Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
«Etersendt radio» eller «kringkasting» er helt avgjørende for radio. Kringkastingens egenskaper er det som gjør radio til radio. I dag står kringkastingen i Norge ved et veiskille. Vi står overfor to klare alternativ, og komiteen er også delt i synet på disse to alternativene. Mindretallet, bestående av Fremskrittspartiet, vil at riksdekkende radio fortsatt skal basere seg på gammel teknologi, basert på FM-signaler. Jeg mener det er å snu ryggen til framtiden når det gjelder utvikling av radio. I motsetning til mindretallet vil flertallet ta det siste store steget over i den digitale radioverdenen ved å ta i bruk ny teknologi. De første stegene er allerede tatt. I dag kan ca. 80 pst. av befolkningen i Norge lytte til etersendt digitalradio, og det er stort sett lyttere på de største stedene rundt i vårt land. Flertallet vil også at radiolytterne i Porsanger, i Mehamn og i Grue skal kunne skru på radioen og fritt kunne velge i et større mangfold av radiokanaler enn det de gjør i dag. I dag er radiotilbudet på disse stedene og mange andre steder svært begrenset. Det å gi befolkningen i hele Norge et bedre og bredere radiotilbud i form av flere radiokanaler og digitale tilleggstjenester er selve drivkraften i denne meldingen. Diskusjonen om å digitalisere kringkastingen av radio har vært på den politiske dagsordenen i mange år. I vedtaket under behandlingen av St.meld. nr. 30 for 2006–2007, Kringkasting i en digital fremtid, sa Stortinget ja til å digitalisere radio basert på en del kriterier. Ett av flere kriterier var at aktørene selv skulle styre denne utviklingen – et kriterium som flertallet stiller seg bak også i dag. I etterkant av St.meld. nr. 30 har det ikke hersket tvil om man skulle digitalisere radio, men spørsmålet fram til i dag har vært når. Aktørene har etterlyst når, med begrunnelse i at uten å ha en bestemt slukkedato av FM-båndet ville det ikke være utviklingsmuligheter, og radioen ville tape lyttere. Stortingsflertallet vil i dag gi aktørene det svaret de har ventet på. Januar 2017 er slukkedato for FM-nettet, forutsatt at visse kriterier er oppfylt. De vil jeg komme tilbake til senere i mitt innlegg. Komiteen er som nevnt delt i synet på om en vil satse på digital kringkasting eller ikke. Uansett hvilken løsning en velger, må det foretas store investeringer. Komiteen er kjent med at den nåværende bruken av FM, som er basert på en analog teknologi, ikke har et potensial for verken flere kanaler eller nye tjenester på FM-plattformen. Dagens stortingsmelding beskriver en helsetilstand i dagens FM-nett som vil kreve store investeringer i både vedlikehold og oppgradering etter 2014. Særlig utfordrende er det i den delen av nettet som brukes av NRK. Det begynner å nærme seg slutten av sin tekniske levetid, og noe må derfor gjøres. Tall viser at NRK alene vil kunne spare 35 mill. kr per år ved overgang til ny teknologi. Det er penger som vil komme oss radiolyttere til gode. Jeg vil også anta at de kommersielle radioaktørene vil ha et inntjeningspotensial. Det er dyrt å sende både i FM-nettet og i det digitale nettet, slik det gjøres i dag. Den politiske utfordringen blir da: Skal det brukes penger på vedlikehold og oppgradering av gammel teknologi, representert ved dagens FM-nett, eller skal vi bruke penger på å investere i ny teknologi, representert ved DAB og DAB+? For flertallet er dette valget enkelt. Vi lytter til de rådene vi får fra dem som er aktører, og blir derfor med dem over i den digitale radioverdenen, basert på DAB-teknologi. Mindretallet hevder i sin merknad at det er en dristig og svært usikker beslutning Stortinget gjør ved å satse på DAB-digitalradio. Flertallet i denne salen, kringkastingsaktørene i Norge og i utlandet mener tvert imot at vi er trygge på at vi gjør et fornuftig og framtidsrettet valg av flere årsaker: For det første er det den teknologien som ligger i bunnen for digitalradioutviklingen så langt i Norge. For det andre er det den plattformen som de fleste land i Europa har valgt. Til sammen ca. 40 nasjoner i verden vil i løpet av 2011 benytte DAB-teknologi for digital kringkasting. For det tredje har det resultert i at det finnes et bredt utvalg av radioapparater, og her i Norge har vi allerede et betydelig tilbud av digitale radioer i handelen. Ett av Europas største radiomarkeder, Tyskland, er et eksempel på land som nå bygger ut DAB. Så langt har de kun hatt