trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mudassar Kapur (Høyre), 2022-01-11:
I desember behandlet vi en sak om bostøtte, og underveis i behandlingen var det flere signaler fra regjeringen om at det skulle komme en større strømkrisepakke. Innholdet i pakken fikk komiteen ingen innsikt i før etter avgivelsen av saken. Det ble holdt en pressekonferanse om strømpakken et døgn etter avgivelsen. Vi fryktet i forbindelse med behandlingen av den saken at regjeringens strømpakke ikke ville ta inn over seg utfordringene bostøttemottakerne ville ha i forbindelse med betaling av strømregningen som forfalt i desember. Bakgrunnen for bekymringen var halveringen av den ekstra bostøtten fra november til desember. Vi fikk helt rett. Jeg vil gjerne høre hva kommunalministeren tenker nå i retrospekt om at bostøttemottakerne ble stående igjen på perrongen som en av tapergruppene i desember.
Mudassar Kapur (Høyre), 2022-01-11:
Jeg er ikke overrasket over at statsråden er uenig med de bostøttemottakerne som ble stående igjen og fikk halvert støtten fra november til desember, ellers hadde jo regjeringen kanskje gjort noe for dem. Det er ikke akkurat det mest overraskende argumentet jeg har hørt her i dag. Faktum i saken er at når disse borgerne skulle betale regningen sin i desember, fikk de 1 500 kr i bostøtte istedenfor nesten 3 000 kr, som flere av oss andre i opposisjonen foreslo. I tillegg vet vi også at november ikke var en del av den større krisepakken, slik at for den betalingen som skulle gjøres i desember, var det ingen hjelp å få fra staten. Vi vet jo nå at regjeringen etter hvert har blitt dratt etter beina i flere andre saker. Kan statsråden si noe om at det kan komme endringer i dette bostøttenivået dersom det blir endringer i strømmarkedet de neste månedene?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-01-11:
Eg har gleda av å fremje eit representantforslag på vegner av Marius Arion Nilsen og underteikna om å innføre makspris på straum for norske forbrukarar.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-01-11:
Jeg vil på vegne av meg selv og Sofie Marhaug fremme forslag om å innføre både makspris på og toprissystem for strøm.
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2022-01-11:
Kommunal- og moderniseringsdepartementet foreslår i proposisjonen å øke bevilgningen til bostøtten i 2022 for å avhjelpe situasjonen med høye strømpriser for personer med lave inntekter. Forslaget innebærer å videreføre ekstrautbetalingen fra desember 2021 samt å utvide bostøtteordningen, slik at om lag 50 000 nye mottakere midlertidig kan komme inn i ordningen. Endringene skal gjelde for bostøtteutbetalinger i perioden januar til og med mars 2022. Regjeringen foreslår å styrke rammetilskuddet til kommunene med 300 mill. kr for å dekke økt utbetaling av sosialhjelp som følge av høye strømpriser. Komiteen står sammen om å øke bostøtten og viser til at de norske kraftprisene har vært uvanlig høye gjennom 2021. Fram mot vinteren har prisene vært økende og er nå svært høye og har vært det over tid. Det er forventet at kraftprisen vil holde seg på et høyt nivå gjennom vinteren. Utviklingen er likevel usikker og avhenger av værforholdene og kraftsituasjonen i landene rundt oss. Forbruket av strøm er høyest om vinteren, og en samlet komité ser at situasjonen kan bli belastende, særlig for mange vanskeligstilte husholdninger. Jeg vil også vise til veilederen for behandling av saker om økonomisk stønad under pandemien, som er besluttet videreført til og med 30. juni 2022. Av veilederen framkommer det bl.a. at kommunene bør være tilbakeholdne med å stille vilkår om avhending av bolig, bil eller andre eiendeler for å få innvilget sosialhjelp, da behovet antakelig vil være kortvarig. Høye strømpriser er sosialt urettferdig og øker forskjellene mellom folk. Vi har normalt et veldig effektivt kraftsystem i Norge, men det har ingen sosial fordelingsprofil. Det er den politiske oppgaven, og den tar regjeringen grep for nok en gang. Sikringsordningen regjeringen la fram i desember, og som et samlet storting stemte for, går ut på at når markedsprisen på kraft i gjennomsnitt går over 70 øre per kilowattime for en måned, vil staten kompensere en del av regningen. Dette kompensasjonsnivået oppjusteres nå fra regjeringen – fra 55 pst. til 80 pst. Den delen staten betaler, blir trukket direkte fra på regningen fra nettselskapet eller fra strømleverandører. Folk trenger altså ikke å foreta seg noe for å få støtte. Strøm er et fellesgode som alle i et mørkt og kaldt land som Norge er avhengig av. Målet til regjeringen er å redusere forskjeller og gjøre hverdagen for vanlige folk i hele landet enklere.
