trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-05-11:
Som representanten er inne på, skal ikke statsråden kommentere det som skjer i jordbruksforhandlingene, men det jeg kan si, er at dette er et viktig område, også for regjeringen. Så mener jeg at gjennom eksport kan norsk agritech skape arbeidsplasser og bidra til utvikling av landbruket globalt. Det er også viktige faktorer å ha med seg. Vi er også verdensledende på dyrevelferd. Det er erfaringer vi kan bidra med internasjonalt også på det området. Jeg vil i tillegg nevne at Norge er verdensledende på kompetanse innen moderne trebygg, vi bygger mye i tre. Det er også klimavennlig, og der kan vi bidra til mer kunnskap internasjonalt. Min ambisjon som landbruks- og matminister i Norge er å bidra med de erfaringene vi har gjort oss i Norge, også internasjonalt, i andre land.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-05-11:
Jeg takker representanten for spørsmålet. Matsvinn er en kilde til unødige klimagassutslipp, negativ miljøpåvirkning, sosiale utfordringer og det er også dårlig økonomi. I Hurdalsplattformen, som representanten har nevnt, har regjeringen varslet at vi vil redusere matsvinn, bl.a. ved å utarbeide en matkastelov. Bransjeavtalen om reduksjon av matsvinn er vårt viktigste virkemiddel for å nå FNs bærekraftsmål nr. 12.3 om at Norge skal halvere matsvinnet per innbygger i 2030. Avtalen er undertegnet av politikere fra fem ulike departementer og tolv organisasjoner som representerer hele matverdikjeden fra primærnæringen til matindustrien. Det gode samarbeidet mellom det offentlige og det privat har sikret resultater selv om vi ennå ikke er helt i mål. Bransjeavtalens første hovedrapportering på matsvinn ble lagt fram i desember 2021. Den viser at det i Norge i 2020 ble kastet 10 pst. mindre mat enn i 2015. Nå som det første gang er rapportert på matsvinn for hele verdikjeden fra primærnæringen til forbrukeren, gir det oss en enestående mulighet til å finne årsakene til matsvinnet i hele verdikjeden. Hvis vi finner årsakene, kan vi identifisere og gjennomføre tiltak mot matsvinnet i hele kjeden. Det er viktig at hele verdikjeden samarbeider for å finne ut av dette, og erfaringen så langt er at god dialog på tvers av bransjer og sektorer og et tett samarbeid mellom det offentlige og det private er avgjørende for å lykkes. Så skal Norge halvere matsvinnet innen 2030. Vi må vurdere hvilke virkemidler som best bidrar til dette målet, inkludert hvordan en eventuell matkastelov i så fall bør innrettes for å bidra til måloppnåelse. Her har ikke regjeringen konkludert ennå, men vi jobber med saken, og regjeringen vil komme tilbake til Stortinget om arbeidet på egnet måte.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-05-11:
Som jeg nevnte i mitt første svar, vil regjeringen komme tilbake til Stortinget på egnet måte. Men det jeg kan si, er at det er viktig for regjeringen at en matkastelov innrettes sånn at den kan virke i lag med bransjeavtalen og ikke kommer i konflikt med den. Så er det også viktig at virkemidlene mot matsvinnet innrettes sånn at det bidrar til en god måloppnåelse. Som jeg har vært inne på, har vi ikke konkludert ennå – det er mange hensyn som må veies opp mot hverandre i denne saken. Som sagt jobber vi nå med hvordan man kan innrette en matkastelov, sånn at den kan virke sammen med bransjeavtalen og ikke komme i konflikt med den.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-05-11:
Som jeg har svart to ganger tidligere, vurderer regjeringen nå hvordan disse elementene skal innrettes. Selv om det er mange aktører som har etterlyst en lov, er det også flere sentrale aktører i verdikjeden som er skeptiske. Det er derfor mange hensyn, som også representanten har vært inne på, som må tas med i det arbeidet vi skal gjøre og er i gang med. Det som er viktig nå framover, er at vi fortsatt legger vekt på bransjeavtalen, legger vekt på å gjøre tiltak videre nå for å få ned matsvinnet. Der har jeg et veldig godt samarbeid med klima- og miljøministeren og barne- og familieministeren rundt de rapporteringene som nå er satt i gang, og hvor vi fikk første rapportering i desember 2021.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-05-11:
«Regjeringen la nylig fram forslag til endringer i barnehageloven, jf. Prop. 82 L(2021–2022) (2021–2022) Hvorfor gis ikke kommunene her mulighet til å prioritere ideelle barnehager, slik regjeringen har lovet de vil gjøre i Hurdalsplattformen, og som også Stortinget har bedt regjeringen utrede for flere år siden, jf. vedtak nr. 460 13. februar 2018?»
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret. Det går et viktig skille mellom de private-ideelle aktørene og de private-kommersielle. De ideelle aktørene har spilt en viktig rolle i utviklingen av deler av den norske velferdsstaten, og det bør de fortsette å gjøre, men i dag ser vi at de ideelle skvises ut av de store og kommersielle aktørene. Vi vet at det er nedgang i plasser hos de ideelle barnehagene, og at de store kommersielle kjedene vokser. Rødt deler regjeringspartienes ønske om å legge til rette for de ideelle barnehagene og mangfold i barnehagetilbudet. I barnehager som driver ideelt, går alt av tilskudd og foreldrebetaling til driften. De har ofte høy bemanning og høy pedagogandel og har veldig ofte fornøyde ansatte. Det er god grunn til å legge til rette for privat-ideell drift, men det haster. Det er nødvendig med kraftfulle grep for å stanse kommersialiseringen. Derfor er mitt spørsmål til statsråden: Hva gjenstår for regjeringen å utrede før man kan ta inn i loven et skille mellom kommersielle og ideelle, som allerede har blitt hørt i ulike instanser?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret. Gitt at vi da får en definisjon av ideelle barnehager, er neste spørsmål til statsråden om statsråden kan gi en garanti for at kommuner får anledning til å prioritere ideelle barnehager, og når dette vil komme. Bakgrunnen for det er at både LO, Fagforbundet og en rekke andre høringsinstanser under høringen om ny barnehagelov har tatt til orde for at kommunene må få større styringsrett over sektoren de er pliktige til å finansiere. Statssekretær Hølleland sa også i et intervju i Klassekampen på lørdag at de ville ta grep når det gjelder kommunenes innflytelse over barnehagetilbudet. Mitt spørsmål er som sagt: Kan statsråden gi en garanti for at kommunene får anledning til å prioritere ideelle barnehager, og har statsråden et tidsperspektiv på dette?
