trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2020-04-07:
La meg begynne med å takke komiteen for veldig godt samarbeid og takke leiaren for komiteen og saksordføraren for eit godt arbeid med å dra dette i gang. Eg opplever at det her har vore veldig konstruktive rundar i ei tid der vi treng det meir enn nokon gong. Då komiteen begynte sitt arbeid med denne proposisjonen, viste tala for arbeidsløyse at 12 pst. av arbeidstakarane i Noreg ikkje hadde ein jobb å gå til om morgonen. Når vi behandlar denne saka i stortingssalen no, er det talet blitt 15 pst. Det hastar med tiltak i den økonomiske situasjonen Noreg står i no. Aldri har det blitt sagt så mange gonger at det blir jobba på spreng i norsk politikk. Det trur eg er fordi det faktisk blir gjort eit arbeid som går i ei fart vi ikkje har sett før, og det er viktig at vi stiller opp med pengane, for alternativet er mykje dyrare på sikt. Det er bra, og det er bra at ein i så stor grad klarer å stå i lag om ei så viktig innstilling som det ein gjer i denne debatten. Folk skal ha ein jobb å stå opp til om morgonen, og då treng vi i denne fasen vi er i no, å hjelpe dei bedriftene som er levedyktige, til å kome seg gjennom denne fasen. Vi har lagt fram ei ordning der det er eit overordna mål at ho skal vere lett å bruke og vanskeleg å misbruke. Komiteen har vore einig om at det viktigaste her er at ein sørgjer for at utbetalingane kan kome så raskt som råd, 17. april er målet, slik at ein får pengar til dei bedriftene som treng å få betalt rekningane sine. I løpet av behandlinga har det vore mange ting som har blitt adressert, f.eks. korleis ein kan sørgje for ei meir rettferdig ordning for bedrifter som har større utgifter i nokre delar av sesongen, mens inntektene kjem veldig sesongvis, korleis mediebedriftene ikkje blir fanga opp i tilstrekkeleg grad, og at ein treng ei spesiell ordning der. I tillegg til det har ein peika på ein del bedrifter som har eit ideelt formål, eller som er organiserte på ein måte som gjer at dei fell utanfor denne ordninga, men som openbert har ei stor omsetjing og folk som i dag blir permitterte, frå rehabiliteringssenter eller andre plassar. Ein er nøydd til å kome tilbake til desse, og det ligg no ei tydeleg bestilling i dei oppmodingsvedtaka som Stortinget har fatta. Det er eg glad for, og eg er veldig stolt av at vi har jobba godt og har klart å jobbe på tvers med dei forslaga som no ligg her. Mot slutten skal eg ta ei korrigering av eit forslag. Det er ein ting som glapp litt, og som vi må få korrigert i den innstillinga som ligg føre. I Innst. 233 S for 2019 –2020 står det i dag under II: «ikke-statlige lufthavner som er pålagt å holde åpent». Det dekkjer ikkje det komiteen i realiteten diskuterte; det gjeld òg dei ikkje-statlege lufthamnene som ikkje fell inn under kravet om å halde opent. Difor skal forslaget lyde: «Stortinget ber regjeringen så snart som mulig, og senest innen utgangen av april, komme tilbake med et forslag til hvordan ikke-statlige lufthavner kan sikres videre drift.»
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-04-07:
Det er jo ingen som skjønner rimeligheten i det hvis store gårdeiere skal kunne berike seg grovt på krisepenger gitt til bedrifter ved at de ikke bidrar til dugnaden ved å senke husleien, som alle i Stortinget ønsker de skal gjøre. Alle ønsker at de skal bidra i dugnaden ved å kutte i husleien. Så vet vi fra sist uke at Ringnes, som er en stor eiendomsbesitter, trekker tilbake rabattene som han hadde lovt til bedriftene, fordi, som han selv sa, nå skal jo staten ta mye av regningen for bedriftene. Jeg lurer på hva statsråden og regjeringen vil gjøre hvis Stortingets forventninger om at de skal bidra, ikke slår til. Hvis utenlandske oppkjøpsfond ikke er med på dugnaden, som vi ber om, og Ringnes og andre ikke kutter i husleien: Hva vil regjeringen da gjøre for å sikre at de bidrar og ikke bare beriker seg på disse pakkene, som skulle gått til bedrifter og ikke til utleierne?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-04-07:
Det var vel ikke noe svar på spørsmålet, nemlig: Hva vil statsråden gjøre hvis ikke Stortingets forventning om at alle gårdeiere bidrar, blir oppfylt? Det er veldig bra at en del har varslet at de vil kutte i husleien, at de vil bidra – det er veldig bra. For dem er det veldig bra at ikke de mindre dugnadsinnstilte kan snike seg unna dugnaden ved å droppe husleiekutt, at globale oppkjøpsfond som har næringseiendom i Norge, ikke bidrar slik som andre seriøse aktører på eiendomssiden i Norge gjør. For deres del er det veldig bra om Stortinget kan vedta at alle skal bidra, og at ikke bare de som er snille gutter og jenter, gjør det, men at alle faktisk kommer med et reelt bidrag ved å kutte i leien for bedrifter som nå sliter voldsomt med å betjene faste, uunngåelige kostnader. Så jeg spør igjen: Hva konkret vil regjeringen gjøre dersom Stortingets forventning om husleiekutt ikke blir innfridd av alle? Hva vil statsråd Sanner da foreta seg?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-04-07:
Et enstemmig storting ønsket å sikre lærlingenes inntekt gjennom et presist vedtak fra slutten av mars, nemlig at regjeringen skal «innføre en ordning som sikrer lærlinger som mister lærlingplassen i forbindelse med virusutbruddet en inntektssikring på nivå med lærlingelønnen». Det som er lansert av regjeringen, er noe helt annet. Det er å få full lærlinglønn opp til 1,5 G, dvs. 150 000 kr, og over det er det snakk om 62,4 pst., så i sum langt, langt lavere inntekt for lærlinger enn det et enstemmig storting slo fast i et helt entydig vedtak for bare få uker siden. Vi vet nå at det å innfri vedtaket vil koste 43 mill. kr mer i en pakke på 50 mrd. kr. Vil regjeringen følge opp Stortingets vedtak og dets ordlyd, eller ikke?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-04-07:
For det første vil jeg si at jeg er glad for det samarbeidet som har vært både mellom regjering og storting og mellom partiene i Stortinget. Jeg er glad for at alle partiene gir klart uttrykk for at når staten går inn med slik støtte, skal det vises moderasjon i både lederlønninger, bonuser og utbytte. Men når det er sagt, må vi også huske på at dette er bedrifter som kanskje har mistet hele sin omsetning i løpet av natten. Da handler det ikke om utbyttefest, da handler det om å overleve. Det er grunnlaget. Så er min bekymring med det forslaget som Arbeiderpartiet går inn på, at spillereglene ikke er klare før man søker, og det mener jeg er viktig i denne ordningen. Med forslaget fra Arbeiderpartiet ville man ikke hatt det klart. Jeg mener at det må være klart. Dernest er det også vanskelig å ettergå hva et eventuelt utbytte blir brukt til. Jeg ser at det også har vært en premiss som flere partier har gått inn på.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-04-07:
Jeg har gitt uttrykk for at jeg ikke anbefaler en slik løsning, for det første fordi jeg mener at spillereglene må være klare før bedrifter søker. Dette er bedrifter som sammen med sine ansatte nå kjemper sitt livs kamp for at arbeidsplassen skal overleve. Hvis man skulle gå inn på dette, måtte det inkorporeres i selskapslovgivningen, og det ville ikke kunne være en premiss for søknaden. Det vil jo også kunne være situasjoner – og de har vi mange av – hvor utbyttet er lønnen til eieren, som også er daglig leder. Jeg mener jo også at en som driver bedriften og eier bedriften – det kan være en liten håndverksbedrift – må kunne ta ut et utbytte som gjør at man har en lønn og også mulighet til å betale skatt. Men når det er sagt: Alle partiene er enige om at vi skal bekjempe svindel og juks, og det er heller ikke tiden til verken store utbytter, bonuser eller økte lederlønninger. Nå er tiden inne for dugnad, og at man står sammen for å komme gjennom denne krisen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-04-07:
La meg først gjenta at det samarbeidet som har vært på tvers av partiene, har vært veldig viktig. Jeg har også merket meg at Senterpartiet – i likhet med flere andre partier – har vært svært løsningsorientert. Flere av de spørsmålene som nå er løftet inn i innstillingen, er kommet fra opposisjonen, og det viser at dette samarbeidet er verdifullt. Er det én ting som er helt sikkert, er det at når man skal lage en så stor ordning i løpet av så kort tid, vil det dukke opp nye problemstillinger. Leasing har vært trukket inn som en problemstilling, det er kommet spørsmål om bedrifter som har store sesongvariasjoner, som alpinanlegg, og det vil garantert komme flere. Det er også bakgrunnen for at vi har sagt at det er noen spørsmål vi må jobbe videre med, og vi har også åpnet for nettopp å kunne justere hvis vi finner løsninger. Så her må vi fortsette det gode samarbeidet, og jeg vil bare gjenta at jeg mener at spillereglene må være klare før man starter, også for dem som går inn og søker.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-04-07:
La meg bare først si at vi nå også i løpet av rekordtid skal få på plass en teknisk løsning – jeg tror aldri det har vært laget en teknisk løsning av et sånt format i løpet av så kort tid, og det er en risiko. Vi jobber under et enormt tidspress. Vi gjør det fordi det handler om arbeidsplasser, og vi ser hvilken smerte det er ute i bedriftene, både hos ledere, eiere og ansatte. Det at det er en teknisk løsning, gjør at de kriteriene som må legges inn, må være objektive. De må også være etterprøvbare, og det må ikke være for komplisert. Så til spørsmålet om denne egenandelen: Vel, nå er det slik at vi mener at det skal være en forskjell på dem som er stengt ned av staten, og de andre. De som er stengt ned av staten, har ikke noen egenandel, og de får dekket opptil 90 pst. De andre får 10 000 kr og får 80 pst. av de uunngåelige faste utgiftene. Det er en ordning som er bedre enn den danske, og den er fremforhandlet også med små og mellomstore bedrifter og Virke. Vi er blitt enige om den summen, og jeg mener at den er fair.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-04-07:
Den sosiale dimensjonen rundt dette – hva er det? Jo, det er arbeidsplassene. Det er det aller, aller viktigste; det er ingen annen grunn til at vi går inn med en kontantstøttemodell. Jeg er enig i – det var vel Trygve Slagsvold Vedum som sa det – at for fem uker siden var det ingen som kunne tenke seg å foreslå noe slikt, men nå gjør vi det, for vi ser at det handler om arbeidsplassene. Så det er det sentrale. Når vi ikke går inn for noe forbud mot oppsigelser, er det fordi jeg tror det ville føre til enda flere konkurser, som ville kunne ramme enda flere. Det er dessverre slik at noen bedrifter nå er nødt til å nedbemanne noe for å redde de øvrige arbeidsplassene og redde bedriften for fremtiden. Det er veldig mye man gjerne skulle sett annerledes hvis man hadde hatt bedre tid, men man jobber her i et veldig knapt tidsvindu, og da er det viktig at de kravene man stiller, må være klare i utgangspunktet. Da måtte man i tilfelle hatt totalt utbytteforbud. Det mener vi ville vært feil, for da kunne ikke en som eier en bedrift, en håndverksbedrift, tatt ut utbytte til egen lønn.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-04-07:
De bedriftene vi snakker om, er bedrifter som i stor grad har mistet omsetningen over natten. Derfor er ikke dette noen problemstilling. Men det kan være en bedrift som har gått veldig bra, som har mistet omsetningen, og som står på konkursens rand nå. Forhåpentligvis er dette en ordning som skal vare i tre måneder, og så er vi tilbake i en situasjon der vi ikke trenger kontantstøtte til bedrifter. Bedriften går så veldig bra i oktober/november. Ville det da vært veldig feil om det ble tatt ut utbytte for å investere i andre arbeidsplasser? Jeg synes egentlig ikke det. Jeg er enig i at vi skal vise moderasjon. Det er et bredt flertall – det er vel alle partier – som uttrykker en veldig klar forventning om det, og jeg er helt sikker på at det store flertallet kommer til å være nettopp der. Så skal vi være tydelige på, alle sammen, at hvis det er noen som svindler, noen som jukser, noen som beriker seg på dette, er ikke det greit, for nå står vi i en dugnad som alle må stille opp på.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-04-07:
Nå er det veldig mange utleiere som også stiller opp. La oss i det minste gi litt kred til dem som bidrar. Jeg får av og til inntrykk av, når representanten Moxnes tar ordet, at alle som driver virksomhet, som eier virksomhet, er ute etter å berike seg selv. Sånn er det ikke. De aller fleste stiller opp, og veldig mange gårdeiere gjør også det. Så er jeg helt enig i at vi må forvente at alle gjør det. Det kan ikke være slik at det bare er én part, arbeidstakerne, eller bare eierne eller utleierne – alle må bidra i dette. Det er også en forutsetning for ordningenes legitimitet, og derfor legger vi så stor vekt på åpenhet om dette. Vi har lagt inn i ordningen at de som blir stengt ned av staten, får dekket 90 pst. av de faste, unngåelige utgiftene, de andre 80 pst. I dette ligger det helt klart en tydelig forventning om at alle må bidra for å få dette til.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-04-07:
Jeg har en veldig klar forventning om at de stiller opp. Det er ikke slik at Stortinget bare kan vedta at husleien skal gå ned. Dette er avtaler som er inngått mellom private parter. Dem må også Stortinget respektere, og man må ha en forutsigbarhet for alle parter. Nettopp det at vi har lagt inn disse kriteriene for støtte, som innebærer at ikke alle får dekket alt fullt ut, betyr at også de som leier ut, må stille opp. De er avhengige av at det er et leiemarked, med andre ord at man har bedrifter som overlever denne krisen, som er den største vi har hatt siden annen verdenskrig.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-04-07:
Vi i Senterpartiet tror det hadde vært klokt om regjeringen hadde vært villig til å foreta en slik vurdering som store deler av opposisjonen har stilt seg bak, når det gjelder akkurat det med utbytte. Men generelt sett når det gjelder denne kompensasjonsordningen, opplever jeg at vi har en bred enighet og har hatt en god dialog med regjeringen om helt nødvendige og omfattende tiltak, som det også har vært viktig å få raskt på plass. Jeg er også glad for de forbedringene som vi i fellesskap bidrar til, bl.a. når det gjelder sesongbedrifter. Komiteen har vektlagt, og regjeringen har også vært opptatt av det, at de i utgangspunktet mener det bør gis lik støtte uavhengig av hvordan et selskap har valgt å organisere seg. Det er jo krevende knyttet til en slik stønadsordning, eksempelvis om en har valgt å organisere med ulike selskapsformer – om en eier, leier eller leaser. Hvordan tenker statsråden at en kan jobbe videre med den problemstillingen?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-04-07:
Jeg takker for svaret og for at en vil se nærmere på de problemstillingene som er knyttet til det med å eie kontra leie og leasing. Det er ulike måter å organisere driften på. Noen har f.eks. maskinparken sin i et eiendomsselskap og leier ut til et driftsselskap, mens andre har plassert den i et felles selskap, og de kommer veldig ulikt ut. Så jeg er veldig glad for at statsråden sier at det er problemstillinger som en vil se videre på. Men nå er det klart at det er viktig å jobbe fram mot 17. april, sånn at en får utbetalingene i første runde på plass. Det er en annen problemstilling som vi også har vært opptatt av, og det er hvordan dette slår ut for små virksomheter. Når det gjelder den egenandelen som er lagt inn, på 10 000 kr, vil den for en bedrift som har titalls millioner i faste kostnader, ikke ha noe å si. Men for små virksomheter, som vi har mange av rundt omkring i hele Norge, er det klart at det vil merkes godt. Er det noe som en også vil vurdere å se på i den videre prosessen?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-04-07:
Statsråden omtalte det vi nå går inn med, som nødhjelp for bedriftene. Og det er nødhjelp. Det er til bedrifter som – mange av dem – står på konkursens rand. Vi skal stille opp for mangfoldet av bedrifter i Norge, både små bedrifter og større bedrifter. Det er vanskelig å vite hvordan ordningen vil slå ut på mange områder, men i noen sammenhenger er det jo ganske åpenbart hvordan den vil slå ut, eksempelvis med den egenandelen som er på 10 000 kr. I Norge har vi 100 000 virksomheter med én til fire ansatte. Det er mange som driver for seg selv. Det kan være butikker, det kan være drosjesjåfører. En drosjesjåfør som mister 85 pst. av sine inntekter og har 17 000 kr i måneden i såkalte uunngåelige faste kostnader, står igjen med null i krisehjelp. Hvordan tenker statsråden at dette vil kunne påvirke næringsstrukturen i Norge, og mangfoldet, med den innretningen som denne krisepakken har fått?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-04-07:
Jeg er fullt klar over at de som er pålagt å stenge, ikke har den egenandelen, men hvis vi ser på de øvrige, er det jo slik at de store virksomhetene vil få en kostnadsdekning på inntil 80 pst., mens for de minste virksomhetene vil egenandelen på 10 000 kr slå hardt inn. De vil kunne risikere å få en dekning på 20–30 pst., eller hvis de kommer under grensen: ikke få noen dekning i det hele tatt. Mener statsråden det er rimelig, eller vil en vurdere å se på dette på nytt, slik at en kan ivareta dem som forsøker å holde hjulene i gang, men som har små virksomheter som de står personlig ansvarlig for økonomien for?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-04-07:
Det gjelder sak nr. 4 og forslaget fra komiteen i C II, om ikke-statlige lufthavner, der Tore Storehaug i debatten har presisert at det er en feil i innstillingen, og at «som er pålagt å holde åpent», skal ut av forslaget. Det er bra, for det gjorde det litt mer presist. Men i komiteens innstilling, i merknadene, bruker komiteen begrepet «flyplasser som er pålagt å holde åpent». Jeg er helt sikker på at Stortinget med sitt vedtak 16. mars var opptatt av å finne en ordning for de ikke-statlige lufthavnene som hadde rutetrafikk da virusutbruddet kom. Hvis jeg ikke tar feil, gjelder det fire flyplasser – altså fire flyplasser der ikke staten og Avinor står for driften. Det gjelder Haugesund Lufthavn, TORP Sandefjord lufthavn, Stord Lufthamn og Ørland Lufthavn. Med mindre noen av finanskomiteens medlemmer har en annen oppfatning enn det jeg nå har framført – i så fall er det grunn til å få noen videre oppklaringer – må det være forståelsen Stortinget nå legger til grunn som oppfølging av anmodningsvedtaket av 16. mars, og det er det regjeringen skal komme tilbake til Stortinget med en ordning for innen utgangen av april, altså alle de ikke-statlige flyplassene.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-10-09:
På vegne av Kirsti Leirtrø, Ingalill Olsen, Fredric Holen Bjørdal, Ruth Grung, Øystein Langholm Hansen, Stein Erik Lauvås og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om nedsettelse av minste forskuddsbeløp for rabatt på ferge til 1 000 kr.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-10-09:
Jeg kom til Lofoten 10. august og møtte destinasjonsselskap og flere bedrifter. De beskrev at det var som å slå av en bryter. Det var ikke flere bestillinger, og gjestene hadde reist. Nordmenns ferie var over, og de hadde reist hjem for å forberede seg til skolestart. Nye reiseråd kom fra regjeringen 12. august, og da visste de at det ikke kom gjester fra Europa. I denne situasjonen har 38 pst. av NHOs medlemmer fått null kroner i kompensasjon fra regjeringen. 34 pst. av alle reiselivsbedriftene i Norge svarer at de er redd for konkurs. Når skjønte finansministeren at reiselivet ville stå uten inntekter gjennom høsten og vinteren 2020/2021, og hvorfor er det ingen klarhet i hvem som kan få hjelp fra regjeringen med faste utgifter etter august?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-10-09:
Vi er på tur inn i mørketiden, og den kan ofte være fin, men i år tror jeg den blir mørkere enn den bruker å være. Nedstengningen av samfunnet vil fortsette inn i 2021, og det har store konsekvenser for bedrifter og ansatte. Virke har anslått at reiselivet alene har et omsetningsfall i 2020 på 80–90 mrd. kr. Hotellsengene står tomme, og det er ingen utenlandske turister som skal oppleve det fantastiske nordlyset i år. Det sier seg selv at vi vil se konkurser og oppsigelser om ikke fellesskapet nå stiller opp for reiselivet. Til tross for denne situasjonen avsluttet regjeringen kompensasjonsordningen for bedriftene uten å ha et alternativ på plass for dem som ennå er sterkt preget av smitteverntiltak. Nå, snart halvannen måned etter at kompensasjonsordningen var over, er det fortsatt ingen avklaring. Vi behandler i dag en reiselivsdel av denne pakken som ikke svarer på de aller viktigste spørsmålene: Hvem kan få støtte, hvor mye støtte kan de forvente å få utbetalt, når kommer den, hvor er de tiltakene som skal legge til rette for aktivitet i reiselivsnæringen? Når vi har stilt spørsmål til regjeringen om reiselivsdelen av pakken, sier de: Proposisjonen omfatter ikke forslag til en konkret innretning eller vedtak om bevilgning til utbetaling, og regjeringen har ikke lagt opp til at man skal realitetsbehandle kompensasjonsordningen før etter at vi har et grundigere forslag, og da kommer vi til Stortinget. Det var keiserens nye klær vi ble presentert for på operataket 21. september. Skredderen er ennå ikke ferdig, og seriøse bedriftseiere og ansatte kan bare håpe at det snart blir klart hva de kan si til banken om økonomien sin denne høsten. Hvorfor har ikke regjeringen kommet i gang med arbeidet med denne krisepakken tidligere? Det var tydelig allerede 12. august, da det kom nye reiseråd, at denne høsten kom til å bli vanskelig – og så også vinteren. Finansministeren tar feil. Han tar feil når han sier at markedet skal bestemme, og at vi må se hvem som har egenkapital nok til å overleve av seg selv. For reiselivet er en framtidsnæring, og det er en viktig eksportnæring. Alle faglig baserte scenarioer om framtiden tilsier at vi nordmenn selv og andre i Europa vil ønske å reise i Norge når alle igjen kan reise – til et rent, spredt befolket land med vakker natur og et godt offentlig helsevesen. Da er det å håpe at vi ikke har mistet den kompetansen og de verdiene som er i reiselivsbedriftene nå. Det er ikke så lenge til det er mulig å tjene penger igjen, og Norge trenger nye eksportinntekter.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-10-09:
Regjeringen gikk på et nederlag i revidert nasjonalbudsjett når det gjaldt pakkereiseselskapene. Sammen med Senterpartiet og Fremskrittspartiet fikk vi flertall for å gi støtte og ikke bare lån til reisearrangørene. Hvorfor det? Jo, fordi de hadde sittet og refundert reiser som folk hadde planlagt i ett siden vi stengte ned 12. mars, og manglet veldig mye av refusjonene som de hadde lagt ut til flyselskaper og andre hotell. Jeg ser at regjeringen prøver seg på en omkamp. Der vi sa at man skulle kunne få inntil 80 pst. av refusjonene sine dekt av denne støtteordningen, sier regjeringen nå: Nei 40 pst. får holde. 40 pst. holder ikke Jeg har et behov for å si noe om Svalbard. Da flytrafikken stengte ned og vi fikk de smitteverntiltakene vi fikk, ble det utrolig vanskelig å drive reiselivsaktivitet på Svalbard, og det er noe av det eneste Svalbard lever av etter at man har stengt ned kulldriften på Svalbard. Vi er i dag invitert til å vedta 25 mill. kr til Svalbard. Det gjør jeg med stor glede, men jeg mener det er en skam at vi ikke vet noe om hvordan tilgangen til disse pengene blir for reiselivsbedriftene på Svalbard. Det føyer seg inn i rekken av uforutsigbar næringspolitikk vi står overfor fra regjeringen. Jeg mener at det er grunn til å spørre regjeringen. Da finansministeren presenterte statsbudsjettet, sa han at markedet skal avgjøre hvem som skal overleve. Det er grunn til å be om en klargjøring av om regjeringen mener at når man stenger ned markedene til visse bransjer på grunn av at man skal beskytte oss mot pandemien, er det bare de som har egenkapital nok til å leve til det åpner seg, som skal være med oss videre. Eller skal vi som fellesskap stille opp, slik at vi har med oss disse bedriftene når vi igjen kan reise – når europeerne kommer til oss? Jeg synes dette føyer seg inn i rekken av det regjeringen gjør på mange felt: sier én ting, gjør noe annet. Man vet at krisen ikke er over ved årsskiftet, men man kutter allikevel i støtten til de arbeidsledige ved årsskiftet. Kan man bare komme ut i åpent lende med argumentene sine og si: Nei, vi har tenkt at de som ikke har egenkapital nok, skal gå konkurs, og så får de bygge seg opp igjen den dagen markedet for reiselivet er tilbake.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-09:
Rødt fremmer et forslag om barnevern for barnas beste, ikke privat profitt.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-09:
Fra november begynner folk som er arbeidsledige, å falle ut av dagpengeordningen. Dette vil ramme tusenvis av mennesker og familiene deres måned for måned framover. Tall fra Finansdepartementet viser at nesten 10 000 kan miste retten til dagpenger i løpet av året, opp mot 25 000 innen juni neste år. I budsjettet står det følgende: «De som stod utenfor arbeidslivet før koronapandemien, og som fortsatt står utenfor, vil oppleve større konkurranse om færre ledige jobber.» Ja, mange har nå større problemer med å komme tilbake i jobb og er mer utsatt for langvarig ledighet enn før. Når regjeringen nå selv skriver at disse vil få større vansker enn før med å komme tilbake i jobb, hvordan kan da regjeringen – sammen med Fremskrittspartiet – forsvare å kaste arbeidsledige ut av dagpengeordningen i stadig større omfang de kommende månedene?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-09:
Statsråden sa her i går at alt vil bli bra. Det håper vi også, men da må vi føre en politikk som både sørger for nye jobber og ikke minst sikrer inntekten til dem som har mistet jobben. Fortsatt er dobbelt så mange arbeidsledige nå som før krisen. For dem er krisen på ingen måte over, og som regjeringen selv skriver i budsjettforslaget sitt, vil de som nå er ledige, ha større vansker enn før pandemien med å få tak i ny jobb. Vi vet at 500 folk i gjennomsnitt vil miste dagpengene for hver eneste uke som går det kommende halvåret fra 1. november. Jeg vil bare gjenta spørsmålet mitt, som ikke ble besvart: Hvordan kan regjeringen forsvare at disse arbeidsløse kastes ut av dagpengeordningen, når de vil slite med å få seg ny jobb fordi vi fortsatt er i en krise?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-09:
Jeg har gleden av å fremme et forslag på vegne av Audun Lysbakken, Karin Andersen, Solfrid Lerbrekk, Freddy André Øvstegård og meg selv om å gi folk tryggheten tilbake i ordningen med arbeidsavklaringspenger.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-10-09:
Da er vi i mål med behandling av krisepakke nr. 7, og det blir nok ikke den siste. Vi ser at anslagene i statsbudsjettet for 2021 nok er optimistiske når det gjelder både utviklingen i arbeidsledighet og den økonomiske veksten, men forhandlingene gikk greit, og Fremskrittspartiet er fornøyd med resultatet. Vi fikk på plass mer penger til vei – 400 mill. kr til gryteklare veiprosjekt ute i fylkeskommunene. Vi vet at behovet der er stort, og vi vet at dette kan bidra til å sysselsette anleggsbransjen. Det var viktig for Fremskrittspartiet å gjøre dette på en måte som sikrer at pengene gikk til vei, og derfor er det gjort til en søkbar ordning istedenfor at man bare sendte pengene til fylkeskommunen. Vi har fått forlenget kompensasjonsordningen for selvstendig næringsdrivende og frilansere ut året med en kompensasjonsgrad på 60 pst. Så var det reiselivet. Vi har sørget for å forlenge den lave merverdiavgiftssatsen ut året. Det er litt kritikkverdig av regjeringen at man ikke har kommet lenger i å utvikle en kompensasjonsordning for denne næringen, når vi visste at denne næringen kom til å stå i en krise da høsten kom. Her kom man for sent i gang, og jeg ser fram til å få en sak til Stortinget der vi kan begynne å gå inn i disse temaene. Luftfarten er i krise. Derfor var det viktig for oss å forlenge fritaket for flypassasjeravgiften. Når de flyselskapene som opererer i Norge, er i ferd med å stå på kanten av stupet, er det feil å gjeninnføre denne avgiften, som ytterligere legger en bør til den situasjonen. For Fremskrittspartiet vil det framover være viktig at vi sikrer konkurranse i luftfarten. Det er viktig for innbyggerne, og det er viktig for næringslivet. Vi vil ikke tilbake til en situasjon der vi har monopol i lufta i Norge. Vi husker hvordan det var: dyre flybilletter som gjør at vanlige folk ikke har muligheten til å reise. Det blir en viktig sak å følge opp, og jeg ser fram til at regjeringen følger opp dette på en god måte. Når det gjelder Statens obligasjonsfond, er tilbakemeldingen fra mange bedrifter at det burde være mer fleksibilitet i ordningen. Det har vi hørt gjentatte ganger. Fremskrittspartiet forventer at regjeringen gjør en grundig jobb med å følge opp det som nå blir vedtatt i Stortinget, for å se på fleksibiliteten i ordningen. Til slutt vil jeg vise til reiselivsarrangørene og det vedtaket som Stortinget der har fattet: «Stortinget ber regjeringen følge situasjonen, herunder vurdere behovet for å forlenge låne- og tilskuddsordningen og vurdere ytterligere tiltak dersom det oppstår en situasjon der mange reisende ikke får dekket sine krav ved pakkereisearrangørens konkurs.» Om nødvendig vil vi komme tilbake til dette i forbindelse med saken om kompensasjonsordning for reiselivet, fordi det er viktig for oss at dette blir fulgt opp i tråd med Stortingets vedtak.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-10-09:
