Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2010-12-15:
Stortinget debatterte aspekter ved denne saken også den 18. november i år på bakgrunn av interpellasjon nr. 30 for 2010–2011, som var framsatt av representanten Gundersen. Jeg presiserte da at Statskog SF på rent forretningsmessig grunnlag har gjennomført en vurdering av de tre selskapene Orkla la ut for salg. I Orklas børsmelding framgår det at salget skjedde etter en bred prosess med stor konkurranse og flere attraktive bud. Før regjeringen – med forbehold om Stortingets tilslutning – ga sitt samtykke til Statskog SFs investeringsbeslutning, ble det innhentet en vurdering av Statskog SFs investeringsplan, forretningsplan, fra selskapet Arctic Securities. Arctic Securities ga uttrykk for at vurderingene Statskog hadde gjort, er i tråd med hvordan en kunne vente at andre kommersielle aktører ville verdsette selskapene. I Prop. 11 S, Kapitalforhøyelse og statlig lån til Statskog SF, som nå er til behandling, er det redegjort nærmere for saken. Jeg er glad for at flertallet i næringskomiteen mener det er positivt at staten gjennom sitt eierskap i Statskog SF gir selskapet anledning til å gjennomføre et eiendomskjøp som er av historisk betydning. Videre legger jeg vekt på at flertallet viser til at det er forretningsmessige vurderinger som er lagt til grunn for prisfastsettelsen. Jeg har merket meg at flertallet er fornøyd med at foretaket legger opp til et omfattende arronderingssalg av spredte skogteiger foretaket eier fra før, og at flertallet ber regjeringen vurdere arronderingssalg av spredte teiger også i Nordland og Troms. Jeg har også merket meg at flertallet forutsetter at inntektene fra arronderingssalget brukes til å nedbetale det statlige lånet på 475 mill. kr. Jeg vil ta høyde for dette ved fastsetting av avkastnings- og utbyttekravene for foretaket, og – som det framgår av proposisjonen – komme tilbake til Stortinget med dette på en egnet måte. Flertallets tilråding innebærer at Statskog gis mulighet til å gjennomføre det største kjøpet av produktiv skog i nyere tid. Jeg vil gjennom den videre eierstyringen av foretaket legge vekt på at foretaket bidrar til verdiskaping og samfunnsnytte. Dette er altså en investering for framtiden. I lys av det er det vanskelig å forstå hvorfor Fremskrittspartiet og Høyre er så lite fornøyd med denne saken, og jeg siterer: «Det er en viktig distriktsnæring. Det er kanskje en av de næringene som er til stede i flest kommuner. Den har et veldig potensial.» Og videre: «Den leder helt fra primærproduksjon til eksportmarked, og den har en verdiskaping som er på linje med fisk, altså oppdrett, og den har en lønnsomhet som konkurrerer godt med fisk.» Hvem sier det? Det er faktisk Høyres stortingsrepresentant Gunnar Gundersens ord fra interpellasjonsdebatten 18. november i år. Representanten Gundersen er jo blant dem i Høyre som har greie på skog. Med det utgangspunktet Gundersen har, må det være liten grunn til å dra i tvil at Statskog har gjort et fornuftig skogkjøp, og jeg er forundret over at Høyres representanter i komiteen ikke viser større forståelse for dette i partiets merknader. Jeg må også få kommentere at komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre mener at Stortinget ikke har fått tilstrekkelig informasjon i saken, noe som også understrekes i innlegg her nå nylig. Jeg viser her til at disse medlemmer «kan ikke se at Stortinget gjennom proposisjonen har fått informasjon som gjør det mulig å avgjøre om kjøpet av Borregård Skoger fra Orkla er foretatt på forretningsmessig grunnlag». For det første: I brev av 2. desember i år tilbød jeg komiteen ytterligere informasjon. I en sak som denne kan ikke all informasjon uten videre legges ut offentlig. Dersom informasjonen skulle tilflyte andre næringsutøvere med tilknytning til skogbruk og utmark i de områdene de aktuelle selskapene ligger, kan disse utnytte denne kunnskapen til å oppnå fordeler for egen virksomhet. Dersom Stortinget eventuelt ikke ga sin tilslutning til kjøpet, ville åpen informasjon også kunne være til skade for Orklas videre arbeid med salg av selskapene. Jeg la derfor vekt på at komiteen ville måtte behandle dokumentene i henhold til reglene i Stortingets forretningsorden som omhandler taushetsplikt. Dette ville altså innebære at dokumentene ikke ble gjort offentlig tilgjengelig. Komiteen har ikke respondert på mitt tilbud om mer informasjon, og jeg kan derfor ikke se at det er grunnlag for disse kritiske merknadene. For det andre: Fremskrittspartiet og Høyre gjør et stort nummer av at denne investeringen ikke kan være en investering som gir god avkastning. Da må jeg på nytt vise til at det foreligger en vurdering fra et anerkjent konsulentfirma, Arctic Securities. De sier: «Det er vår oppfatning at Statskog SF har lagt til grunn relevante og akseptable forutsetninger for fremtidige priser, avvirkning, driftskostnader og synergier knyttet til eiendommene.» De sier videre: «Det er videre vår vurdering at det avkastningskrav som er satt er relevant og riktig for denne type investering.» Og videre: «Det er videre vår vurdering at de verdianslag som er gjort for verdien av tomter, eiendommer for salg, utviklingsprosjekter og utmarksressurser er rimelige.» Og til slutt sier de: «I sum er det vår vurdering at prisen på NOK 1.725 mill, på de angitte kontraktsvilkår, er fair og i tråd med det andre kommersielle aktører kan ventes å verdsette eiendommen til.» Så jeg er fornøyd med komiteens innstilling og forslag til vedtak. Dette har vært en grundig prosess. Statskog vil med dette kjøpet få utvidet sitt grunnlag for skogbasert verdiskaping.