trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Det var kanskje ikkje frå Senterpartiet eg venta å høyre kritikk for at ein får eit stort byråkratisk system. Det som står i proposisjonen, viser med all tydelegheit at det ønskjer ein sterkt. Så ut frå det burde ein støtte oss, dersom ein meiner at det er slik dette kjem til å fungere. Men eg tør påstå at dersom ein set seg inn i det som er vårt prinsipprogram, og ikkje vel, slik som Kommunaldepartementet har gjort, å rekne ut dette ut frå at ein kanskje har laga seg ein fasit på førehand, ville ein kanskje ha fått eit riktig reknestykke. Det som vi strever med mange gonger, er å få folk til å skjønne og forstå at dersom ein skal rekne på Framstegspartiet sin politikk, må ein gjere det ut frå ei heilskapsvurdering av det som står i vårt prinsipprogram også når det gjeld stykkprisfinansiering. Eg vil hevde at har ein greidd å få dette til på sjukehussektoren, er iallfall eg overtydd om at det byråkratiet som skal rekne på dette, ikkje vil ha noko problem med å klare det på kommunal sektor, for det er vesentleg skilnad på sjukehussektoren og kommunal sektor. Eg trur vi berre må erkjenne i Framstegspartiet at vi har eit pedagogisk problem, og det er å få folk til å skjønne og forstå at dersom ein skal rekne på noko, må ein gjere det ut frå eit ærleg forsøk på å ta i bruk den delen av vårt program som fortel kva reknestykket blir etter at ein er ferdig med det.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Eg skal ikkje bruke så veldig lang til på dette. Vi er komne ganske langt på dag, og det er heller ikkje grunn for Framstegspartiet til å bruke så mykje tid på dette. Vi støttar forslaget. Vi viser i merknadene til at vi er skeptiske til den aukande kommisjonsiveren i Stortinget. Vi meiner at det er viktig at den politiske debatten går føre seg i Stortinget. Det er der han høyrer heime, og det er der han skal vere. Noko meir skal ikkje eg seie om det, anna enn at eg vil ta opp forslaget frå mindretalet.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2006-06-14:
Regjeringspartiene sørger for at kommunene nå kan ta hytteskatt av alle. Det er ingen overraskelse at Arbeiderpartiet og SV innfører denne usolidariske og udemokratiske skatten. Begge partiene er for mest mulig skatt. Arbeiderpartiet vil sågar øke eiendomsskatten – dette ifølge Dagens Næringsliv. At Senterpartiet nå blir med på denne skatteferden, er forunderlig. I Senterpartiets prinsipp- og handlingsprogram for 2005–2009 sies det kun at «kommunal eiendomsskatt(…) skal opprettholdes som en frivillig ordning». (…) Det står dessuten at Senterpartiet ikke vil «skattlegge boliger med vanlig boligstandard». Hvordan harmonerer dette med at Senterpartiet nå har vært med på å utvide ordningen med eiendomsskatt? Og: Kan vi nå regne med som en selvfølge at Senterpartiet også vil gå inn for en ytterligere økning av eiendomsskatten?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2006-06-14:
Høyre har aldri kritisert Regjeringen for å bevilge for mye penger til kommunesektoren. At vi har en annen holdning til totalbudsjettet, er en annen sak. Men det manglet altså ikke på fagre ord og store løfter i valgkampen. Alt skulle bli så mye bedre med en ny regjering. Det skulle bli slutt på tomme svømmebasseng, og det skulle bli varm lunsj til skoleelevene. Det skulle bli flere lærere og mer penger til vedlikehold. Regjeringen har videreført en økonomisk satsing som startet i 2004 og fortsatte i 2005, men forventningene som ble skapt i valgkampen, er på langt nær innfridd. Realiteten er at det er et stort gap mellom de løftene som ble gitt av sentrale politikere, og den politikken som nå gjennomføres i praksis. Synes ikke representanten Dag Terje Andersen det er problematisk at sentrale politikere på denne måten bidrar til å undergrave det lokale selvstyret og redusere tilliten til politikerne? Er det ikke vanskelig å forholde seg til sentrale smil og lokale kutt, for å sitere Anders Folkestad i Unio?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2006-06-14:
I Aftenposten 4. april uttalte statsråden at han i forbindelse med ny utlendingslov ville vurdere tiltak for å hindre at personer med endelig avslag på søknaden forsøkte å trenere saken ved stadig å fremsette nye omgjøringsbegjæringer. Dette var for å få ned den samlede ventetiden. I den saken som vi behandler her i dag, signaliserer statsråden det stikk motsatte. Han vil liberalisere regelverket for omgjøringsbegjæringer og dermed øke antallet begjæringer og saksbehandlingstiden. Vi er jo i utgangspunktet alle enige om viktigheten av å få kortere saksbehandlingstid. Hva vil statsråden gjøre for å få en mer effektiv saksbehandling, slik at menneskene det gjelder, kan få en nødvendig avklaring så raskt som mulig, noe som også vil føre til en bedre integreringspolitikk?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2006-06-14:
President! Jeg stemte feil.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-06-14:
Kristelig Folkeparti er glad for de økte overføringene til kommunene. Det betyr mer penger til skole, omsorg, barnehage og kultur i Kommune-Norge. Og vi er glade for at det er vekst i frie midler, fordi vi har tillit til våre lokalpolitikere. Jeg er uenig i innlegget til saksordføreren på ett punkt. Veksten startet nemlig ikke etter valget i 2005, den startet før. Antall årsverk i grunnskolen startet å øke tidligere, barnehagene startet å øke i forrige stortingsperiode. Det er bra at det øker. Det blir bedre velferd. Det ble i innlegget snakket om det historiske løftet, i entall. Var det ikke snakk om en opptrappingsplan? Og mitt spørsmål blir: Hvordan ser de neste trinn i denne opptrappingsplanen ut, og hvor blir de av?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-06-14:
Kristelig Folkeparti er opptatt av at vi skal ha et rettferdig inntektssystem i Kommune-Norge. Representanten sa i sitt innlegg at Regjeringen har lagt Borge-utvalget til grunn for et nytt utvalg som skal se på et inntektssystem som i større grad enn Borge-utvalget tar hensyn til fraflyttingskommuner, kommuner med vekst og distriktskommuner. Det er positivt. Men Kristelig Folkeparti er litt forundret over at det har kommet signaler om at det bare er regjeringspartiene man har tenkt skal være med i det politikerutvalget som skal utrede en så viktig sak som et nytt inntektssystem for kommunene. Alle partier vil gjerne være med og bidra for å få til et rettferdig og godt inntektssystem. Hva synes representanten om det?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-06-14:
