Hans Kristian Hogsnes (Høyre), 2003-12-15:
Fra Høyres side er vi svært tilfreds med at Regjeringen fører en politikk som styrker lokaldemokratiet og øker den kommunale handlefriheten. Det betyr at innbyggerne skal oppleve at de har nærhet til og anledning til å påvirke avgjørelser som blir tatt i lokalsamfunnet. Det betyr at innbyggerne skal oppleve å bli tilbudt likeverdige tjenester av god kvalitet og med god tilgjengelighet tilpasset individuelle og lokale behov, uavhengig av hvor de bor. Det betyr at organiseringen av tjenesteproduksjonen skal sikre best mulig tjenester til lavest mulig kostnader, uavhengig av kommunegrenser og grenser mellom ulike forvaltningsnivåer. Vi i Høyre er også tilfreds med at Regjeringen innenfor stramme budsjettrammer har prioritert økte overføringer til kommunene. Etter budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet er disse overføringene økt ytterligere. Veksten er på historiske 6,685 milliarder kr fra 2003 til 2004. Dette er en vekst på hele 6,1 pst. Kommune-Norge får dermed nær 1 500 kr mer til rådighet pr. innbygger neste år. Jeg har forståelse for at mange kommuner fortsatt opplever den økonomiske situasjonen som vanskelig. Denne situasjonen har vokst frem over lang tid, og jeg vil gjenta at denne situasjonen er forårsaket av en rekke forhold gjennom flere år. Jeg nøyer meg her med å nevne en rekke detaljstyrte og underfinansierte reformer, økte pensjonskostnader og dyre lønnsoppgjør. Jeg vil i denne sammenhengen også understreke at svært mange kommuner og fylkeskommuner har tatt ansvar for å møte økte utgiftsbehov med nødvendige omstillings- og effektiviseringstiltak for å frigjøre ressurser til tjenester til sine innbyggere. Det er svært avgjørende fortsatt å ha et betydelig påtrykk for omstilling og modernisering av offentlig forvaltning og tjenesteproduksjon. Dette er spesielt viktig å understreke i en situasjon hvor de økonomiske rammene for mange kommuner og fylkeskommuner i 2004 kan synes litt romsligere enn først antatt. I tillegg til at kommunesektoren får mer enn 6,6 milliarder kr mer å rutte med neste år, er det i tillegg også positivt at kommuner og fylkeskommuner nyter godt av rentenedsettelser den siste tiden på til sammen 4,5 prosentpoeng. Med en netto gjeld på mellom 70 og 80 milliarder kr vil den langsiktige effekten av lavere renter være på nær 3,5 milliarder kr på årsbasis, selv om langsiktig rentebinding gjør den kortsiktige gevinsten litt mindre. Dette illustrerer meget godt betydningen av å videreføre en stram økonomisk politikk som fortsatt kan bidra til å holde renten på et lavt nivå. Sammen med andre tiltak vil dette ha en fortsatt positiv påvirkning på kommunenes rammevilkår, slik at de mange oppgavene kommunal sektor har ansvaret for, kan ha et forsvarlig omfang og en sikker kvalitet. Kommunesektoren har hovedansvaret for de viktigste velferdstjenestene her i landet. Disse tjenestene finansieres gjennom skatteinntekter, rammetilskudd, øremerkede tilskudd og brukerbetaling. Fra Høyres side er vi svært positive til at Regjeringen mener rammefinansiering gjennom skatteinntekter og rammetilskudd bør være hovedprinsippet for finansiering av kommunesektoren. Her kan det være verdt å nevne at Regjeringens forslag til statsbudsjett økte skatteinntektenes andel av kommunenes samlede inntektsnivå, i tråd med ønsker fra kommunesektoren selv. Større grad av rammefinansiering av kommunesektoren må understøttes av et fortsatt arbeid for mindre detaljert statlig regelverk og styring. Rammestyring gir gode forutsetninger for å nå nasjonale mål, likeverdig fordeling av tjenestetilbud i ulike deler av landet og nasjonaløkonomisk styring av kommunesektoren. Høyre er også tilfreds med at Regjeringen følger opp planer for innlemming