trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Det stemmer at regjeringen har sendt ut på høring forslag om å stramme inn mulighetene for innleie, og vi holder nå på å gå gjennom alle høringssvarene som er kommet inn. Målet med å sende dette ut på høring er et tryggere arbeidsliv og å sørge for at arbeidsfolk får mer makt over hverdagen sin. Det er bedre for alle, fordi det gir oss et samfunn som er mer produktivt, det er mer konkurransedyktig, og det blir investert mer i ansattes kompetanse. Da er faste ansettelser bedre enn midlertidige og direkte ansettelser bedre enn innleie. Det vi har foreslått, er en fundamental endring i styrkeforholdene på mange arbeidsplasser. Det betyr å få ned omfanget av innleie. Vi mener at det er behov for en forbudsforskrift bl.a. innenfor byggenæringen i Oslo, Viken og tidligere Vestfold, og for andre tydelige innstramminger som mulig oppheving av adgangen til innleie ved arbeid av midlertidig karakter. Det betyr at vi vil gi innleide flere rettigheter, altså styrke retten til fast ansettelse i innleievirksomheten over en viss tid, og vi vil kvitte oss med bemanningsbedriftene som er useriøse. Det betyr videre at vi har foreslått en godkjenningsordning og en presisering av innleie og entreprise. På den måten styrker vi det seriøse, ordnede arbeidslivet som vi vil skal kjennetegne Norge. Dette vil også gjøre det lettere å rekruttere flere av våre egne ungdommer til disse fagene som – og det er helt riktig påpekt av representanten Asheim – vi ser mangel på i mange fylker. En del av de høringsuttalelsene som er kommet, er ganske kjente argumenter som er en del av den politiske debatten. Men vi går selvfølgelig gjennom alle høringsinstansenes svar, og vi vil legge fram forslag når vi har fått gjort dette.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Det vi i all hovedsak foreslår, er en generell innstramming av adgangen til innleie, og det er fordi det er behov for en tydelig innstramming av den generelle adgangen til innleie fra bemanningsforetak. Vi vurderer også å oppheve adgangen til innleie ved arbeid av midlertidig karakter. Dagens mulighet til å leie inn arbeidskraft ved arbeid av såkalt midlertidig karakter skaper mange gråsoner og misbruk, og for å redusere omgåelser mv. mener vi bl.a. at innleie i utgangspunktet skal avgrenses til vikartilfeller. Utover dette bør innleie fra bemanningsforetak forbeholdes de virksomhetene som er bundet av tariffavtaler på høyt nivå. Det har vi invitert til innspill om samt til alternative tiltak som er egnet til å begrense bruken av innleie.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Den mangelen på arbeidskraft som vi ser i enkelte bransjer – både sesongarbeid og innenfor en del av f.eks. ISO-fagene, som er viktig for norsk verftsindustri – har vi fått nettopp med den adgangen som har vært til nå. Det har ikke løst den utfordringen, og jeg tror ikke noe på at det nødvendigvis vil gjøre saken bedre at vi fortsetter som før. Når vi vil gjøre dette, handler det også om at vi vil at likebehandlingsreglene skal gjelde for innleie fra bemanningsforetak. Det betyr f.eks. at lønns- og arbeidsvilkår skal være de samme for innleide som de som er ansatt direkte i virksomheten. Den norske modellen, som jeg mener det er viktig å ta vare på, er viktig fordi den sikrer produktivitet, den sikrer like konkurransevilkår, og ikke minst vil det hjelpe på å rekruttere norsk ungdom til å ta yrke innenfor disse områdene, hvor vi trenger arbeidskraft.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Et slikt tiltak som vi nå gjør, er begrunnet i grunnleggende hensyn som EØS-avtalen og EØS-retten anerkjenner, herunder også vern av vikarer, krav til sikkerhet og helse på arbeidsplassen og behovet for å sikre et velfungerende arbeidsmarked og forebygge misbruk. Vår vurdering er at et slikt bransjemessig og geografisk avgrenset forbud som vi foreslår her, er i tråd med EØS-avtalen. Når det gjelder likebehandlingsreglene, er det jo slik at bemanningsforetak, altså arbeidsgiver, skal sørge for at utleide arbeidstakere når det gjelder visse rettigheter minst sikres de vilkår som ville kommet til anvendelse dersom arbeidstaker hadde vært ansatt hos innleier for å utføre samme arbeid. Dermed mener jeg at de forslagene som vi har sendt ut på høring, er godt begrunnet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Enkelte næringer, og særlig innenfor enkelte geografiske områder, har høy andel innleie, og situasjonen i bygg og anlegg viser at inn- og utleie har utviklet seg til å bli et omfattende marked, hvor innleie av bl.a. utenlandsk arbeidskraft har blitt en permanent del av virksomhetens bemanningsstrategi. Det er en uheldig utvikling, som viser at det er mulig å praktisere dagens innleieregler på en uønsket måte. Det må derfor grunnleggende endringer til for å snu denne utviklingen og sørge for at regelverket er i tråd med hvordan vi ønsker at norsk arbeidsliv skal være. I det forslaget som vi har sendt ut, er det fortsatt muligheter for innleie når det er behov for det osv. Det er forbud i et geografisk virkeområde, som er Oslo, Viken og tidligere Vestfold, og det er fordi dette området vurderes å utgjøre en felles arbeidsmarkedsregion, og det er der problemet er størst.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Som jeg også sa i mitt første svar, går selvfølgelig regjeringen gjennom alle høringsinnspillene som har kommet, både fra arbeidsgiversiden, arbeidstakersiden og andre som har sendt innspill. Det skal vi gå seriøst gjennom før vi endelig konkluderer. Det vil være viktig. Men som vi har argumentert for, mener jeg at de forslagene som vi har sendt ut på høring, er godt begrunnet i utgangspunktet. Målet er et tryggere arbeidsliv, der vi skal sørge for at arbeidsfolk får mer makt over sin egen hverdag. Som jeg har sagt flere ganger fra denne talerstol: Det gjør vi fordi det gir oss et samfunn som er bedre for oss alle sammen, fordi det gir oss et samfunn som er mer produktivt og mer konkurransedyktig, og ikke minst blir det investert i hver enkelt ansattes kompetanse. Dette er noe vi har gått til valg på og står for. Så derfor har vi både sendt dette ut på høring og vil følge det opp i en proposisjon til Stortinget.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
