trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2006-12-13:
Når ein høyrer representanten Tybring-Gjedde sitt innlegg her om kulturbudsjettet, skjøner vi at skulle Framstegspartiet fått gjennomslag for sin kulturpolitikk, ville det vere ein katastrofe for kulturlivet. For det er viktig å ha ein mangfaldig og god kulturpolitikk. Vi treng dei profesjonelle, som er med og stimulerer amatørane. Vi treng gode aktivitetar for barn og unge. Og det å leggje til rette for at vi har både teater, opera, orkester og kva det enn skulle vere, er kjempeviktig. Skulle Framstegspartiet få fleirtal for sin politikk, ville det ha radert ut ein haug med viktige og gode støtteordningar for kulturen. For at vi skal ha eit godt og levande kulturliv lokalt blant frivillige og amatørar, veit vi at det er mange profesjonelle som bidreg og gir stimulans til det frivillige. Så snakkar ein om at ein bruker andre sine pengar. Ja, vi bruker mange pengar innanfor det offentlege for å leggje til rette for gode oppvekstvilkår for barn og unge. Kultur har ein eigenverdi i seg sjølv. Og når ein spør om dei som er internasjonalt kjende i dag som norske kunstnarar, har hatt gode støtteordningar, har dei kanskje ikkje det, men dei har blitt kjende nasjonalt og internasjonalt kanskje meir trass i enn på grunn av. Dersom vi skal leggje til rette for nye spirer i Noreg i dag som kan bli kjende nasjonalt og internasjonalt, vil vi greie det utan at vi har ein bevisst kulturpolitikk som legg til rette, som tek vare på mangfaldet, og som også stimulerer den smale kulturen og ikkje berre den breie? Eg er glad for at det er brei semje om det meste innanfor kulturfeltet. Eg er glad for at det er ei styrking på kulturbudsjettet. Og eg er glad for at det som representanten Tybring-Gjedde her flagga i dag, ikkje får gjennomslag. Eg veit at dei har representantar i komiteen som er opptekne av ein del område også innanfor kulturfeltet. Sjølv om vi er ueinige om mykje, er det nokre område dei er opptekne av. Men eg er ikkje i tvil om at hadde Framstegspartiet totalt sett fått gjennomslag for sin kulturpolitikk, ville det ha vore ein katastrofe på svært mange område innan kultursektoren.
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
Kristelig Folkeparti er kontantstøttepartiet framfor noe. I sitt alternative budsjett har Kristelig Folkeparti valgt å prioritere nettopp kontantstøtta. Men jeg går ut fra at representanten Molvær Grimstad la merke til en undersøkelse som kom tidligere i år, som viste at fremmedspråklige barnefamilier er svært hyppige brukere av kontantstøtta, ikke usannsynlig fordi denne ordninga blir et økonomisk incitament som mange familier forståelig nok ikke vil si nei til. De fleste vil mene at det er svært viktig at disse barna er sammen med norskspråklige barn, og at plass i barnehage derfor vil være uhyre viktig for nettopp denne gruppa. I dag gis det tilskudd for å ivareta språkopplæring i barnehager. Men har Kristelig Folkeparti gjort seg noen tanker om hvorvidt det går an å gjøre noe med sjølve innretninga på kontantstøtta, slik at de som mest trenger en barnehageplass, faktisk ser seg tjent med å melde det behovet?
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
I sitt Dokument nr. 8-forslag om å opprette en kulturkanon har Fremskrittspartiet flere begrunnelser. En av de mest oppsiktsvekkende og svært betenkelige er formulert slik: «Debatten vil gi folk en bedre forståelse av hva som er norsk kultur og av grensen mellom norsk og fremmed kultur.» Dette er meget forvirrende. Er det ikke sånn at de fremste kunstnerne våre, som Munch og Ibsen, nettopp ble så store fordi de lot seg utfordre og inspirere av det fremmede? Og er det ikke sånn at vi i dag har et kulturliv som kan være både stedlig og lokalt og samtidig globalt, og at all kunst vokser i møte med nettopp det fremmede? I et slikt perspektiv må representanten Woldseth kunne besvare følgende viktige spørsmål: Hvordan mener Fremskrittspartiet at det norske skal være for at vi skal kunne skille det fra det fremmede, som Fremskrittspartiet altså mener skal være et hovedmål med en kanon?
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
Jeg har blitt utfordret til å si noe om Nordnorsk Kulturråd. Det gjør jeg gjerne. Når jeg valgte ikke å ta det med i mitt hovedinnlegg, var det fordi den saken etter mi meining er kvittert ut. Det er ikke riktig som representantene Thommessen og Skei Grande antydet i sine innlegg, at staten har trukket sin bevilgning til Nordnorsk Kulturråd. Det var de nordnorske fylkene som trakk sin støtte til Nordnorsk Kulturråd, først Nordland i 2005 og Troms og Finnmark gjennom et brev til departementet av 5. september i år. Da var det viktig at de pengene som før var gått til Nordnorsk Kulturråd, ble omdisponert slik at de kunne komme frilanskunstnere i Nord-Norge til gode. Det ble omdisponert slik at Festspillene Turné, som er en veldig spennende musikkordning for det frie profesjonelle musikklivet i nord, fikk 2 mill. kr av de pengene. De nordnorske fylkene og de nordnorske kulturorganisasjonene ble enige om likevel å opprettholde rådet i 2007, med tanke på at rådet skulle gjennomgå sin organisering og virksomhet. Det synes jeg var en veldig god løsning, for til tross for at jeg er sterk tilhenger av det nordnorske kultursamarbeidet, har jeg lenge vært av den oppfatning at Nordnorsk Kulturråd trenger å ta den gjennomgangen som de nå har sagt at de skal ta. Så har fylkene sagt, skriftlig gjennom fylkesrådslederen i Troms, at de skal svare for administrative kostnader og driftsstøtte til organisasjonene på samme nivå som tidligere. Da har regjeringspartiene innstilt på at 1 mill. kr av de 2 mill. kr til Festspillene Turné skal omdisponeres til Nordnorsk Kulturråds frilanspott, som er nøyaktig det samme beløpet som de har hatt før. Så slik saken står nå, videreføres støtten til Nordnorsk Kulturråd også i 2007, og så har vi fått 1 mill. kr ekstra til frilans profesjonelle musikere gjennom Festspillene Turné. Det synes jeg er en veldig god ordning.