trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-17:
I statsrådens svar til den forrige spørreren sier hun at det var «nye argumenter for gamle standpunkter». Jeg er fristet til å si at jeg hører gamle argumenter for gamle standpunkter når det gjelder boligbeskatningen. Nå pynter statsråden litt på det i sine siste to setninger, og det er jeg for så vidt glad for. Vi er inne i en tid da omsetningen på boligmarkedet er treg, veldig treg, kanskje nærmest umulig. Når det gjelder beskatning av boliger som ellers ville vært fritatt for skatt – det er jo det vi snakker om, for én gangs skyld snakker ikke Høyre om skattelette, for disse boligene ville vært skattefrie – kommer man, ved å flytte, i en skatteposisjon. Ser ikke statsråden at akkurat den tiden vi er inne i, kunne tilsi at man i hvert fall kanskje suspenderte denne regelen for en periode? Det ville jo hjelpe på omsetningen, hjelpe folks sikkerhet i bankene osv.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-17:
Det er jo ofte slik at spørsmålene i denne spørretimen ender med dette – at man tar det med seg, men ikke har noen signaler. Men jeg har lyst til å understreke at jeg tror det er en – la meg si – billig investering for Regjeringen å se på dette. Det kan myke opp boligmarkedet, få fart i omsetningen, løse en del mellomfinansieringsproblemer og ikke bidra til at bankene får en dårligere sikkerhet. Når de som har sittet i 20 år med et hus som har den og den verdien, kanskje har lånt opp på det, og så får 28 pst. skatt på det, er det klart at sikkerheten faller for bankene. Og med referanse til den muntlige spørretimen vi har hatt tidligere i dag, er jo dette noe av kjernespørsmålene i den tiden vi er inne i. Jeg tar gjerne imot en ytterligere understrekning fra finansministeren om at dette er noe som man ikke bare tar med seg, men som man også tar opp fra dokumentvesken når man kommer tilbake til Finansdepartementet.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-17:
Takk – og det samme til statsråden.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-17:
Lat meg først få seie at dei private skulane ikkje må betale tilbake det dei har fått for mykje i tilskott tidlegare år. Om skulane har forstått det slik, er det ei misforståing. Så vil eg seie litt om den omtalte feilen som har vore gjort tidlegare år, og kva opprettingar som er gjorde for berekninga av tilskott for 2009. Privatskulelova slår fast at tilskottsgrunnlaget til private skular skal gjenspegle gjennomsnittlege driftsutgifter pr. elev i den offentlege skulen. Vidare seier privatskulelova at tilskottsgrunnlaget skal korrigerast for utgifter som den offentlege skulen har, men som ikkje skal inngå i tilskottsgrunnlaget. Kunnskapsdepartementet har oppdaga at trekket frå tilskottsgrunnlaget til dei private vidaregåande skulane har vore for lågt. I 2008 utgjorde dette om lag 29 mill. kr for mykje tilskott til private vidaregåande skular. Desse midlane vert ikkje kravde tilbakebetalt. I berekninga av satsane for 2009 er det lagt inn riktig trekk frå tilskottsgrunnlaget. På den måten vert det betre samanheng mellom tilskottet til dei private vidaregåande skulane og kostnadene til drift av tilsvarande offentlege skular. Både tilskottsgrunnlaget og trekket er rekna ut med utgangspunkt i kostnadene til dei offentlege skulane i 2007. Eg vil derfor understreke at det ikkje er nokon samanheng mellom for mykje utbetalt tilskott tidlegare år og trekket som ligg inne i berekningane for satsane i 2009.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-17:
Det er sjølvsagt dumt at vi har gjort ein feil tidlegare år som har gjort at nokre skular har fått meir pengar enn dei skulle ha fått, altså at vi har hatt eit for lågt trekk. Det er òg lett for meg å forstå at skular, som alle andre verksemder, har behov for føreseielegheit og planlegging, og når det skjer endringar, skaper det utfordringar. Men eg vil likevel seie at det at vi har gjort ein feil i nokre år, vanskeleg kan vere eit argument for at vi skulle fortsetje å gjere den feilen fleire år, snarare tvert om. Når ein har gjort ein feil, er ein ofte einig om at det då gjeld raskt å rette opp den feilen, og det er det vi no gjer med tilskottsgrunnlaget frå 2009 av. Men sidan det er gjort ein feil tidlegare år, ville det ha vore heilt feil å krevje ei tilbakebetaling av midlar for det. Eg føler meg rimeleg trygg på at den dyktige leiinga ved desse skulane kjem til å klare å handtere denne situasjonen. Det kan skje at ein står overfor justeringar og endringar, slik som frå 2009 av.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-17:
Både den offentlege skulen og dei privatskulane vi har, står overfor store utfordringar når det gjeld ressursar framover. Det er derfor vi har lagt fram eit budsjett med ei betydeleg styrking av overføringane på ulike måtar til skulane, gjennom kommuneøkonomien og på mitt budsjett. Men når det gjeld situasjonen no, føler eg meg rimeleg trygg på at vi skal klare å handtere han med det budsjettet vi no har. Det vil alltid vere spørsmål knytte til pensjonsutgifter og andre ting. Det får vi så kome tilbake til. Det dette spørsmålet gjeld, er grunnlaget for tilskott, og der meiner eg det må vere heilt openbert at vi må rette opp den feilen som er gjord, men at vi samtidig ikkje krev tilbakebetalt noko for dei åra feilen er gjord.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-17:
Lat meg først seie at reglane her er veldig klare. Hovudregelen er at alle barn og unge i Noreg har rett og plikt til grunnskuleutdanning, og det gjeld både for norske statsborgarar og utlendingar. Barn som søkjer asyl, har rett til grunnskuleutdanning når det er sannsynleg at barnet vil opphalde seg i Noreg i meir enn tre månader, eller når det er sannsynleg at det vil verte gjeve opphaldsløyve. I denne saka er det opplyst at barna ikkje har fått skulegang m.a. fordi dei er mellombels plasserte, men dette har ingen relevans når det er opphald som varer meir enn tre månader. Plikta til grunnskuleopplæring gjeld når opphaldet i Noreg har vart i tre månader. Etter opplæringslova § 13-1 har kommunen plikt til å oppfylle retten til grunnskuleopplæring og spesialpedagogisk hjelp for alle som er busette i kommunen. Eg viser òg til at det er fylkesmennene som har tilsynsansvaret for at barna har fått opplæring i samsvar med opplæringslova. Representanten Tørresdal spør korleis ein kan sikre at einslege mindreårige asylsøkjarar kan få skulegang raskt etter at dei er plasserte i omsorgssenter eller mellombels i fosterheim. Departementet har vore i kontakt med Barne- og likestillingsdepartementet som opplyser at det er klare rutinar for å varsle skuleetaten i kommunen når eit barn vert plassert i omsorgssenter eller fosterheim. Dette gjeld både når dei vert plasserte i omsorgssenter og i mellombelse plassar. Einslege mindreårige asylsøkjarar under 15 år som vert plasserte mellombels i fosterheim, ligg administrativt under Barne-, ungdoms- og familieetaten region aust. Fosterheimen skal, slik avtalen som er inngått med Bufetat region aust, tilseier, varsle kommunen om at det er plassert barn i kommunen som har rett på grunnskuleopplæring. Ansvaret for dei rutinane er lagt til det statlege barnevernet, som frå desember 2007 overtok ansvaret for einslege mindreårige asylsøkjarar under 15 år. Eg er kjent med at i den aktuelle saka i Østfold har Bufetat region aust peika på mangelen overfor fosterheimen.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-17:
Dessverre er det slik at representanten har heilt rett. Dette er langt frå det einaste eksemplet på at det er barn i Noreg som ikkje får oppfylt sin lovfesta rett til skulegang. Det gjeld nok einslege mindreårige asylsøkjarar, men det gjeld dessverre òg andre barn som f.eks. ikkje har lovleg opphaldsløyve i Noreg, kanskje over ein lengre periode enn det er snakk om her. Dette er eit svært viktig spørsmål som vi må ta på det største alvor, og som har eit breitt sett av løysingar i skulen og Bufetat, men òg i andre sektorar i samfunnet. Når det gjeld spørsmålet om EMA, som vi her er inne på, er eg einig med representanten i at sjølv om ansvaret og meldeplikta ligg hos Bufetat, har òg vi i skulen eit ansvar. Det skulen må vere førebudd på, er raskt å kunne handtere at elevar kjem til ein skule og skal ha eit godt tilbod der. Mi oppfatning er at mange kommunar etter kvart har vorte dyktigare på det, og vi jobbar med – ikkje minst overfor dei kommunane der vi veit at det skjer ganske ofte – å førebu både kommunar og skular på raskt å handtere ein slik situasjon.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-17:
Lat meg først seie at det er ingen tvil om at hovudbiletet er at det vert gjort eit fantastisk godt arbeid i barnevernet, i omsorgssenter og i skulen. For ikkje lenge sidan besøkte eg sjølv Eidsvoll, der det ligg eit omsorgssenter. Senteret sjølv har store utfordringar knytte til dei einslege mindreårige som er der, men skulen og kommunen har på kort varsel klart å takle ei veldig vanskeleg utfordring med ein vanskeleg ressurssituasjon på ein god måte. Der har ein sett store forbetringar i den måten dei handterer dette på. Det viser at vi både lokalt og nasjonalt er opptekne av desse problemstillingane. Eg skal ta med meg vidare oppfordringa om å kartleggje grundigare og gå inn i spørsmålet om korleis oppfølginga av einslege mindreårige er i skulen. Det kan hende at det er eit godt råd å gjere det, i tillegg til å sikre at dei rutinane vi har på plass, er gode.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-12-17:
«Stortinget har uttrykt ønske om krav til sikring av barn i skolebuss, og departementets oppfølging er etterlyst i spørsmål fra undertegnede senest i august i år. Statsråden meddelte da at «departementet er sterkt opptatt av sikker busstransport av skolebarn», og at vurderinger pågikk. Sist uke var det igjen flere uhell med skoleskyss, heldigvis uten personskade. Vil statsråden nå sørge for at sikring av barn i skolebuss blir gjennomført, slik at ikke denne vinteren resulterer i skader som krav til sikring kunne hindret?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-12-17:
Takk for svaret – det var for så vidt litt som forventet. Jeg skulle gjerne sett at statsråden hadde vært enda tydeligere. Jeg opplever det slik at statsråden egentlig sier at SINTEF-rapporten tilsier at man kanskje ikke bør ta de store grepene. Jeg synes det er litt spesielt siden vi fra 1. januar 2008 innførte krav om sikring av barn under tre år i buss, der man er veldig klar både om seter og om godkjent sikkerhetsutstyr, mens det samme kravet ikke er innført for vanlige grupper med barn som kjører skolebuss. Jeg synes at 589 skadde i trafikken med skolebuss er et høyt tall. Jeg håper at statsråden er enig i det, og at hun snarest kommer tilbake med en beslutning, slik at vi får vite hva Regjeringen egentlig mener. Problemet til fylkespolitikerne er at de ikke har økonomisk rom for å kunne innføre dette, selv om alle, i hvert fall alle jeg snakker med, sier at dette er noe fylkeskommunene gjerne vil innføre.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-12-17:
Det er jo nettopp derfor Fremskrittspartiet ønsker at man skal sørge for at ekstrakostnaden skal finansieres av Stortinget, fordi vi vet at det er mange fylkeskommuner som sliter med økonomien. Dette er ikke en lovpålagt oppgave, mens stort sett alle de andre oppgavene fylkeskommunene har, er lovpålagte, og det er ofte denne typen oppgaver som taper mot de lovpålagte oppgavene. Jeg er bekymret når jeg ser konklusjonen og sammendraget i SINTEF-rapporten. Når jeg hører hva statsråden sier nå, er jeg også bekymret for hvorvidt staten og det politiske flertallet vil gå inn og sikre trygg og forsvarlig transport av barn i skolebuss. Veldig mange foreldre er bekymret og mener at det er en uholdbar situasjon slik det er nå, med mange barn som står på skolebussen. Vi kan prise oss lykkelig for at det heldigvis så langt ikke har skjedd de store ulykkene. Jeg håper at statsråden kommer tilbake. I disse førjulstider er det vel slik at man kan få lov til å ha noen juleønsker. Ett juleønske er at statsråden kjapt kommer tilbake, slik at man kan få løst denne problematikken og sikre at alle barn i Norge får en trygg og sikker skoletransport.