Kathrine Kleveland (Senterpartiet), 2022-01-11:
Velferdssamfunnet Norge har sikkerhetsnett som skal ivareta oss når vi trenger det. Bostøtteordningen er et slikt sikkerhetsnett. De høye kraftprisene har gitt mange høye utgifter til oppvarming av boligen. Dette rammer spesielt folk med lav inntekt. I dag viderefører vi ekstrautbetalingen fra desember, pluss utvider bostøtteordningen så rundt 50 000 flere midlertidig kommer inn i ordningen. Det handler rett og slett om å lage enda tettere masker i sikkerhetsnettet vi vedtok før jul. 300 mill. kr til kommunene til økt sosialhjelp, som vi vedtar i dag, vil gi mange en bedre hverdag i denne ekstraordinære perioden. I tillegg kom regjeringen i helgen med løfte om økt strømstøtte. 80 pst. i stedet for 55 pst. av regningen av årets tre første måneder blir dekket når kilowattprisen overstiger 70 øre. SV har lovet støtte til forslaget, så dette blir enda et kraftfullt tiltak Velferds-Norge kan gi oss som innbyggere. En viktig grunn til at landet Norge ble et velferdssamfunn, er nasjonal kontroll over energipolitikken vår – vannkraft, konsesjonslover eller at vi stilte krav i oljealderens spede begynnelse, slik vi så i sesong én av NRKs serie Lykkeland. Hvordan kom vi i denne situasjonen med så skyhøye strømpriser, og hvordan kan vi unngå det igjen? Senterpartiet vil sikre suveren norsk kontroll over alle avgjørelser med betydning for energisikkerheten i Norge og for videre utbygging av norsk kraft og energimiks. Offentlig eierskap må ligge fast. Beslutninger om eventuelle, nye mellomlandsforbindelser til utlandet må fortsatt tas av norske myndigheter. I Hurdalsplattformen står det at det ikke skal bygges nye mellomlandsforbindelser til Norge i denne fireårsperioden. Fjoråret var ekstraordinært. Lave fyllingsgrader i kraftmagasinene kombinert med europeiske forhold som påvirker norsk kraftpris, har gitt oss uholdbare strømpriser. Senterpartiet mener vi bør se på handlingsrommet i konsesjonene for mellomlandsforbindelsene, spesielt sjøkablene. Hvordan påvirker norsk krafteksport norsk forsyningssikkerhet og norske strømpriser? Rimelig, fornybar kraft har vært et gode for folk og næringsliv i Norge i lang tid. I kalde Norge er rimelig strøm et velferdsgode og en nødvendighet for folk. For næringsliv og industri er rimelig strøm et konkurransefortrinn. Dette vil Senterpartiet beholde. Jeg er glad for at vi i dag vedtar å øke bostøtten og midler til sosialhjelp.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2022-01-11:
Etter å ha høyrt innlegget frå føregåande talar frå Senterpartiet, er det freistande å seia at dei kanskje bør revurdera kven dei skal samarbeida med, viss dei ønskjer at låg straumpris skal vera eit gode for befolkninga. Så bør ein iallfall sjå på dei forslaga som ligg i Stortinget, og kanskje stemma for det ein er for, og mot det ein er mot. Mitt parti har sett fram gode forslag som ville ha kome norske innbyggjarar, vanlege folk, til gode, dei seinare månadene. Me starta med å føreslå å fjerna elavgifta, fjerna momsen og ha ei betre straumstøtteordning, og seinast i dag har representanten Sve føreslått å setja makspris. Det er gode forslag, men diverre har me sett at det i denne salen ofte er slik at når Framstegspartiet føreslår noko, blir det nedstemt, men så føreslår ein ei justering, eller ei forbetring, av eigne forslag etterpå. Det såg me seinast i førre veke, då me ikkje fekk lov å votera over vårt forslag, men det gjekk berre nokre få dagar før regjeringa justerte sitt forslag. Det er litt ironisk å lesa denne innstillinga, som refererer til eit forslag frå regjeringa og eit forlik med SV som allereie er gått ut på dato. Det er ikkje lenger den gjeldande politikken frå dei fleirtalspartia, fordi dei har måtta justera si eiga straumpakke etter at denne gjekk i trykken. Det viser kor bakpå ein er, og kor lite frampå ein har vore i denne situasjonen. Når det kjem til denne saka, støttar me sjølvsagt at ein skal styrkja bustøtta òg for rekninga som kom denne månaden, som gjaldt for straumen i desember. Det skulle berre mangla at ein ikkje gjer det, sjølvsagt, men me meiner at det er på langt nær nok. Me bør gjera dei tiltaka som Framstegspartiet har føreslått, både med reduserte avgifter, med auka refusjon og med makspris. Me bør gjera meir, og det trur eg dei aller fleste innbyggjarar ser, og forhåpentlegvis vil fleire parti koma oss i møte og sjå det, dei òg. I denne saka fremja, som representanten Kapur sa, Høgre, Venstre, Raudt og Framstegspartiet eit forslag om å gje 1 000 kr til nokre grupper som me veit har det spesielt vanskeleg, dei som er ledige, dei som er permitterte, og dei som er på arbeidsavklaringspengar. Det er eit forslag som vil vera ei viktig handsrekking, og når dei partia som eg refererte, står bak, betyr det at ein treng berre eitt parti til for å ha fleirtal. Då kviler det eit stort ansvar på SV, som sit på vippen, som kan stemma for det forslaget og gje ei handsrekking, eller dei kan stemma imot og visa med all tydelegheit at dei er eit støttehjul for regjeringa – og ikkje støttar det dei er for, og stemmer imot det dei er imot. Så eg er veldig spent på neste innlegg frå SV, om dei vil danna fleirtal for det forslaget, som vil gje ein tusenlapp meir til dei gruppene som eg refererte. Då tek eg opp forslaget frå Framstegspartiet og Raudt.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-11:
Ordet «krise» er noe vi har brukt mye fra denne talerstolen i høst og i vinter, og kanskje er det også blitt brukt noe mer enn nødvendig. Det er ikke krise for alle om strømregningen blir doblet en vinter, eller om vi må sitte på hjemmekontor en periode til. Men på samme måte som pandemien har tvunget oss til å lære digitale løsninger å kjenne, har rekordhøye strømregninger tvunget oss til å spare på strømmen. Det har vi ikke hatt for vane her i landet, og vi kan vel med fordel si at det var på tide med begge deler. Det er krevende, og det skaper vansker for mange; det er det ingen tvil om. En så høy strømregning som venter oss denne og trolig også de neste månedene, vil gi utfordringer for mange. For en del er ikke dette bare utfordrende; det er faktisk en krise. Det er grupper som allerede lever på et minste minimum, og enhver økning i regningsbunken velter et allerede for tungt lass. Derfor er det behov for klare støtteordninger fortsatt. I den ordningen vi behandler i dag, er det nettopp de med lav inntekt og høye boutgifter, og som med det også har krav på bostøtte, som får en forlenget og etterlengtet ordning. Det at vi får utvidet målgruppen med anslagsvis 50 000 husstander til, er en utvidelse SV er fornøyd med å ha bidratt til. I forlengelsen av det ser vi fram til rapporten fra utvalget som jobber med å se på nettopp bostøtten, da det etter SVs mening er altfor mange som faller utenfor