Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
En finansdebatt skal selvfølgelig handle om budsjettet, men den må også handle om de lange linjene. For regjeringen er det viktig å forbedre og fornye velferdstjenestene, slik at de også sikres for de fremtidige generasjoner. Gjennom store og viktige reformer har regjeringen tatt slike grep. Helsevesenet står nå overfor utfordringer vi ikke hadde for noen tiår siden. Vi blir flere med diabetes, KOLS, muskel- og skjelettlidelser. Flere rammes av kreft. Vi kan, og vi vil, hjelpe flere som opplever psykisk sykdom, og vi vil hjelpe flere ut av rusavhengighet. Det sies om den oppvoksende generasjonen i USA at den kan bli den første generasjonen som har kortere levealder enn sine foreldre. Årsaken er bl.a. overvekt og en mer inaktiv befolkning, en utvikling vi også ser tegn til i Norge. Overvekt utgjør, i likhet med noen av de andre sykdommene jeg nevnte, utfordringer som ikke bare kan løses av helsevesenet alene. I dag hadde jeg gleden av å åpne et viktig internasjonalt møte her i Oslo, hvor vi sammen med Verdens helseorganisasjon fokuserer på kroniske ikke-smittsomme sykdommer, som hjerte- og karlidelser, kreft, kroniske luftveissykdommer og diabetes. Dette er en særlig utfordring vi har i Europa og den rike delen av verden, men vi ser også at en slik utvikling er på full fart inn i utviklingsland. Våre helseutfordringer er andre enn de generasjonene før oss sto overfor. Skal vi møte fremtidens helseutfordringer, må vi innrette helsetjenesten slik at vi er i stand til å løse disse. Det er dette regjeringens arbeid med Samhandlingsreformen handler om. Regjeringen vil forbedre, forsterke og fornye helsevesenet. Vi vil bygge et bærekraftig helsevesen som gjør det mulig å ta i bruk ny teknologi og nye metoder, samtidig som vi ivaretar de store pasientgruppene, som kronikere og pasienter innen psykisk helsevern og rus. Som en del av dette arbeidet har regjeringen i høst lagt frem forslag om en ny lov om kommunale helse- og omsorgstjenester og en ny folkehelselov, hvor vi legger vekt på prinsippet om helse i alt vi gjør, og vi har lagt ut på høring grunnlaget til en ny nasjonal helse- og omsorgsplan. Med disse dokumentene konkretiserer vi Samhandlingsreformen – ja, vi går fra ord til handling. Gjennom disse setter vi et større fokus på forebygging, på helhetlige og sammenhengende tjenester og særlig at de store sykdomsgruppene skal få bedre behandling nærmere der pasientene bor. Slik vi har gjort gjennom Opptrappingsplan for psykisk helse, skal vi nå også løse flere oppgaver nær pasienten. I går besøkte jeg Mo i Rana. Der samarbeider sykehus og nærliggende kommuner tett om et desentralisert helsetilbud. I flere kommuner gjøres det lignende arbeid, og Samhandlingsreformen blir møtt med entusiasme og vilje til å tenke nytt. Dette lover godt for fremtidens helsetjenester og for vårt arbeid med å forbedre, forsterke og fornye helsetjenesten. Vi behandler stadig flere, og flere får god behandling i sykehusene våre. Vi overlever sykdommer vi før døde av. Det er viktig for regjeringen å heve kvaliteten i sykehusene ytterligere. Vi vil bedre pasientsikkerheten. Jeg har denne høsten lagt frem en rekke tiltak for å styrke dette arbeidet. Det er et viktig mål for regjeringen å få ned ventetidene. At ventetidene øker og fristene for behandling brytes, er ikke akseptabelt, og jeg følger derfor dette området tett. Jeg har presisert sykehusenes plikt til å informere og sørge for at pasienter får behandling før fristbrudd oppstår. Regjeringens forslag for 2011 om 970 mill. kr mer til sykehusene gir rom for en økt pasientbehandling på om lag 1,4 pst. Ved flere sykehus ser vi en positiv utvikling i form av reduserte fristbrudd og reduksjon i ventetid. Samtidig er det viktig å minne om at alle som trenger øyeblikkelig hjelp, får dette, noe som utgjør ca. 70 pst. av pasientene ved norske sykehus. Det har vært debatt her i dag om ventetider, og Høyre har tatt til orde – ikke uvanlig – for private