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Regjeringen skriver klart og tydelig i Hurdalsplattformen at vi vil gi små ideelle barnehager bedre rammevilkår og gi kommunene mulighet til å prioritere de ideelle barnehagene. Regjeringen vil også gi kommunene større mulighet til å styre finansieringen av de private barnehagene og dermed også kriteriene for å få tilskudd. Etter mange år med utredninger under den forrige regjeringen har den nye regjeringen på kort tid tatt beslutninger og lagt fram en rekke forslag til nye reguleringer av private barnehager, senest nå før påske. Som jeg var tydelig på da forslagene ble lagt fram, var dette bare starten. Vi vil komme tilbake med et forslag til et nytt regelverk for styring og finansiering av barnehagesektoren, der et av formålene er å styrke de ideelle barnehagene og styrke kommunene. Disse forslagene vil være basert på bl.a. rapportene fra velferdstjenesteutvalget og Storberget-utvalget. Storberget-utvalget mener bl.a. at kommunene må få større adgang til å prioritere ideelle aktører. Regjeringen vurderer også velferdstjenesteutvalgets forslag om å utforme en legaldefinisjon av hva som er en ideell virksomhet. Det er en utfordring at det i dag ikke finnes en lovfestet definisjon av hva som er en ideell virksomhet. Våren 2019 sendte Solberg-regjeringen på høring et forslag om kommunene skulle få en hjemmel til å stille vilkår om at nye private barnehager skal være ideelle for å få tilskudd. Høringsinstansene var delt i tilbakemeldingene, og det var en liten overvekt som støttet forslaget. Flere av høringsinstansene, både de som var for og imot forslaget, peker bl.a. på at det er vanskelig å utforme en god definisjon av hva som utgjør en ideell barnehage. Høringen viste at det var behov for å jobbe videre med forslaget for å komme fram til en lovregulering som fungerer godt. Regjeringen Solberg anså anmodningsvedtaket som oppfylt idet forslaget ble sendt på høring. Dette ble omtalt i budsjettproposisjonen for statsbudsjettet 2020. Her er jeg uenig med mine forgjengere. Regjeringen vil derfor komme tilbake med forslag til et nytt regelverk for styring og finansiering av de private barnehagene.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det er denne definisjonen av hva som er hva som er noe av hinderet mot dette der vi er nå. Samtidig vil jeg si at det er to grep som er vel så viktige. Det ene handler om å gi kommunene større mulighet til å styre dette enn det de har i dag, og det andre handler om å få på plass et finansieringssystem for de private barnehagene som er rimelig og rettferdig, og hvor alle de private barnehagene opplever å være trygt og godt finansiert. Jeg tror vi er enige om at det er et mål å endre reglene på en måte som faktisk gjør det bedre, og som samtidig er etterrettelig. Da er vi nødt til å ha på plass både en formell definisjon av hva vi mener er en ideell barnehage før vi eventuelt skulle peke på det i lovteksts form, og i tillegg jobbe med andre virkemidler som kan bidra til å nå det samme målet, f.eks. at kommunene kan styre mer selv, og at vi får et finansieringssystem som fungerer for alle de private barnehagene.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg er enig med både LO, Fagforbundet og min egen statssekretær Hølleland, som er veldig tydelige på hva ambisjonene er, og at dette er noe vi deler og er utålmodige på. Samtidig tror jeg at å garantere for at noe blir gjennomført når man er del av en mindretallsregjering, ville være så lite ydmykt at det ikke engang ville kledd undertegnede. Derfor har jeg ikke noe behov for å gi noen garanti for det, men at vi skal gjøre det vi kan for å få et regelverk som gjør at kommunene kan styre mer av utviklingen av barnehagesektoren selv, at vi skal kunne prioritere barnehager som har større behov for f.eks. bemanning fordi de er i et levekårsutsatt område eller har andre type behov, og at vi skal få et finansieringssystem som er mer rimelig og rettferdig, det garanterer jeg at vi jobber for hver eneste dag. Å spå utfallet av en votering i Stortinget, det kommer jeg ikke til å gjøre.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det er et veldig godt eksempel representanten trekker fram med Åkrehamn, og det er også et bilde på at det gjøres veldig mange gode ting lokalt allerede i dag. Jeg er opptatt av at vi bygger videre på de gode ordningene vi har, men hele tiden har blikket rettet mot at vi må samarbeide godt lokalt. Vi må være på søken etter løsninger i samarbeid med både fylkeskommuner, Nav, arbeids- og næringsliv, og vi må spille videre på de ulike inngangene vi har til å formalisere kompetanse. Så tror jeg at representanten er inne på noe veldig viktig med realkompetansevurdering, og jeg må si at jeg er litt overrasket over hvor lite den forrige regjeringen har jobbet med akkurat den ordningen, som er helt avgjørende for å få flere voksne realkompetansevurdert og dermed finne en vei inn i utdanningsløpet vårt. Realkompetansevurdering er et eksempel på et område som jeg er veldig opptatt av, og som jeg er opptatt av at vi videreutvikler i fellesskap. Jeg tror at hvis vi får disse ordningene til å henge bedre sammen, vil flere voksne ha tilgang på å få formalisert kompetansen sin i årene som kommer.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det er godt at representanten mener at den forrige regjeringen gjorde mye godt for videregående og fullføring, men disse 600 000 har ikke dukket opp fra valget og fram til nå, dette har vært en vedvarende utfordring. Jeg tenker at vi alle skal være ydmyke i møte med den utfordringen det har blitt over tid, at voksne som ikke har fullført videregående opplæring, stiller noe svakere f.eks. når de prøver å få seg jobb. Så er det fylkene som styrer både dimensjoneringen og inntaket til de forskjellige utdanningsprogrammene. Jeg forsto kanskje ikke helt spørsmålet, men jeg oppfatter det slik at representanten etterspør om det kan være noe mer fleksibilitet med tanke på hvordan man organiserer opplæringen for voksne som skal ta videregående – i samarbeid med næringsliv, og om man kan bruke mer digitale plattformer og organisere dette på en annen måte. Der mener jeg at det modulforsøket som er i gang, gir noen nyttige erfaringer. Kanskje kan vi også ta med oss noe fra pandemien som det kan være aktuelt å se på, hvis det gjør at flere kan få fullført videregående opplæring.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