nettopp den viktige ordningen. Når vi skal få på plass nye ordninger, avdekkes det også noen svakheter med de systemene vi allerede har. Vi har i denne saken hatt noen utfordringer med at kommunene sender ut informasjon om at strømstøtten avkortes mot andre stønadsordninger, og det er viktig også denne gangen å understreke at det ikke må skje – med mindre Nav allerede dekker strømregningen. Vi ser nå en utfordring som rammer dem som mottar dagpenger eller arbeidsavklaringspenger. De leverer meldekort hver 14. dag, noe som er ment nettopp å fange opp variasjonene i inntekt. Men to ganger i året faller det tre utbetalinger innenfor samme kalendermåned, og med det bortfaller bostøtten og nå også strømstøtten. En mulig annen utfordring for utbetaling av disse stønadene bør vi nok utrede da det også gir en uforutsigbarhet i egen økonomi, spesielt for dem som har marginal økonomi til å prioritere og omdisponere fra før. Nå i første hånd er det et poeng at bostøtteutvalget også ser på dette og ser de utfordringer som møter mange når systemene ikke er godt samkjørt. Den situasjonen vi nå er i, må vi sørge for at vi ikke kommer i flere ganger. Derfor trenger vi en ny strømpolitikk. Det vi ser nå, er markedskreftene som herjer fritt med ett mål for øye – profitt – og uten ansvar for forbrukeren eller det næringslivet vi har rundt omkring i landet. Derfor må vi få kontroll på kraften vår. SV foreslår derfor et statlig strømselskap som kan kjøpe inn kraft og selge med forutsigbare vilkår til innbyggerne og til næringslivet. Med den kommende energimeldingen blir det spesielt viktig å utforme politikk på dette området. Det må vi politisk ta et ansvar for.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-11:
Temaet i dag er mottakere av bostøtte, så det er naturlig nok en gang å rette søkelyset mot det utvalget som jobber med nettopp den ordningen, og hvordan den kan innrettes enda bedre. Det er mange som er spent på hva de kommer fram til. En rapport fra Menon Economics på oppdrag fra Bostøttealliansen påpeker spesielt at både inntektsgrensen og taket for boutgifter er for lave, og det er mange som faller utenfor. I tillegg sier de noe om at uføretrygdede behandles ulikt, og at bostøtten også gjør det mindre gunstig å jobbe for enkelte. Så her er det mye å ta tak i. Men som jeg nevnte i mitt innlegg, er dette med meldekortsystemet i Nav uheldig, da noen da mister støtten – som også statsråden var inne på i sitt innlegg – når det faller på tre utbetalinger innenfor en kalendermåned. Det jevner seg ut totalt, men det kan likevel være krevende for forutsigbarheten i økonomien for den enkelte. Er det noe som statsråden kan bringe inn i utvalget, så man sikrer at de også ser på denne innretningen på kort sikt for dem som nå rammes?
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-01-11:
Rødt er svært bekymret for privatøkonomien til folk i hele landet vårt som får den ene rekordhøye strømregningen etter den andre. «Strømprisene knuser den norske arbeiderklassen», sa småbarnsmoren Anita Bjørnevig Knutsen på «Debatten» i desember. Få har sagt det bedre enn henne. Jeg registrerer at regjeringen nå har kommet på banen med en forsterket strømpakke. Det er bedre, men ikke godt nok. Rødt foreslo å øke denne til 90 pst. allerede i desember. Dessuten er terskelen på 70 øre per kilowattime fortsatt en unormalt høy pris. Før jul foreslo Rødt i et representantforslag at Stortinget oppretter en ny bevilgningspost med noen av de rekordstore inntektene som staten har tjent på grunn av økte strømpriser, nettopp for å betale tilbake til landets 2,5 millioner husholdninger. De ville med vårt forslag ha fått 4 400 kr fra denne posten så raskt som mulig, men det ble nedstemt. La meg også minne om at senest i dag har Rødt fremmet et representantforslag om å innføre en makspris på strøm. Rødt mener at alle tiltak som raskt kan igangsettes, også ekstraordinære utbetalinger av bostøtte, er nødvendig. Men en stor svakhet med dette forslaget fra Støre-regjeringen, som med de foregående forslagene, er at mottakerne risikerer å få dette avkortet mot andre ytelser. Rødt, SV og Fremskrittspartiet har tidligere, også med støtte fra flere partier, foreslått at disse ytelsene må komme i tillegg til de andre ytelsene og ikke bli avkortet. Rødt mener det er helt selvsagt at de foreslåtte ekstra utbetalingene av bostøtte ikke skal komme til fratrekk. Dagens bostøtteordning har helt åpenbart behov for varig styrking. Det er bra at 50 000 flere inkluderes midlertidig i de foreslåtte ekstraordinære utbetalingene som vi skal vedta her i dag, men det er ikke nok. Regjeringen anslår at med den midlertidige utvidelsen vil det berøre mellom 130 000 og 140 000 mottakere, men la meg minne om at i 2011 var det 155 000 husstander som fikk utbetalt bostøtte. Det viser at ordningen må styrkes, og den må utvides til å gjelde flere. Derfor foreslår Rødt allerede her i dag, i forslag nr. 3, at regjeringen snarest skal komme tilbake til Stortinget med forslag til hvordan man midlertidig kan øke inntektsgrensen for å sørge for at flere kan søke om bostøtte i perioden 1. januar til 31. mars 2022. I lys av den ekstraordinære situasjonen må vi altså sørge for at flere mottar bostøtte enn i dag. Det er også mange grupper der ute som av ulike grunner ikke kvalifiserer til å søke om bostøtte, og Rødt er særlig opptatt av alle dem på uføretrygd, på arbeidsavklaringspenger og lignende stønader som har uhåndterbare bo- og strømutgifter, men som ikke har mulighet til å søke. NRK kunne tidligere fortelle om Frøy Rosvoll-Bystad, som ikke fikk bostøtte fordi hun var 8 kr for rik. Dette gir uheldige utslag, og derfor viser jeg til forslag nr. 2, fra Rødt og Fremskrittspartiet, som sikrer at alle, også de på uføretrygd og arbeidsavklaringspenger, skal få mulighet til å søke om bostøtte. Jeg tar opp forslaget fra Rødt.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-01-11:
Jeg vil også bore litt i det som statsråden var inne på i sitt innlegg, og som flere før meg har vært inne på, nemlig dette med tre utbetalinger tre mandager i november og også denne måneden, som gjør at man vil få for høy inntekt til å få utbetalt bostøtte. Lederen av AAP-aksjonen, Elisabeth Thoresen, fortviler og sier til NRK at hun får mange henvendelser fra fortvilte personer som enten har mistet eller kommer til å miste bostøtten i desember eller i februar. Hun forteller om voksne mennesker som må reise hjem til foreldrene sine fordi de ikke har penger til å varme opp hjemmene sine. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvorfor vil ikke statsråden og regjeringen allerede nå, når man vet at det er et problem, sikre at mottakere av uføretrygd og arbeidsavklaringspenger, personer som har lav inntekt og høye boutgifter, skal få mulighet til å søke om bostøtte?
