Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2009-03-23:
Den internasjonale finanskrisen og nedgangstidene – med arbeidsløsheten på vei oppover – viser hvor viktig Innovasjon Norge er for landet. Det handler om evne til å hjelpe fram omstilling og til å skape nye, framtidsrettede arbeidsplasser. Derfor bør vi lese og lytte til Riksrevisjonens undersøkelse av Innovasjon Norge om lag fem år etter etableringen – eller rettere sagt fem år etter fusjoneringen av de næringsrettede virkemidlene i Statens nærings- og distriktsutviklingsfond, Statens veiledningskontor for oppfinnere, Norges Turistråd og Norges Eksportråd. I forbindelse med etableringen av Innovasjon Norge la Stortinget til grunn at sammenslåingen av fire virksomheter til én skulle sikre en mer målrettet innsats av de næringsrettede virkemidlene og en mer brukervennlig organisering. Vi må lære av de svakhetene som er avdekket i undersøkelsen og sørge for at Innovasjon Norge rustes enda bedre for å bidra til ny virksomhet over det ganske land – og til å holde ledigheten nede. Komiteen står samlet om vesentlige deler av innstillingen, og jeg vil derfor gjøre greie for de viktigste punktene her. Jeg regner med at Høyre og Fremskrittspartiet vil gjøre greie for sine egne merknader. Men jeg vil gjerne få komme med en liten kommentar til Fremskrittspartiet, som åpenbart mener at Innovasjon Norge i større grad skulle bidratt til sentralisering: Næringsutvikling i distriktene er utvilsomt et av hovedmålene som Stortinget har gitt Innovasjon Norge. Målet med Riksrevisjonens undersøkelse har vært å belyse om Innovasjon Norge fungerer effektivt som statlig næringsutviklingsaktør ut fra de målene som er satt. Innovasjon Norges hovedmål er å fremme bedrifts- og samfunnsøkonomisk lønnsom næringsutvikling i hele landet, og å utløse ulike distrikters og regioners næringsmessige muligheter gjennom å bidra til innovasjon, internasjonalisering og profilering. Riksrevisjonens undersøkelse får fram nyttig kunnskap om hvordan målsettingene er fulgt opp. Og det skjer mye bra i virksomheten. Samtidig avdekkes betydelige svakheter, som bør vies oppmerksomhet framover. Riksrevisjonen påviser at bare om lag halvparten av Innovasjon Norges støtte går til prosjekter som er registrert som innovative. Innovasjon Norges virkemidler skal også ivareta andre mål enn innovasjon. Men komiteen er enig i at innovasjonsgraden er for lav ut fra de målene som Stortinget har satt. Komiteen mener derfor at det er nødvendig med bedre politisk oppfølging av målene om nyskaping framover, slik at Innovasjon Norge i større grad makter å finne og utvikle flere innovative prosjekter. Det er tydelige mål. Selv om Innovasjon Norge også har andre mål, er arbeidet med nyskaping på ulike områder sentralt i framtiden. Her kan vi bli bedre. Dette området må derfor Innovasjon Norges oppdragsgivere og eierdepartement følge opp framover. Det er knyttet risiko til å satse på nye teknologier og produkter. Komiteen mener derfor at Riksrevisjonen stiller et betimelig spørsmål, om Innovasjon Norge i større grad burde støtte risikoutsatte prosjekter. Det er nødvendig at Nærings- og handelsdepartementet foretar en gjennomgang av dette, slik departementet har varslet. Riksrevisjonen er også tydelig på at samhandlingen mellom Innovasjon Norges virksomhet i utlandet og den norske virksomheten er for svak. Innovasjon Norges viktigste partnere, som fylkeskommunene og NHOs regionkontorer, framhever at Innovasjon Norge fremdeles i stor grad opererer som en bank, og at de i for liten grad arbeider utadrettet, bl.a. for å utvikle gode prosjekter og skape nettverk for næringsutvikling i regionene. Komiteen mener det er viktig at Innovasjon Norge er i stand til å prioritere den utadrettede virksomheten knyttet til rådgiving, kompetanseoverføring og nettverksbygging for bedrifter og etablerere. En kritikk jeg mener bør framheves, er det store antallet oppdragsgivere og vanskene med koordinering og tydelig eierstyring. 40 oppdragsbrev fra fem departementer og fra fylkesmenn og fylkeskommuner samt en omfattende virkemiddelportefølje er en invitasjon til målkonflikter og mindre kraft i arbeidet med næringsutvikling. Nærings- og handelsdepartementet uttaler at sektordepartementene har ansvaret for egne virkemidler, og at det er krevende å få en sammenslutning som Innovasjon Norge til å fungere optimalt. Jeg vil understreke komiteens syn, at Nærings- og handelsdepartementet som eierdepartement har ansvaret for koordineringen mellom de ulike departementene og oppdragsgiverne, og at muligheten for å utøve denne funksjonen må styrkes. Dette må også omfatte en sterkere faglig styring og samordning. Komiteen deler Riksrevisjonens vurdering av at det er behov for ytterligere samordning og styring også av faglig karakter. Det må ikke minst gjelde når nye programmer settes i gang, og når nye virkemidler tas i bruk. Komiteen anser at det bare er Nærings- og handelsdepartementet som kan inneha rollen som et aktivt eierdepartement. Nærings- og handelsdepartementet varsler at de i 2009 vil starte arbeidet med en helhetlig evaluering av Innovasjon Norge, som da har vært i virksomhet i om lag fem år. Jeg vil understreke – og det tror jeg er på vegne av hele komiteen – at Innovasjon Norge er liv laga. De gjør en krevende og god innsats for å bidra til utvikling av framtidens arbeidsplasser. Derfor er det Stortingets og Regjeringens ansvar på best mulig måte å støtte opp om dette viktige arbeidet som angår folk i hele landet.