I forslaget som vi har sendt ut på høring, har vi foreslått et forbud i et mulig geografisk område, som er Oslo, Viken og Vestfold. Vi har fått noen innspill på dette, så det skal vi selvsagt gå gjennom. Jeg har lyst til å presisere at det som ligger i forslaget vårt, er også en generell innstramming av adgangen til innleie. Det er behov for tydelig innstramming i den generelle adgangen til innleie fra bemanningsforetak, og vi vurderer også å oppheve adgangen til innleie ved arbeid av midlertidig karakter. Dagens mulighet til å leie inn arbeidskraft som er av såkalt midlertidig karakter, skaper mange gråsoner og misbruk. Derfor er det en av de tingene som vi ser på. Vi vil også tydeliggjøre grensen mellom innleie og entreprise. Vi har foreslått en ny bestemmelse som nærmere angir grensen mellom innleie og entreprise. Innstramminger i innleieregelverket kan innebærer økt omgåelse av ...(Presidenten klubber) Det går så fort i dag! (Presidenten klubber)
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Som jeg sa i stad, foreslår vi en bestemmelse som tydeliggjør og angir grensen mellom innleie og entreprise. Dersom det innebærer en økt risiko for omgåelse av innleie, der innleie betegnes som entreprise eller bemanningsentreprise, bør jo loven tydeliggjøre grensene bedre enn det den gjør i dag. Vi har bl.a. sett hen til det forslaget fra flertallet i Fougner-utvalget, som allerede har vært på høring, i det forslaget som vi har sendt ut. Det er klart at blir denne loven vedtatt, slik som den er sendt ut på høring, skal det også følges opp av de tilsynsmyndighetene vi har, bl.a. Arbeidstilsynet, som følger opp eventuelle brudd på loven.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Representanten stiller et veldig viktig spørsmål. Det har over tid vært en utvikling med økende ulikhet, både økonomisk og sosialt, i Norge. Regjeringen vil føre en politikk som reduserer forskjeller og ikke forsterker dem. Som finansministeren sa, er de viktigste grepene for å redusere forskjeller å få folk i arbeid, ha universelle og gode velferdsordninger og å ha en mer rettferdig og omfordelende skattepolitikk, som man har vært inne på. Det viktigste for å redusere fattigdom, også i barnefamilier, er å få flere i arbeid. Arbeidslinjen står veldig sentralt i regjeringens innsats mot barnefattigdom. Over halvparten av barna i lavinntektsgruppen har innvandrerbakgrunn, og et godt integreringsarbeid er avgjørende for å hjelpe foreldrene inn i arbeid og løfte familiene ut av lavinntekt.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
I Bergen er også noe av det viktigste vi gjør, å sørge for utvikling av arbeidsplasser og å få folk i arbeid. Så er det slik at sosialtjenesteloven gir rett på økonomisk stønad fra kommunen til personer som ikke kan sørge for sitt livsopphold gjennom arbeid eller gjennom økonomiske rettigheter i andre ordninger. Det er veldig viktig for dem det gjelder. Det er klart at kommunene har en selvstendig plikt til å sørge for at de satsene som blir utbetalt, passer til de forholdene som er lokalt, og at det foretas en skjønnsmessig og individuell vurdering ved utmåling av stønader etter sosialtjenesteloven. Det ønsker jeg å presisere, og jeg mener det er særlig viktig at kommunene er klar over dette i en situasjon der vi nå har økte utgifter til nødvendige livsopphold.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Det er ingen tvil om at de skandalene vi har sett knyttet til dette, har vært belastende for dem som har opplevde dette, og vi må sørge for at vi får ryddet opp på en god måte. Noe av det som jeg mener er viktig at vi gjør, og noe jeg vet også SV deler oppfatningen om, er nemlig at vi må ha en tillitsreform i Nav som gjør at vi kan stole på den fagligheten og kompetansen som mange av Navs ansatte har. Til spørsmålet: Dette er med respekt å melde under justisministerens ansvarsområde, så jeg skal være litt forsiktig med å gå inne i det som handler om erstatning. Heldigvis har man sørget for å tilbakebetale det som man har blitt gjort skyldig i, også med renter. Jeg gjør det jeg kan for at vi skal unngå at liknende skjer igjen i framtiden, og det er den viktigste jobben jeg har innenfor dette området.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Jeg synes det er ganske sterkt å oppleve hvor sterk bosettingsvilje det er ute i norske kommuner, der de som har svart – av alle kommunene som har blitt anmodet om bosetting – enten har sagt ja til det tallet som IMDi har anmodet dem om, eller faktisk sagt at de kan ta imot enda flere. Jeg deler den utålmodigheten som mange har med å komme enda raskere i gang med bosettingen, og heldigvis er en del av de flaskehalsene som har vært til nå, begynt å komme på plass. Det har handlet om registrering og en forenklet kartlegging, og vi har lagt til grunn en forenklet kartlegging av de flyktningene som er kommet. Tempoet går nå raskt oppover, og det er forventet å gå enda raskere oppover. Så har jeg en tett og god dialog med kommunene og har et ukentlig møte med norske kommuner. Jeg har også en tett dialog med storbynettverket til KS og med KS som sådan for at vi skal sikre at vi får til bosetting. Og til det spørsmålet som har blitt stilt, så har vi bl.a. inngått avtale med Oslo om at man skal bosette 200 personer uten kartlegging, noe som de kan få til. Så har jeg lyst til å si at en av de sterke fordelene med norsk integreringspolitikk har vært at vi også har fått til spredt bosetting rundt omkring i hele landet, og at vi har en frivillig basert ordning der vi har en god dialog med kommunene om dette. Vi har nå forkortet den anmodningsprosessen, som vanligvis tar fra mars til desember, ned til noen få korte uker, og vi er enig med kommunene om at vi skal være raskt på plass med å svare på de anmodningene som kommer ut.