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Trafikktryggleik knytt til transport av skuleelevar i buss har fleire gonger vore til handsaming i Stortinget, og Regjeringa har m.a. vorte oppmoda om å vurdere om det er mogleg å innføre påbod om sitjeplass for barn under skuleskyss i buss. SINTEF la fram rapporten «Sikkerhet knyttet til transport av skolebarn med buss» i slutten av mai 2008. Rapporten viser at skuleelevar i liten grad vert skadde som passasjerar i buss, og at skadane som oppstår, er lite alvorlege. SINTEF viser til at ut frå ulukker registrerte til politiet i perioden 2002–2006 kan ein anslå at to barn i grunnskulealder har vorte alvorleg skadde under transport med skulebuss i løpet av denne perioden. Ulukkestala viser at dei alvorlege skadane for denne trafikantgruppa skjer i situasjonar der skuleelevane anten er på veg inn i eller ut av bussen, eller dersom dei går eller syklar til og frå skulen. Kartlegging av tilbodet til fylkeskommunane viser at fleire av fylkeskommunane arbeider aktivt med trafikktryggleik og skuleskyss m.a. ved å stille krav om sitjeplass til skuleelevane, krav om maksimalalder og gjennomsnittsalder ved bussparken eller gjennom eige skyssreglement for sjåførar og elevar. Rapporten frå SINTEF viser at det er eit omfattande og komplisert arbeid som må gjerast for å innføre særlege tiltak for denne trafikantgruppa, både med omsyn til økonomi og praktiske og juridiske løysingar. På bakgrunn av funn i rapporten frå SINTEF vil det verte gjennomført naudsynte vurderingar i samarbeid med m.a. Kommunal- og regionaldepartementet og bussnæringa for å få fram forslag til tiltak som kan vere føremålstenlege. Eg vil understreke at Regjeringa er oppteken av at alle skulebarn, uavhengig av kva for fylke dei veks opp i, skal kunne ferdast så trygt som råd er til skulen. Eg vil kome tilbake til Stortinget med ei eiga sak om dette når det er teke endeleg stilling til føremålstenlege tiltak for denne trafikantgruppa, utover dei allmenne krava til sikring som følgjer av gjeldande regelverk. Eg vil òg understreke at det i dag er fullt mogleg for fylkeskommunane å stille krav til alder på materiell som skal brukast i skuleskyss. Som heimel har alle bussar i klasse 2 og 3 registrerte etter 1. oktober 1999 pålegg om tilgjengelege setebelte. Om fylkeskommunane set slike krav i anbodsutlysinga, vil ein gradvis få ei naturleg utskifting til bussar med setebelte.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
No er det slik at fleire fylkeskommunar har innført slike krav. Det med økonomisk rom handlar i fylkeskommunane, som i staten, om å prioritere, og det er fylkeskommunane sitt ansvar. Viss fylkeskommunane tek ansvaret sitt og prioriterer dette, vil dette måtte verte prioritert på kostnad av andre tiltak. Det vil òg gjelde i staten. Dersom Regjeringa skal prioritere ei full sikring med setebelte til alle, snakkar me om ein kostnad på 700–800 mill. kr. Då må me òg vurdere om gevinsten i trafikktryggleiksarbeidet er størst ved å bruke dei pengane her, eller om han er større ved å bruke pengane til andre trafikktryggleikstiltak. I den verda som eg er i, der me må prioritere mellom ulike tiltak, er det òg ein del av dette biletet som me er nøydde til å sjå på, og som me må kome tilbake til Stortinget med.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
I denne søte juletid er det heilt klart lov å ha slike fromme og gode ynske, og som heilt sikkert mange vil dele med representanten Hoksrud. Så kan ikkje eg stå her som julenisse, men eg skal love at me skal handtere denne saka på ein ryddig og god måte og kome tilbake til Stortinget med ei sak. Det er fleire trinn her. Det eine handlar om å sikre alle sitjeplass, det andre handlar om at alle bussar skal ha montert setebelte. Det at alle skal ha ein sitjeplass, må i alle fall vere fyrste trinn som me må få på plass, for det at ungar skal stå i buss, ser eg òg på som ei særdeles lite heldig løysing.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Eurovignettdirektiv 2006/38/EC er ein revisjon av det opphavlege Eurovignettdirektivet frå 1999, som er ein del av norsk rett. I direktivet frå 2006 er det nedfelt ei maksimal rabattgrense på 13 pst. Denne grensa er problematisk for Noreg sidan me i dag opererer med rabattar opp til 50 pst. Noreg har av den grunn framleis ikkje implementert dette direktivet, og har bedt Kommisjonen om tilpassingstekst. I tilpassingsteksten ber Noreg om eit generelt unntak frå rabattgrensa både for eksisterande og framtidige bompengeprosjekt. Noreg er for tida i dialog med Kommisjonen om tilpassingsteksten. Me arbeider aktivt for å finne ei løysing som varetek norske interesser. Eg har teke dette opp på møte både med det franske formannsskapet og EU-kommissæren for transport. Eg opplever at me har ein god prosess. I 2006-direktivet artikkel 9 heiter det at inntekter frå bompengar skal nyttast til tiltak som er til fordel for transportsektoren, og som kan optimere heile transportsystemet. Dette skaper ikkje noko problem i høve til norsk bompengepolitikk, der bompengeinntektene vert nytta til det konkrete prosjektet eller pakka. Kommisjonen la i juli 2008 fram eit forslag til revidert direktiv. Det er her m.a. føreslått at det kan vere eit tillegg i bompengesatsane for eksterne kostnader. Det er føreslått at dette tillegget i tilfelle skal øyremerkjast miljøtiltak i vid forstand. Forslaget er no til handsaming i Rådet og parlamentet. Noreg følgjer arbeidet med det nye direktivet nøye og med sikte på å øve påverknad der dette er nødvendig ut frå norske interesser.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Å anslå nøyaktig tidspunkt er vanskeleg for meg i dag, men me har ein god prosess og ein konkret prosess med kommissær Tajani, som er kommissær for transport. Eg har hatt møte med han, og me har lagt opp til ei konkret oppfølging av det, som me no gjennomfører. Så i løpet av det komande halvåret bør dette vere avklart.