I Norge har vi i flere hundre år jobbet for å skape en sterkest mulig offentlig fellesskole – en skole der barn, uavhengig av bakgrunn, forutsetninger og interesser, møtes og lærer sammen. Andre land har valgt det motsatte: De har bygget et skolesystem rundt et klassedelt samfunn, der skolesystemet er med på å bygge opp forskjeller i samfunnet i stedet for å bygge dem ned. Denne regjeringen vil utvikle norsk skole ut fra det som er tradisjonen og suksesshistorien her til lands: en sterkere fellesskole for alle. Det har vi gjort hver gang vi har sittet i regjering, og det skal vi gjøre nå også. Derfor bør det ikke komme som noen overraskelse at vi vil stoppe den privatiseringen av skolen som vi så under den forrige regjeringen. Det trengs, for i løpet av de siste ti årene har Norge fått én ny privatskole i måneden, mens tre offentlige skoler er lagt ned på tilsvarende tid. Før påske la regjeringen fram for Stortinget en lovproposisjon med forslag om å erstatte den eksisterende friskoleloven med en ny privatskolelov. Hovedgrepet vi foreslår, er å fjerne muligheten til å opprette nye private profilskoler og yrkesfagskoler. Det vil heller ikke være mulig å utvide eksisterende tilbud av denne typen. Profilskoler og yrkesfagskoler ble innført under Solberg-regjeringen i 2015. Dette er skoler som i stor grad likner de offentlige skolene. Den nye privatskoleloven som vi foreslår, vil i stor grad likne på det lovverket som ble vedtatt med utgangspunkt i privatskoleforliket mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet, SV og Kristelig Folkeparti i 2007. Det betyr at det fortsatt vil være adgang til å godkjenne pedagogiske alternativer, som Steinerskolen og Montessori-skoler, skoler som driver på grunnlag av livssyn, og internasjonale skoler. Jeg kommer ikke til å begi meg inn på noen klassifisering av hva som er viktige friskoler og ikke. La meg heller igjen slå fast: En forutsetning for at Norge skal være et land med små forskjeller og høy tillit, er en sterk offentlig fellesskole, der barn og unge med ulik bakgrunn møtes og lærer sammen. Det gjør noe med det norske samfunnet, som skal være åpent og tolerant, når folk med ulik sosial og kulturell bakgrunn i mindre grad møtes i de samme klasserommene. Derfor mener jeg forslaget vi nå har lagt fram, er viktig – ikke bare for skolen, men også for samfunnet i sin helhet.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Regjeringspartiene er enige om de forslagene til lovendring som er lagt fram, og det tror jeg også at representanten Hagerup vet. Det er heller ingen grunn til å bli bekymret av å lese i aviser at det er ulike syn på det internt i de forskjellige partiene. Istedenfor å svare på spørsmål om enkeltskoler vil jeg trekke fram en annen kommune, som er et godt eksempel på hvordan dette kan løses, skoler vi har diskutert i denne salen før. Det er de private ungdomsskolene i Asker og Bærum, hvor man hadde et ønske om å etablere privat idrettsskole. Der ble løsningen, så vidt jeg har forstått ut i fra lokalavisen, at kommunen nå delvis overtar det samme tilbudet, noe som gjør at de elevene som ønsker det, kan begynne der. Det er en god måte å gjøre det på. Da har vi fortsatt en sterk offentlig fellesskole, vi har et tilbud til elevene som er variert, og vi sørger for at den skolen som vi finansierer over skatteseddelen, fortsetter å være det og ikke blir avhengig av skolepenger for den enkelte.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg synes det er litt underlig å bli presentert for sitater fra en representant som verken står her eller er til stede i salen, og som i tillegg representerer et annet parti enn meg. Representanten kan jo vurdere å ta opp det med rette vedkommende for sannsynligvis å få svært mye mer presise svar enn jeg kan gi. Jeg mener det verken er vilkårlig eller urimelig at vi har en privatskolelov som for det første har fått navn etter det den regulerer, nemlig private skoler, og som for det andre sier helt tydelig hva som skal til for å få godkjenning til å starte eller utvide et tilbud som er innenfor en privat skole. Det er fortsatt mulig å starte skoler basert på livssyn og anerkjent pedagogisk retning, internasjonale skoler, skoler med særskilt tilrettelagt opplæring kombinert med toppidrett, norsk grunnskole i utlandet, skoler med særlig tilrettelagt opplæring for funksjonshemmede og skoler som tar vare på verneverdig tradisjonshåndverk. Det er en bred vifte av muligheter til å etablere private skoler som et supplement til den offentlige skolen. Det er verken vilkårlig eller urimelig – det er tvert imot helt etterrettelig.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