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Jeg oppfatter at jeg svarte på det helt konkrete spørsmålet, om man kunne bosette uten kartlegging. Det svarte jeg bekreftende på, at det gjør vi med avtaler med kommunene, og et eksempel er bl.a. Oslo kommune, med 200 bosettinger uten kartlegging på forhånd. Så stiller representanten et spørsmål nå knyttet til det å ha arbeid. Det er slik at med en gang man har fått registrert seg og innvilget kollektiv midlertidig beskyttelse, kan man også begynne å arbeide i Norge dersom man har fått en jobb. Slik er det for alle de flyktningene som har registrert seg. Men det understreker jo at det er viktig at alle registrerer seg, slik at de kan få innvilget kollektiv midlertidig beskyttelse og med det også få arbeidstillatelse.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Jeg deler utålmodigheten knyttet til å få rask bosetting på plass. Det har vært en del flaskehalser, bl.a. knyttet til registrering og kartlegging, som nå gjøres på en helt nye måte. Tidligere måtte man til Råde for å registrere seg. Nå er det muligheter mange steder i landet. UDI har gjort en veldig god jobb med å få på plass nye måter å gjøre dette på. I forbindelse med kartlegging har man gått ned fra det som normalt er 24 spørsmål, til 3 spørsmål, noe som gjør at dette kommer raskere i gang. Vi forventer nå at de skal komme mye raskere ut, og at vi dermed virkelig kan få fart på bosettingen. For hver dag som går, blir det stadig flere. Alle de som er ferdig registrert og kartlagt fra UDIs side, er nå søkt ut mot kommunene. Vi har veldig tett dialog. Det er bl.a. nå en enighet mellom oss og kommunene om at de skal svare så fort som mulig. Drammen, f.eks., som jeg hadde dialog med i forrige uke, svarte i løpet av under ett døgn. Vi forventer nå at de personene kommer seg ut(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-04-27:
Vi legger også fram en lovproposisjon som skal gjøre det mulig med forenklinger for kommunene, slik at dette skal gå raskt og greit. Vi skal rett og slett fortsette å få folk ut. Vi skal ta alle de menneskene som er ferdig registrert og kartlagt, og søke ut i konkrete kommuner. Den prosessen skal gå uten hindring. Det er det viktigste vi gjør. Det ble nevnt her at det er ca. 15 220 ankomster fra Ukraina. Veldig mange av dem bor privat, er allerede i en kommune og har jobb og liknende. Vi har anmodet om 35 000 til norske kommuner, så når vi nå skal bosette, kommer ikke alle de 35 000 til å bli bosatt så lenge de ikke har kommet til Norge. Men tempoet skal opp, og jeg deler den utålmodigheten veldig sterkt.
Anna Molberg (Høyre), 2022-04-27:
En juridisk vurdering levert i høringsrunden fra et av Norges fremste advokatfirmaer innen arbeidsrett konkluderer med at regjeringens forslag til innstramminger i innleieregelverket er i strid med EØS-avtalen. Vikarbyrådirektivet krever at innstramminger ikke må være for inngripende, og de må være nødvendige. Rapporten sier at regjeringen ikke har tatt hensyn til at det allerede er innført restriksjoner på innleie i 2019, og likebehandlingsprinsippet, som ble innført i 2013, har styrket rettighetene til vikarer fra bemanningsforetak. Derfor er regjeringens forslag for inngripende og «fremstår derfor prematurt» og vil «kunne føre til flere midlertidige ansettelser og mer entreprise». Opplever statsråden at det er gjort forsvarlige vurderinger opp mot EØS-avtalen før forslagene ble sendt på høring, eller står vi her overfor et forslag som bryter med EØS-retten?
Anna Molberg (Høyre), 2022-04-27:
Jeg takker for svaret. Den samme juridiske vurderingen peker også på at arbeidsmiljøloven kun åpner for et forskriftsbestemt forbud mot innleie dersom viktige samfunnshensyn tilsier det. Regjeringen har foreslått å bruke denne hjemmelen for å forskriftsfeste forbudet. Rapporten viser også her til innstrammingene som ble gjort i 2019, og disse har ikke fått tid til å virke. I tillegg innrømmer departementet også selv i høringsnotatet at innleieandelen har gått ned de siste to årene, og at dette delvis skyldes de innstrammingene vi gjorde i 2019. Rapporten konkluderer med at regjeringens forslag er forhastet og ikke godt nok begrunnet i vilkåret om nettopp viktige samfunnshensyn. Mener statsråden at regjeringen har tilstrekkelig hjemmel til å forskriftsfeste dette forbudet mot innleie?
Emma Watne (Rødt), 2022-04-27:
Regjeringen har lovet en storrengjøring i arbeidslivet. Det er bra. Tiltak mot innleie fra bemanningsbransjen er et sentralt virkemiddel i den storrengjøringen. Forutsigbart nok har arbeidsgiversiden, med NHO i spissen, gått hardt ut for å stoppe forslagene regjeringen har sendt ut på høring. Fagbevegelsen er opptatt av at regjeringen står fast. LO har krevd ytterligere tiltak i høringssvar, som et tydelig skille mellom innleie og entreprise og sterkere rett til fast ansettelse. Kan statsråden garantere at regjeringen ikke vil gi etter for presset fra arbeidsgiversiden og vanne ut forslaget som er sendt på høring? Vil kravene fra fagbevegelsen tas til følge i forslaget regjeringen sender til Stortinget?
Emma Watne (Rødt), 2022-04-27:
I sin 100-dagersplan lover Arbeiderpartiet å legge fram forslag om å forby innleie som fortrenger faste ansettelser. Det er et godt sted å starte å stanse bemanningsbransjen på byggeplasser på deler av Østlandet, hvor det er dokumentert et stort omfang av innleie – det er gjerne der dokumentasjonen har vært best. Samtidig er det ingen tvil om at innleie fortrenger faste ansettelser i andre deler av byggenæringen, andre steder i landet og i andre bransjer. Vurderer regjeringen å utvide det foreslåtte forbudet mot innleie til andre områder?
