Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2012-12-06:
Næringslivet i Norge består i hovedsak av små og mellomstore bedrifter, mange av dem familieeide gründerbedrifter som ofte kjemper seg opp og fram fra null. Spesielt for disse bedriftene er rapporteringskrav, skjemaer og regelverk som er svært tidkrevende og tyngende. Mange opplever at de møtes med mistenksomhet og kontroll. For disse bedriftene utgjør skjema- og rapporteringsveldet fra myndighetene store kostnader. Den totale årlige byrden for å etterleve skjemaveldet for bedriftene er i dag på hele 60 mrd. kr. Høyre har lenge ønsket et enklere regelverk som bidrar til at næringslivet kan fokusere på sine primæroppgaver, som er å skape verdier og trygge arbeidsplasser. Bedriftsledere har faktisk viktigere ting å foreta seg for bedriften enn å sitte i timevis og fylle inn skjemaer med informasjon som det offentlige har fått tidligere. I 2002 fremmet regjeringen Bondevik II en handlingsplan for Et enklere Norge. I ettertid ble planen fulgt opp med nye forenklingsmål for perioden 2005–2009. Daværende næringsminister Børge Brende satte et klart mål: Næringslivets administrative kostnader skulle reduseres med 25 pst. innen 2012. Landet fikk regjeringsskifte, og planen ble i svært liten grad fulgt opp. Den rød-grønne regjeringen har nå regjert i snart to stortingsperioder. De har etter mye press fra næringsliv og opposisjon lovet å forenkle med ca. 10 mrd. kr – 5 mrd. kr i inneværende stortingsperiode og 5 mrd. kr i neste. Næringsministeren gir i media inntrykk av at de har gjort mye. Sannheten er dessverre at det skjer svært lite, og at man er langt unna målet som Høyre og Bondevik II-regjeringen satte seg i 2002. I løpet av snart åtte år i opposisjon har Høyre fremmet mange forenklingsforslag som regjeringen har stemt ned. Dessverre vil vi oppleve det samme her i dag. Dette er svært synd. Forslaget fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre tar for seg flere viktige og helt konkrete forenklingstiltak, skissert av bl.a. NHO, Regnskapsførernes forening og Revisorforeningen. Det er her snakk om mange gode forenklingsforslag som ikke vil bidra til å forringe verdien av det offentliges innhenting av informasjon. En samlet opposisjon ønsker med dette å lette byrden og gjøre hverdagen enklere for små og mellomstore bedrifter. For Høyre er det viktig at bedriftenes møte med det offentlige byråkratiet blir så enkelt som mulig. Ny og bedre teknologi gir stadig nye muligheter, og utviklingen går i dag svært raskt. Det er derfor pinlig at mesteparten av det offentlige Norge er i ferd med å sakke akterut. Dårlige IKT-løsninger koster, i form av unødvendige systemer. Det koster frustrasjon og byråkrati. Helse-Norge, har vi nå fått vite, har tatt i bruk faksen igjen. Det forteller litt om den utviklingen vi er inne i. Altinn er myndighetenes løsning for innrapportering og dialog med bedriftene. Regjeringens satsing på Altinn må derfor gjøres langt mer profesjonell og brukervennlig. Intensjonen med Altinn er å gi bedriftene mulighet til å oppfylle en rekke oppgaveplikter elektronisk. Med dagens teknologi er det mulig å lage skreddersydde løsninger for bedre oppgaveflyt i portalen, og bedriftene vil være garantert at det er riktig skjema som blir sendt inn. Når Riksrevisjonen i sine merknader karakteriserer svakhetene ved den eksisterende Altinn II-løsningen som alvorlige, må regjeringen og Stortinget ta det på største alvor. Det haster med å redusere behovet for dobbeltrapportering, og det haster med forenkling av tollprosedyrer. Det er bekymringsfullt at brukervennlighet for bedriftene i møte med det offentlige ikke blir prioritert i nevneverdig grad av den rød-grønne regjeringen. Det vi ser, er at de rød-grønne er mer opptatt av å forsvare