I dag var jeg så heldig at jeg fikk lov til å starte dagen på Persbråten videregående skole i Oslo. Der gjør de, som veldig mange andre skoler, et viktig nærværsarbeid for å sørge for at elevene møter på skolen. Det er ikke bare når de er russ, ikke bare etter pandemien, men alltid, bestandig, og det virker. Hva Stortinget vedtar om måten den enkelte elev blir møtt på på den enkelte skole, tror jeg er mindre viktig, for skolene har en forpliktelse til å følge opp den enkelte elev og sørge for at den enkelte elev både møter på skolen, trives på skolen og lærer det den skal. Det er riktig at vi gjorde midlertidige endringer i fraværsreglene og avlyste de fleste eksamener, og det var gode grunner til å gjøre disse endringene. Vi hadde en situasjon med smittevernanbefalinger om å holde seg hjemme ved luftveissymptomer, samtidig som vi hadde dokumentasjonskrav i forbindelse med fravær som tvang elevene til fastlegen for å unngå ugyldig fravær. Etter min mening var det ikke forsvarlig å gjennomføre eksamen når smitteverntiltak hadde skapt svært ulike opplæringsvilkår for elevene og vi heller ikke visste hvordan pandemien kom til å utvikle seg. Da jeg tok disse beslutningene, var det viktig å gi både skolene og elevene forutsigbarhet og stabile rammer. Det var nødvendig etter flere år preget av usikkerhet og mange endringer i skolesituasjonen. Jeg tror at alle forstår at vi nå ikke bare kan ombestemme oss og si at elevene skal ha eksamen likevel. Både elever og lærere trenger forutsigbare rammer, slik at opplæringen blir best mulig. Det ville også vært urimelig overfor elevene, og ikke minst ville det vært praktisk vanskelig. Unntaksreglene om fravær kommer til å vare ut skoleåret 2021–2022. Det er vanskelig å forutsi effekten av en gjeninnføring av ordinære dokumentasjonskrav. Det som er helt klart, er at det ville skapt mye merarbeid og byråkrati for skolene med nok en endring på kort varsel, og mye stress og usikkerhet for elevene. Fraværsgrensen er dessuten utformet slik at 10 pst.-grensen for å få standpunktkarakter regnes ut fra årstimetallet i faget. Det er rundt seks uker igjen av skoleåret. Standpunktkarakteren settes noen uker før skoleslutt. I et tenkt eksempel kunne da en elev som ikke hadde udokumentert fravær fra før i skoleåret, vært borte fra undervisningen i et programfag i nesten fire–fem uker av skoleårets siste syv uker uten å gå over grensen. Jeg mener at en slik gjeninnføring ville være lite hensiktsmessig. Mitt mål er at elevene skal være mest mulig på skolen, og det vil jeg fortsatt være tydelig på. Heldigvis er det fortsatt mange grunner til at elevene skal møte opp på skolen. Skoleåret er ikke over, standpunktkarakterene er ikke satt, og mange skal videre til studier over sommeren. Elever som er mye borte fra f.eks. vurderingssituasjoner, risikerer å ikke få karakter på grunn av manglende vurderingsgrunnlag. Dette er både elevene og skolene svært godt klar over, og det gjøres mye godt arbeid for å sørge for at elevene er til stede på skolen, også selv om vi har et annet dokumentasjonskrav i dette skoleåret.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
At vi har et annet dokumentasjonskrav i forbindelse med fravær på videregående, er ikke det samme som at vi har tatt vekk kravet om at vi skal følge opp den enkelte elev og sørge for at vedkommende møter på skolen. Jeg tror det er synd for både lærere, rektorer og elever over hele landet om vi nå fra Stortinget bidrar til å skape et bilde av at norske elever ikke går på skolen, ikke anstrenger seg og ikke jobber, og at lærere heller ikke gjør det de kan for å sørge for å holde elevene motiverte ut skoleåret. Det er alltid skolen som har ansvaret for å følge opp den enkelte elev, og elevene må fortsatt møte opp for å kunne få vurdering og karakter i det enkelte fag. Elevene jeg møtte i dag tidlig på Persbråten videregående skole, var veldig fornøyde med den oppfølgingen de fikk på sin skole, hvor lærere og rektor gjør det de kan for å følge opp og sørge for at elevene er på skolen, hvor det merkes tydelig at noen følger med, dersom man ikke møter opp, og hvor de har det hyggelig sammen samtidig som de lærer sammen. Jeg tror den tette oppfølgingen er svaret på mer nærvær på skolen.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg skulle ønske vi slapp å avlyse eksamen, jeg skulle ønske vi kunne hatt en skolehverdag som var normal, og jeg skulle ønske vi nærmest kunne latt som at de to årene vi legger bak oss, ikke var så spesielle som det de har vært. Men når det gjelder representanten og undertegnede, som er opptatt av at vi faktisk skal ha et institutt i norsk skole som heter eksamen, tror jeg vi skal være vare for de veldig tydelige anbefalingene som kom fra Utdanningsdirektoratet da vi ba om en vurdering knyttet til gjennomføringen av eksamen i år. Det handlet om at eksamen må ha legitimitet. Noe av den legitimiteten består i at elevene skal igjennom de samme læreplanene på ulike skoler over hele landet, for så å komme igjennom en lik eksamen. Når året som de legger bak seg, og som leder fram til eksamen, har vært så ulikt, er jeg bekymret for at det ville svekket eksamens legitimitet – hvis vi hadde gjennomført en lik prøve etter et ulikt skoleår. Derfor ble eksamen avlyst, men fra neste år er det eksamen igjen.
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-05-11:
«Hva vil statsråden gjøre for å bidra til at de nesten 600 000 voksne som ikke har fullført videregående skole, skal få den muligheten?»
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-05-11:
Jeg vil takke statsråden for svaret, og jeg er veldig glad for at statsråden nevner alt vi er enige om, det er veldig viktig. I begynnelsen av innlegget nevner statsråden elevene og elevenes behov, det er jo det som betegner videregående skole i dag, for videregående skole er ikke laget for voksne. Vi er helt avhengige av at det er større fleksibilitet. Et godt eksempel er Åkrehamn videregående skole på Karmøy, der man kan komme som voksen elev på en torsdag og begynne på mandag, og hvor man har et skreddersydd løp tilpasset den enkelte. Da er mitt spørsmål til statsråden om regjeringen vurderer hvordan man skal håndtere skreddersøm: Skal det være mulig å ha eksamen flere ganger i året? Hvordan skal man håndtere realkompetansevurdering? Og hvordan skal videregående skole tilpasses at alle i hele landet – uavhengig av hvor man bor, hvem man er, og hvilke behov man har for opplæring – skal få den muligheten?
