Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-11-28:
SV er sterkt imot det lovforslaget som Regjeringen har invitert oss til å vedta i dag. Det er både prinsipielle og praktiske grunner til det. De prinsipielle går til kjernen av hvorfor vi mener man ikke skal gjøre dette. Det er fordi dette er kontroll med de offentlige forvaltningsoppgavene og hvordan de folkevalgte og deres ansatte forvalter de allmennyttige hensyn gjennom forvaltningskontrollen, og de juridiske forhold ved dette. Kjernen i dette er ikke forretningsmessig virksomhet, men å ivareta det forvaltningsmessige og juridiske knyttet til det allmennyttige. SV forstår det også slik at hovedgrunnen til dette fra Regjeringens og flertallets side er rent prinsipiell; man ønsker å åpne flere og flere områder som skal være forretningsområder for privat virksomhet. Det er en hjertesak for denne regjeringen. Det er et ønske om at man skal få innpass innenfor offentlig sektor, og derigjennom kunne få et bredere forretningsområde og større fortjeneste. Jeg slutter meg helt til innlegget som ble holdt av Arbeiderpartiets representant. Det dekker også i stor grad SVs synspunkter. Men jeg har lyst til å komme inn på noen av punktene. Mindretallet i Stortinget, som SV er en del av, mener at vi burde utsatt dette. Det er mange grunner til det. Blant annet er det nå satt i gang tre utredninger, på forskjellige områder, som går til kjernen av det denne saken dreier seg om. Den ene er en utredning om offentlighetslovens anvendelse overfor private aktører. Det vil gi mulighet til å åpne for innsyn overfor private aktører. Den utredningen var varslet ferdig i høst. Det mener vi hadde gått til noe av kjernen i dette. Noe av problemet som har vært tatt opp av andre talere her, er innsyn i revisors interne arbeidsdokumenter, som må være en åpenbar forutsetning for at kontrollutvalget skal kunne fungere. I den andre enden av denne saken diskuteres det hvorvidt Riksrevisjonen skal ha fullstendig innsyn i det som foregår i Regjeringens interne dokumenter. Det er den andre siden av det. Det er klart at det er viktig at det er fullt innsyn i alt som har med offentlighet å gjøre, enten det er kommunalt eller det er statlig, for ellers kan man jo ikke stole på at kontrollen er riktig. Den andre utredningen er altså en utredning om organisering av skatteinnfordringen. Den utredningen skal foreligge våren 2004. Likevel velger Regjeringen å kjøre fram denne saken som om det var en hastesak, og i tilknytning til det blir man nødt til å finne en løsning når det gjelder skatteinnfordringen, som på en måte følger av at man ønsker å gjøre dette, og da river man det spørsmålet løs fra helheten. Den tredje utredningen er den store utredningen om statlig tilsyn med kommunesektoren, som også skal være ferdig i løpet av 2004. Alle disse tre utredningene går inn til kjernen både når det gjelder innsyn og kontroll, og inn til kjernen av de områdene som er og bør være en offentlig forvaltningsoppgave og ikke et privat forretningsområde. Men denne Regjeringen har gjort det litt for vane ikke å bry seg om utvalg som er satt ned. På den måten holder man etter vårt syn utvalget litt for narr, både de som jobber der, og også andre som er blitt invitert, og som sier at skal vi ikke sette ned et utvalg på dette området, fordi dette er en viktig og nødvendig sak å få utredet bredt og ordentlig. Så får man tilslutning til det, og så finner man på at man skal gjøre noe med delelementer i dette. Slik skjer det på område etter område. Fra SVs side mener vi at det er et behov for å styrke tilsyn og kontroll med offentlig virksomhet. Det er behov også for å styrke tilsyn og kontroll med privat næringsvirksomhet, fordi vi har et komplisert og detaljert samfunn med mange regler og mange ulike aktører og ofte forhold som det er vanskelig å ha overblikk over uten å ha stor kompetanse på området. Av de temaene som ellers har vært diskutert, har problemene rundt det å etablere et eget sekretariat for kontrollutvalget vært oppe. Regjeringen forutsetter at dette sekretariatet ikke lenger kan ivaretas verken av kommunens administrasjon eller av revisor, og at man da må lage et eget sekretariat ved siden av. Dette må selvfølgelig bemannes med god kompetanse for å kunne være operativt i forhold til den store og vanskelige oppgaven de vil ha. Jeg forstår det slik at resonnementet har vært at dette sekretariatet skal bistå kontrollutvalget, og at kontrollutvalget får tilsyn med både revisor og med hva revisor finner ut. Hvis man skal forlenge disse resonnementene, må det vel være en revisjon som kontrollerer dette sekretariatet igjen, og som da må ha sin egen revisor, som skal kontrollere det igjen. Hvis man argumenterer slik som Regjeringen og flertallet gjør her, biter man seg sjøl i halen, fordi man ikke ser at revisor og kontrollen og kvalitetssikringen av revisor må være kjernen i det som vi skal stole på i disse sakene, enten det gjelder den kommunale revisjonen, om det gjelder Riksrevisjonen, eller om det gjelder det regelverket som annen revisjon må forholde seg til. Alle de praktiske vanskene med dette har andre vært inne på, og det er ingen tvil om at man her etablerer enda flere kontrollører og enda flere administrativt ansatte. Det er en selvfølge at mange kommuner sjølsagt vil gjøre dette sammen, men om dette er det mest nyttige man gjør for å få bedre regnskap i forvaltningsrevisjonen i kommunene, er SV svært skeptisk til. Når det gjelder innsyn i dokumenter, har jeg vært inne på det. Vi mener at det er helt uakseptabelt hvis kontrollutvalget ikke har fullstendig innsyn i alle dokumentene som gjelder den saken som de er satt til å kontrollere. Derfor må offentlighetsloven og forvaltningsloven gjelde, og da er vi inne på et av kjerneproblemene med hensyn til hvordan de skal kunne gjelde for et privat revisjonsfirma. Så det er en prinsipiell grunn til å si nei til å åpne opp for privat revisjon av kommunenes regnskaper. En annen ting som er viktig, er at Regjeringen åpner for at man her kan bruke forskjellige revisjonsfirmaer til forskjellige deler av revisjonen, både den rent regnskapsmessige revisjonen og den forvaltningsmessige revisjonen. Da er vi ved kjernen av det som er offentlig sektors fordel, og noe av det som skal være et kommunestyres oppgave, og der kontrollutvalget har en rolle på vegne av kommunestyret, nemlig å se helheten i ting. Det kan jo være slik at en del av kommunen kan gå med underskudd, mens en annen del av kommunen kan generere penger. Kommunestyret er jo satt til å se på helheten, slik at man kan få melding fra den ene revisjonen om at her går det dårlig, her må man stramme inn. Så kan man få et helt annet bilde fra en annen del av en annen revisjon. Man mangler altså den totale oversikten over hvordan dette er. Vi mener det er viktig at den som skal revidere en kommune både regnskapsmessig og forvaltningsmessig, bør ha det oppdraget som en helhet, slik at man er i stand til å ivareta revisjonen i forhold til oppdragsgiver, som er kommunestyret – det er ikke et styre i et aksjeselskap som bare skal se på bunnlinjene –, og som skal se på de samfunnsnyttige virkningene av helheten i den kommunale revisjonen. SV vil derfor stemme imot Regjeringens forslag. Jeg vil også ta opp forslaget fra SV som står i innstillingen, om at vi ønsker at forvaltningsmessig revisjon skal gjennomføres i alle kommunale selskaper.