Odd Eriksen (Arbeiderpartiet), 2000-06-15:
Først en rettelse: Ved en inkurie er det på side 25 i innstillingen henvist til feil nummer på stortingsmeldingen om arkiv, bibliotek og museum i ei IKT-tid og om bygningsmessige rammevilkår på kulturområdet. Riktig benevnelse skal være St.meld. nr. 22 for 1999-2000, og ikke nr. 17, slik det står i innstillingen. Et vekslende flertall i komiteen går inn for alle Regjeringens forslag i kommuneøkonomiproposisjonen. Dette er gledelig. Endelig går et flertall i kommunalkomiteen inn for å ta et krafttak for kommunene, ikke bare når det gjelder økonomien, men også når det gjelder de strukturelle forholdene knyttet til kommunesektoren. Komiteen er oppmerksom på den oppståtte ubalansen i kommunesektorens finanser, en ubalanse som det vil måtte ta flere år å rette opp. I innstillingen understrekes det at det må forventes at kommunene selv bidrar til å bedre den økonomiske situasjonen, gjennom effektivisering og fornyelse. En enstemmig komite mener det er behov for fornyelse av offentlige sektor, for omlegging og for effektivisering innen kommunene og fylkeskommunene, som er de viktigste produsentene av våre velferdstjenester. Komiteen understreker i denne sammenheng at mange kommuner ligger langt framme i utviklingen av gode og effektive løsninger som tilfredsstiller innbyggernes behov. Disse kommunene er gode modeller for andre kommuner som ikke er kommet så godt i gang. Komiteens flertall, dvs. alle partier unntatt SV, understreker viktigheten av at kommuneøkonomien ikke må ses isolert fra den generelle økonomiske utviklingen i landet for bl.a. å trygge sysselsettingen og holde renta nede. Gårsdagens renteøkning fra Norges Bank bør i så måte være et alvorlig varsku til de partiene som mener at Arbeiderpartiet og Regjeringen overdramatiserer behovet for stramhet i økonomien. Kommunenes inntekter i 2001 øker med om lag 4 milliarder kr i forhold til revidert nasjonalbudsjett. Også her støtter komiteens flertall Regjeringens forslag. Kristelig Folkeparti og Senterpartiet fremmer i så måte et forslag om en økning på om lag 5 milliarder kr. Så mye penger hadde ikke disse partiene da de var i posisjon. Det som imidlertid er enda viktigere, er at en betydelig del av midlene skal gis som frie midler, nærmere bestemt om lag 2 milliarder kr. En forholdsmessig større del av de frie midlene vil gå til fylkeskommunene. Regjeringen foreslår omfattende systemendringer som vil redusere detaljstyringen av kommunesektoren og gi et mer likeverdig kommunalt tjenestetilbud til landets befolkning. Blant annet foreslår Regjeringen å gå fra regelstyring til mål- og resultatstyring i kommunesektoren, basert på etablerte konsultasjoner med KS og på bruk av KOSTRA. Dette gir komiteen sin tilslutning til. Regjeringen foreslår store omlegginger av inntektssystemet fra 2002 til 2007 for å sikre en mer rettferdig fordeling og utjevning mellom landets kommuner. Det blir nå en omfordeling av inntekter fra de rikeste til de fattigste kommunene. Dette får Regjeringen flertall for. La meg nevne noen av hovedtrekkene i omleggingen av inntektssystemet. Et flertall i komiteen går inn for avvikling av tapskompensasjonsordningen, i tråd med Regjeringens forslag. Nedtrappingen skal skje over fem år, ved at tapskompensasjonen legges inn i de ordinære virkemidlene med en femtedel hvert år fra 2002 til 2007. Når vi ser at omfordelingsvirkningen er blitt mindre enn Rattsø-utvalget anbefalte, er det positivt at komiteen nå gjennomfører det Stortinget tidligere har vedtatt, slik at vi får omfordelingsordninger som er mer rettferdige. Kommuner med skatteinntekt over 140 pst. av landsgjennomsnittet betaler nå 50 pst. av inntektene over denne grensen til inntektsutjevning. Innslaget trappes nå gradvis ned til 130 pst. Kommuner med skatteinntekt under 110 pst. av gjennomsnittet får kompensert gjennom denne inntektsutjevningen. Regionaltilskuddet, Nord-Norge-tilskuddet og hovedstadstilskuddet beholdes, og ordinært skjønn består. I tillegg innføres to nye bosettingskriterier som kompenserer for desentralisert grunnskolestruktur. Skatteandelen til kommunene økes til 46 pst. allerede fra 2001. Her foreslo Regjeringen om lag 44 pst., fra 2002. Komiteen går altså noe lenger og noe fortere fram. Målet er å øke skatteandelen over en periode til 50 pst. Dette innebærer at kommunene belønnes dersom de lokalt skaper et bredere skattegrunnlag. Dette igjen innebærer at vi nå har et flertall i kommunalkomiteen for å påbegynne et arbeid som over tid vil gi et mer rettferdig inntektssystem for