Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-23:
Jeg er takknemlig for at Senterpartiet ser på nye måter for å bekjempe kriminalitet generelt og organisert kriminalitet spesielt. I forslaget sitt viser de til at den svekkede kapasiteten politidistriktene har fått etter den såkalte nærpolitireformen, beviser at hvordan politiet organiseres, betyr noe. Det er jeg enig i. Likevel har vi i SV landet på at vi ikke støtter dette forslaget. Forslagsstillerne peker på flere byer de mener kunne hatt godt av denne foreslåtte nye gjengenheten, men det er spesielt østlandsregionen som går igjen, både i dokumentet som er levert til Stortinget, og i Senterpartiets medieutspill om forslaget. Derfor er det verdt å merke seg at politimesteren i Oslo politidistrikt, Beate Gangås, Kripos-sjef Kristin Kvigne og fungerende politimester i Øst politidistrikt, Per Solem, har uttalt at innsatsen må styrkes gjennom eksisterende struktur, heller enn gjennom å opprette nye organisatoriske enheter. Forslaget fra representantene Bøhler, Slagsvold Vedum, Klinge og Gjelsvik skaper ikke trygghet i områder med mye gjengkriminalitet. Det er det andre tiltak som gjør. Dette forslaget og medieutspillene i forbindelse med det lager heller et skadelig skille der folk føler en unødvendig stor avstand til disse områdene og til menneskene som bor der. Det gjør at folk blir redde for å bevege seg i områder som det ikke er noen grunn til å frykte. Den siste tiden har Senterpartiet flere ganger gått sammen med Fremskrittspartiet om å lage en fortelling om at ungdom i byer er farlige. Den fortellingen bruker de så til å tvinge gjennom strengere innvandringspolitikk, strengere straffer, økt våpenbruk i politiet – og nå spaningskapasitet i en enhet som skal følge etter gjenger. Det er ikke tiltak vi trenger. Black Lives Matter-bevegelsen har vært sterk lenge. Den ble enda synligere i sommer, etter at en politimann drepte George Floyd. «Defund the police» var et helt sentralt slagord under Black Lives Matter-bevegelsen på amerikansk jord. I Norge var dette fokuset ikke like sterkt – i Norge pekte Black Lives Matter-bevegelsen heller på hverdagsrasismen og bekjemping av strukturene bak den. Black Lives Matter-bevegelsen har vært konstruktiv og tydelig og løftet opp strukturer som behøver å belyses, og jeg er glad for at SV-representant Petter Eide har nominert bevegelsen til Nobels fredspris. Hvorfor blander jeg Black Lives Matter-bevegelsen inn i en debatt om politiorganisering? Jo, forslagsstillerne uttaler ikke sammenhengen høyt, men jeg mener det er påfallende at når de vil opprette en ny spesialisert enhet i politiet, vil de ikke at den skal jobbe med f.eks. voldtekt eller vold i nære relasjoner, som er store problemer over hele samfunnet. Nei, de vil heller rette innsatsen mot gjengkriminalitet – et problem av mindre dimensjon og med nedslagsfelt i områder med høy minoritetsandel – i hvert fall slik Senterpartiet har framstilt problematikken i mediene. Jeg snakket litt om protester mot politiet i USA. Dessverre finnes det absolutt tendenser til raseprofilering i Norge, blant både politifolk, vektere og sikkert flere. Tilfeldige kontroller er ikke like tilfeldige for alle, men raseprofileringen her er ikke like sterk som den er i USA, og det må vi sørge for at den heller ikke blir. Denne tilliten som finnes til politiet i Norge, vil jeg beholde, ikke sette på spill med å organisere politiet til å mistenkeliggjøre noen grupper av befolkningen. Vi ønsker alle tryggest mulig nærområder over hele landet, og det er naturlig å advare mot ting som truer dette. Men å advare mot «svenske tilstander» må ikke resultere i at vi heller lager våre egne «amerikanske tilstander».