Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-04-15:
Helsetjenesten er til for å hjelpe pasienter – ikke skade dem eller utsette dem for unødig risiko. Pasientsikkerhet handler om at brukere og pasienter skal ha tilgang til trygg og sikker helsehjelp. Senest i går møtte jeg foreldre som har mistet sine barn på sykehus som følge av svikt i helsetjenesten. Slike historier gjør dypt inntrykk. Det er alvorlig når pasienter blir skadet eller dør som følge av behandling i helsetjenesten. Interpellanten hevder at det begås feil i mellom 20–40 pst. av alle pasientforløp, og at ca. 40 pst. av feilbehandlingene skyldes medikamentelle feil, altså feil i forbindelse med medisinering. Dessverre er det slik i dag at vi ikke har god nok oversikt over hvor mange uønskede hendelser som skjer i helsetjenesten. Internasjonale undersøkelser anslår at om lag 10 pst. av alle som blir innlagt på sykehus, blir skadet. Det er dette tallet EU og Verdens helseorganisasjon bruker som utgangspunkt for arbeidet med pasientsikkerhet. Det finnes ikke tilsvarende internasjonale tall for primærhelsetjenesten. Helsetilsynets landsomfattende tilsyn med medisinering i sykehjem i 2009 avdekket at tre av fire sykehjemsbeboere risikerer å bli feilmedisinert på grunn av dårlig journalføring og dårlige rutiner. Regjeringen setter pasientsikkerhet høyt på dagsordenen, og vi må videreføre og styrke det pågående arbeidet med pasientsikkerhet. Representanten Iversen foreslår å innføre Internett-baserte programmer for avviksregistrering der ansatte, brukere og pårørende kan registrere avvik som oppstår. Hensikten er å få oversikt over alle typer avvik samt å gjennomføre risiko- og sårbarhetsanalyser med tanke på systematisk forbedringsarbeid. Jeg vil redegjøre for hvilke kanaler helsepersonell, brukere og pårørende har for å melde avvik. Jeg er enig med representanten Iversen i at det er viktig å registrere avvik. Viktigst er det å få til meldingsrutiner og oppfølging på lokalt nivå, fordi det er der læring og forbedring kan skje. Forskrift om internkontroll pålegger alle helse- og omsorgsinstitusjoner å «skaffe oversikt over områder i virksomheten hvor det er fare for svikt eller mangel på oppfyllelse av myndighetskrav». I spesialisthelsetjenesten er det opprettet kvalitetsutvalg i alle helseforetak som et ledd i internkontrollen. Kvalitetsutvalgenes oppgave er å stimulere til forebyggende og kvalitetsfremmende arbeid i sykehusene. Helsepersonell, pasienter og pårørende kan sende melding til kvalitetsutvalget om alle typer avvik, slik at man får oversikt over type avvik og omfanget av disse. Målet er nettopp å kunne drive systematisk forbedringsarbeid, slik interpellanten etterspør. En kartlegging som Kunnskapssenteret gjennomførte ved 28 helseforetak i 2009, viste at alle helseforetakene har et system for å melde skader eller uønskede hendelser. I alle regionale helseforetak, unntatt Helse Midt-Norge, er det innført elektroniske meldesystemer for helsepersonell i foretakene. Kartleggingen viste også at oppmerksomhet rundt meldesystemene bidrar til å endre meldekulturen, slik at helsepersonellet melder inn flere uønskede hendelser. Det er bra, men det er få helseforetak som bruker hendelsene som utgangspunkt for årsaks- eller hendelsesanalyser ved sykehusene. Dette må vi bli bedre på. Jeg har derfor satt som krav i oppdragsdokumentet for 2010 at de regionale helseforetakene skal sørge for at alvorlige hendelser blir gjennomgått, og at de brukes til læring for å unngå at liknende hendelser skjer igjen. Nasjonal enhet for pasientsikkerhet ble opprettet i 2007. Målet er å støtte helsetjenestens arbeid med å registrere, analysere, lære av og forebygge uønskede hendelser. Enheten skal innhente informasjon