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Kristelig Folkeparti har tidligere stått sammen med Fremskrittspartiet om å trekke frem det heterofile ekteskapet som den tryggeste og mest stabile rammen for familieliv. Vi har i de senere år sett at Kristelig Folkeparti går inn på flere og flere av de særtiltak som er i budsjettet for homofile og lesbiske, og går inn for store bevilgninger på området. Samtidig skal vi senere i dag behandle en sak om tidlig stebarnsadopsjon, som i realiteten omhandler homofiles rett til å adoptere. Mitt spørsmål til representanten er om Kristelig Folkeparti nå har slått seg sammen med Arbeiderpartiet og SV og åpner for fulle rettigheter for homofile, i likhet med det som man tradisjonelt har gått inn for for de heterofile.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Representanten fra Arbeiderpartiet pratet mye om barnefamiliene som vinnere i det budsjettet som behandles i dag. Det er en sannhet med modifikasjoner. Barnetrygd er en treffsikker ordning overfor barnefamiliene. Mange barnefamilier velger å la barnetrygden gå direkte til barnet og det barnet trenger. Likevel, i de årene jeg har sittet i familiekomiteen, synes jeg Arbeiderpartiet har hatt et veldig defensivt forhold til barnetrygden. Man har ikke gått inn for pris- og kostnadsjustering av barnetrygden, hvilket vil si at man reelt sett har ønsket at den skal gå ned. Vi er kjent med at Arbeiderpartiet har som mål å kutte og fjerne kontantstøtten. Er det slik at man også har som et langsiktig mål å fjerne barnetrygden?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Siden jeg er gift med en sykepleier, vet jeg mye om at det er store lønnsforskjeller mellom manns- og kvinneyrker. Dette har langt mer med den lønnspolitikk som storting og særlig regjering fører. Hildeng representerer jo et regjeringsparti, som faktisk kan gjøre noe med den lønnspolitikk som føres overfor f.eks. kvinneyrker i Norge. Jeg kommer selv fra et kvinneyrke, nemlig offentlig saksbehandler i stat, som også har slitt med lave lønninger. Så jeg er fullstendig kjent med det. Jeg har ingen tro på at vi gjennom lover og kvoteringer kan rette opp dette. Dette handler om rettferdighet i lønnspolitikken, og at de som sitter og styrer i kommunene, i Regjeringen og i fylkene, faktisk tør og evner å gjøre noe med det lønnsgapet som er mellom kvinner og menn.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
For å ta det siste først er det slik at hvis Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett hadde blitt vedtatt, måtte det ses i en sammenheng. Det ville sendt et betydelig signal til dem som ønsker å komme til Norge gjennom innvandring, og innvandringen ville gått kraftig ned. Det vet vi i og med at Fremskrittspartiet har en politikk som ligner svært mye på den som føres i Danmark, hvor det har vært en betydelig reduksjon i innvandringen. Derfor er det også rimelig at de enkelte poster tar høyde for det. Når det gjelder de kutt som Fremskrittspartiet har foreslått i barnevernet, mener vi at det er et betydelig effektiviseringspotensial i den administrative biten på dette området. Men, som jeg også sa i mitt innlegg, i et senere innlegg i dag vil Karin S. Woldseth utdype vår politikk på dette området.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Jeg tviler ikke på at det er mange som føler at et samlivskurs er flott, hyggelig og oppbyggende for forholdet. Samtidig tror jeg at de som melder seg på et samlivskurs, er par som har en god kommunikasjon og er oppmerksomme på de utfordringer som er i det å ha et liv sammen, og det er ikke de parene som er mest truet og i faresonen når det gjelder skilsmisse. Når det gjelder likestilling, er det umulig å svare på det på de resterende sekundene. Jeg vil bare bemerke at det er gjort mye bra på likestillingsområdet på 1970- og 1980-tallet. Problemet er at det er den samme politikken som fortsatt føres, selv om vi nå er i en situasjon hvor kvinner er de dominerende på bl.a. universiteter og høyskoler.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Som jeg sa i min innledning, står Fremskrittspartiet fast på det kompromiss som Stortinget vedtok, og som innebar likebehandling av offentlige og private barnhager, økt utbygging og lavere foreldrebetaling. Av og til føler vi oss litt alene ved å stå på det kompromisset. Regjeringen holder ikke løftene – verken om å følge opp makspris, eller om å innføre reell likebehandling av offentlige og private. Mange steder er det stor usikkerhet og betydelige underskudd når det gjelder barnehagene. Ifølge Private Barnehagers Landsforbund er det mange som vurderer nedlegging. Mitt spørsmål til representanten fra SV er om hun er komfortabel med det klare bruddet på de løftene man har gitt når det gjelder maksprisen – som er økt – og det å innføre reell likebehandling.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
I dag har vi hørt mye om den påståtte store satsingen på barn og familier, som Regjeringen gjør. Samtidig har jeg bemerket at man ikke har justert barnetrygden i Norge på ti år. Man har økt maksprisen i barnehagene til tross for klare løfter på området, og det er en stor usikkerhet i barnehagesektoren. SVs representant, Sande, sa det slik at Regjeringen jobber med å få oversikt over saken. Det er jo imponerende at man har sittet i regjering i over et år og fortsatt ikke har oversikt over hvordan det står til i Barne- og Familie-Norge! Mitt spørsmål er: Hvor er den påståtte satsingen, når maksprisen går opp, når det er store problemer i private barnehager, og når man ikke justerer barnetrygden?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Det er hyggelig at statsråden viser til min hjemby, Drammen, hvor jeg også er bystyremedlem. Byen styres for øvrig av Høyre og Fremskrittspartiet. KLP Avisen kan ikke akkurat sies å være en fremskrittspartipublikasjon. Den dumpet ned i postkassen min i går. Her er noe av temaet den usikkerhet som råder når det gjelder barnehagesituasjonen i Norge. «Sliter med barnehageløftene i kommune-Norge» er en av titlene. «Vanskelig å tro på gjentatte løfter» er en annen tittel. Jeg prøvde å utfordre statsrådens partikollega May Hansen på om hun var komfortabel med de løftebrudd som Regjeringen har begått når det gjelder makspris, og når det gjelder å ikke innføre likebehandling mellom private og offentlige barnehager. Jeg er litt usikker på hva hun egentlig svarte, men én ting som gikk klart frem, var at SV mente at makspris ikke er et statisk tall. Er statsråden av samme syn, og vil man med et slikt syn f.eks. kunne få en makspris på, la oss si, 3 500 kr eller 4 000 kr eller 5 000 kr?