Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2015-03-17:
I saken om å videreutvikle indikatorer for bærekraftig utvikling er komiteen enig om viktigheten av disse indikatorene. Finansministeren skriver i sitt brev til komiteen om viktigheten av en god inntektsutvikling, som skal «gjøre det lettere å ivareta hensyn til bærekraftig utvikling». Komiteen er positiv til at ministeren legger til grunn at miljøhensyn sterkere skal integreres i utforminga av politikk på alle områder. Vi er alle enige om at det er riktig jevnlig å vurdere om de mest relevante indikatorene er lagt til grunn. Det viktigste og avgjørende er hvordan de blir lagt til grunn for den økonomiske politikken, og i hvilken grad politikk og tiltak utformes og begrunnes, med sikte på å snu utviklinga av indikatorer som går i feil retning. Det er viktig å følge med på utviklinga i utviklingsland og bekjempe fattigdom – hvordan Norge handler med de minst utviklede landene, utslipp av klima- og miljøgasser, biologisk mangfold, kulturminner, naturressurser, energibruken, forvaltning av fiskeressursene med føre-var-grenseverdier, utvikling av inntektsfordeling, utdanningsnivå, helse- og miljøfarlige stoffer og offentlige finanser. Arbeidskraft og kompetanse er de viktigste kildene til fremtidige inntekter, selv i oljelandet Norge. Definisjonen på bærekraftig utvikling er – som vi har lest – en utvikling som tilfredsstiller dagens behov, uten å ødelegge fremtidige generasjoners mulighet til å tilfredsstille sine behov. I verden i dag er det et økende gap mellom fattig og rik. Størstedelen av verdens befolkning bor i fattige land, mens det er mennesker i rike land som bruker mesteparten av ressursene. For å minske gapet må vi få en jevnere fordeling av verdens ressurser. Det betyr at vi må skape et økonomisk system som gir fattige land muligheten til å skape vekst. For at denne veksten skal være bærekraftig, må vi underveis ta hensyn til miljøet. Det kan bety at rike land kan betale for at fattige land utvikler industri som tar vare på miljøet, istedenfor å satse på ikke-fornybare ressurser. Vi kan også bidra til en jevnere fordeling ved å ha et bevisst forhold til vårt eget forbruk. Det var tidligere statsminister Gro Harlem Brundtland som i sin tid introduserte ordene «bærekraftig utvikling» i Brundtland-rapporten. Indikatorene for og arbeidet med bærekraft må videreutvikles og må bli tydelig integrert i budsjettprosessen, der de viktigste prioriteringene skjer. I nasjonalbudsjettet for 2015 er det ikke en slik integrert tilnærming. Indikatorene for bærekraftig utvikling er tatt ut av nasjonalbudsjettet for 2015, med den begrunnelsen at deler av informasjonen er tilgjengelig andre steder i nasjonalbudsjettet eller fra Statistisk sentralbyrå. Vi håper dette kun var en glipp fra regjeringa og viser til anmodningsvedtaket fra 1. desember 2014 om å be regjeringa «videreutvikle omtalen av bærekraftig utvikling» i nasjonalbudsjettet, «med vekt på grønn vekst». Det foregår forhandlinger internasjonalt om nye bærekraftsmål i FN. De skal etter planen vedtas på toppmøtet i New York i september 2015. Norge har en sentral plass i forhandlingene gjennom å være tilrettelegger for toppmøtet i Addis Abeba i juli. Kristelig Folkeparti er med på å fremme forslag til vedtak om å be «regjeringen i 2016 legge fram en stortingsmelding om FNs nye bærekraftsmål og om hvordan de skal gjøres operasjonelle i norsk politikk».