løsninger. Det har også vært hevdet at det har vært en eksplosjon i antall private helseforsikringer. Så vidt jeg har kunnet bringe på det rene, er det 8 pst. av norske arbeidstakere som har privat helseforsikring. I Danmark er det om lag en tredjedel av arbeidstakerne. Dette har eksplodert med den borgerlige regjeringen. Jeg mener at dette er en utvikling som vi ikke ønsker i Norge. Folk skal være trygge på at vi har kapasitet i vårt offentlige helsevesen til å gi et forsvarlig tilbud. Som en del av forliket regjeringspartiene inngikk med Kristelig Folkeparti og Venstre om Omsorgsplan 2015, er det fastsatt en forskrift om en verdig eldreomsorg. Forskriften bidrar til å sikre grunnlaget for et godt tjenestetilbud til eldre. Den styrker regelverket og tydeliggjør eldres rettigheter. Den videre utviklingen av eldreomsorgen må legge vekt på innholdet i tjenesten – i tillegg til kapasiteten. Eldre mennesker er like ulike som alle oss andre, med ulike behov og ønsker. En god eldreomsorg bygger på et verdigrunnlag som sikrer den enkeltes integritet og verdighet. Målet for eldreomsorgen er å sikre den enkeltes trygghet og mulighet til et meningsfylt liv. Vi har sikret full barnehagedekning, nå tar vi et viktig grep for å styrke eldreomsorgen. Vi skal fortsette utbyggingen av en eldreomsorg som sikrer alle et likeverdig tilbud, uavhengig av økonomi og sosial bakgrunn. Det viktigste er at eldre føler seg trygge på at de kan få den hjelpen de trenger, når de trenger den. Dette gjør vi best gjennom en sterk offentlig omsorgstjeneste. Vi øker tilskuddene til sykehjemsplasser og omsorgsboliger, og står fast ved utbyggingen av 12 000 nye plasser, og 12 000 nye årsverk, som vi har fastsatt tidligere. Den største veksten i antall eldre vil de nærmeste årene komme i aldersgruppen mellom 67 og 80 år. Vi må heller ikke glemme at en verdig eldreomsorg også handler om et tilbud til dem som ønsker å bo, og bor, hjemme. Også her kan vi forebygge mer ved å komme tidlig inn. I hjemmetjenestene, hjemmesykepleien, gjøres det hver dag en viktig jobb og en viktig innsats som får for lite fokus. Vi trenger mer kunnskap om helse- og omsorgstjenestene i kommunene og om helse- og omsorgstjenestene til eldre. Alle fylker har fra og med 2009 både undervisningssykehjem og undervisningshjemmetjenester. Disse skal bidra til å styrke kompetanse og kvalitet i alle kommuner i hvert fylke. I neste års budsjett viderefører vi en satsing på omsorgsforskning. Vi har i høst sett bilder av eldre som ikke har fått de omsorgstjenestene de burde, noe som har gjort inntrykk. Vi har hørt eldre gi uttrykk for at de ikke føler seg verdsatt. Nettopp derfor tar vi flere grep for å styrke eldresatsingen. Jeg tror også dette handler om noe mer enn bare omsorgstilbudet til de eldre. Vår respekt for eldre må være like tydelig som vår entusiasme for våre unge. At vi lever lenger og lever flere gode år, er et uttrykk for at vårt samfunn har lyktes. Vår vilje til å bygge ut omsorgstilbudet til eldre må også gjenspeiles i hvordan vi alle møter og involverer eldre i hverdagen. Jeg ønsker en debatt som tar opp synet på eldre, velkommen. Vi trenger eldres deltagelse i samfunnslivet, og vi skal legge til rette for slik deltagelse. På Sveio omsorgssenter er det bygget en sansehage på sykehjemmet, i Sørum kommune har de et stort og vakkert uteområde med spennende og utradisjonelle løsninger, kunstutsmykking og terapibasseng. På Masfjorden sykehjem samler de på stjernestunder, og i Trondheim er det etablert Livsglede for Eldre-sykehjem. Vi må også se på de som lykkes, og se at det er mulig. Mange kommuner satser mye på omsorgstjenester og har svært gode resultater. Jeg vil vite mer om disse kommunenes suksessoppskrift. Derfor tar jeg initiativ til et utredningsoppdrag hvor man skal undersøke hvordan andre kommuner kan lære av de gode eksemplene. Det er mange utfordringer i eldreomsorgen, men vi må også løfte frem de gode historiene og de mange tusen ansatte som gjør en fantastisk innsats hver eneste dag.