Emma Watne (Rødt), 2022-04-27:
Akkurat som statsråden nå svarte meg, vil man sannsynligvis, når man strammer inn innleiereglene, bli møtt med omgåelser av regelverket. Vi ser allerede i dag massiv omgåelse av det regelverket som allerede eksisterer. De utspillene vi har sett gjennom media og høringssvar, er i praksis dårlig skjulte trusler fra NHO og arbeidsgiversiden om at de vil finne måter å omgå lover og regler på i framtiden. Hva vil statsråden gjøre for å slå ned på disse omgåelsene, slik at strengere regler ikke bare blir fine ord på papiret?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-04-27:
Mitt spørsmål går til finansministeren. Før valget fikk vi vite at det var vanlige folks tur. Det vi nå har lært, er at det var vanlige folks tur til å få lommeboken tømt. Mens staten flommer over av inntekter og setter stadig nye rekorder på hvor mye man soper inn fra måned til måned, så blør lommebøkene til vanlige folk og bedrifter. VG møtte for noen dager siden tre familier på Raufoss som merker hvor trangt det er blitt. Beregningen viser at en gjennomsnittsfamilie vil få økte utgifter på ca. 50 000: Det er strøm, drivstoff, mat og renter – og andre ting går også opp. Som en av dem sier: «Vi føler oss litt lurt av «Vedumen». Hvis bensinen gikk opp til 20, da skulle de slå i bordet. De sier det er vanlige folks tur. Han har jo lurt oss.», Før valget sa Senterpartiet at man ikke kunne sitte i en regjering som fikk bensin- og dieselpriser på over 20 kr per liter. Vi har hatt over 27 kr, og i tillegg har man økt avgiftene på drivstoff. Også næringslivet blør kraftig. Alle snakker om stabile rammevilkår for næringslivet, men det er langt fra det nå. Steintransport AS holder til i Kragerø. De driver med tung masseforflytning, de driver med vann- og avløpsrehabilitering. De har 50 årsverk pluss innleid personale. De kan altså få ekstrautgifter på diesel på 5 mill. kr, i tillegg kommer det lønnsøkninger på nesten 1 mill. kr. De frykter for framtiden, og de frykter for arbeidsplassene. Hvordan kan Senterpartiet og regjeringen forsvare at oljelandet Norge ikke løfter en finger for å hjelpe bilister og næringsliv, når Sverige kutter avgifter og greier det?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-04-27:
Det er svært lite sannsynlig at det vil dekke inn for de økte kostnadene, og det viste også den økonomen som har gått gjennom dette regnestykket. Det er bra at Norge har lav arbeidsledighet, og det er viktig at det fortsetter, men spørsmålet er hvor lenge det fortsetter hvis ikke regjeringen har tenkt å gjøre noen ting for næringslivet. Veldig mange bedrifter sliter nå innenfor transportsektoren, bakerier, og innenfor industrien har man store utfordringer, det er strømregninger som er skyhøye. Man har ikke gjort noen ting for å gi støtte til næringslivet. Lønnsoppgjøret er selvfølgelig kostbart, og vi ser at alle bedrifter som er avhengig av drivstoff, nå roper varsku om hva som kan skje. Man opplever dyrere innsatsvarer, og dette kommer for mange bedrifter på toppen av en koronakrise der man har tapt veldig mye penger. Hvor lenge skal regjeringen sitte og se på at næringslivet nå går inn i en veldig alvorlig situasjon der mange arbeidsplasser kan gå tapt, og der man også svekker økonomien til helt vanlige folk?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Vi skal gå inn og se på tallene for en vanlig familie, jeg går konkret gjennom tallene. Hvis man ser på lønnsoppgjøret som ligger nå, har man en ramme på rundt 3,7 pst. La oss da ta en familie som sitter igjen med en inntekt på 1 mill. kr. Hvordan slår det ut? Jo, med 3,7 pst. får en 37 000 kr mer, det er punkt nr. én. Hvis man da tar gjennomsnittet av renteøkningen som er beregnet for i år, er det ca. 13 000 kr for en familie som har 3,4 mill. kr i gjeld. Det er cirka renteveksten. Hvis vi i tillegg legger på de økte kostnadene for strøm, drivstoff og mat og ser på regnestykket, hva er da regnestykket? Da vil en snittfamilie sitte igjen med ca. 14 700 kr mer til å dekke andre utgifter. Noe av det viktige i den norske modellen er at vi også har en sterk fagbevegelse, og vi har sterke næringsorganisasjoner som har ansvarlige og gode lønnsoppgjør. Det gjør at vi selv etter tre store kriser, som vi nå er inne i – først koronakrisen, så råvarekrisen, så den forferdelige krigen vi nå ser – ligger tallet an til at en vanlig familie får reallønnsvekst i år. Det er bra at norske familier også i denne krisen kan regne med at de får lite grann mer til å betale andre utgifter enn renter, drivstoff, mat og strøm. Det er denne regjeringenes mål at arbeidsfolk rundt omkring i Norge skal oppleve at regjeringen hele tiden jobber for at de som går på arbeid, de som er i aktivitet, skal få en bedre hverdag. Så er det en ting til, og det er at ganske mange flere er i arbeid. Det som tallene viser nå, er at i løpet av dette året kan det bli ca. 70 000 flere som kommer i jobb. For dem blir velstandsøkningen helt reelt mye bedre. Noe av den viktigste jobben vi gjør – både dere i Stortinget og vi i regjering – er å sørge for at flere kommer i jobb, at flere får trygghet for jobben sin, og at folk får reallønnsvekst i en veldig urolig tid.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Premisset i spørsmålet er helt feil, at regjeringen sitter og ser på. Vi har tett dialog med næringslivet, vi gjør tiltak for å sikre næringslivet. Og virkelighetsbeskrivelsen til Listhaug, at det i sum nå er mange flere bedrifter enn tidligere som kan gå over ende, er heldigvis heller ikke riktig. Det er veldig dramatisk for de firmaene som går konkurs, og det er selvfølgelig et mål at en skal hjelpe flest mulig, men hvis vi ser på konkurstallene hittil i år, er det 851 innen uke 15. Det er 2022-tallene. Hvis vi går tilbake til 2019 – året før pandemien, og også da Fremskrittspartiet satt i regjering – så var samme tall på samme tidspunkt 1 223. Så tross den voldsomme krisen vi er inne i, er det færre bedrifter som går konkurs nå. Regjeringen følger situasjonen ekstremt nøye, og noe av det viktigste vi gjør, er bl.a. at vi har sterke fagbevegelser og sterke næringsorganisasjoner som finner gode løsninger sammen, og at vi fører en økonomisk politikk som gjør at det er trygt, stabilt, og at vi demper de store utslagene vi ser rundt oss i verden, som er krevende for alle.