Jeg er glad for at representanten Geir-Ketil Hansen sier at nåværende regjering følger opp den gode utviklingen fra forrige regjering når det gjelder kommuneøkonomi. Det er en rett framstilling av virkeligheten, og det er en virkelighet som Kristelig Folkeparti er glad for. Men uansett er det slik at det hjelper ikke bare å øke overføringene til kommunene dersom ambisjonene med de midlene er større enn pengebeløpene skulle tilsi. Er det ikke en fare for at vi nå med den økningen som ligger inne for kommende statsbudsjett, er litt ambisiøse, når man både skal klare de økte utgiftene med hensyn til befolkningsutviklingen, utgiftene til NAV-reformen og til 2 000 stillinger innenfor helse og omsorg? Hva blir det da til vedlikehold? Er ikke ambisjonene litt store?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-06-14:
Kristelig Folkeparti har aldri lagt skjul på at enhver krone i økte overføringer til kommunene er positivt fordi det gir økt velferd. Vi har tiltro til at våre lokalpolitikere bruker de overføringene på en god måte. Det er vi glade for. Vi er ikke så veldig opptatt av verken å skylde på andre eller å gi ros i alle retninger. Vi er veldig opptatt av at kommunene får det bedre. Opptrappingen begynte i forrige periode. Den fortsetter nå, og det er Kristelig Folkeparti veldig opptatt av. Samtidig er vi opptatt av at vi ikke skaper for høye forventninger, slik at kommunene igjen får et problem med å innfri. Vi har et ansvar for at det er samsvar mellom overføringene og de oppgavene kommunene skal løse.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-06-14:
Jeg bare gjentar at Kristelig Folkeparti i den innstillingen som behandles i dag, støtter Regjeringens forslag om en opptrapping og antyder at vi også kan tenke oss å gå lenger når det gjelder frie midler ved høstens budsjettbehandling. Det ønsker vi å åpne for fordi det er så mange uløste oppgaver, mange nye oppgaver som en skal ha råd til, bl.a. utgiftene i forbindelse med befolkningsutviklingen og NAV-reformen. Kristelig Folkeparti støtter en opptrapping av kommuneøkonomien.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-06-14:
Kristelig Folkeparti er opptatt av at det skal være samsvar mellom de oppgavene en pålegger kommunene, og de overføringene og inntektene kommunene har for å utføre disse oppgavene. Vi er også opptatt av at det skal være en vekst i de frie inntektene, og at man ikke blir for ambisiøs i forhold til hvor langt de pengene skal strekke. Vi ser av de signaler som nå kommer i forbindelse med neste års statsbudsjett, at man har store forventninger til veksten på 2–2,5 milliarder kr i økte overføringer av frie midler til kommunene. En sier bl.a. at det er rom for 2 000 nye stillinger i helse- og omsorgssektoren i tillegg til de andre utgiftene som skal dekkes av dette. Er ikke dette vel ambisiøst, og blir det ikke vanskelig for kommunene både å innfri løftene om nye stillinger og å gjøre noe med vedlikeholdsetterslepet som er der?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-06-14:
Det er varslet i kommuneproposisjonen at det er rom for å øke antall stillinger i helse- og omsorgssektoren med 2 000. Det varsles også en ytterligere opptrapping når det gjelder personer i helse- og omsorgssektoren. Statsråden har også sagt at i skolen skal en øke lærertettheten. Men ting henger sammen. Skal en ha mulighet til å gjøre dette, trenger en ikke bare pengene, en trenger også personene – og en trenger kvalifiserte personer. Da har en en utfordring i å sørge for at det er nok utdannede både helsearbeidere og lærere i skolen. Mitt spørsmål er: Vil statsråden sørge for at både de offentlige institusjonene – høyskolene og universitetene – og de private som utdanner sykepleiere og lærere, vil få økte bevilgninger under opptrappingsplanen, i tråd med planene som foreligger for kommunal sektor?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Nei, det blir akkurat det vi sa i valgkampen. Dette er et av de områdene der vi åpenbart leverer akkurat det vi sa. Vi leverer først og fremst økning i frie inntekter, slik vi sa, og som representanten Amundsen, i hvert fall i deler av innstillingen, er skeptisk til – mens Fremskrittspartiet i andre deler av innstillingen er for mer frie midler, f.eks. når det gjelder selskapsskatt. Det er slik at vi følger opp akkurat det løftet vi gav, og i hovedsak følger vi opp i forhold til frie midler. Derfor er jeg glad for at både de undersøkelsene som vi har gjort blant våre aktive kommunepolitikere, og de tallene som i dag blir bekreftet fra SSB, nettopp beviser at bedre økonomi til kommunene gir mer eldreomsorg, mer til skole og mer til barnehageutbygging. Det er ingen tvil om at den måten vi har fordelt fellesskapets midler på – at alle har like god tilgang til tjenester gjennom et offentlig tjenestesystem – er en av hovedforklaringene på at vi har fått den rangeringen vi har fått fra FN, år etter år.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Dette året har vært ganske spesielt fordi vi har opplevd relativt mange kommuner som er lettet fordi de har havnet i en ny situasjon etter regjeringsskiftet. Derfor blir beskrivelsen til Holmberg ganske spesiell. For øvrig må jeg bare få bemerke at vi fra Arbeiderpartiets side aldri har lovet noen varm lunsj, så der må representanten korrigere virkelighetsoppfatningen sin. Så er det ganske drøyt av representanten Holmberg å påstå at satsingen på kommunesektoren begynte i 2004 og 2005. Det som var realiteten i 2004, var at Arbeiderpartiet presset opp bevilgningene til kommunene i forhandlingene med regjeringen. Året etter ble bevilgningene til kommunene økt i Stortinget. I tillegg fikk vi altså på slutten av fjoråret en uventet høy skattevekst. Realiteten er at når det ikke gikk så ille som vi trodde i kommunene i 2005, og delvis også i 2004, er det på tross av daværende statsråd Erna Solberg. Heldigvis ble hennes forslag nedstemt i Stortinget, og derfor gikk det ikke så dårlig med kommunene som det ville gjort med Høyres forslag