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Den heilt konkrete tolkinga av teksten er det me har lagt til grunn for at me kan nytte eventuell tilleggsinnkrevjing til miljøtiltak i vid forstand. Det er i den opphavlege teksten snakk om både å utvikle alternativ infrastruktur for transportbrukarar og å redusere transportsektoren som kjelde til utslepp osv. Det er eit breitt spekter. Det er frivillig om det skal vere påslag for eksterne kostnader. Det er ei sak me ikkje har teke stilling til pr. i dag. Om det vil verte ein del av ei vidareføring av direktivet seinare, veit me ikkje noko om i dag, men det er i alle fall pr. i dag frivillig. I møtet med Kommisjonen fekk me ei klar forståing av at det i tilfelle kan leggjast til grunn ein vid definisjon av tiltak.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Som eg nyleg gjorde greie for i mitt svar på skriftleg spørsmål, nr. 1567, vurderer Regjeringa no ordninga med alternativ bruk av ferjesubsidiar. I den samanhengen vert også lengda på perioden for årleg refusjon frå staten vurdert. Eg vil eventuelt kome tilbake til Stortinget med saka. Ansvaret for det vesentlegaste av riksvegar elles skal overførast til fylkeskommunane gjennom forvaltningsreforma. Det betyr at fylkeskommunane vil verte ansvarlege for løyvingar til det nedklassifiserte vegnettet frå og med 2010. Midlane må dermed takast frå det generelle rammetilskotet frå staten til fylkeskommunen. Hidra Landfast må ha fullfinansiering for å starte opp, og dette vil frå og med 2010 vere eit fylkeskommunalt ansvar. Det vert opp til fylkeskommunen å vurdere om det er føremålstenleg å bruke ei ordning med alternativ bruk av ferjetilskot. Refusjonen vil i så fall måtte skje innanfor fylkeskommunen sitt eige budsjett.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Om ein vil sende ein bompengesøknad frå Statens vegvesen, som då må godkjennast av dei lokale styresmaktene, er ei sak som statsråden ikkje skal meine noko om. Det må ein vurdere der. Og om ein vil leggje inn ei lengre tid enn dei 15 åra som pr. i dag gjeld, som den førre regjeringa stadfesta, og som heller ikkje me har endra så langt, men som no er til vurdering, vert òg ei vurdering som ein må gjere lokalt. Som elles vil eg ikkje ha noka formeining om korleis ein skal utforme ein bompengesøknad, for det er ei lokal sak, og det må ein avgjere lokalt.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
No er ikkje eg heilt oppdatert på status for Hidra Landfast. Men slik som det framstår gjennom dei spørsmåla som no har vorte stilte, kan det sjå ut for meg som om den saka ikkje er moden til å verte starta opp i 2009, om ein enno ikkje har fått fram ein bompengesøknad. Men eg må seie det med atterhald om at eg ikkje kjenner saka, for eg har ikkje hatt saka på mitt bord. Det som er viktig i forhold til ei pakke, er at me har prosjekt som kan setjast i gang raskt, som då kan gi aktivitetsauke og sikre at folk som elles må gå ut i arbeidsløyse, får behalde eit viktig arbeid for både sin region og for landet. Om dette er eit slikt prosjekt, kan eg dessverre ikkje gi noko meir konkret svar på.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Eg viser til mitt svar på skriftleg spørsmål nr. 330 frå stortingsrepresentanten Borghild Tenden i brev av 2. desember d.å. og til mitt svar på spørsmål frå stortingsrepresentanten Arne Sortevik i spørjetimen onsdag den 19. november d.å., der eg gir svar på nokolunde same spørsmål. Det høge talet på innstillingar i persontrafikken i 2009 kjem m.a. av toginnstillingar for å kunne gjennomføre naudsynt vedlikehald på jernbanelina. Dette gjeld særleg i Oslo-området på grunn av arbeidet med opprusting av Oslotunnelen og det store anleggsarbeidet som går føre seg i Vestkorridoren. Auka kapasitetsutnytting, særleg i rushtrafikken der kapasiteten fleire stader er fullt utnytta på jernbanenettet, har òg gjort det vanskelegare å gjennomføre naudsynt vedlikehald på jernbanelina på ein effektiv måte utan at dette skapar problem for togtrafikken. Eg har god tru på at driftsstabiliteten i togtrafikken vil verte betre etter kvart som utbetringsarbeida i Oslotunnelen vert ferdige, og ikkje minst når anleggsarbeidet i Vestkorridoren er avslutta i 2011. Dessverre har ikkje skiftande storting og regjeringar over tid hatt prioritet på drift og vedlikehald av jernbana i tilstrekkeleg grad. Det gjer at store delar av jernbanenettet har gamle tekniske anlegg som det er krevjande å vedlikehalde for å kunne sikre driftsstabiliteten i togtrafikken. Dette er òg årsaka til at eg har vore nøydd til å prioritere løyvingar til drift og vedlikehald høgare i planperioden 2006–2009 enn det var lagt opp til i den vedtekne planramma. Som eg sa i mitt innlegg i budsjettdebatten i samband med handsaminga av 2009-budsjettet, er den største utfordringa å få orden på den daglege drifta som kan sikre ein betre og meir driftsstabil togtrafikk. Den høge alderen på dei tekniske anlegga betyr at det framleis er behov for å ha høg prioritet på vedlikehald og fornying av det eksisterande jernbanenettet, noko eg vil kome tilbake til i samband med Nasjonal transportplan 2010–2019. Eg har merka meg at stortingsrepresentant Borghild Tenden i sitt spørsmål viser til at løyvinga til drift og vedlikehald i 2009 er om lag på same realnivå som ho var i 2001. Eg veit ikkje kor Tenden har tala sine frå, men denne regjeringa har i statsbudsjettet for 2009 auka satsinga på drift og vedlikehald av jernbanenettet med om lag 550 mill. kr samanlikna med Bondevik II-regjeringa sitt framlegg i 2006-budsjettet omrekna til 2009-kroner. Løyvinga i 2009 er dermed om lag 500 mill. kr høgare enn ei jamn fordeling av planramma i Nasjonal transportplan 2006–2009. Eg er likevel særs glad for at representanten Tenden og fleirtalet i Stortinget har slutta seg til denne naudsynte auken i Jernbaneverket sitt drifts- og vedlikehaldsbudsjett.