Guri Ingebrigtsen (Arbeiderpartiet), 2000-06-05:
Når Odelstinget i dag vedtar en fornyet pensjonsordning for sjømenn – forbedret og forenklet – skyldes det ikke minst Sjømannspensjonsutvalgets arbeid. Det partssammensatte utvalget gjorde et grundig forarbeid og ryddet opp i tidligere misforståelser og uenighet om sjømannspensjonen, dens bakgrunn, finansiering og utvikling. Jeg er glad for at komiteen nå enstemmig bringer saken vel i havn. Det var regjeringen Bondevik som fremmet proposisjonen, og forslagene følges opp av den nåværende regjeringen. Den økonomiske situasjonen i pensjonstrygden for sjømenn har vært dårlig i flere år. Ordningen ble endret fra 1994, både med innskjerpinger og forbedringer som følge av forslag fra Gjærevoll-utvalget. Som kjent la Harlem Brundtland-regjeringen senere fram forslag i Ot.prp. nr. 59 for 1995-96 med sikte på å bedre økonomien gjennom å øke den statlige medfinansieringen og dessuten visse innstramminger i reglene. Stortingsflertallet sluttet seg ikke til forslagene, men bad regjeringen sette ned et utvalg for å vurdere en AFP-lignende ordning, en privat tjenestepensjonsordning eller en fortsatt offentlig ordning for sjømenn. Komiteen gir i dag sin tilslutning til Sjømannspensjonsutvalgets konklusjon om at den gjeldende ordningen foreløpig bør fortsette som en offentlig statsgarantert pensjonstrygd, og at de årlige underskudd om noen år må dekkes av statsgarantien. Sjømannspensjonen ble i sin tid utformet mer som en sosial trygdeordning enn en tjenestepensjon, og man ser at det blir vanskelig å legge om i en tid da det er og forventes store pensjonistkull. En eventuell overgang til en forsikringsbasert pensjon vil forsterke trygdens økonomiske problemer, fordi opptjente rettigheter da må dekkes av næringen og/eller staten. Disse utgiftene vil komme samtidig med premie til oppbygging av en fondsbasert pensjonsordning. På denne bakgrunn har komiteen så vel som departementet sluttet seg til utvalgets oppfatning om at en eventuell privat fondsbasert pensjonsordning bør vurderes på nytt først rundt 2015. Økonomien antas da å være i bedre balanse, det vil være færre pensjonister, og det vil være en mer oversiktlig og håndterlig situasjon når det gjelder opptjente rettigheter. Videre vil tariffestede supplerende forsikringer være bygd opp. Økonomien i ordningen er likevel bekymringsfull i 10-15 år framover, og statsgarantien tilsier betydelige utbetalinger fra staten om noen få år. Odelstinget vedtar i dag en pensjonsløsning som sjømannsorganisasjonene er tilfreds med – i hvert fall på kort sikt. Rederiene hadde nok ønsket en omlegging til en forsikringsbasert tjenestepensjonsordning allerede nå, men tidspunktet er som nevnt lite heldig. Fra et sosialt synspunkt har jeg stor sans for forslaget om et inntektsprøvd tillegg som øker pensjonen betydelig for dem som trenger det mest. Når en slik forbedring begrenses til dem som arbeider til sjøs fram mot pensjonering, dvs. om lag en tredjedel av pensjonistene, blir det mulig å få til en forbedring med en intern omfordeling uten å øke de økonomiske rammene i særlig grad. Sjømannsorganisasjonene har fått gjennomslag i Stortinget for et noe større tillegg og for at dette skal gjelde flere enn det som utvalget foreslår. Jeg har forståelse for komiteens ønske om å imøtekomme sjømennenes organisasjoner på dette punktet, men jeg er bekymret for de økte utgiftene som i sin tid vil belaste statsgarantien. Tillegget vil medføre samlede merutgifter til en nåverdi på nærmere 100 mill. kr i tillegg til de 250 mill. kr som forslaget i proposisjonen var beregnet til. Spørsmålet om sjømannspensjonister skal ha rett til å få godskrevet pensjonspoeng i folketrygden for pensjonstiden, hører under folketrygden, lovmessig som budsjettmessig. Det er i dag som kjent bare uførepensjonister i folketrygden og pensjonister med avtalefestet pensjon som får medregnet og godskrevet framtidige pensjonspoeng uten samtidig arbeidsinntekt. Regjeringen Jagland uttalte som kjent våren 1997 da pensjonsalderen i AFP-ordningen ble redusert til 62 år, at ordningen med godskriving av pensjonspoeng for AFP-pensjonister skulle vurderes utfaset fra 2007. Likhetshensyn er viktig her. Tjenestepensjonsordninger med særaldersgrenser, pensjonstrygdene for sjømenn, fiskere og skogsarbeidere gir i dag ikke rett til poengopptjening i folketrygden. Jordbrukere fikk heller ikke rett til pensjonspoeng i folketrygden i den nye tidligpensjonsordningen som ble innført i forbindelse med jordbruksoppgjøret i 1998. På denne bakgrunn må Regjeringen få komme tilbake til en mer gjennomgående vurdering av spørsmålet. Komiteen støtter forslaget om at yrkesgrupper innenfor offshore kan få gå ut av pensjonsordningen for sjømenn etter dispensasjon fra departementet. Vilkåret er at arbeidstakerne må omfattes av en annen pensjonsordning som er like god. På sikt ser jeg ikke bort fra at en ordning med sjømannspensjonen som en solid grunnsikring med fordelingselement(presidenten klubber) supplert med en tariffestet forsikringsbasert tilleggsordning, kan være en hensiktsmessig pensjonsløsning. (presidenten klubber)