Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2002-06-19:
Omleggingen av Forsvaret i perioden 2002–2005, St.prp. nr. 55, er en oppfølging av St.prp. nr. 45 for 2000–2001, som Stortinget behandlet i fjor. Da vedtok det borgerlige flertallet en struktur som det ikke var penger til, men det var før valget. Så nå som fornuften har senket seg over Høyre og Kristelig Folkeparti, er jeg svært glad for at Arbeiderpartiet og Regjeringen er enige om en struktur og økonomi som binder oss i denne stortingsperioden. Det er viktig for Arbeiderpartiet at et lite land som Norge har troverdighet i forsvars- og sikkerhetspolitikken, noe vi har bidratt med, og er et klart signal til våre allierte og venner. 11. september lærte oss i alle fall at vi trenger samarbeid, internasjonalt og nasjonalt. Det er en del store og overordnede saker som Stortinget i dag vedtar. Den ene saken er om integrert ledelse, og et signal om plassering av denne på Akershus festning. Det er også viktig at flertallet legger opp til å avslutte kontraktsforhandlingene om MTB-er av Skjold-klassen i løpet av høsten 2002, og dermed byggestart i 2003. Det er vel landforsvaret som har vært igjennom de mest dramatiske omstillinger de siste årene. Regjeringens forslag er en ytterligere reduksjon. 20 selvstendige infanterikompanier fjernes, og Haslemoen leir legges ned. Det som kanskje har skapt størst protester i forslaget fra Regjeringen, er passiv rulleføring av de eldste årsklassene i Heimevernet. Dette forslaget ville ha redusert Heimevernet ned mot 60 000 mann, og svært mange av befalet hadde forsvunnet ut. At Arbeiderpartiet nå har fått regjeringspartiene med på å opprettholde dagens styrke og struktur, er viktig. HV kommer dårlig ut økonomisk, med en reduksjon på 600–700 mill. kr, noe som vil gå ut over øvelsesfrekvensen. Treningsbehovet bør tilpasses det behov som samfunnet har, og som 11. september viste, er det behov for et langt videre og differensiert øvingsopplegg enn det som «gutta på skauen» hadde. Derfor er jeg fornøyd med at Heimevernet nå skal få mye nytt utstyr, slik at de kan håndtere forskjellige typer oppgaver. Vi må også akseptere at det vil bli stor forskjell mellom avdelingene innenfor Heimevernet – spesialstyrker i storbyer og i sentre for industri og næringsliv, mens andre vil ha tradisjonelle oppgaver med objektvakthold og være samfunnets støttespillere ved leting, ulykker og kriser. Stortinget ber om at Forsvarsdepartementet holder Stortinget orientert om utviklingen i Heimevernet. For min egen del er jeg sterkt i tvil om ikke Heimevernet har for mange leirer å drifte. Hvis dette er riktig, bør også det ses på, slik at midlene som Heimevernet har, heller kan brukes til utstyr og øvelser. Noe av det som overrasket meg mest i St.prp. nr. 55 fra Regjeringen, var fjerning av tilskuddet til Det frivillige skyttervesen, og jeg er derfor glad for at komiteen nå går inn for å opprettholde støtten til Det frivillige skyttervesen på 84 mill. kr i årene 2003, 2004 og 2005. Dette vedtaket skulle derfor gjenopprette det gode forhold som har vært mellom Det frivillige skyttervesen og Forsvaret, et samarbeid som Forsvaret og samfunnet for øvrig har hatt stor glede av. Jeg håper det blir lenge til departementet på nytt prøver seg med å fjerne midler til Det frivillige skyttervesen. Hvis jeg til slutt skal være litt høytidelig, var det Stortinget som etablerte Det frivillige skyttervesen med formål: å fremme praktisk skyteferdighet innen det norske folk, og derved dyktiggjøre det for landets forsvar. Dette er kanskje ikke det dårligste vedtaket vi har gjort.