Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-12-16:
Jeg vil starte med å takke representanten Kjenseth for å ta initiativ til denne interpellasjonsdebatten – om hvordan offentlig sektor er rustet for ulike utfordringer i årene som kommer. Ikke minst er det nyttig å reise spørsmålet om hvilken rolle innovasjon kan spille for å utvikle offentlig sektor, som skal være preget av kvalitet, omstillingsevne og gjennomføringskraft. Representanten reiser viktige spørsmål knyttet til både helse og omsorgssektoren og de store klima- og miljøutfordringene. Det har lenge vært slik at når vi drøfter spørsmål knyttet til offentlig sektor, har det mer vært spørsmål om hvor mye penger som bevilges, enn hvilke resultater vi oppnår. Jeg deler representantens syn, at det er viktig at vi setter innovasjon i offentlig sektor på dagsordenen – både i offentlig sektor generelt og i kommunal sektor spesielt – for å lete etter nye og bedre måter å løse oppgavene på. Uten en offentlig sektor på sitt beste vil vi nemlig ikke lykkes med å utvikle Norge, legge grunnlaget for sunn velferd og god verdiskaping. Denne ambisjonen gjenspeiles både i samarbeidsavtalen mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre og i regjeringserklæringen fra Sundvollen. Jeg tror vi kan bli enige om noen sentrale premisser for den diskusjonen representanten reiser. Det første premisset er at vi trenger en innovativ og endringsvillig offentlig sektor. Innbyggerne vil etterspørre nye, bedre og mer individuelt tilpassede tjenester. Noen tror dette dreier seg om enfoldig effektivisering. Det er feil. Vi ønsker å ta i bruk den mangfoldige kompetansen ledere og medarbeidere har. Vi skal ikke løpe fortere, men vi skal jobbe smartere. Vi skal bruke teknologi og kunnskap på tvers av faggrenser, lære av andre som har gjort innovative ting, både hjemme i Norge og i utlandet, og vi skal involvere brukere. Da blir det mer spennende for medarbeiderne, mer meningsfylt for politikerne og bedre løsninger for brukerne. Det andre premisset er: Offentlige anskaffelser av varer og tjenester utgjør 400 mrd. kr i året. Brukt riktig kan det å løse utfordringene i offentlig sektor også være en motor for innovasjon i privat sektor. Minst like viktig er det imidlertid at vi gjennom et tett samarbeid med et innovativt og kunnskapsbasert næringsliv klarer å levere fremtidsrettede og brukervennlige tjenester i offentlig sektor. Det er, som Kjenseth også viste til, flere departementer som er involverte i å øke innovasjonsgraden i offentlig sektor. Nærings- og handelsdepartementet jobber med konkurransepolitikk og offentlige innkjøp, Helse- og omsorgsdepartementet med velferdsteknologi og innovasjon i helsesektoren og Kunnskapsdepartementet med utdanningsområdet. Alle disse områdene er viktige, og det er viktig å se dem i sammenheng. Ikke minst på helse- og omsorgsområdet har vi allerede sett hvordan ny teknologi også kan bidra til nye organisasjonsformer og til bedre løsninger for mange brukere. Med Kommunal- og moderniseringsdepartementet er jeg særlig opptatt av fire forhold for å fremme innovasjon i offentlig sektor. Det første er at innovasjon henger sammen med ledelse. Vi kan ikke detaljstyre oss frem til innovasjon, men vi må sørge for god kompetanse hos lederne. Vi må sørge for at ledere har rom til å lede, derfor må vi vise mer tillit og ha mindre detaljstyring i offentlig sektor. Ledere skal ikke styres på detaljer, men de skal måles på resultater. Vi trenger ledere som får mer ansvar og tydeligere ansvar. Ledere må bruke ansvaret og handlingsrommet de har, til å sette i gang og støtte opp under innovasjonsprosesser. Vi er allerede i gang med å redusere antall mål i tildelingsbrev og tydeliggjøre ansvaret ledere har. Dette er viktig fordi ledere som detaljstyres, vil ha lite rom for å drive innovasjon, mens ledere som vises tillit, og som måles på resultat, vil ha sterkere insentiver til å sette i gang innovasjonsprosesser for å finne de beste løsningene. Det andre jeg er