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Statsråden hevdet i sitt svar til meg at Fremskrittspartiet hadde endret sin barnehagepolitikk. Det er en relativt grov omskriving av virkeligheten. Dokumentasjonen på det ligger her, nemlig i den budsjettinnstillingen vi behandler i dag, hvor det faktisk er Fremskrittspartiet som tar til orde for å stå fast på maksprisen og tar til orde for likebehandling av offentlige og private barnehager. Jeg antar at dette muligens har en sammenheng med at angrep i en del tilfeller er det beste forsvar, og at han ikke hadde noe særlig lyst til å svare på spørsmålene. Jeg kan prøve å stille dem igjen: Hva vil statsråden gjøre med den usikkerheten som nå er når det gjelder barnehagene – og den uttalelsen May Hansen kom med, om at makspris ikke er «et statisk tall»? Og hva kan vi da forvente oss av fremtidig maksprisutspill fra Regjeringen?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Jeg ber om at forslaget gjøres om til et oversendelsesforslag i tråd med det jeg sa under Odelstingets behandling av saken. I det innlegget begrunnet jeg også hvorfor det bør være et oversendelsesforslag.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Representanten fra Kristelig Folkeparti var inne på språktesting av fireåringer som et svar på den undersøkelsen som nå har kommet, som er meget alvorlig, og som viser at barn med minoritetsbakgrunn og innvandrerbakgrunn i mindre grad bruker barnehage på grunn av kontantstøtta, fordi disse familiene verken har råd til å si nei takk til kontantstøtte eller å betale barnehageplass. Jeg syns det er veldig defensivt av representanten å si at vi skal språkteste fireåringer. Det viktigste grunnlaget for språk blir lagt før man er fire år. Regjeringa ble kritisert for å være defensiv i disse spørsmålene. Men vi mener at det faktisk er barnehagen som er det beste tiltaket for språkutvikling. Det viser all forskning og korttidsforsøket med gratis kjernetid. Jeg lurer konkret på hva Kristelig Folkeparti vil gjøre med denne problematikken.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Hele komiteen, også Fremskrittspartiet, er bekymret for utviklingen i barnevernet. Flere og flere barn trenger tiltak. Likevel kutter Fremskrittspartiet 480 mill. kr i barnevernet. Man kutter 150 mill. kr i private institusjonsplasser, som Fremskrittspartiet lovpriser i innstillingen, og begrunner dette med at man skal gå inn med tiltak tidlig, slik at man ikke trenger institusjonsplass. Det er for så vidt alle enig i, men det er kommunene som driver med det forebyggende barnevernet. Det har dette stortinget ingen mulighet til å påvirke, så disse barna er der neste år. Videre kutter Fremskrittspartiet i bevilgningen til mindreårige asylsøkere og mindreårige flyktninger som har fått opphold i Norge, fordi deres politikk vil føre til at færre av disse kommer til Norge. Men Fremskrittspartiet har ikke ført noen innvandringspolitikk i dette stortinget og dette landet, så disse barna er der. Hva vil Fremskrittspartiet gjøre med de barna som trenger tiltak i barnevernet?
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Denne regjeringa bryter ikke løftene for barnehagesektoren. I år blir det bevilget 3,2 milliarder kr til en økt satsing på barnehager. Det er helt riktig, som representanten sier, at en del kommuner ikke har behandlet de private barnehagene godt nok. Det sier komiteen i sin innstilling. Den sier også at det er en kommunal plikt å gi de private barnehagene en likeverdig behandling, og at man må vurdere de kommunene som ikke gjør det. Maksprisen er ikke et statisk tall. Det vet representanten godt. Denne reformen var vi sammen om, og det er en kostnads- og prisjustert makspris som foreligger i innstillingen og i budsjettet fra Regjeringa.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
SV mener at dette er kjempeviktig – vi kjemper for dette. Det står også i Soria Moria-erklæringa fra regjeringspartiene at det skal prioriteres. Det vi mener er viktigst å få på plass nå, gjelder de utfordringene vi har i barnevernet. Det er bl.a. de mindreårige asylsøkerne. Og – ikke minst – må det satses på barnehager, slik at det blir full barnehagedekning i dette landet. Det har vi lovt i 30 år. Det mener jeg, ut fra et likestillingsperspektiv, er absolutt det viktigste for at kvinner skal få de samme muligheter og rettigheter som menn i arbeidslivet, og for at alle barn skal få mulighet til å få en barnehageplass.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Jeg vil igjen svare at det viktigste for oss nå er å få på plass full barnehagedekning, både ut fra barnas behov, for at alle barn skal få en plass, og for at vi skal få på plass det vi har lovet i 30 år. Når det gjelder kompetanse i barnehagen, er vi kjempeopptatt av at vi skal ha høy kvalitet og god kompetanse. Regjeringa jobber med dette, både i forbindelse med handlingsplanen og tiltaksplanen, for å få det til. Når det gjelder dette med likebehandling i kommunene, har altså kommunene et stort ansvar. Det er kanskje det jeg har vært mest opptatt av, og sagt flest ganger i denne salen. Da vi jobbet med reformen, var det slik at kommunene ikke videreførte sitt nominelle bidrag som denne reformen var avhengig av. Det er faktisk slik at på tre år er det lagt inn 18 milliarder kr til barnehager. Det lå 4,5 milliarder kr der. Regjeringa har sagt at vi skal få på plass en full barnehagedekning, med høy kvalitet og god kompetanse.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Jeg skulle gjerne holdt et innlegg om barnehager igjen, men vil bare si at vi er opptatt av kvalitet, noe jeg var inne på i stad. Den forrige regjeringa ble presset til barnehagesatsingen sin på bakgrunnen av et forslag fra Fremskrittspartiet og SV. Jeg er opptatt av de enslige mindreårige asylsøkerne. Jeg var i Advokatforeningen i valgkampen, hvor Venstres Thommessen var helt klar på at dette var en prioritert sak fra Venstre. Disse barna har blitt diskriminert i Norge i mange år. De har ikke hatt den samme rettssikkerheten som andre, for i Norge er det slik at når en ikke har omsorgspersoner rundt seg, er det barnevernet som får omsorgen og ser på hvilke tiltak en trenger, og tilrettelegger for dem. Vi har blitt kritisert av FN mange ganger for dette – tre ganger. Disse barna er dårlig ivaretatt, det vet vi. Hvordan kan representanten mene at barnevernet ikke har kompetanse til å ivareta barn i Norge?
