Gunnar Kvassheim (Venstre), 2000-06-09:
Regjeringen Bondevik la fram en stortingsmelding om barnehagepolitikken som er et godt grunnlag for en barnehageoffensiv til beste for barn og foreldre. Det er positivt at det er bred enighet om økt satsing på dette meget viktige politikkområdet. Størstedelen av norske barn tilbringer flere av sine mest formative år i barnehagen. Det er derfor av stor betydning at tilbudet har høy kvalitet, og at det finnes plasser for dem som ønsker det. Full barnehagedekning er Venstres mål, og dette kan nås i løpet av kort tid dersom de gode målsettingene i meldingen og innstillingen følges opp. Dagens debatt gir grunnlag for optimisme, men det er avgjørende med oppfølging i kommende statsbudsjett. Jeg er av den oppfatning at de endelige slagene i arbeidet for å nå fram til de målene som skisseres i dag, vil stå i forbindelse med behandlingen av de enkelte budsjett. Derfor er det vi gjør i dag, en god start på en offensiv, men heller ikke mer enn det. Da Venstre gikk inn for innføring av kontantstøtte, var det med den klare forutsetning at dette ikke skulle føre til redusert satsing på barnehager, og at kontantstøtten skulle føre til økt valgfrihet for foreldre. Det er skuffende å konstatere at utbyggingstakten er gått ned. Målsettingen om full barnehagedekning i år 2000 blir ikke nådd. Dette fører til at mange foreldre ikke har reelle valg, og at fleksibiliteten i tilbudet er for dårlig. I noen kommuner får bare barn med spesielle behov plass i barnehagen. Det ønskelige er selvsagt at det spennende mangfoldet vi har i våre barnekull, også er til stede i barnehagene. Venstre mener at private barnehager må inn som en integrert og likeverdig del av barnehagetilbudet i kommunene. Dette må sikres gjennom et forpliktende samarbeid, som igjen må medføre at private barnehager får kommunal støtte og dermed en mer forutsigbar og stabil driftssituasjon. På den måten kan også private barnehager få en foreldrebetaling som er på linje med de kommunale, og på et slikt nivå at foreldre har råd til oppholdsbetaling uten at dette oppleves som en stor økonomisk byrde. Vi vet at foreldrebetalingen i Norge er høyere enn i andre nordiske land. Dette kan føre til at noen foreldre ikke har råd til barnehageplass, og dette må endres slik at vi kommer på linje med våre naboland. Venstre deler flertallets ønske om å øke statstilskuddet til barnehagene til 50 pst., ved omfordeling av de økte midlene som ligger inne i barnehagemeldingen. Rammefinansiering er et bærende prinsipp for Venstre når det gjelder finansieringen av kommunesektoren, og vi støtter forslaget om at barnehagetilbudet skal innlemmes i inntektssystemet til kommunene når målet om full behovsdekning er nådd og den offentlige finansieringen ligger på minst 70 pst. På den måten kan det sikres at alle har råd til å velge barnehage for sine barn. Noen velger å se stagnasjonen i barnehageutbyggingen det siste året utelukkende som et resultat av kontantstøtten. Når en slik ny ordning etableres, er det ikke unaturlig at man i en del kommuner blir avventende fordi man ikke vet hvilke følger den får for etterspørselen etter barnehageplasser. Den usikkerheten er det ikke lenger grunnlag for. Vi vet at det trengs flere barnehageplasser, og at det er behov for et krafttak i kommunene, òg fra statens side. Det trengs rett og slett flere penger til bygging og drift av barnehager. Derfor er det viktig å understreke at den stramme kommuneøkonomien har hindret den ønskede framdriften i barnehageutbyggingen. Slik må det ikke bli i fortsettelsen. Det er vesentlig at kommunene blir tilført mer midler, slik Venstre og de andre sentrumspartiene legger opp til.