trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Jeg har lyst til å takke representanten for et godt innlegg med mange kloke refleksjoner, som jeg langt på vei deler, bl.a., fritt sitert, at vi må innhente og bruke de signalene vi får om behovet ute. I dag kan vi lese i Vårt Land hvor en partikollega av representanten Toskedal, representanten Bollestad, i dag sier: «Da jeg leste om bruken av tvangspysj, ble jeg eitrande sint.» – Det tror jeg er en følelse mange av oss deler. Videre sa Bollestad: «Å bruke en slik tvangspysj er et symptom på travelhet.» Mitt spørsmål blir da: Hvordan føles det for representanten Toskedal å forsvare og støtte en regjering som bruker de store pengene på skattefest til dem som har mest, samtidig som vi ser uverdige forhold i eldreomsorgen?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Jeg er glad for det svaret. Så skal representanten Toskedal vite at hvis han oppdager at det trengs mer penger der ute, så er det bare å komme til Arbeiderpartiet og stemme for våre forslag. Jeg har et annet spørsmål knyttet til denne modellen for selskapsskatt, som på mange måter følger regjeringens store tanke om å ta fra dem som har minst og som sliter, og gi til dem som har mest, og hvor det går bra. Jeg kan, med respekt å melde, ikke forstå at det er en modell som Kristelig Folkeparti med sitt verdigrunnlag synes er en god modell. Så jeg lurer på om representanten kan si hva som er Kristelig Folkepartis standpunkt når det gjelder selskapsskatt, hvor man skal ta fra det store flertallet av kommunene, som kanskje trenger de pengene mest for å stimulere til vekst, og gi til de veldig få kommunene som allerede går veldig bra.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-06-16:
Når det gjelder det oppslaget og den saken, deler jeg representanten Bollestads syn på at slik kan vi ikke ha det. Verdighet, etisk refleksjon og måter å behandle eldre på er for Kristelig Folkeparti en av hovedsakene, ikke minst ut fra vårt motto og vårt menneskesyn. – Så det deler vi fullt ut. Og vi regner med at våre representanter i kommunene også kjemper for det fullt ut. Når det gjelder skatteletten, har ikke det vært Kristelig Folkepartis behov og ønske. Men vi støtter en regjering der vi har fått styrket kommuneøkonomien på lik linje med den veksten som var i rød-grønn periode. Kristelig Folkeparti har fått gjennomslag for mange saker som regjeringen i utgangspunktet ikke hadde med, bl.a. ressurskrevende tjenester innenfor rus og psykiatri. Så er det slik at vi må lytte til signaler fra kommunene. Hvis det viser seg å være en skjevhet her, må vi ta tak i det.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-06-16:
Først av alt takker jeg for tilbudet om å komme til opposisjonen – for de har alltid penger! Dernest registrerer jeg at synet på selskapsskatt er en svær sak. Det er finanskomiteen som har hovedansvaret for den. Når det gjelder dagens proposisjon, støtter ikke vi forslaget til selskapsskatt. Vi har ikke kunnet gå inn i det, fordi vi mener modellen ikke er innrettet på en optimal måte. Så vi har et annet syn på selskapsskatt enn det regjeringen og Venstre har. Det er fordi vi ønsker og er på leit etter en god modell. Jeg kan ikke her gjøre rede for alle variablene som må ligge inne i en slik modell, men vi er ikke tilfreds med den modellen som er lagt fram som et forslag fra regjeringen.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-06-16:
Når det gjelder fylkesnøklene – altså økonomien til fylkeskommunene – ble det endelig revidert nå etter 20-30 års stillstand, som jeg ikke skal gå nærmere inn på, men det var en underlig opplevelse. Den er nå i tråd med de nøklene som myndighetene prøver mest mulig objektivt å legge til rette for. Kristelig Folkeparti og Venstre har fått på plass 60 mill. kr ekstra i budsjettsammenheng de neste fem år som kompensasjon. Det ble et tillegg på 10 mill. kr i år, som vi også er fornøyd med. Kristelig Folkeparti er redd for at det kanskje trengs mer midler og vil kjempe for det i budsjettene videre, men behovet må komme fram nå. Det har vært rapportert at ferje- og båtfylkene får problemer fordi det forstyrrer nøklene. Derfor ble det tatt ut som egen ordning, og i tillegg til 40 års rentekompensasjon er det nå lagt godt til rette for disse fylkene. Men vi vil følge den situasjonen veldig nøye videre.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-06-16:
Det er enkelte deler av kritikken som en tar alvorlig, og så er det andre deler som en undres over. Jeg berømmet nettopp komiteen for at hele komiteen har registrert bekymring for sosialomsorgen i framtiden. Når det gjelder eldreomsorg og behovet for hjelp der, tror jeg SV og Kristelig Folkeparti fort kan finne sammen. Det er en av våre største bekymringer at omsorgs- og helsetjenestene må være gode i kommunene. Så spissformuleres det: Hva har Kristelig Folkeparti oppnådd? Jo, vi har fått på plass mer midler til rus og psykiatri, og vi har fått på plass mer penger til ressurskrevende tjenester. Jeg kan gå inn på ei lang liste, men tiden tillater ikke det. Det er i det hele tatt økning i frie midler som kommunene nå fritt kan disponere. Så skal vi følge med på signalene fra kommunene og arbeide videre i lag med SV – får jeg håpe – nettopp på disse områdene. Men kritikk som går på at Kristelig Folkeparti ikke kjemper for dette, godtar jeg ikke.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-06-16:
Jeg lyttet til innlegget til Senterpartiet og hører at de også har 2–3 mrd. kr ekstra å dele ut, som opposisjonen for øvrig har det privilegium å kunne fremme. Vi leter jo alltid etter logiske beslutninger og etter prinsipper mest mulig tverrpolitisk. Ett av dem har KS stilt seg bak, nemlig at når det gjelder skatteinntekter, skal en kommune som har overskudd, få disponere overskuddet i fond og ting de måtte ha bruk for. Når skatteinntektene svikter, i større eller mindre grad, skal kommunen på samme måte ha ansvar for å disponere sine midler. Dette går egentlig på tilliten til lokalpolitikere. Jeg ser fram til å høre Senterpartiets redegjørelse for hvordan de ser på dette prinsippet, når de nå i dag har så mye penger å dele ut.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-06-16:
SV ønsker jo å være et aktivt parti, og de har mange teorier og ideologi omkring styringsprinsipper, men når det gjelder kommunereformen, så opplever jeg dem reaktive. For isteden for å ta imot en aksjon fra regjeringen, får vi en reaksjon. Jeg skal ikke beskylde dem for å være reaksjonære, men selvmotsigelser holder de seg med. SV skriver i proposisjonen at kommunene må bygge kompetanse, de må bli sterkere, de må bygge innen juss, innen bygg og anlegg osv. – og samtidig er de imot kommunereformen. Men skal en få denne kompetansen på plass, må en jo ha større kommuner. Mener da SV at demokratiet fortsatt skal leve videre i interkommunale selskap og aksjeselskap, siden de holder seg med den selvmotsigelsen?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2015-06-16:
Ein samla komité slår fast at effektivisering, fornying og modernisering av offentleg sektor er avgjerande for å sikre velferda til enkeltmenneske og for å forvalte fellesskapen sine ressursar på ein god måte. Det betyr at Senterpartiet også er einig i det. Likevel går Senterpartiet imot omtrent alle dei reformene som regjeringa legg fram, og også flesteparten av dei reformene som har blitt vedtekne i Stortinget den siste tida. Spørsmålet mitt er: Kva for konkrete tiltak vil Senterpartiet gjennomføre for å effektivisere, fornye og modernisere offentleg sektor, slik at ein sikrar velferda til enkeltpersonar og næringslivet?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2015-06-16:
Når det gjeld det eg sa i stad om at kritikken mot omlegginga av inntektssystemet for fylkeskommunane i Sogn og Fjordane har stilna, er det klart at det er kritikk av dei langsiktige verknadene av omlegginga av inntektssystemet, og særleg dei siste åra. Men det har blitt jobba grundig med gjennomgang av budsjettet i fylkeskommunen, og vi har fått ein heilt annan debatt her i dag – det same gjeld også i Sogn og Fjordane – enn det som vi hadde for eit år sidan. Elles må eg seie eg reagerer på at mitt heimfylke, Sogn og Fjordane, blir peika ut som taparfylke av mange raud-grøne politikarar. Dette er langt frå sanninga. Representanten Navarsete seier at no får vi sjå dei negative konsekvensane av ei blå-blå regjering. I dag vil Stortinget vedta ei ordning for ferjeavløysingsmidlar for fylkesvegane som vil opne opp for fleire milliardar kroner til bygging av bruer i mitt heimfylke. Då Senterpartiet sist var i regjering, prøvde dei seg på ei ordning på 20 år. Ho var så dårleg at dei kunne ikkje bruke ho. Sist onsdag fekk regjeringspartia og samarbeidspartia på Stortinget på plass ei ordning med grøne sertifikat til kraftverk, som den raud-grøne regjeringa svikta i førre periode. Totalt er det snakk om meir enn 1 mrd. kr til kraftverk i Sogn og Fjordane i sertifikatperioden. Arbeidarpartiet, med Ingrid Heggø i spissen, stemde imot den ordninga. Elles har det vore mykje klagar om sentralisering. Forslaget frå Fiskeridirektøren om flytting av regionkontoret i Måløy har blitt avvist av regjeringa. Det kontoret består. Det har også vore administrativ tilråding om å selje forskingsstasjonen ved Bioforsk i Fjaler. Dette har også blitt avvist. Høgskulen i Sogn og Fjordane skal framleis vere sjølvstendig eining, etter ein grundig diskusjon mellom departementet og Høgskulen, også etter vedtak her i Stortinget. Elles har eit breitt fleirtal med regjeringspartia, samarbeidspartia og Arbeidarpartiet fått på plass ei nærpolitireform som sikrar politikontakt i alle kommunar som ikkje har politi- eller lensmannskontor, og som føreset at politi- og lensmannsetat prioriterer lokalkunnskap, førebygging og deltaking i lokalmiljøet for å fange opp negativ utvikling. Politireforma legg til rette for best mogleg nærpoliti på same tid som ein kan ta vare på og byggje opp sterke fagmiljø og spesialistfunksjonar. Til slutt: Denne regjeringa går inn for ei formidabel satsing på fylkesvegane. 1,2 mrd. kr meir enn under den raud-grøne regjeringa blir lagde på bordet til å utvikle, byggje og vedlikehalde fylkeskommunale vegar. Dette er ei formidabel satsing, alt anna enn dei 32 mill. kr som den siste raud-grøne regjeringa la på bordet for fylkesvegar i Sogn og Fjordane.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Venstre er jo ikke bare med på, men sterkt for forslaget om å innføre den såkalte selskapsskatten til kommunene. Den omfordeler, etter de tallene som vi kjenner i dag, ca. 3 mrd. kr – i forslaget står det vel 2,9 mrd. kr. Etter det vi kan forstå ut fra de tallene vi også har, er det et førtitalls kommuner som vil tjene på ordningen, og i Nord-Trøndelag – representantens eget fylke – vil alle kommuner, unntatt én, tape på dette. Da blir spørsmålet: Hvordan mener Venstre og representanten Skjelstad at en sånn ordning er en bra ordning for kommunene, i f.eks. Nord-Trøndelag? Og: Hvordan vil dette sette kommunene i Nord-Trøndelag – og f.eks. Østfold, hvor alle kommunene vil tape på en slik innføring av selskapsskatten – bedre i stand til å utvikle sitt næringsliv, når de faktisk får mindre penger til å drive næringsutvikling for?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Jeg er, som representanten Skjelstad er inne på, så heldig å ha fått være kommunepolitiker, lokalpolitiker, i mange år. Jeg har også vært heldig som har fått reise rundt og besøke veldig mange kommuner, snakket med mange ordførere og rådmenn, og bortimot uten unntak jobber de alle – nesten litt hver dag – ganske hardt med å skape og legge til rette for at flere skal etablere sin bedrift i egen kommune. Og hvis representanten Skjelstad har en annen oppfatning av det, vil jeg gjerne høre hvilke kommuner han mener da overhodet ikke gjør jobben sin med å forsøke å skape næringsutvikling i egen kommune. Jeg har en helt annen oppfatning enn representanten Skjelstad, som tydeligvis mener at drøyt 380 ordførere, rådmenn og kommunestyrer i denne forbindelse er noen unnasluntrere og ikke ønsker arbeidsplasser i egen kommune. Men dersom nå modellen skulle vise at dette får disse utslagene, som vi hittil har kunnet regne oss fram til, vil Venstre da endre syn på selskapsskatten?
