Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2000-02-16:
Fylkeskommunen har ansvar for å yte nødvendige spesialiserte helsetjenester, herunder utredning av personer som har behov for rehabiliterings- og habiliteringstiltak. For å styrke rehabiliterings- og habiliteringsfeltet har det siden 1994 vært satt av øremerkede midler som har vært fordelt til fylkeskommunene. De første fem årene ble midlene fordelt etter søknad fra den enkelte fylkeskommune. Når det gjelder teamvirksomhet i Møre og Romsdal, kan det nevnes at det i 1998 ble bevilget midler til sentralteam for rehabilitering ved Sentralsjukehuset i Møre og Romsdal, barnehabilitering – helhetlig tilbud for barn og unge med funksjonshemming – ved Fylkessjukehuset i Kristiansund og sykehusinternt rehabiliteringsteam ved Fylkessjukehuset i Molde. I 1999 og 2000 er midlene fordelt etter objektive kriterier. Med disse midlene har fylkeskommunene fått en mulighet til å styrke virksomheten innen rehabilitering og habilitering. Det har vært en forutsetning at de tiltak som settes i gang, videreføres og ikke legges ned, selv om det ikke bevilges særskilte midler til tiltak. I takstheftet for offentlige poliklinikker finnes det flere takster som kan brukes til habilitering av barn i og utenfor institusjon. Takstsystemet legger således etter departementets vurdering ikke begrensninger i forhold til hvordan tilbudet er organisert lokalt, så lenge utredning eller behandling er ledet av sykehusansatt lege. Det er ikke utarbeidet egne takster for voksenhabilitering. Her kan imidlertid de generelle takstene for rehabilitering eller fysikalsk behandling brukes. Hvis det er slik at behandlingstilbudet til denne pasientgruppen er organisert slik at det ikke utløses poliklinisk eller annen refusjon, synes det som et alternativ til å legge ned dagens tilbud vil være å vurdere en annen organisering av tilbudet. Utover dette vil jeg på generelt grunnlag si at helsesektoren må styres i tråd med overordnede nasjonale målsettinger. Økonomiske virkemidler er bare en del av dette bildet, i tillegg til organisering og ledelse. Etter at ansvarsreformen ble gjennomført har det vært en forutsetning at tjenester til psykisk utviklingshemmede skal integreres i det ordinære hjelpeapparatet. Psykisk utviklingshemmede skal, som andre, ha tjenester som er tilpasset deres behov. Det er opp til den enkelte kommune og fylkeskommune å vurdere hvordan en best kan yte disse tjenestene uten å bygge opp en ny særomsorg. Utover dette vil jeg vise til mitt svar på det neste spørsmålet fra representanten Nesvik, hvor jeg redegjør for hva jeg og Regjeringen gjør for å kartlegge dagens ressurssituasjon, hvor også årsaker og konsekvenser belyses. Jeg er kjent med at Møre og Romsdal fylkeskommune opplever en stram økonomisk situasjon. Fylkeskommunen har orientert departementet om dette i både brev og møter. Fylkeskommunen har ansvar for å organisere og prioritere behandlingen av pasienter. Med de midler som er bevilget særskilt for å styrke rehabiliterings- og habiliteringstjenesten i fylkeskommunene, og med de muligheter som gis i poliklinikktakstene, skulle det ligge til rette for at fylkeskommunene ivaretar sitt ansvar overfor ulike grupper funksjonshemmede.