Britt Hildeng (Arbeiderpartiet), 2008-11-03:
Komiteen har en delt innstilling når det gjelder representantforslaget om å utvide forsøksordningen med kommunalt ansvar for barnevernstjenestene. Bak flertallsinnstillingen, dvs. komiteens tilråding, står Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet og Kristelig Folkeparti. Som saksordfører vil jeg begrunne komiteens tilråding og regner med at de øvrige partiene vil begrunne sine respektive forslag. Bakgrunnen for at staten overtok ansvaret for det fylkeskommunale barnevernet, var flere, men det store utgangspunktet var at barnevernet ble oppfattet som å befinne seg i en kriseliknende situasjon. Det fylkeskommunale barnevernet hadde til dels store mangler, og tilbudet var av veldig ulik karakter fra sted til sted. Samtidig baserte barnevernet seg for en stor del på private institusjonsplasser som til dels var sterkt overpriset. Behovet for barnevernsreform var derfor påtakelig. Et annet forhold som ytterligere tilsa en endring, var at rammebetingelsene for fylkesbarnevernets tjenestetilbud ble endret i og med helsereformen, bl.a. ved at en rekke av barnevernets samarbeidspartnere ble overført fra fylkeskommunen til staten ved de regionale helseforetakene. Målsettingen for barnevernsreformen var å bøte på disse problemene og samtidig legge til rette for gode lokale løsninger, med fokusering på et forebyggende arbeid og for å hjelpe flere på et tidlig tidspunkt. Barnevernsreformen var ambisiøs og meget omfattende og stilte store krav til både ny og gammel organisasjon. Slike store organisasjonsendringer setter krav til og forutsetter både tid og ressurser for å kunne gjennomføres. De utfordringene NAV-reformen står overfor nå, er et eksempel på det tilsvarende. Jeg tror at både departementet og Stortinget i utgangspunktet undervurderte de utfordringene en stod overfor, og dermed bidro til en underfinansiering i reformens begynnelse. Det er derfor gledelig å se at økonomi og organisering begynner å ta form, og at Bufetat har utviklet nye samarbeids- og organisasjonsmønstre parallelt med utstrakt opplæringsprogram. Da reformen ble iverksatt, fikk Trondheim kommune innvilget et midlertidig oppgavedifferensiert barnevernsforsøk, dette fordi kommunen i lengre tid hadde jobbet med samarbeid på tvers av ulike tjenester for barn og unge og hadde mye kompetanse på området. Forsøket ble innvilget som en overgangsordning, og de positive erfaringene som er blitt høstet, blir ivaretatt i utviklingen av det statlige barnevernet. Skal barnevernet fungere godt, er en helt avhengig av et velfungerende samarbeid mellom det kommunale og statlige barnevernet. Bufdir er i så måte i ferd med å følge opp Rambøll-rapporten og den nylig inngåtte samarbeidsavtalen mellom KS og departementet, som er en del av det arbeidet som skal sikre at stat og kommune trekker i samme retning. Barnevernsreformen av 2004 er kommet nærmere realiseringen av de målene som da ble trukket opp. Å starte opp kommunale forsøksprosjekt i den hensikt å utfordre den statlige barnevernsmodellen nå når det statlige barnevernet er i ferd med å realisere reformens mål, synes vi er uheldig og vil kunne gi feilaktige signaler og oppfattes som om barnevernsreformen ikke er varig. På denne bakgrunn rår komiteen til at forslaget om å gjenopprette og utvide forsøksordningen med kommunalt ansvar for barnevernstjenestene avvises.