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2015-06-16:
Jeg vil gjerne ha svar på det spørsmålet representanten Jenssen stilte representanten Andersen, og som hun nektet å svare på. Vi har jo med tid og stunder sett at et av varemerkene til representanten Karin Andersen er å moralisere overfor politiske konkurrenter og motstandere, og hun var veldig klar i sin replikk til Kristelig Folkeparti på at så lenge man har uløste oppgaver på et område, f.eks. barnefattigdom, og man ikke har klart å avskaffe det, vil det si at man har prioritert feil. Representanten Jenssen var, helt riktig, i sin replikk inne på at barnefattigdommen økte beviselig i den tiden Sosialistisk Venstreparti var i regjering, og da må jo representanten Andersen klare å svare på det spørsmålet med sin egen logikk: Hva var det som var viktigere enn å avskaffe barnefattigdom, ettersom den økte med Sosialistisk Venstreparti i regjering?
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2015-06-16:
Kommuneproposisjonen for 2016 skisserer et godt økonomisk opplegg for kommunesektoren til neste år, i tillegg til en ny og forbedret ordning med tilbakeføring av selskapsskatt til kommunene. Kommunene er som kjent førstelinjen i lokalsamfunnene over hele landet. De har en betydelig rolle i å levere velferdstjenester til sine innbyggere og ansvar for mange av samfunnets store oppgaver. Derfor fremmet regjeringen et sterkt og forutsigbart økonomisk opplegg for 2016. Kommunesektorens samlede inntekter vil øke med mellom 6 og 7 mrd. kr, hvorav veksten i frie inntekter vil ligge på mellom 4,5 og 5 mrd. kr. Regjeringen legger dermed opp til at kommunene og fylkeskommunene kan styrke sitt tjenestetilbud til innbyggerne i 2016. Det som virkelig betyr noe for kommunene, er hvor mye de har til frie inntekter etter at de lovpålagte oppgavene er dekket, altså handlingsrommet. KS har beregnet at kommunenes reelle handlingsrom er større under dagens regjering og i regjeringsperioden til Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen enn under de tre foregående årene med rød-grønn regjering. Det betyr at Arbeiderpartiets argumentasjon om svakt kommuneopplegg faller i grus. En av de største forandringene fra tidligere til nåværende regjering handler likevel om prioritering av storbyene. Der de rød-grønne sviktet, velger denne regjeringen å satse. Storbyene vokser mest, og det fører med seg en rekke utfordringer hva gjelder å bygge ut infrastruktur raskt nok. Storbyene trenger drahjelp for å håndtere den raskt voksende befolkningen, og regjeringen leverer. Denne regjeringen har sikret en oppdatering av kostnadsnøklene for fylkeskommunene, noe som førte til at Oslo fikk over 600 mill. kr mer enn tidligere år. Hovedstaden, som får en betydelig del av den ventede befolkningsveksten, har i disse dager stor nytte av de ekstra midlene denne regjeringen har tilført, og vil være i stand til å gi et likeverdig tilbud på lik linje med andre kommuner i dette landet. Jeg er glad for at det med ny regjering også har blitt nytt syn på de største byene. Nå har vi en regjering som satser på storbyene framfor å neglisjere dem, og vi har etter mange år fått en regjering som er på lag med hovedstaden framfor å se på hovedstaden som sin største fiende.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-06-16:
Her var det litt forskjellig. Først når det gjelder opplegget for 2015, så er det en realitet at i revidert nasjonalbudsjett, når det voteres her på fredag, blir det mindre penger med Arbeiderpartiets opplegg, enn det de borgerlige partiene er blitt enige om. Jeg har registrert at Arbeiderpartiet stemmer for de 1,2 mrd. kr som de borgerlige partiene er blitt enige om, men Arbeiderpartiet kutter i overkant av 40 mill. kr, som en kompensasjon til kommunene for økte administrative utgifter. Så er det ikke riktig at jeg har beskrevet kommuneopplegget som historisk. Jeg har snarere tvert imot vært veldig nøyaktig med å gi nøkterne beskrivelser av kommuneopplegget. Det har også KS gitt anerkjennelse for, for det har vært et problem at rød-grønne politikere hele tiden har snakket kommuneopplegget opp, og så har det blitt mindre penger etter hvert. Men det jeg har tillatt meg å fremheve, er at det er en veldig sterk satsing på rus og psykisk helse, og det er jeg glad for – og vi kommer til å fortsette den satsingen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-06-16:
Andre får jo vurdere hva som er frekt eller ikke frekt. Jeg konstaterer bare ganske kjølig at med Arbeiderpartiets opplegg, når det voteres på fredag, blir det mindre penger til kommunene enn det det blir med de borgerlige partienes opplegg. Det synes jeg står i ganske sterk kontrast til den melodien vi har hørt fra Arbeiderpartiet gjennom hele denne våren. Vi var jo også på samme samling med 500 kommunalpolitikere for bare noen uker siden, og jeg antar at representanten fra Arbeiderpartiet, Helga Pedersen, også merket seg at kommunepolitikerne jevnt over var godt fornøyd med det opplegget som vi presenterte. Så kommer vi til å videreføre den praksis som det har vært bred politisk enighet om, at det ikke er noen automatikk i at skattesvikt skal endres. Jeg tar til etterretning at Arbeiderpartiet i opposisjon har en annen politikk enn den de hadde i posisjon. Vi viderefører det det har vært bred politisk enighet om. Nå har vi foretatt en helhetlig vurdering, og derfor tilfører vi kommunene mer penger.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-06-16:
Beskrivelsene var kanskje noe i overkant. Jeg har ikke behov for å legge skylden på noen. Når det gjelder eiendomsskatt, er det en lokal beslutning, og det er en konsekvens av det lokale selvstyret. Så hvis kommunene velger å innføre eiendomsskatt, er det det kommunale valget, og det er noe man må stå til rette for, eller ansvarlig for, overfor velgerne. Vi har nå sett på de kommunene som har innført eiendomsskatt, og det er ikke slik at de har lavere vekst i de frie inntektene. De har en vekst i de frie inntektene som gjør at man får dekket demografi og pensjon og også kostnadsveksten i kommunene. Så er det en lokalpolitisk vurdering om man skal innføre eiendomsskatt eller ikke, og jeg tar kommunenes valg til etterretning.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-06-16:
Bare til opplysning så er det Kommunal- og moderniseringsdepartementet som har foretatt disse beregningene, og alltid når vi vurderer ulike endringer i inntektssystemet, foretar man beregninger. Men konsekvensen, hvis det hadde vært gjennomført på et tidligere tidspunkt, er at min egen kommune – Bærum – og Asker og Oppegård taper, mens Sør-Varanger i Finnmark vinner. Hva illustrerer det? Jo, det illustrerer at ulike kommuner har mulighet til å vinne på dette systemet, og vi mener at det er riktig at kommuner som legger til rette for lokal verdiskaping og vekst i lokal verdiskaping, også får økte inntekter. Jeg er litt forundret over at Senterpartiet, med Senterpartiets tradisjon, ikke er villig til å diskutere en gjeninnføring av en lokal selskapsskatt og at kommunene får beholde noe av verdiskapingen. For oss er det viktig. Ikke minst når vi nå går inn i en omstillingsperiode, er det viktig at kommunene motiveres til å legge bedre til rette for vekst og verdiskaping.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-06-16:
Jeg har ikke registrert at det er noen økt oppslutning om det synet. Jeg registrerer at det er en del oppslag om det i Klassekampen, men jeg har ikke registrert at det er noen bred tilslutning til det synet som representanten nå gir uttrykk for. Formålet med kommunereformen er å sikre sterke kommuner som kan gi innbyggerne bedre tjenester. Jeg er overbevist om at det er det beste tiltaket for å forhindre for sterk sentralisering, sørge for at flere av dem som har vært ute og studert, reiser hjem og bosetter seg i sin gamle kommune. Det er det som er formålet med reformen. Jeg er litt forundret over den manglende tilliten til lokalpolitikerne når man sier at gjeninnføring av denne selskapsskatten vil føre til at nå vil kommunepolitikerne sette bestemor ut på anbud, og vi får storstilt privatisering. Jeg har større tillit til lokalpolitikerne enn som så. Jeg er overbevist om at de tenker på innbyggernes velferd når de foretar sine lokale valg.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-06-16:
Det gleder meg at vi er enige om at det handler om mennesker, og at det er avgjørende for de kommunale velferdstjenestene og også tilbudet i skolen at kommunene vinner kampen om å få ansatt flere. Det våre tall, som bygger på KS’ tall, viser, er at bare for å opprettholde dagens velferdsnivå, uten nye krav til kommunene, er det behov for 50 000 flere ansatte i kommunene om to kommunestyreperioder. Det er i barnehage, det er i skole, og det er 28 000 innenfor helse og omsorg. Det betyr at vi må satse over et bredt område. Vi må sørge for kompetansehevende tiltak, vi må sørge for at flere ufaglærte kan bli faglærte, og at vi utvikler kommunen som arbeidsgiver. Det er viktig også med kampen mot tidstyver, for det kan frigjøre arbeidskraft fra å gjøre administrative jobber til å gi bedre tjenester til innbyggerne. Vi må også sørge for at kommunene har gode og forutsigbare økonomiske rammer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-06-16:
Jeg skal forsøke ikke å forlenge debatten unødvendig, men når jeg hører representanten Liv Signe Navarsete, så er det behov for noen merknader. Det første gjelder endringene i fylkenes inntektssystem, som vi har redegjort for ved gjentatte anledninger. Jo lenger man ventet, jo større ville også endringene bli. Det er mange fylker som over tid har fått mindre penger enn det de burde ha krav på. Vi har nå rettet opp, det burde vært gjort for lenge siden. Men fortsatt er det slik at gjennomsnittet for fylkenes frie inntekter er om lag 12 000 kr, mens Sogn og Fjordane har om lag 20 000 kr. At man kan fremstille det slik at Sogn og Fjordane må gjennom dramatiske kutt når man ligger så høyt over gjennomsnittet, det fremstår som veldig spesielt. Jeg må også legge til at Sogn og Fjordane for inneværende år har fått kompensert med 96,8 pst., så kompensasjonen i år er nesten like stor som reduksjonen har vært. I tillegg burde det også være mulig for representanten Liv Signe Navarsete å glede seg over at vi har åpnet for et industrieventyr, Engebø, i Sogn og Fjordane, som vil gi mange nye private arbeidsplasser, og at vi også åpnet for Førdepakken, som har vært etterlengtet i Sogn og Fjordane. Så det er kommet mye viktig på plass. Det er naturlig at det brukes tid på å diskutere om rammene er større eller mindre, men det vi i hvert fall kan konstatere, er at de tre siste årene har den borgerlige regjeringen varslet høyere vekst i de frie inntektene, minus det som da skal dekke pensjon og demografi, enn det det var under de tre foregående årene med rød-grønt styre. Da kan man i hvert fall ikke fremstille det som at det er blitt veldig mye verre. Så gleder jeg meg også over at innbyggerundersøkelsen viser at innbyggerne er mer fornøyd med de kommunale tjenestene etter to år med borgerlig regjering enn det de var i 2013. Samlet sett er de litt mer fornøyd i kommuner med over 20 000 innbyggere enn i de mindre. Der ser vi at innbyggerne er jevnt over godt fornøyd, og man er likt fornøyd med de ulike tjenestene. Vi konstaterer også at KOSTRA-tallene viser at det går i riktig retning innenfor helse, skole og omsorg. Og så er det helt naturlig at ordførere fra ulike partier har høyere ambisjoner enn det enhver regjering kan klare å innfri i de økonomiske rammene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-06-16:
Jeg kan ikke la være å ta ordet når representanten Karin Andersen hevder at regjeringen ønsker å privatisere velferdstjenester. Jeg har ikke oppfattet at regjeringen har tatt til orde for privatisering av velferdstjenester i det hele tatt. Det vi derimot nylig har presentert, er en veileder, eller en kokebok, for kommuner som vil innføre fritt brukervalg. Og hva innebærer fritt brukervalg? Jo, det innebærer at kommunen betaler, men at eldre mennesker f.eks. kan velge om de vil ha en kommunal hjemmehjelp eller om de vil ha en privat hjemmehjelp. Det er en type valg som vi er for, og som jeg er helt overbevist om etter hvert vil komme i stadig flere kommuner – hvor man fortsatt vil ha sterke kommunale tjenester, men hvor innbyggerne får lov til å velge mellom ulike tjenester. Om de da ønsker kommunale eller private, er det kommunen som betaler, men det er eldre mennesker selv som bestemmer hvem som skal komme hjem til dem.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Jeg konstaterer at statsråden må være på desperat jakt etter dårlige argumenter. Jeg vil anbefale statsråden å konsentrere seg om den saken vi har til behandling i dag, og da har Arbeiderpartiet inne 3 mrd. kr mer enn sittende regjering – bare verdt å ta med seg. Men så må jeg spørre i forbindelse med det som står i Aftenposten i dag, at det er 48 flere kommuner, hvorav flere blå-blå, som har innført eiendomsskatt. Noen prøver å legge skylda på tidligere regjeringer, det syns jeg er rimelig frekt, så jeg spør rett ut: Er kommunalministeren enig med finansministeren i at dette er pytt, pytt – 10 mrd. kr? Dette behøver ikke kommunene inndrive, det er bare å effektivisere i tillegg til den gullkantede økonomien som finansministeren tydeligvis mener vi har nå. Er Sanner enig?
