Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-02:
Saksordføreren takket komiteen, og jeg vil takke saksordføreren for å ha ledet arbeidet i komiteen på en god og ryddig måte, og for å ha fått til en god behandling av Læreren – rollen og utdanningen, altså meldingen om den nye lærerutdanningen. Det har ført til at vi har fått et godt resultat. Den nye lærerutdanningen som i dag vedtas, kommer til å stå seg for framtiden. Gode lærere må være faglig trygge og kunne tilpasse undervisningen til den enkelte elev og til de ulike trinnene i skolen. Å være lærer er nok en av de aller viktigste og krevende jobbene vi har i Norge. Læreren skal oppmuntre, utvikle og videreføre interesse, skaperlyst, nysgjerrighet og få elevene til å strekke seg mot neste mål. Det er viktig at læreren legger til rette for demokratiske prosesser og medbestemmelse fra elevene. Læreren trenger et høyt kunnskapsnivå og en sterk pedagogisk tilhørighet for å kunne lede de pedagogiske prosessene. Vi trenger flere lærere, en bedre lærerutdanning. Vi må sikre at studentene gjennomfører utdanningen. Frafallet i lærerutdanningen er altfor høyt i dag. Det må rekrutteres godt til utdanningen, og man må sikre et godt system for etter- og videreutdanning. Lærerens første møte med yrket må være god, slik at vi kan være sikre på at de aller fleste velger å bli lærer. Alle disse utfordringene gir stortingsmeldingen gode og konkrete svar på. Meldingen legger stor vekt på lærerens samspill mellom eleven og foreldrene. Alle foreldre er en ressurs for sine barns skolegang. Det er viktig å ha et positivt utgangspunkt i forhold til foreldrenes betydning for sine barns læring, og å utvikle tiltak som bidrar til aktiv foreldremedvirkning i skolen. Den nye lærerutdanningen legger opp til en bevisstgjøring av hjemmets rolle. Et godt samarbeid mellom hjem og skole vil kunne føre til en mye større grad av sosial utjevning. Imidlertid er den gode rektor og god skoleledelse også en forutsetning for at skolen skal utvikle et godt læringsmiljø. Det er en helt sentral forutsetning for at læreren skal kunne fungere godt i sin hverdag. Fra høsten 2009 vil det for første gang bli satt i gang et systematisk tilbud om skolelederutdanning for nytilsatte rektorer og rektorer som ikke har formell skolelederkompetanse fra før. Det blir lagt opp til at utdanningen skal tas over to år, og at det skal være rom for å gi et utdanningstilbud til opptil 600 rektorer pr. år. De siste årene har den norske skolen vært utsatt for voldsom oppmerksomhet og intens debatt. Det har vært en rekke nedslående resultater på de internasjonale PISA-testene, og det har vært store variasjoner på de nasjonale prøvene og de vurderingsprøvene som vi har. Det har satt et utrolig viktig fokus på hva skolen kan bli bedre på, og på det utviklingspotensialet vi har. Tidlig innsats har blitt et varemerke for denne Regjeringen – at elevene skal få hjelp når de trenger det. Det settes inn sterkere innsats på de første trinnene med flere timer og flere lærere i norsk og matematikk, for altfor mange barn går i dag ut av skolen uten å kunne lese og skrive skikkelig. Dette gjør SV noe med. Evalueringen av allmennlærerutdanningen fra 2006 var tydelig. Gjennomgangen som NOKUT gjennomførte, viste at vi har en rekke svakheter ved den norske allmennlærerutdanningen. Denne Regjeringen igangsatte umiddelbart tiltak opp mot institusjonene. I dag står vi her med en ny lærerutdanning som skal vedtas i Stortinget, som vil stå seg i framtiden. Endringen av lærerutdanningen kommer til å bidra til en bedre skole. Hovedtrekkene i meldingen har det vært bred enighet om, og den har hatt stor støtte ute i de ulike fagmiljøene. Ingen er tjent med en lærerutdanning som er offer for politiske omkamper og dragkamper. Derfor er SV veldig glad for at det er så bred tilslutning til tiltakene i denne stortingsmeldingen. Forrige gang vi debatterte lærerutdanningen i denne salen var i 2002. 