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Det Senterpartiet og Arbeiderpartiet er opptatt av når vi skal klare å få ned norske klimagassutslipp, er at folk som har vanlig inntekt, som tjener 500 000–600 000 kr, skal oppleve at de gjennom omstillingen også sitter igjen med bedre kjøpekraft. Jeg tror noe av det skumleste i klimapolitikken er hvis folk flest opplever at dette går ut over hverdagen deres, for da vil støtten gå ned. Det er det som også er veldig bra med årets tall, at selv i denne krisen ser det ut til at vi har reallønnsvekst. I 2016 var det reallønnsnedgang. Det ser ut som at mange av grunntallene kan gå godt. I avgiftspolitikken var det regjeringen gjorde da vi kom inn, at vi redusere elavgiften, vi reduserte trafikkforsikringsavgiften, vi reduserte veibruksavgiften, vi økte pendlerfradraget, og vi satte ned fergeprisene – nettopp for å gjøre tiltak som kunne hjelpe folk i hverdagen. Vi satte ned skattesatsene på en måte som gjorde at folk som hadde lavere enn middels inntekt, opplever et lavere skattetrykk når Senterpartiet og Arbeiderpartiet styrer, enn da Høyre og Fremskrittspartiet styrte.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Det som er litt interessant nå, er at det partiet som kritiserte meg mest for å redusere veibruksavgiften og elavgiften, var Høyre, Fremskrittspartiets mest foretrukne samarbeidspartner. Jeg merker også i dag at det er litt utfordringer i relasjonene. I vårt skatte- og avgiftsopplegg kommer vi til å lage et opplegg der folk som har vanlige og middels inntekter i sum får lavere skatter og avgifter. Vi har sagt, når det gjelder både elavgift og drivstoffavgifter, at det er et mål for regjeringen at vi skal kutte. Det har vi også gjort – om representanten ser summen av det de gjorde på elavgift – et kraftig kutt. Det var helt nødvendig; det var helt riktig. Det var også helt rett av oss å kutte i veibruksavgiften sånn vi gjorde, for vi mente det hadde en dempende effekt og gjorde det enklere for folk som er avhengig av bilen rundt omkring i Norge.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Det er en utrolig viktig problemstilling representanten Kaski nå løfter, for noe av limet i Norge er at det er små forskjeller. Selvfølgelig er det viktig for de familiene som har det dårlig, som er fattige, men det er viktig for oss alle. Vi har merket i møte med koronakrisen hvor viktig det var at Norge er et samfunn med høy tillit. Jeg tror noe av limet for tilliten er små forskjeller. Vi merker også nå at det er mindre konflikter i Norge enn i mange andre land. Igjen tror jeg noe av grunnen til det er mindre forskjeller. Den største nøkkelen til å få ned forskjellene er å få flere i arbeid. Det som egentlig er ganske utrolig etter de tre krisene vi har vært igjennom, og er midt inne i, er at det aldri noensinne har vært så mange mennesker i jobb i Norge som det er i dag. Det har aldri før, noen gang, vært flere folk i Norge som kan gå på arbeid i morgen enn det er nå. Det er helt fantastisk. Det å klare å få flere folk i arbeid, bort fra en mottakerrolle, inn i en bidragsrolle, er det viktigste verktøyet – og et velorganisert og godt arbeidsmarked. Så er det disse mer målrettede tiltakene, som ofte er mer lapping, men som selvfølgelig også kan være til hjelp, men det er arbeidsmarkedet som er det viktigste. Så er det noen tiltak som Kari Elisabeth Kaski og Senterpartiet og Arbeiderpartiet ble enige om i budsjettet, som vi mener er riktige. Vi har en del universelle goder. Vi mener at det er et mål at f.eks. barnehagepriser, den typen priser, ikke skal bli for høye. Det blir gratis SFO for førsteklassinger fra høsten, og det har blitt bevilget noe til tannhelse. Det er mange av den typen enkelttiltak som er bra, som er rett, men det aller viktigste, og det som er aller mest positivt nå, er at yrkesdeltakelsen er på vei opp, og at aldri før har flere vært i jobb. Det er jobb nummer én: sørge for at vi får enda flere i jobb, for det er best for dem som får jobb, og det er best for oss alle.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Noe av det som er bra med Norge, er at vi vanligvis behandler budsjett bare to ganger i året – hovedbudsjettet og så en liten revidering om våren. Nå har det blitt litt for mange runder i løpet av året, og vi må prøve å komme oss tilbake til normalen så fort som mulig. Det tror jeg er bra for alle. Noe som også er bra, er at det er stabilitet i skattesatsene, at vi vedtar dem én gang i året. Hvis vi gjør for mange endringer av skatter og avgifter i løpet av året, blir det veldig dyrt og uforutsigbart for private næringsdrivende og enkeltpersoner, og det blir også økte offentlige utgifter. Så hovedvalgene når det gjelder skatter og avgifter, må vi ta i forbindelse med de ordinære statsbudsjettene, og jeg håper det er mulig å få til gode løsninger sammen med SV også til høsten. Noe av det vi sammen sørget for i fjor høst, er at alle som har lavere inntekt enn 750 000 kr, nå opplever at de får lavere skatt. Alle som har høyere inntekter, bidrar litt mer. Vi gjorde også mange geografiske grep. Så summen av de tiltakene vi gjorde i forbindelse med statsbudsjettet, ga en bedre sosial og geografisk fordeling. Så vi må jobbe sammen steg for steg.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Det som er viktig for Senterparti–Arbeiderparti-regjeringen, er at vi skal føre en klimapolitikk som ikke bidrar til økte sosiale og geografiske forskjeller. Når jeg hører på Venstre, virker det ofte som man har glemt den dimensjonen. Derfor var det viktig for oss da vi økte CO 2 -avgiften i fjor høst, at man gjorde tiltak som f.eks. redusert veibruksavgift, gjorde noe med kuttet i pendlerfradraget, at vi fikk kuttet i ferjepriser og sørget for at man ikke gjorde at transportkostnadene for folk som er helt avhengig av transport, gikk opp på den måten som Venstre hadde lagt opp til i sitt alternative budsjettforslag. Det er ikke noe ønske eller noe mål for Senterparti–Arbeiderparti-regjeringen å øke avgiftene. Målet vårt er å få ned CO 2 -utslippene, mens det i Venstre var én hovedsak hele tiden – økte avgifter. Hvis man ser på det budsjettet som Senterpartiet og Arbeiderpartiet la fram sammen, var det en rekke ulike tiltak for å skape aktivitet, næring og få ned utslipp – uten at man bare pekte på avgift, sånn som Venstre har gjort i altfor stor grad.