opptatt av, er at vi trenger en mer helhetlig tilnærming til fornyings- og innovasjonsarbeidet i offentlig sektor. En virksomhet eller sektor kan ofte utvikle noe nytt, men med en gang en bedre løsning er avhengig av samarbeid på tvers av sektorer, blir det straks mer komplisert. Slik kan viktige endringsprosesser stoppe. Det er bl.a. denne erkjennelsen som er bakgrunnen for å slå sammen det tidligere Fornyings- og administrasjonsdepartementet og Kommunal- og regionaldepartementet til et nytt departement. Vi er nå i gang med å se hvordan vi kan se innovasjon i stat i sammenheng med innovasjon i kommunene. Oppgavene henger sammen, og da er det viktig også å se hvordan vi kan få til samspillet om innovasjon på en bedre måte. Det tredje er at evnen til å digitalisere og ta i bruk ny teknologi er helt avgjørende. Vi ligger langt fremme når det gjelder teknologibruk i Norge. Forutsetningene er derfor svært gode for å skape nye og innovative tjenester. Det er flere eksempler på at slike tjenester er utviklet og er blitt tatt godt imot. Ikke minst er det vel få som i dag savner selvangivelsen på papir. Vi har fått elektronisk resept, som gjør hverdagen enklere for pasienter og hjelper behandleren til å ha oversikt over den samlede medikamentbruken. Digital postkasse er et godt eksempel på samarbeid mellom offentlig og privat sektor for å få frem gode løsninger. I løpet av de neste årene starter vi utrullingen av en løsning der alle innbyggere skal motta posten sin i en selvvalgt, sikker og digital postkasse – med mindre de har reservert seg. Åpne, offentlige data er dessuten en viktig kilde til innovasjon i næringslivet. Yr.no kjenner vi fra før. Kartverket har gjort tilgjengelig store mengder geografiske data fordi vi har prioritert dette i statsbudsjettet. Det gir grunnlag for nye tjenester og mer verdiskaping. Det offentlige er ikke best egnet til å levere alle tjenester, men tjenestene blir mulige i samspillet mellom tilgang på offentlige data og et innovativt og kunnskapsbasert næringsliv. Det fjerde er et punkt som også representanten var innom, nemlig samarbeidet med private og ideelle organisasjoner og næringslivet. Der ligger en nøkkel til suksess. Innovasjon skjer sjelden bare i én virksomhet eller i én sektor. Innovasjon oppstår i samspillet mellom mennesker med ulik kunnskap og erfaring, mellom ulike sektorer, mellom fagmiljøer, mellom ulike bransjer i næringslivet og mellom offentlig og privat sektor. Det er grunnen til at regjeringen, og også Kristelig Folkeparti og Venstre, ikke er opptatt av at vi bestandig skal velge offentlig, eller at vi skal velge private løsninger, men at vi trenger et mangfold. Organisasjoner som har ulik bakgrunn, vil kunne bidra med ulike løsninger for å oppnå de gode resultatene. Vi vil utnytte det mangfoldet som finnes i frivillig sektor, vi vil legge til rette for sosialt entreprenørskap som løsning på utfordringer som lett faller mellom stoler. Det er også viktig å lage gode innovasjonsarenaer. Næringslivet har forstått dette når de lager klyngesatsinger. Det er viktig at også offentlig sektor tenker gjennom hvordan vi kan skape arenaer for å hente impulser og åpne for samarbeid. Det offentlige innkjøpsregelverket er et viktig verktøy, slik det påpekes i interpellasjonen. Vi skal sikre mest mulig for skattepengene, men det bør også brukes langsiktig for å utvikle fremtidens løsninger i samarbeid med næringslivet. Offentlige anskaffelser må legge til rette for innovasjon. Mye av nøkkelen ligger i å bruke lengre tid i forkant av en konkurranse til å planlegge og kartlegge behov sammen med brukerne og markedet. Samtidig vet vi at det omfattende anskaffelsesregelverket kan medføre at oppdragsgivere blir redde for å gjøre feil. En del innkjøpere er nok mer opptatt av å følge regelverket enn å få til de beste anskaffelsene. Forenklingsutvalget gjennomgår nå den særnorske delen av anskaffelsesregelverket med sikte på forenkling. Fristen for ferdigstillelse av dette er satt til 10. juni 2014.