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Jeg må si dette på en litt annen måte enn jeg gjorde forrige gang, så kanskje Fremskrittspartiet husker at de var sammen med oss om det. Vi bryter ikke maksprisen. Det står i Soria Moria-erklæringen: «Maksimalpris på 1 750 kroner(2005-kroner) innføres når full barnehagedekning er nådd». (2005-kroner) Det betyr at den skal prisjusteres. Det var også Fremskrittspartiet enig med oss om i forrige periode. Når det gjelder mindreårige asylsøkere, er jeg litt forskrekket over innlegget som Venstres representant holdt. Venstre-representanten sa faktisk at barnevernet henla saker med omsorgsovertakelser. Det er jo ikke slik. I Norge er rettssikkerheten til ethvert barn slik at når man ikke har omsorgspersoner rundt seg, er barnevernet den instansen i Norge, i henhold til lovverket, som går inn og overtar omsorgen. Det er ikke slik at barnevernet henlegger saker i så måte. Så kan vi være bekymret for barnevernet, og vi kan være bekymret for om vi har god nok kunnskap om mindreårige asylsøkere i Norge. Det tror jeg faktisk ikke vi har, og den er i hvert fall ikke godt nok ivaretatt der den ligger i dag. Men det er mye kompetanse, og når vi nå flytter over ansvaret, må man gå inn og gjøre en jobb fram til 1. oktober, slik at man drar nytte av den kompetansen som vi allerede har på dette feltet. Dette var en stor sak for Venstre i valgkampen, og her bryter Venstre valgløftene sine. Så til representanten fra Høyre. Vi hadde en debatt her i Stortinget om testing av språk på 4-årskontrollen. Det er ikke sånn at noen i denne salen fra regjeringspartienes side mener at barn med minoritetsbakgrunn må gå i barnehage. Det vi sier, er at de familiene også må få lov til å velge å gå i barnehage. Kontantstøtten har faktisk vært et hinder for det, fordi man ikke har økonomiske muligheter til å si nei takk til den. Vi ser at barnevernet i mindre grad enn før kan bruke barnehage som forebyggende tiltak, fordi en del familier ikke har råd til å si nei takk til kontantstøtte, og det mener vi er problematisk. Jeg vil gjerne utfordre Høyre på en ting. Jeg er ganske forskrekket over det Høyre har gått inn på i innstillingen. De er jo opptatt av kompetanse og språkutvikling. Men Høyre – og Fremskrittspartiet – er ikke med på flertallets merknad i innstillingen om at man er «opptatt av å styrke arbeidet med den flerkulturelle kompetansen i barnevernet, og er glad for at det nå er satt i gang et arbeid med dette som siktemål». Dette er Høyre altså ikke enig i.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Når representanten fra Høyre ikke svarer på mitt spørsmål, regner jeg med at det kanskje var et uhell at Høyre står inne på den merknaden. Videre vil jeg si til statsråden i Barne- og likestillingsdepartementet at jeg er veldig fornøyd med den jobben som gjøres fra Regjeringas side overfor barn som har vært utsatt for seksuelle overgrep og vold. Det er satt i gang mange, mange gode tiltak, og vi hadde en god interpellasjonsdebatt her, som var reist av Venstre, som tok opp dette med menn og gutter i forhold til seksuelle overgrep. Nå gjøres det en kartlegging som jeg mener er kjempeviktig for at vi skal få på plass tall og se hvor vi skal sette inn ulike tiltak. Jeg glemte å si det under interpellasjonsdebatten, men vil gjerne ta det opp nå og utfordre statsråden på om funksjonshemmede, som er en stor gruppe som blir utsatt for overgrep i mye større grad enn andre, kan bli et av temaene i den kartlegginga.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Representanten fra Kristelig Folkeparti er opptatt av at Regjeringa ikke følger opp ABM-meldinga. Siktemålet var fra starten av å gjennomføre planen i løpet av fem år, i perioden 2001–2005. Men opptrappinga ble først påbegynt et år seinere, i 2002. Gjennomføring over fem år ville likevel betydd at opptrappinga hadde vært fullført, men det ble i denne perioden bare lagt inn 209 mill. kr. Fra den forrige regjeringas side ble dette løpet omtrent halvkjørt, og det blir jo litt problematisk å forholde seg til den kritikken som kommer nå, for denne regjeringa prøver jo nå å trappe opp innsatsen her og ta igjen det etterslepet som ligger fra forrige regjering, som hadde en kulturminister fra Kristelig Folkeparti.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Det er helt klart at Fremskrittspartiet har en kulturpolitikk. De definerer den selv som en kulturpolitikk for folk flest. Den skal ikke velges av en snever elite, heller ikke skal politikerne bestemme hva folk vil ha. Fremskrittspartiet kutter drastisk på flere felt innenfor kulturbudsjettet og støtter opp om andre tiltak, ofte stikk i strid med lange, gode norske tradisjoner, som representanten var inne på i sitt forrige innlegg. Fremskrittspartiet har f.eks. drastiske kutt på samiske kulturtiltak, tiltak under Norsk kulturråd, tiltak under norsk presse, portostøtte og nasjonale institusjoner – her vil Fremskrittspartiet finansiere større deler av driften med økte billettinntekter. Hvor demokratisk er dette? Hvordan vet Fremskrittspartiet at dette er det folk flest vil, når man ikke har demokratiske prosesser rundt dette? Dette er jo virkelig en politisk utvelgelse av hvilke kulturtiltak man skal drifte.