trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2021-02-16:
Som representanten var inne på, er det et sterkt engasjement i veldig mange pasientgrupper for å få mulighet til å delta i flere kliniske studier. Derfor er også den handlingsplanen som ble lagt fram i januar, veldig vesentlig for mange pasienter. At vi har en veldig tydelig ambisjon for helsetjenesten om å øke deltagelsen i kliniske studier for mange, er utrolig viktig. Når det gjelder det konkrete spørsmålet, er det knyttet til det som er dagens mandat for ekspertpanelet, som jo er avgrenset til i hovedsak å handle om pasienter som har mindre enn ett år igjen av forventet levetid. Det er klart at for mange ALS-pasienter, som representanten var inne på, vil det være et vanskelig kriterium. Selv om ekspertpanelet også i dag kan se vekk fra det kriteriet, vil det oppleves som vanskelig. Når en er kommet i en sykdomssituasjon der det er antatt gjenstående levetid, er det klart at det er forståelig at en ikke er i en situasjon der en har stor tro på at nye behandlingsmuligheter gir en forlenget levetid. Derfor er det viktig å se på nettopp den delen av mandatet, for å se om flere pasienter kan bli vurdert på et tidligere tidspunkt. Det er viktig fordi ekspertpanelet samler de aller fremste fagfolkene i Norge til å vurdere den enkelte pasient, og de har også best oversikt over hvilke ulike kliniske studier som foregår internasjonalt. Vi ser at ekspertpanelet har hatt stor betydning, spesielt for mange kreftpasienter som har fått sin sak vurdert på nytt, og som dermed både har fått en annen type behandling enn den som opprinnelig var foreslått på det sykehuset en blir behandlet på, og som også har fått delta i kliniske studier og fått behandlingsmuligheter som en ellers ikke hadde fått. Jeg mener dette er en av de mulighetene vi må bruke, i tillegg til det som skjer gjennom bedre tilrettelegging for kliniske studier, ikke minst på hjernehelsefeltet gjennom senteret som er etablert i Bergen, som allerede har bidratt til at norske ALS-pasienter nå deltar i denne typen studier, noe som er veldig bra.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-16:
Takk for en god debatt, og takk til interpellanten for å reise disse viktige spørsmålene. Jeg er veldig enig i beskrivelsen som gis av hvor vanskelig det er at vi ikke kan gi disse pasientene en bedre medisinsk behandling enn det som er mulig i dag. Det er jo egentlig bare én måte dette kan bli bedre på, og det er nettopp gjennom forskning, gjennom å ha flere studier, gjennom både å utvikle nye legemidler og å prøve ut effekten av eksisterende legemidler på ALS. Derfor mener jeg at det Norge gjør som vårt bidrag her, bl.a. nå gjennom ALS-studien, er viktig. For heldigvis er det slik at medisinsk kunnskap i veldig stor grad er et internasjonalt fellesgode, der hvert enkelt land gjennom våre studier og vår innsats kan bidra til å bygge en helhet som kommer alle, eller veldig mange, pasienter til gode. Jeg vil starte arbeidet med å se på mandatet ganske umiddelbart og se på hvilke muligheter som ligger der. Så vil jeg avslutte med å si at jeg også forstår fortvilelsen for mange kreftpasienter som ønsker å prøve andre behandlingsmetoder. Jeg vil allikevel understreke at hovedbildet av den norske kreftbehandlingen er at vi tilbyr en kreftbehandling som er i den aller ypperste klassen internasjonalt, at Norge er et land som raskt tar i bruk nye behandlingsmetoder, og ikke minst at vi er et land som når vi tar i bruk nye behandlingsmetoder, i motsetning til veldig mange andre land tilbyr dem til alle kreftpasienter som har den samme diagnosen. Veldig ofte blir vi sammenlignet med land der det ikke er slik at når en spesiell kreftbehandling er tilgjengelig, er den faktisk tilgjengelig for alle kreftpasienter, men kanskje bare for noen få. Det har også en stor verdi, den måten vi jobber på i Norge, nemlig at når vi bestemmer at en kreftbehandling skal være tilgjengelig offentlig finansiert, er den tilgjengelig offentlig finansiert for alle med samme diagnose.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Jeg hadde egentlig ikke tenkt å ta ordet i debatten, men jeg syntes det ble litt for interessant allikevel. For det hele handler om: Er det enkelt for kunden sånn som det er i dag? Hvis man synes det er enkelt å gå i butikken og orientere seg om hva man handler, og hva man faktisk kjøper, er det for så vidt greit. Men det er jo ikke det. Det er tvert om ganske komplisert å vite det. Det kan hende at jeg ikke er intelligent nok – sånn som Fremskrittspartiet snakker om, om intelligente kunder – eller det kan hende at vi er altfor ivrige etter å pålegge butikkene noe byråkrati. Dette handler ikke om den lokale kjøpmannen på hjørnet. Enhver kjøpmann vet eksakt hva de har i butikken sin, ned i detalj. Det er fullt mulig å lage systemer som er bedre enn det som er i dag, hvis en vil det. Det er ingen tvil om at opplyste kunder er kunder med langt mer makt enn uopplyste kunder. I dag er det for mange uopplyste kunder som går gjennom butikken og tar med seg varer de ikke helt vet hva er. Eksempelvis Folkets, som har blitt dratt fram her flere ganger, hva er det? Hva er det for noe? Det er i hvert fall ikke folkekjøtt. Nei, det er et produkt av egne merkevarer, det er «et vidtfavnende kjøttmerke med både tradisjonelle, innovative, norske og importerte kjøttprodukter». Hva er det? Det er ikke godt å orientere seg som forbruker og kunde da. Spørsmålet i denne saken og i den saken vi hadde om dagligvarer, er om vi ønsker å gi kundene mer makt til å gjøre bevisste, gode, trygge valg. Jeg er imponert over Vinmonopolets merking, jeg. Jeg synes ikke det er noe byråkrati som noen har pålagt Vinmonopolet heller. Det er faktisk en ganske opplysende reise å gå gjennom hyllene og lese hva som står på hyllene om hva som er i hyllene. Om vi kunne fått til noe tilsvarende for dagligvarer, hadde det vært en fordel for kunden, eller hadde det vært en ulempe for kunden? Det hadde vært en stor fordel for kunden å ha sånne opplysninger idet en skal gå og handle. Men Høyre er jo ikke opptatt av kunden. De er opptatt av – og det gir de tydelig uttrykk for – at dette kan byråkratiseres. Jeg synes vi skal forenkle hverdagen for kundene og forbrukerne, sånn at de kan ta opplyste valg, istedenfor å dekke oss bak – hva skal vi si – litt sånne søkte unnskyldninger for ikke å prøve å gå videre på noe som er ganske vesentlig, og det er nettopp bedre matmerking i butikkene.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Jeg skal være veldig kort, jeg måtte bare ha en liten replikk til representanten Eidem Løvaas, som egentlig er en veldig god retoriker, men han gjør seg best som retoriker, for konklusjonen på hans retoriske treminutter burde i utgangspunktet være: Gå hjem og gjør det enklere for kunden å gjøre forbrukerorienterte, gode valg i dagligvarebutikken. Det er det det handler om, det handler ikke om at en ikke skal kunne ha jus på énliterskartonger, om den er utenlandsk eller norsk, eller hvordan en skal gjøre det. Men en skal unngå den situasjonen som er i utvikling nå. Og hvordan er den? Eidem Løvaas vet utmerket godt at en prøver å tilegne seg helt ordinære merkevarer og framstiller varene omtrent identisk. Om de er norske, utenlandske eller hvor de kommer fra, spiller egentlig ikke så stor rolle, men man prøver å utgi omtrent like produkter for å være like produkter, noe de i utgangspunktet ikke er. Jeg synes det er dårlig opplysningsarbeid for kundene. Hvis kunden settes i sentrum, noe jeg trodde også Høyre var opptatt av, burde en ta dette temaet mer på alvor enn å lage billige, retoriske poenger.