Mudassar Kapur (Høyre), 2015-06-16:
Det har nesten blitt litt sånn at hvis man er på denne talerstolen og nevner Oslo, så tolkes det som et angrep på alle andre kommuner som man ikke nevner i det innlegget. Sånn er det jo ikke, det har vi sett flere bevis på i dag. Men det er fortsatt slik at jeg alltid er litt lettere nervøs før jeg begynner å bla i innstillingene, lefsene osv., hvor Arbeiderpartiet har lagt inn sin politikk for Oslo. I det siste har vi sett at det stadig er politiske ideer og forslag som ikke betyr noe annet enn kutt i tilbudet som vi skal gi til byens borgere. For eksempel har en av Arbeiderpartiets representanter på talerstolen i dag tatt til orde for at man burde utsatt omleggingen av fylkenes inntektssystem. Hva ville det betydd for Oslo? Over 600 mill. kr ville Oslo ha mistet på et sånt opplegg. Det er Arbeiderpartiets ideer for denne byen. Da er det jo rettferdig å spørre: Hvor ville Arbeiderpartiet hentet disse pengene fra? – Kutte i skoletilbudet i Oslo? Kutte i Groruddalsatsinga? Eller øke skatt på eiendom? Det har vi ikke fått noe svar på. Min medrepresentant Frank J. Jenssen spurte i replikkordskiftet representanten Helga Pedersen veldig høflig om hvor kommunen skulle hente pengene sine fra for å kjøpe opp 10 pst. av de nye boligene. Representanten Pedersen ristet på hodet og sa at det ikke er Arbeiderpartiets politikk. Vel, jeg har lest storbydokumentet som Arbeiderpartiet vedtok på sitt landsmøte nå i år, og der står det at man bør kjøpe 10 pst. av nye boliger, at kommunen skal bruke sin rett til det. Så jeg spør representanten Pedersen om hun kan komme opp på talerstolen nå og bekrefte at det er Arbeiderpartiets politikk det de vedtok på sitt landsmøte. I stedet for å si at dette har aldri vært Arbeiderpartiets politikk, kan hun heller si at dette aldri burde vært Arbeiderpartiets politikk. Og hvis representanten ikke har mer taletid igjen, så er jeg villig til å gi fra meg mitt minutt.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
La meg få starte med representanten Kapur. Jeg må si at jeg synes han leser Arbeiderpartiets politiske dokumenter slik fanden leser Bibelen, og jeg har kanskje et visst inntrykk av at representanten fortsatte der han slapp i debatten om oppgavene til kommunereformen, med hodet langt inne i kommunevalgkampen i Oslo. Og det er kanskje naturlig, det nærmer seg valg. Vi har kommet med noen etterlysninger i denne debatten, bl.a. til statsråden, som fortsatt står ubesvart. Den faglige begrunnelsen for å ta fra de fattigste kommunene og gi til de rike, at det skaper arbeidsplasser – det står fortsatt ubesvart. Vi har utfordret på om det å privatisere et sykehjem i den nye ordningen med selskapsskatt vil gi større skatteuttelling for kommunene. Det har vi heller ikke fått svar på. Kanskje får vi svar på det når man kommer tilbake til det konkrete opplegget, men det ble i hvert fall ikke besvart i dag. Så til representanten Jenssen, som slår fast at det blir vekst i de frie inntektene til kommunesektoren neste år: Det er riktig – hvis regjeringens opplegg blir vedtatt, og med et viktig premiss, nemlig at forutsetningene, veksten i skatteinntekter, holder. Det gjorde den ikke i fjor, og da sa regjeringen at nei, prinsipielt kompenserer vi ikke kommuner for svikt i skatteinntekter – det tapet må de bære selv. Det gjør de i år, og regjeringen kompenserer heller ikke skatteinntektene i år. De justerer på det økonomiske opplegget for kommunene – ikke fullt ut som skatteinntekter, men i hvert fall lite grann. Så ja, representanten Frank J. Jenssen har helt rett, gitt at premisset holder. Det har det ikke gjort i de to årene regjeringen har regjert så langt. Så til komitéleder Njåstad, som er opptatt av å fortelle om hvor ille det blir i Oslo hvis Arbeiderpartiets politikk blir vedtatt. Problemet er at han forteller bare halvparten av sannheten. I tillegg til de 230 mill. kr som vi la inn ekstra i rammeoverføringer til kommunene, var den totale veksten i kommuneopplegget til Arbeiderpartiet på 3,4 mrd. kr utover satsingen til regjeringen. Derunder ligger det 600 mill. kr til fylkene, som Oslo vil ta sin store andel av. Vi kompenserte skatteinntekten til kommunene, den var på 2,7 mrd. kr. Det ville ikke regjeringen gjøre. I tillegg la vi inn 1 mrd. kr til kollektivsatsing. Summen av det gjør at Oslo ville ha kommet betydelig bedre ut av det med Arbeiderpartiets politikk enn man gjør med regjeringens – og Fremskrittspartiets og Høyres – politikk. Ellers registrerer jeg at representanten Trellevik har problemer med at ordføreren i Tysnes har synspunkter på effektene og gevinsten av oppdrettsvirksomhet. Vel, det har Høyre-ordføreren i Narvik også, men det er et lokalpolitisk spørsmål, og det må være lov til å bestemme det også, som med eiendomsskatten. Ellers håper jeg at vi kanskje nå kan komme videre fra det med de åtte årene med rød-grønn regjering, og nå gikk man i denne debatten også helt tilbake til før det borgerlige byrådet i Oslo. Det er på tide å begynne å skue framover for regjeringen.
