Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-05-05:
Først takk til saksordføreren for arbeidet med saken. Det er som komitélederen, saksordføreren, sier, at det er flere områder der moms diskuteres, som berører kulturkomiteens ansvarsområde i disse dager. Det gjør også denne saken. Det har vært nødvendig med flere tilpasninger i momsregimet etter at det ble innført en generell kompensasjonsordning for kommunesektoren da kommunalministeren het Erna Solberg, for over ti år siden. Bakgrunnen for endringene var, som kulturministeren skriver i sitt svar til komiteen, frykten for at kommunene kunne ha et «økonomisk motiv til å produsere avgiftspliktige tjenester selv(…) framfor å kjøpe tjenestene fra» det private markedet. Solberg ønsket mer privatisering da, som nå. I år innføres den samme ordningen i statlig sektor. (…) I det nevnte svarbrevet til komiteen om forslag 3 i representantforslaget sier Widvey videre: «Formålet med å avskjære retten til kompensasjon ved utleie av fast eiendom er(…) å motvirke at kommunene får en konkurransefordel overfor private utleiere.» (…) Videre: «Det er ikke riktig å betegne det som en økonomisk straff at en kommunal utleier stilles likt med en privat.» Dette er i samsvar med forslagene i Ot. prp. 1 for 2002–2003, som Arbeiderpartiet var imot. Når det gjelder forslag 2, deler vi statsrådens henvisning til ordningen med kompensasjon for frivillige lag og foreninger, som skal dekke dette, men det forutsetter at posten økes i framtiden – hvis det skal være en god ordning. Jeg viser i den forbindelse til Arbeiderpartiets alternative budsjett, der vi foreslo at posten ble økt med 100 mill. kr mer enn det regjeringen foreslo. Når det gjelder forslag 1, idrettslag som eier sine egne anlegg, er det gitt kompensasjon basert på en rammeordning. Siden ordningen ble innført av Stoltenberg-regjeringen i 2010, har denne ordningen gitt tilnærmet full kompensasjon gjennom den rammebevilgningen som har blitt bevilget av Stortinget. Det omsøkte beløpet har ligget på 50–60 mill. kr, som det også ble budsjettert med for 2014. Søknadsfristen i starten av mai 2014 viste en stor økning, og usikkerheten for en rekke lag og foreninger ble veldig tydelig. Idrettsanleggene er viktig for folks mulighet til å drive fysisk aktivitet og som samlingsplasser for barn og unge. Vi vet at idretten skaper lokal identitet og bidrar til integrering og økt kulturforståelse. Derfor er idrettsanleggene viktige. Disse anleggene representerer store økonomiske løft for idretten og finansieres bl.a. gjennom overskuddet fra Norsk Tipping. Resten finansieres av dugnad og – i de fleste kommuner – også gjennom kommunale bidrag. Dugnadsinnsatsen er betydelig i de fleste lagene. Dersom momsrefusjonen avviker vesentlig fra det de faktisk har betalt, skaper det store økonomiske utfordringer for lagene. Dugnadsinnsatsen må da rettes inn mot å dekke inn utgifter man hadde forventet å få refundert fra staten, en innsats som heller burde rettes inn mot aktiviteter for barn og unge. Vår grunnholdning er at frivillig innsats skal honoreres. I årets budsjett er det, ifølge svar på et spørsmål som Arbeiderpartiet stilte til regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet, lagt inn om lag 42 mill. kr for lite i ordningen, dersom idrettslagene skal kunne forvente full kompensasjon. Vi mener at det ikke kan være sånn at ordningen gjør det svært tilfeldig hvilke beløp man kan forvente å få tilbake, når momsen skal refunderes knyttet til store idrettsanlegg som er bygd ut. Derfor støtter vi intensjonen i forslag 1 i dette representantforslaget, som er fremmet av Senterpartiet. Men for at det skal være en viss kontroll med omfanget, mener vi at det bør gjelde anlegg som har mottatt spillemidler. Derfor benytter jeg anledningen til å ta opp Arbeiderpartiets forslag i saken.