Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Jeg deler komiteens bekymring over det høye antallet tilfeller av føflekkreft i Norge. Forebyggende tiltak er viktig, og i likhet med komiteen er jeg opptatt av at befolkningen sikres god informasjon om sol og solarium og om konsekvensene av overdreven soling. Det meste av solingen foregår andre steder enn i solarium. Det er spesielt viktig at barn og unge blir ivaretatt. 18-årsgrensen for solarier er derfor et tiltak for å forebygge forekomsten av føflekkreft i den unge delen av befolkningen. For å sikre god regulering har Helse- og omsorgsdepartementet hatt på høring et forslag om å oppheve betjeningskravet for solarier og stille krav om et tilfredsstillende system for alderskontroll. Regjeringen vil om kort tid ferdigbehandle saken. Høringsnotatet foreslår også en generell veiledningsplikt og en obligatorisk kunnskapsprøve for den som er ansvarlig for den daglige driften av solsenteret, samt ansatte med kundekontakt. Jeg slutter meg til komiteflertallets syn, at bemanningskravet er et unødvendig tyngende krav for næringen. Dersom betjeningskravet oppheves, er flere av høringsinstansene også positive til de foreslåtte alternative løsningene til betjeningskrav. Sammen med økt kompetanse i bransjen og forbedret informasjon mener jeg at denne løsningen vil gi en forsvarlig håndheving av aldersgrensen og dermed også sikre tilfredsstillende veiledning. Som komiteens flertall viser til, er ikke betjeningskravet nødvendig for kontroll med næringen. Både kommunene og Statens strålevern fører tilsyn med solarievirksomhet. Jeg merker meg at komiteen vil at Norge skal være ledende innen kreftbehandling, og deler forslagsstillernes syn, at klinisk forskning og utprøvende behandling er viktig for å sikre et godt behandlingstilbud. Regjeringsplattformen fastslår at regjeringen vil styrke den medisinske forskningen og sikre både bedre finansiering av og økt adgang til utprøvende behandling. Regjeringens mål for klinisk forskning og utprøvende behandling følges opp i flere løp. Klinisk behandling er et av satsingsområdene i Nasjonal forsknings- og innovasjonsstrategi for helse og omsorg, HelseOmsorg 21, og den varslede stortingsmeldingen om legemiddelpolitikken vil omtale klinisk forskning og utprøvende behandling, inkludert vektlegging av utvikling og testing av nye legemidler. Det er viktig at både behandling og informasjon til befolkningen er kunnskapsbasert. Et positivt bidrag til dette, som også komiteen viser til, er Folkehelseinstituttets kunnskapsoppsummering om føflekkreft, som vil foreligge innen utgangen av året. Videre har Helse Sør-Øst siden januar ledet den femårige forskningsstudien på det nye legemiddelet Ipilimumab for behandling av føflekkreft med spredning. I oktober besluttet de regionale helseforetakenes Beslutningsforum for nye metoder at legemiddelet fortsatt skal brukes på pasienter med føflekkreft med spredning, inntil resultatene fra metodevurderingen foreligger. Norge ligger i dag på verdenstoppen når det gjelder dødelighet av føflekkreft, og jeg er enig med komiteen i at det er viktig både å forebygge og å utvikle gode behandlingsformer. Jeg har som mål å bidra til økt fokus på helserisikoen ved overdreven soling og hva det innebærer, uten å frata folk gleden ved å oppholde seg i sola. Informasjon og kunnskapsformidling må være målrettet, slik at den når alle de ulike risikogruppene. Barn og unge er spesielt utsatt for solstrålingens negative effekt, og jeg slutter meg til komiteen, at særlig informasjon overfor barn må være lett tilgjengelig og enkelt forståelig. Forebyggende tiltak og god informasjon er viktig for å bekjempe føflekkreft. Med bl.a. regulering av solarievirksomheten, kunnskapsoppsummering og forskningsstudier mener jeg at vi bidrar til bedre kunnskapsformidling og økt bevissthet i befolkningen, samt et bedre grunnlag for god behandling.