Jeg merket meg at representanten Agdestein var oppe på talerstolen i stad og sa det var viktig å videreføre treffsikre tiltak, og nevnte konkret reiselivsmomsen som eksempel. Da er det litt vanskelig å skjønne hvorfor det for reiselivet er viktig med en momssats på 6 pst. i desember, mens den i januar skal dobles til 12 pst. Er det noen som ser for seg at denne krisen for reiselivet, og for de andre som er omfattet av den lave momssatsen – transportnæring, kultur – plutselig skal være over i løpet av julen, at en har normalisert situasjonen i januar? Vi må sørge for både forutsigbarhet og langsiktighet for dem som planlegger innenfor de næringene, for å sørge for gode rammevilkår og sikre så mange arbeidsplasser som mulig. Det handler ikke bare om reiseliv. Det handler eksempelvis om drosjesjåføren som må være organisert som selvstendig næringsdrivende, som fra 1. januar mister inntektssikringsordningen, som fra samme dato får doblet momssats, og som i tillegg, etter alle solemerker, også detter ut av kompensasjonsordningene for øvrig. Det er uklokt for dem som blir rammet. Derfor må en inn med tiltak som virker overfor alle. Når det gjelder kompensasjonsordninger, tviler jeg ikke på at en sitter og jobber med det i departementet, men det som er lagt fram for Stortinget, er et tomt skall. Det sies ingenting konkret om hva slags støtte en kan vente, og i hva slags situasjoner en kan gjøre det. Jeg vil absolutt anbefale regjeringen å lytte nøye til dem som kommer med innspill, fra både reiselivsbransjen, eventbransjen og andre, som har gitt helt konkrete, målrettede innspill til hvordan en ordning kan innrettes. En må også sørge for at det ikke skal avgrenses til et beløp på 1 mrd. kr. Til representanten Stokkebø, som snakket om matfestivaler og lukkede arrangement: Ja, det er bra at det er noen som er ivaretatt, men for eventbransjen, for artister, for dem som driver med lys og lyd, er det jo like viktig uansett om en har et lukket arrangement, eller om det er et åpent arrangement. De avgrensningene en lager, gjør at noen blir ivaretatt, andre blir det ikke. Det gjelder også matfestivaler. En matfestival som ikke er blitt avlyst, men som er forsøkt gjennomført på beste vis, som en har eksempel på fra Trøndelag, kommer ikke inn under støtteordningen slik den er innrettet. Vi må altså ha målrettede tiltak. Den nye støtteordningen som er foreslått skal gå til kommuner, viser nettopp denne uforutsigbarheten som kommunene blir stilt overfor når en sier at kommunene skal ha medfinansiering. Nei, kommunene skal ha full kostnadsdekning på alle områder. Istedenfor bør en ha en ordning som går direkte til de bedriftene som er rammet.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-09:
Gjennom de ulike krisepakkene som har vært behandlet i Stortinget, og som også finansministeren viste til, har regjeringen utvist en særdeles stor motvilje mot å stille krav til næringslivet, til bedriftene som mottar statlige støtteordninger, særlig når det kommer til å begrense lederlønninger, begrense utbetaling av bonuser og utbytter og begrense at pengene forsvinner til andre land, til skatteparadiser gjennom selskapsorganiseringene. Også i denne krisepakken ligger det flere forslag som kommer inn på disse områdene. Det er særlig relevant når vi snakker om både de ulike arrangørene og underleverandørene i kulturnæringen, men også reiselivsnæringen, som regjeringen jobber med en krisepakke til nå. Mitt spørsmål til finansministeren er: Hvorfor er motviljen så stor mot å sette krav til hva pengene faktisk blir brukt til, for å sørge for at de ikke bare forsvinner ut i økte bonuser, eller til skatteparadiser i andre land?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-09:
Dette handler om folks tillit til at disse støtteordningene, som innebærer ganske store overføringer fra fellesskapet og til næringslivet, faktisk går til å trygge arbeidsplassene og ikke bare til slutt ender med å berike noen få folk. Vi ser jo av tallene at bl.a. i bankbransjen har det vært utbetalt betydelige utbytter også i år. I EU har EU-kommisjonen anbefalt land ikke å gi statsstøtte til selskaper som er tilknyttet skatteparadiser, som f.eks. er skattemessig hjemmehørende i land som er oppført på EUs svartelister, som er direkte eller indirekte kontrollert av aksjonærer i land på svartelister, eller som deler eierskap med virksomheter i land på svartelister. Hva er det EU-kommisjonen har skjønt som gjør at de oppfordrer til å stille denne typen krav, som regjeringen mener er unødvendig, og at vi ikke trenger å stille krav om?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-10-09:
Målrettede kompensasjonsordninger høres veldig bra ut, men kan også bidra til en strømlinjeforming av næringslivet. De selskapene som har fått mest av kompensasjonsordningen hittil, er jo nesten alle sammen selskaper innenfor reiselivet, som Stortinget nå ser ut til å være enige om å støtte videre. Det er veldig bra, for her er det jo veldig mange arbeidsplasser. Men når man nå fjerner den brede kompensasjonsordningen, er det alle de andre, altså halen av små og store bedrifter innenfor andre sektorer, eller som kanskje er så originale at de havner mellom stoler, som ikke lenger har et tilbud om kompensasjon og står på bar bakke. Dette er de som egentlig har utgjort mye av mangfoldet i næringslivet, og som kan ha hatt nytte av denne kompensasjonsordningen. Spørsmålet mitt er hva statsråden har foretatt seg for å hindre at alle disse små, rare, originale – dette mangfoldet av bedrifter nå blir stående på bar bakke.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-10-09:
Det gjør meg litt urolig at finansministeren har som forutsetning at smitteverntiltakene ikke lenger skal være så strenge. Vi er jo akkurat nå i en situasjon der den byen vi er i, og der bl.a. Bergen har måttet ha inngripende smitteverntiltak, og vi ønsker at folk skal følge dem. Det betyr at vi på ingen måte kan belage oss på at den situasjonen vi hadde i vår, og som gjorde at veldig mange bedrifter måtte stenge ned, har opphørt. Mitt opprinnelige spørsmål handlet ikke bare om gründere, selv om det kanskje kan høres litt sånn ut når jeg sier at de originale og pussige bedriftene er de som nå ikke har noen kompensasjonsordning. Men jeg mener at det er det mangfoldet av detaljhandel man har i storbyene, som nå ikke lenger har en ordning. Det gjør meg bekymret, for jeg er redd for at de større sektorene som har seg klart å organisere seg og nå inn til regjeringsapparatet med sine bekymringer, er ivaretatt, mens det brede laget av småbedrifter ikke er det.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-09:
Det er Folketrygdfondet som har ansvar for å forvalte den ordningen, og deres vurdering er at den har virket etter hensikten. Det var en ordning som kom på plass svært raskt, og den skulle bidra til at det var likviditet i obligasjonsmarkedet – og det bidro den til. Det er også slik at obligasjonsmarkedet har utviklet seg mer positivt enn det vi også fryktet i den aller første perioden, og det er riktig at jeg har bidratt til at den ordningen har blitt noe mer tilgjengelig for flere. Men som sagt er Folketrygdfondets vurdering at den ordningen har virket etter hensikten. Vi har i tillegg en ordning som er knyttet til statsgaranterte lån, hvor staten garanterer for 90 pst. av lånene. Den ordningen har vi gradvis justert og forbedret i tråd med hva vi har kunnet gjøre innenfor EØS-regelverket. Det er en ordning som har hjulpet svært mange bedrifter i den krevende situasjonen de nå står i.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-09:
Nå bruker ikke denne statsråden briller, men linser – og det kommer godt med. Spøk til side. Vi følger selvsagt utviklingen i finansmarkedene svært tett. Ordningen har vært viktig, og jeg mener at den fortsatt er viktig. Og det er alltid slik at en finansminister følger opp det som er Stortingets flertalls ønsker, og det betyr at vi selvsagt vil følge også utviklingen i obligasjonsmarkedet og også se på om det er behov for justeringer. Og da er det Folketrygdfondet som eventuelt gir anbefalinger om det.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-09:
Både jeg og regjeringen, og også opposisjonen i Stortinget, har selvsagt sett at reiseliv er en av de næringene som har vært hardest rammet og som rammes fortsatt av reiserestriksjoner og strenge smitteverntiltak. Det er bakgrunnen for at vi har hatt en serie av ulike virkemidler som har vært rettet inn mot reiselivsbransjen, men også mot andre bransjer. Kompensasjonsordningen, som vi fikk raskt på plass, har hjulpet 34 000 bedrifter. Vi reduserte arbeidsgiveravgiften i to måneder med fire prosentpoeng, som også har kommet mange bedrifter til gode. Også omstillingspakker og statsgaranterte lån har vært viktig. Nå har vi en god dialog med partene i arbeidslivet om innretningen på reiselivsordningen. Den tar form og kommer til Stortinget om ikke så altfor lenge.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-09:
Det er riktig at vi har antydet en ramme på 1 mrd. kr for ordningen, men vi vil ta endelig stilling til den summen når vi ser helheten i ordningen. Vi er opptatt av at reiselivsbedrifter som vil kunne klare seg gjennom krisen, og som etter hvert vil – forhåpentligvis – få et marked, også skal få hjelp. Samtidig må vi legge til rette for aktivitet innenfor de rammene som er, og også bidra til omstilling. For denne pandemien kommer til å endre våre vaner varig. Det betyr at vi også må legge til rette for at bedrifter kan omstille seg, slik at de kan utvikle nye tjenester og finne nye markeder, men vi skal stille opp for reiselivsbedriftene. Jeg har god tro på den ordningen vi nå jobber med, og jeg håper vi kan legge den frem for Stortinget så raskt som mulig. Men det er næringslivsministeren som sitter i førersetet for den, så hun må nesten avklare når vi kan vente den til Stortinget.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-09:
Det har vært en diskusjon mellom Senterpartiet og stortingsflertallet om momsen gjennom flere år. Senterpartiet ønsker at den momsen skal være lavere enn det stortingsflertallet har ønsket. Så har vi hatt en midlertidig reduksjon. Jeg mener at det har vært riktig å ha en midlertidig reduksjon, men ikke en varig reduksjon. Det er også et spørsmål om hvilke virkemidler det er som virker best. Regjeringen er veldig tydelig på at vi skal stille opp for reiselivsbransjen, så det er ikke det dette handler om. Spørsmålet er om lav momssats er det rette virkemiddelet. Lav momssats er et virkemiddel som gjelder for veldig mange bransjer, som ikke bare gjelder for reiseliv og de som er spesielt hardt rammet nå. Vi har større tro på at vi skal ha målrettede ordninger rettet mot bl.a. reiseliv, og jeg har stor tro på den ordningen som etter hvert vil komme på plass.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-09:
Jeg er glad for at Senterpartiet også bekrefter at deres syn på den lave momssatsen er et generelt syn og ikke nødvendigvis bare i denne krisen. Det er det som er mitt poeng, at når vi nå står i en krise, må vi diskutere hvilke virkemidler det er som vil treffe best. Lav momssats i en periode har vært riktig, men nå ønsker vi mer målrettede ordninger. Så er det slik at vi har brukt både skatte- og avgiftspolitikken aktivt i denne krisen, både ved å gi bedriftene mulighet til å utsette innbetaling av skatt og avgift – det har vært svært viktig for at bedriftene skal kunne ha likviditet, og det er kanskje også noe av forklaringen på at vi har hatt færre konkurser enn hva man ellers kunne ha ventet – og ved at vi har redusert arbeidsgiveravgiften med fire prosentpoeng i to måneder, noe som har betydd mye for mange bedrifter i hele landet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-09:
Ja, nå er hovedbildet så langt at vi ikke har sett noe stort misbruk av de ordningene som har vært iverksatt. Noe har det vært, og det er også slått ned på. Det er gode kontrollordninger i skatteetaten på kompensasjonsordningen, og det vil også være etterkontroll. Jeg er helt enig i at det er viktig både å slå ned på misbruk og også ha tiltak som innebærer at man motvirker at ordninger blir misbrukt. Samtidig må vi erkjenne at det er en balansegang i hvor mye kontroll og hvor mange krav vi skal stille, målt opp mot hvor viktig det var å få penger raskt ut. For bedrifter som mistet alle inntekter over natten og samtidig hadde utgifter, var det viktig å få ordningene raskt på plass og få pengene ut. På generelt grunnlag er jeg selvsagt enig i at det er viktig å stille krav, men det er også en balansegang mellom likviditet for bedriftene og hvor finmasket ordningene skal være.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-09:
Det vi har gjort i våre ordninger, er å ha full åpenhet – full åpenhet om hvem som søker, hvem som er eiere i selskap, og hvor mye man får. Vår vurdering er at den åpenheten nok har bidratt til at noen har latt være å søke. Det bidrar til at både medienes søkelys og folks oppmerksomhet knyttet til ordningene, hvem som får, og hvem de er, har vært større. Jeg er på generelt grunnlag enig med representanten i at det er viktig at vi sørger for å beskytte det norske skattegrunnlaget. Derfor har det kommet forslag i budsjettet for neste år om at vi innfører kildeskatt på renter, royalties og noen fysiske driftsmidler, nettopp for å sikre at vi unngår den typen overskuddsflytting til lavskatteland og aggressiv skatteplanlegging.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-09:
Det er mange ordninger, ikke minst gjennom Innovasjon Norge, som legger til rette for både gründere, nystartede selskap og mangfoldet i norsk arbeids- og næringsliv. Så må vi nok erkjenne at den generelle kompensasjonsordningen var riktig i de første månedene, da Norge var stengt ned. Samtidig er det også en ordning der man får mer støtte jo mindre aktivitet man har. Nå er vi over i en annen fase, der smitteverntiltak er blitt redusert eller det er færre smitteverntiltak. Det betyr at ordningene i større grad enn tidligere må legge til rette for aktivitet innenfor de kravene som smitteverntiltakene stiller. Det er grunnen til at vi nå målretter støtten mer mot bransjer som sliter ekstra, og at den også endres mer i retning av å bidra til aktivitet, bl.a. den støtten som går gjennom kultur, fritid og frivillige organisasjoner.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-09:
Det er et veldig viktig poeng, for det er mange som har sterke organisasjoner i ryggen. Vi har også forsøkt å lytte til dem som ikke har de store organisasjonene, derfor har vi lagt til rette for flere ordninger, bl.a. gjennom Innovasjon Norge. Men la meg må bare understreke at ja, vi skal ha, og vi kommer fortsatt til å ha, strenge smitteverntiltak langt inn i neste år, og strengere der man har store smitteutbrudd. Men forhåpentligvis kan vi unngå å stenge hele Norge ned, slik vi måtte i mars, det var mitt poeng, og derfor er også virkemiddelbruken endret. Så er det heller ikke helt enkelt å treffe absolutt alle bedrifter. Det vi gjorde før sommeren, var at vi satte av 600 mill. kr gjennom fylkeskommunene som skulle innrettes der det hadde vært størst utfordringer, bl.a. knyttet til sesongbedriftene. Og nå i denne pakken ligger det 200 mill. kr som skal gå til de kommunene der det er bedrifter som er særlig hardt rammet på grunn av smitteutbrudd.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-09:
Vi varslet allerede før sommeren at de midlertidige ordningene ville bli faset ut i løpet av høsten. Nå ser situasjonen mindre mørk ut enn den gjorde før sommeren. Det betyr at vi holder oss til den planen som var lagt. Det er ingen overraskelse at det er ulike syn mellom partiet Rødt og regjeringspartiene når det gjelder velferdsordninger og dagpengeordninger generelt. Vi mener at det var helt riktig og nødvendig å ha særskilte ordninger i den krisen vi var i, og det vil fortsatt være behov for tiltak i tiden fremover. Derfor har vi også til neste år lagt til rette for flere arbeidsmarkedstiltak som er rettet mot ungdom og grupper som har særskilte utfordringer i arbeidsmarkedet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-09:
De ordningene som nå avsluttes – noen i høst og noen fra nyttår – fases ut helt i tråd med det vi har varslet tidligere. Jeg er også bekymret for den høye arbeidsledigheten. Den er fortsatt for høy. Det er bakgrunnen for at vi i dag diskuterer en ny krisepakke, som var på 6 mrd. kr, og hvor det er kommet til en ekstra milliard i løpet av forhandlingene med Fremskrittspartiet. Det er bakgrunnen for at vi la frem et statsbudsjett som vil bidra til aktivitet, som vil bidra til å trygge jobber, og som vil bidra til at vi legger til rette for at det kan skapes flere arbeidsplasser, og at vi inkluderer flere i arbeidslivet. Krisen er på ingen måte over. Det er grunnen til at vi bruker finanspolitikken aktivt for å bidra til aktivitet og flere arbeidsplasser.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2020-10-09:
I mai i år stilte eg statsråden eit skriftleg spørsmål om å sjå på innretninga og krava til Statens obligasjonsfond, slik at fleire bedrifter kunne få hjelp. Eg må berre tilstå at svaret var litt nedslåande, men med eit lite lysglimt då ein likevel endra ratingkravet frå B- til CCC+. Statsråden sa òg at han hadde undersøkt alle mogelegheiter. Problemstillinga er den same for bedriftene i dag – mogelegvis endå verre, då det er fleire som har måtta ta dyre lån i marknaden på grunn av at dei ikkje har fått tilgang på kapital via SOF. Og mange levedyktige selskap har fått redusert likviditet og soliditet på grunn av pandemien. Er statsråden no samd i at intensjonen bak etableringa av SOF ikkje vert godt nok ivareteken ved krav og praktisering, slik det er i dag?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2020-10-09:
Eg takkar for svaret, men viser likevel til fleirtalsframlegget her i dag, som regjeringspartia òg kjem til å stemma for, og lurer på korleis statsråden vil oppfylla Stortingets vilje om han ikkje er villig til å gå inn i dette med nye briller og sjå på det på nytt.