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Som kjent er det ikke slik at vi i Stortinget nedsetter regjeringsutvalg, så det spørsmålet burde kanskje først og fremst gå til Regjeringen. Men jeg forsvarer denne Regjeringens konklusjon, at utvalget skal legge grunnlaget for den politiske innretningen på inntektssystemet som denne regjeringen kan stille seg bak. For øvrig kan jeg si at ikke noe ville glede meg mer enn om både Kristelig Folkeparti og Venstre, og delvis – ifølge innstillingen – faktisk Høyre, vil være med på å diskutere en mer rettferdig fordeling av kommuneinntektene framover. Så jeg kan i hvert fall love representanten at når komiteen skal behandle disse sakene, vil jeg sette stor pris på om Kristelig Folkeparti ønsker å være en aktiv deltaker i å utforme framtidens inntektssystem i kommunene.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Representanten Høie har både i dette innlegget og i diverse kommunedebatter i løpet av det første året i denne stortingsperioden brukt mye tid på å prøve å omskrive historien for å forbedre ettermælet til tidligere kommunalminister Erna Solberg. Sånn sett har Bent Høye framstått som en ridder på vegne av den tidligere statsråd, og det kan det åpenbart være behov for. Men blir det ikke litt i overkant når representanten Høie nå snakker om at det startet en vekst i kommuneøkonomien mens hverdagen i kommunene var kutt – og kutt av så dramatisk art at det den siste tiden under den forrige regjering til og med ble reduksjon i innsatsen i eldreomsorgen i enkelte kommuner – når realiteten er at Stortinget plusset på 3,8 milliarder i 2006, 3 milliarder i 2005, 2,2 milliarder i 2004 og 1 milliard i 2003 i forhold til Høyres statsråds forslag til statsbudsjett, og når realiteten er at den tapte ære og det dårlige ettermælet den forrige statsråd har, egentlig er hennes egen skyld, og at Stortinget har bidratt til at situasjonen ble noe bedre enn det statsråden hadde lagt opp til?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Grunnen til at jeg ber om ordet igjen, er den diskusjonen om skatt som er oppstått i løpet av debatten. Først til eiendomsskatten: Det er riktig det som representanten Micaelsen siterte her. Det er altså feil når det blir sagt av Høyres representanter at de har vært med på å vurdere forslaget og så lagt det bort, men skulle lagt det i makuleringsmaskinen. Det hadde ikke hjulpet å legge det forslaget i makuleringsmaskinen da de flyttet ut av Finansdepartementets kontorer, for det står i Innst. S. nr. 232 for 2003-2004 på side 63, uforbeholdent: «Disse medlemmer» – inklusiv Jan Tore Sanner – «støtter videre en eventuell endring av maksimumsgrensen for oppjustering av de årlige kommunale eiendomsskattesatser og endringer som kan gi økt valgfrihet til for eksempel å skille mellom boliger og fritidseiendommer, kraftanlegg og annen næringseiendom.» Så den såkalte hytteskatten, som de nå reiser land og strand rundt og skremmer med ved å overdrive anslaget i forhold til hva som eventuelt kan bli takstgrunnlaget, er altså en skatt som de gikk inn for etter forslag fra finansminister Per-Kristian Foss. Derfor blir den hos oss bare omtalt som Sanner-skatten, og kommer fortsatt til å bli det. Men like ille er den framstillingen av selskapsskatten som blir gitt i denne debatten. Høyre har en tabell i innstillingen som bare forteller noe om proveny av skattøre på selskapsskatt. Det har ført til at f.eks. representanten Kari Lise Holmberg, som var oppe her og sa mye om selskapsskatt, har uttalt til sin lokalavis i Skien at Skien taper 10 mill. kr på den prosenten på selskapsskatt som vi har lagt oss på. Representanten vet sannsynligvis utmerket godt at det innenfor den samme rammen som alle partiene er enige om, ville i så fall en annen faktor blitt redusert. Hvis det f.eks. var personskatten, som er det mest naturlige hvis en holder forholdet mellom skatt og ramme fast, er det altså slik at Skien kommune, som representanten Holmberg påstår taper 10 mill. kr, altså vil tjene 1 mill. kr på Regjeringens opplegg i forhold til det opplegget som Høyre markedsfører. Når representanten Høie var oppe her i stad og brukte Arendal som eksempel, som de åpenbart med utgangspunkt i sin skjeve framstilling har fått folk til å tro taper 10 mill. kr, er konsekvensen for Arendal med en tilsvarende utregnet sammenlikning at de tjener lite grann – riktignok bare 600 000 kr, men de tjener litt – på den modellen vi har satt opp, i forhold til det Høyre påstår. Det blir altså gitt en aldeles feil framstilling når Høyre bruker bare selskapsskatt og innbiller folk at det er et netto regnestykke. Jeg har ikke opplevd maken til villedende markedsføring siden pyramidebølgen gikk over Norge på det villeste, og The Five Percent Community lovet folk gull og grønne skoger som det ikke var dekning for. Det er det samme Høyre nå driver med når det gjelder selskapsskatt.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Representanten tar vel litt sterkt i når han indirekte hevder at Norges gode velferdsordninger, som helt riktig har fått god omtale, bl.a. av FN, ikke nødvendigvis handler om hvordan vi rammefinansierer norske kommuner. Jeg tror vi skal ha det litt i bakhodet. Men det er noe her som virker litt spesielt. Vi har en situasjon hvor vi har vært igjennom en valgkamp der det virkelig ble lovet mye penger til kommunale tjenester, ikke minst for å styrke de helt grunnleggende tjenestene rundt i Kommune-Norge. Når Regjeringen nå legger opp til en vekst på 2 milliarder kr, kanskje 2 1/2 milliard kr, i frie midler, er det litt vanskelig å se at det er en realitetsoppfølging i forhold til den harde retorikken som ble brukt i valgkampen, og ikke minst det som kom her – med stolthet – etter at budsjettet for 2006 ble lagt fram. Blir ikke dette litt lite i forhold til den retorikken som de rød-grønne hadde i valgkampen?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Det som sies her, er selvfølgelig feil i utgangspunktet. Gjennom vårt system flytter vi et sted mellom 70 pst. og 80 pst. av dagens kommunebudsjett over til direktefinansiering av viktige tjenester, som pleie, eldreomsorg, skoler, sosiale tjenester, m.m. Det sikrer vi gjennom først og fremst å differensiere stykkprisen, slik at tjenestene i den enkelte kommune blir sikret, og slik at kommunene vil få like gode tjenester over hele landet. Det resterende er det opp til kommunen selv å forholde seg til. Der ønsker vi stor grad av frihet, både i forhold til beskatning og andre ting, slik at kommunene selv i større grad kan styre over dette. Poenget vårt er: Med vårt system vil alle kommunene sikres et likt og godt nivå for grunnleggende velferdstjenester. Hvordan det er med kulturhusene rundt omkring, er en annen sak. Det er det opp til kommunestyrene selv å prioritere. Men vi vil sikre like gode tjenester over hele landet.