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Fyrst: Dersom det er slik at vedlikehaldsbudsjettet til Jernbaneverket er det same i 2009 som i 2001, betyr det i så fall at eg har brukt dei siste tre åra på å rette opp att dei kutta som Bondevik II-regjeringa gjorde på sitt drifts- og vedlikehaldsbudsjett i perioden 2003–2006. Den tabellen eg har, kan vel vise at det er riktig. I 2001 var det 3 349 mill. kr, og i 2009 var det 3 801 mill. kr – for å vere nøyaktig på tala, omrekna til 2009-kroner. Funksjonskontraktar på veg har vore ein blanda suksess. Frå landet rundt har me fått melding om at ein er misnøgd med vedlikehaldet på veg etter at ein starta med funksjonskontraktar, og at standarden har gått ned. Det ser vi no nærare på. Før eg har fått svaret på om inngåing av funksjonskontraktar har ført til dårlegare vedlikehald på veg, ynskjer eg ikkje å gå den vegen med jernbanen. Men no er det òg slik at vedlikehaldskontraktar, ein stor del av dei, òg er på anbod i Jernbaneverket sitt system.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Det er rett at gjeldande ruteplanar gir prosjektet normal sportilgang på 3,5 timar i løpet av døgnet. Nettopp derfor sette eg ned ei eiga prosjektgruppe der både NSB og andre som driv på jernbanen saman med Jernbaneverket har sett på korleis ein kan få ytterlegare tilgang på tid. Derfor har eg no lagt om ruteplanen, som er bindande mellom partane, og som ikkje var tilpassa effektiv framdrift, slik at ein har fått tilgang til meir tid. Den same gruppa vurderer fortløpande korleis ein skal gi meir tilgang til Jernbaneverket for å kunne få opp farten på utbetringane. Når det gjeld økonomien i dette, har me tilført alle dei midlane Jernbaneverket har etterspurt. Dei har altså fått 100 pst. av dei ynska dei har hatt for nettopp dette prosjektet, som eg ser på som det aller viktigaste for å få gjort noko med dei innstillingane som me har hatt i dette området.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Føremålet med reguleringa av den norske marknaden for elektronisk kommunikasjon er å sikre brukarane i heile landet gode, rimelege og framtidsretta elektroniske kommunikasjonstenester gjennom effektiv bruk av samfunnet sine ressursar ved å leggje til rette for berekraftig konkurranse og stimulere til næringsutvikling og innovasjon. For å leggje til rette for konkurranse peiker Post- og teletilsynet ut tilbydarar med sterk marknadsstilling i ei rekkje førehandsdefinerte marknader og pålegg spesialtilpassa regulatoriske plikter som skal bidra til å bøte på identifiserte konkurranseproblem i marknadene. Ein av marknadene som vert regulert, er marknaden for mobil terminering. Bakgrunnen for denne reguleringa er at tilbydarane i praksis har moglegheit til å fastsetje monopolprisar på avslutting av samtalar, såkalla terminering, i eige nett, og at det er konkurrentane sine kundar som vert fakturerte for termineringsprisen. Post- og teletilsynet fatta i 2007 vedtak som medførte at Telenor ASA og NetCom AS frå 1. juli i år har eit symmetrisk nivå på termineringsprisane sine. Termineringsprisane til dei to selskapa vil via ein trappetrinnsmodell verte sette ned til 45 øre i 2010. Størsteparten av trafikken i Noreg vert terminert i desse to netta. Tilsynet påla også Tele2 å redusere sine termineringsprisar i denne vedtaksrunden. Vedtaket om NetCom og Tele2 sine prisar vart påklaga til departementet som klageinstans. Den delen av vedtaket som gjaldt NetCom, vart halde ved lag av departementet. På bakgrunn av at Tele2 fremma nye opplysningar i saka om at selskapet saman med Network Norway AS hadde konkrete planar om å byggje ut eit felles mobilnett, vart det avgjort at Tele2 sine termineringsprisar ikkje skulle reduserast før styresmakta hadde fått oversikt over den nye situasjonen. Tele2 si sak vart derfor send tilbake til Post- og teletilsynet for ei ny vurdering. Når det gjeld det nye vedtaket frå tilsynet, legg dette opp til at også andre tilbydarar enn Telenor og NetCom frå neste år trinnvis skal redusere termineringsprisane sine. Samferdsledepartementet er klageinstans for vedtak fatta av Post- og teletilsynet. Klagefristen var 8. desember i år, og departementet har registrert at det har kome inn sju klager. Dersom Post- og teletilsynet etter å ha sett seg inn i klagene, finn å ville halde ved lag vedtaket sitt, skal tilsynet i tråd med rettleiande saksbehandlingsreglar for klager på vedtak sende klagene saman med innstillinga si til departementet innan 8. februar 2009. Klagene vil deretter verte handsama i departementet. Departementet er oppteke av føreseielege rammevilkår i mobilmarknaden. Departementet er òg oppteke av å utføre ei grundig og forsvarleg sakshandsaming. Klagene vil på denne bakgrunnen verte handsama så raskt som mogleg innanfor desse rammene. Eg har ikkje på det noverande tidspunktet høve til å kommentere saka sine realitetar, i og med at klagesaka ligg hos meg.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Reint generelt er eg av den oppfatning at me ikkje skal springe beina av oss for å tilpasse oss situasjonen i EU på ulike område. Det betyr at eg i dei sakene som no ligg føre, kjem til å setje meg nøye inn i kva situasjonen er i sakskomplekset, kva som er gjeldande regelverk i EU, og om vi på noko vis er forplikta til å følgje det. Det er viktig for at me skal få gode tenester i heile landet, at me har ein god konkurranse, og det er viktig at det ligg incentiv til at ein skal fortsetje utbygginga for å få endå betre dekning rundt i heile landet, og ikkje berre ein konkurranse som av og til kan verke som å vere verksam berre i dei aller største byane. Det er òg moment som eg sjølvsagt vil ta med meg på det reint generelle planet, men eg kan altså ikkje gå inn i sjølve sakshandsaminga her i dag.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