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2021-02-16:
Dersom det er kunden som står i fokus, kunne det kanskje være nyttig å være litt mer etterrettelig i sin argumentasjon fra denne talerstolen. Ved flere tilfeller i dagens debatt har bl.a. representanten Sandtrøen sagt noe som mer eller mindre lyder slik: Norske forbrukere kan ha kjøpt kjøtt med mye høyere antibiotikainnhold enn norsk kjøtt, og senest i replikkdebatten spurte han statsråden om dette. Men det er jo feil, for det er forskjell på det som vi egentlig diskuterer her i dag, nemlig antibiotikabruk i selve produksjonen av kjøtt, og det antibiotikainnholdet som er i kjøttet som selges. Her vil jeg be ham om å korrigere, for dette oppleves av norske forbrukere som om de har kjøpt kjøtt med et stort antibiotikainnhold. Det har de jo ikke gjort. Det er de samme grenseverdiene som gjelder, uansett hvor kjøttet kommer fra. Ifølge Catherine Signe Svindland i seksjon for hygiene og drikkevann i Mattilsynet har det i løpet av de siste syv årene ikke vært registrert noe tilfelle av brudd på de grenseverdiene fra noe land når det gjelder kjøtt. Jeg synes det er viktig å markedsføre norsk kjøtt og norske produsenter. Det skal vi stå sammen om, men jeg tror det er viktig også å ikke skremme norske forbrukere mer enn nødvendig. Vi kan godt ta avstand fra antibiotikabruk i selve dyreholdet, men ikke framstill det som om kjøttet som ligger i disken, er utrygt og har et høyt antibiotikainnhold, for da kritiserer man det norske mattilsynet og kontrollen med matvarer i norske butikker. Det er noe helt annet. Hvis det eventuelt er slik at det er et mye høyere antibiotikainnhold, og man har brutt med de grenseverdiene, får man peke på hvilke tilfeller det er der man har slike brudd. Mattilsynet har ikke funnet dem.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2021-02-16:
Takk, vi er heldigvis i samme kohort.(Munterhet i salen) Det er politisk oppmerksomhet om dagligvarebransjen. Den har vært økende over en ganske lang periode, og det er veldig bra. Så har jeg lyst til å antyde, selv om det kanskje er litt klisjé, at forslagsstillerne har tatt litt mye Møllers tran, et produkt som for øvrig er merket med MSC, Marine Stewardship Council, som er miljømerket for fisk og sjømat, pluss et norsk flagg. Det er det dette handler om – opplyste valg. (Munterhet i salen) Bare i matbutikken møter man mange titalls merker, og konsentrerer man seg bare om det vi spiser, er det altså 15 ulike merker i matvareforretningen. Det er Nøkkelhullet, det er Brødskalaen, det er Crossed Grain, det er Debio, det er nevnte MSC, det er Rainforest Alliance, Fairtrade, det svenske økomerket KRAV, det danske økomerket Statskontrolleret økologisk, Anbefales av LHL, Spesialitet Unik Smak, beskyttet opprinnelsesbetegnelse, Nyt Norge – som for øvrig tillater inntil 25 pst. utenlandske produkter innblandet – Dyrevernmerket og UTZ Certified. Det er 15 stykker kun på mat, så det er ikke nødvendigvis sånn at ytterligere merkinger vil gjøre det enklere for forbruker. Det er også sånn at en del av de beskrivelsene som vi har hørt fra talerstolen i dag, gjelder produkter som allerede er merket. Det sto f.eks. Tyskland som opprinnelsesland på Folkets kjøttdeig, som har vært omtalt her flere ganger. Så jeg vil si litt om forslagene. Samme type emballasje skal bli forbudt for utenlandske og norske produkter. Det vil si at eplejuice fra Danmark eller Tyskland ikke lenger kan tappes på pappkartonger. Goudaosten kan ikke lenger komme i det voksostehjulet som den har kommet i i mange hundre år, for det er det jo Jarlsberg som gjør. Riktignok gjør Jarlsberg det også når de selger jarlsbergosten i utlandet, og produserer den i utlandet, men det er åpenbart forbeholdt norske produkter å pakkes inn i tradisjonsrike vokshjul. Opprinnelsesmerkingen har flere vært inne på. Dette er ivaretatt av meldingen, så det forslaget er også å gå løs på en ganske åpen dør. Flere har også vært inne på forslag nr. 5, med flagg, sånn som det er på polet. Hvis man tenker litt etter, vil det bli veldig vanskelig å organisere krydderhyllen eller ostedisken. Skal Nyt Norge-produktene ha norsk flagg? En del av dem har jo 25 pst. utenlandske råvarer. Skal Gastromat stå et annet sted enn pepper? Og hvor kommer nå saltet fra? Så har jeg en kort merknad til en merknadstekst. Det står at «merkingen må være så god at det er umulig å ta feil». Dette må være skrevet av en frustrert ektemann som har fått kjeft av kona mange ganger. Vi har altså gjeldende ordninger – mange av dem – vi har bestillinger i den nettopp vedtatte dagligvaremeldingen, og det er pågående arbeider i EU/EØS-samarbeidet som ivaretar det som er ønsket. Jeg ønsker at forslagsstillerne roer ned med en kopp kokmalt kaffe med en skvett melk med valgfritt fettinnhold fra en valgfri kartong – om kaffe latte er innenfor, da.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Jeg håper det er greit at jeg bruker talerstolen selv om jeg ikke deltar i jakkestafetten, slik foregående taler gjorde. Men jeg kan godt innta rollen som frustrert kone, for jeg sender ofte handlelapper med mannen min til butikken, og når han handler på Meny og skal kjøpe karbonadedeig, 600 gram, pleier jeg å presisere på handlelappen at han må velge den fra Norge, ikke den fra Tyskland. Det er nemlig sånn at denne karbonadedeigen ligger i den samme hyllen. De ligger side om side, så man må faktisk nilese det som står på pakken hvis man ønsker å være en bevisst forbruker og finne ut hvilket land kjøttet kommer fra. Så langt, så greit med mine detaljerte handlelister. Men så er det kommet et nytt produkt fra Folkets, der står det at kjøttets opprinnelse er Norge og/eller Tyskland. Da blir det litt vanskeligere å være en bevisst forbruker.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-02-16:
Jeg vil takke helseministeren for svaret. Jeg må si at det er sjelden jeg har fått så overveldende tilbakemeldinger når jeg har fremmet en interpellasjon i Stortinget. Én ting er ALS-pasienter, som dette selvfølgelig betyr veldig mye for, men Kreftforeningen var også raskt på banen og fortalte om hvor viktig dette er også for kreftpasienter. Det som bekymrer meg mest når det gjelder økende forskjeller, er kreftområdet, for vi ser at det nå er i ferd med å bli et klasseskille mellom dem som har tjukk lommebok og kan kjøpe seg tjenester i inn- og utland, og dem som ikke har muligheten til å gjøre det. Jeg mener at det bør uroe alle i denne salen at vi ser en sånn utvikling. Det er viktig at alle skal kunne ha tilgang til de behandlingsmåtene, -metodene og medisinene som finnes. Jeg ble også kontaktet av en mor med to barn som har sykdommen Huntingtons sykdom, også for denne gruppen er dette en viktig interpellasjon, og av Nasjonalforeningen for folkehelsen, om demens. Det er også en dødelig sykdom. Der ser man at Norge ligger bakpå når det gjelder norske pasienters mulighet til å kunne være med i kliniske studier. Det er bare et fåtall av de 120 kliniske studiene som finnes på verdensbasis, som er tilgjengelige for norske pasienter. Så det er helt klart et behov for å gjøre noe med dette, slik at norske pasienter med dødelige sykdommer, med lite håp og med dystre framtidsutsikter kan få noe å leve for og håpe på. Det er positivt, det helseministeren sier om at han ønsker å se på ekspertpanelet og det mandatet de har. Jeg mener også det er positivt at man ønsker at flere skal få delta i kliniske studier. Men jeg vil understreke at det er viktig at vi nå får fart på dette. Jeg vil spørre helseministeren: Hva vil denne endringen av et mandat i ekspertpanelet konkret bety for ALS-pasienter? Hva vil det bety for personer med kreft? Og hva slags betydning vil dette ha for dem som nå trenger et håp – som både ALS-pasienter, kreftpasienter og personer med demens trenger for framtiden?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-02-16:
Jeg føler alltid en viss oppgitthet og fortvilelse over at vi ikke kan gjøre mer for dem som er så alvorlig syke, men jeg mener det er viktig at vi gjør det vi kan for at de skal ha det så bra som mulig, og at vi gir dem håp. Vi diskuterte her tidligere dette med hvilken informasjon man får når man får denne diagnosen, og jeg spurte Nils Arne Morka om det. Dessverre sa han, slik jeg er blitt fortalt av mange andre som har fått denne dødelige sykdommen, at han fikk en tynn brosjyre i hånda og reiste hjem og begynte å lete på nettet etter hva slags sykdom dette var. Dette var sommeren 2020. Jeg mener det er svært viktig at vi nå sikrer et verdig møte med disse pasientene når de kommer på sykehuset og får det som regelrett er en dødsdom, og jeg håper at helseministeren tar med seg det og tar det videre i systemet. Så er jeg også opptatt av det som jeg var inne på med hensyn til kreft. Vi så jo nå i Dagbladet Terje, som bruker titusenvis av kroner på kreftmedisiner. Det er klart at det er bekymringsfullt når det nå mer og mer begynner å bli lommeboka som rår når det gjelder behandlingsmetoder, eller at du må komme i avisene for å få innsamlingsaksjoner for å bli sett og for å skaffe penger. Men den store massen vil aldri greie det og vil da heller ikke, slik som det er i dag i en del tilfeller, få hjelp. Det mener jeg er noe å adressere framover som er viktig for vårt samfunn. Jeg er veldig glad for at helseministeren vil ta initiativ til å endre mandatet. Jeg håper det kan skje raskt, og om helseministeren kan si noe om tidshorisonten på det, er det veldig bra, for jeg vet at det sitter mange nå og hører på og lurer på hva som skjer framover. Disse pasientene har så lite tid til å vente. Jeg vil virkelig takke for debatten. Jeg håper at helseministeren prioriterer denne saken videre. Selv om jeg vet at statsråden har mye å gjøre nå i disse koronatider, har ikke disse pasientene tid til å vente. Derfor må vi gjøre det vi kan nå, så raskt som mulig.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-21:
Jeg vil på vegne av meg selv, Grunde Almeland og Tobias Drevland Lund framsette et representantforslag om å sikre barn individuell klagerett etter barnekonvensjonen.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
På vegne av representantene Erlend Wiborg, Helge André Njåstad, Himanshu Gulati, Bengt Rune Strifeldt, Gisle Meininger Saudland, Silje Hjemdal, Sivert Bjørnstad, Sylvi Listhaug, Dagfinn Henrik Olsen og meg selv har jeg den glede å fremsette et representantforslag om å avvikle fylkeskommunen som forvaltningsnivå.