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Det er mulig at jeg uttrykker meg uklart, og det er godt mulig at dette er vanskelig å forstå. Men poenget er at vi gjennom den differensierte stykkprisen som utbetales sentralt til den enkelte tjenesteyter, sikrer et like godt nivå over hele landet. Da vil de kostnadene som kanskje små kommuner har, og som kanskje klimatiske forhold osv. tilsier, bli ivaretatt gjennom å differensiere nettopp stykkprisen. Problemstillingen er tatt ut av sin sammenheng. De beregningene som regjeringspartiene har operert med, og som jeg forstår at man tar utgangspunkt i her, er helt feil. De er totalt feil i forhold til vår politikk. Jeg registrerer bare at man her har brukt Kommunaldepartementet til å regne på Fremskrittspartiets politikk på helt feil grunnlag. Utgangspunktet er feil, og da blir også resultatet feil. Vi vil sikre like gode tjenester i alle kommuner. Da snakker vi om de grunnleggende velferdstjenestene, uavhengig av hvor det er i landet, og uavhengig av hvor stor kommunen er.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Vi ser jo i flere kommuner som innfører dette lokalt, at det er veien å gå for å sikre en effektiv allokering av ressursene i den enkelte kommune. Det er det ene. Men det andre er at dette handler om å sikre likeverdige tilbud over hele landet. I dag kan man i én kommune risikere, hvis man trenger en sykehjemsplass, at kommunen ikke stiller opp, mens i en annen kommune er forholdene bedre. Her vil vi gjennom nasjonale bevilgninger og nasjonal stykkpris sikre at tilbudet blir likt over hele landet. Dette fungerer veldig godt, og det er litt interessant å se at representanter for regjeringspartiene ute i kommunene tydeligvis har en litt annen oppfatning enn det regjeringspartiene her på huset har. Jeg tar opp forslagene fra Fremskrittspartiet.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Jeg registrerer at statsråd Djupedal skryter av det samme som jeg registrerer at flere fra regjeringspartiene har skrytt av i dag, nemlig satsingen på de grunnleggende velferdstjenestene – i dette tilfellet skolen. Men da er det noe som ikke stemmer helt. Komiteen har jo vært på høring, og vi har fått mye input fra berørte parter. Da er det litt interessant å merke seg at Utdanningsforbundet, av alle, sier at den veksten som har kommet i Kommune-Norge, ikke har kommet utdanningssektoren, altså skole og videregående opplæring, til del i den grad som Regjeringen gir uttrykk for. Faktisk går Utdanningsforbundet så langt at de ber om at midler til skolen øremerkes. Mitt spørsmål til statsråden er: Tar Utdanningsforbundet feil i denne vurderingen?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Det er godt mulig at mange av de representantene fra regjeringspartiene som har kritisert Fremskrittspartiets politikk her i dag, enten ikke har så veldig lang erfaring fra kommunepolitikken selv eller har glemt det veldig raskt etter at de kom hit. Den erfaringen jeg iallfall har gjort meg, er at jeg ennå har til gode å møte en eneste lokalpolitiker som oppfatter det som en viktig del av lokaldemokratiet f.eks. å nedlegge sykehjemsplasser. Jeg har ennå til gode å møte den lokalpolitikeren, og det er jo nettopp fordi dette er grunnleggende tjenester som bør være like over hele landet. Det er nasjonale oppgaver som må løses gjennom direkte stykkprisfinansiering fra staten. Derimot er det helt andre saker som våre lokalpolitikere, uansett parti, opplever som viktige for lokaldemokratiet. Det handler ikke minst, og det har vært nevnt tidligere her i dag, om plan- og arealsaker. Fylkesmannens klamme styring i forhold til den lokalpolitikken som bør utøves lokalt, er et eksempel på overstyring og på manglende demokrati, ikke at man skal ha mulighet til å nedlegge sykehjemsplasser. Det er heller ingen som har sagt, slik det blir fremstilt her, at det er markedet som skal ta over, og at stykkprisfinansiering automatisk betyr at det kun er private som skal komme med løsninger. Selvfølgelig skal kommunene kunne tilby sykehjemsplasser. Kommunene skal kunne tilby skoler. Men den eneste endringen vi snakker om her, er at istedenfor at pengene kommer gjennom rammeoverføringer, skal de utbetales direkte pr. bruker fra staten, direkte til skolen, direkte til sykehjemmet, og ikke, slik som i dag, først gå veien innom et kommunebudsjett før de utbetales. Man ser at ikke minst representanter fra regjeringspartiene velger å ikke gjøre det, for de har brukt så mye penger på kulturhus og flotte rådhus. Dette er prinsippet i stykkprismodellen. Det er ikke spesielt vanskelig å forstå. Det er også feil det som antydes her i disse regnestykkene, ikke minst fra Senterpartiet, hvor man har regnet seg frem til hvor forferdelig vår politikk vil være. Problemet med den beregningen er jo at man kun har tatt hensyn til én del, kun en flik av vår politikk, uten å se politikken i sammenheng. Det går ikke an å se på vår finansiering av kommunene uten å ta hensyn til virkningen av stykkprisfinansieringen, for den utgjør nærmere 80 pst. av det som i dag er kommunale avgifter. Det er rett og slett ikke holdbart. Den type fremstilling av vår politikk vil jeg ha meg frabedt, for dette tror jeg de fleste forstår. Jeg vil bare kort nevne det som går på forskjeller mellom deler av landet. Det er klart at geografiske forskjeller og ulike behov blant brukerne, tilsier at stykkprisen ikke kan være den samme overalt. Det er derfor vi snakker om en differensiert stykkpris. Det dette munner ut i, er å ha et system som gjør at det er behovet og ikke kommuneøkonomien som sørger for de grunnleggende tjenestene.