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Vi ønsker å gjøre alt vi kan for å redusere den utviklingen vi har sett når det gjelder spilleavhengighet. Det er klart at de aggressive automatene vi har hatt på markedet, har gjort at dette har eksplodert. Det er jo ikke slik at det er Frivillighets-Norge som har fått den største gevinsten fra disse automatene. Det er aktørene på markedet som har fått den. Det er kun 2 milliarder kr som har gått til Frivillighets-Norge. Vi har inne en sak som vi får medhold i eller ikke. Det er klart at hvis vi får medhold i at vi kan ha et monopol, og disse automatene blir underlagt Norsk Tipping, vil en mye, mye større del av overskuddet gå til Frivillighets-Norge. Men det viktigste for oss er selvfølgelig at vi får bukt med den spilleproblematikken som vi har hatt de siste åra, som rammer både barn og voksne. Vi er også opptatt av Frivillighets-Norge. Vi skal legge fram en frivillighetsmelding, og vi skal få et frivillighetsregister, som vi mener kan være med på å gjøre det bedre for frivilligheten i Norge.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Vi er opptatt av at Frivillighets-Norge og frivillige organisasjoner får et problem. Men det har de visst om en god stund, også under den forrige regjering, som var av samme oppfatning. Det er helt klart at inntektene har eksplodert, fordi såpass mange har problemer med spillavhengighet. Det har ført til store personlige tragedier. Jeg mener at de frivillige organisasjonene også har et ansvar, og de har visst over lang tid at inntektene blir redusert. Jeg har sagt at Regjeringa skal legge fram en frivillighetsmelding. Jeg mener at mange av de oppgavene som Norges frivillige organisasjoner driver med, bør de kanskje ikke drifte. Mange av de oppgavene mener jeg er statens ansvar. Jeg mener en melding må drøfte det. Et eksempel: Jeg pleier å trekke fram at denne lange kysten burde ha en redningsskøyte som driftes av staten. Når det er sagt, mener jeg at vi bør se til Sverige også. De har mange gode tiltak hvor frivillige organisasjoner tar inn penger.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Det er helt riktig som Venstre sier, at dette er en sak som SV har vært opptatt av, og vil være opptatt av framover. Det er kjempeviktig at vi i vår politikk legger til rette for at alle i dette samfunnet kan delta i kulturlivet. Og det er klart at med den satsingen vi nå har på kulturfeltet i Norge, er det helt nødvendig at vi får til en dialog, og at statsråden går inn i disse sakene. Det har han allerede sagt; han sier at han har en dialog. Det gjelder ikke bare døvespråk. Det gjelder tegnspråk. Det gjelder det kulturelle mangfoldet. På mange ulike områder er det kjempeviktig at vi legger til rette for at alle kan delta i det norske kulturlivet, ikke minst ved å legge forholdene til rette for funksjonshemmede i kulturinstitusjonene. Så dette er vi opptatt av, og dette jobber vi med sammen med statsråden.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-13:
Jeg hadde ikke tenkt å ta ordet mer i debatten, men etter at representanten Tybring-Gjedde fra Fremskrittspartiet var her oppe, er jeg nødt til det. Jeg er veldig glad for at representantene fra Fremskrittspartiet i kulturkomiteen ikke har den samme oppfatning, det ser man jo av budsjettet til Fremskrittspartiet. De har støttet mange av de ulike tiltakene som Tybring-Gjedde sier er tullete, er subsidiering og er bruk av skattebetalernes penger. Det er heller ikke sånn at ikke Fremskrittspartiet velger for «folk flest». Jeg vil si, som jeg sa i replikken min til Fremskrittspartiet: Man kutter drastisk på flere felt innenfor kulturbudsjettet, og så støtter man opp om andre tiltak, ofte stikk i strid med de tradisjonene vi har i norsk kultur, som Fremskrittspartiet er veldig opptatt av i sin «kulturkanon». Man har drastiske kutt på samiske kulturtiltak, ikke uventet kanskje, tiltak under Norsk kulturråd, presse, portostøtte og nasjonale institusjoner. Og så gjør man også et grep overfor de store nasjonale institusjonene og vil finansiere større deler av driften gjennom økte billettinntekter. Er det å legge til rette for «folk flest»? Det Fremskrittspartiet gjør, er klart å velge fra dette ståstedet her i denne stortingssalen. Det er stortingspolitikerne i Fremskrittspartiet som velger for «folk flest». Man kutter drastisk i mange ting som «folk flest» er opptatt av. Det vil bli dyrere og vanskeligere å få til kulturtilbud utover det ganske land, og det er jo det som er kjempeviktig. Kultur skal være tilgjengelig for alle. Det kulturelle mangfoldet er man på ingen måte opptatt av, og det er jo det som er det tragiske ved Fremskrittspartiets politikk. Man prøver å late som om man legger til rette for folk flest, og så utelater man vesentlige grupper i det norske samfunn som er kjempeviktige for mangfoldet, og som er kjempeviktige for vår kulturelle utvikling. Jeg må si det er trist at vi får en slik slutt på denne debatten. Jeg har hatt litt respekt for at Fremskrittspartiet faktisk har hatt en kulturpolitikk, men når jeg hører innleggene her fra representanten Tybring-Gjedde, begynner jeg å lure. Man er i hvert fall ikke enig i Fremskrittspartiet om Fremskrittspartiets kulturpolitikk.
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
Svaret på spørsmålet er nei. Vi har ikkje eit langsiktig mål om å fjerne barnetrygda. Barnetrygda i dag utgjer 11 640 kr pr. barn. Det vidarefører vi for neste år. Det er òg riktig at barnetrygda ikkje har vore prisjustert på ti år. Den summen som gjeld for i år, vidarefører vi altså òg for neste år. Så er det eit forhold som ein berre må ta inn over seg, og det er at Bondevik-regjeringa fjerna småbarnstillegget i barnetrygda i den perioden dei sat. Vi tilpassa kontantstøtta til barnetrygda i det budsjettet som gjeld for i år. Så gjer vi ei viktig endring i barnetrygda for neste år, og det er at vi innfører eit Svalbard-tillegg, slik at dei familiane som bur på Svalbard og som har rett til barnetrygd, får eit tillegg tilsvarande finnmarkstillegget. Så barnetrygda blir vidareført, og vi har altså ei ekstra satsing i forhold til familiar på Svalbard.