regionale radiosendinger. Nå får de to nasjonale radionett basert på DAB-teknologi, med plass til et titalls kanaler. Det kan kanskje være på sin plass å referere hva visepresidenten i Europakommisjonen, Neelie Kroes, sa om radioens rolle i det store EU-prosjektet Digital Agenda: «Jeg vil at radio skal stå i bresjen for den digitale revolusjonen. Min jobb er å hjelpe innholdsleverandørene til å få frem tilbud til hele det felles EU-markedet – og det kan ikke gjøres med analog FM-radio alene.» Jeg føler at stortingsflertallet i dag tar det samme ansvaret for utviklingen av radio i Norge. Det hører med til historien at hun var tydelig på at EU også vil velge en kringkastingsteknologi som er basert på DAB/DAB+, bl.a. fordi det er åpne standarder. Fremskrittspartiet sier i sine merknader nei til en utvikling av digital kringkasting i Norge, med den begrunnelse at de vil satse på at den digitale utvikling av radio skal skje gjennom Internett og mobilnettet ifølge deres mediepolitiske talsmann, Øyvind Korsberg. Det er deres valg, men vi er mange som vil hevde at det vil være en dristig og usikker beslutning. Flertallet sier ikke nei til radio gjennom mobilnettet og Internett. Det er et utmerket supplement og vil være svært viktig for å oppnå lyttere på en digital plattform. Flere og flere radioer har både FM, DAB og Internett. Vi vet også at det på Internett er et stort tilbud av radiokanaler, men en kanal på Internett kan ikke ha ubegrenset antall samtidige lyttere, og er ikke like tilgjengelig overalt som en kringkastet radiokanal er. Og disse begrensingene sett i et beredskapshensyn gjør at vi kan påstå at dette alternativet er en dristig og usikker løsning. Lytting over Internett er heller ikke kostnadsfritt, og særlig i mobile situasjoner kan lyttekostnadene være høye. Både i dag og i framtiden skal både NRK, P4 og Radio Norge nå ut til hele landet, uten at vi skal måtte betale for lyttingen. Et annet tema som har vært problematisert i debatten etter at meldingen ble lagt fram, er at ved overgang til digital kringkasting vil millioner av eksisterende radioer måtte skrotes – noen nevner et tall på 20 millioner. Med all respekt, en slik argumentasjon er etter manges mening kun ment for å skremme – og langt fra sannheten. For dem som ønsker å skifte ut sine radioer, finnes det gode, etablerte systemer for elektronisk avfall. De som ønsker å beholde sine gamle radioer, kan kjøpe rimelige adaptere – eller som Fremskrittspartiet skriver i sin merknad: «duppeditter» – slik at de kan ta inn digitale radiosendinger på sin gamle Radionette. Det samme vil gjelde for dem som vil beholde sin gamle bilradio. Adapterne er på markedet i dag. Stortingsflertallet legger til grunn at fem kriterier må være oppfylt før endelig slukkedato besluttes. Det er en forutsetning at NRKs radiotilbud får en digital dekning som tilsvarer dagens P1-dekning i FM-nettet. Den kommersielle delen av DAB-nettet må bygges ut slik at det når 90 pst. av befolkningen. Et annet kriterium er at det digitale radiotilbudet må representere en merverdi for lytterne. Det skal også finnes gode og rimelige løsninger for radiomottak i bil. Og et siste kriterium er at halvparten av lytterne må lytte til en digital radioplattform daglig – en digital plattform i denne sammenhengen er DAB, mobil og Internett. Disse fem forutsetningene skal ifølge regjeringen være oppfylt per 1. januar 2015 for at man skal kunne beslutte at FM-nettet slukkes i 2017. Jeg må innrømme at jeg ser svært optimistisk på at disse kriteriene vil bli oppfylt. Til slutt noen ord om en svært viktig del av radiolandskapet i Norge, nemlig lokalradioen. Selv er jeg en ivrig lytter av Radio Alta, mens folk fra Honningsvåg lytter til kringkastingssjef Elde i Radio Nordkapp. Jeg er sikker på at representantene her i salen har en tilsvarende lokal radio hjemme på sin plass. Og spørsmålet blir jo da: Hva med disse i framtiden? Gjennom vedtaket i dag vil de bli godt tatt vare på. De aller fleste lokalradioene vil kunne fortsette å kunne sende i FM-nettet også etter 2017. Hvem det blir, avgjøres senere, men at de minste lokalradioene skal få den muligheten, er det stor enighet om. Det samme vil gjelde for de lokalradioer som vil gå over på den nye digitale plattformen – de vil også få denne muligheten. Dagens vedtak vil gi radiolyttere i hele landet en bedre og mer innholdsrik radiohverdag. Stortingsflertallet vil sammen med kringkastingsaktørene gjøre det mulig.