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Det er ikke særlig vanskelig å se at det er noe sympatisk med det forslaget som Kristelig Folkeparti har kommet med. Problemstillingen er vel snarere at det er urealistisk, ja direkte kontraproduktivt i forhold til målsettingen, for ved å løse problemet her i dag blir bare problemene desto større på lang sikt. Jeg forstår at vi til en viss grad her er enige med statsråden. Erfaringene har vi jo. Vi kan bare se oss omkring. Jeg refererte til landene omkring oss: Danmark hadde i 2004 ca. 1 600 asylsøkere, fordi de hadde den strengeste asylpolitikken i Norden. For Sverige sin del var tallet over 23 000, fordi de har den mest liberale asylpolitikken. Her er det selvfølgelig en helt klar sammenheng, mener Fremskrittspartiet. Mitt spørsmål til statsråden er: Ser han ikke den åpenbare sammenhengen mellom hvor liberalt norsk asylpolitikk praktiseres, på den ene siden, og hvor mange som prøver å søke lykken i Norge, på den andre siden, og at man ved å ta de grepene som signaliseres nå, senker terskelen ytterligere og gjør det enda mer attraktivt å komme til Norge?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Når det kommer til kritikk av Fremskrittspartiets opplegg, vanskeliggjøres det av at Fremskrittspartiets representanter er så lite konkrete når det gjelder hvordan deres system vil slå ut. Fremskrittspartiet vil endre inntektssystemet for kommunene gjennom en stykkprisfinansiering av eldreomsorgen og skolene. Vi i Arbeiderpartiet har utfordret Fremskrittspartiet på hvordan dette vil slå ut for den enkelte kommune, noe de enten ikke vil eller kan si noe om. Fremskrittspartiet har programfestet at de ønsker mindre utjevning mellom kommunene. Vi er derfor bekymret for hvordan den nye ordningen vil slå ut for de mange små kommunene i Norge, f.eks. Leka i Nord-Trøndelag, med 600 innbyggere, selv om stykkprisfinansieringen skal være differensiert. Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til Fremskrittspartiet, og da skal Amundsen få anledning til å være konkret: Vil Fremskrittspartiets forslag til ordning med stykkprisfinansiering føre til mindre utjevning mellom kommunene, i tråd med Fremskrittspartiets program? Hvor mye vil småkommuner som Leka eventuelt tape på dette? Og hvor i sine relativt små budsjetter skal de spare inn denne reduksjonen?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-14:
Det er jo ikke riktig det Per-Willy Amundsen her svarer. Av budsjettet for 2006 går det helt klart fram at Fremskrittspartiet vil redusere basistilskuddet med 50 pst., fjerne Nord-Norge-tilskuddet og fjerne regiontilskuddet. Vi har fått regnet ut hva konsekvensene vil bli hvis man gjør det. For den landsdelen som Per-Willy Amundsen kommer fra, vil overføringene til kommunesektoren, inklusiv fylkeskommunen, bli redusert i milliardklassen – for fylkeskommunen med 400 mill. kr alene. For Harstad kommune, som Amundsen kommer fra, vil budsjettet bli redusert med over 40 mill. kr. Det er klart at dette rammer skoler. Det rammer helse, det rammer kollektivtransport, og det rammer videregående skole. Hvordan kan Amundsen forklare at dette ikke vil bli konsekvensene? Vi har jo fått regnet det ut, så han må fortelle helt klart hvordan man skal sikre at kommunene unngår kutt ved å gjøre disse endringene i overføringssystemet.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-14:
Høyre har jo understreket flere ganger i merknads form at man tror på det lokale folkestyret, og at man vil styrke det lokale folkestyret. Likevel går Høyre sammen med Fremskrittspartiet om å nekte kommunene å utvide området for eiendomsskatt. Det foreligger en NOU 1996:20, ved Zimmer-utvalget, som slår fast at det ikke finnes noen logiske begrunnelser for å skille mellom bymessig del og resten av kommunen når det gjelder eiendomsskatt. Men Høyre går imot. Er det da sånn at Høyre bare går inn for lokalt folkestyre når det stemmer med Høyres politikk, eller går man inn for et reelt folkestyre og overlater styringen til kommunene reelt?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-14:
Det er riktig at det tidligere har vært en dårlig ordning for kommunene når det gjelder ressurskrevende brukere. Det er et problemområde som denne regjeringen tar tak i, og som det er lagt inn forslag på. Denne ordningen skal forbedres i løpet av perioden, og det er også foreslått i budsjettet.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-14:
Spørsmålet er: Hva kan vi gjøre for å styrke demokratiet i landet, og hva kan vi gjøre for å styrke det lokale demokratiet i landet? Da er overføringer av oppgaver fra sentralt nivå til regionalt og lokalt nivået svaret. Det har SV gått inn for. Det har SV i to landsmøtevedtak programformulert, og det er vi nå sammen i den rød-grønne regjeringen om å gjennomføre. Det er jeg svært glad for. Men vi har hele spekteret av meninger i SV om dette synet, og Olav Gunnar Ballo har en av de meningene. Men SV kommer til å være med på å gjennomføre en demokratiseringsreform, som denne regionreformen skal være.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-14:
Jeg er glad for at denne regjeringen har høye ambisjoner, og man har startet veldig godt. Man har økt de frie inntektene med over 8 milliarder kr på de to første årene. Det er et formidabelt løft i forhold til den forrige regjeringen, som Kristelig Folkeparti var en del av. Vi har nå inngått en samarbeidsavtale med kommunene og KS om en opptrappingsplan som bl.a. skal sørge for å ta igjen etterslepet og styrke vedlikeholdet i kommunene. Så ambisjonene skal være høye, og de målene vi har satt oss, skal vi makte å gjennomføre i løpet av denne fireårsperioden.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-14:
Den saken vi i dag debatterer, har skapt stort engasjement både innenfor og utenfor dette husets vegger, og det er derfor viktig at det nå gis klar melding ut fra Stortinget om at vi ønsker å få til varige løsninger og ivareta barns rettigheter. Da Stortinget for to år siden behandlet tilsvarende sak med tiltak for barn som hadde sittet lenge i mottak, ble daværende regjering bedt om to ting av et samlet storting: Det ble for det første bedt om bred politisk enighet om at flyktningmottakene skulle være midlertidige botilbud, ikke minst i saker der barn er involvert. Det ble derfor pekt på nødvendigheten av generelle tiltak som kunne redusere saksbehandlingstiden for asylsøkere, at bosetting skjer så raskt som mulig etter at oppholdstillatelse er gitt, at tilbakevending skjer omgående etter avslag, og at utlendingsforvaltningen prioriterer asylsøknader som omhandler barn. I tillegg ble Regjeringen bedt om at de barnefamiliene som da hadde blitt værende i mottak i lang tid, måtte få muligheten til å få sakene sine vurdert på nytt. Den siste delen av Stortingets anmodning ble