Seher Aydar (Rødt), 2021-12-21:
På vegne av representantene Geir Jørgensen, Bjørnar Moxnes og meg selv vil jeg gjerne framsette forslag om avgradering av EOS-utvalgets sammendrag av sluttrapporten om Frode Berg-saken. Og på vegne av representanten Bjørnar Moxnes og meg selv vil jeg gjerne framsette forslag om å gjenopprette Sivilombudets innsynsrett i regjeringens dokumenter.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Eg vil på vegner av representantane Sylvi Listhaug, Helge André Njåstad, Roy Steffensen, Himanshu Gulati, Erlend Wiborg, Marius Arion Nilsen og meg sjølv fremme framlegg om å stoppe vidare elektrifisering av norsk sokkel.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Det er faktisk sånn at vi går mot jul, det er ikkje mange dagar til julaftan, men det er også sånn at vi har historisk høge straumprisar som når nye høgder kvar einaste dag. Det er både 5, 6, 7 og 8 kr per kWh, og det er ein dramatisk situasjon for mange. Regjeringa valde å ikkje gje éi krone til vanlege folk. Då tenkjer eg ikkje på bustøtte og sosialhjelp, der er det gjeve ein del. Men det gjeld ca. 200 000 husstandar, og det er røffly 2,5 millionar husstandar i Noreg, så vanlege folk får altså ingen ting no før jul, og det er dramatisk for veldig mange. Også eg ønskjer å utfordre finansministeren, og eg håpar at han gløttar opp frå julekortskrivinga og høyrer kva eg seier, for det er ein utruleg spesiell situasjon, heilt annleis i forhold til det som har vore tidlegare når det gjeld behandlingstida på desse pakkane. No er det ein situasjon der summane på straum er formidable. Men det som er veldig spesielt oppi det, den andre vegen, er at finansministeren og den norske stat eigentleg kan le herifrå til banken, for så langt har ein fått inn 30–40 mrd. kr i ekstra inntekter. Det er formidable inntekter som staten får inn, mens innbyggjarane får store utgifter. For ikkje å gjere det lettare: Eg fekk melding heimanfrå, frå Møre, i dag. Der har eit nettselskap prestert å sende ut eit slags straffegebyr på 250 kr til alle kundar fordi denne salen, Stortinget, har utsett den nye nettleigemodellen. Det er aldeles «greinalaust» å finne på noko sånt. I ein situasjon der prisane går heilt av skaftet, klarer altså eit nettselskap å sende ut ei ekstrarekning på 250 kr og grunngje det med at Stortinget har gjort eit vedtak om å utsetje ein modell, som f.eks. Gudbrandsdal Energi i dag sa ville føre til at sju av ti kundar kom til å få høgare straumutgifter. Så svarer altså enkelte nettselskap med å gjere det stikk motsette og sender ute ei ekstrarekning. Eg vil gjerne høyre om finansministeren kan svare på om regjeringa har tenkt å gjere noko med sånne nettselskap, om dei skal få lov til å gjere det. Eg håpar inderleg at dei ikkje får lov til å gjere det. Og så håpar eg inderleg at finansministeren kan seie noko om kva han har tenkt å gjere no i romjula. Kan det vere snakk om å kalle inn til eit ekstra møte i romjula – eller kva det måtte vere? Det er i alle fall ein situasjon som er veldig prekær for folk flest, og prisane er ekstremt skyhøge.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Julefreden senkar seg vel etter kvart også i denne salen, eller det ser slik ut. Eg registrerer at representanten Gjelsvik frå Senterpartiet er veldig oppteken av fortida, men at han hentar seg litt inn igjen med at det er viktig å tenkje framover og sjå kva ein kan gjere for å kunne få prisen varig lågare. Då har det seg slik at underteikna har fremja eit framlegg om å gjere nettleige billigare, for der er det eit statleg monopolsystem der det i dag vert lagt til grunn ei referanserente på 5,59 pst., noko som er skyhøgt over det som er det normale rentenivået i landet. Så vi kan gjere noko med det. I tillegg kjem det med nettleige som ei monopolsak generelt og å få den ordninga ned. Eg håpar inderleg at Senterpartiet kan vere med Framstegspartiet på det framlegget og bidra til å få billigare nettleige til innbyggjarane. I tillegg til det har underteikna med fleire fremja framlegg om å strupe igjen kablane til utlandet når det er grunnlag for det, med låge magasinfyllingar i Noreg. Det er det heimel for i dei avtalane som ligg der, § 12 spesielt. Så då håpar eg inderleg at også Senterpartiet kan stemme i lag med Framstegspartiet for å få ned eksporten, og såleis få meir straum i heimlandet, noko som vil senke prisane. Når ein ser på straumprisane generelt, er det iallfall slik at skal ein klare å få dei ned, må ein ha meir straum i eige land. Vi ønskjer også bl.a. å seie stopp til elektrifisering av sokkelen, for viss ein skal bruke vår eiga vasskraft, sende ho ut på sokkelen og sende gassen til Europa igjen og produsere straum frå han der, vert det iallfall mindre straum i Noreg. Fleire straumselskap har slått fast at dei er bekymra for at det vil redusere straumkapasiteten i Noreg og auke prisane ytterlegare. Der kan også Senterpartiet stemme med Framstegspartiet for å stoppe elektrifiseringa av sokkelen. Dette er tre gode forslag der ein kan gjere tiltak for å auke talet på sysselsette i Noreg innanfor norsk energi og innanfor norsk industri, og som faktisk kan gje billig og god straum i Noreg, hindre at straumen blir eksportert, og gjere at meir straum blir verande igjen i Noreg. Ergo vil prisane faktisk gå ned i Noreg. Så det er faktisk råd å gjere ting i lag. Då er det slik at folk faktisk må stemme for dei forslaga som kan føre til at straumprisen går ned i Noreg, og at vi får meir straum i eige land.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Eg stilte eit spørsmål til finansministeren om regjeringa ville godta at det er nettselskap som sender ut gebyr på 250 kr, som er grunngjeve med at Stortinget ikkje innfører den nye nettleigeordninga frå nyttår, og om regjeringa ville finne seg i det. Eg vil gjerne ha eit svar frå finansministeren på om dette er noko regjeringa vil sjå på. Eg vil også sende eit skriftleg spørsmål til olje- og energiministeren om det, for eg synest det er ganske spesielt. Det er NRK Møre og Romsdal som melder at eit nettselskap i Møre og Romsdal har sendt det ut. Eg synest det er veldig spesielt at det blir sendt ut gebyr med den grunngjevinga at Stortinget har gjort eit vedtak om å utsetje nettleigeordninga.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-21:
Det er ingen tvil om at tett individuell oppfølging og aktivitet som er tilpasset den enkelte, er det som virker best. Det er derfor det trengs et nært Nav, det er derfor det trengs et Nav som har muligheten til tiltak i egen regi, og det er også derfor man trenger tiltak som ikke er forhåndsbetalt og ferdigdefinert, og som folk skal passe inn i, men som skal tilpasses den enkelte. Nettopp derfor vil jeg si at den konkurransementaliteten vi har sett med tiltaksapparatet, ikke nødvendigvis bidrar til den tryggheten vi ønsker. Og den blinde aktivitetsplikten som høyresiden har tredd ned over hodet på unge folk er heller ikke nødvendigvis noe som gjør at en ser den enkelte – eller noe som virker hvis målet er arbeid og gode liv. Så svaret er: Se den enkelte, ikke markedet.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-21:
SV ønsker at offentlige og ideelle skal være det som velferden hviler på, og det som er forutsigbarheten til folk. Det er også nettopp forutsigbarhet i langsiktige avtaler, i kontrakter, som er nødvendig. Vi har sett ganske grelle eksempler på at selskap som selv drives av løsarbeid, og som ikke har trygge forhold, er de som skal lede folk ut i arbeidslivet. Det er et veldig dårlig utgangspunkt. Og det er ikke sånn at om man lar de tusen blomster blomstre, blir livet til dem på tiltak som en blomstereng. Tvert imot ser vi at lokale og små og ideelle blir presset ut og store overtar i større deler av tiltaksapparatet, når det er markedet som rår – i stedet for at man bruker skjønn.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-21:
I sted var det diskusjon om arbeidsavklaringspenger og hvordan man kan rette opp i det. Et tips jeg kan komme med, er å reversere høyresidens kutt, innstramminger i ordningen og også å reversere karenstiden. Men det jeg tenkte å ta opp, var det representanten Asheim sa i sitt innlegg om at det var synd at man fjernet avkortingen når det gjelder uføre. Da lurer jeg – i all oppriktighet – på om ikke Høyre har mottatt de samme tilbakemeldingene som alle de andre partiene på Stortinget har fått fra uføre som frykter at man ikke lenger kan jobbe, som frykter en runddans med Nav, og som også frykter at man ikke har råd til å bidra som i dag.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-21:
SV og Rødt er sosialistiske partier som ønsker en større grad av omfordeling, og som ønsker en større grad av skattlegging og en styrket velferd. Men det er noe som skiller våre partiers forslag til budsjett, og det synes særlig på punktet om arbeidsavklaringspenger. For SV er det viktig å vise at vi ønsker å dekke opp de kuttene som er gjort, og det gjør vi med reelle penger. Vi ønsker også å jobbe for å drive fram de endringene slik at det blir folks virkelighet og endringer i systemene. Men til vår store overraskelse har vi registrert at Rødt ikke har nok penger til sitt eget opplegg for arbeidsavklaringspenger i sitt eget budsjett, der man tross alt prioriterer helt selv. Representanten Kristjánsson har tidligere rost embetsverket i Finansdepartementet for dyktig utregning. Da lurer jeg på hvorfor man ikke har brukt de reelle tallene.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-21:
Statsråden nevnte i sitt innlegg hvor viktig det er å styrke Nav og styrke Arbeidstilsynet, og det er svært gledelig at det skjer. Samtidig er det avgjørende at ansatte som jobber innenfor Nav, arbeidstilsyn og andre deler av statlig offentlig virke, opplever at man kan jobbe på en måte som møter behovene, framfor at man har målstyring. Da lurer jeg på: Hvordan merker ansatte og tillitsvalgte i etatene – gjennom arbeid, styring, tildelingsbrev – at det er et nytt politisk flertall på plass som synes det er viktig å styrke med både nok tid, nok folk og også tillit i virket, forhåpentligvis til erstatning for målstyring?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-21:
Friheten finnes i fellesskapet. De aller fleste av oss er på ulike tidspunkt avhengige av det fellesskapet og den velferden som vi har bygd opp, for å kunne leve et godt og fritt liv. Når jeg har jobbet på krisesenter, har jeg møtt kvinner som er uføre etter vold fra en de elsker. Når jeg har jobbet på Nav, har jeg møtt mennesker som har vært så skjelven på hånden at de ikke kan fylle ut et skjema på grunn av angst og abstinens. Og etter å ha jobbet med barn og voksne med utviklingshemming og autisme blir man ydmyk av sårbarheten som ligger i å bli ivaretatt av så mange mennesker hver dag, men også av hvor avhengig man er av å ha sterke fellesskap, ikke bli sendt ut på anbud, men ha et arbeidsliv der også du ønskes velkommen. Derfor vil jeg røre ved noe av det flere har vært innom i debatten her i dag, og som er avgjørende veivalg for hvordan vi skal møtes som mennesker, og hvilken frihet vi skal ha, også når livet ikke går så bra. For om man er ufør på grunn av hard arbeidsbelastning eller vold, om man må på Nav på grunn av rus, behov for sosialhjelp eller arbeidsløshet, og om man er avhengig av at andre som hjelper deg, er til stede – ja, så er det politiske betingelser som avgjør det. Det er om de som hjelper deg, har hele og faste stillinger og trygghet i sin faglighet som avgjør hvilken hjelp man får. På ulike tidspunkt vil vi også være avhengige av noen form for stabilitet som ligger i fellesskapet, enten vi utsettes for ulykker eller helt vanlige samlivsbrudd. Derfor er det en viss forskjell på å snakke om treffende sosiale ytelser – eller behovsprøving, som det også heter – og universelle velferdsordninger for å møte folks reelle behov i livet. Der er nettopp utforming, innretning og finansiering så avgjørende – at man har systemer som sørger for at vi er trygge i vårt liv, og at de som skal utøve den hjelpen man trenger, også er trygge i sitt arbeid. Derfor er det oppløftende å høre statsråden varsle en storstilt tillitsreform, og derfor er det oppløftende at vi i dag går bort fra behovsprøving og over til å styrke felles velferd.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-21:
Representanten Kristjánsson nevnte i et tidligere innlegg at alle burde ha som nyttårsforsett at man ikke lager ordninger som sørger for at folk som har behov for dem, ramler utenfor. Det gjelder folk som Frøy, som vi kunne lese om i NRK, som ikke fikk nyttiggjort seg det første forslaget til strømstøtteordning fordi hun hadde 8 kr for mye. Der er det på sin plass å nevne at SV har innfridd sitt nyttårsforsett, for vårt løfte var å redusere de økonomiske forskjellene og sørge for velferd og trygghet for flere. Vi vet at fire av ti sliter med økte strømregninger, og at 7 pst. sliter med i det hele tatt å betale dem. Derfor er det avgjørende å få på plass at folk som ikke innfrir kriteriene for økonomisk sosialhjelp, også kan få hjelp av Nav til nettopp å betale strømregningene. Slik stiller fellesskapet opp for folk som trenger det. Riktig god jul også fra SV – takk for samarbeidet så langt.