Anette Kristine Davidsen (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Politikk handler om å prioritere. Det handler om å velge i hvilken retning vårt samfunn skal gå. Det er det Høyre og Fremskrittspartiet gjør i denne proposisjonen. De tar valg som vitner om en prioritering hvor store østlandskommuner favoriseres til fordel for distrikt, og hvor skattekutt til dem som har mest fra før, prioriteres foran et godt tjenestetilbud for oss alle. Arbeiderpartiet ønsker å legge til rette for velferd i hele landet. Da regjeringen i fjor endret inntektsmodellen til fylkeskommunene, var Nordland, Nord-Norge og kystfylkene de som ble hardest rammet. Dette nye inntektssystemet som i år videreføres, flytter midler fra nord og kyst til sør og øst – fra distrikt til folkerike byer. Når det ikke foreslås endringer i inntektssystemet for verken Nordland eller Nord-Norge, ser vi at regjeringen holder samme kurs. Den dramatiske omfordelingen fører til harde kutt og nedskjæring i velferdstilbudene. Resultatet blir mindre midler til både barnehage, skole og eldreomsorg. Det regjeringen legger opp til, kommer på sikt til å skape store forskjeller – en utvikling i feil retning. «Kommunene er grunnmuren i det norske velferdssamfunnet» proklamerer regjeringen som første setning i kommuneproposisjonen. Den grunnmuren er de nå i ferd med å rive ned i Nord-Norge. Nesten alle kommunene i Nordland vil bli rammet negativt av regjeringens omfordeling. For å gå framtiden i møte må vi satse på både by og land. Det handler om ressurser som fisk, jordbruk og energi, som er spredd utover hele landet. Det handler om folk som mister arbeid, trenger helsehjelp eller får barn som skal ha barnehageplass. For at kommunene og fylkene skal møte utfordringene de står overfor og gripe de mulighetene som byr seg, må de også ha økonomisk handlingsrom. Derfor kan vi ikke sette dem i en situasjon hvor de er nødt til å kutte i velferdstilbudet. For det handler om hvordan vi skal bruke de store pengene. Arbeiderpartiet ønsker å bruke dem på å investere i framtiden – på barnehage, på skole og på eldreomsorg. En sterk og forutsigbar kommuneøkonomi er grunnlaget for dette. På den måten legger vi til rette for vekst i hele landet.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Arbeiderpartiet vil prioritere en sterk og forutsigbar kommuneøkonomi framfor skattekutt. Jeg mener at dagens regjering ikke er kommunenes venn. De er mer opptatt av skattekutt til dem som har mest fra før, enn av å styrke velferden for folk flest. En god kommuneøkonomi er forutsetningen for å få god velferd til alle enten det gjelder skole, barnehage, omsorg, kultur eller veg. Som kommunepolitiker og ordfører gjennom mange år har jeg fått se forskjellen på de partiene som vil bygge velferd, og de som vil tvinge fram strukturendringer via økonomiske grep. Kommunene fikk ikke kompensert skattesvikten i 2014, og så langt ser det ikke ut til at de får kompensert den i 2015. Dette betyr mindre penger til velferd. Og så har vi usikkerheten knyttet til det vi diskuterer i dag: Hva mener regjeringen med hensyn til skattesvikten som kan komme i 2016? Kommunene må leve med den usikkerheten. Så skal man også legge om selskapsskatten og omfordele hele 2,9 mrd. kr av potten. Hvem blir taperne? Jo, de kommunene som sliter fra før. I Nordland vil de fleste av kommunene tape på en slik omfordeling. Det blir det også mindre velferd av i disse kommunene. Så litt om fylkeskommunene. Her har ikke regjeringen klart å levere det de sa de skulle gjøre i fjor, og det var å gjøre noe med kostnadsnøklene som slo uheldig ut i forhold til båt- og ferjedrift, ikke minst for Nordland. De har nå hatt ett år på seg for å gjøre noe med det, og det de kommer tilbake til Stortinget og sier, er at de må ha et år til, for dette er vanskelig. Det er ikke vanskelig. Nordland vil faktisk tape 280 mill. kr per år når dette slår ut for fullt. Da forstår alle at dette blir en kjempeutfordring for å kunne opprettholde dagens tilbud. Nesten 80 pst. av det offentlige vegnettet bygges, eies og driftes av fylkeskommunene. De har også ansvaret for ferje- og kollektivtransporten. En stor del av samferdselstilbudet ligger til fylkeskommunene, og når regjeringen skryter av at de satser på vegvedlikehold, gjelder i hvert fall ikke det fylkesvegene og heller ikke kommunale veger. Det hjelper lite å øke riksvegbevilgningene og samtidig kutte bevilgningene til fylker og kommuner. Det blir ikke bedre veger totalt av det. Nordland fylke må ta ned investeringer på veg, tunneler, ferjekaier og bruer. De har allerede et etterslep på 7,8 mrd. kr, og dette vil øke. Derfor burde man utsette innføringen av de nye kostnadsnøklene, slik som vi foreslo. Derfor burde man kompensere skattesvikten både i 2014 og 2015, og man burde garantere det for 2016. Men det man gjør isteden, er faktisk å innføre en ny selskapsskattemodell som gjør det enda verre for disse kommunene. Det er dårlig omfordelingspolitikk.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Kommuneproposisjonen gir mye god statistikk. På side 121 finner vi tall om barnehager. Fra 2009 til 2013 økte antall barnehageplasser med 17 100, mens det i 2013–2014 er en reduksjon på 800. Samtidig som antall barnehageplasser er blitt færre, viser tall fra Utdanningsdirektoratet at 8 334 barn sto i kø ved utgangen av 2014. Kontantstøtten skulle gjøre at behovet for barnehageplasser ble mindre, men det skjer ikke. Tvert imot er kontantstøtteutbetalingene redusert med over 100 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett. Så regjeringens nye ideer har gjort at færre barn får plass i barnehage. Når kommunene sultefôres, og overføringene til barnehageformål verken øremerkes eller gir foreldrene rettigheter til barnehageplass, er sjansen stor for at barnehagepengene brukes til noe annet. En viktig del av kommuneopplegget til Arbeiderpartiet er å styrke og utvikle barnehagetilbudet. Vi vil utvide retten til barnehageplass til å gjelde alle barn født før 31. desember. Dette vil kreve om lag 6 500 