etterkommet av Regjeringen, men den første delen ble ikke tatt tak i og løst. Det er derfor også noe av grunnen til at vi behandler denne saken i dag og har kommet i tilsvarende situasjon som for to år siden. Forskjellen er at Regjeringen nå har gitt klare signaler om at den vil ta tak i problematikken rundt saksbehandlingstid der barn er involvert. I tillegg er det gledelig også nå å få til en ordning som vil sikre dem som allikevel, av ulike grunner, ender opp med lang botid i Norge uten avklart sak, en ny behandling, der det kan framføres som argument at barn har opparbeidet en sterk tilknytning til riket. At denne vurderingen skal gjøres ut fra barns beste og i tråd med egen vurdering av «sterke menneskelige hensyn», er også i tråd med forpliktelsene våre etter FNs barnekonvensjon. Samtidig er det en gledens dag fordi vi også her og nå anmoder Regjeringen om en human behandling av de barnefamiliene som allerede befinner seg i Norge, og som har vært her i lengre tid uten mulighet til retur til hjemlandet. Det anmodes om at man ikke returnerer dem som nå har vært lenge i Norge, før de får en mulighet til en individuell behandling av sakene sine og muligheten til en vurdering av en omgjøringsanmodning. For SVs del er det klart at det resultatet vi har kommet fram til, er i tråd med vår tidligere politikk på dette feltet med fokus på barn og barns rettigheter og en human utlendingspolitikk. Det er også viktig å se tilbake på den jobben som har blitt gjort av engasjerte mennesker utenfor dette huset, deriblant særlig organisasjonen SoHo, Se oss Hør oss, som allerede for mer enn to år siden satte barns rettigheter i utlendingspolitikken på dagsordenen. I ettertid har de også mottatt Ildsjelprisen for sitt arbeid. Vi trenger fortsatt vaktbikkjer som passer på oss og den politikken vi fører, slik at vi også i framtiden, med dagens flertallsenighet, ivaretar barns rettigheter og de forpliktelsene vi har i henhold til Barnekonvensjonen.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2006-06-14:
Jeg har med interesse lyttet til Per-Willy Amundsens innlegg. Til hans tro på lokaldemokratiet og stykkprisfinansieringen, vil jeg – litt nordnorsk fleipende – si at jeg har oppdaget at Fremskrittspartiet må ha en egen kalkulator og en egen beregningsmåte. Tilbake til lokaldemokratiet: Etter mange år i kommunal- og regionalpolitikk konstaterer jeg at det er liten sammenheng mellom det som uttales av representanten, og ønsket om satsing på lokaldemokratiet. Statlig styring er et mantra i Fremskrittspartiets framstilling. Angående stykkprisfinansiering: Vi har kjørt et ganske omfattende prosjekt i forbindelse med stykkprisfinansiering. Alle, muligens unntatt Fremskrittspartiet, var enige om at dette ikke var noen god ordning. Hvilke erfaringer er det Fremskrittspartiet sitter inne med som viser at stykkprisfinansiering er måten å løse problemene på?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2006-06-14:
Etter mange år i kommunesektoren er det meget gledelig å være til stede i stortingssalen og høre den enighet som nå er mellom de forskjellige partiene om at kommunesektoren trenger en skikkelig oppgradering. Jeg oppfatter at opposisjonen her har snudd, om ikke 180 grader, så er det i hvert fall en betydelig kursendring. Jeg oppfatter det videre som en klar tillitserklæring til kommunene, som den viktige velferdsprodusenten de er. Jeg er glad for at vi har fått en ny regjering, og ikke minst en kommunalminister som har påtatt seg oppgaven å gi kommunene et skikkelig økonomisk grunnlag, og som også har lagt en plan for en opptrapping slik at vi får balanse mellom oppgaver og økonomi. Men det er ett område jeg gjerne vil sette fingeren på. Jeg har fulgt med, som jeg sa, i mange år og opplevd at man i denne salen har en fantastisk tro på at det går an å skreddersy ting for de 433 kommunene vi har. Vi ser det i form av øremerking på tre områder: barnehager, skoletiltak og psykiatritilbud. La meg få lov til å peke på følgende utfordringer: Vi har kommuner som har bygd ut barnehagesektoren fullt ut og har 100 pst. dekning. Vi har kommuner som har bygd ut sitt psykiatritilbud og har meget god dekning. Og vi har kommuner som har satset på skolesektoren. Men i de innsparingstider vi er i ferd med å forlate, har dette gjerne gått på bekostning av andre sektorer. Når vi nå øremerker igjen, treffer vi ikke disse kommunene. I tillegg har vi kommuner som har befolkningsnedgang, og som dermed taper inntekter, vi har kommuner som opplever skattesvikt, og vi har kommuner som får økte uforutsette utgifter. Så min sterke oppfordring til en utmerket kommunalminister blir: Se på disse kommunene og hvordan deres situasjon er. Er det mulig å ta de pengene som man sparer fordi disse kommunene ikke kan ta dem i bruk, og overføre dem til fylkesmannen i en skjønnspott, for dermed å fordele dem senere når disse kommunene beviselig har vist at de har utført det arbeidsstykket som vi forutsetter at de skal gjøre? Til slutt vil jeg uttrykke glede over at kommunalministeren har sagt at hun skal se på konsultasjonsordningen, slik at vi kan bevege oss inn i en forhandlingssituasjon i framtiden.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2006-06-14:
Jeg følte også grunn til å ta ordet etter en kommentar fra representanten Per-Willy Amundsen. Uttalelsene fra Senterpartiet må basere seg på 1) lite erfaring, og 2) at de med lang erfaring har glemt hva de har erfart. Tro meg, dette er ikke tilfellet. Jeg har lang erfaring fra kommunalpolitikk, nesten 30 år. Jeg har kort erfaring fra Stortinget, så den har ikke senket et mørke over min hukommelse. Jeg vil gjerne ta Fremskrittspartiets innspill alvorlig, men jeg ber om at man går inn og studerer evalueringsrapporten om stykkprisfinansieringen i sykehussektoren. Se hva som har skjedd med den! Se hvor komplisert den ble til slutt! Og se på konklusjonen: Den ble lagt til side. Med erfaring fra kommunesektoren, på helse- og sosialsektoren, og også fra fylkeskommunen, spør jeg: Hvilket kriteriegrunnlag vil man bruke på innleggelse? Hvordan vil man vekte de forskjellige faktorene? Vi snakker om mennesker som har behov for et tilbud, fra friske, oppegående mennesker som av spesielle årsaker kommer inn i en kommunal tjeneste, til tungt pleietrengende. Jeg tror vi ser for oss et byråkratisk apparat som Fremskrittspartiet ganske fort vil skygge unna.