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-01-11:
Jeg håper at måten vi før jul og nå rett på nyåret har hastebehandlet saker på, gir en viss trygghet for og visshet om at myndighetene kan handle raskt om omstendighetene krever det. Stortinget står stort sett samlet når vi igjen vedtar bevilgninger som er svært viktig for mange mennesker. Vi kan mene mye om størrelse og omfang, men likevel stiller en samlet komité seg bak hovedlinjene i forslaget – og det er betryggende og godt. Å forlenge disse ekstra utbetalingene til bostøttemottakere må vi si er både riktig og nødvendig. Med dette vedtaket blir bostøtteordningen også utvidet til å gjelde ytterligere 50 000 mottakere, og det er bra. Med de strømprisene vi ser nå, er det ikke bare husholdninger med dårlig råd som holder pusten når fakturaen for siste måneds strømforbruk skal inspiseres. Også de som normalt håndterer strømregningene fint, opplever at utgiftene gjør et stort innhogg i husholdningen, og vi ser nå tall som setter prisrekord etter prisrekord. De bakenforliggende årsakene til hvorfor prisene er slik de er, gir et betydelig hardere debattklima enn debatten om hva som kan gjøres for å kunne betale regningene. Det mener jeg er en styrke ved dette vedtaket. Vi kan være rykende uenige om hvorfor prisene er som de er, og om eventuelle løsninger på det. Samtidig som vi kan enes om at vi må hjelpe folk som sliter og kjenner på økonomien. Mye tyder på at det ikke er siste gang Stortinget må vedta bevilgninger som hjelper folk gjennom tider med høye strømpriser. I Norge har vi i mange år vært heldige. Tidvis har strøm nærmest vært for gratis å regne sammenliknet med prisene ellers i Europa. Det kommer også av at vi har vært selvforsynt med fornybar energi, ren energi, i motsetning til mange land rundt oss, som har utstrakt bruk av fossile energikilder. I tiden framover vil de som byr på ren energi, bli mer og mer populære og viktige, men det vil også gjøre noe med prisene. Fornybar energi er foreløpig et knapphetsgode i Europa. Å møtes for å behandle hastevedtak hvert år når kulda setter inn, er ikke noe vi kan gjøre i lengden. Når vi i framtiden kanskje må betale mer for noe som tidvis har vært gratis, er det flere grep som må tas – både i privatøkonomien og også i politiske prioriteringer. Hvordan vi møter de utfordringene i årene som kommer, er opp til oss alle å reflektere over – politikere som forbrukere. Jeg er glad for at vi på kort tid fikk behandlet saken, slik at enda flere får hjelp til å håndtere de høye regningene de tre første månedene i 2022. Jeg vil samtidig signalisere at Venstre kommer til å stille seg bak forslag nr. 1, fra Høyre, Fremskrittspartiet og Rødt, om å utbetale 1 000 kr ekstra til alle som var ledig, permittert eller mottok avklaringspenger ved utgangen av desember 2021, ved neste utbetaling. Dette vil også gi flere et viktig bidrag for å håndtere en økonomisk krevende hverdag. Så vil jeg også nevne at ved en inkurie var ikke Venstre, som eneste parti, med på en fellesmerknad som går på avkorting, i komiteens arbeid med saken.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-01-11:
Rett før jul vedtok Stortinget flere tiltak for å bøte på konsekvensene av de høye strømprisene. Det ble bevilget midler til en ekstra utbetaling i desember til bostøttemottakere over hele landet, og en ordning med strømstøtte til husholdningene over nettleien ble vedtatt. Ved behandlingen av strømstønadsloven ble det også slått fast en intensjon om å utvide bostøtteordningen midlertidig. Det har regjeringen allerede fulgt opp i praksis ved å endre bostøttereglene for desember, januar og februar. I den proposisjonen som behandles i dag, foreslår vi budsjettendringer i tråd med dette. Videre foreslår vi, som tidligere varslet, ekstra utbetalinger til bostøttemottakerne i januar, februar og mars. Disse utbetalingene viderefører innretningen fra ekstrautbetalingen i desember og utgjør i lag med den en betydelig lettelse for mange av de aller mest vanskeligstilte husholdningene. Det er enkelt og effektivt å benytte bostøtteordningen til å utbetale midler til vanskeligstilte husstander, men det er ikke helt uten utfordringer. En omstendighet som har fått mye oppmerksomhet de siste dagene, er at bostøttemottakere som har hele eller deler av inntekten fra arbeidsavklaringspenger eller dagpenger, kan miste bostøtten to måneder i året. Det er fordi det to måneder i året vil være tre 14-dagers utbetalinger av arbeidsavklaringspenger eller dagpenger i samme kalendermåned, og da kan inntekten utbetalt i den måneden bli så høy at bostøtten uteblir. Normalt jevner dette seg ut over året, men når det er knyttet en ekstrautbetaling til bostøtten, faller det uheldig ut. Dette lar seg ikke endre på kort sikt, men når vi nå foreslår ekstrautbetalinger hver måned gjennom vinteren, motvirker vi problemet. Det blir i alt fem ekstrautbetalinger fra november til mars, og ingen vil miste mer enn en av dem på grunn av tre AAP-utbetalinger samme måned. Det er beklagelig at noen rammes av dette, men det er fortsatt riktig å utbetale midler gjennom bostøtteordningen. Vi når ikke ut til alle som trenger hjelp, men vi når ut til svært mange. Regjeringspartiene og SV har uttrykt en enighet om å utvide bostøtten midlertidig. Regjeringens forslag følger opp denne enigheten og innebærer lavere egenandeler og vesentlig høyere inntektsgrenser. Inntektsgrensene for enslige er økt med mellom 30 000 og 50 000 kr. For familier kan det være snakk om mer enn 100 000 kr i året. Opptil 50 000 nye husstander kan på denne måten få tilgang til både bostøtte og de foreslåtte ekstrautbetalingene nå i vinter. Det kan være enslige uføre på minsteytelse eller andre husstander som har litt høyere inntekter enn dem som får bostøtte vanligvis. I proposisjonen har jeg understreket at disse anslagene er usikre. En viktig grunn til det er at antall nye mottakere avhenger av at folk faktisk søker. Husbanken arbeider nå intenst sammen med kommunene for å spre informasjon til potensielle søkere. Det virker, og kommunene er nå midt i et hektisk løp med å klargjøre søknader for desember før stønaden skal utbetales 20. januar.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-01-11:
Jeg er ikke enig i den framstillingen av det som skjedde. Man sammenligner nå med den utbetalingen som var i november. Det var en høyere utbetaling den måneden for det som hadde foregått utover høsten. Så sa regjeringen at den ville gå over til månedlige utbetalinger av bostøtte. Da ble det et litt lavere beløp på hver enkelt måned, men i sum ble det da varslet bostøtte for desember, januar, februar og mars – til sammen 6 000 kr, pluss påslag for flere medlemmer av husstanden. Så jeg er ikke enig i den framstillingen av at man sto igjen på perrongen og ble tapere. Tvert imot er det en kraftig satsing på bostøtte for å nå noen av dem som er mest vanskeligstilt. Vi har fulgt opp det måned for måned fra desember og skal gjøre det fram til mars.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-01-11:
Først til den beskrivelsen av bostøtte, altså at man sto igjen på perrongen og fikk halvering av bostøtten: Bostøtteutbetalingen har gått som normalt måned for måned, i tillegg er det gitt ekstra bostøtte på grunn av høye strømpriser. Det ble gjort i november, med en større engangsutbetaling da, og så endret man deretter til utbetaling måned for måned. Det som kanskje var litt mer uklart, var hva Høyre mente om det, om man hadde sett for seg en større engangsutbetaling i desember og så ferdig med saken. Det framgikk i hvert fall ikke av debatten, så vidt jeg husker det, at man hadde tenkt noen månedlig utbetaling, som flertallet da gikk for, men det kan hende at det var intensjonen. Når det gjelder utviklingen videre, er det klart at den følges veldig nøye. Nå har vi lagt på plass en politikk for januar, februar og mars, men det er klart at jeg regner med at alle i det politiske miljøet, og herunder definitivt også regjeringen, følger situasjonen på strømmarkedet nøye.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-01-11:
Det er viktige spørsmål som stilles her, for litt av poenget nå er at dette faktisk når ut. Det er en rettighetsbasert ordning, men den betinger at man faktisk søker. Man kan søke om dette i to kanaler, den ene er digitalt gjennom Husbanken, og så er det via den enkelte kommune. Det er viktig nå – og det jobbes på spreng for – å få ut så god informasjon som mulig. Vi må nok regne med at det er en del som kunne hatt rett til bostøtte, som ikke har søkt, og at vi sånn sett vil se at tallet øker etter hvert som dette blir mer kjent. Men det er klart at dette haster, så det er definitivt i alles interesse at vi når ut så godt som mulig. Husbanken jobber mye med det, også opp mot kommunene. Kommunene, som har mer direkte grensesnitt mot brukerne – også fysisk, ikke nødvendigvis bare digitalt – er gode i dette arbeidet, slik at man fanger opp alle som har rett på bostøtte. Det er viktig, så den intensjonen deler vi fullt ut.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-01-11:
Dette er også et viktig spørsmål, for det er klart at når vi lager regler og rettigheter til folk, vil vi at det faktisk skal nå fram. Det er veldig uheldig at det da i noen måneder med tre utbetalinger vil få den effekten at man vil miste retten til bostøtte. Jeg har skjønt at dette er en problemstilling, den er jo ikke ny. Jeg har gått etter dette for virkelig å se om det er noe vi kan gjøre, jeg har ingen raske svar. Men det blir nå gått en ny runde for virkelig å se på dette. Det kan handle om tekniske løsninger, det er jo systemene som gjør at dette ikke blir helt hundre prosent, og det kan handle om regelverket. Til det siste: Det er nettopp dette regelverket utvalget kikker på, så det kan komme forslag fra utvalget som kan bidra til å redusere eller ta bort dette problemet. Vi skal bidra til at dette blir gjort oppmerksom på i utvalgsarbeidet.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-01-11:
Jeg vil at bostøtten skal komme fram til alle som trenger det, og som har krav på det. La det være helt klart. Det er systemene knyttet til utbetaling av bostøtte i kombinasjon med Nav-systemene som gjør at vi er i denne situasjonen. Det er problemstillinger som har ligget der over tid, og så forsterkes de i den situasjonen vi står i nå. Samtidig er det sånn at når vi øker inntektsgrensene, bidrar det til å redusere problemet igjen. Hadde jeg kunnet løse dette ved bare å vedta det, bare bestemme det, hadde jeg gjort det. Men vi går nå, som jeg nevnte, ytterligere en runde med Husbanken for virkelig å uttømme alle muligheter, både knyttet til teknikken og knyttet til regelverket, for å se om det er noe vi kan gjøre med det. Vi har en felles intensjon om å få gjort noe med det.
Bjørnar Laabak (Fremskrittspartiet), 2022-01-11:
Statsråden sa i sitt innlegg noe om grupper som kommuner og Husbanken forsøker å følge opp så godt de kan. Men jeg tenker at i det bildet – med uføre, unge uføre, minstepensjonister, lave pensjoner, mange som går på dagpenger, og som opplever alle disse andre tingene som nå øker rundt seg: rentene som går opp, eiendomsskatten som går opp i kommunene, bompenger som innføres, matprisene som går opp og nå strømprisene – er mange prisgitt andre. De har ikke bare en svak økonomi, de mottar også bistand. Det betyr at mange er prisgitt sin verge eller de som er profesjonelle verger, og som har mange titalls mennesker de skal hjelpe i hverdagen. Det er også mange eldre som ikke er digitale – minstepensjonister som er alene. Hvordan tenker statsråden å følge opp disse utfordringene for dem som sliter, og som vil slite med i det hele tatt å få søkt om bostøtte?