systemene fremfor å tilrettelegge for enkeltbedrifter og enkeltmennesker. På dette området er det et klart behov for nye ideer og bedre løsninger, noe en ny borgerlig regjering best kan sørge for. Så til resultatmåling: Det er skuffende – som sagt – at regjeringen etter så mange år med makt og ansvar, ikke har tatt videre målene i Et enklere Norge, som ble fremmet av Børge Brende under Bondevik II-regjeringen. Spesielt ille er det å oppleve at Norge er en sinke, mens de borgerlige regjeringene i Danmark og Sverige allerede har kommet langt i å redusere næringslivets administrative kostnader. Begge landene har som mål å kutte med 25 pst. I august 2011 – seks år etter at de rød-grønne tok over i regjering – presenterte statsråd Giske i en pressemelding følgende konkrete mål for reduksjon av de administrative kostnadene for næringslivet: «Fra 1.1.2011 til 1.1.2016 skal kostnader bedrifter har for å følge opp myndighetspålagte rapporteringskrav reduseres med hele 10 milliarder kroner. Det tilsvarer en reduksjon på omtrent 20 prosent av dagens nivå. Om lag halvparten av kuttene skal gjøres i inneværende stortingsperiode.» Forenkling er et langsiktig arbeid. Vi registrerer at regjeringen ikke bruker korrekte mål når den allerede nå rapporterer fremgangen i forenklingsarbeidet. I en nyhetssak fra Nærings- og handelsdepartementet datert 18. oktober 2012, hevdet statsråden at det allerede er forenklet for 3 mrd. kroner. Dette tallet gir ikke et korrekt bilde, bl.a. blir besparelsen ved opphevelse av revisjonsplikten for enkelte selskaper overestimert. Samtidig opplever vi at statsråd Giske, sammen med statsminister Stoltenberg, reiser rundt til næringslivet og skryter av at de er på god vei når de blir møtt med massive krav om forenkling fra bedriftene. Dette opplevde vi senest under et besøk i Ålesund, der statsråden hevdet at det er spart 2 mrd. kr bare på å sløyfe revisjonsplikten for små bedrifter og redusere krav til aksjekapital for nye bedrifter. Når det gjelder revisjonsplikten, ligger nok tallet nærmere et sted mellom 1,2 og 1,8 mrd. kr – i hvert fall ikke på 2 mrd. kr. At innskuddskravet til stifting av aksjeselskap er redusert fra 100 000 kr til 30 000 kr, er positivt, men det blir feil om statsråden hevder at dette er en milliardforenkling. I realiteten er dette kun en endring over balansen, det er ikke sparte skjemaveldekostnader. Det er positivt at den rød-grønne regjeringen har lært litt av den forrige borgerlige regjeringen og har videreført ideen om å sette forenkling på dagsordenen, men det er skuffende at det har tatt så lang tid å vise reell handling. Jeg vil anbefale statsråden og regjeringen å intensivere forenklingen. Samtidig må de lære seg ikke å justere tallene for at det skal se ut som om de holder sine løfter. Dette er overhodet ikke noe som Høyre er alene om å mene eller si, for Dagens Næringsliv skrev 23. oktober: «Giske bør være mindre opptatt av å beregne innsparinger av ikke gjennomførte tiltak og flinkere til å gjøre konkrete forenklinger.» Høyre er som sagt skuffet over at regjeringen har brukt så mange år og fått til så lite. Høyre lover å fortsette den viktige jobben med å forenkle skjemaveldet for næringslivet så snart vi kommer i regjering igjen. For å få klarhet i virkningene av grep som tas, bør målet om reduksjon av administrative kostnader sammenstilles med løpende målinger av oppnådd forenkling. Løpende målinger bør presenteres to ganger i året, f.eks. ved fremleggelsen av statsbudsjettet om høsten og revidert nasjonalbudsjett om våren. Målingene bør baseres på standardkostnadsmetoden og gi en god forklaring av tallmaterialet som ligger bak utregningene. Dette er et tips til statsråden, for uten å ha et godt kart, aner man ikke hvor man befinner seg i terrenget.