19. juni 2002 ble det fattet vedtak om en ny lærerutdanning. Det er bare litt under sju år siden. Det er et mål at denne lærerutdanningen er så godt gjennomarbeidet og så faglig godt forankret at den vil stå seg over tid. Den stortingsmeldingen som vi i dag behandler, har hatt grundige og gjennomgående prosesser. Vi kan ikke ha den typen forhandlinger som vi hadde sist i Stortinget, f.eks. da KRL-faget ble obligatorisk gjennom politiske forhandlinger og ikke forankret i det faglige. Lærerens arbeidsdag består av mange pålagte oppgaver som stjeler tid, og mye undervisningstid går tapt når det gjelder grunnopplæringen. Derfor har Regjeringen igangsatt mange tiltak, bl.a. et kartleggingsarbeid. Man har også satt ned et tidsbruksutvalg som skal se på tidsbruken. Vi har pålagt kommunene å utarbeide årlige rapporter om kvalitet i skolen – det vil føre til at vi får utarbeidet gode rutiner og kvalitetssikringsarbeid i skolene. De nasjonale prøvene og kartleggingsprøvene som SV i regjering har innført, er også et utrolig viktig verktøy for lærerne i deres daglige arbeid. Det er også utarbeidet veiledende læreplaner, slik at lærerne kan ha noe å støtte seg til i sitt arbeid. Vi får en ny grunnskolelærerutdanning med vekt på faglig fordypning og spesialisering. Det er helt nødvendig for å sikre den faglige tryggheten for lærerne. Når læreren har høy kompetanse, kan han avdekke hva eleven trenger hjelp med, og hvilke tiltak som må igangsettes. Den nye lærerutdanningen blir delt inn i to ulike utdanningstrinn, et barnetrinn og et ungdomstrinn, 1.–7. trinn og 5.–10. trinn. På 1.–7. trinn er norsk og matematikk obligatoriske fag, mens det på 5.–10. trinn ikke legges opp til noen obligatoriske fag utenom det nye pedagogikkfaget. Praksis er ikke fastsatt med studiepoeng, men utgjør om lag 30 poeng, dvs. et halvt år av utdanningen. Det er viktig, som Regjeringen foreslår, at man starter tidlig og har en gjennomgående praksis gjennom hele løpet. De grep som gjøres i meldingen, er viktige og riktige. Man styrker praksisfeltet gjennom et system for kvalitetssikring av praksisskoler, praksislærere og hele praksisopplæringen. Det lages kriterier og krav for praksisen. Det lages en felles ramme for vurdering av teori og praksis. Det kommer også forskning på praksisfeltet. Det blir ikke mer praksis enn tidligere, men det blir bedre praksis. Høyre og de andre opposisjonspartiene foreslår mer praksis, men det er ikke der behovet er. Det har undersøkelser vist. Det er behov for å styrke kvaliteten i den. Det slås også fast i en nordisk komparativ studie som akkurat har blitt lagt fram. Kvaliteten i praksisen er det avgjørende for en god lærerutdanning. Den nye lærerutdanningen er en forskningsbasert lærerutdanning. Det etableres nasjonale forskerskoler for lærerutdanningen. Det innføres bachelor-oppgaver, og man får også etablert flere mastertilbud. Det blir innført et nytt og utvidet pedagogikkfag som er fordoblet i forhold til det gamle, med i alt ett års omfang, og det skal være obligatorisk i begge hovedretningene av lærerutdanningen. Faget er en konsekvens av den grundige behandlingen av lærerutdanningen. Faget skal ha tre funksjoner: Det skal være lærerens plattform, det skal gi metodisk lærerkompetanse og det skal ivareta det sosiale og relasjonelle forholdet mellom eleven og læreren. Faget, som skal hete «pedagogikk og elevkunnskap», skal være praksisrettet og ha som utgangspunkt at det trengs lærere i dag som både har god fagkompetanse og evne til å formidle og inspirere. Det tidligere pedagogikkfaget ble kritisert for å være for akademisk og rettet bort fra skolen – ikke inn i skolen. Dette vil endres med det nye faget. Da vi i 2002 behandlet den tidligere lærerutdanningen, forelå det en rapport fra Norgesnettrådet som viste at studentene etterlyste mer pedagogikk og didaktikk. Fellesplattformen, som de syntes var så viktig, var ikke til stede. SV foreslo den gangen å fordoble omfanget til 60 studiepoeng og omgjøre faget til et mer praktisk orientert fag. SV er glad for at et felles storting slutter seg til dette forslaget i dag, men det kunne ha vært innført i 2002. Kvalitet, lengde og nivå har stått sentralt i dette arbeidet. Vi legger vekt på at vi er nødt til å bygge opp kompetansen på utdanningsinstitusjonene. Vi er nødt til å bygge opp både den faglige kompetansen, forskningskompetansen osv. Dette vil ta tid, så når opposisjonen foreslår en femårig lærerutdanning i 2014, er dette ikke reelt eller fornuftig å innføre. Vi innfører også en mentorordning, noe som er viktig for at studentene skal få en god oppfølging etter endt utdannelse. En ny og mer spesialisert utdanning vil øke interessen for læreryrket. Økt kvalitet og bedre oppfølging av den enkelte vil gjøre lærerutdanningen mer attraktiv for studentene.