Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Kultur har havnet i politikkens elitedivisjon i løpet av fire år med rød-grønn regjering. Kultur har hvert eneste år vært en av de store budsjettvinnerne, og 2,7 milliarder flere kroner vil bli brukt på kultur i 2010 enn for fem år siden. Men Kulturløftet handler ikke bare om mer penger. Det handler like mye om å gi kulturlivet og frivilligheten økt anerkjennelse og status. Vi har ambisjoner om å fortsette å heve statusen og videreutvikle Norge til å bli en stor kulturnasjon. De neste årene vil deler av kulturlivet stå overfor store utfordringer. Musikkbransjen har i lengre tid slitt med ulovlig nedlasting av musikk, og vi har ikke hatt godt nok juridisk regelverk for beskyttelse av opphavsrettigheter. Mediebransjen er inne i store omstillinger. De tradisjonelle papiravisene utfordres både økonomisk og redaksjonelt av digitale medier. Yngre lesere foretrekker nettet som nyhetskilde framfor avisene, og de kommersielle kringkasterne møter utfordringer ved svekket annonsemarked og mer audiovisuelt innhold på nettet. Bokbransjen vil i løpet av 2010 lansere eget digitalt tilbud til det norske markedet. Samtidig pustes de i nakken av Amazon og Kindle, som prøver å etablere et monopol på salg av digitale bøker. Forfattere og forleggere kan i løpet av kort tid komme i samme situasjon som musikkbransjen om man ikke lykkes med å etablere et system som ivaretar rettighetshaverne samtidig som forbrukerne får et tilbud de kan benytte på lovlig vis. Norsk Tippings storhetstid kan også være over. Det norske spillmonopolet er under press fra utenlandske spillselskaper som opererer på nett. Mens hele Norsk Tippings overskudd går til idretten og frivillige organisasjoner, går overskuddet til de internasjonale spillselskapene rett i lomma til grådige investorer. Felles for alle eksemplene jeg har nevnt, er at eksisterende og ny teknologi stiller de sentrale aktørene innenfor norsk kulturliv overfor store utfordringer. Det stiller også oss som politikere overfor krevende valg og beslutninger. Nylig nedsatte Kulturdepartementet et offentlig utvalg som skal se på pressestøtten. Et annet utvalg vurderer forbrukernes muligheter til fritt kanalvalg og åpne nett. Dessuten jobbes det med endringer i åndsverksloven. I tillegg har bokbransjen bedt om at e-bøker må inn i den nye bokavtalen, og at også e-bøker må ha momsfritak. Vi har foreløpig få løsninger, men det er ingen tvil om at framtida vil innebære store omlegginger. Frivilligheten er en av de store budsjettvinnerne for 2010. Like før sommerferien ble Regjeringa enig med Frivillighet Norge og Norges Idrettsforbund om at frivillighet skal få kompensasjon for momsutgiftene. Innen 2014 skal Kulturløftet satse 1 milliard kr ekstra på en varig momskompensasjonsordning. De første 200 mill. kr er på plass i budsjettet for 2010. Denne momskompensasjonsordningen utgjør den største satsingen på frivilligheten over statsbudsjettet noensinne. På toppen av dette har Regjeringa endret tippenøkkelen, innført nye inntektskilder for Norsk Tipping og kompensert for lag og organisasjoner med automatinntekter. Konklusjonen er klar: Ingen regjering har satset mer på det frivillige Norge enn den rød-grønne regjeringa. Fra 1. juli 2010 innfører vi en ordning med kulturmoms. Det vil slå særdeles positivt ut for idretten, museer og en del andre kulturinstitusjoner. Det betyr at frivillige organisasjoner vil spare en halv milliard momskroner med denne ordningen. Regjeringa har gjennom Kulturløftet valgt å satse bredt og innenfor mange sjangre. Vår ambisjon er at hele befolkningen skal få tilgang til et rikt og mangfoldig kulturliv. Derfor har det vært viktig for oss å spre kulturkronene over hele landet. Kulturskolene er viktig for kulturlivet rundt om i Norge. I tillegg er kulturskolen en viktig rekrutteringsarena for framtidige kunstnere og kulturarbeidere. Derfor vil Regjeringa gjennomføre et kulturskoleløft, slik at alle barn som ønsker det, skal få et kulturskoletilbud av god kvalitet og til en rimelig pris. Det gjør vi gjennom å innføre statlige stimuleringsmidler og bidra til en solid kommuneøkonomi. I budsjettet for 2010 får kulturskolene 40 mill. kr ekstra, som skal gå til prosjekter for å utvikle et godt kvalitativt tilbud. Vi øker kulturbudsjettet med 800 mill. kr for 2010. Det er dobbelt så mye som Bondevik-regjeringa bevilget på fire år. Det sier noe om at denne regjeringas satsing på kultur ikke bare handler om ord, men om penger. Helt til slutt vil jeg få lov til å gjøre oppmerksom på en feil i budsjettinnstillinga: Det gjelder Innst. 14 S, romertallsvedtak V punkt 3 under rammeområde 3 i den avgitte versjonen. Teksten må justeres slik at ny tekst under V punkt 3 blir: «Det ordinære offentlige driftstilskuddet til de øvrige knutepunktinstitusjonene fordeles mellom de offentlige tilskuddspartene med 60 prosent på staten og 40 prosent på regionen, jf. kap. 323 Musikkformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner, kap. 326 Språk-, litteratur- og bibliotekformål, post 72 Knutepunktinstitusjoner og kap. 328 Museums- og andre kulturvernformål, post 70 Det nasjonale museumsnettverket.» Nå er det gjort, president!