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2022-01-11:
Jeg hørte at representanten Njåstad begynte sitt innlegg med å kritisere min egen partifelle, og han sa at Fremskrittspartiet hadde levert flere gode forslag «dei seinare månadene». Det tror jeg var et begrep han valgte med omhu – «dei seinare månadene» – for vi må se på hva som ble gjort da Fremskrittspartiet hadde olje- og energiministeren og finansministeren, noe Fremskrittspartiet hadde i hele sin regjeringsperiode. Da sørget man for tidenes avgiftsøkning på strøm, for å endre norsk lov for å kunne bygge en privat eksportkabel, for å undertegne en erklæring der Norge sa at man ikke skulle begrense eksporten av strøm også i tider hvor det er knapt med strøm og prisen er høy, og man ga bort suverenitet over norsk energipolitikk. Dette året har Norge virkelig fått føle hvordan det er å importere høye europeiske strømpriser. Dette skaper enorme problemer for svært mange. Familier over hele landet sliter med regningen. Små og store bedrifter rammes. Hvis vi ikke etter hvert får tilbake mer normale norske strømpriser, vil vår kraftkrevende industri få store problemer. De som rammes aller hardest her og nå, er de av oss som har dårligst råd. For å hjelpe dem som sliter mest, foreslår regjeringen, med støtte fra SV, å øke bevilgningene til bostøtte i 2022. Forslaget innebærer å videreføre ekstra utbetalinger fra desember samt å utvide bostøtteordningen, slik at om lag 50 000 flere husstander kan få bostøtte. Regjeringen foreslår også å styrke rammetilskuddet til kommunene med 300 mill. kr for å dekke økt utbetaling av sosialhjelp som følge av høye strømpriser. Norge er kaldt og mørkt om vinteren. Takket være våre fantastiske fossefall og vår felles eide regulerbare vannkraft har vi kunnet bruke strøm til å varme opp husene våre. Derfor er det få land som er så avhengige av strøm for å sikre varme, og det er åpenbart få land i Europa og verden for øvrig som er så kalde om vinteren som Norge. Da rammer det hele samfunnet vårt når strømprisene blir så høye som nå. Strømprisene må ned. I Hurdalsplattformen varslet regjeringen flere tiltak. Aller viktigst er det at regjeringen ikke vil bygge en eneste ny utenlandskabel så lenge vi styrer. Vi vil se på konkrete tiltak som kan bidra til å sikre at norsk fornybar kraft forblir et konkurransefortrinn. Samtidig skal vi sette ned en energikommisjon for å kartlegge energibehovene og foreslå økt energiproduksjon med mål om at Norge fortsatt skal ha overskuddsproduksjon av kraft. Det trengs en langt større bevissthet om hvor viktig det er å sikre nasjonal kontroll over bruken av strøm. At Fremskrittspartiet forrige uke beklaget hva de selv hadde hatt ansvar for, var en start.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-01-11:
Beklager at jeg tar opp tid i en annen komités debatt. Når jeg gjør det, er det fordi høstens strømkrise og de utbetalingene som har kommet over bostøtten, har avdekket enorme feil og mangler i bostøtten – særlig hva angår de gruppene jeg arbeider mye med i arbeids- og sosialkomiteen, nemlig de som går på ulike stønader i Nav-systemet. NRK brakte før jul historien om Frøy Rosvoll-Bystad, som er 8 kr for rik til å kunne søke om bostøtte. Hun går altså på den laveste satsen for uføretrygd. Noen vil alltid være 8 kr for rike, uansett hvor man setter inntektsgrensen for bostøtte. Men i Norge har man kommet i den merkverdige situasjonen at inntektsgrensen for bostøtte i de store byene er nøyaktig 8 kr lavere enn den laveste satsen på uføretrygd, slik at alle som går på den laveste satsen for uføretrygd i en ordinær situasjon, vil være nøyaktig 8 kr for rike i måneden, eller 96 kr for rike i året, til engang å få søke om å få dekket bo- og strømstøtte. Nå har regjeringen, og det er jeg veldig glad for, tatt grep om dette sammen med SV og utvidet antallet som kan søke om bostøtte med om lag 50 000. De svakhetene som har åpenbart seg i bostøtteordningen nå, peker fram mot at man må gjøre varige endringer i bostøtteordningen, som harmoniserer den på en skikkelig måte sammen med de laveste satsene for uføretrygd. Jeg vil minne om at det å gi noen rett til å søke bostøtte ikke betyr å si at de skal ha bostøtte. Det betyr bare at de får muligheten til å dokumentere at de har så lave inntekter og så høye utgifter at de kan trenge offentlig støtte til å bo. I forlengelsen av denne problemstillingen har vi også oppdaget et annet problem, nemlig den manglende harmoniseringen mellom Navs annen hver uke utbetalte ytelser, som dagpenger og arbeidsavklaringspenger, og bostøtten, som beregnes ut fra et månedsgrunnlag. Da har vi havnet i den absurde situasjonen at det er antallet mandager i måneden som avgjør hvorvidt man kommer over eller under inntektsgrensen for bostøtte. Nå har mandag aldri vært en favorittdag for noen av oss, men for disse går mandagene i veldig stor grad ut over deres mulighet til å få støtte og hjelp i en vanskelig situasjon. Statsråden sier han gjerne skulle ønsket å ordne opp i disse problemene, men at det er vanskelig å gjøre på kort sikt. Vel, det er en enkel ting det er mulig å gjøre på kort sikt, og det er å heve inntektsgrensen for å søke bostøtte enda mer. Jeg henviser bare til de forslagene Rødt fremmer i dag, bl.a. sammen med Fremskrittspartiet, om å sørge for at alle som er på uføretrygd, arbeidsavklaringspenger og lignende, skal få mulighet til i alle fall å søke bostøtte.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-01-11:
I Rødt er vi glade for at statsråden og regjeringen har varslet at de vil ta tak i de problemene som bemanningsbransjen skaper, og at det skal komme en storrengjøring i det norske arbeidslivet. En ting vi har særlig store forventninger til, er et forbud mot bruk av bemanningsbransjen innenfor byggenæringen i Oslofjord-regionen, som vi ser fram til at er på vei, i tråd med en del av de signalene som har kommet. Men en utfordring med et sånt forbud – som også statsråden har luftet tidligere – er at tetter en igjen et hull ett sted, kan det meste tyte ut et annet sted, f.eks. på andre siden av landet. Det som ville løst alle problemer av denne typen, er jo å få et totalforbud mot den private bemanningsbransjen. Spørsmålet mitt til statsråden er: Hvorfor ønsker ikke Arbeiderpartiet å gå inn for et slikt totalforbud?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-01-11:
De forslagene som Rødt har lagt fram i dag, handler ikke bare om bemanningsbransjen. De handler også om hvordan man skal hindre at stadig flere bedrifter i det norske arbeidslivet systematisk prøver å organisere seg bort fra det ansvaret de har som arbeidsgivere. Det er ikke lenge siden at mange av oss var sammen med frustrerte oppsagte ansatte fra SAS utenfor Stortinget i en demonstrasjon. Det de opplevde, var at de mistet jobben under pandemien, med garantier om å få komme tilbake til selskapet når tidene ble bedre. Vel, de samme flyene flyr, de samme rutene går, men nå har selskapet valgt å omorganisere seg bort fra den forpliktelsen de har overfor sine ansatte, ved å opprette to egne bemanningsforetak internt i sitt eget selskap og dermed si at de ansatte ikke lenger er ansatt i SAS, men i SAS Link. Denne typen manøver skulle man tro var unik, men det er den dessverre ikke. Denne typen manøver blir stadig mer typisk i det norske arbeidslivet. Oftere og oftere ser vi at for å unngå forpliktelser og sikre sin egen fleksibilitet, på bekostning av de ansattes trygghet og fleksibiliteten i deres liv, organiserer også seriøse selskaper, som SAS, seg bort fra arbeidsgiveransvaret. Det er en utstrakt bruk av selvstendig næringsdrivende innenfor det norske arbeidslivet på områder der de slett ikke er selvstendig næringsdrivende, men bare vanlig ansatte. Men de tvinges til å organisere seg som selvstendig næringsdrivende for å kunne jobbe der. Det er bl.a. det som saken om Aleris og Stendi handler om. Hvis man ser internasjonalt, ser man at denne utviklingen har kommet mye lenger. Se f.eks. på et firma som Uber – måten de tvinger sine sjåfører til å opptre som selvstendig næringsdrivende på, og hvordan de aldri tar noen form for arbeidsgiveransvar for alle de tusenvis av menneskene som i praksis jobber for dem. Det er derfor vi har lagt fram disse forslagene, og det er derfor vi med stor glede og forventning ser fram til det helhetlige arbeidet som alle andre også går og venter på, for å få ryddet opp i arbeidsgiverbegrepet i det norske lovverket. Er det et minste minimum av ansatterettigheter man må ha, er det at man må vite hvem man jobber for, og det må være klart at dem man jobber for, har plikter overfor den ansatte.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2022-01-11:
Eg vil òg takke for den raske behandlinga me greidde å gjennomføre i komiteen. Komiteen, samla sett, gjentek òg i dagens innstilling det me gjorde førre gong, at den rettleiaren som gjeld for kommunane når det gjeld å vere tilbakehalden med å stille vilkår om avhending av bustad, bil eller andre eigedelar, skal gjelde heilt fram til juni. Det er eg glad for. Eg er òg glad for at statsråden tydeleg seier at han vil sjå grundig på problemstillinga som er reist når det gjeld utbetaling av arbeidsavklaringspengar desse tre måndagane i månaden. Lat meg minne om at dette ikkje er ei ny problemstilling. Høgre–Framstegsparti-regjeringa blei utfordra på det same, utan at det blei gjort særleg mykje med det då. Eg er glad for at statsråd Gram er framoverlent i saka. Så er eg litt lei av at Høgre og Framstegspartiet prøver å framstille regjeringa som bakpå. Når me driv med politikk, må me sjå på heilskapen i politikken. I dag ser me ei rørande omsorg frå Høgre og Framstegspartiet når det gjeld arbeidsledige og permitterte, men viss me ser på statsbudsjettet for 2022, er det altså slik at Høgre i dag gjev 250 mill. kr med den eine handa, og så gjekk dei inn for 2,6 mrd. kr mindre enn regjeringa til same gruppe då me behandla statsbudsjettet for 2022 – bl.a. i form av at AAP-mottakarar ville falle ut av ordninga for sosialhjelp om me skulle høyrt på Høgre og Framstegspartiet, kuttet i fribeløpet for uføre, kuttet i feriepengar for ledige, kuttet i arbeidsmarknadstiltak. Desse tiltaka heng saman, så det me ser her i dag, er eit Høgre som er oppteken av velferdsstaten i krisetid, men når det gjeld heile året, er det ei anna pipe. Dette er klassisk: Ein gjev litt med den eine handa og tek grovt med den andre.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2022-01-11:
Representanten Stokkebø fra Høyre sa at Høyre fikk vekk nulltimerskontraktene, og at Høyre tok sklitakling på de useriøse. Jeg tror nok det er behov for at representanten leser seg opp på hva som har skjedd tidligere, for det er ikke sant, det som der ble sagt. Det vi sto overfor, var avtaler som var utformet av NHO Service og Handel, som het «fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag». Det var nødvendig med svært grovt skyts her i Stortinget for å endre på den ansettelseskontrakten og endre på loven, og det førte jo til at statsminister Solberg erkjente at det var hennes største nederlag. Ellers, når det gjelder sklitakling på de useriøse, er det i dag en godkjenningsordning av bemanningsselskaper som ikke er operativ. Det er nærmest en papirtiger, og en av jobbene som regjeringa nå går inn i, er sjølsagt å se på godkjenningsordninger som er reelle. Når det gjelder det Stokkebø sa angående at 1,7–1,9 pst. av arbeidsstyrken var i bemanning, er vel det hentet fra Fafo-notat 2021: 17, Omfanget av inn- og utleie i norsk arbeidsliv. Initiativtakerne til prosjektet var Fellesforbundet og NHO Service og Handel. Jeg har gått grundig gjennom den rapporten og det som viser at det statistiske grunnlaget har store mangler. Derfor er det viktig å bringe fram offentlig statistikk som viser bruk av innleide fra bemanningsforetak som er registrert i Norge, andre EØS-land samt er fordelt på bransjer og fylker i Norge, sånn at vi har et felles faktagrunnlag i diskusjonen framover. Når det gjelder bemanningsselskaper kontra vikarbyråer, gikk Blaalid-utvalget – som avga NOU 1998: 15, som omhandlet arbeidsformidling og arbeidsleie – inn for vikarbyråer. Det vi må tilbake til nå, er vikarbyråer som erstatning for bemanningsbyråer, og de vikarbyråene må også kunne drive arbeidsformidling. Til eksemplet fra Stokkebø angående den personen som hadde vært på Nav og fått jobb i bemanningsbyrå: Ja, vi har mange slike gode eksempler, og på det området er det bemanningsselskaper som gjør en god jobb. Men det som nå må til, er at vikarbyråene kan gjøre den samme jobben. Så må Nav-systemet forbedres slik at det er kompetente fagfolk i førstelinja i Nav som kjenner nærings- og arbeidslivet, og som kjenner den arbeidssøkende. Ingen har bedre forutsetning for å gjøre den jobben bedre. Det er det sporet som regjeringa arbeider langs.