Anna Molberg (Høyre), 2021-12-21:
Representanten fra SV og jeg er nok helt enige om at vi må få flere av dem som har falt utenfor, tilbake i arbeidslivet. Hvordan man skal gjøre dette, er vi nok derimot ganske uenige om siden SV vil avskaffe anbud i tiltaksapparatet til Nav. Siden hver enkelt arbeidssøker er så forskjellig, bør vi ha forskjellige tilbud. I hele Kommune-Norge er det mange private aktører som har en idé om hvordan man skal inkludere flere. Det kan være flyttebyråtjenester drevet av tidligere innsatte, det kan være sy- og reparasjonsbedrifter som kun ansetter innvandrerkvinner. Store investeringsselskaper ser også sitt samfunnsansvar og tilbyr f.eks. jobb til IT-konsulenter med Aspergers syndrom. Hva hadde skjedd med dette mangfoldet dersom SV fikk bestemme?
Anna Molberg (Høyre), 2021-12-21:
Jeg takker for svaret. Men nå er det sånn at en avskaffelse av hele anbudsregimet i Nav ville ha ført til at veldig mange av aktørene jeg nettopp nevnte, ikke kunne ha opprettholdt tilbudene sine. I tillegg ville vi ha mistet veldig mange gode ideer og viktig innovasjonsutvikling. Det er nettopp det som er så bra, at alle som vil, skal kunne bidra med akkurat sin skreddersydde idé til den enkelte. Spørsmålet mitt blir derfor: Skal det offentlige ta ansvar for all innovasjonsutvikling innenfor arbeidsmarkedstiltak?
Anna Molberg (Høyre), 2021-12-21:
Regjeringen varslet nylig at studenter innen helsefag skal hjelpe til med å sette covid-vaksiner for raskere å vaksinere folk med tredje dose. På regjeringens nettsider står det at studenter som vil bidra, kan registrere seg, og at de så blir kontaktet av et bemanningsbyrå fra sin aktuelle kommune. Bemanningsbyråer er som kjent ikke en arbeidsformidlingsform som Rødt anerkjenner – ja, Rødt ønsker faktisk å forby hele bransjen. Ser Rødt at det kan ha en verdi å ta i bruk alle gode krefter i samfunnet når behovet melder seg?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Som jeg også var inne på i mitt innlegg, har det vært en formidabel økning i antall unge uføre under den forrige regjeringen. Da vi hadde finansdebatt i Stortinget, sto tidligere statsråd Sanner på talerstolen og sa at kompetansegapet aldri har vært større. De som var ledige før koronakrisen, står enda lenger unna arbeidsmarkedet nå enn de gjorde for et par år siden. Det er ikke gjort tilstrekkelig for å kvalifisere disse folkene til arbeid. Det er et større gap nå mellom det som næringslivet etterspør, og den kompetansen som vi kan tilby. Høyre smykker seg med små forsøksordninger og piloter, mens denne utfordringen er enorm. Her har Høyre rett og slett mislyktes med kompetansepolitikken. Vi har tusenvis av ungdom som vi skal ha ut i arbeid. Da kreves det en kraftsatsing, ikke små piloter og forsøk.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Det er, som jeg også var inne på i mitt innlegg, en helt enorm snuoperasjon vi har måttet gjøre med f.eks. disse 770 mill. kr til arbeidsavklaringspenger, hvorav mange av dem det gjelder, er unge og trenger sterkere bistand fra Nav, tettere oppfølging og kvalifisering for å komme ut i arbeid. Høyre bruker ikke de store pengene på å løse de store utfordringene. Vi har sagt at vi vil ha en jobbgaranti for de yngste, vi skal ha en kompetansereform, og vi skal endre hele måten Nav jobber på, for å gi en tettere, bedre oppfølging til dem som faller utenfor. Ja, det handler om kvalifisering, det handler om utdanning, det handler om kompetanse. Vi har sagt at vi skal se arbeid, helse og utdanning i sammenheng, og det kan jeg love representanten Asheim at vi kommer til å komme tilbake til.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Jeg tror at absolutt alle politikere som er i denne sal, skal ta den situasjonen som vi er i nå, på alvor. Vi skal ta bekymringen til arbeidsgivere, til arbeidsfolk på alvor. Vi har allerede vedtatt forslaget om å øke arbeidsgiverperioden fra 10 til 15 dager med virkning fra 1. mars. Da vi debatterte dette forrige mandag, var vi også tydelig på at dette må vi selvfølgelig komme tilbake til igjen etter jul hvis vi ser at næringslivet ikke er klar for å ta på seg den oppgaven fra 1. mars. Vi har sagt at tiltakene for arbeidsfolk og for næringsliv skal vare like lenge som krisen varer. Det mener jeg at denne regjeringen har demonstrert. Denne regjeringen har jobbet på høygir de siste ukene for å legge fram forlengete tiltak, for å legge fram nye tiltak, og den lønnsstøtteordningen som kom på plass i går, er et godt tilskudd i så måte.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
For det første vil jeg si at ja, arbeidslinjen har vært og vil fortsatt være viktig for Arbeiderpartiet. Arbeid er det som for mange gir helse. Arbeid kan være veien ut av fattigdom – det er kanskje den viktigste veien ut av fattigdom. Men vi ser at det har vært gjort endringer i trygde- og ytelsessystemet som har gjort det vanskeligere for folk. Jeg mener at vi med dette budsjettet viser at vi ønsker å snu den trenden, f.eks. ved at man gjeninnfører barnetillegget for uføre, ved at vi ønsker å forbedre arbeidsavklaringspengeordningen, ved at vi sa nei i budsjettforliket til forslaget om å avkorte uføres arbeidsinntekt. Jeg mener at arbeidslinjen skal vi være stolt av. Arbeidslinjen gir folk frihet, muligheter, helse, ansvar, men vi skal ha en arbeidslinje som også gir folk et verdig liv, og det tror jeg at jeg deler med representanten Kristjánsson.