Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Kulturpolitikken skal bidra til å gi mennesker mulighet til å delta og oppleve et mangfold i kulturlivet, også av høy kvalitet. Et riktig kulturliv ivaretas best gjennom en kulturpolitikk der målet er et kulturliv preget av frihet. Kunnskap om og det å oppleve vår felles kulturarv er en styrke i vår bygging av identitet og følelser. Regjeringens kulturpolitikk bygger på et ønske om et sterkt og selvstendig kulturliv. Gaveforsterkningsordningen er kritisert av opposisjonspartiene, med Arbeiderpartiet i spissen. Den ble lansert i 2014. Denne regjeringen anser den som en suksess og ønsker å styrke den fortsatt i 2015. Vi ser på dette som et spleiselag, noe Arbeiderpartiet er skeptisk til – det kommer jo ikke noe nytt! Men det er jo faktisk sånn at disse midlene pluss noen til brukes på kunst og kultur. Dette settes ikke på noen bankbok eller brukes til byråkrati, det brukes til kunst og kultur. Kan man kritisere det? Forsterkningsordningen stimulerer til økt privat finansiering og at man genererer penger og gaver til kulturen. Dette er et spleiselag som ingen kan være med og kritisere. Dette er en vinn-vinn-situasjon. Jeg vil også framheve satsingen på biblioteket som gjøres gjennom statsbudsjettet for 2015. Denne regjeringen fortsetter å satse på bibliotekene. Ikke minst gjennom samarbeidet vi har hatt med Venstre og Kristelig Folkeparti, har man løftet inn de store private litteraturhusene, noe jeg også ser at Arbeiderpartiet er med på. Det er et samarbeid som jeg synes er flott. I tillegg ønsker vi å utvikle de 428 litteraturhusene vi har rundt omkring i hele landet, i de fleste kommuner, og da tenker jeg på folkebibliotekene. Allmennkringkastere – dem har vi to stykker av. Vi har TV 2, og vi har NRK, og det er to viktige aktører i mediebildet i Norge. Men de har to ulike forutsetninger. Når vi begynner å gå igjennom NRK-meldingen, begynner å diskutere hva som er NRKs framtid, bør vi se dette i en helhet. NRK har vært og er en svært dominerende institusjon, både mediepolitisk og kulturpolitisk. Jeg mener også det er viktig at NRK som en stor aktør får satt ut og har en andel ekstern produksjon. Hvorfor mener jeg det, og hvorfor mener regjeringen det? Jo, det er nettopp for å få kompetansen ut av huset, ut i hele landet og ut til fagmiljøene som er der – for å spre denne kompetansen. Derfor ønsker denne regjeringen å diskutere NRK-lisensen. Man ønsker å diskutere NRK-plakaten, man ønsker å diskutere allmennkringkastingsrollen for de store TV-husene og eventuelt finne en alternativ betalingsordning. Ingen har nevnt at lisensen økes med kun 25 kr, derfor gjør jeg det nå. Så går jeg videre til at regjeringen har et forslag om å modernisere mediepolitikken og ønsker å diskutere det med bransjen. Vi ser at mediebransjen har slitt de åtte siste årene, uten at vi har sett at noen tidligere regjeringer har gjort noe med det. Nå har vi løftet det opp. Nå diskuterer vi moms, vi diskuterer støtte, og vi ser på hvordan nye teknologiske plattformer skal avgiftsbelegges. Dette er i godt driv. Regjeringen vil i tillegg styrke momskompensasjonsordningen for idrettsanlegg, som jeg var inne på i en replikk tidligere, og dette får vi tilbakemeldinger fra idretten om at de er fornøyd med. Endelig behøver de ikke bruke dugnadspengene sine til å betale renter, avgifter eller moms eller forskuttere det. Nå får de refundert pengene med en gang og kan bruke pengene på ungdommen.