trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Jeg må si at jeg har lest merknadene fra Høyre om budsjettet med stor interesse. Det er ganske mange av dem jeg sliter litt med å se logikken i. Jeg har lyst til at representanten skal utdype spesielt en av dem, og det går på at Høyre har lyst til å bruke penger på å etablere en egen hurtigdomstol for unge lovbrytere. Jeg ser ikke helt logikken i det, så lenge vi nå er nede mot 42 dager i saksbehandlingstid, som har vært et omforent mål for alle politikerne. Kan representanten utdype hvorfor det er smart?
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Jeg lurer på om representanten Aspaker kan utdype hvorfor det nå er smart å bruke penger på å etablere en egen ungdomsdomstol, når vi ser at saksbehandlingstiden går ned mot 42 dager, som har vært et omforent mål for alle politikere?
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Jeg vil si litt om det vi nå gjør for å sikre det høye aktivitetsnivået i politiet. Da vil jeg starte med å gi Dørum honnør for det siste budsjettet han la fram – det var en betydelig økning til politiet på det statsbudsjettet. Den økningen ble styrket av den sittende regjering for inneværende år, og nivået videreføres for neste år. Denne satsingen har ført til at mange av de måleparametrene vi har på politiets arbeid, nå går rett vei. Et av de målene vi bruker, er saksbehandlingstid. I 2004 var den gjennomsnittlige saksbehandlingstiden på en sak 153 dager. På den siste målingen vi har fått nå, er tallet nede på 90 dager. Det er spesielt gledelig at tallene på saksbehandlingstid for de unge lovbryterne har gått ned fra 77 dager i 2004 til under fristen på 42 dager nå. Samtidig som disse tallene er gledelige, viser også tall at oppklaringsprosenten øker. Det betyr at norsk politi leverer det vi spør etter, og litt til. Men vi i de rød-grønne partiene er ikke fornøyd. Vi mener fortsatt det er mye som må gjøres for at vi skal nå våre mål. Vi må forebygge bedre, det er noe av det vi satser mest på. Noe av det vi har stor tro på, er det samvirket vi nå har lansert mellom de kommunale etatene og politietaten, politirådet. Vi tror vi kan forebygge smartere og mer effektivt hvis vi får et bedre samvirke. Jeg håper derfor at neste år blir husket som det året man formaliserte samarbeidet mellom politietaten og Kommune-Norge – i polititrådet – og dermed gjorde justispolitikk interessant også for lokalpolitikere. Jeg vil i denne sammenheng trekke fram Hedmark politidistrikt, som allerede nå har kontaktet samtlige kommuner innenfor politidistriktet, i den hensikt å formalisere en samarbeidsavtale mellom politidistriktet og hver kommune. Det som kommer til å bli en av de store utfordringene framover for Politi-Norge, er mannskapssituasjonen. Vi sa i politirollemeldingen, som vi behandlet i vår, at politiutdannet personell ville bli et knapphetsgode. Vi er derfor svært fornøyd med den satsingen vi nå har, på å utdanne mer politi. Vi har for neste år lagt opp til en økning med 72 flere studenter på politihøyskolene, og økningen er så stor at vi nå har sprengt kapasiteten. Vi kommer også til å jobbe videre med en rekke tiltak som vi vurderer nå, for å redusere rekrutteringsutfordringene framover. Så vil jeg si litt om utstyr. Det har vært en av de store utfordringene for politiet de siste årene. Det er et etterslep av tidligere regjeringers arbeid, vil jeg påstå. Med den satsingen som ble startet i 2005, er ting i ferd med å rettes litt opp. Men det er en vei igjen å gå. Det som er gledelig, er at vi i salderingsprosessen nå fikk på plass penger til å kjøpe inn pistoler til Politi-Norge, fikk på plass litt penger til å kjøpe utstyr til kommunikasjonskontroll, og vi fikk litt penger til å satse på PST. Det er en start. I sum utgjør den omprioriteringen ca. 44 mill. kr, som vil gi en «slakk» innenfor politiets budsjetter til neste år.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Eg vil gi ros til Høgre for at dei verkeleg har vakna etter dvalen etter å ha sete i regjering i fire år. Personleg set eg verkeleg pris på at dei stadig fremjar forslag som er dei same tiltaka som Regjeringa alt har sett i gang og starta eit arbeid på – ja, faktisk i sak etter sak. Men ein har fått det så utruleg travelt, alt skulle ha vore gjort fortare. Det som Høgre hadde fire år på seg i regjering til å gjera sjølv og foreslå, burde denne regjeringa i alle fall ha fått gjort i løpet av det året ho har sete! Kva er det som gjer at Høgre ikkje fekk gjennomslag i den førre regjeringa, som dei sat i – for det er vel her hunden er begraven – eller greidde ein ikkje å koma på gode tiltak sjølv? Er det lettare å springa etter andre?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Noko som låg mitt hjarte veldig nær då du sat ved roret, var tilstadesvakt. Sola fekk tilstadesvakt med god hjelp frå deg og di regjering. Så eit litt leiande spørsmål: Er det med stor glede du ser på at den raud-grøne regjeringa har fått på plass tilstadesvakt på Banak, og at det no kjem i Bodø i løpet av dette året eller neste år? Eit anna spørsmål gjeld alkoholpolitikk og kriminalitet. Eg hadde i stad lyst til å gi Framstegspartiet skryt for å tenkja heilskap når dei styrkjer politiet med 1 milliard kr og samtidig har fullt frislepp i alkoholpolitikken. Ser representanten Dørum samanhengen mellom rus og kriminalitet, og at det vil vera umogleg å sitja i ei regjering med eit parti som rett nok er villig til å betala for meir kriminalitet, men som vil ha ein heilt annan alkoholpolitikk enn det den restriktive linja den førre regjeringa følgde og den raud-grøne regjeringa følgjer?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-12-07:
Lik tilgang på alkohol over hele landet synes jeg er all right. Men det er ikke det samme som at det skal være fri tilgang, og at det skal være en rimelig tilgang, slik som Fremskrittspartiet legger opp til. Bred forskning viser at det er en stor sammenheng mellom pris, tilgang og bruk. Jeg påstår at mye av det alkoholforbruket vi ser nå, tenderer mot misbruk. Det er store problemer knyttet til ro og orden, og det er store problemer knyttet til alkoholrelaterte skader og ikke minst voldsutøvelse. Jeg synes derfor det er rart at Fremskrittspartiet ikke tar de problemstillingene innover seg i det hele tatt, men sier at dette er et lovlig rusmiddel, og at man ønsker å åpne for enda mer bruk og følgelig enda større problemer på dette feltet.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-12-07:
Hvis man med mildere soningsforhold mener bedre soningsforhold i form av mer utdanning, mer rehabilitering og større fokusering på tilbakeføring til samfunnet, er jeg uenig med Aspaker. Jeg tror tvert imot det er viktig for å hindre tilbakefall og for å redusere den totale kriminaliteten i Norge. Jeg tror at å redusere og fjerne soningskøer kanskje er det viktigste vi kan gjøre i forhold til allmenn rettsoppfatning og kriminalitetsforebyggende tiltak. En liberal sonings- og fengselspolitikk kombinert med rask avdømming og at man raskt kan komme til soning, er en linje som vi stiller oss bak.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-12-07:
Det kan jeg dessverre ikke fortelle. Men jeg deler langt på vei virkelighetsoppfatningen – at trafficking også omfatter menn, og at vi selvsagt har utfordringer på det området. Men når det gjelder hvordan vi skal løse dette, har jeg ikke kunnskap til å svare på det over bordet.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-12-07:
I likhet med Kristelig Folkeparti har også Senterpartiet et ønske om å bevare skaperverket. Vi har ikke fått gjennomslag for noen vernepause, men Holten Hjemdal sa at det er den eneste måten vi kan bevare det biologiske mangfoldet på. Jeg vil utfordre henne på det. Er det virkelighetsoppfatningen at det kun er gjennom et statisk vern og ikke gjennom en fornuftig skjøtsel og en fornuftig bruk vi kan ivareta det? Riksrevisjonen gav nettopp ut en rapport som var forholdsvis interessant i så måte. Det andre jeg tenkte å ta opp, er utviklingen innenfor det som var regjeringen for et år siden, altså de tre tidligere regjeringspartiene. Der har vi det siste året fått demonstrert gang på gang at det er en enorm forskjell i tilnærmingen til det som har vært de viktigste miljøpolitiske sakene. Enten det gjelder gass og CO2-rensing eller forholdet til vern av Vefsna og forvaltningsplanen for nordområdene, inntar Kristelig Folkeparti, delvis sammen med Venstre, et komplett motsatt ståsted av det Høyre og Fremskrittspartiet gjør. Ønsker representanten Holten Hjemdal seg tilbake i regjering med disse partiene?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-12-07:
Når det gjelder Midt-Norge, er det viktig å understreke historien, av det enkle faktum at mange av dem som sitter med et stort ansvar for at ting er så svarte som de er, er de som er hardest i forhold til å kritisere Regjeringen for at man ikke har kommet opp med de endelige løsningene. Det brukes i dag harde ord i forhold til Statnetts beslutning om innkjøp av mobile gasskraftverk. Og mitt motspørsmål ville da ha vært: Hva er alternativet? Hvis man hadde gitt konsesjon og startet bygging av gasskraftverket på Skogn, ville ikke det ha vært ferdig før tidligst om 3–3 1/2 år, og vi har altså en stor utfordring allerede om ett år. Når det gjelder konsesjon til gasskraftverk, er det et faktum at det er gitt én ny konsesjon, til Mongstad. Den ble gitt i høst. Det er den første som er gitt siden 2000. Dette er en viktig milepæl i norsk industri-, teknologi- og miljøhistorie. Det synes jeg det er vanskelig å komme utenom. Når det gjelder Skogn, håper jeg at det blir bygd, og jeg håper at det blir bygd med rensing. Så får vi avvente Regjeringens langsiktige plan for Midt-Norge før vi får fasiten på det.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-12-07:
Jeg og Ivar Kristiansen har diskutert dette mange ganger før. Jeg pekte på de tingene som Regjeringen faktisk har fått til i løpet av det året man har sittet, og som jeg er fornøyd med. Det er Mongstad og gassrensing. Det er innføring av et alternativt støttesystem for fornybar energi. Så må man gjerne si at det er synd at man nå i første omgang ikke fikk full utbygging av Vikna, men man fikk en investeringsbeslutning på 200 GWh, som er et betydelig tilskudd til energibalansen i Midt-Norge. Jeg deler imidlertid de oppfatninger som jeg oppfatter at Ivar Kristiansen har i forhold til at det haster med at Regjeringen nå avklarer både Midt-Norge og Industrikraft så raskt som mulig.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-12-07:
DN gjennomfører ganske omfattende bestandsregistreringer ved bruk av DNA-analyse i vinter. Resultatet av det venter vi i spenning på, der vi håper å få et bedre bilde av det som er de reelle bestandsmålene. Det er et viktig arbeid, og jeg har stor tro på at man innenfor de rammene som man har fått tildelt, kommer til å komme langt med det. Når det gjelder Folkeaksjonen ny rovdyrpolitikk, er det etter vårt skjønn en viktig organisasjon for innsamling og formidling av informasjon, og representerer også et viktig korrektiv til mange av de organisasjonene som har et vel så ensidig syn på norsk rovdyrpolitikk og forvaltning av rovdyrene. Så ja, vi er fornøyd.