykehuset legges til Mo i Rana, vil det bli veldig langt for dem i sørdelen av Helgeland til det nærmeste akuttsykehuset som de skal sokne til. Nå har vi et akuttsykehus i Namsos, som geografisk vil være i kortere avstand. Og det er allerede meldt om betydelig uro fordi det har kommet signaler fra Helse Midt-Norge om at de bare er forpliktet til å dimensjonere sitt sykehustilbud for den befolkningen som er innenfor Helse Midt-Norges grense. Ser statsråden denne grenseutfordringen mellom de regionale helseforetakene Helse Nord og Helse Midt-Norge, og hvordan har man tenkt å sikre befolkningen på Sør-Helgeland,(presidenten klubber) gitt at …(Presidenten avbryter.) (presidenten klubber) (Presidenten avbryter.)
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-12-15:
Det har vært en lang og god debatt. Jeg tok ikke ordet for å ønske god jul, men jeg gjør det nå, så jeg ikke glemmer det. Det har vært en sedvanlig debatt på mange vis. – En kort visitt til representanten Bruun-Gundersen, som smykker seg med ventelister: Når man innfører nye behandlinger i tjenestene våre, oppstår det nødvendigvis en venteliste for den behandlingen. Jeg lurer på om Bruun-Gundersen opplevde den arven fra de rød-grønne som tyngende, f.eks. da man innførte behandling for hjerteflimmer. Det er et eksempel på at dette er statistikk, med mange fallgruver. Den som fikk blodpumpen min til å pumpe litt ekstra, var representanten Grimstad, som uttalte med harme i stemmen før han stormet ned fra talerstolen, at det er forskjell på folkehelse og statistikk i Nord-Trøndelag. Fra et parti som beskriver seg som et kunnskapsparti, var det ganske kunnskapsløst. HUNT, Helseundersøkelsen i Nord-Trøndelag, er blant verdens største befolkningsundersøkelser, og det datasettet de har, er fullstendig unikt – med over 2 000 vitenskapelige publiserte artikler og over 150 doktorgrader. Det forskes på framtidig diagnostikk, behandling, og det gir inngående og presis kunnskap som gjør oss politikere i stand til å gjennomføre en folkehelsepolitikk som treffer. Når Folkehelseinstituttet publiserer vektdata om at befolkningen har endret vekt, er det data fra HUNT de bruker. Man har også forsket fram ny diagnostikk for hjertesykdom ved hjelp av studier i HUNT-undersøkelsen. Sepsis f.eks. er en sykdom som beslaglegger 3 pst. av alle sengene i norske sykehus. Der har man gjennom HUNT-data verdens største sepsis kohort hvor man ikke bare har pasientdata fra sepsispasienter som har blitt behandlet, men man kan forske på det opp mot de befolkningsdata som HUNT-undersøkelsen gir. Man har utviklet Health Wear for verdensmarkedet, som har en mye mer sofistikert algoritme enn den markedsledende Apple Watch som jeg har på hånden – beklager, om det var reklame. Men dette var totalt kunnskapsløst og var egnet til å få opp blodpumpen min. Jeg håper representanten Grimstad leser seg opp til neste års budsjettdebatt om folkehelseundersøkelsen i Nord-Trøndelag, som er et unikt datasett, og som kan løse mange helseutfordringer i årene som kommer.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-12-15:
Det var til statsråd Michaelsens framlegg av hva undertegnede skal ha sagt. Det at man ikke kan påvise bedre kvalitet i tilbudet hos deltakerkommunene i det statlige forsøket om eldreomsorg, er ikke noe jeg har funnet på. Det står i rapporten som regjeringen har bestilt fra et analyseselskap som ble lagt fram i januar 2018, nøyaktig en uke etter at statsråd Michaelsen hadde startet i jobben. Vi debatterte dette i Politisk kvarter, så hun vet utmerket godt hva jeg har sagt og ikke sagt. Å referere til et innlegg fra Ivar Vigdenes opplever jeg som en uriktig gjengivelse av mine uttalelser, og det skal ikke forekomme fra en statsråd på talerstolen i Stortinget. At Stjørdal kommune har ansatt flere når de har fått mer penger fra staten, synes jeg er kjempebra. Det har jeg aldri sagt at ikke er bra eller en riktig prioritering av Stjørdal kommune. Malvik kommune har ansatt enda flere. De er ikke med i det statlige forsøket.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-15:
Det er viktig i eit demokrati at vedtak som vert gjorde av eit fleirtal i Stortinget, vert følgde opp av ei mindretalsregjering. På fleire område i helsepolitikken opplever vi at det ikkje skjer. Vedtaket om ein time fysisk aktivitet i skulen vart nemnt og svart på i førre replikk. Eg vil ta opp vedtaket om å redusera ISF, innsatsstyrt finansiering, frå 50 pst. til 40 pst. Det vert ikkje følgt opp. Det vert heller ikkje vedtaket om å få ein gjennomgang av ISF for å sjå om det kan ha konsekvensar for prioriteringane i helsevesenet. No har Kristeleg Folkeparti ei nøkkelrolle, både når det gjeld å behandle budsjett, og kanskje som eit komande regjeringsparti. Når det gjeld ISF, er det ikkje ei viktig sak for Kristeleg Folkeparti at vi må få ned ISF-delen og sjå på korleis det får konsekvensar for prioriteringane i helsevesenet?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-15:
Regjeringa har innført den gylne regelen igjen, og representanten Stensland har – som andre representantar frå regjeringspartia – gjentatte gonger skrytt av at dette var eit veldig viktig grep. Så veit vi at han ikkje har verka. Presidenten i Norsk Psykologforening kallar han for «en politisk bløff». Det vert fem gonger så høg kostnadsvekst i somatikken som i psykisk helsevern. Statsråd Høie uttalte i 2015 at han ikkje var fornøgd, i 2016 at han ikkje var fornøgd, i 2017 at dette ikkje er godt nok, og i 2018 uttalte han: «Jeg er skikkelig sur.» Så mitt spørsmål til representanten Stensland er om han er like sur som statsråd Høie, og ikkje minst kva representanten Stensland vil gjera for at den gylne regelen no kjem til å verka.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-15:
Eg har lyst til å ta eit oppfølgingsspørsmål, for saka er jo alvorleg. Ein har sidan 2014 sagt at dette er grepet frå Stortinget som skal sørgja for at ein prioriterer psykisk helsevern. Men når ein år etter år ikkje klarar det, er eit spørsmål som vi må kunna forventa svar på, kva som no er grepa som gjer at det skal kunna verka. Ventetidene i BUP har gått ned, ja, men dei er aldeles ikkje gode nok. At ein skal ha ei auka satsing på psykisk helse i kommunane, er jo ikkje svar på spørsmålet, for det må vi uansett ha når ein kuttar så mykje i sengekapasiteten, som no skjer. Vert det ikkje diskutert i det heile tatt blant regjeringspartia kva ein no skal gjera for å sørgja for at den gylne regelen faktisk verkar som ein styringsreiskap?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-15:
Eg høyrer representanten viser til sjukehusøkonomien i forslaget til statsbudsjett som skal vedtakast i dag, at han er god. Vi veit at styret i Helse Møre og Romsdal har vedtatt å kutta 200 årsverk i helseføretaket. Styreleiaren seier den økonomiske situasjonen er svært alvorleg, og at dei har forsøkt å få budsjettet for 2018 i balanse heile året, utan å lukkast. Økonomien er no så dårleg at helseføretaket må låna pengar til løn. I denne situasjonen skal ytterlegare 200 årsverk kuttast. Dei skal spara 0,5 mrd. kr til det nye sjukehuset dei skal byggja. Er ikkje Framstegspartiet og representanten bekymra for sjukehusøkonomien? Vil representanten forsvara sjukehusbudsjettet, seia at det no er bra?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-15:
Eg høyrer representanten seia at ein forventar at ein skal prioritera tenester, men når ein skal kutta 200 årsverk i Helse Møre og Romsdal, må ein stå til ansvar for den totale utviklinga på sjukehus når det er staten som er eigar og det er Stortinget som løyver pengane. Å seia at dette vert opp til helseføretaka å gjera, vert å fråskrive seg ansvar når vi ser så drastiske kutt som no skjer der ute, og at føretak må låna pengar til løn. Da er vi i ei anna verkelegheit enn vi har vore dei siste åra. Det er høgre vekst enn demografien, ja, men dyrare medisinar osv. og ein ABE-reform gjer at pengane ikkje strekkjer til. Eg må spørja igjen: Er det verkeleg slik at Framstegspartiet på Stortinget synest det er greitt, det som skjer der ute, og ikkje vil gjera noko – frå Stortinget si side – for at situasjonen skal verta betre ute i helseføretaka?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-15:
Eg venta på at det skulle koma eit personangrep om at eg ikkje har nok gjennomslag i eiga gruppe. Da tenkjer eg med meg sjølv at dersom dei ikkje har andre argument å bruka mot meg enn å prøva å bruka personangrep – ja, da har dei ikkje andre argument igjen, og det er heilt greitt. Eg står fullt og fast ved prioriteringane våre i helsepolitikken. Er det noko vi gjer, er det nettopp å prioritera. Vi prioriterer både kutt og satsingar, og vi har òg ei stor satsing på kommuneramma, som Høgre ikkje har. Så at ein kan seia at vi har eit mindre budsjett enn andre, forstår eg ikkje heilt. Når det gjeld at vi ikkje var glad for prioriteringsmeldinga: Det vil eg ta sterkt avstand frå. Vi fremja fleire forslag til ho, nettopp at vi ville ha enda meir oppfølging av dei prinsippa som var der, og vi tok òg til orde for den prioriteringa som kom no, frå kommunehelsetenesta. Den er vi veldig glad for.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-15:
Takk for ei anledning til å svara på spørsmål. Det er klart at når vi fremjar satsingane våre, er det òg fordi det vil vera løysingar som faktisk kan gjera at staten kan spara pengar. Vi er f.eks. veldig kritiske til gigantutbygginga av ei samling av sjukehus til Oslo, på Gaustad – eg trur faktisk ikkje det vil vera billigare enn å utvikla dagens sjukehustilbod. Eg trur òg at å utvikla lokalsjukehusa rundt omkring er ein billigare måte å sikra gode spesialisthelsetenester til innbyggjarane på enn ei overdriven sentralisering – der ein ikkje er effektiv nok i drifta, kan ein òg stadfesta. Vi er ikkje med på alle satsingar, vi er f.eks. imot eit eldreombod, for vi meiner at dagens pasient- og brukarombod òg skal vera eit ombod for den eldre befolkninga. Så dette stemmer ikkje.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-15:
Nei.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-15:
Eg takkar for spørsmålet. Eg går ut frå at representanten snakkar om nøytral moms i helseføretaka.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-15:
Det skal nok ikkje vera eit kutt. Dette trur eg har å gjera med korleis ein fører det i budsjettet vårt. Vi har ført det slik som vi har fått til svar på budsjettekniske spørsmål. Til spørsmålet om kvifor vi er imot innføring av nøytral moms: Det er nettopp fordi det bidreg til fragmentering av sjukehustilbod. Det kan vera kantinedrift og reinhald som gjer at ein i motsetning til før tener pengar på å ha det ute på anbod. Vi tenkjer som så at det er viktig at ein har eit samla ansvar for heile sjukehusdrifta. Vi ønskjer ikkje å bidra til meir privatisering av det offentlege. Vi meiner at offentlege sjukehus skal vera eit offentleg ansvar. Vi ser ikkje behovet for å innføra nøytral moms.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-15:
Takk for spørsmålet. Vi har vore med på, saman med Kristeleg Folkeparti, alle dei seinaste forslaga, bl.a. om å få ei jordmorutdanning til Stavanger, og òg om å sjå på at ein kan ha ei medisinutdanning i Stavanger i samarbeid med Universitetet i Bergen. Det støttar vi godt opp om. Vi må nok auka utdanningstakta i Noreg mykje meir enn det som òg er i budsjettet vårt i år, men vi har starta. Vi har stor kø på LIS1-stillingar. Vi kan ikkje berre pøsa på med å utdanna fleire, vi må òg sjå at dei som er der i dag, kjem gjennom systemet. Vi er òg opptatt av at vi må få fleire til å ha meir praksis i kommunehelsetenesta. Dette er eit felt vi kjem til å arbeida meir med, for vi trur det er svært viktig at vi er bevisste på det frå Stortinget si side.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-15:
Eg høyrer at representanten er bekymra for psykisk helsevern og er inne på at den gylne regelen ikkje har verka etter intensjonen etter at han vart reetablert. Eg vil spørja representanten om han og Venstre kjem med løysingar og krav til helseministeren om korleis regelen kan fungera etter intensjonen, eller om Venstre tenkjer at ein kan ta bort heile regelen, i og med at han ikkje har hatt den verknaden som han skulle hatt, og at vi ser kreativ aktivitetsstyring og rapportering for å nå målet. Stoler representanten frå Venstre på den gylne regelen?