Børge Brende (Høyre), 2016-11-22:
Det er bred politisk enighet om at Norge skal ha en levedyktig forsvarsindustri. Det dreier seg om viktig industri som er teknologidriver innenfor både militær og sivil sektor. Betydelige næringsparker har vokst frem rundt de store forsvarsbedriftene – viktige distriktsarbeidsplasser for Norge. Dette skaper verdier og arbeidsplasser i mange kommuner. For at norsk forsvarsindustri skal være levedyktig og kunne opprettholde høy teknologisk kvalitet, må de ha mulighet til å eksportere. Våre egne markeder er ikke tilstrekkelige til å sikre forsvarsindustriens behov. Vi vet også at for å styrke Norges forsvarsevne er forsvarsindustrien – det at vi også driver med egen forsvarsindustri – viktig i konseptet med å trygge norsk suverenitet og ivareta vår egen forsvarsevne. Det er ofte glemt i denne debatten. Det er det viktig å slå fast. For å legge til rette for at norske bedrifter kan lykkes i et konkurranseutsatt marked, er det nødvendig å tilby mest mulig stabile og forutsigbare rammevilkår. På denne måten bidrar vi også til at norske leverandører fremstår med troverdighet og med godt omdømme. Beslutningen om å tillate eksport av forsvarsmateriell tas suverent av det enkelte land. Samtidig har det utviklet seg et økende internasjonalt samarbeid om eksportkontroll. Norge er aktiv i dette arbeidet. Det er bl.a. fordi informasjonen som deles, og kontrollistene som forhandles frem, setter rammeverket for vår egen eksportkontroll i stor grad. Det er viktig at norske bedrifter og selskaper møter mest mulig samme regler som andre land vi handler med og konkurrerer med. Det er regjeringens mål å legge til rette for mest mulig langsiktighet og forutsigbarhet for forsvarsindustrien, innenfor rammene av et strengt og robust regelverk. Som flere har vært inne på, er Norges kontrollregime med eksporten av forsvarsmateriell ett av verdens strengeste. Vi anvender en rekke kriterier og prinsipper i vurderingene av lisenssøknadene. Disse kriteriene består av to artikler fra FNs våpenhandelsavtale – ATT – og EUs åtte atferdskriterier. I tillegg har vi en streng nasjonal praksis med utgangspunkt i Stortingets vedtak av 11. mars 1959. Vår tradisjon for åpenhet er lang. Graden av innsyn er betydelig sammenlignet med andre land. Det er ikke alltid man kan få inntrykk av det hvis man lytter til det som fremlegges av informasjon. Meldingen vi behandler her i dag, er den 21. i rekken. Det betyr at vi i 2016 markerer at det er 20 år siden den første meldingen ble lagt frem. Flere land legger frem årlige rapporter om sin eksport, men det er unikt for Norge at meldingen behandles i Stortinget. Kontrollen med eksport av forsvarsmateriell kan være utfordrende. Det er mange hensyn som skal ivaretas. Under denne regjeringen har vi fulgt opp og styrket regelverk og retningslinjer på viktige områder. For å sikre en tydelig kontroll har vi innført lisensplikt for materiell som opprinnelig har vært laget for militært formål, uavhengig av materiellets nåværende tilstand. Et annet viktig grep har vært å samle alle prinsipper, kriterier og hensyn som gjør seg gjeldende i behandlingen av lisenssøknader, i en felles konsolidert liste. Denne oppdateringen av retningslinjene sikrer en mest mulig systematisk vurdering for å unngå at utstyr fra Norge kan bli brukt for intern undertrykking.