Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-05:
I min redegjørelse for Stortinget den 7. januar orienterte jeg om at myndighetenes arbeid med denne saken har fulgt tre spor: etterforskning, arbeidsgruppe opprettet av Nkom og arbeidsgruppe opprettet av Justis- og beredskapsdepartementet og Samferdselsdepartementet Jeg ønsker nå å gi Stortinget en kort oppdatering, for det er det eneste taletiden tillater. Når det gjelder etterforskning, presenterte PST den 26. mars 2015 status i etterforskningen knyttet til det materialet Aftenposten hadde bygget sine konklusjoner på. I motsetning til det en fikk inntrykk av da representanten Klinge nettopp sto her oppe, som om det Aftenposten avslørte, var fakta, har PST konkludert noe annerledes. De konkluderte foreløpig med at det ikke er funnet indikasjoner på bruk av falske basestasjoner eller IMSI-catchere i det grunnlagsmaterialet Aftenposten har basert sine artikler på, og i de målingene Aftenposten har gjort i samarbeid med flere sikkerhetsselskaper. PST samarbeidet i dette arbeidet med NSM og E-tjenesten i etterforskningssammenheng. PST presiserte også at det ikke er noen grunn til å tro at den aktiviteten som PST eller øvrig politi har hatt når det gjelder bruk av IMSI-catchere, har hatt noen påvirkning på de data Aftenposten har basert sine konklusjoner på. PST uttalte også – det tror jeg det er viktig å understreke, som flere talere har vært inne på – i forbindelse med denne offentliggjøringen av etterforskningsresultatene at bruk av falske basestasjoner antagelig bare utgjør en liten del av de metoder fremmede stater bruker i etterretningsøyemed. I innstillingen fra justiskomiteen – det er et par som har vært inne på det her også – nevnes problemstillingen rundt reglene om varsling etter ekomloven ved bruk av mobilregulerte soner. Arbeiderpartiet og Senterpartiet kritiserer regjeringen og meg for å ha avklart dette forholdet for sent. Det er en litt snodig kritikk, synes jeg. Departementet arbeidet med denne problemstillingen før den ble aktualisert i mediene, men det var behov for å behandle saken grundig, og det blir litt spesielt å vise til hva den forrige regjeringen mente om forrang mellom bestemmelsene, når de rent faktisk etterlot seg et lovverk i motstrid. Med noe bedre håndverk fra Arbeiderparti-, Senterparti- og SV-regjeringens side ville denne tvilen aldri oppstått, og det bør være læring i det, også for ivrige opposisjonspartier, som, mens de var i regjering, burde ha ryddet opp i dette. Når det gjelder arbeidsgruppen opprettet av Nasjonal kommunikasjonsmyndighet, er den ferdig med sitt arbeid, og resultatene innen de to hovedsporene deteksjon og beskyttelsestiltak behandles nå videre i Nkom. Når det gjelder arbeidsgruppen som ble nedsatt av Justis- og beredskapsdepartementet og Samferdselsdepartementet, har den nå avlevert sin rapport. Arbeidsgruppen har i korte trekk konkludert med bl.a. følgende – og jeg ber særlig enkelte merke seg dette: Ansvarsforholdene innen mobilsikkerhet fremstår som klare og er ikke annerledes enn på andre områder. Ekommyndighetene skal sørge for velfungerende mobilnett og ekomtjenester og sikring av konfidensialitet, tilgjengelighet og integritet i mobilnettene, i henhold til ekomloven. Politiet, herunder PST, skal forebygge, avdekke og etterforske straffbar virksomhet. NSM skal påse at informasjon og objekter som er skjermingsverdige etter sikkerhetsloven, blir sikret, og forebygge overtredelser av denne loven. Nasjonal kommunikasjonsmyndighet og politiet utpeker seg selv som hovedaktør. Arbeidsgruppen foreslår at aktørene går sammen om å utarbeide retningslinjer for håndtering av ulike typer tilfeller. Justis- og beredskapsdepartementet følger opp at dette arbeidet igangsettes. Arbeidsgruppen anbefaler at det etableres en viss kapasitet ved Nkom for å kunne detektere falske basestasjoner. NSM ser innenfor sitt ansvarsområde behov for å forsterke og videreutvikle egen kapasitet. NSM er allerede i gang med å bygge opp sin kapasitet. Dette viser også at tjenestene på denne måten samarbeider bedre og nærmere, og jeg kommer litt tilbake til det. Jeg tror det også er viktig å ta med seg noen læringspunkter etter Aftenpostens publiseringer. Jeg ser at Aftenposten ikke er i presselosjen i dag, noe som viser at saken startet med ganske høy føring og har endt her, med innlegg fra representanter som ikke fyller taletiden engang. Det er bra, for det viser at situasjonen ikke var så alvorlig som det en fikk bekymring for da Aftenposten gjorde den jobben de gjorde. Det betyr ikke at den jobben var fånyttes, for det var den absolutt ikke – den brakte fokus til et område som det er veldig viktig å fokusere på. Og når det gjelder den artikkelserien: Den måten Aftenposten jobbet på, mener jeg er en god måte å jobbe på, selv om en del konklusjoner kanskje var noe bastante tidlig. Dette bidro til å få frem en viktig og riktig gjennomgang av sårbarheten i et helhetlig perspektiv for å se om vi kan løse oppgavene bedre. Slik sett mener jeg at tjenestene med ansvar for de ulike delene av problemstillingene nå vil samarbeide bedre og nærmere enn det de gjorde tidligere, det er bra, og det er ingen tvil om at artikkelserien til Aftenposten i hvert fall har bidratt til det.