Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-06-09:
Regjeringas forslag til avsluttende supplering av Verneplan for vassdrag bygger på stortingsbehandlinga av den forrige suppleringa av verneplanen i 2005. Med Regjeringas forslag nå er det vernet vassdrag med et årlig kraftpotensial på om lag 45 TWh. Verneplanen omfatter et representativt utvalg av norsk vassdragsnatur både geografisk og ut fra naturtype. Med vern av Vefsna fullføres vernet av det siste virkelig store vassdraget i Norge som ikke allerede er vernet eller er betydelig påvirket av kraftproduksjon. Vern av Vefsna betyr at et stort mangfold av vassdragsnatur, fra fjord til fjell, blir inkludert i verneplanen. Det legges opp til et helhetlig planprosjekt i tilknyting til vernet. Planlegginga skal skje i tett dialog med de berørte kommunene. Det legges til rette for mindre, skånsomme kraftutbygginger i sidevassdrag der dette ikke er i strid med verneverdiene. Regjeringa foreslår å sette av til sammen 150 mill. kr til næringsfond for de fire berørte kommunene. Det er viktig. Den samlede rammen for næringsfondene er stor, og det gir kommunene et svært godt utgangspunkt for å satse offensivt på næringsutvikling og nye arbeidsplasser. Kommunene får stor selvstendighet i forvaltninga av næringsfondene. I spørsmålet om vern av Vefsna må vi ta utgangspunkt i Stortingets tidligere forutsetninger. Ved suppleringa av verneplanen i 2005 sluttet stortingsflertallet seg til proposisjonsteksten, der det het at det vil «uansett ikke være aktuelt for regjeringen å åpne for noen omfattende kraftutbygging i Vefsna». Videre vedtok Stortinget i 2007 at Vefsna skulle inngå som et nasjonalt laksevassdrag. I de nasjonale laksevassdragene kan det ikke gis tillatelse til inngrep som kan være av nevneverdig negativ betydning for laksefisk. Jeg kan ikke gi tilslutning til forslaget fra Høyre og Kristelig Folkeparti om kun å verne strekningen nedstrøms Trofors. Ut fra tankegangen om et helhetlig vassdragsvern bør hele vassdraget vernes. Dessuten lar det seg ikke gjennomføre å verne de nedre deler for å legge til rette for overføring av de øvre deler uten at vernet vil bli påvirket av overføringa. Vern av de nedre deler av Tovdalsvassdraget fullfører prosessen fra tidligere verneplaner der de øvre delene ble vernet. Dermed blir et betydelig sørlandsvassdrag, med store naturkvaliteter og få tekniske inngrep, omfattet av verneplanen. Jeg har ikke foreslått vern av Øystese, og registrerer at det heller ikke er flertall for å vedta et slikt vern her i dag. Det har ikke kommet fram særlige naturverdier i dette vassdraget som ikke er dekket i Verneplan for vassdrag. Naturkvalitetene i Øystese mener jeg best kan vurderes gjennom konsesjonsbehandling av aktuelle utbyggingsprosjekter. Jeg har vanskelig for å se at forslaget fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre om å verne de øvre deler har noe særskilt for seg ut fra en vernemessig betraktning. De øvre deler skiller seg ikke ut på noen spesiell måte i dette vassdraget. I den faglige beskrivelsen av Øystese framheves nettopp sammenhengen «fra fjord til fjell» som en verdi i seg selv. Da gir det begrenset mening å verne en del av nettopp denne sammenhengen og denne helheten som dette mindretallet går inn for. Verneverdiene som Øystese representerer, ivaretas også av vassdrag andre steder på Vestlandet. Jeg er godt kjent med lokale myndigheters syn på vernet i de vassdrag vi nå har lagt fram forslag om. Jeg er også opptatt av lokaldemokratiet og av det lokale selvstyret. Lokal verdiskaping og lokale myndigheters synspunkter vil være tungtveiende hensyn ved en eventuell senere konsesjonsbehandling av prosjekter i Øystese. Når det gjelder Langvella, kan vi alle være enige om de naturkvaliteter som ligger i dette vassdraget, selv om det bare er et mindre avsnitt av et vassdrag. Når komiteen nå går inn for å ta Langvella inn i verneplanen, er det en måte å få vernet på plass på uten å måtte nytte eget lovverk senere. Noen utbygging av dette sidevassdraget ville uansett vært lite aktuelt. Klimautfordringene vil i åra framover stille oss overfor krav om mer utbygging av fornybar energi. Som navnet på proposisjonen sier, har vi nå gjort ferdig den avsluttende suppleringa av verneplanen. Heretter må vi derfor være meget varsomme med å redusere dette potensialet ytterligere gjennom vassdragsvern uten at det skulle foreligge særskilte kvaliteter som mangler i verneplanen. Så har vi et stort skadepotensial for fjellskred fra området Stampa ned mot Aurlandsfjorden. Her er det etter mitt syn riktig å åpne for konsesjonsbehandling av det kombinerte skredsikrings- og vannkraftprosjektet. Jeg er glad for at komiteen mener det samme. For vassdragsvernet er de vedtak som i dag fattes, sluttsteinen i en prosess som har pågått i mer enn 35 år. Vi kan være stolte av den samlede verneplanen som nå er sluttført. Oppgavene framover blir å forvalte vassdragene slik at verneverdiene ivaretas, samtidig som det legges til rette for virksomhet lokalt.