Erna Solberg (Høyre), 2002-03-07:
På bakgrunn av Dokument nr. 8-forslaget fra stortingsrepresentant Steinar Bastesen har en enstemmig kommunalkomite bedt Regjeringen se på de formelle hindre i forhold til arbeidsmuligheter for ungdom og sluttet seg til hovedhensikten med dokumentforslaget, selv om man har sagt at man ikke er enig i alle de anvisninger til løsninger som er i selve forslaget. Regjeringen er svært opptatt av å finne gode løsninger for ungdom som av ulike årsaker ikke er i stand til å følge ordinært utdanningsløp med overgang til arbeid. Det er en oppgave av høyeste prioritet å sikre ungdom et fotfeste på arbeidsmarkedet. Det er en svært krevende oppgave, men tvingende nødvendig, både av hensyn til den enkelte og av hensyn til samfunnet totalt sett. Regjeringen mener at hovedtilbudet til ungdom mellom 16 og 19 år fortsatt skal være utdanning i regi av fylkeskommunen i tråd med opplæringsloven. Dette har det så langt vært bred politisk enighet om. Ungdom som oppsøker Aetat, vil i første omgang få informasjon, veiledning og formidlingsbistand. Ungdomsgarantien skal sikre at ungdom under 20 år som står uten skoleplass eller jobb, får et tilbud om arbeidsmarkedstiltak. Dette er primært tilbud om arbeidspraksis og helst kombinert med noe tid i skolen, såkalt kombinerte opplegg. Den fylkeskommunale oppfølgingstjenesten koordinerer tiltak for ungdom som av ulike grunner faller ut av videregående skole. Samarbeidet mellom Aetat og oppfølgingstjenesten fungerer i all hovedsak veldig bra. Når det gjelder behov for alternative utdanningsløp i fagopplæringen, har Regjeringen som mål å utarbeide mer fleksible opplæringsordninger for å inngå lærekontrakt rett etter grunnskolen. Regjeringen vil orientere Stortinget nærmere om dette om kort tid. Aetat kan benytte ulike arbeidsmarkedstiltak overfor unge arbeidssøkere. Arbeidsmarkedstiltakene har ulikt innhold tilpasset ulike arbeidssøkeres behov. Tiltaket lønnstilskudd skal bidra til at utsatte grupper av arbeidssøkere ansettes på ordinære lønns- og arbeidsvilkår. Dette oppnås ved å gi tidsbegrenset lønnstilskudd til arbeidsgivere som ansetter personer med sikte på varige arbeidsforhold. I utformingen av arbeidsmarkedspolitikken er det lagt større vekt på viktigheten av lokalt skjønn og lokale frihetsgrader. Dette er en viktig og riktig utvikling, som er helt i tråd med Regjeringens program for modernisering, effektivisering og forenkling av offentlig sektor. Saksbehandler på Aetat lokalt foretar i samråd med den enkelte arbeidssøker en arbeidsmarkedsfaglig og individuell vurdering av hva som er nødvendig for at den enkelte skal komme i ordinært arbeid, herunder eventuelt deltakelse på arbeidsmarkedstiltak. Arbeidsministeren ønsker ikke å detaljinstruere Aetat lokalt i hvordan dette skal gjøres, da det er individuelle behov og lokalt skjønn som er sentrale elementer i en slik vurdering. Han ønsker derfor ikke å gå tilbake til en ordning hvor man fra sentralt hold fastsetter eksakte måltall for hvilke arbeidsmarkedstiltak og hvilket tiltaksomfang som skal nyttes overfor etatens ulike målgrupper. Det er i dag om lag like mange registrerte helt ledige ungdommer under 20 år som for ett år siden. Jeg er helt enig med komiteen i at det er viktig at Aetat har tilstrekkelige ressurser og tiltaksplasser for å oppfylle ungdomsgarantien. I etatens tildelingsbrev for inneværende år er det satt som mål at ungdomsgarantien videreføres i 2002. Jeg forutsetter derfor at Aetat løpende vurderer tiltaksinnsatsen overfor denne målgruppen, slik at målet i tildelingsbrevet kan oppfylles. Det er et bærende prinsipp i norsk økonomi at arbeidsgivere i all hovedsak dekker egne kostnader til arbeidskraft, herunder lønn. Selve lønnsnivået fastsettes i hovedsak etter forhandlinger. Slik bør det også være. Innføring av en generelt statlig lønnssubsidie overfor enkeltgrupper i arbeidslivet vil ha en rekke svært uheldige konsekvenser. Blant annet vil en slik ordning svekke muligheten for å oppebære stabil, høy sysselsetting på sikt. En slik utstrakt bruk av lønnstilskudd vil også være i strid med EØS-regelverkets konkurranseregler. Regjeringen legger derfor opp til å videreføre gjeldende prinsipper om bruk av denne type ordninger ved at de kun skal brukes tidsavgrenset og fastsatt etter individuelle vurderinger. Målsettingen med tilskuddet skal være å kompensere for manglende produktivitet hos den enkelte tiltaksdeltaker, ikke å bidra til å oppnå riktig lønnsnivå i jobb for ungdom. Helt til slutt vil jeg forsikre at Regjeringen vil følge ledighetsutviklingen blant ungdom nøye og komme tilbake til Stortinget med et eventuelt behov for styrking av ressursinnsatsen overfor denne målgruppen. Jeg har også lyst til å understreke at det ekte engasjementet som er utvist i salen i dette spørsmålet, skal jeg videreføre til arbeidsministeren. Dette er ikke bare et område for arbeidsministeren. Temaene som har vært berørt i debatten så langt, dreier seg både om mitt ansvarsområde som kommunalminister, om utdanningsministerens arbeidsområde og om sosialministerens arbeidsområde. Vi skal sammen jobbe for å fokusere på ungdom og sørge for at ikke noen skal bli uføretrygdet før man faktisk har forsøkt å få dem inn i arbeid, noe som er hovedhensikten i all den politikken vi driver med.