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Revidert nasjonalbudsjett kommer når det kommer. Som jeg sa i et svar tidligere i dag, mener jeg at noe av styrken i Norge er at det skal være mest mulig forutsigbart, og at vi bør komme bort fra at vi har stadige budsjettrunder i Stortinget, som vi har hatt de siste årene. Det er et tegn på at det er mye som skjer rundt oss. Det har vært nødvendig, men det er ikke gunstig. Ikke minst på skatte- og avgiftsnivåområdet bør det være mest mulig stabilitet, og det bør ikke være mange endringer i løpet av et år. Det kan være noen justeringer, men ikke store endringer. Det er egentlig hovedsvaret. Selvfølgelig kan være noen justeringer i revidert nasjonalbudsjett, men hovedlinjene fra statsbudsjettet kommer til å ligge fast. Så er det viktig å huske på når vi snakker om økt oljepengebruk og de tiltakene vi har gjort i år: Hva gjelder de tiltakene? Det første punktet er korona. Vi har nesten glemt at det var omikron og hele den diskusjonen som var i starten av januar. Da var det inntektssikring, sikre bedrifter, sette inn tiltak, og vi gjorde det på akkurat samme måten som Høyre gjorde det, og kom med tiltak for det. Det andre punktet er strøm. Det har vært helt ekstraordinært høye strømpriser, og regjeringen mener det er helt rett og rimelig at vi kompenserer folk, sørger for å gi trygghet og at folk ikke får en altfor høy strømregning – derfor den kompensasjonen. Der har vi også en inntektsside. Det siste er Ukraina. Der er det veldig skummelt å tenke sånn at for hver enkelt krone vi bruker på å ta imot en ukrainsk flyktning, skal vi måtte kutte en annen plass. Hvis en satte det opp mot hverandre på den måten i den tilleggsproposisjonen som kommer rundt Ukraina, tror vi at det kunne vært konfliktskapende. Jeg er glad for at også Høyre støtter den proposisjonen, og det ble varslet tidlig. Noe av det viktige er at man kan klare å skape brede løsninger, spesielt når det gjelder store innvandringsutfordringer, sånn som vi har nå. Jeg og regjeringen har ment og mener at det er veldig uklokt hvis en satte så og så mange milliarder mer til flyktninger og kuttet f.eks. til ambulanse, politi eller andre viktige velferdstiltak rundt omkring i Norge. Vi kommer til å legge fram et ansvarlig og godt budsjettopplegg i RNB.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Da vi kom inn i regjeringskontorene, begynte vi å gå inn i en del av de byggeprosjektene som Høyre har satt i gang. Jeg tror Høyre må ha glemt ordet «moderasjon» da de hadde ansvaret for en del av de byggeprosjektene, f.eks. i regjeringskvartalet, der man aktivt valgte å rive statsministerens kontor på toppen av Høyblokka, ut fra en arkitektonisk tilnærming. Velfungerende, flotte lokaler valgte de aktivt å rive. Hvis vi begynner å se på kostnadene prosjektet i regjeringskvartalet, er de helt enorme. Det virker ikke som om Høyre har tenkt én gang på den grunnlæresetningen de hadde før, om moderasjon, måtehold, holde igjen på offentlig pengebruk. Det kommer denne regjeringen til å gjøre. Vi har varslet det også når det gjelder NTNU, høyere utdanningsministeren var ute og varslet om det, at vi skal se på kostnader og få ned kostnadene i byggesektoren. Vi kommer til å gjøre flere grep. Vi er opptatt av moderasjon. Ikke minst fordi vi skal bruke de viktige pengene på vanlige folk rundt omkring i hele Norge, kommer f.eks. en del av de store offentlige byggeprosjektene til å oppleve en helt annen sparsomhet med dagens regjering enn da det var Astrup, Sanner og Solberg som styrte.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Et av de aller viktigste løftene i Hurdalsplattformen, hva er det? Jo, det er at hverdagen til folk skal bli bedre. Det viktigste for å få til det er å få folk i arbeid. Det at vi aldri før har hatt flere folk i arbeid enn det vi har nå, at det aldri før har vært så mange som går på jobb som det er i Norge i disse dager, er utrolig viktig. Selvfølgelig må vi hele tiden vurdere de ulike tiltakene, også i en regjeringsplattform, opp mot hva som er de største utfordringene her og nå. For eksempel var ikke krigen i Ukraina et faktum da vi skrev Hurdalsplattformen. Noen av de grepene vi gjør, det vi tar tak i nå, er at vi kommer til å kutte i en del av det jeg vil kalle de dekadente byggeprosjektene som Høyre satte i gang, som har vært – sett fra mitt ståsted – ute av kontroll. Så skjønner jeg at det er litt slitsomt for Høyre at vi sier det, men takket være regjeringsskiftet kommer vi til å bruke mindre penger på regjeringskvartal enn hvis Høyre hadde styrt videre – dessverre er det allerede tatt altfor mange grep, og altfor mange forpliktelser er gjort. Den typen grep kommer dagens regjering til å gjøre, for det er nødvendig også for å dempe aktiviteten i deler av byggesektoren.