nye barnehageplasser. Det vil vi finansiere ved å bruke regjeringens forslag om 400 mill. kr til såkalt fleksible opptak. I tillegg foreslår vi å bevilge ytterligere 250 mill. kr utover regjeringens forslag. Barnehagene er den største velferdssatsingen i fellesskapet de senere årene. V har gjennomført en storstilt utbygging både i kommunal og privat regi, kombinert med krav til lav foreldrebetaling. Den sterke veksten er imidlertid stoppet av Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen. Tusener av barnefamilier ønsker barnehageplass uten å få det. I tillegg blir barnehagene dyrere for de fleste familier. Fra 1. mai økte prisen på barnehager med 100 kr i måneden. Da hjelper det lite å skryte av at barnefamiliene får skattelette når den mer enn spises opp av økte barnehagepriser. Et regneeksempel basert på tall fra SSB, viser at en tobarnsfamilie der begge foreldrene tjener rundt 400 000 kr, får en skattelette på 954 kr i året, mens utgiftene til barnehage øker mye mer. Selv med 20 pst. søskenmoderasjon koster barnehagen for en tobarnsfamilie 1 260 kr mer i året etter 1. mai. Dette er å gå i feil retning. Arbeiderpartiet ønsker en annen kurs. Vi vil legge til rette for gode barnehageplasser i et tilstrekkelig antall og til en overkommelig pris. Og vi vil sørge for at det er nok omsorgsfulle ansatte til å gi ungene et skikkelig tilbud når foreldrene er på jobb. Det er bra for ungene, det er bra for foreldrene, og det er bra for landet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Jeg takker for den inngangen statsråden har til saken. Jeg tror det er viktig at vi fokuserer på barnevernet i tiden framover. Hvis vi skal utvide noen av tilbudene, krever det kompetanse. Jeg kunne tenke meg å be statsråden vurdere om det finnes nok kompetanse i barnevernet, og om den kompetansen som finnes i barnevernet, er spesifikk nok for å gi gode ettervernstiltak for den aldersgruppen vi nå snakker om.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Jeg er enig med statsråden i at det er viktig at man setter av både ressurser og tid til et godt barnevern ute i kommunene, men i fjorårets budsjett måtte statsråden hente midler fra andre poster på barnevernet for å kunne lønnsjustere de øremerkede stillingene som ligger der. Hvordan vil statsråden sørge for at det finnes midler både til økt kapasitet i det kommunale barnevernet og til den kompetansen som statsråden så presist sier er nødvendig å øke i det kommunale barnevernet?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Statsråden viser et prisverdig initiativ når det gjelder krisesentre, men det er lite tiltaksvilje. Ikke engang det å lovfeste at man skal ha handlingsplaner i kommunene, ønsker statsråden å gå videre med. Det aller viktigste må jo være å hindre at folk ender på krisesenter. Hva er statsrådens viktigste tiltak for å hindre at folk kommer på krisesenter?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Med unntak av ett forslag, som vel nærmest er å betrakte som et bevilgningsspørsmål, er det en enstemmig komité som står bak denne innstillingen. Til tross for det reiser saksordføreren, som kommer fra et av regjeringspartiene, en rekke innvendinger i sitt hovedinnlegg. Deler statsråden og regjeringen de bekymringer som saksordføreren reiser?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Takk for svaret. Men det er altså grunn til å få en forsikring – at statsråden forsikrer oss om at regjeringen står bak. Det er heller ikke fremmet noe avvikende forslag fra Fremskrittspartiet i denne salen, og det må vi jo tolke som at Fremskrittspartiet i Stortinget er enig med Fremskrittspartiet i regjering. Så oppfatter jeg – og håper statsråden kan bekrefte det – at det ikke er noen avvikende forslag fra regjeringspartiene i denne saken.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2015-06-16:
Denne proposisjonen legger opp til at kommunene får en vekst i frie inntekter som gjør at de får mulighet til å videreutvikle sine velferdstilbud til innbyggerne. Det har vært interessant å høre på innleggene her i dag, det virker som om det har kommet som en overraskelse på Arbeiderpartiet og Senterpartiet at kommunene foretar grundige prioriteringer i hva de bruker pengene sine til, og at de må foreta kutt. Dette er ingen ny situasjon – det gjorde de også under de åtte årene med rød-grønt styre. Da var jeg selv både kommune- og fylkestingspolitiker og var med på å gjennomføre store budsjettkutt. Når vi ser utfordringene som er i arbeidsmarkedet i dag, og at store selskaper som Statoil og andre må foreta vesentlige bemanningsreduksjoner, er det viktig at vi som sentrale politikere legger forholdene best mulig til rette for at nye arbeidsplasser kan skapes, og at kommunene får incentiver til å legge til rette for nye arbeidsplasser. I Norge har vi mange muligheter for nye arbeidsplasser også i framtiden, både innen havbruk, mineralnæring, landbruk og olje og gass. Gjennom denne proposisjonen legges det opp til at kommunene – uavhengig av hvor næringsrike de er i dag – får en ekstra stimulans når kommunene får beholde en andel av selskapsskatten for nye arbeidsplasser som skapes. Dette er viktige initiativ til at kommunene både legger til rette areal og ikke minst blir mer næringsvennlige kommuner. Riktig medisin til næringslivet er ikke da – som jeg registrerer at Ap ønsker – å skattlegge det ytterligere. I Nordland har vi mange kommuner med store areal, men få innbyggere. Noen av disse kommunene har nok utfordringer med å ha muskler nok til å bli en attraktiv samarbeidspartner og tilrettelegger for næringslivet, og ikke minst med å være den attraktive arbeidsgiver som ansatte i dag forventer både når det gjelder arbeidsmiljø og utviklingsmuligheter. Derfor ser jeg fram til de initiativ til sammenslåingsprosesser som er startet rundt om i landet, også i mitt fylke. Når man spør næringslivet om hva som er den største utfordringen for effektiv drift, får man beskjed om at samferdselsutfordringen er den største. Da vil det ha stor betydning med den økningen som regjeringspartiene og samarbeidende parti har vist når bevilgninger til fylkesveiene er økt med 1,2 mrd. kr. Videre vil det være en viktig stimulans, også for mitt fylke, Nordland, når regjeringen legger opp til ferjeavløsningsmidler, noe som betyr at fylkeskommuner som erstatter eller forkorter et ferjesamband med bro eller tunell, får beholde midlene ferjene utløser i inntektssystemet i inntil 40 år etter at ferjesambandet er lagt ned. – For å si det sånn: Vi har mange slike strekninger å ta av i Nordland. Jeg kan nevne basebyene Brønnøysund og Sandnessjøen, som det tar nesten 3 timer å reise mellom – en strekning på ca. 7 mil. Dette er et område som med stor fordel burde vært knyttet tettere sammen.