Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2013-12-11:
Forvalteransvaret forplikter oss til å sikre at dagens verdier forvaltes til neste generasjons beste, og at det skapes verdier som neste generasjon kan nyte godt av. Det viktigste vi som politikere kan gjøre, er å legge til rette for gode og forutsigbare rammevilkår for verdiskaping, slik at næringslivet kan skape trygge arbeidsplasser, og at overskuddet kan fordeles til viktige fellesskapsgoder. Derfor er bl.a. økningen til SIVA, som vi fikk til gjennom budsjettforliket her i Stortinget, viktig. Det samme gjelder SkatteFUNN-ordningen, som er en ordning der hver enkelt statlig krone øker FoU-innsatsen i bedriftene med det dobbelte. Det er det framtidige, verdiskapende næringslivet som skal bære kostnadene for kommende generasjoner. Vi må derfor makte å se lenger enn dagens utfordringer og neste års bevilgninger og satse på framtidens løsninger: nytenkning, innovasjon og nyskaping. Det bør derfor være et mål at Norge skal være et av verdens mest nyskapende land, for det er innovasjon og nytenkning som kan drive Norge og verden framover. En næring som de siste årene har gjennomgått fornyelse og også en påfølgende produktivitetsvekst, er landbruket. Med en årlig produktivitetsvekst på over 6 pst. er landbruket unikt. Men bak dette resultatet ligger det hardt arbeid, kloke hoder og innovative løsninger, til beste for neste generasjon, for oss som forbrukere, for næringsmiddelindustrien, ja også for bøndene. Budsjettforliket støtter nettopp opp under denne utviklingen, med en rekordstor satsing på innovasjon og utvikling i landbruket. Vi må ha en landbrukspolitikk som gjør at ungdom som vil inn i næringen, tør å satse, slik at dattera, sønnen eller byjenta kan vurdere å kjøpe seg gård – kjøpe eller overta fra mamma eller pappa. Stortinget sender i dag viktige politiske signaler gjennom en enstemmig innstilling på viktige hovedlinjer for landbrukspolitikken framover. Stikkordsmessig kan jeg nevne økt selvforsyningsgrad, økt matproduksjon, økt lønnsomhet, forutsigbarhet og bedre rammevilkår, som skal gjøre noe med rekrutteringen. Dette viser at det er bred enighet om bærebjelkene for norsk matproduksjon. Det er signaler fra et enstemmig storting i dag som er klinkende klare, at det ikke er ønske om radikale endringer i norsk landbrukspolitikk. Fiskerinæringen har også en avgjørende rolle for norsk matproduksjon, verdiskaping og sysselsetting. I generasjoner har norsk fiskerinæring hatt stor betydning for lokalsamfunnene våre langs kysten og for hele landets velferd. En bærekraftig forvaltning er avgjørende for å sikre at også framtidige generasjoner kan ha nytte av disse ressursene. Hensynet til levedyktige bestander må gå foran kortsiktige næringshensyn. Derfor er jeg også glad for at Kristelig Folkeparti i budsjettforhandlingene med Høyre og Fremskrittspartiet sammen med Venstre klarte å hindre innstramming i permitteringsreglene for fiskeindustrien, noe som er viktig fordi fisken ikke alltid er på «rett sted på rett tidspunkt». Oppdrettsnæringen er også en av de sterkest voksende næringene vi har i Norge, og er kanskje en av de næringene som skal føre Norge videre etter oljen. Samtidig ser vi at oppdrettsnæringen har hatt og fremdeles har noen utfordringer knyttet til det å være bærekraftig. Men oppdrettsnæringen viser også samtidig med disse utfordringene vilje til omstilling. Vi ser at stadig flere og bedre løsninger tas i bruk knyttet til rømming, lakselus og avfall. Det er avgjørende at en så stor og massivt voksende næring har strenge krav til bærekraft. Derfor forventer jeg på vegne av Kristelig Folkeparti at statsråden har et sterkt søkelys på dette. Det dreier seg om Norges renommé, og det dreier seg om en god villaksforvaltning. Jeg tror det viktigste vi kan gjøre som dagens politikere er å legge til rette for morgendagens generasjoner og tenke nyskaping, innovasjon og gründervirksomhet. Der har vi et fortrinn, og det må vi ta vare på.