Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2013-06-04:
Det er gledelig at et bredt flertall i Stortinget nå slutter seg til denne proposisjonen. Det er – som saksordføreren også sa – en viktig milepæl at en nå gjør dette, og både saksordføreren og andre har jo vært inne på hvorfor dette skjer. Det ene – som representanten Syversen nå vendte tilbake til – er vår egen bankkrise for litt over 20 år siden, og selvsagt finanskrisen i 2008. Det en også har sett, er at både krisen i Norge og særlig krisen vi har sett etter 2008, har hatt enorme omkostninger, først og fremst gjennom store ubalanser og uro i mange økonomier og en veldig sterk vekst i arbeidsledigheten. Så det faktum at bankkriser har store omkostninger, er i seg selv et selvstendig argument for å ha solide banker. Det andre er at bankene har en helt sentral rolle i samfunnet. De passer på sparepengene våre, de yter lån og er på mange måter – jeg har brukt et uttrykk fra denne talerstolen tidligere, i 1991 – blodårene i økonomien. Så det er viktig at dette fungerer på en god måte. Slik sett er banker samfunnsinstitusjoner, og jeg har en veldig sterk overbevisning om at solide banker er samfunnsmessig lønnsomt. Samtidig er det også et konkurransefortrinn for de bankene som er solide. Det gjelder for banker som for privatpersoner: Er du solid, får du de beste betingelsene hvis du ber om et lån. Det vi nå gjør i Norge, er en del av et internasjonalt arbeid som vi nå er opptatt av i alle land, både gjennom de såkalte Basel III-reglene, kapitaldirektivet i EU, og det som skjer i de enkelte land. Det er konkrete forslag, og en gjør aktive tiltak for å bygge mer solide banker samtidig som en også ser på hele reguleringssiden av bankvesenet. Det er viktig at en bygger reserver i gode tider. I dårlige tider er det vanskelig å bygge reserver. Det er da du skal ha reserver tilgjengelig. Derfor er Norge nå i en god posisjon til å bygge solide banker. Så er det slik, som også andre har påpekt, at norske banker ligger bra an. Den gjennomsnittlige kapitaldekningen i norske banker er rett i underkant av 11 pst. Det betyr at de krav som nå blir stilt i de to nærmeste årene, bør være overkommelige for norske banker. Jeg vil kommentere et forhold litt spesielt. I merknadene er konkurranseforhold – særlig i det nordiske bankmarkedet – blitt påpekt, for vi har en stor felles konkurranseflate i Norden. Rammebetingelsene er noe forskjellige fra land til land. Når det gjelder banker, har de i Sverige f.eks. to årlige innbetalinger til spesielle fond, og i Danmark har de en transaksjonsskatt, så helt likt er det heller ikke i utgangspunktet. Men jeg er opptatt av dette, og det var også begrunnelsen for at de nordiske finansministrene nedsatte en gruppe som skulle se på muligheter for å få til mest mulig ensartede og like konkurransevilkår. Ett tiltak som da kom opp som en mulighet, var en såkalt vertslandsregulering. Det betyr at banker som opererer i Norge, må rette seg etter norske regler, på samme måte som banker som opererer i Sverige, som er nordisk forankret, har svenske regler. Jeg vil jobbe for det, og i morgen tar jeg på nytt en tur til Stockholm for å snakke med min svenske kollega om nettopp kapitalkrav og det en nå gjør på svensk side. Så jeg er glad for den støtten som Stortinget i dag gir til dette forslaget. Det er viktig, og det bidrar til at en ikke bare bygger mer solide banker, men at en også bygger ytterligere soliditet rundt norsk økonomi. Det kan komme godt med.