Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-06-11:
Å forske mer på kreft for å utvikle enda bedre behandlingsmetoder og medisiner er veldig viktig. Medisinsk og helsefaglig forskning er et prioritert område i forskningspolitikken. Denne regjeringa arbeider for å sikre gode rammevilkår for medisinsk og helsefaglig forskning, og det gjelder selvsagt også kreftforskninga. Det er et arbeid vi er godt i gang med. Vi har i dag mange gode forskningsmiljøer, ikke minst på kreftområdet, f.eks. Rikshospitalet–Radiumhospitalet. Likevel er det behov for å styrke forskningsinnsatsen innen medisin og helse ytterligere for å få mer kunnskap på enkelte fagområder, og for å møte de store folkesjukdommene som vi vet allerede er der, men som vil komme enda mer i tida framover. Gjennom Nasjonal helseplan har vi lagt en helhetlig strategi for å styrke både medisinsk og helse- og sosialfaglig forskning i åra som kommer. Det finansieres bl.a. gjennom tilskudd til Norges forskningsråd, de regionale helseforetakene, universiteter, høyskoler og instituttsektoren, inkludert Folkehelseinstituttet. I tillegg er legemiddelindustrien og frivillig sektor viktige bidragsytere til medisinsk og helsefaglig forskning. Denne type alternativ finansiering bidrar til å heve den samlede forskningsinnsatsen og til at flere aktører engasjerer seg i forskning. Og det er bra. Som et ledd i oppfølgingen av stortingsmeldinga har Kunnskapsdepartementet etablert en ny finansieringsordning der staten yter 25 pst. av gavebeløpet til grunnforskning på visse vilkår. Målet er å stimulere til økt privat finansiering av forskning. Som Stortinget kjenner til, vil denne ordninga fra 2007 også omfatte gaver fra frivillige organisasjoner. Regjeringa har varslet en stortingsmelding om rammevilkårene for frivillighet som en oppfølging av Dokument nr. 8:107 for 2005-2006 om de frivillige organisasjonenes inntektsgrunnlag. I Nasjonal helseplan er det framhevet at det er behov for å koordinere de ulike virkemidlene på en enda bedre måte, fordi vi er nødt til å utnytte de samlede ressursene bedre enn det som er tilfellet i dag når det gjelder helseforskning. Som flere talere har vært inne på, er kreft en stor og økende sjukdomsgruppe fram mot 2020. På dette feltet er det store muligheter for å utvikle nye, bedre og mer effektive metoder både for å kunne stille diagnose tidligere og for å få mer effektiv behandling enn det vi kjenner i dag. Gjennom Nasjonal strategi for kreftområdet for 2006–2009 har Regjeringa signalisert en videre satsing for å imøtekomme utfordringene på kreftområdet. Under Nasjonal kreftplan i perioden 1998–2003 ble det laget en strategi for offentlig kreftforskning som er finansiert gjennom Norges forskningsråd. Siden 2002 er det hvert år bevilget ca. 21 mill. kr gjennom en satsing på dette. Norges forskningsråd vurderer denne satsinga som vellykket og mener at den er av vesentlig betydning for å avhjelpe de store utfordringene som kreftforskninga står overfor. Jeg ønsker derfor å videreføre denne satsinga i åra framover, slik at kreftforskninga i Norge er sikret gode vilkår. Jeg mener også at videreføring av denne bevilgninga kan være med på å minske uheldige effekter av tapte automatinntekter som har vært til rådighet for kreftforskninga. I tillegg har Forskningsrådet finansiert ca. 100 kreftrelevante prosjekter i 2006. Disse prosjektene utgjorde hele 21 pst. av Forskningsrådets prosjektportefølje innen helseforskning i 2006. En analyse av klinisk forskning i Skandinavia viser at Norge publiserer mer forskning enn gjennomsnittet for de nordiske landene på store fagfelt som hjerte- og karsykdommer og kreft, mens vi hadde lav forskningsproduktivitet innenfor andre fagområder. Regjeringa legger opp til at vi fortsatt skal forske mye på dette området, og vi skal forske mer enn vi gjør i dag.