Trine Lise Sundnes (Arbeiderpartiet), 2022-01-11:
Høyresiden er bekymret for venstresiden i denne salen. Jeg mener de burde være mye mer bekymret for arbeidsfolk som ikke får faste ansettelser, og som med det fratas forutsigbarhet – arbeidsfolk som kun tilbys midlertidige kontrakter fordi høyresiden i denne salen stemte for å innføre en generell adgang til midlertidige ansettelser uten vilkår. Det var en endring som førte til tusenvis av flere midlertidige kontrakter fra det ene året til det andre. Det kommer venstresiden i denne salen til å gjøre noe med. Høyresiden burde være mye mer bekymret for forretningsmodeller som er avslørt i saker som Stendi-saken, som gikk for retten, hvor 22 medlemmer av Fagforbundet gikk til sak mot det private helseforetaket. Det burde de være mye mer bekymret for enn for venstresiden i denne saken. Høyresiden burde være mye mer bekymret for alle dem som ikke har fulltidsarbeid, alle dem som må jakte vakter for å få penger nok til utgiftene sine, penger nok til å forsørge ungene sine. Det burde høyresiden i salen være mer bekymret for.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-01-11:
I Norge skal vi ha et anstendig arbeidsliv, med et sterkt trepartssamarbeid og hele og faste stillinger som den soleklare hovedregelen. Når arbeidslivet er i endring, må vi vurdere hvordan reglene kan tilpasses den nye hverdagen, sånn at næringslivet får vokse og arbeidstakerne får tryggheten de trenger og fortjener. I Fougner-utvalget er det mye som er verdt å diskutere, bl.a. om en skal utvide arbeidsgiver- og arbeidstakerbegrepet i arbeidsmiljøloven, og om det skal lovfestes en gjennomskjæringsregel. Høyre går inn i dette arbeidet med et pragmatisk og åpent sinn for å finne løsninger. Dette er samtidig altfor viktige spørsmål til at vi bør behandle dem stykkevis og delt, som forslaget fra Rødt legger opp til. De bør behandles under ett når regjeringen kommer tilbake med sin oppfølging av utvalgets arbeid. Selv om det er mye som er verdt å diskutere, er det noen forslag vi bare ikke kan gå med på. Rødts ønske om å forby bemanningsbransjen er et slikt. Her snakker vi altså om – i det store og hele – seriøse små og store bedrifter som hjelper næringslivet med å skaffe riktig kompetanse, og som hjelper arbeidssøkere med å få en fot innenfor arbeidslivet, seriøse selskaper som har arbeidsgiveransvar og ivaretar den ansattes rettigheter, og påser at arbeidsforholdene er innenfor spillereglene i arbeidslivet. I forrige uke kunne vi lese om Christoffer fra Bodø som var fire år i Nav-systemet uten arbeid. Etter tips fra en venn kontaktet han et bemanningsbyrå, og nå er han på vei mot fagbrev og fast jobb som tømrer. Vi trenger flere sånne suksesshistorier. Derfor er vi bekymret når arbeidsministeren og Rødt tar på seg de ideologiske skylappene og går til kamp mot den seriøse bemanningen og innleien i stedet for å takle de useriøse. Det vil vi advare mot. Svært mange sektorer er avhengig av innleie for å få virksomheten til å gå rundt. Industrien, helsetjenesten og bygg- og anleggsbransjen er eksempler. Samtidig utgjør innleie kun et sted mellom 1,7 og 1,9 pst. av den totale arbeidsstyrken. Heller enn å forby dem som driver seriøst, må vi ta dem som er useriøse. For å ta de useriøse er kontroll og bedre håndhevelse av reglene den viktigste løsningen, og på Høyres vakt gjorde vi nettopp det. Vi strammet inn regelverket og avskaffet de usosiale nulltimerskontraktene. Vi gjorde det krystallklart at arbeidstakeren har krav på fast ansettelse, reell stillingsprosent, lønn mellom oppdrag og tidsangivelse for når en skal jobbe. Vi innførte bedre kontroll, og vi innførte å styrke a-krimsentrene. Vi tok sklitakling på de useriøse. I Norge skal vi ha et anstendig arbeidsliv, med et sterkt trepartssamarbeid og med hele og faste stillinger som den soleklare hovedregelen. For å få til det må vi fortsette arbeidet fra Høyres vakt, og vi ser fram til samarbeidet i komiteen for et trygt og seriøst arbeidsliv.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-01-11:
Vi deler målet om mest mulig stabilitet i arbeidslivet, flest mulig fast ansatte og en jevn oppdragsmengde. Samtidig vet vi at virkeligheten ikke alltid er så enkel. I industrien er det beintøff konkurranse om oppdragene, og det kan gå lenge mellom dem. I noen perioder er det mye å gjøre, i andre er det mindre. Hvordan vil statsråden sikre at de som har behov for fleksibilitet, som industrien, fortsatt skal ha det? Kan hun garantere at innstramningene i innleie ikke vil ramme verftsindustriens konkurransekraft?