kommunene. Vi vil se en omfordeling, hvor tett befolkede områder med lav skatteinntekt får en større andel av kaka enn tidligere. Nå skal også befolkningen her kunne få et såkalt likeverdig tjenestetilbud, som resten av landets befolkning. Kommunalkomiteens flertall støtter Regjeringens forslag om en plan for innlemming/avvikling av øremerkede tilskudd. Allerede i 2001 starter innlemmingen og avviklingen av øremerkede tilskudd. Penger som frigis ved innlemming, går over i kommunenes fire midler. Det understrekes i innstillingen at innlemming og avvikling av øremerkede midler er en måte å avvikle den statlige detaljstyringen av kommunesektoren på. Dette er igjen et bidrag til et bedre lokaldemokrati, hvor folk reelt sett får bedre innflytelse kommunalt. Innlemming av øremerkede tilskudd er kostnadseffektivt og bidrar til å frigjøre ressurser fra administrasjon over til kommunal tjenesteproduksjon. La meg oppsummere: Økningen i frie inntekter for 2001 vil sammen med en økt ramme og innlemming av øremerkede tilskudd bidra til økt handlefrihet for kommunesektoren. Eldresatsingen går som planlagt. Komiteen gir således full støtte til en plan Arbeiderpartiet i sin tid initierte, og som vi fikk igjennom i Stortinget: Handlingsplan for eldreomsorgen. Arbeiderpartiet fikk eldreplanen vedtatt, og komiteen står bak oppfølgingen av eldresatsingen etter planen. En enstemmig komite går inn for Regjeringens forslag om utvidelse av tilsagnsrammen for oppstartingstilskuddet til bygging av sykehjem og omsorgsboliger, med hovedvekt på plasser til personer med mest omfattende omsorgsbehov, og forslaget om å trappe opp driftstilskuddet med 800 mill. kr. Dette betyr at Regjeringens forslag om 5 800 nye sykehjemsplasser/omsorgsboliger det kommende året får støtte. Handlingsplanen for eldre er evaluert og er nå til behandling i sosialkomiteen, som bl.a. vil avklare det forhold at det er forskjell mellom de faktiske planene i kommunene og utbyggingsrammen i handlingsplanen. Saken blir endelig behandlet først til høsten. For Arbeiderpartiet er en sterk offentlig sektor bærebjelken i velferdssamfunnet og grunnleggende for sikring av likeverdige levekår. Et flertall i komiteen støtter dette og understreker at det er ønskelig med en sterk offentlig sektor også i framtiden. Dette er bra. Å verne om velferdsstaten vår er et kollektivt ansvar vi må stå sammen om. For Arbeiderpartiet er det en hovedoppgave å mobilisere et sterkt forsvar for offentlig sektor. Offentlig sektor skal fornyes, fornyes for å forbedres og fornyes for å legge grunnlag for økt ressursbruk, flere og bedre tjenester og mer rettferdig fordeling. Også her må vi stå sammen og i fellesskap bidra til fornyelsen av offentlig sektor. Arbeiderpartiet kan ikke klare denne jobben alene. Det er ikke mulig for ett enkelt parti alene å gjøre den omfattende jobben å fornye offentlig sektor. Derfor er det viktig at vi som ønsker en sterk offentlig sektor, står sammen og bidrar til nettopp dette. Når det gjelder inntektssystemet, er det positivt for Arbeiderpartiet at vi fikk flertall for avvikling av tapskompensasjonsordningen. Dette er for øvrig det eneste område hvor vi inngår kompromiss med Høyre. Noen forsøker å framstille dette som ubehagelig for Arbeiderpartiet. Det er det ikke. Dette er en avtale som Arbeiderpartiet er bekvem med. Den gir positive virkninger for kommunesektoren, og det er gledelig at vi får dette igjennom. La meg også si noen ord om utbyggingen av omsorgsboliger for eldre. Dette er en ordinær kommunal oppgave. Den vedtatte handlingsplanen for inneværende 4-årsperiode utgjør en såkalt unntakstilstand som er innført for å avhjelpe at kommunene ikke bygde ut nok plasser. Det blir således helt feilaktig når det nå gis inntrykk av at Jagland-regjeringens handlingsplan båndlegger kommunene i utbyggingen. Tvert imot, Jagland-regjeringens handlingsplan for eldre var bra for eldresatsingen og for kommunesektoren. Det er ikke flertall i komiteen for å utvide rammen for bygging av flere enheter enn eldreplanen legger opp til. Det er således en feilaktig framstilling når sentrumspartiene, Høyre, Fremskrittspartiet og SV sier at de allerede nå utvider rammen for bygging av sykehjemsplasser/omsorgsboliger. Det er i innstillingen fremmet et forslag om å videreføre eldrereformen uten innskrenkninger inntil Stortinget har behandlet St.meld. nr. 34 og tatt stilling til om planen skal utvides. Det er alt. Jeg vil også gi en kort stemmeforklaring. Arbeiderpartiet vil stemme for komiteens forslag til vedtak I, III, VI og VII i innstillingen.