Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-08:
Den første delen av debatten har avklart et par ting for meg. Det første er at når Flåtten setter sin lit til at denne regjeringen skal gjøre noe for skattyter, viser det at han er en mann med stor grad av innebygd optimisme. Det andre, som er avklarende å høre, er at finansministeren har et øre til den virkelige verden. Det er en klar forventning fra samfunnets side at alle betaler den skatten de er forpliktet til. Selv om jeg mener at skattenivået i Norge er for høyt, er det viktig at skattyter forholder seg til regelverket. Tidvis kan et meget komplisert regelverk sette enhver skattyter på prøve. Da skal skatteetaten framstå som en serviceetat som hjelper skattyter til et riktig resultat. Imidlertid har mange opplevd et ublidt møte med etaten når de har gjort feil. Det finnes eksempler på at skatteetaten har brukt makt og skjønn i en slik utstrekning av det kan ødelegge mennesker. Temaet har i den senere tid vært omtalt i landets aviser med eksempler på skattemyndighetenes urimelige opptreden. Politikere har gjennom årene mottatt en rekke henvendelser fra folk som føler seg overkjørt av likningsmyndighetene, med alvorlige beskyldninger fra skattemyndigheters side som ikke har latt seg dokumentere i ettertid. Det er mange dyktige, samvittighetsfulle og gode mennesker som jobber i skatteetaten. Etaten har en krevende og viktig oppgave, men fokuseringen på å være en serviceetat er fortsatt for svak, men det resultat at mange opplever skatteetaten som urimelig, pågående og vanskelig å ha med å gjøre. Ofte legges det til grunn at enkelte feil blir sett på som overlagte, og folk behandles mer som kriminelle enn som vanlige skattytere. Det er dessverre en god del eksempler på dårlige saksbehandlere i skatteetaten. Det er nødvendig å vurdere om etatens rutiner er tilfredsstillende, og om regelverket etatene er satt til å håndheve, ivaretar folks rettssikkerhet på en forsvarlig måte. Det er en åpenbar skjevfordeling mellom ressursene til en vanlig skattyter og skatteetaten i saker hvor etaten vil forfølge skattyter. Skattyter må dekke alle kostnadene til sakkyndig hjelp selv, men kan i ettertid søke om å få utgiftene dekket etter klagebehandlingen dersom skattyter vinner fram. Det kan føre til en urimelighet for skattytere med svak økonomi fordi de ikke har råd til å leie inn den kompetanse som er nødvendig for å vinne over skatteetaten. Dermed blir også risikoen for feil resultat større. Det gjelder både saker som går igjennom ordinær klagebehandling, og saker som ender eller burde endt i retten. Det er et komplisert regelverk skatteetaten skal forvalte og kontrollere, et regelverk som det kan være vanskelig for enkelte skattytere å etterleve selv om man har de beste intensjoner. Ligningslov, skattelov, forskrifter, Lignings-ABC og en rekke rundskriv og uttalelser fra Skattedirektoratet og Finansdepartementet skaper en samlet mengde regelverk som er meget omfattende og umulig å ha oversikt over. Fremskrittspartiet er sterkt opptatt av å forenkle skattereglene. Det er et skrikende behov for det. Skattekontorene har vanskeligheter med å tolke regelverket, noe bl.a. Riksrevisjonens rapport Dokument 3:11 for 2009–2010 viser. Der framkommer det bl.a. at det er ulike svar på like tilfeller fra de forskjellige skattekontorene. Skattedirektoratet mener selv at det er behov for å øke kompetansen i etaten. Disse forholdene har vist at de ulike skatteinstanser bør ha respekt for skattyters oppfatning av sakens realiteter i en del spørsmål. Fremskrittspartiet fremmer i forbindelse med de årlige behandlinger i statsbudsjettet forslag om en betydelig forenkling av dette regelverket. Det er mange eksempler man kunne gå inn på, men jeg vil bare nevne et par stykker. Den ulovfestede gjennomskjæringsregelen skal være en sikkerhetsventil mot illojal tilpasning. Slik regelverket brukes i dag, har konsekvensen vært at skattekontorene beskylder en rekke skattytere for bruk av ulovfestet gjennomskjæring. Høyesterettsdommer som eksemplifiserer slik fremferd av skattekontorene, er Telenor-dommen, arveavgiftssaken mot Reitan-familien og Conoco-dommen. Felles for disse er beskyldningene om illojal omgåelse og meget store skattebeløp som skattemyndighetene krevde innbetalt uten dom. Høyesterett ga klare dommer som opphevet alle disse vedtakene. Det har også vært vist til debatter i media. I Finansavisen torsdag den 1. november har konsernsjef i Abax, Petter Quinsgaard, gått igjennom dette. Han skriver til slutt: «Her er skattyter i realiteten rettsløs. Årets regelendring for tilleggsskatt gjør ikke noe for å forbedre rettssikkerheten. Den som ventet på noe godt, har dessverre ventet forgjeves. Ett skritt frem og ett tilbake.» Derfor vil jeg spørre statsråden om han nå har tenkt å gjøre noe mer knyttet til de forbedringene som er lovet tidligere.