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-05-11:
Vi deler oppfatninger om viktigheten av realkompetansevurdering ved å peke på at Solberg-regjeringen gjorde veldig mye for videregående opplæring, og kanskje aller viktigst var det at man økte fullføringsgraden fra 72 pst. Den økte år for år, og vårt mål er at ni av ti skal fullføre og bestå videregående opplæring. Så tenker jeg at vårt felles mål må være å sørge for at alle får muligheten til å fullføre videregående opplæring selv om de per i dag ikke har gjort det, og selv om de er voksne og står utenfor arbeidslivet. Hvis man skal dimensjonere videregående opplæring etter arbeidslivets behov, har man en utfordring i at arbeidslivet har behov i områder der det ikke er mange nok elever til å starte klasser. Spørsmålet mitt er: I hvor stor grad ser regjeringen på fleksibilitet i det systemet, hvor man kan gjøre noe digitalt, noe på sin nærskole og kanskje noe ute i bedrift? Kan man tenke helt nytt med organiseringen av videregående skole, både for elever i ordinær videregående skole og for voksne?
Margret Hagerup (Høyre), 2022-05-11:
«Hva mener statsråden er viktige friskoler og ikke?»
Margret Hagerup (Høyre), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret. Jeg tror ikke det kom som noen overraskelse, men for Senterpartiets pragmatisme og kaffekopp kommer det nok som en overraskelse når de plutselig møter Arbeiderpartiets ideologi. Senterpartiets stortingsrepresentanter og regjeringspartnere var nylig på besøk hos Campus BLÅ i Brønnøysund. De har etablert et eget tilbud etter å ha prøvd å få det til gjennom det offentlige i flere år. Havbruksnæringene har et skrikende behov etter både lærlinger og arbeidstakere. «Fire år uten drop out er helt unikt», sa stortingsrepresentant Per Olav Tyldum. Det er ingen tvil om det, men jeg synes det er synd at skolen nå antageligvis ikke får utvide. Stortingsrepresentant og regjeringspartner Geir Pollestad ble sitert i Brønnøysunds Avis den 20. april: «Når det gjelder dette med friskoleloven er det vel ikke denne typen skole som skulle rammes av endringene.» Jeg regner med at regjeringspartiene er enige om felles politikk og sin plattform, men jeg blir usikker av slike uttalelser. Så spørsmålet er: Kan statsråden oppklare om Campus BLÅ vil rammes av endringene, og hvorvidt de vil kunne utvide tilbudet sitt på videregående?
Margret Hagerup (Høyre), 2022-05-11:
Jeg registrerer at Campus BLÅ ikke fikk noen avklaring, og det kan være lett å gå seg vill i alfabetet, for det er mange skoler som rammes ulikt av det nye lovforslaget. Denne uken besøkte jeg Skoleskipet Gann sammen med NRK Rogaland for å løfte fram den vilkårlige og urimelige forskjellsbehandlingen som er. Skoleskipet Gann er godkjent etter livssyn, men stiftelsen Maritim Videregående Skole Sørlandet, som tilbyr det samme yrkesfaglige tilbudet for elevene, er godkjent etter bokstav h og yrkesfaglig profil. Senterpartiets Geir Pollestad kalte dette skremselspropaganda. Kanskje burde statsråden minne sin regjeringspartner om at valgkampen nå er over, og at det de er med på å fremme, er faktisk politikk, som vil påvirke både bekymrede elever og skoleeiere over hele landet. Synes statsråden det er rimelig at disse to tilbudene innenfor yrkesfag skal behandles ulikt avhengig av om de har en kristen formålsparagraf eller ikke? Synes en at det er greit at det ikke skal være lov å opprette flere skoleskip i framtiden?
Tore Vamraak (Høyre), 2022-05-11:
«Videregående skoler melder om høyt fravær blant russen, og både rektorer og elever peker på lemping på fraværsreglene og avlysning av eksamen som hovedårsaker. Begge endringene er iverksatt av statsråden. Hun har argumentert for at avlysning av eksamen gir mer læring, men realitetene synes å være annerledes. Hvilke grep vil statsråden ta for å rette opp i fraværssituasjonen hos avgangselevene?»
Tore Vamraak (Høyre), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret. Jeg vil minne statsråden om at allerede 7. februar ba stortingsrepresentant Jan Tore Sanner regjeringen om å gjeninnføre fraværsregelen i den videregående skolen. Statsråden ville ikke lytte til Høyres forslag den gangen. Nå ser vi enda tydeligere alle de uheldige konsekvensene av at fraværsgrensen er satt på vent, og rektorer over hele landet ber om at fraværsgrensen gjeninnføres. Rektoren ved statsrådens egen videregående skole, Jessheim videregående skole, sier i dag til Romerikes Blad: «Fraværsregelen og eksamen hjelper en del elever til å komme seg på skolen, og når de strukturene er borte øker fraværet» Jeg vil spørre om statsråden vil lytte til rektoren på sin gamle skole og en rekke andre rektorer, ta elevene på alvor og snarlig gjeninnføre fraværsregelen.
Tore Vamraak (Høyre), 2022-05-11:
Jeg merker meg at statsråden skyver ansvaret ned på den enkelte skole og den enkelte rektor, samtidig som vi altså får signaler fra rektorer om at man ønsker at statsråden går tilbake på sin beslutning fra november om nettopp å ta vekk kravet til dokumentasjon av fravær. Da statsråden i februar avlyste eksamen, begrunnet hun det med at det ville gi mer undervisning og økt læring. Vi leser i et innlegg i Adresseavisen fra lektor Lars Aursand ved Kristen videregående skole Trøndelag, KVT, at elevene selv påpeker at de har mistet motivasjonen fordi de ikke har noe å strekke seg etter etter at eksamen ble avlyst. Mener statsråden at avlysning av eksamen i kombinasjon med lemping på fraværsregelen har ført til mer undervisning for elevene og økt læring?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-05-11:
«I forbindelse med behandlingen av stortingsmeldingen «Avfall som ressurs – avfallspolitikk og sirkulær økonomi» i 2018 vedtok Stortinget å be regjeringen legge fram et forslag til en matkastelov. Regjeringen varsler i Hurdalsplattformen at den vil legge fram et slikt lovforslag. Når vil forslaget til matkastelov bli lagt fram, og hva vil være hovedtrekkene i loven?»