av øremerkede tilskudd i inntektssystemet for 2004. Det neste virkelig store skrittet vil jo her bli tatt i 2006, når midlene til barnehagene innlemmes, slik avtalen mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet forutsetter. En annen viktig forutsetning for at det fortsatt er god fremdrift i dette arbeidet, er at fordelingsmekanismene i inntektssystemet er mest mulig treffsikre i forhold til utfordringene i kommunesektoren. Høyre er tilfreds med at Regjeringen har oppnevnt et utvalg som skal foreta en faglig gjennomgang av inntektssystemet, både inntekts- og utgiftsutjevningen. Videre har Regjeringen allerede fulgt opp Stortingets vedtak om å fremme sak om endringer i kostnadsnøkkelen for sosiale tjenester parallelt med statsbudsjettet for 2004. Dessuten vil den modellen som er foreslått for å dekke utgifter til ressurskrevende brukere i kommunene, frigjøre midler i kommunene. I en merknad fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet hevdes det at Regjeringen har et ensidig fokus på konkurranseutsetting og privatisering som virkemiddel for å effektivisere kommunesektoren. Jeg tar sterk avstand fra en slik forenkling av denne diskusjonen, spesielt når vi tenker på at enkelte partier har et nesten dogmatisk forhold til sin motstand mot i det hele tatt å prøve slike virkemidler i moderniseringen av kommunal virksomhet. Det er i denne sammenhengen viktig å understreke det store ansvaret vi alle har for å utnytte offentlige ressurser best mulig til glede for innbyggerne. Det må da være et mål å sikre best mulige tjenester til lavest mulig kostnad, uavhengig av kommunegrenser og forvaltningsnivåer. Jeg har stor tro på en politikk som stadig øker det kommunale handlingsrommet for å foreta prioriteringen ut fra lokale ønsker og behov. Derfor må den enkelte innbygger settes i fokus. Offentlig sektor er til for innbyggerne og må tilpasses deres ønsker og behov. Det er grunnen til at jeg ønsker ytterligere å øke det lokale handlingsrommet. Det er lokale myndigheter selv som i dialog med brukerne, kommunens egne innbyggere, vet best hvordan tjenestetilbudet bør utformes. Jeg er svært positiv til at kommunene vurderer konkurranseeksponering, også på kjerneområdene, for å stimulere kvalitet, effektivitet og ikke minst innovasjon. Konkurranseutsetting er ikke et mål i seg selv, men det er ett av flere virkemidler for å kunne tilby gode og fleksible kommunale tjenester. Det stimulerer også interkommunalt samarbeid og bidrar til å dyktiggjøre kommunens egen organisasjon til å møte innbyggernes forventninger og krav. Det kan være verdt å understreke at det er de enkelte kommunestyrer selv som må avgjøre hvilke virkemidler kommunen kan og skal ta i bruk, og at brukerperspektivet må veie tyngst i all tjenesteyting, helt uavhengig av hvordan man velger å organisere tilbudene. Ordningen med nøytral merverdiavgift i kommunesektoren vil fra 1. januar 2004 bidra til å stimulere en økt lokal handlefrihet i disse spørsmålene. Jeg er fornøyd med at vi har et budsjettforlik mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet som sikrer flertall for det foreliggende forslag til statsbudsjett. For kommunesektoren betyr forliket en ytterligere økning i tilgangen på ressurser. Som allerede nevnt er økningen på et historisk nivå, der veksten fra i år til neste år samlet blir på mer enn 6,6 milliarder kr. I tillegg har vi en avtale mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet i kommunalkomiteen som også sikrer denne satsingen, samtidig som man ved en mindre omprioritering også øker bevilgningen til industriinkubatorer med 6 mill. kr. Det er med glede jeg anbefaler Stortinget å vedta kommunalkomiteens innstilling om bevilgninger på statsbudsjettet for 2004 på rammeområdene 6 og 7.