I og med at fristen for klagesaker var 8. desember og Post- og teletilsynet må ha ei moglegheit til å gå igjennom dei klagene som er komne, på ein forsvarleg måte og vurdere om dei skal gjere om vedtaket sitt – noko som det kan hende dei bestemmer seg for å gjere – og vi no har ei julehelg som i år eigentleg strekkjer seg over to veker, meir eller mindre, trur eg det er vanskeleg å gå utover det som er dei normale retningslinjene her, nemleg at Post- og teletilsynet skal ha to månader til å gjere si vurdering. Deretter ynskjer eg at me skal få handtert eventuelle saker som kjem til oss, på ein rask og effektiv måte, og eg skal prøve å medverke til det så godt som eg kan.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Staten kjøper tenester på det regionale flyrutenettet i Noreg for i overkant av 1/2 milliard kr årleg. Kjøpet skjer ved anbodskonkurranse der flyselskapa konkurrerer om ruter som av Samferdslesdepartementet er pålagde såkalla forpliktingar til offentleg tenesteyting, forkorta FOT. Flyrutene vert kjøpte på kontraktar som gjeld for tre år av gangen. Samferdsledepartementet har nyleg fått inn tilbod på rutedrift av 18 ruteområde, som skal gjelde i tre år frå 1. april 2009. Desse kontraktane vil verte tildelte like over nyttår. Statleg kjøp av flyrute ved Harstad/Narvik lufthamn, Evenes var blant ynska som vart spelte inn til Samferdsledepartementet før denne anbodsrunden. Harstad/Narvik lufthamn, Evenes er i dag ikkje omfatta av det statlege kjøpet av regionale flyruter. I vurderinga av flyrutekjøpet har Samferdsledepartementet teke omsyn til trafikkstandarden og trafikkutviklinga på flyrutestrekningane, både for dei rutene som i dag har statleg kjøp, og for andre ruter. Innanfor dei gjeldande rammene for flyrutekjøp er det ikkje funne rom for å ta inn nye ruter i det statlege flyrutekjøpet i denne omgangen. Rutene som i dag vert kjøpte av staten, omfattar om lag 6 pst. av den totale flytrafikken i Noreg, målt i talet på avreiste passasjerar. Resten er kommersielle ruter. Det er altså framleis slik at hovuddelen av passasjerane flyr med ruter som flyselskapa etablerer på kommersiell basis. Statens Flyrutekjøp er, og skal vere, eit supplement der marknaden ikkje er sikra eit flyrutetilbod. Som følgje av at me har ein liberalisert luftfartsmarknad, er det opp til flyselskapa sjølve å bestemme rutetider og billettprisar på rutene der staten ikkje er engasjert i drifta. På Harstad/Narvik lufthamn, Evenes er det eit kommersielt rutetilbod til og frå Oslo, Bodø og Tromsø. Staten kjøper flyruter mellom Narvik lufthamn, Framnes og Bodø. Det er fungerande buss- og rutebåttilbod i regionen. I sum vurderer eg det eksisterande rutetilbodet som tilfredsstillande og har ikkje gått inn for å utvide ordninga med offentleg kjøp av flyruter til å gjelde ruter på Harstad/Narvik lufthamn, Evenes.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Det er jo ein forunderleg situasjon at representantar for parti som ynskte å leggje ned og redusere tilbodet på det regionale nettet i førre periode, no tek til orde for å auke tilbodet på det regionale nettet. Slik kan altså verda snu seg rundt. Det som me har lagt til grunn når me har vurdert denne saka, er kva trafikkgrunnlag som er på dei ulike flyplassane, kvar det er umogleg å halde i gang eit kommersielt tilbod, og kvar ein ser at det er mogleg å få gjort det. På den omtalte flyplassen har det vore mogleg, og der er det framleis eit kommersielt tilbod. Og igjen: Då vert det merkeleg at eit parti som er oppteke av det private initiativ og private løysingar, tek til orde for at staten skal gå inn og overta område der private i dag driv kommersiell drift.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-17:
Det er viktig å sjå tilbodet i denne regionen i samanheng, og derfor er det òg aktuelt å følgje opp vedtaket frå Narvik i forhold til bygging av ei bru når me no vurderer kva tiltak som skal inn i Nasjonal transportplan, og dermed eventuelt òg i den samanheng vurdere Narvik lufthamn, Framnes. Det er så langt ikkje gjort noko vedtak på det, men det er jo eit av dei tiltaka som ein vurderer i forhold til å sjå heile situasjonen i samanheng. Me har halde oppe Narvik lufthamn, Framnes i tråd med Stortinget sitt vedtak i samband med førre Nasjonal transportplan, og me følgjer opp Soria Moria-erklæringa sitt prinsipp om at lufthamnene vert haldne oppe med mindre det lokalt er ynske om å leggje ned. Det er ein meir relevant diskusjon enn å diskutere om staten skal gå ytterlegare inn med kjøp på dei store flyplassane i området.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-12-17:
«Gjennom Eurovignettdirektivet(2006/38/EC) kan Norge bli pålagt å sørge for at rabattordningene for store lastebiler ved passering av bompengestasjoner blir kraftig redusert. Konsekvensen blir økte passeringskostnader og derved økte kostnader både i eksisterende og planlagte prosjekter der bompenger brukes. Direktivet åpner også for øremerket bruk av bomavgifter for å redusere de «eksterne kostnadene» av transport. (2006/38/EC) Hvordan følger statsråden opp de konsekvenser Eurovignettdirektivet ved ev. godkjenning får i Norge?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-12-17:
Takk for svaret. Samferdselsdepartementet har kjent til det nye direktivet fra 2006. Det er også slik at vi har behandlet en rekke nye samferdselsprosjekter der bompenger brukes. Et av dem som har vært behandlet, og som blir berørt, er St.prp. nr. 87 for 2006–2007, E6 Gardermoen–Kolomoen. Dette transeuropeiske veinettet i Norge som er omfattet, omfatter de fleste europaveiene i Norge. Jeg har registrert at det i dag er 14 bompengeanlegg der det opereres med rabatter på opp til 50 pst. Mange nye pakker er dessverre på vei frem, og 14 anlegg er omfattet. Det haster med å få en avklaring. Når regner statsråden med at det vil være avklart om dette direktivet eventuelt skal godskjennes av Norge som en del av EØS-avtalen?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-12-17:
Det har direkte konsekvenser for prosjekter som er på vei frem, hvor det brukes bompenger. I svaret var også statsråden inne på at det er kommet et tillegg til det opprinnelige direktivet. Det åpner for mulighet for kryssubsidiering, for å dekke inn kostnader ved såkalte miljøskader og mulighet for å dekke inn drift og vedlikehold. Kan dette bety at bompenger i Norge heretter skal brukes til den slags tiltak, altså å dekke inn vedlikehold på nye veier og at det på eksisterende veier kan innføres nye avgifter, såkalte miljøavgifter?