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Jeg kan forsikre om at vi gjør hva vi kan for at de som blir innkalt til soning, møter. Det er som representanten nå peker på, helt avgjørende å få tak i dem som skal inn og sone, for å få avviklet soningskøen. Det utgjør et stort problem at så mange må innkalles. Noen ganger kommer det for mange, og noen ganger er det for få. Det er flere elementer i dette, også utover politiets innsats, men det er til vurdering i Regjeringa – som jeg har varslet Stortinget om tidligere – om man skal gjøre det straffbart ikke å møte til soning, for nettopp å legge noe mer makt bak kravet i forhold til den innkallinga som skal foregå. Jeg har i løpet av den tida vi har jobbet med soningskø, sett at det er veldig viktig med logistikk – å få utnyttet kapasiteten maksimalt – sjøl om det gir oss store utfordringer når det gjelder nettopp det å ha plasser tilgjengelige for varetekt. Men jeg er glad for at soningskøen i hvert fall har vist nedadgående tendens i løpet av de siste månedene, og jeg håper at vi kan få noe lettere forhold etter hvert.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Jeg må si, med all respekt for spørreren, at jeg er overrasket over at man fra Høyres side har valgt å legge slike premisser inn i debatten i dag, for mange av premissene er jo feilaktige. Det er fortsatt slik at vi skal ha folk i lukkede fengselsplasser. Det er fortsatt slik at vi kommer til å bruke de åpne soningsplassene som Høyre var med på å etablere i sin regjeringstid, til avvikling av soningskøen, og det er fortsatt slik at nærmere 70 pst. av dem som står soningskø, har dommer på under 90 dager. Mange av dem kan faktisk fint sone i noe åpnere forhold. Det er etter mitt skjønn langt å foretrekke i stedet for å la dem stå i kø. Da Høyre satt i regjering, var køen oppe i 2 700, og noe høyere også. Jeg syns derfor det er bedre at de faktisk kommer inn til soning enn at de svirrer rundt i de åpne rom. Det er heller ikke slik som Høyre nå legger til grunn, at vi har en noe mer liberal praksis når det gjelder prøveløslatelse enn det Høyre hadde da de satt i regjering. Vi følger akkurat de samme reglene og har også signalisert til Stortinget at vi ikke akter å utvide den ordningen i mer liberal retning.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Når det gjelder det å bli statsråd og komme inn i regjeringsapparatet, må jeg si at det byr på mange overraskelser. En av de veldig positive overraskelsene jeg har møtt, er mitt eget embetsverk. Det har jeg lyst til å gi uttrykk for.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Når representanten Syversen utfordrer meg med hensyn til politiutdanning, må jeg si at jeg deler mye av den oppfatningen Syversen har. Jeg tror det er behov for en mer differensiert utdanning. I hvilken form det vil komme, får vi komme tilbake til. Så til spørsmålet om hva jeg ville ha satset på hvis jeg hadde hatt mer penger. Dette handler jo om mine nattedrømmer, men jeg må si at jeg syns Kristelig Folkeparti gav et veldig viktig innspill i budsjettforhandlingene nå, hvor det ble gitt 1 mill. kr ekstra – en veldig viktig million ekstra – til de barna som rammes av at foreldre sitter i fengsel. Det er en gruppe barn som jeg syns det fokuseres altfor lite på. I den grad jeg kan tillate meg å gjøre Jon Lilletuns ord til mine egne, vil jeg si at et godt budsjett er blitt mye bedre, og at det særlig er på bakgrunn av den drahjelpen vi fikk av Kristelig Folkeparti, ved at de foreslo å gi 1 mill. ekstra nettopp til disse barna.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Jeg deler representantens oppfatning av at det er en stor utfordring for oss. Det er en særlig stor utfordring i forhold til politiets situasjon. Det kreves ekstra mye mannskap for å opprettholde en heltidsvakt, en åtte–ni personer, vel, for å dekke opp et helt døgn. Her har vi altså store utfordringer. Men det er jo også en del av grunnlaget for at Regjeringa nå mente at det var helt nødvendig å styrke opptaket til Politihøgskolen. Vi ser ikke bare på pensjonsutviklingen, avgangen i politiet og rekrutteringsutfordringen, men også på at skal vi nå våre mål om å få flere og mer effektive polititjenester ute, er vi avhengige av å utdanne flere folk. Samtidig følger vi opp det som er debatten her i Stortinget om politirollemeldingen, at vi må komme tilbake med en samlet plan i forhold til hvordan vi skal utvikle bemanningssituasjonen i Politi-Norge. Der må dette momentet også være viktig.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Jeg må si at dette er et fortegnet bilde av hvordan grensekontrollen nå faktisk er – med all respekt å melde. Hvis det virkelig er slik at Fremskrittspartiet ønsker å dreie mye av innsatsen, både i skatteetaten og i tolletaten, inn i det internasjonale samarbeidet, noe jeg mener er helt avgjørende viktig – jeg har vært to dager i Brussel nå, i Schengensamarbeidet, hvor vi ser hvor viktig det er at grensekontrollen faktisk er der, og hvor vi har en aktiv ikke bare tolletat, men også skatteetat – vil det jo være helt feil nå å kutte disse stillingene. Fremskrittspartiet sier jo ikke at disse stillingene nå skal flyttes over i internasjonal virksomhet, og bli gratis der, Fremskrittspartiet sier at man skal si disse opp. Det som er problemet med Fremskrittspartiets forslag, er at man altså tar 500 stillinger fra tolletaten. Det blir jo ikke noe mer internasjonal virksomhet av å si opp folk. Jeg kan være enig i at vi kan se på omstruktureringer i tolletaten og skatteetaten, men at vi skulle begynne å si opp folk i et slikt omfang, ville være å skyte seg sjøl i beinet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Det er alltid spennende å være statsråd og bli konfrontert med avisintervjuer en har avgitt i 2002. Jeg fikk jo høre hele intervjuet i representanten Hornes innlegg, og jeg må si at jeg er svært komfortabel med mine egne uttalelser den gang. Jeg vil anbefale at man i tillegg til å lese VG også begynner å lese budsjettinnstillingene, og budsjettproposisjonen som kommer fra Justisdepartementet, når det gjelder kriminalomsorgssatsinga vår. Det er jo ikke noen tryllekunster vi er i ferd med å gjøre i Justisdepartementet når vi nå etablerer flere soningsplasser. Når man framstiller det som om vi ikke tar i bruk nedlagte institusjoner, enten det er forsvarsinstitusjoner eller sivilforsvarsinstitusjoner, til soning, ja, så må jeg si at er det et år vi