Thorhild Widvey (Høyre), 2015-05-26:
Jeg vil takke representanten Arild Grande og ikke minst også komiteen for muligheten til å debattere pressefrihetens vilkår. I et demokrati er det lite som er viktigere å debattere enn selve premisset for at debatt kan finne sted. Uansett hvilke meninger som brytes mot hverandre i dag, er alle her enige om at demokratiet ikke fungerer uten frie og uavhengige medier. I verden i dag er det flere mennesker som mangler ytringsfrihet enn som har den, og ytrings- og pressefriheten trues på flere fronter. Den lider under totalitære regimer og religiøse doktriner. Men ytringsfriheten trues også i frie demokratier – av avlytting, overvåking og kontroll på den ene siden og av trusler, vold og forfølgelse på den andre. Ifølge Reportere uten grenser er 25 journalister drept i verden i år. 155 journalister og 177 bloggere og nettaktivister sitter i fengsel. Senest i dag sier journalist i Charlie Hebdo, Zineb el Rhazoui, i en kronikk i Aftenposten at hun aldri sover samme sted to netter på rad. Å hugge hodet av en journalist er selvsagt verre enn å skremme vedkommende til taushet. Men konsekvensene for ytringsfriheten kan bli like alvorlige. Journalisters evne til å formidle informasjon og maktkritikk innskrenkes, og våre muligheter til å delta i demokratiet blir mindre. I dag har vi hele verden på skjermen vår. Samtidig er ytringsfriheten og ytringsmulighetene våre sensitive for konjunkturer, enten de er økonomiske, juridiske eller kulturelle. Vi kan altså ikke snakke om ytringsfriheten i Norge som om vi befinner oss i et vakuum. Vi har et globalt medansvar for ytringsfrihetens kår. Det er en oppgave vi aldri må legge fra oss, og en debatt som ikke må stilne. Ytrings- og pressefriheten i Norge står svært sterkt. Vi lever i et av verdens frieste hjørner. Likevel er det flere faktorer som kan svekke ytringsmulighetene og mediemangfoldet i Norge. Myndighetene skal legge til rette for en åpen og opplyst offentlig samtale. Da kan vi ikke bare arbeide juridisk og prinsipielt. Statens mediepolitiske virkemidler må også åpne for teknologiske framskritt. Regjeringen har sagt at vi skal modernisere virkemidlene og sørge for at mediene behandles likt – uavhengig av teknologisk plattform. Skillet mellom papiraviser og elektroniske medier har vært et hinder for innovasjon av digitale tjenester og betalingsmodeller. Derfor gjorde vi produksjonstilskuddet plattformnøytralt. Men dersom mediestøtten som helhet skal fungere etter hensikten og fremme nyhetsformidling og samfunnsdebatt, må vi også gjøre noe med innretningen på momsen. Planene om plattformnøytral lavmoms lå på pulten min da jeg tiltrådte. Der hadde de ligget i årevis, uten at de var blitt gjort noe med. Jeg er veldig glad for at regjeringen nå notifiserer dette plattformnøytrale momsfritaket til ESA. Ordningen vil omfatte alle nyhets- og aktualitetstjenester, både i form av tekst, lyd og bilde. Denne saken er svært viktig for regjeringen. Derfor skal vi jobbe hardt for å få dette gjennom i ESA. Et annet område hvor det snart vil skje et stort teknologisk framskritt, er innen radiomediet. Stortinget vedtok klare kriterier for slukking av FM-nettet i 2017. Disse kriteriene er nå innfridd. Derfor har regjeringen besluttet å slukke i 2017. Dette vil komme både lyttere og radiobransjen til gode. Digitaliseringen gir ikke bare klare beredskapsmessige fordeler og store muligheter for innovasjon – den åpner også for et enda større mangfold av radiokanaler. Et demokrati er avhengig av medier som kan sette oss i stand til å forstå verden. Med andre ord er vår frihet avhengig av medienes frihet. Med disse grepene har regjeringen styrket forutsetningene for denne friheten. Jeg er veldig glad for at det er så bred enighet med hensyn til å understreke behovet for nettopp å verne om disse verdiene, som alle hittil i debatten har gitt uttrykk for.