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
Eg trur det er vel kjent for alle i denne salen og forhåpentlegvis for alle utafor denne salen at Arbeidarpartiet er imot kontantstøtta. Det har partiet vore heile tida. Vi meiner det er ei ordning som ikkje er spesielt treffsikker og ikkje eit spesielt godt verkemiddel i forhold til dei familiepolitiske, likestillingspolitiske og barnepolitiske måla vi har. Det har vi sagt og meint heile tida, og det står vi framleis for. I budsjettet for neste år gjer vi inga endring i forhold til budsjettet for i år. Det er rett som representanten seier, at Soria Moria-erklæringa seier at vi skal behalde ei avgrensa kontantstøtteordning for 1- og 2-åringar, og at omlegging tidlegast skal skje når vi har full barnehagedekning – tidlegast frå 2008. Kva slags type omlegging det blir, må ein då få svar på når vi har kome dit at vi har oppnådd full barnehagedekning. Det håpar vi skjer fort, men inntil vidare beheld vi den ordninga som er i dag for 1- og 2-åringar.
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
Vi høyrde i innlegget frå representanten Thommessen om ulike tiltak som Høgre ønskjer å støtte. Men ut frå Høgre sine forslag og ønske skulle altså dette budsjettet helst ha vore kutta med 336 mill. kr. Det må ein vel forstå slik at ut frå Høgre sitt syn er 336 mill. kr for mykje pengar innanfor denne budsjettramma. Så ser vi av innstillinga at Høgre ønskjer å auke foreldrebetalinga i barnehagane med fleire hundrelappar kvar månad, slik at driftstilskotet kan kuttast med 700 mill. kr. Vi ser at partiet òg har stor omtanke for kontantstøtta, som skal aukast med nesten 100 mill. kr. Så då er det klart at Høgre vil kutte i barnehagesatsinga. Men det hadde vore interessant å vite kva andre tiltak og verkemiddel Høgre meiner ein er tvungen til å bruke for mykje pengar på i denne innstillinga, og som dei ideelt sett meiner burde vore kutta ned – om det er likestillingsarbeid, om det er homopolitikken, om det er barnevernet, eller om det er andre satsingar som nå blir styrkte, men som Høgre meiner burde vore kutta med 336 mill. kr, slik dei har foreslått.
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
Fleire av dei tidlegare regjeringspartia kuttar dessverre i satsinga på barnehagane i dette budsjettet. Slik sett viser ein at ein no, som i førre periode, er ein brems og ei sinke i forhold til å gjennomføre dei politiske barnehagemåla. Utbygging, det å få høg kvalitet og låg foreldrebetaling må skje meir eller mindre samtidig, og det er det denne regjeringa no får til. For neste år vidarefører vi foreldrebetalinga på same arealnivå som i år, etter at vi sette ho kraftig ned i budsjettet for i år. Venstre vil sende ei større rekning til foreldra, som skal betale meir for å få plass til barna sine. Dei kuttar i driftstilskotet, dei kuttar i investeringstilskotet, og dei kuttar skjønnsmidlane til barnehagane. Venstre vil no at foreldra skal betale nesten 0,5 milliardar kr ekstra av barnehagesatsinga neste år. Er det eit uttrykk for at småbarnsforeldre og barnehagar ikkje er så viktige for Venstre som det ein kan få inntrykk av, men eit uttrykk for at Venstre meiner småbarnsforeldra har så romsleg og god økonomi at dei godt kan betale ein høgare pris for barnehageplassane?
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
Eg har lyst til å stille eit spørsmål om eit tema som representanten brukte lite tid på, naturleg nok, i sitt innlegg. Det handlar om Høgre sitt forslag om å kutte pressestøtta med 151 mill. kr over natta. Totalt vil altså Høgre ta vekk 60 pst. av den støtta som sikrar at vi har eit breitt utval av aviser over heile landet, og konsekvensen vil vere at dei aller fleste av desse avisene i løpet av kort tid vil gå den sikre død i møte. I representanten Thommessens og mitt heimfylke, Oppland, vil det gjelde tre aviser, Vigga, Fjuken og Døl, og for resten av landet vil det gjelde 137 andre aviser som med Høgre sitt forslag vil bli lagde ned neste år. I budsjettet har Høgre ingenting om ei anna innretning i bruken av desse pengane, ingen pengar til alternative støtteformer, og ingen andre ting som ville vere med og vareta eit mangfald av aviser, både geografisk og når det gjeld innhald og verdiforankring. Opphavleg ønskjer Høgre å kutte ytterlegare 100 mill. kr på budsjettet, og då ville konsekvensane kanskje vore enda større. Spørsmålet mitt er derfor om Høgre føler seg vel med at partiet neste år vil leggje ned 140 aviser over det ganske land.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Vi kjenner jo til Arbeiderpartiet og SVs langvarige kamp mot kontantstøtten. Ved nesten enhver anledning angripes kontantstøtten av disse partiers representanter, og det manglet ikke på høy profil i dette spørsmålet i valgkampen. Senest i replikkordskiftet tidligere i dag var jo også representanten Tove Karoline Knutsen her med en kritisk vinkling på kontantstøtten. I Soria Moria-erklæringen heter det at kontantstøtten skal legges om når full barnehagedekning er oppnådd. Vi skulle gjerne vite hva det egentlig betyr. Hva betyr omlegging? Vi regner med at det betyr en dramatisk nedtrapping. Betyr det at kontantstøtten skal fjernes, eller betyr det at man vil videreføre kontantstøtten også når full barnehagedekning er et faktum, forhåpentligvis om ikke altfor lenge?