har gjort det, så er det nettopp i det året vi er inne i. For bare noen uker side var jeg og åpnet Bruvoll leir, som skal romme ca. 70 soningsfanger, og det er snart full drift ved Bjørgvin fengsel i Bergen, som altså er initiert i revidert nasjonalbudsjett av den rød-grønne regjeringa. Dette er nettopp å følge opp i forhold til de linjene jeg trakk opp i 2002. Og – jeg holdt på å si – som om ikke det skulle være nok, gjør vi også det grepet som mange av oss har ventet på i flere år, nemlig at vi faktisk starter bygging av Halden fengsel. Vi stikker altså bokstavelig talt spaden i jorda og bruker over 130 mill. kr – er det vel – til neste år for å få i gang den milliardsatsinga det faktisk er. Så du skal ha lest forferdelig mye VG og utrolig lite budsjettdokumenter hvis du på denne talerstolen skal kunne si at vi ikke nå tar grep når det gjelder å bygge flere soningsplasser. Det må jo bare være VG-lesning eller annen type lesning som bidrar til at man også fra denne talerstolen framstiller det som om soningskøen fortsatt vokser. Jeg tror jeg har sagt det to ganger allerede, men jeg sier det gjerne for tredje gang: Det er altså sånn at soningskøen nå er på vei ned, og den er på rundt 2 300. Siden vi satte i verk vår handlingsplan i mai, har vi sett en betydelig nedgang, og den nedgangen forventer vi kommer til å fortsette. Det betyr faktisk at de tiltakene som jeg mente var nødvendige i 2002, og som nå er satt i kraft, faktisk vil gi effekt og vil gi betydelig mer politikraft, også fordi politiet vil ha mulighet for å plassere folk i varetekt – det vil være ledig kapasitet når man får bort soningskøen, nettopp til å plassere folk i varetekt. Man vil få gjengangerne raskt inn til soning, slik at man får ned kriminaliteten i så måte. Jeg kan ikke se noen annen måte å være på rett vei på enn ved nettopp det vi nå gjør, og tallene viser oss også det. Sammenholdt med at vi samtidig altså har rekordstore opptak til undervisningen av fengselsbetjenter, på KRUS, ja, så viser det seg at vi har en helhet i denne satsinga, som jo er helt nødvendig.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Det var representanten Tybring-Gjedde som fikk meg til å ta ordet, for nå fikk vi bekreftet fra Fremskrittspartiet at man ikke skulle kutte i grensekontrollen. Nå har vi sittet her under den justispolitiske debatten i dag og bl.a. hørt representanten Thore Nistad fra Fremskrittspartiet fortelle at jo, det var grensekontrollen som skulle kuttes, for det var helt unødvendig. Blant annet det at mange pensjonister opplevde å bli stoppet på svenskegrensen og bli fratatt en flaske sprit eller desslike, var helt unødvendig virksomhet fra tollernes side, så dette kunne vi bare skjære ned på. Jeg må si med all respekt å melde at når et så stort parti går inn for et så kvalifisert kutt i en offentlig etat som gjør en kjempejobb for å begrense grenseoverskridende kriminalitet i all bokstavelighet, hadde jeg forventet at man visste hvor de 500–600 stillingene skulle tas. Dette er jo vitale medarbeidere for å bekjempe alvorlig kriminalitet. Så hører vi i det ene øyeblikket at grensekontrollen skal tas, og så er det plutselig alle de som sitter på kontor, som skal tas. Dette er ikke seriøs måte å drive politikk på, og jeg vil advare veldig sterkt mot å finansiere sin politisatsing og andre kriminalpolitiske satsinger ved å ta nettopp denne type grep. Jeg er glad for at de tidligere regjeringspartier heller ikke begir seg inn på en slik politisk virksomhet. Så er det spørsmålet om soningskø. Det er gjort til et nummer at med en gang soningskøen begynner å gå nedover, teller vi feil, og vi blir angrepet for det. Vi har vært helt åpne hele tida i forhold til alle de køene som finnes. Hvis man leser Regjeringas handlingsplan mot soningskøer – jeg tror det er på side 4 eller 6 – står alle disse køene, som i sum utgjør flere tusen mennesker. Det er folk som ikke betaler bøtene sine. Det er folk som står i kø til samfunnsstraff, og det er de som har fått utsettelse på soning osv. Vår ambisjon er at disse køene skal ned, og alle køene går faktisk ned. En av grunnene til at vi nå bevilger mer penger til Friomsorgen, er at vi ønsker at køen til samfunnsstraff, som er på 250 eller desslike, også skal reduseres. Vår ambisjon er at mennesker ikke skal stå i kø for å komme inn til reaksjon, med unntak av dem som har berettiget grunn til det, enten det er en kvinne som er gravid, eller en barnefar som må være hjemme og ta vare på barnet sitt, som får utsettelse noen måneder, eller det er på grunn av utdanning eller andre gode grunner. Vi er veldig bevisst på det, og det står i det offentlige dokument som er presentert. Det er ikke noe hemmelighetskremmeri rundt det. Jeg ber alle opposisjonspolitikere glede seg over at tallene går i riktig retning, noe de ikke gjorde under den forrige regjerings regime.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Jeg vil nødig ha det på meg at jeg ikke svarer på de spørsmål som stilles. Det gjør jeg gjerne. Det er taletid her oppe, så det er vanskelig å komme gjennom på en effektiv måte. Jeg beklager i så måte hvis representanten Dahl føler at jeg ikke har svart på hans spørsmål. Det er det ingen grunn til ikke å gjøre, for mange av de spørsmålene som representanten Dahl ikke fikk svar på, fortjener gode svar. Det ble reist spørsmål om politireserven. Hvis man går inn i budsjettdokumentet, på side 116, står det om Regjeringas planer om politireserven. Jeg har ikke noe annet svar å gi enn det. Det er planer om i løpet av 2007 å gjennomgå politireservens funksjon og omfang, og jeg vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte når det gjelder politireservens funksjonsmåte. Jeg vil også si at politireserven deltok under Øvelse Oslo, som gir oss verdifulle impulser i forhold til hvordan vi eventuelt kan trekke med oss politireserven i videre politiarbeid framover. Så har