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret og ber alle merke seg at nå har det kommet inn «eventuell» foran den matkasteloven som er varslet i Hurdalsplattformen. Da er vi på tur i retning det som den forrige regjeringen gjennomførte med bravur i åtte år, nemlig ikke å legge fram en matkastelov. FNs statistikk viser også at Norge ligger dårlig an til å klare bærekraftsmålet som er satt, og som statsråden refererte, innen 2030. Det er til og med i en tid hvor matproblemet blir ekstra kutt og matkasting blir ekstra forkastelig når verdens hveteproduksjon er truet på grunn av krigen i Ukraina. Da spør jeg igjen: Når vil regjeringen legge fram den matkasteloven som er varslet i Hurdalsplattformen? Eller er det sånn å forstå at man nå ikke lenger er forpliktet til å legge fram en matkastelov?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-05-11:
Jeg regner med at det er en selvfølge og ikke en nyhet at en matkastelov ikke skal komme i konflikt med bransjeavtalen, men samvirke med den. Det trenger vel knapt nok å nevnes. Et virkemiddel som blir helt avgjørende for å kunne gjennomføre den videre matkastereduksjonen, som er helt nødvendig, vil bli en produsentansvarsordning for mat som plasserer det økonomiske ansvaret for forebygging og håndtering av matsvinn der det hører hjemme – hos næringsmiddelprodusentene og dagligvarekjedene. Er dette noe som regjeringen allerede nå kan bekrefte er et virkemiddel de vil ta i bruk?
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-05-11:
La meg først starte med å gratulere statsråden med seieren i Kompani Lauritzen. Det er kanskje ikke helt innenfor, men likevel. Mitt spørsmål til statsråden er: «Hva gjør regjeringen for å få hentet flyktninger ut av nærområdene ved grensa til Ukraina så raskt som mulig?»
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-05-11:
Jeg takker statsråden for svaret. Samtidig vet vi at veldig mange nordmenn engasjerer seg for å hente ukrainske flyktninger til Norge. På Notodden, i mitt eget fylke, har det bl.a. blitt etablert en stiftelse som heter The Norwegian Support for Ukrainian Refugees Foundation. Stiftelsen har som formål å levere sivilt utstyr til ukrainske flyktninger, samt hjelpe flyktningene med transport til Norge. Stiftelsen fokuserer på kvalitet i tilbudet, slik at flyktninger ikke utsettes for ulike former for utnyttelse og menneskesmugling. Derfor har bussene som drar ned, om bord leger, helsearbeidere og tolker bl.a. NSFUR har allerede tatt flere turer for å hente flyktninger. De er på sin ellevte tur nå – den siste bussen går faktisk nå i dag. Derfor lurer jeg på om statsråden vil ta initiativ til å støtte slik viktig og frivillig virksomhet også i den tiden vi er i nå?
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret, men når regjeringen ikke vil sette seg ned med disse aktørene, er det ingen kontroll på hvilke frivillige som drar ned, og da har vi heller ikke kontroll på hvem som bedriver denne virksomheten. Hadde statsråden og regjeringen derimot satte seg ned med organiserte, seriøse frivillige aktører, som NSFUR, tror jeg vi hadde fått bedre kontroll. Det også sånn at når denne stiftelsen drar ned for å hente flyktninger, har de med seg et eget brev fra den ukrainske ambassadøren – som jeg også har her. Hvis ikke det beviser at dette er en seriøs og godt organisert stiftelse, så vet ikke jeg. På tross av dette, på tross av den ukrainske ambassadørens ord: Er det fortsatt sånn at statsråden mener det ikke er riktig at organiserte, seriøse frivillige aktører henter ukrainske flyktninger i den situasjonen vi er i nå?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-05-11:
Tusen takk – det setter jeg pris på! Ukrainas naboland har gjort, og gjør, en imponerende innsats for å ta imot alle som flykter fra krigen i Ukraina. Vi ser at land som Polen, Romania og Moldova stiller opp og opplever også et stort press på sine lokalsamfunn, skoler og velferdssystemer. Jeg har veldig stor respekt for den jobben som gjøres av myndighetene i de landene. Så stiller også Norge opp for dem som flykter fra Ukraina, og for nabolandene, i likhet med flere andre europeiske land. Regjeringen har stilt seg åpen for å ta imot 2 500 flyktninger fra Moldova og for å avlaste og vurdere anmodninger fra land som ber om bistand til å overføre flyktninger. Det er på bakgrunn av at Moldova har anmodet om slik bistand. Vi mener det er viktig at den overføringen skjer innenfor rammene av samarbeid med de andre landene i Europa, hvor det er flere som har sagt seg villig til å bidra med overføring. FNs høykommissær for flyktninger har også bedt eksplisitt om at vi gjør det på denne måten, for å sikre at prosessen er forsvarlig, at den er koordinert, og at flest mulig tar ansvar. Det er Utlendingsdirektoratet og politiet som har ansvar for den praktiske tilretteleggingen av å overføre flyktninger fra Moldova, og det er gitt en instruks for flere uker siden om at det skal skje så raskt som mulig. UDI og politiet gjør en stor innsats for å følge opp dette i samarbeid med bl.a. Europakommisjonen, med Høykommissæren for flyktninger og med Moldovas egne myndigheter. Jeg forstår at man da lurer på hvorfor det ikke har kommet noen flyktninger fra Moldova. Det er fordi at på tross av denne innsatsen, som vi har jobbet med over tid, har ikke overføringene gått så raskt som vi kanskje trodde da vi annonserte at regjeringen vil ta imot flyktninger. En viktig grunn til det er rett og slett at mange av dem som er fordrevet fra Ukraina, selv ønsker å bli i Moldova, slik at de raskt kan vende tilbake til Ukraina når muligheten byr seg til det, eller at de kan være i nærheten av landet de er fra og kulturen de kjenner. Og det er det jo lett å forstå. Det er mange som har reist fra ektemannen sin, fra sønnene sine, fra hus og hjem, og det vil være det som er viktigst for dem. Så i denne situasjonen har på en måte det norske ønsket om å ta imot flyktninger og hjelpe sekundær betydning. Men arbeidet med å overføre er pågående. Jeg kan ikke tidfeste når vi vil se de første flyktningene fra Moldova her, men jeg har et håp om at vi snarlig vi kunne ønske dem velkommen til Norge.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-05-11:
Helt siden krigen brøt ut har jeg og regjeringen oppfordret personer som ønsker å bidra, til å ta kontakt med frivillige organisasjoner som har erfaring med dette, som har etablerte strukturer, og som vi vet er seriøse, for å bruke den veldig, veldig gode innsatsen som de gjør – og det er jeg takknemlig for. Samtidig vet vi at det er mennesker som tidligere er dømt for overgrep mot barn, som har engasjert seg i bl.a. privat transport av flyktninger. Det er en av grunnene til at vi hele veien har frarådet private å reise ned. Vi mener det er riktig at overføring av flyktninger til Norge skjer i myndighetenes regi og bl.a. gjennom disse koordinert initiativene sammen med andre europeiske land, noe som også er mitt inntrykk at Høykommissæren for flyktninger setter pris på for å redusere faren for menneskehandel og utnytting.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-05-11:
Jeg kjenner ikke til detaljene i den konkrete saken som representanten spør om, så det kan ikke jeg gå inn i, men det er ikke riktig at norske myndigheter ikke har kontakt med seriøse, frivillige organisasjoner. Vi samarbeider veldig tett med f.eks. Røde Kors, for å kunne levere bistand, medisinsk utstyr og annet til Ukraina og nabolandene. Vi bistår økonomisk med flere milliarder, og vi har også nå sagt at vi er åpne for å ta imot inntil 2 500 flyktninger fra Moldova og pasienter i tillegg fra et helseinitiativ i EU. Men jeg mener det er riktig og viktig at dette skjer i kontrollerte rammer, at personer som engasjerer seg i frivillig arbeid, gjør dette gjennom seriøse, etablerte, frivillige organisasjoner. Jeg er veldig takknemlig for alle som har lyst til å bidra, og som har brukt veldig mye innsats på dette, og så har jeg også ansvar for sikkerheten både til Norge og til flyktningene, noe som gjør at det er viktig at det er noen rammer her.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
På vegne av stortingsrepresentantene Per-Willy Amundsen og meg selv vil jeg fremsette et representantforslag om ikke å bistå med henting av voksne terrorister til Norge. Så vil jeg fremsette et representantforslag på vegne av stortingsrepresentantene Sylvi Listhaug og meg selv om midlertidig stans i mottak av kvoteflyktninger. Og sist, men ikke minst, vil jeg fremsette et representantforslag på vegne av Per-Willy Amundsen, Himanshu Gulati og meg selv om opprettelse av asylmottak i utlandet etter dansk eller britisk modell.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Flere talere har brukt ordene «hente hjem» fra denne talerstol – «å hente hjem» disse kvinnene. Vi snakker om voksne mennesker som har forlatt vårt samfunn med viten og vilje og vervet seg til en av de mest barbariske og brutale terrororganisasjonene verden har sett, en terrororganisasjon som står bak halshugginger, voldtekter, drap, der barn brukes som sexslaver og små barn bindes ute i solen for å dø. Dette er organisasjonen disse kvinnene har vervet seg til. Kvinnene har også, ifølge media, i stor grad brent opp sine pass. De har altså forlatt Norge, forlatt våre verdier, for å bekjempe alt vi står for. Da blir det galt å si at dette er en debatt om å hente disse kvinnene hjem. Dette er kvinner som, uavhengig av statsborgerskapstilhørighet, ikke er velkomne i Norge. Dette er kvinner som skal straffes for sine brutale handlinger. Derfor er det jo underlig at denne salen tidligere har sagt nei til Fremskrittspartiets forslag om å bidra til en internasjonal straffedomstol, sånn at disse kvinnene faktisk kan bli straffet for sine ugjerninger, og også sone i områdene der de faktisk har begått disse ugjerningene. Men det ønsker ikke stortingsflertallet her. Da skal man heller hente disse kvinnene såkalt «hjem». Så hevder representanten Bastholm at norske myndigheter er skyld i at disse barna er der. Nei, det er disse mødrene som er skyld i det. Barna er i utgangspunktet helt uskyldige. Men så hevdes det fra denne talerstolen at det er brutalt å skille mor og barn. Nei, det er noe som dessverre må skje av og til. Det skjer i Norge hver dag. Kvinner dømmes til fengsel, også mødre. Barnevernet må noen ganger gripe inn når noen åpenbart ikke er gode omsorgspersoner. Og er det én ting jeg er sikker på, er det at en mor som tar med sine barn ned til Syria, eller Irak, og verver seg til en terrororganisasjon, åpenbart ikke er en god omsorgsperson. Ønsker disse mødrene det beste for sine barn, da bør de godta at norske myndigheter kan hente disse barna til Norge, men de selv må stå til ansvar for sine brutale og barbariske handlinger, som de har bidratt til gjennom å verve seg til IS.