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Jeg har riktignok klipt meg, president, men likevel! Det er når vi behandler budsjett og kommuneproposisjon at ord skal gjøres om til handling og lovnader om til konkrete prioriteringer. Jeg tror at mange velgere tenkte at det var kunnskap som skulle bli den store budsjettvinneren med Høyre i regjering, men den virkelig store satsinga er verken samferdsel, klima eller skole – det er skattekutt. Det ser vi på budsjettet. Denne regjeringa bruker hundre ganger mer på skattekutt enn hele økninga til grunnopplæringa. I årets statsbudsjett – Høyre og Fremskrittspartiets første egensnekrede budsjett, hvor de altså setter ny norsk rekord i bruk av oljepenger – kom grunnskole og videregående skole omtrent ut i null. Ett område på kunnskapsbudsjettet økte: etter- og videreutdanning for lærere, en satsing hele Stortinget står samlet om. Tar man ut den ene satsinga, er det totalt sett et kutt til grunnopplæringa. Det er en klar prioritering. De rikeste er satsingsområde nummer én. Samtidig vet vi at skolesektoren rammes av skattesvikt og svak vekst i kommunesektoren. Før jul kunne vi lese at flere rådmenn landet rundt så seg nødt til å redusere lærertettheten, altså øke antallet elever per lærer. Det kom fram i en undersøkelse fra KS, og direktøren for interessepolitikk i KS, Helge Eide, sa at noen kommuner sier at dette nærmer seg grensen for hva de mener er ansvarlig. I en undersøkelse fra Respons Analyse fra i vår sier 41 pst. av norske rektorer og skoleledere at de i dag har klasser og grupper som permanent er organisert med flere enn 28 elever. En trang kommuneøkonomi går ut over skolen og fører til at det blir stadig trangere i norske klasserom. Når Arbeiderpartiet vil bruke 3 mrd. kr mer på kommunene, gir det handlingsrom til å satse på skole. Arbeiderpartiet vil for det første ha flere lærere inn i skolen, men vi legger også inn egne satsinger for tidlig innsats – et lese-, skrive- og regneløft. Vi vil løfte yrkesfagene, vi foreslår derfor en solid økning i lærlingtilskuddet med en egen utstyrspott for å oppdatere utstyret på yrkesfagskolene våre. De viktigste skolepolitikerne i Norge sitter ikke i nasjonalforsamlinga, men i kommunestyrene og i fylkestingene. Derfor vil vi prioritere kommunene og fylkeskommunene slik at de har rom for å satse på skole. Vi mener at det er det som bør være den virkelig store prioriteringa.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-06-16:
For ei lita stund sidan høyrde me representanten Keshvari skryte av at regjeringa ser storbyane. Det er bra. Men dei har definitivt snudd ryggen til distriktsfylka i dette landet. I Sogn og Fjordane har me i sanning fått merke dei negative konsekvensane av ei Høgre–Framstegsparti-regjering som er aktivt støtta av Kristeleg Folkeparti og Venstre. Ja, det har vorte slik no i Sogn og Fjordane at ein heiser flagget når ein får lov å behalde tenester som ein har hatt i tiår, ein jublar over å få behalde arbeidsplassar på distriktskontoret i Vågsøy, ein jublar for å behalde forskingsstasjonen på Furuneset. Det er jo ikkje noko nytt, det er ikkje noka styrking – men heldigvis fekk me behalda det, i all venlegheit, av dagens regjering. Inntektssystemet er eit kapittel for seg, for det berører kvardagen til folk på ein så vesentleg måte. Det er ei stor økonomisk omfordeling i disfavør av distrikta som ligg i det regjeringa her har gjort. Ein har auka vektlegginga av folketal og historiske tal og redusert vektlegginga av spreidd busetnad. Ein har ikkje klargjort kva ein meiner med likeverdige tilbod. Og slik systemet er no, er det ein tapskompensasjon som er altfor liten, som vert nytta som bøtemiddel. Det er statsråden som har ansvar for å utvikle eit godt system. Slik det er no, er det eit system med store manglar knytte til båt og ferje, som slår ut i sterk disfavør av kystfylke i dette landet. Det må regjeringa gjere noko med. Tidlegare hadde me ei overgangsordning som i alle fall hindra at ein fekk det brå og store fallet om det vart omfordelingar. Det har ein heller ikkje behalde. I dag er det 50–60 grupper i Sogn og Fjordane som sit og jobbar med nedskjeringar på alle felt – på skule, på tannhelse, på kultur, på samferdsel, som får grove kutt – på alle felt. Representanten Bjørn Lødemel sa i sitt innlegg at lyden var stilna, at kritikken av effekten av inntektssystemet var stilna. Eg veit ikkje om det er høyrselen til Lødemel det er noko i vegen med, eller kanskje han burde ha vore til stades på fylkestinget i Sogn og Fjordane, som er i dag. Då trur eg han ville fått eit litt anna inntrykk av det. For der går nok debatten knytt til den manglande opptrappinga av tapskompensasjonen, som ville kunne gjort at ein kunne behalde i alle fall noko meir av dagens tenester i Sogn og Fjordane. Då hadde det vore litt meir å flagge for. Det er ikkje noko nytt, det er ikkje ei opptrapping, det er ikkje ei styrking, men kanskje ein hadde fått behalde litt meir av det ein har i dag, og fått utvikla det vidare. Så eg vil oppfordre regjeringa til å ta nokre turar til Nordland, til Sogn og Fjordane, til Hedmark, til distriktsfylka. Det er fint at ein ser storbyane, men det bur òg folk utanfor storbyane. Det skal dei fortsetje å gjere, og det er fint om denne regjeringa òg etter kvart opnar auga og prøver å sjå dei.