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Representanten Johnsen vil ha merket seg at Høyre ved flere anledninger har brukt maksprisen for barnehageplass som utgangspunkt for å hente inn penger i andre sammenhenger. Man vil se av de budsjettforslagene vi har, at de faktisk er meget vel anvendt også, i det store bildet. Når vi mener dette er forsvarlig, er det jo for det første fordi vi ikke øker barnehageprisen dramatisk på noen måte. Vi ligger også betydelig lavere enn det som var snittet den gangen makspris ble innført.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Nå er det faktisk slik at det er litt forskjell på hvordan kommunene håndterer dette. Representanten Sande vil kanskje være kjent med at mange Høyre-styrte kommuner faktisk har en høyere bruk av midler til kulturtiltak, og i kommunen betyr det svært ofte mer midler til barn og unge enn hva vi ser i en del røde og kanskje også rød-grønne kommuner. Det viktigste her er å gi kommunene frihet til å kunne prioritere, og til å kunne innrette økonomien sin slik at man faktisk kan ta i bruk de ønskede tiltak. Her er det jo store forskjeller mellom kommuner. Det er stor forskjell på små kommuner på kanskje et par tusen innbyggere og svære byer, som Oslo, som vi er i i dag. Men vi ser at hvis kommunene har armslag og har rom til å prioritere, vet vi at lokale kommunestyrerepresentanter ønsker å løfte nettopp dette feltet frem. Og så stor tillit har faktisk Høyre til det lokale demokratiet og til våre lokale politikere at vi ser at dette vil løse seg godt.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Det har presidenten helt rett i. Jeg tar opp Høyres forslag og de forslagene Høyre har sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Det er riktig at det er denne regjeringen som kanskje får til full barnehagedekning. Men det er vanskelig å se hva nytt denne regjeringen egentlig gjør i forhold til den kursen og de virkemidlene som den forrige regjeringen faktisk hadde lagt opp til. Tvert imot ser vi at kombinasjonen av makspris og utbygging har vært en ganske krevende øvelse for å nå den tidsmessige fremdriften som vi har ønsket for utbygging. Så står det å lese i merknadene at de rød-grønne vil arbeide videre med «en økonomisk likestilling mellom private og kommunale barnehager». Og det er et viktig poeng, for det er kanskje nettopp der det kniper. Det er nettopp det at de private barnehagene ikke har sterke nok stimulanser, som gjør at vi ikke får opp det tempoet vi alle ønsker. Da må jeg få lov til å spørre Senterpartiet: Hva er det som egentlig ligger i det at man skal arbeide videre med økonomisk likestilling? Ønsker man å gjøre noe med prosenten, f.eks.?
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Vi har det til felles med statsråden at vi ønsker en utvidelse av fedrekvoten. Vi foreslår det som en del av våre forslag på årets budsjett. I Soria Moria-erklæringen står det at fedrekvoten skal økes med fem uker. Man har så vidt kommet i gang med den ene, hvis jeg ikke husker helt feil. Det betyr at det er fire igjen, og man har to budsjett å gjøre det på. Nå er det også det lille fikse med fedrekvoten at når man først kommer i gang med den, drar det fort på seg. Det koster en god del penger. Ettersom jeg er blant dem som ser frem til å komme i regjering om ikke altfor mange år, lurer jeg på om dette er et snedig grep fra statsråden, at hun nå somler med overlegg for å komme i gang med dette, for å skyve regningen videre til etter neste valg. Regningen blir stor, og vi konstaterer at det somles.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Jeg noterer meg stor entusiasme fra statsråden når det gjelder fremdriften med hensyn til å bygge barnehager, og jeg deler i og for seg den. Det er mye positivt som skjer. Men likevel ser vi at det med fremdriften ikke har vært så enkelt som man kanskje skulle tenke seg. Vi ser også – det er vel en felles erkjennelse, håper jeg – at de private barnehagene spiller en helt sentral rolle i det å oppnå full barnehagedekning. Vi er nødt til å ha et godt incitament for at de private barnehagene skal hive seg rundt og bli flere og dermed bidra til at full barnehagedekning skjer. Så sies det at det arbeides med økonomisk likestilling mellom private og kommunale barnehager. Det er et helt sentralt punkt. Jeg må da få spørre statsråden: Hva består dette arbeidet i? Er det slik at vi f.eks. skal få økt denne driftstilskuddsdelen fra 85 pst. og oppover, eller hva er det man arbeider med?
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Jeg må si at statsråd Djupedals siste kommentar når det gjelder hvordan makspris virker innenfor den størrelsesordenen som Venstre og Høyre opererer med når vi setter prisene opp og ned, tegner et nokså enkelt bilde av helheten. Det mener jeg er litt bekymringsfullt. Jeg mener også det er bekymringsfullt når vi snakker om likebehandling av kommunale og private barnehager. Når jeg har stilt spørsmål om dette både til statsråden og til representanten Sande, hvis jeg husker riktig, har jeg fått ganske forblommet tale til svar, for å si det med Holberg. Hvis det er slik at man arbeider mye med dette, kunne man kanskje gitt noen signaler om på hvilke områder man tenker seg å bedre likebehandlingen. Noen eksempler eller noen små hint må vi kunne forvente å få i et så avgjørende, viktig spørsmål. Det er slik at det er trøkk i den private barnehageutbyggingen, som faktisk blir sentral for å oppnå det målet som Regjeringen har satt seg, som til og med sentrale medlemmer av Regjeringen nærmest har satt sin stilling inn på. Jeg skjønner at dette bekymrer Regjeringen dypt inn i egne rekker. Jeg må si at det er et nærmest oppsiktsvekkende oppslag som statsministeren har bidratt til i Dagsavisen i dag, hvor han kjefter på Oslo kommune fordi de har det han kaller en «kraftløs satsing» på barnehager. «Få opp tempoet!», sier statsministeren. Det må jeg si er å sende regning til feil adresse, og å rette baker for smed. Oslo kommune står for mellom 16 pst. og 17 pst. av veksten når det gjelder barnehageplasser i hele landet. De har spesielt store utfordringer i Oslo kommune med høy fødselsrate og stor tilflytting. De hadde en utbygging på 3 000 nye barnehageplasser i fjor og kommer til å oppnå det samme for inneværende år. Når man tidligere har blitt innkalt til Statsministerens kontor og mottatt ros for at man har vært en pådriver og virkelig fått sving på sakene etter resultatet foregående år, og nå får kjeft for å være en sinke i klassen i inneværende år, ja, da bringer man dette inn som et ledd i en kommunevalgkamp, som jeg kanskje synes Regjeringen og i særdeleshet statsministeren burde holde seg for god for. Saken er at Regjeringen har ingen gode svar når det gjelder hvordan man vil likestille kommunale og private barnehager. Den vet ikke hva den har tenkt å gjøre for å sørge for at dette kommer på plass. Da blir det et litt for billig svar når statsministeren prøver å skyve problemstillingen over til å være en ensidig kommunal utfordring. Inntil Regjeringen kommer med noe bedre hint og noen små tips om hva den har tenkt å gjøre, må jeg si at dette så langt har vært en meget slett forestilling.