Guri Melby (Venstre), 2022-05-03:
På vegne av representantene Abid Raja, Sveinung Rotevatn, Ola Elvestuen, Grunde Almeland og meg selv vil jeg framsette et forslag om en ny norsk EU-utredning.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Jeg deler forslagsstillernes bekymring for barn av norske borgere i Syria. Disse barna lever under særdeles vanskelige forhold og er satt i en veldig alvorlig situasjon av sine foreldre. Jeg er enig med forslagsstillerne i at det er en rekke hensyn som taler for å hente hjem barna. Jeg deler forståelsen av den humanitære og sikkerhetsmessige situasjonen i leirene, og at den også er svært alvorlig – at barn som vokser opp der, er utsatt for radikalisering, og at videre opphold i leirene er skadelig. Men det er per i dag ingen norske kvinner som befinner seg i disse leirene som ber om bistand fra norske myndigheter til å returnere til Norge, og uten samtykke fra dem eller fra de som har foreldreansvar, kan ikke heller utenrikstjenesten bistå barna med å reise til Norge. Den ene kvinnen som inntil nylig hadde bedt om bistand til å reise til Norge sammen med sitt barn, ber ikke lenger om bistand. Det er offentlig kjent at i denne konsulære enkeltsaken hadde regjeringen, av hensyn til barnets liv og helse, besluttet å tilby konsulær bistand til å reise til Norge. Helseinformasjon om barnet ble gjennomgått av medisinsk ekspertise i Norge. Det var klart at det var et tydelig humanitært grunnlag for å tilby konsulær bistand til retur til Norge for å hente dette barnet og barnets mor. Konsulær bistand tilbys på individuelt grunnlag og etter forespørsel fra den personen som saken gjelder. Det gjøres individuelle vurderinger i hver enkelt sak. All konsulær bistand er frivillig, og norske borgere i utlandet kan ikke pålegges å ta imot et eventuelt tilbud om dette. Jeg synes debatten ikke tar dette poenget tilstrekkelig inn over seg. Dersom det skulle bli aktuelt å bistå noen av de norske borgerne som befinner seg i Syria med å reise til Norge, vil vi av hensyn av sikkerheten til de involverte ikke kommentere dette offentlig. Men jeg har jo delt en god del av denne informasjonen med Stortinget på egnet vis, hele veien. Jeg mener det vil være uheldig dersom Stortinget skulle fatte vedtak om hvordan en eller eventuelt flere konsulære enkeltsaker skal håndteres. Jeg er glad for at flertallet støtter dette. Jeg finner det også noe underlig at noen representanter på Stortinget mener at gjennom Stortingets vedtak skal man instruere påtalemyndigheten om hvem de skal be om å få utlevert. Så ikke bare ber man om å bryte inn og instruere regjeringen når det gjelder konsulære enkeltsaker, men man vil også pålegge påtalemyndigheten å be om konkret utlevering. Det vil være å gripe inn i det som er fordelingen av ansvar omkring slike saker i Norge, og dette ble tydeliggjort i lovgivning som ble foretatt i denne sal for to år siden.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Jeg har redegjort for denne saken fra Stortingets talerstol mange ganger, og da har jeg sagt at disse sakene har vært underlagt individuell behandling. Det er på den måten jeg har tilnærmet meg denne enkeltsaken. Da det forelå konkret informasjon om dette barnets liv og helse, mente jeg det var riktig å hente dette barnet hjem. Det var ikke mulig å gjøre uten barnets mor. Det er i den sammenheng regjeringen har fattet en beslutning om å tilby konsulær hjelp. Så har jeg på egnet vis delt merinformasjon om disse enkeltsakene med Stortinget, siden de er underlagt taushetsplikt. Fordi de er konsulære saker, har jeg delt det med Stortinget. Men det er ikke blitt foretatt noe vedtak i regjeringen utover denne saken.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Det er få konsulære saker som Utenriksdepartementet behandler, som får så stor oppmerksomhet, og som kommenteres i så stor grad som denne. Å kommentere en helserapport, er noe vi vanligvis ikke gjør, men fordi denne saken har stor offentlig interesse, har vi likevel valgt å gå til det skrittet. Jeg mener vi deler den samme typen informasjon som den regjeringen som Amundsen var en del av, delte i den andre aktuelle saken som var grunnlaget for at Stortinget gikk ut. Jeg har respekt for at Fremskrittspartiet har et annet syn på saken – det må vi ha forståelse for, det er ulike politiske vurderinger – men da burde representanten ha sørget for at det var mer offentlighet i en konkret, individuell konsulær sak den gangen Fremskrittspartiet satt i regjering. Det var det ikke. Jeg mener det er delt langt mer informasjon i denne saken enn det som er normalt, og det er delt enda mer informasjon med Stortinget på egnet vis. Men jeg vil ta sterk avstand fra en praksis hvor vi i konsulære saker skal praktisere meråpenhet fordi saken er kontroversiell. Det ville være en svært uheldig utvikling.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Også i den forrige saken ble det gitt god informasjon til Stortinget fra daværende utenriksminister i god tid. Det gjaldt også Fremskrittspartiet, som fikk det noen måneder før dette ble offentlig. Så vi praktiserte den samme åpenheten. Fremskrittspartiet gikk ut av regjering på bakgrunn av beslutningen, ikke på bakgrunn av måten beslutningen ble tatt på. Det har i hvert fall aldri vært kommunisert offentlig. Som jeg redegjorde for i saken, har jeg hatt én sak til behandling. Det er saken om kvinnen som ba om konsulær bistand. Det tilbød vi henne for å kunne ta hjem hennes barn. Det takket hun nei til. Det er den saken som ligger på mitt bord.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Bare for å korrigere den første påstanden som ble framsagt her i offentligheten, at det var Stortinget som avgjorde den forrige saken: Det er jo feil. Det var Utenriksdepartementet gjennom daværende utenriksminister Ine Eriksen Søreide som også fattet beslutning i den forrige saken. Så ble det delt informasjon med Stortinget den gangen på en god og åpen måte i egnet forum, men det var altså Utenriksdepartementet som foretok en konkret behandling av den konsulære saken den gangen. Denne saken, måten vi håndterer denne på, er innenfor internasjonale konvensjoner og rammer. Det å kommentere denne saken på bakgrunn av hypotetiske betraktninger om konvensjoner som vi ikke har sett komme til anvendelse, er det i tilfellet domstolene som må forholde seg til. Jeg kan ikke gripe inn i domstolenes vurderinger i slike saker. Det bør være ganske åpenbart.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Det som er litt uklart i dette spørsmålet, er hvorvidt representanten spør om dette på prinsipielt grunnlag gjennom det arbeidet vi gjør gjennom anti-ISIL-koalisjonen – der gjør vi et arbeid knyttet til faren for radikalisering, altså faren for at disse blir utsatt for menneskehandel, det er på rent generelt grunnlag, og det er innenfor mitt konstitusjonelle ansvarsområde – eller om representanten ber om en vurdering fra min side om hvor konkret disse kvinnene har vært utsatt for menneskehandel. Det er det ikke mulig for meg å kommentere her. Det som har vært mitt konstitusjonelle ansvarsområde, er de konsulære sakene. Det er det eventuelt politi og påtalemyndighet som bør svare på i de konkrete sakene.