representanten reist spørsmål om gjengsatsingen i Oslo skal fortsette. Det har vi svart på en rekke ganger i denne debatten. Vi har svart på det offentlig. Jeg tror jeg også har svart på det tidligere her i huset. Selvfølgelig skal den fortsette. Når vi ser de resultatene vi får ut av den koordineringen, som først og fremst er basis for den gjengsatsingen som nå skjer i Oslo, er det ingen grunn til å avvikle det prosjektet. Når det gjelder finansieringen av prosjektet, skal Stortinget senere i dag vedta budsjettrammene for Oslo politidistrikt. Man skal vedta budsjettrammene for politiet generelt i Norge, og så skal departementet utforme tildelingsbrev. Jeg vil komme tilbake og informere Stortinget om hvordan disse tildelingsbrevene er, med relevans opp mot det spørsmålet som Dahl nå trekker fram. Så har Dahl vært opptatt av spørsmålet om mannlige prostituerte. Jeg mener at representanten Dahl har et særdeles viktig poeng i forhold til de mannlige prostituerte. Det er en gruppe mennesker som ofte blir glemt, og som man ikke trekker med seg i bl.a. de handlingsplaner vi har hatt om trafficking. Regjeringen har ambisjoner om innen få dager å legge fram en revidert handlingsplan om trafficking. Det er ingen tvil om at det kjønnsperspektivet som representanten Dahl trekker opp når det gjelder trafficking, er svært vitalt, og at de instrumentene vi nå får, må ha nettopp den gruppa for øyet. Det spørsmålet som stilles vedrørende det somaliske miljøet og khat-bruk, er, etter det jeg erfarer, besvart tidligere, som svar på et skriftlig spørsmål. Så jeg anmoder ham om å gå tilbake og lese det svaret. Nå er det igjen 21 sekunder, så det begynner å gå på tampen. Men jeg skal i hvert fall love representanten at hvis han har ytterligere spørsmål, er det bare å spørre, også utenfor denne salen, og han skal få de svar som er nødvendig for å utføre viktig politisk arbeid.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Statsråden var i sitt innlegg en kort visitt innom Fremskrittspartiet og det at vi vil skjære ned på tolletatene og skatteetatene. Det er helt klart, for vi kan ikke helt se hensikten med å ha en masse folk stående på grensen for å ta pensjonister som er på en eller annen handletur, eller såkalt «harrytur», som en del elsker å kalle det. Hvis statsråd Storberget går inn og ser på hva de andre landene har gjort, vil han se at de har redusert kraftig på antall mennesker som står på grensene. De tar heller og bruker disse folkene til å samarbeide tvers over landegrensene, enten med Europol eller Interpol, mens vi bl.a. bare har én mann på hvert av disse stedene, samt at vi på Gardermoens passkontroll overhodet ikke er koblet opp mot Interpol. Synes ikke statsråden at det hadde vært en bedre tanke å drive mer samarbeid over landegrensene og styrke den innsatsen, istedenfor å stå på grensen og ta en stakkars pensjonist?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Man må jo få lov til å si at statsråden lever i en svunnen tidsalder. For ham er det tydeligvis planøkonomi og kontroll som er agendaen. For oss i Fremskrittspartiet er det ikke dette med kontroll. Vi har ikke sansen for det å ha en hel bråte mennesker stående på svenskegrensen bare fordi det kanskje kunne være en pensjonist som hadde med seg en flaske vin eller noen kilo kjøtt for mye. Der er jo også byråkratiet koblet inn. Hva koster det ikke å ha alle disse byråkratene sittende der og planlegge aksjon etter aksjon på en eller annen danskeferje eller på Svinesund for å ta disse stakkars pensjonistene? Er det ikke da bedre å bruke lite grann mer penger på Interpol og Europol og gjøre det den veien? Jeg sitter i Nordisk Råd, og vi var nylig på Bornholm og fikk oss forklart hvordan danskene hadde gjort det. De har ikke igjen mer enn knapt 100 mann på grensekontroll. Den er borte. Svenskene legger i disse dager ned grensestasjonen i Haparanda. Dette er en svunnen tid, å sitte med en hel del mennesker på grensen for å kontrollere om noen har med en flaske vin for mye osv. Det er ikke slik man tar bakmenn og internasjonale bander i dag, men det er tydeligvis mer interessant å lete etter litt flesk og en flaske vin på grensen enn å ta de store bakmennene. Bruk litt av disse midlene på å styrke Europol! Jeg har et eksempel fra da jeg var nede i Europa nå. Sveits har koblet seg opp mot Interpol, og alle pass sjekkes. Man tar da inn stjålne pass, eller falske pass, eller svindlere som driver med dette. Norge – nei, de har ikke engang tenkt tanken. Men Sveits driver da og tar flere norske pass som er falske, stjålet eller etterliknet, i sine grensekontroller, for de er koblet opp mot Interpol. Det er en ny tidsalder. Det er noe som heter teknologi, og det er noe som heter samarbeid – istedenfor å stå med en hel hærskare på grensen.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Jeg ønsker å knytte to kommentarer til statsråd Storbergets innlegg tidligere i dag. Han sa bl.a. at når Fremskrittspartiet kutter på toll- og avgiftsetaten, vil det gå ut over grensekontrollen. Da har han dessverre heller ikke lest merknaden fra Fremskrittspartiet, hvor vi påpeker at grensekontrollen skal styrkes, den skal ikke rammes av Fremskrittspartiets kutt. Men det statsråden sier – at det ikke finnes muligheter til å kutte i administrasjon og stillinger i toll- og avgiftsetaten – det er helt feil. Hver eneste år vokser antall ansatte. Og det gjør det ikke bare der, men i alle andre etater. Fremskrittspartiet er det eneste partiet som påpeker at det må være mulig å redusere offentlig administrasjon, så også i toll- og avgiftsetaten. Grunnen til at beløpet er stort der, er at beløpet i utgangspunktet er enormt – det er enormt som går til administrasjon i toll- og avgiftsetaten. Potensialet for å kutte der er stort. Så til den andre kommentaren til statsråd Storberget. Han snakket om at Fremskrittspartiet kutter i integreringstiltak for innvandrere – våre nye landsmenn, som Storberget sa det. Ja, det er riktig, det. Men det som er oppsiktsvekkende, er uttalelsen til Storberget. Han sier nemlig at dersom man ikke har tilstrekkelig med integreringstiltak for våre nye landsmenn, så er de potensielle lovbrytere. Det er å stigmatisere våre innvandrere. Fremskrittspartiet ser ikke på våre innvandrere som potensielle lovbrytere. De skal fungere i vårt samfunn, og det å stigmatisere innvandrerne på den måten tar Fremskrittspartiet avstand fra. Integreringstiltak i vårt alternative budsjett skal gå til dem som kommer hit. Vi vil kutte i antall innvandrere som kommer hit. Derfor trenger ikke vi å bruke flere milliarder kr til integreringstiltak, som Storberget mener er veldig viktig. Integreringstiltak skal jo ikke være for å hindre dem i å utføre kriminelle handlinger, men for å integrere dem, lære dem norsk, slik at de fungerer, har muligheten til å konkurrere på det norske arbeidsmarkedet – ikke for at de ikke skal slå ned en annen innbygger i Oslo by eller Kristiansand by eller Drammen by, slik Storberget antyder. Vi tror ikke innvandrere er potensielle lovbrytere, vi tror faktisk at de er lovlydige i utgangspunktet, akkurat som alle andre som er i dette landet, og de trenger ikke spesielle tiltak slik at de unngår å utføre kriminelle handlinger.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Jeg skal bare komme med en kommentar til statsråd Storberget, som snakker om at vi kutter. Ja, vi kutter. Det er riktig som representanten Nistad sa, at den type kontroller trenger vi ikke å gjøre med Fremskrittspartiets alternative budsjett. Les Fremskrittspartiets alternative budsjett! Vi kutter i avgiftene på alle grenseutsatte varer som betyr noe. Man trenger faktisk ikke å foreta kontroller ved den typen smugling, f.eks. av gamle damer som reiser på harry-handel, hvis man aksepterer Fremskrittspartiets avgiftskutt på handelslekkasjevarene, nemlig på alkohol og tobakk. Da henger det sammen – det er to tanker i hodet samtidig, statsråd Storberget, og det er ikke noen vits i å opptre så belærende overfor stortingssalen. Jeg registrerer også at statsråden valgte å ignorere mine kommentarer vedrørende integrering, og det er fordi Regjeringen har svært dårlig samvittighet. For integreringen har faktisk spilt fallitt, og det er jo ikke fordi man bruker for lite penger. Hvis det var fordi man brukte for lite penger på integrering, ja da kan man prøve å bevilge seg ut av det, og det har forskjellige regjeringer gjort, år etter år, brukt mer og mer penger på integrering, og integreringen fungerer ikke. Hovedutfordringen er at det kommer for mange innvandrere pr. år. Så man må redusere antall innvandrere for å få integreringen til å fungere. Den naturlige integreringsprosessen er uteblitt, og det er den vi etterlyser. Da hjelper det faktisk ikke å bevilge penger. Dessuten er ikke innvandrere potensielle lovbrytere, slik statsråd Storberget antydet på talerstolen.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-12-07:
Det er ingen tvil om at Venstre og Høyre har ulik miljøpolitikk. Jeg mener at Venstre mye tydeligere enn Høyre betoner miljøpolitikken og er villig til å ta de utfordringene vi står overfor, på alvor. Vi har god erfaring fra samarbeidet med Høyre i regjering. Den politikken vi klarte å få til sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti, vedkjenner jeg meg definitivt. Under Børge Brendes ledelse ble det vernede arealet i Norge utvidet med 50 pst. Nå er det avløst av en tilnærmet vernepause, slik Senterpartiet ønsker. Vi hadde også kraftfulle ting når det gjelder klimapolitikken, og hadde en lederrolle internasjonalt bl.a. i forbindelse med møtet i Johannesburg, hvor daværende statsminister Kjell Magne Bondevik, Børge Brende og Hilde Frafjord Johnson hadde en mye tydeligere lederrolle enn det våre folk hadde på det tilsvarende møtet vi nå hadde i Nairobi. Så ja, det er forskjell på Høyre og Venstre i miljøpolitikken, men sammen har vi vist at vi kan finne gode løsninger som tåler godt å bli målt opp mot det dagens regjering står for.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-12-07:
La meg starte med at det er også spørsmål i Venstre hvor det er uenighet. Hos oss er det ikke slik at de som er uenig med partiledelsen, blir ekskludert, de får fortsatt være med i partiet. Når det gjelder Trillemarka-saken, er det litt ulike synspunkt, litt avhengig av hvor en er plassert i geografien. Det Venstre er enig med våre lokallag i Sigdal og Buskerud om, er at det er positivt det som er gjort for å få til et frivillig opplegg for å få kommunene engasjert. Men vi mener det er et utilstrekkelig opplegg i forhold til de verneutfordringene vi står overfor. Vi ønsker et mer omfattende vern. Jeg har registrert at kommunen nå har kommet med et supplerende forslag, og håper at det kan bidra til en løsning med et mer omfattende vern enn det som det lå an til i utgangspunktet. Jeg har store forventninger til at miljøvernministeren følger opp i samsvar med de behov for vern som det er i dette området.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-12-07:
Jeg må berømme replikanten for offensiv holdning. Det at representanter for regjeringspartiene i dag våger å reise problemstillinger knyttet til Midt-Norge, imponerer meg. Det forslaget Kristelig Folkeparti og Venstre har, går ikke ut på å gjøre noe i stedet for andre ting, men å bruke denne regionen hvor det er behov for ny kraft, som en region hvor en med tyngde løfter fornybar energi og sparing, og både får vist de mulighetene som ligger der, og får virkningen av det. Det skal altså ikke komme i stedet for andre ting. Så gjør replikanten seg skyldig i en misforståelse når hun antyder at det å satse på fornybare energikilder ikke har noe med næringspolitikk å gjøre. Det er tvert imot slik at det fins store muligheter for positiv næringsutvikling knyttet til mer offensiv bruk av fornybare energikilder enn det dagens regjering legger opp til.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-12-07:
Tore Nordtun er en habil kokk. Det er ikke jeg. Jeg skal likevel påta meg å veilede ham litt i grytene. I går ble det bestemt at Ytre Vikna vindkraftpark skal reduseres med to tredjedeler. Prosjektet var gryteklart – og ikke bare det: De hadde fått konsesjon og kunne forsynt inntil 40 000 husstander med strøm. Så sa de at det opplegget Regjeringen har kommet med, ikke er tilstrekkelig til å skaffe et økonomisk grunnlag for å realisere dette prosjektet. Det gjelder ikke bare dette prosjektet. Det tilsvarende gjelder for ni av ti vindkraftprosjekt, som konkluderer med at Regjeringens historiske satsing er en bløff. Det er ikke mulig å få økonomi i prosjektene på dette grunnlaget. Det kunne være interessant å få en veiledning fra representanten Nordtun: Hva er det han ser som skal utløse denne typen vindkraftprosjekter og som de som jobber med prosjektene og har full innsikt, ikke ser?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-12-07:
Statsråden sier at Regjeringen ikke er i mål når det gjelder miljøsatsing og satsing på fornybare energikilder. Problemet er bare det at de som står på startblokken nå, reiser seg opp og går tilbake til garderoben. Så løpet har ikke startet engang, fordi rammebetingelsene fra Regjeringen er for dårlige. Det er ikke rett at foregående regjering ikke gjorde noe. Den hadde klart et opplegg med grønne sertifikater, som iallfall ville hatt fem ganger den effekten på dette området som dagens opplegg fra Regjeringen. I Nairobi lovte miljøvernministeren å reise hjem og bidra til at Norge gjorde sin del av jobben for å innfri de forpliktelsene man har påtatt seg i forhold til Kyoto-avtalen. En vesentlig del av den satsingen er å satse på fornybare energikilder, hvor Norge har store, ubrukte muligheter. I politikken er det en god egenskap å snu når en ser at det en har gjort, ikke er godt nok. Mitt spørsmål til statsråden er: Er en villig til å lytte til dem som arbeider innenfor området fornybar energi og ta konsekvensen av at stadig flere sier at dagens opplegg ikke er godt nok?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Jeg har flere ganger hørt representanten Kvassheim løfte seg til de store høyder når han skal fortelle om Venstres fortreffelighet når det gjelder miljøprofilen. Jeg har også registrert i det siste at Børge Brende – som var miljøvernminister i om ikke akkurat en venstredominert regjering, så i hvert fall i den foregående regjering – kritiserer de rød-grønne partiene både for energipolitikken og for klimapolitikken. I den samme perioden ble lite eller ingenting gjort når det gjelder de store klimaproblemene, ei heller med kraftsituasjonen. En realitet er at mens Venstre satt i regjering, økte klimautslippene av CO2 fra 2002 til 2004 med 3 pst., eller med halvannen million tonn. Nå har vi en regjering som med tyngde og troverdighet har tatt fatt på de store klimaoppgavene. Mitt spørsmål til venstre er: Kunne Venstre levd sammen med Høyre i regjering slik Høyre i dag framstår? Og er Venstre nå glad for at det har kommet en regjering som faktisk tar de menneskeskapte klimaproblemene på alvor?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Representanten Kvassheim demonstrerer nok en gang Venstres klokkertro på passivt vern som miljøpolitisk virkemiddel. Samtidig er han også innom bioenergi fra den norske skogen, og i den sammenheng går det nå en debatt om Trillemarka. I Drammens Tidende den 5. oktober d.å. står det at varaordfører Runolv Stegane fra Venstre sier om vernet i Trillemarka «at de nå setter sin lit til Helen Bjørnøy, og at hun følger tilrådingen fra fylkesmannen i Buskerud om å verne «bare» 100 000 dekar. Stegane mener at hvis Bjørnøy vil legge seg på en linje med frivillighet, så har hun ikke noe annet valg enn å gå for kommunens eget forslag». Da spør jeg: Setter representanten Kvassheim sin lit til at Bjørnøy gjennomfører kommuneinitiativet i Trillemarka? Og vil representanten Kvassheim i så fall støtte det?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
La meg først få si at det er tull det som blir sagt om Fremskrittspartiet og Kårstø. Vi er imot Kårstø, fordi det er et dårlig prosjekt, men vi er for videre prosess både på Mongstad og på Tjeldbergodden. Dette ligger det også penger inne til i Fremskrittspartiets budsjett, i motsetning til i Regjeringens. Ormen Lange er representanten inne på. Det var to partier som advarte mot kraftsituasjonen i tilknytning til Ormen Lange ved behandlingen i Stortinget. Det var SV og Fremskrittspartiet. Borten Moe har etter hvert gjort det til en vane å love ting som han sikkert tror på, men som tilsynelatende ikke alltid Regjeringen og Regjeringens ledelse har troen på. De rød-grønne har løst gasskraftproblematikken, sier Ola Borten Moe. Da er det betimelig å spørre: Hvilke rammevilkår er det disse gasskraftverkene skal få? Vil disse rammevilkårene gjelde alle gasskraftverk? Og vil løftet fra Stoltenberg 1. mai d.å. om at det skal bygges gasskraftverk på Skogn i nær framtid, bli fulgt?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Satsingen på fornybar energi er i startgropen. Det kan virke som om startgropen er så dyp at man aldri kommer ut av den. Når Børge Brende og Solvik-Olsen ikke forstår at dette er tidenes fornybarsatsing, er det kanskje ikke noe Helen Bjørnøy trenger å bekymre seg så mye om. Men når Kolbjørn Almlid, som er senterpartimann og har vært det hele sitt liv, heller ikke skjønner at dette er tidenes fornybarsatsing, må vi kunne være enige om at dette umulig kan være tilfredsstillende. Det er nettopp næringslivet som skal fatte investeringsbeslutninger, som må forstå at dette er tidenes satsing på fornybar energi, og de gjør ikke det. Innser ikke statsråden at man da er inne på et blindspor i denne saken?
