Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-06-16:
Folkehelsepolitikken er et ansvar på tvers av sektorer og samfunnsområder. Det handler om å rette oppmerksomheten mot forhold som påvirker helsa – både forhold som fremmer helse, og forhold som gir risiko for sykdom. En slik tilnærming bidrar til å synliggjøre at en rekke samfunnssektorer har ansvar for helseutfordringene. En bred forankring er nødvendig fordi dette angår hele befolkningen og har betydning for helsetilstanden i mange år framover, ja i generasjoner. Det er avgjørende at folkehelsetiltak som berører forholdet mellom den enkeltes helse og frihet og fellesskapet, har en god forankring og oppslutning i samfunnet. Folkehelsearbeid handler både om å fremme livskvalitet og trivsel gjennom deltakelse i sosialt fellesskap som gir tilhørighet, opplevelse og mestring, og om å redusere risiko for sykdom, funksjonsnedsettelse, psykiske og sosiale problemer. I meldingen presenterer regjeringa en plan for utviklingen av folkehelsepolitikken. Meldingen bygger videre på hovedlinjene i folkehelsepolitikken, som det var tverrpolitisk enighet om da Stortinget behandlet Meld. St. 34 for 2012–2013. For å komme i tur med en folkehelsemelding i forkant av hvert kommunevalg, siden folkehelse er et lovpålagt kommunalt ansvar, valgte regjeringa å legge fram en melding også i år. Det betyr at denne meldingen ikke dekker hele bredden av folkehelsepolitikken, men i sum har vi fått to folkehelsemeldinger i løpet av to år som bringer oss mange steg framover, sammen med at mange kommuner har trappet opp sin innsats de senere årene. Regjeringa har valgt å legge hovedvekten på ny politikk på områder som enten ikke har vært tilstrekkelig prioritert, eller som den mener krever nye løsninger. Psykisk helse i folkehelsearbeidet, helsevennlige valg og aktive eldre er løftet fram. Det er videre lagt vekt på forebyggende arbeid rettet mot barn og unge. Meldingen har i tillegg en del om videreutvikling av det tverrsektorielle folkehelsearbeidet som inkluderer den brede velferdspolitikken, miljø, helse og nærmiljøarbeid, støtte til lokalt folkehelsearbeid og virkemidler for å styrke kunnskapsgrunnlaget. Regjeringa vil styrke det forebyggende helsearbeidet. Psykisk helse skal få en større plass i folkehelsearbeidet, og arbeidet med livsstilsendringer skal få en ny og mer positiv vinkling. Regjeringa vil utvikle en ny og moderne eldrepolitikk som retter oppmerksomheten mot betydningen av aktiv aldring. Jeg vil få takke komiteen for et grundig arbeid med meldingen. Det er en samlet komité som slutter seg til de store grepene i denne meldingen, særlig når det gjelder satsing på psykisk helse og aktive eldre. I tillegg mener jeg at komiteen har forsterket behovet som meldingen peker på når det gjelder en bedre organisering av primærhelsetjenesten og særlig samordning av innsatsen rettet mot barn. Komiteen peker også på betydningen av å øke kapasiteten av mer tverrfaglighet og å sette inn innsats så tidlig som mulig rundt barn og barnefamilier. En god barndom varer livet ut. Dessverre gjør også en dårlig barndom det. Det er med en viss forventning komiteen ser at andre departementer og komiteer i Stortinget jobber med tiltak og ressurser for å styrke tidlig innsats. Justiskomiteen har nylig vedtatt en opptrapping for å bekjempe vold mot barn. Familie- og kulturkomiteen har vedtatt en utredning av bindende minstenorm for bemanning i skolehelsetjenesten. Arbeids- og sosialkomiteen har lansert en rekke tiltak for å redusere barnefattigdom. Vi får også drahjelp av transportkomiteen som denne uka har vedtatt en opptrapping av gang- og sykkelveisatsing. Alt dette viser bredden i folkehelsearbeidet og hvor viktig koordinering er. Det er veldig tydelig at vi har organisert barns behov på voksnes premisser. Vi må slutte å sektorisere hodene til barn. Særskilt tilrettelagt undervisning og lærevansker ligger til PPT. Atferdsforstyrrelser ligger til Bufetat. Angst og depresjon ligger til BUP. Mobbing ligger litt her og der. Nesten alle barn går i barnehage. Er det ikke da naturlig at fireårskontrollen utføres der? Nei da, i stedet flytter vi barn rundt omkring for å gjøre det praktisk for de voksnes arbeidsliv, ikke for barna og deres foreldres gode liv. Det er snart så vi må etablere Stolpejakten.no for foreldre som leter etter hjelp i det offentlige hjelpeapparatet. Når psykisk uhelse er i ferd med å bli den nye folkesykdommen, må vi lære av erfaringene vi har knyttet til tidligere suksesser i norsk folkehelsearbeid. Andelen som røyker, har gått drastisk ned. Alkoholbruken i Norge er betydelig lavere enn i sammenliknbare land. Hjerte- og karlidelser er redusert, ikke minst basert på erfaringene fra Tromsøundersøkelsens 40-årige historie. Tannhelse er en annen norsk suksesshistorie. Nå må vi sette inn samme systematikk og kapasitet for å forebygge psykiske lidelser og bygge mental kapital. Vaksinepolitikken har vært en annen suksess for norsk folkehelse. Den viser hvor viktig universelle tiltak er, som treffer flest mulig. Den store gevinsten i folkehelsearbeid ligger i å få flest mulig til å gjøre litt. Jeg vil stoppe opp litt ved vaksiner selv om jeg har litt knapt med tid igjen. Det har vært en politisk debatt om det i vinter. Arbeiderpartiet har skiftet politikk og vil påby vaksinering. HPV-vaksine har det også være en debatt om, men en debatt som ikke har gått, er den om at mange som fikk barnevaksinasjonsprogrammet tidlig, trenger påfyll. Vaksiner går ut på dato. Det er en debatt vi ikke har tatt.