Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2014-03-04:
Norske veier krevde i 2013 187 menneskeliv. Det er 187 menneskeliv for mange. Mange flere blir skadet for livet og frarøves muligheten til å leve de livene de skulle ha ønsket seg. Å sørge for bedre trafikksikkerhet er en av enhver regjerings mest krevende oppgaver. Denne regjeringen har som flere tidligere regjeringer slått fast at nullvisjonen skal ligge til grunn for deres arbeid. Det er jeg glad for. Jeg er også veldig glad for at denne regjeringen og samferdselsministeren har trafikksikkerhet så høyt på sin dagsorden. Etter en nedgang i antall drepte og hardt skadde markerte 2013 et brudd på den trenden. Antall døde økte med 30 pst. Riktignok var det færre døde i trafikken i 2013 enn gjennomsnittet for de ti siste årene, men for pårørende er det en mager trøst, og for oss som politikere er det en påminnelse om at resultatene av trafikksikkerhetsarbeidet ikke kommer av seg selv. Trafikksikkerhetsarbeidet er omfattende, det griper inn i mange ulike felt. Årsakene til ulykkene er sammensatt, og derfor gleder det meg at denne regjeringen allerede har vist vilje til å ta nødvendige grep innenfor en rekke felt for å styrke trafikksikkerhetsarbeidet. Det er bl.a. bevilget en økning på 3 mill. kr til å sette Vegvesenet i stand til å kontrollere mange flere biler, det skal nå innføres vinterførerkort med obligatorisk glattkjøringskurs for utenlandske sjåfører, og det er bevilget økte midler til rekordmange kontroller. Ikke minst er det iverksatt et internasjonalt arbeid for lettere å kunne slå ned på utenlandske sjåfører som har brutt loven. Men alt dette som er gjort på kort tid og i løpet av de siste månedene, har også vært helt nødvendig. For å styrke trafikksikkerhetsarbeidet må man jobbe på mange fronter, og på kort sikt er en av dem å sikre at tungtransporten som kjører på våre veier, er i sikker stand, og at vi har sjåfører som overholder gjeldende regelverk. Denne vinteren har vi nok en gang sett eksempler på at trailere og vinterføre kan utgjøre en svært trafikkfarlig og i verste fall dødelig kombinasjon. I november kunne vi på NRK Nordland høre om en trailer som ble stoppet av politiet med blankpolerte dekk påsatt kjettinger som ikke passet, og som derfor var strammet til med stropper. Sjåføren forteller at han aldri har kjørt på vinterveier før. Det er skremmende å høre slike historier, men det er dessverre ikke unikt. Et annet eksempel, som vi nylig kunne lese om i Adresseavisen, var en semitrailer på vei opp til Meråker som unnlot å stoppe i kontroll, men som Vegvesenet fikk stoppet. Traileren viste seg å ha store mangler og utgjorde en trafikksikkerhetsrisiko på våre veier. Mange av disse vogntogene overholder heller ikke kjøre- og hviletidsbestemmelsene og utgjør en stor trafikksikkerhetsrisiko også på den måten. Andre ganger blir sjåfører stoppet etter å ha brutt disse bestemmelsene. Selv om lastebilene utstyres med kontrollmekanismer som gjør at sjåførene ikke praktisk kan kjøre lenger enn tillatt, vet vi også at enkelte sjåfører omgår dette ved å bruke ekstra førerkort. Når det er en kollegas førerkort, er det relativt enkelt å avsløre, men i januar ble det avslørt at også falske førerkort som ser helt ekte ut, benyttes. Disse kan ifølge folk i næringen som selv har prøvd, bestilles fra utlandet for bare noen titalls euro. Det skaper en stor usikkerhet for norske trafikanter at man ikke kan vite sikkert om sjåførene man møter i store vogntog, overholder de bestemmelsene og det regelverket som er i Norge, og om det i det hele tatt faktisk er yrkessjåfører som kjører disse bilene. Heldigvis finnes det lyspunkter. De rekordmange kontrollene