Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-30:
La meg begynne med å takke forslagsstillerne Marit Arnstad, Liv Signe Navarsete og Janne Sjelmo Nordås for å ha fremmet helt konkrete forslag til hvordan vi kan nå målet om å spare 10 TWh i bygningssektoren i Norge innen 2030. I motsetning til hva de aller fleste tror, er mesteparten av energibruken i Norge fossil. Folk flest, også innen kraftbransjen, tror det motsatte. Grunnen er at elektrisitetsproduksjonen vår er fossilfri når gasskraftverket på Mongstad endelig legges ned. Men når mesteparten av energibruken er fossil, Norge er et av landene i verden som bruker mest energi per innbygger, og utslippene per nordmann er en halv gang høyere enn gjennomsnittet i EU per person, skjønner vi behovet for å redusere energibruken og redusere utslippene. Det spiller ingen rolle for klimaet på kloden hvor CO 2 -utslippene kommer – om de kommer i Norge eller andre steder. Derfor må vi kutte vår energibruk, redusere energibruken i bygg, kutte utslipp og frigjøre energi som kan erstatte fossil energibruk i Norge eller våre naboland. I Norge forstår vi altså behovet for å redusere energibruken, og dermed redusere utslippene. Men da regjeringen la fram sin stortingsmelding om energipolitikken i fjor vår, var dette perspektivet helt utelatt. Stortinget hadde i forkant bedt om en plan for utfasing av fossil energibruk. Det fikk vi ikke. Energimeldingen fokuserte mer på at det var kraftoverskudd i Norge, med lave kraftpriser som resultat, og tonet ned energieffektiviseringen i stedet for å ta utfordringen fra stortingsflertallet og bruke kraftoverskuddet og energieffektivisering til å redusere bruken av fossil energi i Norge og kutte klimagassutslippene. Jeg vil bare kort peke på at IEA i alle sine rapporter peker på energieffektivisering som det aller viktigste grep for å bekjempe klimagassutslipp både nasjonalt og globalt. Heldigvis ville stortingsflertallet det annerledes og presset fram et enstemmig vedtak, som lød: «Stortinget ber regjeringen fastsette et mål om 10 TWh redusert energibruk i eksisterende bygg sammenlignet med dagens nivå.» Det har ikke regjeringen gjort. Regjeringen har ikke satt et mål om 10 TWh reduksjon fram til 2030. Regjeringen har ikke sagt at olje- og energiministeren har ansvaret for å nå målet. I budsjettframlegget for 2017 ble det henvist til kommende Enova-avtale og til videre rapportering til Stortinget i 2018, med andre ord ett års forsinkelse. Da Enova-avtalen ble offentliggjort, var den ingen referanse til Stortingets vedtatte mål og ingen rapporteringsplikt for hvor mye energieffektivisering i bygg Enova skulle rapportere på. Dette er alvorlig, fordi Enovas innsats for enøk i boligbygg har tidligere fått slakt av Riksrevisjonen, noe som burde føre til en tettere, ikke løsere, oppfølging fra regjeringens side. Da statsråden talte på Enovakonferansen i fjor, ble bygg nevnt, men Stortingets vedtatte mål om 10 TWh reduksjon i bygg ble overhodet ikke nevnt av statsråden. Dette er alvorlige og harde ord, men jeg vil beskrive oppførselen fra regjeringen som arrogant når man gang på gang bevisst lar være å følge opp stortingsvedtak. Et år senere er vi altså der at Stortinget igjen må vedta å piske regjeringen videre. I dag vedtar vi derfor enstemmig – igjen – følgende: «Stortinget ber regjeringen i forslag til statsbudsjett for 2018 legge fram en plan for hvordan man kan realisere 10 TWh energisparing i bygg innen 2030. Planen skal inneholde en konkret nedtrappingsplan i bygg og en virkemiddelpakke med eksisterende og nye virkemidler for å realisere målet.» Dette er et godt vedtak, men det burde være unødvendig. I forslaget fra Senterpartiets representanter ligger det flere forslag. Det ligger forslag om at håndverkerne skal få støtte til å fremme energieffektive løsninger siden det er de som er «hands on» og kjenner teknologi bedre enn forbrukere gjør. Det foreslås at det offentlige bør bruke sin rolle som store innkjøpere og leietakere av bygg. Man stiller krav om energiklasse A i alle bygg de leier. Det foreslås en belønningsordning for kommunale og fylkeskommunale bygg etter modell fra belønningsordningen for kollektivtrafikk og sykkelveier – som fungerer veldig godt. Det foreslås støtteordning for energiledelse i yrkesbygg. Alle disse er gode forslag, dessverre får ingen av dem flertall. De får støtte fra SV, og jeg regner med at forslagsstiller vil redegjøre mer for dem. I tillegg foreligger det flere forslag som fremmes av mindretallet, og som ikke får flertall. SV er medforslagsstiller til alle. Jeg vil derfor ta opp alle disse forslagene og være fornøyd med det som komiteen har oppnådd for å stramme inn de mål vi satte oss for et år siden.