Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2007-06-07:
Vi skal nå ta stilling til forslaget om lov om Folketrygdfondet. Finanskomiteen legger fram en enstemmig innstilling knyttet til selve lovforslaget, med unntak av ett område. Det skal jeg komme tilbake til. La meg først få presentere bakgrunnen for saken. Folketrygdfondet ble opprettet som et offentlig fond i 1967. Ved etableringen skilte man ikke klart mellom Folketrygdfondet som navnet på fondskapitalen og Folketrygdfondet som navnet på organisasjonen som forvaltet disse midlene. I dag er Folketrygdfondet en statlig kapitalforvalter, og virksomheten er regulert i – og i medhold av – lov om Statens pensjonsfond. Regjeringen fremmer i proposisjonen forslag til ny lov om Folketrygdfondet. I proposisjonen bringes det formelle rammeverket for forvaltningen av Statens pensjonsfond – Norge i samsvar med den praksis som har utviklet seg, slik at Folketrygdfondet gjennom egen lov får status som et selvstendig rettssubjekt. Det nye rammeverket representerer en opprydding i regelverket som også vil synliggjøre skillet mellom formuesmassen Statens pensjonsfond – Norge og Folketrygdfondet som forvalter av denne formuesmassen. Hovedprinsippene i dagens organisering av Folketrygdfondet videreføres i loven. Det legges ikke opp til endringer i Folketrygdfondets virksomhet og forvaltningen av Statens pensjonsfond – Norge. I arbeidet med å lovforankre de grunnleggende styringsprinsippene for Folketrygdfondet har man imidlertid sett behovet for enkelte endringer, og for å utfylle og presisere gjeldende regelverk i noen grad. Så til det området hvor finanskomiteen ikke har kommet til enighet i lovforslaget. Det gjelder forholdet til Riksrevisjonen, og da revisjonen av Folketrygdfondet og ny praksis for denne revisjonen. Regjeringen, som også har fått støtte fra finanskomiteens flertall, foreslår at Finansdepartementet skal utpeke en ekstern revisor til å foreta regnskapsrevisjonen av Folketrygdfondet og forvaltningen av Statens pensjonsfond – Norge. Riksrevisjonens oppgaver vil således, etter Regjeringens og flertallets syn, omfatte kontroll av forvaltningen av statens interesser i selskapet, altså selskapskontroll, og kontroll av at Stortingets vedtak og forutsetninger for øvrig er oppfylt, altså forvaltningsrevisjon, jf. lovforslagets § 14 og riksrevisjonsloven. Mindretallet i finanskomiteen, Fremskrittspartiets medlemmer, ønsker at Riksrevisjonen skal være Folketrygdfondets revisor i tillegg til de oppgaver Riksrevisjonen har knyttet til kontroll av forvaltningen av statens interesser i selskapet. Fremskrittspartiet mener at det er særdeles viktig å ta hensyn til uttalelsene fra Riksrevisjonen. Riksrevisjonen er konstitusjonelt kontrollorgan for Stortinget, og når Riksrevisjonen mener at en ny ordning, slik som foreslått av Regjeringen, vil kunne svekke Riksrevisjonens og dermed Stortingets kontroll, vil det være viktig at Stortinget tar dette på alvor. Slik Fremskrittspartiet ser det, kan ikke særlovsselskapet Folketrygdfondet automatisk sammenlignes med alle øvrige særlovsselskap i staten. Folketrygdfondet ble opprettet med særskilt formål. Kongen oppnevner medlemmene til styret i Folketrygdfondet. Selskapet er heleid av staten, og det vil ikke være aktuelt med en annen eierform for selskapet. Dermed er Folketrygdfondet i en særstilling, og således er det ikke naturlig at revisjonsbestemmelsene skal være basert på den praksis man har valgt for andre særlovsselskaper. For øvrig har det også rett før avgivelse i komiteen kommet et brev fra Redaktørforeningen, der det reises spørsmål knyttet til anvendelse av offentlighetsloven overfor Folketrygdfondet. Flertallet har i merknads form vist til at forskrift om dette skal på høring til berørte parter, og at departementet vil følge opp dette på vanlig måte. Mindretallet ønsker at departementet orienterer Stortinget nærmere om sin holdning til disse spørsmålene i forbindelse med statsbudsjettet for 2008 før departementet fastsetter ny forskrift. Så ønsker jeg å gjøre oppmerksom på en korrigering i forhold til innstillingen vedrørende merknadene knyttet til Redaktørforeningens brev av 29. mai 2007 til komiteen: Fremskrittspartiet skulle i innstillingen ha vært med på de samme merknadene som Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Dette ble meddelt da finanskomiteen avgav innstillingen, men har altså ikke kommet med i den trykte innstillingen. Avslutningsvis ønsker jeg å ta opp de forslag som er framsatt av Fremskrittspartiet i innstillingen fra finanskomiteen.