som regjeringen har bevilget penger til, har gitt resultater. Ifølge Vegvesenet er det gjennomført tre ganger så mange kontroller som før. Hele 1 400 vogntog har fått kjøreforbud. Nå må vi diskutere hvordan vi skal sørge for at det blir færre. Jeg tror at tiltakene må bli strengere. Det må ikke bare klippes skilt på dårlig skodde biler, det må settes på flere hjullåser. Det må sikres nødvendig sjåførkompetanse, og jeg er glad for at regjeringen er i gang med disse tiltakene. Jeg er også glad for at bransjen selv sørger for å ta egne initiativ til gode løsninger. En av disse ordningene er Trygg Trailer, et prosjekt som først ble startet som et samarbeid mellom Nova Sea og Statens vegvesen, og som senere har spredt seg til store deler av Nord-Norge, og også sørover. Det er en løsning som er utviklet av bransjen selv, for å bidra til at trafikkfarlige trailere ikke blir sendt ut på veiene. Det hele startet med at losserne på fiskeforedlingsanlegget til Nova Sea på Lovund på Helgelandskysten ble lært opp av Vegvesenet til å sjekke om trailerne som kom og hentet laks, var riktig skodd og i god stand, ved bruk av en sjekkliste. Dersom de ikke var det, varslet de politi og Vegvesenet, som kunne rykke ut og gi trailerne kjøreforbud. Resultatene var kjempebra. Fra ett år til det neste gikk det fra 4 pst. avvik på skjemaene til bare 1,4 pst. Dette er et eksempel på hva næringen kan gjøre selv. Det er viktig at staten bidrar til å rulle ut dette i flere deler av landet. Men Trygg Trailer er også et godt eksempel på at bransjen selv lanserer gode tiltak for å få bukt med trafikksikkerhetsutfordringene, og slike tiltak håper jeg vi ser flere av i fremtiden. Et annet eksempel kommer fra lastebilnæringen, som med Norsk Lastebileier-Forbund i spissen har lansert Transportsvanen. Det skal være en sertifiseringsordning som fungerer som et svanemerke for transportfirmaer. En slik bransjeintern godkjenning tror jeg kan være med og bidra til at de som skal ha transportert varene sine, også blir mer bevisst i sine valg av transportfirma. Hvis vi skal lykkes, må alle ledd i kjeden ansvarliggjøres. Det jeg har nevnt nå, er noen eksempler på det. Hvorfor er de bransjeinitierte løsningene bra? Jo, de er bra fordi det er bransjen selv som tar initiativ til tiltakene. Da kan de i større grad bli mer effektive. Jeg ønsker at staten skal bidra, men ikke så mye at bransjen selv mister eierskapet til tiltakene. Da er jeg redd de mister noe av effekten. I Aftenposten i dag er kontroller av tungtransport omtalt. Der kommer det frem at det må jobbes på bred front. Man må øke ressursene til kontroll, bedre samarbeidet mellom politi, toll- og vegvesen, og det må ligge et juridisk og økonomisk ansvar hos dem som bestiller transporten. Det er utgangspunktet for det arbeidet som nå er satt i gang for å øke trafikksikkerheten på veiene våre. Vi kan ikke risikere at 2014 blir et like dårlig år som 2013 var for trafikksikkerheten. Vårt mål i trafikksikkerhetsarbeidet er at det skal føles trygt å kjøre på norske veier. Da må vi ha økt trygghet for at de tunge kjøretøyene vi møter, skal være tilstrekkelig sikre. Jeg synes det er svært positivt at bransjen allerede er i gang, og at regjeringen er så offensiv. Det er fortsatt ting vi må gjøre. Nullvisjonen er en ledestjerne i arbeidet, og vi kan ikke tillate oss å slappe av før dette har blitt en realitet. Regjeringspartiene i Stortinget ønsker å være offensive i trafikksikkerhetsarbeidet. Det er derfor vi i dag ønsker en debatt i Stortinget om hvordan vi i større grad kan involveres i dette arbeidet, og hvilke tiltak som må settes i gang, slik at vi nå kan gjøre en innsats for å styrke dette arbeidet.