Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 1999-03-03:
I forbindelse med de ernæringsmessige konsekvenser ved beriking av barnemat er to undersøkelser av betydning, en som ble utført i forbindelse med EUs barnematdirektiv, og en ny som nå er i gang. Forskjellen mellom disse to undersøkelsene er at den førstnevnte ble foretatt på et mindre utvalg av barn på seks og ni måneder i Oslo-området, mens den nye undersøkelsen vil være en landsomfattende undersøkelse av barn på seks måneder og to år som skal gjentas hvert tredje år for å overvåke kostholdet i Norge. Undersøkelsen i forbindelse med barnematdirektivet ble avsluttet sommeren 1998 og resulterte i en rapport som beskriver ernæringsmessige konsekvenser av implementering av EUs direktiv for barnemat. Arbeidsgruppen anbefalte at direktivet ikke bør implementeres i Norge, og at norske myndigheter bør be EU-kommisjonen om at EUs vitenskapskomite tar det faglige grunnlaget opp på nytt. Statens næringsmiddeltilsyns vitenskapskomite og Statens ernæringsråds arbeidsutvalg gjennomgikk rapporten og gav sin tilslutning til konklusjonene. Anbefalingene er fulgt opp av departementet, og rapporten er oversendt EU. Barnematdirektivet tillater beriking med næringsstoffer i mye større grad enn det norske helsemyndigheter anbefaler. Det prinsipp for beriking av matvarer som følges i Norge, er at det skal foreligge et dokumentert behov for beriking i hele eller grupper av befolkningen før beriking tillates. Matvaren som berikes, må så anses som godt egnet til å nå de deler av befolkningen som trenger ekstra tilførsel av næringsstoffet. Det er et fåtall matvarer som berikes i dag. I barnematdirektivet er det satt minimums- og maksimumsgrenser for en del næringsstoffer, mens det for de andre stoffene som det tillates å berike med, vil være opp til produsenten å fastsette mengden. Dette anses som en svært lite gunstig situasjon. Arbeidsgruppen konsentrerte sitt arbeid spesielt om protein, fett, sukker, jern, vitamin D og vitamin A. Det ble gjennomført modellberegninger, basert på data fra kostholdsundersøkelser over dagsmenyer for barn seks måneder og barn ni måneder gamle, hvor maksimum tillatt innhold av næringsstoffene nevnt ovenfor, ble benyttet. Undersøkelsen anses å gi svært gode data for forbruk av grøtpulver og morsmelkerstatning. Data for bruk av kosttilskudd, deriblant tran, er også samlet inn. På bakgrunn av disse dataene vurderte arbeidsgruppen modellberegningene som svært gode i forhold til å vurdere mulig inntak av næringsstoffer ved implementering av EUs direktiv for barnemat. Beregningene viste at ved maksimal tilsetting i henhold til direktivet av protein, sukker, vitamin A, vitamin D og jern til grøtpulver vil barn med høyt grøtinntak kunne få et svært høyt og helsemessig uheldig inntak av de fleste av disse næringsstoffene. Landsrepresentative data for kostholdet blant spedbarn og småbarn som grunnlag for modellberegningene i rapporten angående ernæringsmessig vurdering av EU-direktivet var ikke nødvendige. Modellberegningene er av en slik karakter at de foreliggende data var tilstrekkelige og gode for dette formålet. Jeg mener at Regjeringens holdning til dette spørsmålet på denne bakgrunn er meget solid faglig fundert.