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Først det formelle: Når en sak skal behandles av Kongen i statsråd, står hele regjeringen bak avgjørelsen. Det konstitusjonelle ansvaret for saken ligger imidlertid hos statsråden som leder departementet som fremmer saken. Skatter og avgifter er finansministerens konstitusjonelle ansvarsområde. Jeg besvarer derfor dette spørsmålet fra representanten Sve på vegne av hele regjeringen. Det går svært godt i norsk økonomi, og vi er inne i en høykonjunktur. Aktiviteten er høy, den økonomiske veksten er sterk, bedrifter melder om problemer med å få tak i arbeidskraft, og lønns og prisveksten tiltar. Den registrerte arbeidsledigheten nærmer seg de lavere nivåene fra høykonjunkturen før finanskrisen i 2008. Jeg har også hatt kontakt med mange innenfor anleggsbransjen og ser mange av bekymringene og utfordringene anleggsbransjen har. Senest i går fikk jeg tilsendt innspill fra en aktør i anleggsbransjen, og der var faktisk hovedutfordringen til firmaet å få tak i nok kvalifiserte folk. Når vi ser på det makroøkonomiske bildet, tyder ikke noe på at vi får en bølge av konkurser og økt arbeidsledighet, slik representanten antyder i sitt spørsmål. Det er også hele målet med regjeringens økonomiske politikk, som gjør at vi skal holde ledigheten lav, få flere folk i arbeid, få sysselsettingen opp og selvfølgelig også sørge for at vi har en levende og god anleggsbransje framover, med både store og små aktører. Premisset i spørsmålet, som viser at det kan bli mange konkurser der vanlige folk mister jobbene sine, er et premiss som heldigvis ikke stemmer med de konkurstallene vi ser nå.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Her er hovedproblemstillingen i spørsmålene, som Sve var innom i starten av sitt spørsmål, konkurser. Spesielt anleggsbransjen har mange små firmaer rundt omkring i Norge. Det er en veldig viktig bransje som skaper mange arbeidsplasser og mye aktivitet. Man har noen store, norske aktører og noen utenlandske. Når man ser på konkurser totalt, det er alltid skummelt å se på de store tallene, så er konkursene i uke 15, hittil i år, på 851 konkurser for hele norsk næringsliv. Når vi sammenligner det med uke 15 i 2019, før pandemien og de ulike krisene, var tallet på 1 223. Det er et mye lavere antall konkurser nå enn det var før pandemien, og det er også mye lavere nå enn det var da Fremskrittspartiet hadde finansministeren. Det hjelper ikke den enkelte som går konkurs, så vi må hele tiden følge med på det, men det er viktig at vi er bevisste på tallene. Det går mye bedre for mange. Så må vi selvfølgelig, spesielt for mange av de små aktørene i anleggsbransjen, sørge for at de klarer å komme seg gjennom dette.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Vi må se på hvordan situasjonen er her og nå. Det er veldig viktig når vi skal gjøre ulike tiltak, at vi ser hvordan situasjonen er her og nå. Det er en veldig spesiell situasjon. Vi har vært gjennom de tre krisene vi har. Det veldig krevende for mange som står i det, og mange kjenner på stor uro. Men så ser vi at de store tallene viser at det aldri er flere som har gått på jobb enn nå, og forhåpentligvis kan vi om en måned si at det er enda en ny rekord med flere som går på jobb. Det er jo målet. Arbeid er et gode, og lediggang er roten til alt ondt. Vi ser også, selv med den uroen – jeg kjenner på den usikkerheten selv, for jeg snakker mye med anleggsbransjen og har delvis jobbet i anleggsbransjen selv da jeg var yngre – at antallet konkurser ikke går opp. Det er mye lavere enn det var før 2022. Det er bra at det er det. Men vi kommer selvfølgelig til å ha løpende og tett kontakt med anleggs- og transportbransjen. Det er en kjempeviktig næring med veldig mange dyktige aktører og mange gründere, som egentlig ikke er de som er mest glad i papirer, men som er glad i å gjøre jobben. Derfor er det viktig at vi hele tiden har tett dialog med dem for å se om man kan gjøre nye tiltak for å sikre videre drift.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Mandag 25. april 2022 publiserte SSB statistikk for salg av petroleumsprodukter i mars 2022. Statistikken viser at i mars var den gjennomsnittlige pumpeprisen på diesel 22,06 kr/liter, og den gjennomsnittlige pumpeprisen på bensin var 22,04 kr/liter. Bensinen var faktisk billigere enn dieselen, selv om avgiften er lavere på diesel. Nå i april omsettes drivstoff typisk for 19–23 kr/liter, altså i gjennomsnitt en nedgang fra forrige måned. Selv om det er en nedgang, er det fortsatt et høyt prisnivå. Dette kommer som følge av den svært urolige situasjonen i Europa og økte råvarepriser etter at Russland gikk til krig mot Ukraina. Selv om de fleste gjerne klarer å håndtere økningen, er det mange som opplever den som krevende. Det har jeg stor forståelse for. Vi må derfor hele tiden vurdere grep som gjør at folk med vanlige inntekter, totalt sett kommer godt ut av krisen i de ordinære budsjettprosessene. Det er store variasjoner i drivstoffprisene både over tid og mellom stasjoner. Prisforskjell på flere kroner er ikke uvanlig. Disse store prissvingningene skjer til tross av at avgiftsnivået er uendret. Faktisk tok denne regjeringen grep og reduserte avgiftene i årets budsjett sammenlignet med forslaget til budsjett som forelå fra Høyre og Solberg-regjeringen. Vi fikk mye kritikk for at vi reduserte avgiftene på drivstoff. Da strømstøtteordningen ble innført i desember 2021 hadde kraftprisene i Sør-Norge reelt økt med om lag 360 pst. sammenlignet med et gjennomsnitt for 2010–2020, fra 33 øre til 151 øre. Til sammenligning var drivstoffprisene i mars 2022 reelt 30–40 pst. høyere enn gjennomsnittlig realpris de siste ti år. Prisøkningen på strøm har derfor vært langt kraftigere enn prisøkningen på drivstoff. Strøm dekker også mer grunnleggende behov som oppvarming, matlaging – det vi er avhengig hver dag. En normalhusholdning har mye høyere kostnader til strøm enn f.eks. til drivstoff. Derfor er det mye viktigere å ta gode grep der. Jeg vil svare på spørsmålet til Aron Marius Nilsen at regjeringen med en gang da vi overtok regjeringsmakten, satte ned strømavgiftene med 2,9 mrd. kr, for vi syntes avgiftene var for høye i de budsjettene som Fremskrittspartiet og Høyre hadde vedtatt. Og vi satte ned avgiftene sammenlignet med det forslaget Solberg-regjeringen hadde når det gjaldt drivstoff. Vi har vært opptatt av at alle de skatte- og avgiftskuttene vi skal gjøre, skal komme folk som har lave eller middels inntekter til gode, og som gjør at alle som tjener under 750 000kr får lavere skatt i år enn det budsjettet som Fremskrittspartiet var med og vedtok for 2022. Det er den utviklingen vi også kommer til å se videre. I tillegg har vi tatt grep for å få ned ferjeprisene, øke pendlerfradraget og redusere trafikkforsikringsavgiften for dem som er avhengig av å ha en eller flere biler.