Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-07:
Jeg tror vi alle ønsker god byluft, at vi alle ønsker bedre miljø rundt oss. Vi ønsker å få ned skadelige utslipp, og vi ønsker å redusere plagsom støy. Det tror jeg er greit å ta med seg i denne debatten framfor å lage det nivået som SV her prøver på. Det er en samlet komité som, så langt jeg klarer å lese innstillingen, står bak dette forslaget. Da å skape en kunstig konflikt gir ingen mening. En bør heller glede seg over all den utviklingen som nå skjer. Utslippene fra nye biler har aldri vært lavere enn det de er nå – under dagens regjering og et borgerlig flertall. Vi ser nå en nedgang i utslippene fra personbiltransport generelt, selv om kjørte kilometer går opp. Vi har en utvikling som er positiv. SV gir inntrykk av at den er negativ. Jeg tar meg ikke veldig nær av det, for kritikken kommer fra en partifarge som fylte byene våre med dieselbiler. Denne regjeringen og et borgerlig flertall fyller byene med lavutslipps- og nullutslippsbiler. Det er jeg stolt over. Det er resultatene som teller, selv om noen gjør det til retoriske øvelser. Det siste halvåret har jeg besøkt fem av verdens største bilprodusenter. Den endringen som nå skjer, skjer globalt. En ser at det er en endring i styrerommene, for en opplever mange Gutenberg-øyeblikk på én gang. Kostnadene ved batteriteknologi, kostnadene ved bygging av fornybar-energi-produksjon, telekommunikasjonsløsninger, radarer, sensorer og detektorer – alt dette kommer nå ned på et prisnivå som gjør at en tar det i bruk i stor skala. Da ser vi en fantastisk utvikling, der de store kapitalistiske teleprodusentene lager produkter som er kommet mye lenger enn det sosialistisk styrte land noen gang kom med på miljøsiden. Da er det også viktig at vi legger til rette og er pådriver på politisk side for at det tas i bruk i større grad. Lovverket tilpasses, støtteordninger opprettes og videreføres. Det er flere virkemidler nå – gjennom Enova, gjennom skatte- og avgiftsstimulans – enn det har vært tidligere. Det gjør at næringen kan ta det grønne skiftet uten at de må gå med rødt på bunnlinjen, men fortsatt kan tjene penger. Det er mye lettere å få til positive endringer når aktørene som deltar, ser at de fortsatt kan drive virksomheten sin videre og ikke risikerer å gå konkurs. I de lovendringsforslagene som er framlagt her, gir en løyvemyndigheten for drosjer hjemmel til å kunne sette krav om at kjøretøy brukt i drosjevirksomhet skal være null- eller lavutslippskjøretøy. Det å få gjennomført dette innen fire år handler litt om skatteregelverket for drosjenæringen. Det er krav til øvre grenser for utslipp som fastsettes av løyvemyndighetene i lokale forskrifter. Dette er noe som styres av fylkene og av Oslo kommune. Jeg er glad for at vi er kommet hit. Stortinget ønsker også at det skal kunne stilles miljøkrav til maxitaxier. Det vil vi ta hensyn til. Det er samtidig viktig å huske for lokale løyvemyndigheter at en del av de maxitaxiene som brukes som drosjer, også har oppdrag i konkurranse med turbilsegmentet, der man ikke har denne typen krav. Det å sikre en rettferdig konkurranse mener jeg må være et moment som tillegges stor vekt når man velger hvordan reglene skal være. Når det er sagt: Jeg er ikke i tvil om at når vi kommer til 2030, vil Norge kunne innfri sine Paris-forpliktelser på en veldig god måte, litt uavhengig av hvem som styrer, kanskje, men det er fordi vi nå legger til rette for bruk av ny teknologi, skaper marked, ser aktører som leverer, som gjør at hoveddelen av bilene som kjører på veiene i 2030, sannsynligvis er lavutslipps- eller gjerne nullutslippsbiler. Kostnaden ved å kjøre en elbil er mye lavere sammenlignet med kostnadene ved å kjøre en konvensjonell bil. Da sier det seg selv at når Elon Musk og andre fabrikanter mener at de om fem år vil kunne lage elbiler som er konkurransedyktige i pris, før avgifter, sammenlignet med bensin- og dieselbiler, vil marginalkostnadene ved å kjøre disse bilene være lavere enn ved bensin- og dieselbiler. Når en da både har et incentiv til å kjøpe en slik bil og ser at den er billigere å bruke enn den gamle dieselbilen en har stående, kommer ikke folk til å kjøre dieselbiler. Hvis dette scenarioet slår til, kommer CO2-utslipp fra norsk transportsektor til å falle med over 60 pst. innen 2030. Da har vi kommet veldig langt, faktisk lenger enn det som er forventet, i å nå våre klimamål. Det er en positiv retning.