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Det skal holde med en kort merknad. Jeg har lyst til å takke for Kari Lise Holmbergs glimrende innlegg om Ibsen. Som presidenten er kjent med, har Skien en stor barnesatsing når det gjelder akkurat det å formidle Ibsen. Derfor synes jeg det var veldig flott at hun tok det innlegget her, og sånn sett bygger broer mellom disse to viktige feltene, som man må se i sammenheng. Når det gjelder representanten May Hansens kommentar om kontantstøtte og innvandrere, så må hun ha meg unnskyldt: Det blir et litt merkelig resonnement når man sier at innvandrerne ikke har råd til å la være å ta kontantstøtten, og så skulle de komme bedre ut hvis man tar fra dem kontantstøtten. Uansett hvordan man snur og vender på det – hvis man flytter kontantstøtten over til et offentlig tilbud som en barnehage er, så tar man også vekk den valgfriheten som ligger der. Når man gjentatte ganger kommer tilbake til det akkurat i forhold til innvandrere, synes jeg man også skal ta med seg det menneskelige perspektivet, som jeg tidligere har vært inne på.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Jeg har notert meg representantens panegyriske utlegninger om hvilke fantastisk store beløp som nå tilflyter kulturlivet. Det har hun langt på vei rett i. Når vi har hørt statsråden her ved tidligere anledninger, er det heller ikke måte på hvor store deler av de kommunale bevilgningene som vil tilflyte kulturlivet. Og det er selvfølgelig storartet. Men ser representanten at dette kanskje også gjør noe med kulturlivet selv? Ser representanten at det kanskje er et problem forbundet med at kulturlivets fokus etter hvert bare rettes mot at her vil det komme mer og mer og mer og mer penger – en halv milliard i år, en halv milliard til neste år og kanskje enda mer lenger ut, hvis man skal følge opptrappingen? Statsråden snakker ofte om armlengdes avstand-prinsippet. Jeg synes å notere at statsrådens armer begynner å bli kortere, og det lurer jeg på om kanskje Arbeiderpartiet også ser kan være et problem.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Det var et poeng ved dette med kulturkanon som fikk meg til å be om replikk. Det er riktig som Fremskrittspartiet sier. Fremskrittspartiet har reist en del debatter. Et viktig poeng i de debattene synes jeg har vært et gjennomgående angrep på noe Fremskrittspartiet kaller eliten. Det handler om folk som presumptivt har kunnskap, innsikt og kompetanse, som faktisk jobber med et fag over tid, og som setter normer for hva man mener er godt, og hva man mener er mindre godt. Det har Fremskrittspartiet systematisk tatt avstand fra, og ved mange anledninger hevdet er en umulig øvelse. I forbindelse med en kulturkanon skal vi plutselig ha normer. Da skal vi plutselig skille klinten fra hveten. Da skal vi plutselig si hva som er godt, hva som ikke er godt, og hva som er de fremste verkene. Det kunne vært interessant å høre representanten Woldseth utdype lite grann om hun mener at det finnes normer i kulturlivet, om man kan skille godt fra dårlig.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
For det første vil ikke det være konsekvensen av det kuttet vi gjør. For det andre er pressestøtten et veldig godt bilde på en fullstendig antikvarisk mediepolitikk som Regjeringen står for. Denne ordningen ble innført på 1960-tallet, den gangen det fantes stort sett to aviser i alle små byer. Siden har de avisene forsvunnet som dugg for solen, selv om man har øst inn pressestøtte i alle ender. Det denne typen ordning gjør, er å fryse fast en struktur som bidrar til manglende omstilling på medieområdet. I disse dager, i den teknologiske utviklingen vi nå er inne i, trenger medieområdet betydelig vitalisering. Istedenfor å satse på pressestøtte, eierskapslov og andre regulerende og hindrende virkemidler, som Regjeringen gjør, burde man heller sørge for at norske avishus greier å omstille seg til morgendagens krav om å bli mediehus. Det er da vi sikrer ytringsfriheten, som er det grunnleggende prinsipp for all mediepolitikk.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Nei, og jeg kjenner meg heller ikke igjen i den beskrivelsen. Jeg synes jeg har vært ganske raus, både med statsråden og med regjeringspartiene, når det gjelder å vise at vi synes det er riktig med en satsing på kultur. Og det gjør vi fordi samfunnsutviklingen ber om det. Det er viktig for det norske samfunnet at vi løfter frem kulturen. Når jeg etterlyser mangelen på retning, er det fordi jeg mener at man har en fullstendig kritikkløs vinkling når det gjelder å øse inn midler i kulturområdet, i forhold til hvilket fokus kulturlivet da får. Det kommer altså en halv milliard kroner i år. Det er et kjempestort beløp. Statsråden har også snakket om kommunale midler. Det skal komme en halv milliard neste år igjen og en halv milliard – og kanskje mer til – året etter det. Det forbauser meg at man ikke ser at dette gjør noe med kulturlivet, at kulturlivet kan omdannes til det reneste klakørkorps, og bli for nært knyttet til departementet. En annen kurs vil være å satse på andre strukturer. Derfor mener jeg at man må gå inn i strukturelle spørsmål, slik at man mobiliserer private og andre offentlige former for bidrag.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
SV er det partiet, kanskje sammen med Kristelig Folkeparti, som har hatt den høyeste profilen med restriksjoner på spill. Ikke minst var representanten Lund Bergo en aktiv talsmann for restriksjoner på dette området i forrige periode. Samtidig hørte vi nå i innlegget til representanten May Hansen at det er svært viktig å ta vare på frivillige organisasjoner og det frivillige feltet fremover. Det er vi alle enige om. Spørsmålet er da bare følgende: Regjeringen går inn for – og jeg regner med at SV også er en pådriver i den sammenheng – et forbud mot automater fra 1. juli neste år. Da vet vi at det kommer til å bortfalle mange hundre millioner, for ikke å si milliarder, til frivillig sektor. Hvordan tenker SV at dette skal kompenseres? Og jeg mener ikke nå at de må finne seg i noe mindre, for her vil det rett og slett være et bortfall. Hvordan tenker man seg at dette skal gjøres i årene som kommer?