fra eksisterende meldesystem, og de har innledet samarbeid med enkelte helseforetak, Statens helsetilsyn og Norsk pasientskadeerstatning for å få tilgang til meldinger. Informasjonen de får, skal bidra til å avdekke risikoområder, utforme læringsinformasjon og foreslå tiltak som kan bedre pasientsikkerheten. De hendelsene som har ført til – eller kunne ha ført til – betydelig personskade, skal sykehuset melde til Helsetilsynet i fylket, dette i henhold til § 3-3 i lov om spesialisthelsetjenesten. Meldingene blir videresendt til Meldesentralen i Statens helsetilsyn. Hensikten med å ha en sentral database på nasjonalt nivå er å få et bilde av risikoområder og kvalitetsmangler i spesialisthelsetjenesten. Meldesentralen gir et bilde av risikoområdene og type hendelser, men dataene er ikke egnet til å si noe om omfanget av alvorlige hendelser, bl.a. på grunn av underrapportering. Fire fylker deltar for tiden i en pilotstudie hvor § 3-3-meldinger fra sykehusene til Helsetilsynet sendes over Internett via Altinn. Helsetilsynet har de siste ukene fått kritikk for måten de følger opp alvorlige uønskede hendelser på. Blant annet går kritikken på at det går for lang tid før tilsynet undersøker hva som har skjedd. De får også kritikk for at de kun baserer seg på skriftlig materiale fra sykehuset, mens pårørende i for liten grad blir trukket inn i saken. Jeg lytter til kritikken og har dialog med Helsetilsynet om hva som kan gjøres for å bli bedre. Slik det ble gjort kjent i forrige uke, har jeg etablert en prøveordning for å følge opp de alvorligste hendelsene med en gang de har skjedd. De regionale helseforetakene har fått informasjon, men vil få pålegg i foretaksmøtet om å varsle alvorlige hendelser til Helsetilsynet umiddelbart. Helsetilsynet har fått i oppdrag å etablere en utrykningsgruppe som skal gå raskt ut og innhente relevant informasjon om saken fra helsepersonell, pasienter og pårørende. Jeg understreker at denne ordningen skal ivareta den tilsynsmessige oppfølgingen av de mest alvorlige hendelsene. Flere aktører har fremmet forslag til departementet om å flytte forvaltningen av meldeplikten i saker som gjelder spesialisthelsetjenesteloven § 3-3, fra Helsetilsynet til enhet for pasientsikkerhet i Kunnskapssenteret. Målet er å legge til rette for å lære av uønskede hendelser. Jeg ønsker å vurdere fordeler og ulemper ved en slik endring. Målsettingen er å sikre at vi har et helhetlig nasjonalt system for pasientsikkerhet i tråd med internasjonal kunnskap og anbefalinger. Interpellanten etterlyser Internett-basert avviksprogram hvor også brukere kan melde inn avvik. Fra 1. mars i år har brukerne selv kunnet melde inn bivirkninger av medisiner til Legemiddelverket ved hjelp av et meldeskjema på Internett. Når det gjelder uønskede hendelser og avvik i vid forstand, er helseforetakene forpliktet til å innhente pasienterfaringer, og pasienter og pårørende kan klage til sykehuset og Helsetilsynet i fylket. Helsetilsynet har oppgitt at henvendelser fra pasienter og pårørende om kritikkverdige forhold er en viktig kilde for å avdekke feil og skader som har oppstått i helsetjenesten. Vi har altså ulike meldesystemer for helsepersonell. Disse ordningene er i ferd med å bli elektroniske, og meldinger over Internett blir det neste naturlige steget. Det skal være enkelt for pasienter og brukere av helsetjenesten å henvende seg til sykehus og Helsetilsynet for å klage. Pasientene kan i dag henvende seg gjennom vanlig brev, telefon eller sende e-post. Det er viktig at vi kontinuerlig vurderer om kanalene vi har for å melde inn klager, bør endres eller utvides. Å lage et Internett-basert avvikssystem for brukere som skal gjelde alle typer hendelser, er foreløpig ikke aktuelt.