Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2013-01-24:
Jeg vil først få lov til å takke både Riksrevisjonen for å ha lagt frem en god revisjonsrapport og for oppfølging av tidligere arbeid og saksordføreren for å ha samlet komiteen i denne innstillingen på en god måte. Vi er samlet her i dag igjen for å diskutere IKT og offentlig forvaltning. Det er gjort mange, mange ganger før i denne sal og som oftest med bakgrunn i en eller annen IKT-skandale. Det strekker seg fra TRESS-90 – som saksordføreren var innom – via Oslo universitetssykehus og til i dag, med nok en runde med alvorlig svikt i prioriteringen av IKT i straffesakskjeden. Når Riksrevisjonen skriver at det er betydelige mangler i Justis- og beredskapsdepartementets styring av IKT-arbeidet i straffesakskjeden, er det drøy kost. Komiteen har behandlet deler av dette problemet tidligere også. I kontrollhøringen 11. oktober 2010 ga tidligere politidirektør Ingelin Killengreen uttrykk for at IKT-systemene i politiet ikke er egnet til kriminalitetsbekjempelse, noe hun fortalte at hun hadde gitt uttrykk for overfor politisk ledelse i departementet ved gjentatte anledninger. Under kontrollhøringene om terroren 22. juli 2011 sist høst fikk vi også fra Killengreen vite at den manglende erkjennelsen av behovet for satsing på IKT i politisk ledelse i departementet førte til at hun trakk seg som politidirektør i en slags protest. Det er svært alvorlig at en regjering over tid overser klare og entydige forventninger fra et enstemmig storting. Kontroll- og konstitusjonskomiteen har ofte gode merknader, så jeg skal tillate meg å sitere fra Innst. 79 S for 2010–2011: «Komiteen vil peke på behovet for nye IKT-løsninger i politietaten. Dette er helt klart et kritisk punkt i politiets arbeid og skaper også problemer i arbeid på tvers av politidistrikter. Komiteen har merket seg høringsinstansenes entydige uttalelser om alvorligheten knyttet til IKT-situasjonen. Dette ble også understreket ved at statsråden medga at IKT har vært nedprioritert gjennom flere år. Komiteen vil understreke at nye IKT-løsninger synes å være et kritisk punkt for så vel politiets innsats mot kriminalitet generelt og i forhold til den organiserte kriminaliteten spesielt. Komiteen kan vanskelig se at det er mulig å løse utfordringene på dette området utelukkende med omdisponering av driftsmidler i politiet uten at andre prioriterte mål for politiet må vike.» Det siste siterte også saksordføreren, riktignok da som Kristelig Folkepartis holdning, men en hel komité har altså stått bak dette tidligere. Det er velformulert, men fortsatt ser vi at arbeidet med IKT i straffesakskjeden går sakte. Nå er de nye anslagene for ikraftsettelse av den nye straffeloven – som på en svært uheldig måte er knyttet til utfordringene med politiets IKT-system – utsatt til oppstart tidligst i 2015 eller noe der omkring. Det er for svakt. Utfordringen er at de klare beskjeder som over tid er gitt fra politiet, fra domstolene og fra kriminalomsorgen, ikke er tatt på alvor. Politiet og kriminalomsorgen har jo direkte av politisk ledelse fått beskjed om å bruke penger til noe annet enn IKT, og det rare med slike beslutninger er at de gjør kampen mot kriminalitet vanskeligere – ikke enklere. Ressursbruken vris bort fra kampen mot kriminalitet og over på byråkrati og administrasjon. At det fra regjeringens side har blitt lagt føringer på ressursbruken i den retningen, gjør at vi da er dårligere rustet til å forebygge, oppklare og iretteføre kriminelle. Regjeringen har altså prioritert kortsiktig politikk og politisk gevinst på bekostning av langsiktigheten. Politikernes oppgave er jo å lede – med retning for fremtiden. Det har sviktet i Justisdepartementet på dette området. Da nytter det naturligvis ikke i dag å si at nå er det en ny statsråd med nye prioriteringer. Det er den samme regjeringen som uansett bærer det ansvaret som Riksrevisjonen konstaterer foreligger. Derfor vil jeg også sitere et lite avsnitt fra denne innstillingen: «Komiteen vil understreke at bedre ikt-systemer ville bidratt til at arbeidstid kunne frigjøres til andre oppgaver for å bekjempe og forebygge kriminalitet, og gitt mer effektiv og enklere saksbehandling.» Det er hele komiteen som står bak dette, og Riksrevisjonen anslår at en kan frigjøre mellom 280 og 460 årsverk til relevant politiarbeid hvis en hadde hatt skikkelige IKT-systemer. I tillegg er hele komiteen enig om at en nå forventer at departementet sørger for at det blir fortgang i arbeidet med IKT i straffesakskjeden, og Fremskrittspartiet skulle ønske at man benyttet allerede utviklede systemer, såkalte hyllevarer, i så stor grad som mulig. Erfaringer viser dessverre at når staten skal utvikle systemer på egen hånd, går det som oftest fryktelig dårlig. Så jeg håper at statsråden kan bekrefte at det nå også lages en felles plattform for det nye IKT-systemet til politiet og det nye IKT-systemet til kriminalomsorgen. Å utvikle parallelle systemer, som uansett må snakke sammen, kan ikke være særlig smart, særlig tatt i betraktning at domstolsadministrasjonen allerede har sagt at deres system vil være i stand til å samsnakke med et nytt politisystem, bare de får litt tid til å tilpasse det. Kort oppsummert: Riksrevisjonen understreker i sin rapport at dette er for dårlig, og jeg regner med at statsråden i sitt innlegg senere i debatten sier seg enig i det, og at hun i tillegg kan komme med godt nytt – om rask bedring.