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Venstre og Kristelig Folkeparti har følgende forslag i budsjettinnstillingen: «Stortinget ber Regjeringen utrede Midt-Norge som en egen forsøksregion til bærekraftige energiløsninger.» Det kan virke som Venstre sammen med Kristelig Folkeparti ikke skjønner alvoret med hensyn til energiknappheten som denne regionen vil få. Mener Venstre at fabrikkportene skal stenges så lenge forsøksregion utredes? Dette er en skuffelse. Jeg hadde trodd at Venstre var et parti for næringsutvikling. Der tok jeg feil! En slik utredning vil ta tid – og jeg tenker da på ordtaket «mens gresset gror, dør kua». Er det det Venstre ønsker? Mener virkelig Venstre at man har tid til å vente? Og er Venstre uenig i at det settes inn midlertidige tiltak som mobile gasskraftverk og biokraftverk for å avhjelpe en vanskelig situasjon? Og hva er egentlig alternativet?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Jeg takker for replikken. Denne saken er ikke ny for Regjeringen og de tre partiene som står bak Soria Moria-erklæringen. I Soria Moria-erklæringen står det helt klart – og det er det man arbeider etter nå også – at staten, gjennom et eventuelt statlig selskap, skal finansiere bygging av dette røret. Hvor store andeler staten skal gå inn med i dette prosjektet, vil jeg ikke svare på her. Det har jeg heller ikke grunnlag for å ta stilling til nå. Men det som er helt klart, er at staten skal engasjere seg sterkt for å få dette til. Og dersom staten må inn med kapital i et selskap, skal også dette i aller høyeste grad vurderes. Det sa jeg også i mitt forrige innlegg. Det som er klart, er at staten allerede har vært høyt på banen her, og er det fortsatt. Jeg tenker da på Gassco, Petoro osv., som er med i dette planleggingsarbeidet.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Det er ikke så kjekt hvis noen har gjort hverdagen litt ubehagelig for Børge Brende. Men jeg tror han må leve med at vi har en flertallsregjering som tar initiativ og bestemmer en del ting. Jeg vil tro at pipa hadde hatt en annen lyd hos Børge Brende dersom vi ikke hadde foretatt oss noen ting overfor Midt-Norge. Representanten Børge Brende må være klar over at vi leverer på dette området, både når det gjelder forsyningssikkerhet og ny fornybar energi. Vi går inn med 20 milliarder kr, som er en historisk satsing. Representanten Børge Brende viste stadig til noen gryteklare alternativer de fire årene han satt i regjering. Men jeg har ikke sett at denne gryta har kommet fram til servering i det hele tatt. Jeg vet ikke hva denne gryta inneholder. Vi har levert når det gjelder vindkraft, bioenergi osv.. Jeg er enig med representanten Brende i at det er beklagelig at det ikke blir full utbygging på det området. Men vi har lagt føringene i bunn for denne satsingen, også innenfor vindkraft, med de 8 ørene, som jeg mener er tilstrekkelig.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Når det gjelder den retten som jeg omtalte for forrige replikant, vet jeg ikke hva den inneholder, for jeg har spurt etter det i over et år. Den forrige regjeringen hadde fire år på seg og leverte ingenting på dette området. Vi har levert, og det er helt klart hva vi har levert, og det har jeg sagt tidligere, bl.a. 8 øre pr. kWh til vindkraft, umodne teknologier, elproduksjon basert på bioteknologi vil få 10 øre pr. kWh, osv. Det er dette vi nå har lagt på bordet, det er dette vi ønsker en satsing på, og det er innenfor disse områdene det skal rustes opp. Og jeg får inderlig håpe at det blir en god fart på det. Det er også signalet vi har fått. Når det gjelder ni av ti som nå sier nei, som representanten Kvassheim hevdet, har ikke jeg kjennskap til det. Jeg har registrert det som skjedde på Vikna. Hvilken vurdering man gjør, må være opp til hvert enkelt selskap. Men tidligere har man aldri hatt så konkrete tiltak for å gå inn i denne ny fornybar energi-situasjonen.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Jeg lyttet med spenning til Ketil Solvik-Olsens innlegg når det gjaldt internasjonal miljøpolitikk, men det uteble noe om det. Jeg har lest Fremskrittspartiets merknader i innstillingen, og vil spørre om en oppklaring på dette området. Jeg siterer: «Kyoto-avtalen fortolkes altfor strengt av stortingsflertallet. Fokus i klima- og miljøpolitikken må være å få mest mulig miljø for pengene som brukes, ikke at utslippsreduksjoner på globale utfordringer skjer innen visse geografiske områder.» Jeg legger merke til at Fremskrittspartiet kutter fullstendig posten for nasjonale og internasjonale miljøtiltak, likeså posten for lokalt miljøvern og tiltak i nasjonalparkene. Kan vi få en oppklaring fra Fremskrittspartiet, som nå vitterlig er Norges nest størst parti, om de har en formening om de internasjonale forpliktelsene, eller om de egentlig tar de utslippene som hele verden nå begynner å bli oppmerksom på, på alvor internasjonalt?
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Det var interessant å lytte til representanten Nordtuns meget engasjerte innlegg. Han sa at når det gjelder gass til Grenland, skal det leveres. Vi vet at arbeidet med gassrørledning til Grenland er langt fremskredet, og den er nå inne i en meget viktig fase. For å få realisert dette store og viktige gassrørprosjektet er det en svært viktig forutsetning at staten forplikter seg til å ta et betydelig økonomisk ansvar. Jeg vil gjerne at Arbeiderpartiet klargjør sitt standpunkt når det gjelder gassrør til Grenland, noe nærmere, ved å uttale klart hvilke økonomiske forpliktelser Arbeiderpartiet mener staten bør garantere for i denne saken. Er det f.eks. slik at Arbeiderpartiet i denne saken er enig med Fremskrittspartiet i at Regjeringen og staten må sikre og garantere for tilstrekkelig kapital, slik at gassrørledningen til Grenland kan realiseres?
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Jeg skal gi honnør til representanten Line Henriette Holten Hjemdal for et velbalansert innlegg, faktisk et innlegg det var interessant å lytte til. Miljøaspektet ble riktignok vektlagt, men det ble også sagt av representanten – så vidt jeg skjønte det – at det er behov for økt strømproduksjon i Norge og utbygging av ny kapasitet. Der er representanten Holten Hjemdal og Kristelig Folkeparti på linje med Fremskrittspartiet. Slik vi ser det i Fremskrittspartiet, ligger det største potensial for økt kraftproduksjon i Norge på gasskraft. Vi vet at Regjeringen Bondevik i sin tid gikk av i protest mot bygging av gasskraftverk og svekking av forutsetningene i forurensningsloven. Men mener Kristelig Folkeparti at staten bør ta alle kostnadene i forbindelse med CO2-rensing og CO2-deponering i forbindelse med gasskraftverk i Norge?
Børge Brende (Høyre), 2006-12-07:
Miljømessig har det siste døgnet vært meget trist. I går kom det ut at Statnett går til innkjøp av tre mobile gasskraft til den nette sum av 2 milliarder kr i Midt-Norge. I går kveld trakk styret i Nord-Trøndelag Elverk den konklusjon at man dropper veldig mange vindmøller – 99 til sammen – som tilsvarer 250 MW. Den kjente senterpartimannen Kolbjørn Almlid, som er styreleder i Nord-Trøndelag Elverk, sier at de dropper det fordi støtteordningene i forbindelse med satsing på fornybar energi er for dårlige. Regjeringen har 2 milliarder kr å bruke på mobile gasskraftverk, som er utslippsbomber, men har lagt opp til en støtteordning som fører til at mange prosjekter for fornybar energi legges på is. Det er historisk dårlig. Kan Tore Nordtun nå love at det blir forbedringer i støtteordningen, slik at vi i Norge også får mer fornybar energi i stedet for bare mobile gasskraftverk?