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Det er ikke noen tvil om at Arbeiderpartiet er stolt av det budsjettet som vi legger fram, fordi det leverer god sosialdemokratisk politikk. Det leverer den politikken som Arbeiderpartiet har gått til valg på. Det leverer på den politikken som vi hadde i vår 100-dagersplan. Arbeiderpartiet har alltid stått for en ansvarlig økonomisk politikk. Vi har alltid stått for en politikk som gjør at man kan se ikke bare ett år fram i tid, som vi jo gjør med disse statsbudsjettene, men at vi kan se langt fram i tid. Så er det jo sånn at budsjettene salderes for ett år av gangen. Arbeidet med neste års statsbudsjett er så vidt i gang, og her kommer vi til å jobbe for, selvfølgelig, at de ordningene som vi har lagt fram, som vi har lovet folk, får en langsiktig, varig finansiering, som gjør at folk kan være trygge på at de får beholde dette også de neste årene.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Representanten Asheim nevnte trygghet for folk i sitt innlegg, og nå går vi en usikker jul i møte, men forhåpentligvis kan vi glede oss til sommeren. Arbeiderpartiet har med våre regjeringer innført feriepenger for arbeidsledige, først ved statsminister Nordli, som deretter ble fjernet av regjeringen Bondevik, som Høyre var en del av. Deretter ble det gjeninnført av regjeringen Stoltenberg og fjernet av regjeringen Solberg. Nå skal Senterpartiet og Arbeiderpartiet på nytt, med statsminister Jonas Gahr Støre, innføre en ny permanent ordning for feriepenger for arbeidsløse. Dersom Høyre får makten igjen, vil de la feriepengeordningen være i fred denne gangen?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Nå har jeg jo merket meg at Høyre både har tatt til seg budsjettforlik med andre partier selv, og ikke minst forslag her i Stortinget som de har blitt påført mot sine stemmer, så det er mange som er glad i å ta eierskap til politikk som man enten før eller senere var enig i. Men en av de tingene som Arbeiderpartiet la inn i tilleggsproposisjonen som vi er stolt av, i tillegg til de tingene som vi ble enige med SV om, er denne økningen på arbeidsavklaringspenger på 770 mill. kr forlengelse fram til sommeren. Asheim var inne på hvordan folk trenger tettere oppfølging fra Nav, hvordan vi skal få folk avklart til arbeid, men for veldig mange er det slik at de har blitt avklart til usikkerhet og fattigdom mens Høyre har sittet med makten. Folk har endt opp på sosialhjelp, har kanskje måttet selge biler og hus for å få støtte. Ser representanten Asheim noen negative konsekvenser av måten de har arbeidet med arbeidsavklaringspenger og den ytelsen på?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Nå er det kanskje mange som skal hjem og vaske til jul, hvis man ikke har gjort det allerede. Hjemme hos meg kan det se greit ut på overflaten, men hvis jeg løfter litt på sofaen, ser det ganske ille ut likevel. Hvis man skal gjøre en storrengjøring, må man se på mer enn det som møter en ved første øyekast. Det er jo slik at vi opplever arbeidslivet i Norge som trygt og godt, i all hovedsak, men i enkelte bransjer og for enkelte arbeidstakere kan det være mye dritt i hjørnene – unnskyld språket. Derfor skal vi i Arbeiderpartiet fortsette med rengjøringen etter jul. Vi skal fjerne den generelle adgangen til midlertidige ansettelser, vi skal gjeninnføre kollektiv søksmålsrett, vi skal styrke retten til hele, faste stillinger, og vi skal doble fagforeningsfradraget. Innimellom den krisehåndteringen som regjeringen jobber med fortløpende, har jeg lyst til å rette en takk til statsråd Tajik, som har levert politikk på løpende bånd innimellom alt det andre man har holdt på med nå under denne nye covid-bølgen. Hurdalsplattformen og Arbeiderpartiets 100-dagersplan er i god rute i Tajiks departement. Det er vi glade for. Vi ser fram til å fortsette arbeidet med å få flere folk i jobb, fordi arbeid er den viktigste veien ut av fattigdom, og fordi arbeidsplassen gir folk et fellesskap, utvikling og trygghet. Arbeidslinjen er viktig for folk og samfunn. Men det er også velferden. Einar Gerhardsen sa at ingen lenger skal måtte stå med lua i hånda. Folk som opplever sykdom eller yrkesskade, skal kunne motta uføretrygd med rak rygg, men de skal også ha muligheten til å jobbe med den arbeidsevnen de har. Universelle velferdsgoder er Arbeiderpartiets løsning, framfor Høyres behovsprøvde fattigdomsfeller til verdig trengende. Det gamle Arbeiderpartiet er det nye Arbeiderpartiet. Det er vanlige folks tur, men det står ikke i motsetning til at alle skal med. Til slutt har jeg bare lyst til å rette en kommentar til forslaget som representanten Gisle Meininger Saudland refererte. Jeg kunne tenke meg å oppfordre representanten til å gjøre om dette til et oversendelsesforslag, da det er vanskelig for oss å ta stilling til realitetene over bordet. Men jeg synes representanten kom med gode innspill som jeg er helt sikker på at ministeren vil se nærmere på hvis forslaget blir oversendt. Helt til slutt vil jeg benytte anledningen til å ønske alle sammen en riktig god jul – og forhåpentligvis et langt bedre år i 2022, for oss alle sammen.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-12-21:
En av de viktigste nøklene for å komme ut i arbeid er utdanning, og for mange handler det om å få på plass det vitnemålet eller det fagbrevet man ikke hadde. En av de tingene som Solberg-regjeringen foreslo å sette i gang, var et forsøk med tilrettelagt videregående opplæring for dem som mangler nettopp denne kompetansen. Dette er noe vi vet at er en av de store utfordringene: rett og slett samarbeidet mellom Nav og fylkeskommunene om å tilrettelegge et godt utdanningstilbud. Derfor satte man av godt over 30 mill. kr for å komme i gang med et slikt forsøk. Så har den nye regjeringen valgt å trekke dette tilbake, kuttet med 32,6 mill. kr, med den begrunnelsen at man ønsker å utrede dette mer. Tro meg, vi vet veldig mye om hva som er utfordringene. Nå må vi komme i gang med å få løsningene på plass. Hva er det representanten mener vi mangler å få utredet, for å kunne sette i gang dette tilbudet?
