Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-05-12:
Interpellanten reiser spørsmål om skadelig eksponering i arbeidsmiljøet og betydning for brannfolks helse og derigjennom retten til erstatning ved kreftsykdommer. Jeg nevner i den forbindelse at brannfolk ved sin samfunnsnyttige virksomhet potensielt eksponeres for en rekke kreftfremkallende kjemiske stoffer og kombinasjoner av slike stoffer. Det er viktig å sørge for at brannfolk som blir skadet eller syke på grunn av jobben sin, får erstatningen de har krav på. Jeg er derfor glad for at interpellanten reiser dette spørsmålet. Nav opplyser at om lag 75 pst. av avslagene som omhandler brannfolk, gjelder prostatakreft. Det viser at interpellasjonen i realiteten kanskje ikke gjelder brannfolks generelle rett til å få godkjent kreft som yrkessykdom – hvilket de kan – men om å få godkjent prostatakreft. Jeg understreker at brannfolk – som arbeidstakere for øvrig – har gode økonomiske ordninger dersom de får yrkesskader eller yrkessykdommer. Vi har en tosporet yrkesskadeordning, hvor ytelser etter folketrygdens vanlige regler og særregler ved yrkesskader og yrkessykdommer – sammen med erstatning fra den lovpålagte yrkesskadeforsikringen – sikrer skadelidte full erstatning. Med hjemmel i folketrygdloven er det gitt forskrifter som regulerer hvilke sykdommer som kan godkjennes som yrkessykdom. Forskriftene gjelder også for yrkesskadeforsikring. Forskriftene omfatter enhver sykdom der arbeidstakeren utsettes for forgiftning eller kjemisk påvirkning på arbeidsplassen, eksempelvis kreftsykdommer. At sykdommen omfattes av forskriften, er et nødvendig, men ikke tilstrekkelig vilkår for at den kan godkjennes som yrkessykdom. I tillegg må det være årsakssammenheng mellom sykdommen og skadelig yrkeseksponering. Et viktig hensyn bak årsakskravet er å skape trygghet mot å bli pålagt ansvar for skade/tap som ikke har sammenheng med yrket. Årsakskravet har også sammenheng med de grunnleggende hensynene om forebygging og reparasjon, fordi disse forutsetter årsakssammenheng. For yrkessykdommer oppstiller folketrygdloven § 13-4 andre ledd presumpsjonsregler kombinert med en snudd bevisbyrde. Det betyr at det på nærmere vilkår legges til grunn at sykdommer som omfattes av yrkessykdomsforskriften, er en yrkessykdom. Jeg nevner at bestemmelsen oppfyller kravene ILO-konvensjon nr. 42 stiller til regler om godkjenning av yrkessykdommer. Høyesterett har i rettspraksis avklart hvordan bestemmelsen skal forstås. Dette følger Nav i sin behandling av yrkessykdomssaker. På bakgrunn av en dom fra Høyesterett i 2012 kan kravet til sammenheng mellom eksponering som brannfolk og prostatakreft oppfylles på to måter: enten gjennom medisinsk forskning eller om man finner at prostatakreft kan forventes basert på kunnskaper om eksponeringens virkningsmekanismer og skadepotensial. Høyesteretts tolkning viser klart betydningen av kunnskap om sammenheng mellom skadelige stoffer i arbeidsmiljøet og kreft, herunder prostatakreft. Navs avgjørelser bygger på sakkyndige vurderinger og dokumentert og anerkjent kunnskap om sammenhenger mellom skadelig yrkeseksponering og prostatakreft. I dag er det beskjedne holdepunkter for årsakssammenheng mellom eksponeringen brannfolk erfaringsvis utsettes for, og prostatakreft. Jeg nevner i den forbindelse at Gulating lagmannsrett i dom av 14. januar i år i sak om prostatakreft hos en brannmann opprettholdt Trygderettens kjennelse, som under dissens stadfestet Navs avslagsvedtak. Dommen fra Gulating lagmannsrett er brakt inn for Høyesterett, og saken skal behandles 11. oktober i år. Jeg tror det kan være veldig fornuftig at vi avventer Høyesteretts syn på saken før vi gjennomfører en bred debatt om dagens regler og praksis knyttet til Navs behandling av brannfolks krav om erstatning på grunn av prostatakreft. Nav følger rettssaken tett – det gjør vi også – og har stilt behandlingen av denne typen saker i bero i påvente av Høyesteretts avgjørelse. Jeg vil til slutt legge til at det i yrkessykdomssaker regelmessig kan være tvil om årsakssammenheng mellom skadelig yrkeseksponering og utvikling av sykdom. Det bør ikke bøtes på med særregler for enkelte grupper arbeidstakere, men med bedre kunnskap gjennom økt forskning. Statens arbeidsmiljøinstitutt er sammen med Kreftregisteret i førersetet for en stor samarbeidsstudie som skal undersøke eksponering i brannyrket og forekomst av kreft relatert til dette.