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Premisset i spørsmålet fra representanten, at vi ikke gjør noe, er feil. Hvis man ser på tiltakene vi har på strøm, beløper det seg til mange og tjue milliarder kroner, der sikringsordningen er en desidert viktigste. Man reduserte også elavgiftene etter at den forrige regjeringen, og ikke minst Fremskrittspartiet – de var på det aller høyeste nivået da Fremskrittspartiet hadde finansministeren – økte elavgiftene. Summen av tiltak – bostøtte, sosialhjelp, spesielle tiltak for veksthusnæring, sikringsordningen – er på flere og tjue milliarder kroner, så man tar mange og omfattende grep. Jeg tror mange er avhengig av bil og mange er selvfølgelig avhengig av å bruke strøm delvis til oppvarming, så det er et slags primærbehov for mange. Derfor er det viktig at vi hele tiden jobber med å holde kostnadene nede. Og så har vi sikringsordningen for strøm, for det er der den desidert største belastningen for privatpersoner er.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Når det gjelder avgiftene på strøm, har vi redusert særavgiftene, spesielt i vintermånedene, med nesten opp mot 50 pst. Men selvfølgelig er det med det høye nivået som har vært på prisene, en mindre andel. Men vi har også redusert avgiftene for dem som bor i Midt-Norge, som har hatt lavere strømregninger, for vi mener at vi vil ha lavere avgifter på strøm over tid. Jeg vil gjenta at når det gjelder strøm, er det enormt mange tiltak, og det har vært helt nødvendig å bruke flere og tyve milliarder kroner på tiltak. De siste anslagene jeg så for i fjor på grunnrenteskatten for kraftverk, var på litt i overkant av 11 mrd. kr – det er de siste anslagene jeg har sett. Derfor blir det feil å si at man ikke har gjort noe, for vi har gjort mye, men det har vært helt nødvendig for å skape trygghet for folk. Med en gang vi så starten på Ukraina-krigen, varslet vi at vi skulle videreføre sikringsordningen, og vi har også vedtatt at vi skal forbedre den i november og desember. Med de tallene det lå an til, var det mulig å fase den ut, men vi endret det med en gang vi så at Ukraina-krisen kom.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Reiserestriksjonene under pandemien reduserte nordmenns reiseaktivitet kraftig, dermed også taxfree-handelen og grensehandelen. Omsetningen i norske dagligvarebutikker og i Vinmonopolet økte betydelig. Det samme gjorde statens avgiftsinntekter fra alkohol- og tobakksvarer. Dette har gitt økt oppmerksomhet på omfanget av taxfree-handel og grensehandel. Flere har tatt til orde for tiltak for å begrense handelslekkasjen. Stengte grenser under pandemien slo ut i økt omsetning av innenlandsvarer som er særlig utsatt for grensehandel. Grenseregionene, med byer som Kongsvinger, Moss, Fredrikstad, Sarpsborg og Halden, hadde en kraftig økning i omsetningen. Den økte etterspørselen bidro også til flere ansatte i dagligvarenæringen sammenlignet med før pandemien. Det er usikkert hvor mye av økningen i norsk varehandel under pandemien som skyldtes stans i grensehandelen med Sverige. Reiserestriksjonene førte til at antallet feriereiser til utlandet ble sterkt redusert, og dermed til en tilnærmet full stans i taxfree-handelen. Samtidig ferierte nordmenn mer i Norge og brukte mer penger i Norge. Også stengte kantiner, restauranter og utesteder har trolig bidratt til økt varehandel i perioden. For 2022 er særavgifter på grensehandelsutsatte varer, dvs. alkohol, tobakksvarer og drikkevareemballasje, reelt sett uendret fra 2021. Men det er riktig at svenske avgifter på alkohol- og tobakksvarer er lavere enn de norske. Det er også lavere næringsmiddelmoms i Sverige enn i Norge. For øvrig har den svenske regjeringen foreslått en økning i avgiftene på tobakksvarer og alkohol i 2023 og 2024. I et pilotprosjekt høsten 2019 samlet SSB inn mer detaljert informasjon om hva nordmenn grensehandler. Ifølge piloten utgjorde verdien av kjøp av mat og dagligvarehandel rundt en tredjedel av grensehandelen. Dette er varer som i liten grad ilegges særavgifter. Videre fant SSB at særavgiftsbelagte varer, som alkohol, tobakk, snus og brus/mineralvann, sto for litt under halvparten av grensehandelen. Det er verdt å merke seg at selv om særavgiften på disse varene skulle bli redusert til svensk nivå, vil mange av varene likevel være dyre i Norge. Så mye hvor mye en reduksjon i særavgiftene vil bidra til å få ned grensehandelen, er med andre ord usikkert. Dette viser at det er mer enn avgifter som har betydning for grensehandelen. Ikke minst bidrar et generelt høyere lønns- og kostnadsnivå i Norge til høyere priser i Norge enn i Sverige. Tilgjengelighet og vareutvalg og at butikker i Sverige kan ha åpent på søndager, spiller også inn. Noe av grensehandelen kan dessuten handle om at folk ønsker seg en god tur. Det er noe jeg kjenner godt til fra der jeg selv bor. Jeg tror ikke det er maten som er selve poenget; det er turen som er poenget.(Presidenten klubber) Og der var tiden ute. (Presidenten klubber)
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-27:
Jeg utfordret tidligere finansminister Siv Jensen veldig mange ganger da Fremskrittspartiet, sammen med Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, økte avgiftene på ikke-alkoholholdige drikkevarer og sukkeravgiften. Vi mente at det var veldig uklokt å ha slike kjempehopp som man hadde da, hvor en av avgiftene økte med over 80 pst. fra ett år til et annet. Senterpartiet og Arbeiderpartiet har vært opptatt av ikke å ha den typen «avgiftsstunt», som jeg vil kalle det den forrige regjeringen gjorde. I vårt vedtatte budsjett økte vi ikke alle avgiftene på den typen varer – ikke-alkoholholdige drikkevarer og sukkeravgiften. Vi holdt det stabilt. Men det er sant at vi har ulikt syn på tobakk og alkohol. Vi mener at tobakk og alkohol har mange andre negative samfunnsmessige konsekvenser, så kostnadene kan bli for høye hvis man reduserer de avgiftene så mye at det kan ha innvirkning på grensehandelen. Summen av det kan bli negativ.