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2008-12-17:
«Tunnelprosjektet Hidra Landfast i Flekkefjord, Vest-Agder, er nesten fullfinansiert til 284 mill. kr. Prosjektet kan startes opp raskt. Samferdselsdepartementet må snarest avklare ordningen med alternativ bruk av ferjesubsidier, nemlig en utvidelse av perioden for bruk av ferjetilskudd som investeringsmidler og bompengefinansiering, fra 15 til 20 år. Kommunen og fylkeskommunen har i lang tid forgjeves bedt om møte i saken. Viser også til skriftlig spørsmål nr. 1567 for 2007-2008. Vil statsråden nå sørge for en driftsperiode på 20 år?»
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2008-12-17:
Jeg takker for svaret, selv om det kanskje ikke var helt slik som jeg hadde ønsket. Arbeidet med en undersjøisk tunnelforbindelse mellom Hidra og fastlandet har pågått i mange år, og det er tverrpolitisk enighet om dette prosjektet. Men nå synes nok mange av oss at det drar ut med de prinsipielle avklaringene og den videre framdriften, selv om statsråden sier at her kan det bli fylkeskommunalt. Spørsmålet om bompengesøknad er faktisk avgjørende for om driftstilskuddet gis i 20 år. Kan samferdselsministeren i dag anbefale Statens vegvesen Region sør å sende en bompengesøknad som innebærer netto driftstilskudd i 20 år?
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2008-12-17:
Takk for avklaringen. Jeg er kjent med at statsråden og Regjeringen nå jobber med prosjekter i 2009 i forbindelse med denne såkalte krisepakken. Jeg er sikker på at statsråden får mange spørsmål om dette, men kan det snart ferdigstilte prosjektet Hidra Landfast være et egnet prosjekt for å gi folk sysselsetting i 2009?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-12-17:
«Stortinget har over tid prioritert drift og vedlikehold på jernbanen. Allikevel opplever vi store problemer, spesielt i Oslo-området. Dette året ligger an til å bli et nytt rekordår i antallet innstillinger i persontrafikken. I 2001 ble det brukt omtrent like mye til drift og vedlikehold som det legges opp til for 2009, omregnet til 2007-kroner. Hvilke tiltak vil statsråden iverksette for å snu den negative trenden og intensivere arbeidet med å få orden på driftsproblemene på jernbanen?»
Borghild Tenden (Venstre), 2008-12-17:
Jeg takker statsråden for svaret. Når det gjelder tallene, er de faktisk hentet fra Regjeringens egne dokumenter. Så til oppfølgingsspørsmålet. Venstre er opptatt av å få mer vei og jernbane for pengene, og uten at dette skal gå ut over de ansatte – for å ha sagt det, så slipper jeg å bli møtt med det igjen. Ser samferdselsministeren for seg at man kan legge banestrekninger ut på funksjonskontrakter, slik som det er gjort for vedlikeholdet innenfor vei, for på den måten å kunne stille strengere krav til bl.a. oppetider, slik at man kan få klare ansvarsforhold for de ulike banestrekningene? Jeg vet at man bl.a. på Gjøvikbanen er opptatt av nettopp dette.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-12-17:
Jeg takker igjen for svaret. I mitt siste spørsmål ønsker jeg å se framover i tid. I dagens spontanspørretime ble statsministeren utfordret på den krisepakken som det nå jobbes med i Regjeringen. Statsministeren nevnte bl.a. at det kunne bli aktuelt med grønne strakstiltak for jernbane og kollektivtrafikk. Min bekymring er stor knyttet til Oslotunnelen, som også statsråden var inne på. Bekymringen min knytter seg til at det der jobbes bare 3,5 timer pr. natt, og at de kollektivreisende stadig blir forhindret i å komme til jobb og barnehage på grunn av signalfeil. Samferdselsministeren sier at vi må vente til 2012 for at det skal skje en bedring. Men da tenker jeg: Kunne dette være en del av krisepakken, slik at anleggsbransjen kan sette inn alt de har, for å gjøre noe med Oslotunnelen?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-12-17:
Jeg vil stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Vedtak fra Post- og teletilsynet av 17. november 2008 betyr at mobilaktører mister et viktig incentiv for utbygging av nytt mobilnett. Det har vært et politisk mål å få på plass et tredje nett av hensyn til konkurransen og økt mobildekning i hele landet. Hvis planlagt utbygging av nett bortfaller kan dette bety tap av hundrevis av jobber, noe som i krisetider bør unngås. Vil statsråden stå ved målet om et nytt nett, og sørge for en rask avklaring slik at utbyggingen kan ta til og tap av jobber forhindres?»
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-12-17:
Jeg vil takke for svaret. Dette er en komplisert regulatorisk sak, men konsekvensene av feilgrep her vil jo være ganske enkle og for så vidt alvorlige. Så vidt jeg forstår, er en del av begrunnelsen til Post- og teletilsynet at man ønsker å tilpasse dette regelverket til utviklingen i EU. Men nå er det jo slik at situasjonen i EU er dramatisk annerledes enn i Norge. De fleste EU-land har god konkurranse på mobilnett – det er mange mobilnett i bruk – mens Norge har et duopol, kun to nett. Det er også slik at en del land i EU ikke går i den retning som Post- og teletilsynet nå foreslår, og Norge har heller ikke forpliktelser pr. i dag til å følge det vedtaket som Post- og teletilsynet har lagt fram. Ser ikke statsråden at argumentet om EU-tilpasning i denne saken blir nesten meningsløst sett i lys av at vi har et duopol, og at vi trenger reguleringer i en periode nå for å sikre god konkurranse i vårt mobilmarked?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-12-17:
Jeg takker for det svaret også. Så vidt jeg forstår, står det nå aktører klar til å bygge ut nett. Det vil medføre aktivitet i bygg- og anleggssektoren, og det vil medføre en motivasjon også for andre aktører til å øke sin grad av dekning over hele landet. Men det som vi vet nå, er jo at rammebetingelser for å gjøre store investeringer i Norge er veldig eksponert mot finanskrisen, og enhver slik regulatorisk usikkerhet vil skape store problemer i forhold til å få igangsatt denne type investeringer. Derfor vil framdriften i saksbehandlingen her være ekstremt viktig når det gjelder å få igangsatt disse investeringene, og for at disse aktørene skal kunne komme i gang. Statsråden sa i sitt første svar at departementet først vil få denne saken den 8. februar 2009, så vidt jeg forstod. Ser statsråden noen mulighet for å gjøre dette raskere, slik at vi unngår en unødvendig forsinkelse av bygging av et tredje mobilnett i Norge?
