Gunnar Kvassheim (Venstre), 2009-06-18:
Det er positivt at Regjeringen har utarbeidet en forvaltningsplan for Norskehavet. Planen inneholder viktige avklaringer og forslag som vil få stor betydning for forvaltningen av havområdene som er omfattet. Forvaltningsplanen bygger på havmiljømeldingen «Rent og rikt hav» fra Bondevik II-regjeringen. Der ble det lagt opp til en kunnskaps- og økosystembasert forvaltning av våre havområder. Det er positivt at Regjeringen viderefører dette arbeidet. Det er helt avgjørende for å løse miljøutfordringene på en god måte. Som det går fram av meldingen, vil Regjeringen satse på kunnskapsinnhenting og kartlegging av miljøverdier i forbindelse med rulleringen av forvaltningsplanen. Økt kunnskap er viktig. Venstre er imidlertid ikke beroliget av disse løftene. Regjeringen ligger kraftig på etterskudd med kartleggingen av miljøverdier i forbindelse med forvaltningsplanen for Lofoten og Barentshavet. Regjeringen har derimot hatt fullt trykk på oljeleting gjennom seismiske undersøkelser i og utenfor Lofoten og Vesterålen. Disse undersøkelsene har også bidratt til et betydelig konfliktnivå både sommeren 2007 og sommeren 2008. I innstillingen skriver regjeringspartiene at Regjeringen har vært handlekraftig i forhold til å ta tak i disse utfordringene. Venstre kan ikke se at Regjeringen har vist handlekraft i forhold til å redusere disse konfliktene, men tvert imot vært en vesentlig bidragsyter til at konfliktnivået har blitt så høyt. En forlengelse av tidsvinduet for seismikkskytingen, manglende innfrielse av løftet om følgeforskning samt treg og byråkratisk utbetaling av erstatning til berørte fiskere for tap som følge av seismikkskytingen bidrog til et unødvendig høyt konfliktnivå. Når det gjelder rammene for aktivitet i Norskehavet, er Venstre kritisk til at Regjeringen i forvaltningsplanen legger til rette for petroleumsaktivitet i sårbare havområder, som f.eks. ved Jan Mayen. Det legges også opp til en åpningsprosess i den arktiske front. Venstre er imot aktivitet i disse sårbare områdene, og Venstre har i innstillingen bedt Regjeringen om å stanse åpningsprosessen for petroleumsaktivitet utenfor Jan Mayen. Venstre vil også peke på at Regjeringen legger opp til at det ikke skal drives petroleumsaktivitet innenfor et belte på 30 km fra land rundt Jan Mayen. Det er grunn til å stille seg undrende til dette, ettersom Regjeringen foreslo et tilsvarende belte på 50 km fra land langs den sårbare Finnmarkskysten i forbindelse med forvaltningsplanen for Lofoten og Barentshavet. Det er uforståelig at Regjeringen behandler kysten utenfor Finnmark og kysten utenfor Jan Mayen så forskjellig. Disse kystområdene bør behandles likt med hensyn til petroleumsaktivitet nær land. En av de største risikofaktorene ved petroleumsaktivitet i kystnære områder er driv av oljeutslipp inn mot land. Da er responstid gjennom avstand fra land avgjørende. Derfor mener Venstre at dersom regjeringspartiene skal gå videre med åpningsprosessen rundt Jan Mayen, må det som et minimum settes som en grense at det skal være 50 km avstand til der det igangsettes aktivitet. Marin energiproduksjon er også et tema i denne innstillingen, og jeg har lyst til å understreke betydningen av at det arbeides systematisk med det området. Derfor er det litt forunderlig at Stortinget ikke har fått seg forelagt en nasjonal strategi for marin energiproduksjon, slik vi var lovet, og slik det er bestilt i klimaforliket. Det er et par år siden Venstre foreslo i Stortinget at det skulle lages en strategi for marin energiproduksjon. Da ble det stemt ned av regjeringspartiene. Så fikk vi det inn i klimaforliket, og Regjeringen har bebudet at det skulle komme til Stortinget før sommeren. Det har ikke skjedd, men det er i alle fall grunn til å etterlyse fullt trykk på den saken, for det er et område med et enormt stort potensial, men hvor det også er nødvendig å foreta avveininger på ulike konfliktområder og legge opp prosedyrer for det videre arbeid på dette området.