Trine Skei Grande (Venstre), 2002-06-14:
Den meldinga vi behandler i dag, er en viktig del av kvalitetsreformen. Det er et flertall som avtegner seg i dag, som kanskje kan gi stabilitet og fellesskap rundt hvordan vi skal organisere kunstutdanninga vår. Det er et valg også i kunstutdanninga. Det er samme vilkår som i øvrig norsk høyere utdanning. Det legges derfor opp til at kunstfagene innpasses i den samme strukturen som annen høyere utdanning, med 3-årig grunnutdanning og to år for høyere grads nivå. Ønsket om et mer helhetlig system må imidlertid ikke gå foran hovedmålet for høyere kunstutdanning, som er å utvikle så høy kunstnerisk kvalitet hos studentene som mulig. Utøvende, høyere kunstutdanning har et svært høyt nivå i Norge. Komiteen går derfor inn for at utdanninga for utøvende, høyere kunstutdanning skal beholde sitt 4-årige grunnutdanningsløp og to år for høyere grads nivå. Men vi mener at det er nødvendig å forberede studentene så de skal få oppdrag etter endt utdanning. 4+2 år er også normen for internasjonale utøvere på kunstutdanninga. Det ville vært dumt hvis de musikkinstitusjonene i Norge som er kjent for å gjøre en veldig god jobb, plutselig skulle bli kjent internasjonalt for å være annenrangs institusjoner. Det er en kjensgjerning at skoleverket i dag ikke gir nødvendig faglig forberedelse for høyere utdanning i utøvende og skapende fag. Det er andre tilbud og videregående opplæring som ivaretar barn og unges utvikling på dette feltet, som musikk- og kulturskoler, kunstfagskoler, folkehøyskoler, privattimer osv. Likevel er det sjølsagt viktig å gi barn i grunnskolen større tilgang på ulike kunst- og kulturuttrykk, og at de sjøl deltar i kulturell aktivitet gjennom f.eks. Den kulturelle skolesekken. Venstre vil understreke at musikk- og kulturskole er et svært viktig tilbud for barn og unge rundt i kommunene, der det er organisert i skoleverket og det frivillige kulturlivet. Samarbeidet med det lokale og frivillige kulturliv bør styrkes ved at institusjonene som gir høyere utdanning i musikk- og kunstfag, også gir studentene relevant kompetanse for frivillig kulturarbeid rundt om i kommunene. Vi ser veldig mange steder lokalt at det er et stort problem at man opplever konflikter mellom de profesjonelle og de frivillige. Det er stor variasjon mellom fylkene i forhold til hvor stor andel av elevene som deltar i kommunale musikk- og kulturskoler. Det er 22,5 pst. i Nord-Trøndelag, helt ned i 1,7 pst. i Oslo, der det er en stor andel privatundervisning og en stor andel frivillig kulturliv. Målsettingen er at 30 pst. av barne- og ungdomskullene skal gis et slikt tilbud. Inntaksnivået ved høyere kunstutdanning er svært høyt i Norge. Kunstfagskolene representerer derfor et viktig og nødvendig ledd mellom videregående skole og høyere kunstutdanning. Studier ved kunstfagskoler gir i dag ikke generell studiekompetanse. I utarbeidelse av en ny lov om fagskoleutdanninga bør det vurderes om elever som fullfører to-årig løp ved en kunstfagskole, bør gis studiekompetanse som kan innpasses i studier ved høyskoler og universiteter. Kunstutdanning er en spesiell form for utdanning, der personligheten skal dyrkes fram på en annen måte enn ved en annen form for utdanning. Derfor er talentutviklinga viktig. Det legges opp til en forsøksordning for å ivareta talenter i aldersgruppen under 19 år. Det må klargjøres at forsøksordninga skal omfatte Norges musikkhøgskole, de tidligere musikkonservatoriene og videregående skoler. Dette kan misforstås, og blir misforstått slik det er skrevet i meldinga under 4.5.4, Talentutvikling, og slik merknaden i komiteen er skrevet, kan den også egentlig misforstås. Jeg har derfor behov for å klargjøre at forsøksordninga også bør inkludere de tidligere musikkonservatoriene. Det er i hvert fall vår tolkning av punktet, og jeg håper at statsråden har den samme. Kunsthøgskolen i Oslo videreføres tross en del samarbeidsproblemer. Venstre syns det er viktig å holde fast ved samlokaliseringa og tror faktisk at dette kan bli et fantastisk område for Oslo når en får samlet en slik skole på Grünerløkka. Nå har nesten alle sagt det, men vi i Venstre har lyst til å si det en gang til: Det er behov for et tilbud innen billedkunst og kunsthåndverk på høyskolenivå i Nord-Norge. Regjeringa må derfor arbeide videre med spørsmålet om å etablere en visuell kunstutdanning i Tromsø. I Nord-Norge finner vi vel de kommunene med størst kunstnertetthet i tillegg til Oslo, og presidenten har sikkert forståelse for mitt standpunkt når jeg sier at det sikkert er en grunn til det.