Bent Høie (Høyre), 2008-12-17:
«Verdens Gang melder mandag 8. desember at politiet ikke har mulighet til å rykke ut når personer uten lovlige id-papirer blir stoppet på Svinesund, og at de dermed slippes inn i landet kun med en lapp om adressen til Politiets utlendingsenhet i Oslo. Hva vil statsråden gjøre for å sette en stopper for denne praksisen?»
Bent Høie (Høyre), 2008-12-17:
Jeg ser de mer generelle betraktningene som statsråden kommer med, men det er jo åpenbart en situasjon på Svinesund som ikke har vært der tidligere – det er ikke en normal situasjon på Svinesund. Svinesund er vel den grenseovergangen til utlandet som Norge har, som mest kan sammenlignes med Gardermoen i trafikk. Og det er jo meningsløst, når en bruker såpass mye ressurser som en gjør i forhold til id-løse, i forhold til utsending av personer som ikke har lovlig opphold i riket – og det virker veldig enkelt å kunne komme inn over en av landets største grenseoverganger – at en som blir tatt uten id-papirer, ikke får noen videre oppfølging. Vil statsråden vurdere å sette i gang tiltak nå på Svinesund, slik at f.eks. de personene som blir avdekket, blir forvart der, og eventuelt transporteres en gang i døgnet inn til Politiets utlendingsenhet i Oslo?
Bent Høie (Høyre), 2008-12-17:
Det er helt ok med de mer generelle betraktningene som justisministeren kommer med, men vårt poeng, og det jeg også oppfatter er poenget til dem som jobber på Svinesund, er at dette ikke er en heldig situasjon. Det sier også tollinspektør Per Kristian Grandahl. Dette er en situasjon som har oppstått på Svinesund nå. Vil statsråden gjøre noe nå for at denne situasjonen ikke skal vedvare fram til en får en eventuell permanent løsning på denne problemstillingen?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Dette spørsmålet har kanskje først og fremst en ressursside, og det har det vært en omfattende debatt i Stortinget om ved mange anledninger. Jeg tror ikke jeg skal gå inn på alle tiltakene, men jeg har lyst til å peke på noen forhold rundt akkurat de grensenære problemstillingene som spørreren tar opp. Som medlem i Schengen-samarbeidet skal det ikke være noen permanent grensekontroll på grensen mot andre Schengen-land, som f.eks. Sverige. Hvert enkelt politidistrikt skal imidlertid foreta såkalt territorialkontroll, herunder kontroll av identitet. De senere år har spesialutstyrte biler fra politiet patruljert grensenære områder bl.a. i Follo, Østfold og Hedmark. I de tilfeller politiet gjennom sin kontroll oppdager at vedkommende utlending ikke har id-papirer, kan denne bortvises fra landet. Dersom vedkommende utlending ønsker å søke asyl, vil han ha lovlig opphold i landet mens asylsøknaden er til behandling. Når asylsøkeren ankommer riket, skal denne møte hos nærmeste politimyndighet eller ved Politiets utlendingsenhet i Oslo. Dersom vedkommende melder seg ved et politidistrikt, bør distriktet utføre en rekke oppgaver, som er skissert i bl.a. rundskriv og regelverk. Lokalt politidistrikt vurderer likevel hvert enkelt tilfelle for seg, og tiltak iversettes på bakgrunn av de vurderinger som gjøres, og de prioriteringer som synes nødvendige ut fra politidistriktets totale oppgaver. Politidistriktets oppgaver i forbindelse med asylsaker vurderes oftest sjølsagt i samarbeid med Politiets utlendingsenhet. Ifølge Gardermoen politistasjon blir det f.eks. alltid tatt fingeravtrykk og gjennomført visitasjon av de personer som melder seg der, og som ønsker å søke asyl. Jeg må medgi at jeg syns det er en god løsning, sjøl om man ikke kan gjøre det overalt, med henblikk på både utstyr og bemanning. Justisdepartementets rundskriv om dette, 63/2000 og 64/2000, er for tida under revisjon i Politidirektoratet, men er gjeldende så langt de passer. Jeg tror jeg vil nøye meg med å si at spørrerens tema, å kunne komme raskere inn også i forhold til asylsøkere, som ikke nødvendigvis er mennesker som har gjort straffbare handlinger, og som skal behandles deretter, skal belyses nå i gjennomgangen av bl.a. disse reglene.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Det er flere tiltak som nå vurderes, også strakstiltak, i forhold til den problemstillingen representanten Høie trekker opp. Som man er kjent med, ble det for 2008 og 2009 vedtatt her i Stortinget at man skulle styrke politiets utlendingsarbeid. Innenfor den styrkingen, som da skjer fra 1. januar, er det flere forhold man bør ha blikk på når det gjelder identitetskontroll av utlendinger og asylsøkerankomster, bl.a. å effektivisere, å styrke innsatsen for å klargjøre identiteten, å avdekke ulovlig opphold, og ikke minst å sørge for registrering innen kort tid. Den situasjonen som er ved Svinesund, og også ved andre grenseoverganger, vil vi ha med oss i det arbeidet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Når det gjelder både det å bekjempe kriminalitet og det å utføre de forvaltningsoppgaver politiet har, at politidistriktene i stor grad styrer både midler og hvordan man skal innrette arbeidet, er det noen generelle regler for. Jeg synes ikke det er riktig av meg å gå inn i ett geografisk område og si at nå skal politisk ledelse i Justisdepartementet eller Regjeringa gripe inn. Det som er viktig for oss, er at vi nå får på plass egne regler, et godt rundskriv, og at vi også får iverksatt den styrkingen av politiets utlendingsarbeid som nettopp hensyntar det som også spørreren er opptatt av, at man får foretatt registrering raskest mulig, og at færrest mulig slipper unna å bli registrert og får prosess på asylsaken sin.