Bent Høie (Høyre), 2006-06-14:
Representanten Dag Terje Andersens problem og Regjeringens og spesielt statsråd Hagas problem er at de nå er tvunget til gjennom å forholde seg til sitt eget departement å skrive inn i proposisjoner den sannheten om kommuneøkonomien som vi framførte da vi satt i regjering, og som vi framfører i opposisjon. Når det gjelder påstanden fra Dag Terje Andersen om kutt i omsorgssektoren, vil jeg lese fra rapporten fra Det tekniske beregningsutvalg, som sier at i de største kommunale sektorene – grunnskole og pleie og omsorg – er tjenestetilbudet i 2005 preget av stor stabilitet i den forstand at tjenesteproduksjonen har vokst om lag i takt med antall eldre og antall elever. Dette viser at de påstander som representanten Andersen kom med, er feil. Det som er hovedgrunnen til den gode utviklingen i Kommune-Norge, er ikke minst de økte skatteinntektene som kommunene får som følge av en næringsvennlig politikk som den forrige regjeringen førte, i motsetning til den nåværende regjering, som smykker seg med et smykkeskrin og tomme ord, noe som kommer til å ramme kommunene på lang sikt.
Bent Høie (Høyre), 2006-06-14:
Den endringen i eiendomsskatteloven som Regjeringen har foreslått, er grunnleggende udemokratisk og usosial, for denne utvidelsen gir kommunene mulighet til å innføre den såkalte hytteskatten. Hele begrunnelsen for den kommunale eiendomsskatten og for at Høyre ikke stemmer imot eiendomsskatteloven, er at vi mener at det er opp til lokaldemokratiet å eventuelt innføre en kommunal eiendomsskatt. Men det forutsetter jo at de velgerne som rammes av denne kommunale eiendomsskatten, gjennom valg kan kvitte seg med de politikerne som innfører den, hvis de er imot dette. Den endringen i eiendomsskatteloven som Regjeringen her foreslår, er grunnleggende udemokratisk fordi den åpner for at kommunene i betydelig grad kan skattlegge eiere som ikke bor i kommunen, nemlig de som har hytte i kommunen. Dette vil gjøre at kommunene på mange måter får en ekstra gevinst ved å utvide eiendomsskatten. Dermed er det mange distriktskommuner som nå vil innføre eiendomsskatt og står i kø for å innføre eiendomsskatt. Det er en utvikling som Høyre er imot.
Bent Høie (Høyre), 2006-06-14:
Den replikken viser at Senterpartiet nå i hurtigtogsfart er på vei fra sitt eget stortingsvalgprogram som de gikk til valg på i denne stortingsperioden. I Senterpartiets valgprogram står det at de ønsker at kommunene skal få beholde en større del av selskapsskatten. Det som denne replikken viser, er at denne regjeringen sannsynligvis ikke bare kommer til å foreslå den reduksjon i selskapsskatt som de nå har foreslått, men i forbindelse med endringer i inntektssystemet kommer til å fjerne dette helt med bakgrunn i den argumentasjon som representanten her bruker. Det vil være dramatisk for grunnlaget for velferden vår, fordi det vil gi kommuner som ikke er motivert for å skape nye skatteinntekter og dermed skape et bedre grunnlag for velferd. Arendal-ordføreren, Toril Rolstad Larsen fra Arbeiderpartiet, er skuffet over det som Regjeringen her har foreslått, for hennes kommune taper om lag 80 mill. kr. Min egen kommune, Stavanger, taper 85,5 mill. kr i selskapsskatt, men hvis en ser på hva de får kompensert i forhold til de 1,3 millionene som fordeles etter det nye systemet, er det totale tapet mellom 60 mill. og 70 mill. kr. Det er penger som den kommunen gjerne skulle ha brukt, en gevinst som den gjerne skulle hatt, ikke minst fordi den har trukket til seg næringsliv fra utlandet som ellers hadde etablert seg i andre land.
Bent Høie (Høyre), 2006-06-14:
Onsdag den 24. mai hadde representanten Hansens kollega Olav Gunnar Ballo en både god og tankevekkende artikkel i Verdens Gang. Jeg er også kjent med at SVs landsstyre skal behandle en høringsrunde om regioner om ikke så altfor lenge. I denne artikkelen problematiserer representanten Olav Gunnar Ballo hva som egentlig er behovet i forhold til disse nye regionene. Han sier: «Det kan være grunn til å spørre om nytten av et tredje forvaltningsnivå i et land med vel halvparten av Londons innbyggertall, og der hele Norges befolkning ville vært en minoritet i en rekke av Frankrikes provinser, Italias regioner og Tysklands delstater.» Overskriften på denne artikkelen var: «Hva er spørsmålet hvis store regioner er svaret?» Dette spørsmålet skulle jeg gjerne gjenta til representanten Hansen, og jeg spør: «Hva er spørsmålet hvis store regioner er svaret?»