Henrik Asheim (Høyre), 2021-12-21:
For det første er det verdt å minne representanten om at gjennomføringen i videregående skole gikk fra 70 til 80 pst. på vår vakt, og at vi har lansert nettopp en kompetansepolitikk til godt over 1 mrd. kr i året med tilrettelagt etter- og videreutdanningstilbud for dem som mangler den kompetansen. Vi har fått opp bransjeprogram, det er veldig mange grep. Like fullt er det ikke slik at vi er i mål. Vi trenger å gjøre mer for å sørge for at de som mangler det faget, eller det fagbrevet eller det vitnemålet, får det på plass. Jeg kan på mange måter skjønne hva representanten sier om at vi har mye igjen å gjøre, at det ikke holder med bare piloter, osv. Men det er helt uforståelig hvorfor enden på det resonnementet er å stoppe et forsøk – den må jo da være å oppskalere det forsøket, hvis representanten mener at det er problemet. Så jeg må bare spørre igjen: Hva er det representanten mener vi må utrede, som gjør at vi ikke får opp dette tilbudet for mennesker som trenger det, i 2022?
Henrik Asheim (Høyre), 2021-12-21:
La meg først bare vise litt til representanten Rotevatns innlegg. Det er vel SV som gjeninnfører feriepenger for dem som er arbeidsledige nå, og det er jo ikke det regjeringen foreslo. Sågar sa statsråden at det ville vært uansvarlig økonomisk politikk å innføre dette. Så SV skal vel ha den æren – all den tid Arbeiderpartiet tar æren for det. Så er spørsmålet om vi kommer til å endre dette dersom – ikke dersom, men når – vi kommer tilbake i regjering. Det er ikke gitt at vi da skal tilbake til den ordningen som vi opprinnelig innførte. Jeg mener oppriktig at det var en bedre ordning, rett og slett fordi den handlet om å gi skikkelig tid til ferie for dem som var langtidsarbeidsledige, fremfor den modellen som Arbeiderpartiet nå gjeninnfører sammen med SV og Senterpartiet, som betyr at man etterbetaler dagpenger til folk som er tilbake i jobb. Det er en uenighet om det. Men når det er sagt: Det er klart at vi kommer til å lage ny politikk for neste periode, og så får vi se hva velgerne sier da. Jeg mener at vi tross alt må sørge for å ha et feriepengeopplegg som faktisk treffer dem som er ledige, ikke dem som har vært ledige.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-12-21:
Jeg tror det vil være i overkant arrogant av noen representant eller parti i denne salen å si at arbeidsavklaringspenger har fungert helt optimalt på vår vakt. Dette er faktisk noe vi må jobbe ganske grundig med, og jeg må si at jeg ser frem til å få en melding fra statsråden om nettopp endringer innenfor denne ordningen. Her tror jeg vi alle skal være ydmyke nok til å si at her kan det være nødvendig å gjøre justeringer. Så er det også viktig å si at når budsjettet legges frem, slik at man forlenger AAP-perioden frem til sommeren, kan det være gode argumenter for det all den tid det er varslet en melding. Det vi har påpekt i merknader fra Høyres side, er bare at det ikke må bli en hvilepute for raskt å avklare dem som kan avklares. For det handler faktisk om at noen skal få uføretrygd, og at noen skal få hjelp tilbake i arbeid, og derfor må ikke det tempoet falle. Men vi kommer til å være konstruktive og interessert i de forslagene som også regjeringen fremmer, om endringer i AAP.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-12-21:
La meg begynne med å si at jeg tror en av de viktigste grunnene til at mange står utenfor arbeid, og at næringsliv og bedrifter sliter med å få den kompetansen de trenger, har noe å gjøre med hvordan vi utdanner underveis. Det handler f.eks. om å sørge for at folk får på plass det vitnemålet eller det fagbrevet de trenger. Det handler om å ha en kompetansepolitikk som gjør at man kan oppgradere kunnskapen underveis, og at folk kan omskoleres til de jobbene vi faktisk trenger. Så forstår jeg vel spørsmålet fra representanten slik at vi da også må stille oss spørsmålet om det bare skal være etterspørsel eller også tilbudssiden som avgjør om vi får full sysselsetting. Det er klart at vi trenger å ha folk som har den relevante og riktige utdanningen, men faktum er – og jeg har hatt ansvar for høyere utdanning i Norge i halvannet år – at man ser at studentene velger ganske klokt, og utdanningsinstitusjonene tilpasser seg ganske raskt. Men jeg er veldig åpen for at også de som skal ansette folk, skal være mer inne på hvordan man skaper etter- og videreutdanningstilbud som er relevant for at folk kommer i jobb. Så må vi ha et opplegg som gjør at det er lettere å kombinere det å være ledig eller permittert med å få en utdanning.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-12-21:
Jo, dem har jeg absolutt fått, og det er slik at når man får slike tilbakemeldinger fra innbyggere og dem som politikken vår angår, skal man lytte. Og det har vi virkelig gjort. Mitt poeng, som jeg også har nevnt i runder tidligere i salen, er: Ok, det er greit, kanskje vi ikke skal gjøre det på akkurat denne måten. Nå har flertallet blitt enige om å reversere den endringen. Men faktum med den endringen var at den betød noen andre viktige ting. For det første: Man får hjelpemidler fra krone én tjent for å komme i jobb. Det er et viktig tiltak som gjør at flere kan prøve seg ute i arbeidslivet. Det forsvinner nå med det vedtaket som SV og regjeringspartiene gjør – ok. Det andre er at sysselsettingsutvalget helt konkret peker på – og det mener jeg vi må interessere oss for i denne komiteen – at det fungerer som en terskelverdi på 0,4G, som gjør at mange ikke jobber litt ekstra fordi det rett og slett lønner seg så dårlig. Kan vi da se på andre måter for å sørge for at disse endringene gjøres? Jeg har spurt statsråden om dette og fått et litt uklart svar på om vi kommer til å få andre forslag til endringer, men jeg mener også at venstresiden bør interessere seg for hvordan vi kan hindre at disse barrierene og tersklene er der.