Bent Høie (Høyre), 2006-06-14:
Da Borge-utvalget var ferdig med sitt faglige arbeid, var det relativt raskt helt klart at det ikke var politisk støtte, verken i den regjeringen som satt da, i den nye regjeringen eller i opposisjon og posisjon i Stortinget, for det opplegget som Borge-utvalget foreslo. Vi er derfor litt forundret over at Regjeringen ikke umiddelbart tok initiativ til eventuelt å få satt i gang et politisk arbeid med bakgrunn i utvalgets faglige arbeid. Det har gått lang tid, og det betyr at vi ikke kan få et nytt inntektssystem på plass før i 2009. Flere reagerte ganske sterkt da en så at Regjeringen faktisk har tenkt å sette ned et politisk utvalg som kun består av regjeringspartiene, til å arbeide med dette. Det har ført til at KS er blitt ekskludert fra å være med i dette utvalget, for KS kan ikke være med i et utvalg som bare består av regjeringspartiene. Jeg vil spørre statsråden: Er det slik at en har konkludert på dette området, eller er en fortsatt åpen for å invitere med både KS og opposisjonen i dette viktige arbeidet, slik at vi kan få et forutsigbart og stabilt system?
Bent Høie (Høyre), 2006-06-14:
Statsråd Djupedal fortsetter retorikken fra valgkampen og trekker fram enkelte eksempler. Statsråden bør nå forholde seg til de dokumenter som Regjeringen sender til Stortinget, bl.a. rapporten fra Teknisk beregningsutvalg for kommunesektoren, som Regjeringen i proposisjonen har sluttet seg til begrunnelsene for. Den forteller en helt annen historie, nemlig at antall lærerårsverk har økt i takt med elevutviklingen i kommunesektoren de siste årene. Det regnestykket statsråd Djupedal må svare for, er at Regjeringen i proposisjonen skriver at den økningen på 2–2,5 milliarder kr som de har foreslått i frie midler, skal brukes til å finansiere NAV-reformen, 2 000 nye årsverk i pleie- og omsorgssektoren og delvis vedlikeholdsetterslep i kommunesektoren. Da vil jeg spørre statsråd Djupedal når det gjelder det regnestykket: Hvor mye er det igjen til å heve kvaliteten og innholdet i skolen og øke lærertettheten, slik denne regjeringen har lovt?
Bent Høie (Høyre), 2006-06-14:
Problemet med statsrådens svar på mitt forrige spørsmål – og med denne regjeringens retorikk generelt sett – er at de på enkelte områder har gitt veldig konkrete tallmessige løfter på vegne av kommunene. På andre områder, som f.eks. utdanning, svarer de at dette vil være opp til den enkelte kommune. Det betyr at når Regjeringen blir utfordret på områder som kommunene har ansvar for, viser de til økningene i kommunenes frie inntekter, samtidig som de på andre områder har lovt pengene konkret vekk i form av tallfestede løfter i valgkampen. Mitt spørsmål til statsråden denne gangen er knyttet til de private barnehagene. Statsråd Kristin Halvorsen har lovt at hun skal gå av som statsråd i 2007 hvis ikke denne regjeringen har oppnådd full barnehagedekning. En av de mest effektive måtene å oppnå full barnehagedekning raskt på, vil fra Regjeringens side være større grad av likebehandling av offentlige og private barnehager. Dette har opposisjonen foreslått i denne proposisjonen, men en har ikke fått med seg regjeringspartiene. Vil statsråden vurdere et slikt tiltak for å sikre at han fortsatt får sin partileder med i regjeringen etter 2007?
Bent Høie (Høyre), 2006-06-14:
Statsråden var ganske åpen i sitt svar på min replikk om et bredt sammensatt inntektsutvalg. Hvis statsråden fra talerstolen i dag kan bekrefte at hun vil vurdere å nedsette et slikt bredt sammensatt utvalg, så vil opposisjonen gjøre dette forslaget om til et oversendelsesforslag. Så til representanten Andersen, først til spørsmålet om eiendomsskatt: At en galant velger å overse begrepet «vurdere», er kanskje virkningsfullt i interne partimøter, men ikke virkningsfullt når en møter virkeligheten. En av begrunnelsene som Arbeiderpartiet brukte i valgkampen, var at det var viktig å få en flertallsregjering for å vite hvor ansvaret lå. Jeg registrerer at denne skatten er så ubehagelig for de tre regjeringspartiene at de springer fra ansvaret så fort de har en mulighet til det. Denne skatten ble vurdert av oss og forkastet. Denne regjeringen innfører den. Nå får flertallsregjeringen se til å ta ansvar for den politikken de fører, og ikke skylde på opposisjonen. Når det gjelder selskapsskatten, ser en også bort fra at selskapsskatten er en måte å fordele penger mellom kommunene på som har en begrunnelse. Derfor er ikke prosentsatsen uvesentlig, og det er heller ikke uvesentlig om en kommune får mindre selskapsskatt enn det den skulle hatt hvis denne regjeringen hadde vært i stand til å gjennomføre et forutsigbart inntektssystem og ikke endret konkurransen midt i oppløpet – for det er det som her er foreslått. Det er ganske forunderlig at en beskriver situasjonen med å si at fordelingen av disse 1,3 milliardene er så urettferdig at det er derfor en har dratt disse inn og fordeler dem gjennom den ordinære fordelingen. Men hvis disse 1,3 milliardene fordeles urettferdig, hvorfor i all verden drog ikke Regjeringen inn hele beløpet og fordelte de 5 milliardene som er igjen i selskapsskatten, på samme måte? Det viser at dette er en skatt eller en måte å finansiere kommunen på som disse partiene har planer om å fjerne, og dermed fjerne motivasjonen for kommunene til å legge til rette for verdiskaping og skape et grunnlag for ny velferd i framtiden. Så til tallene for Stavanger kommune, som er de tallene jeg går god for i forhold til den debatten som har vært, de er i alle fall blitt referert i avisoppslag og gitt i uttalelser fra Arbeiderpartiets egen ordfører. Stavanger taper i selskapsskatt 85,5 mill. kr i forhold til det opprinnelige opplegget. De vil få kompensert mellom 12 og 26 mill. kr med den nye fordelingen av de 1,3 milliardene, og det betyr at de taper mellom 60 og 70 mill. kr i forhold til det opplegget som opposisjonen står for.
Bent Høie (Høyre), 2006-06-14:
Jeg oppfattet statsrådens svar slik at hun ikke imøtekommer vårt ønske om å nedsette et bredt politisk sammensatt utvalg, sammen med KS, for å se på inntektssystemet. Opposisjonen opprettholder dermed forslag nr. 1.