Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Noe av det viktigste vi kan bruke penger på, er barnehager, skoler og eldreomsorg – ja, på velferd som gir oss et godt liv og trygghet. Da er kommuneøkonomien noe av det viktigste vi kan satse på. Arbeiderpartiet vil ha vekst og utvikling i hele Norge, og det er behov for politisk styring som en motkraft til sentraliseringen vi ser. Arbeid og velferd er bærebjelkene i distriktspolitikken, og et land med arbeid og bosetting over hele landet er fundamentet for et sterkt fellesskap og vår felles identitet. Framtidstro lokalt gjør Norge bedre nasjonalt. Derfor er også Arbeiderpartiet både byenes og distriktenes parti. Vi har vist gjennom mange tiår at Norge lykkes best når vi står sammen – by og land, hand i hand. En vellykket distriktspolitikk forutsetter en innsats på en rekke områder, som gode helsetjenester, utdanning, forskning, næringsutvikling, samferdsel og klima. Arbeiderpartiet mener samtidig at det er behov for en spisset distriktsinnsats. Det handler om arbeidsplasser og verdiskaping, velferd, trygghet, utdanning i hele landet og ikke minst en distriktsvennlig infrastruktur. Derfor har Arbeiderpartiet i sine alternative budsjetter prioritert dette. Arbeiderpartiet har lovd en ny retning i distriktspolitikken når det etter valget blir regjeringsskifte og en Arbeiderparti-ledet regjering. Vi vil bygge ned motsetningene mellom sentrale områder og distriktene, ikke forsterke dem, slik vi ser at denne regjeringen har gjort. Byer og mindre tettsteder i distriktene er gjensidig avhengig av hverandre. Vi har fremmet forslag om 60 distriktspolitiske tiltak for en bedre og mer helhetlig distriktspolitikk. Som noen eksempler kan jeg nevne midler til bredbånd: 236 mill. kr mer enn regjeringen skredsikring: 150 mill. kr mer enn regjeringen tilskudd til fiskerihavneanlegg fylkesveier utbedring på fylkesveier for tømmertransport FOT-rutekjøp miljøvennlig båt- og ferjetransport ladesatsing Alt dette får en mye sterkere satsing enn det regjeringen har lagt for dagen. Det viktigste virkemiddelet for en god velferd er en god kommuneøkonomi. Det er en forutsetning for velferdstilbud i hele landet, og Arbeiderpartiet har i alle sine budsjettforslag – år for år – foreslått å styrke kommuneøkonomien med mer enn det regjeringen har foreslått. På disse årene snakker vi om store summer i forskjell – om lag 23 mrd. kr mer til kommunene over alle disse årene. Det gjør ikke Arbeiderpartiet bare fordi vi skal ha mer enn regjeringen. Vi gjør det fordi det har vært og er nødvendig å prioritere mer penger til kommunene enn det regjeringen har vært villig til. Vi mener at barnehage, skole, eldreomsorg og helsetjenester er viktige tjenester i folks hverdag og det viktigste vi kan bruke fellesskapets penger på. Vi trenger å bygge ut og styrke disse tjenestene, og da må man legge mer penger i potten enn det regjeringen har vært villig til å gjøre. For 2021 foreslår vi en inntektsvekst for kommunene på 3,15 mrd. kr. 2,5 mrd. kr av dette går til kommunene, 650 mill. kr går til fylkeskommunene. I tillegg styrker vi toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester med 300 mill. kr, noe som regjeringen og samarbeidspartnerne ikke klarte å gjøre, selv etter mange og lange forhandlinger. Vi har også en rekke andre satsinger som vil bidra til å styrke og bedre tjenestetilbudet som kommunene skal gi til innbyggerne. Vi vet at 2020 har vært preget av stor usikkerhet i kommunesektoren. Kommunene gikk inn i 2020 med det dårligste økonomiske opplegget for de frie inntektene på 15 år. Så kom koronapandemien på toppen av det, og den krisen er ennå ikke over. Kommunene har håndtert den krisen på en utmerket og god måte. Vi ser også at man står overfor store behov i framtiden. Det er demografiutfordringer, det er behov i skolen, det er klimaendringer – og alle krever store investeringer. Regjeringen ruster dessverre ikke kommunene for å takle de store oppgavene vi ser at de står overfor. Det blir ingen økning i kommunenes økonomiske handlingsrom i 2021. All den såkalte veksten er mer enn spist opp av de økte kostnadene vi ser som følge av demografi, pensjon, at staten gjør ressurskrevende tjenester mer kostbare, og at barnehagereformen er underfinansiert. I tillegg kutter man muligheten for at kommunene kan få inntektene fra eiendomsskatt, slik de fikk før. Dette svekker velferden, og det øker forskjellene. Arbeiderpartiet har andre og større ambisjoner for kommunene. Vi snakker da om bedre kvalitet i velferd, omsorg og skole. Lærerne, sykepleierne, helsefagarbeiderne og alle de andre som jobber i kommunen, og som er førstelinjen i velferdstjenestene våre, må prioriteres. Tiden er inne for å styrke fellesskapet og felles velferd, ikke svekke den. Som sagt ser vi at kommunene heller ikke i 2021 slipper unna restriksjoner og pålegg som følge av koronaen. Jeg tror man kan si at slik er virkeligheten. Det er usikkerhet om hva de ulike restriksjonene og påleggene om smittevern vil koste. Her må kommunene få trygghet. De må få full trygghet for dekning av disse utgiftene og de tapte inntektene. De må få full trygghet for at dette dekkes fullt ut. Det er helt nødvendig at regjeringen er glassklar og tydelig og gir disse garantiene, for det siste vi trenger nå, er utrygghet i kommunene rundt dette. Da kan situasjonen bli mye vanskeligere å takle enn den behøver å bli. Til stikkordet «forutsigbarhet» helt til slutt: Da Bø kommune etter et benkeforslag fra Høyre-ordføreren vedtok å kutte i formuesskatten, var regjeringen ute og sa at dette måtte Bø kommune fullt ut ta ansvaret for selv. Det var riktig sagt. At kommunepolitikerne i Bø brukte sin rett etter loven til å gjøre vedtak, kritiserer jeg i grunnen ikke, men at regjeringen nå snur helt om, fra å si tydelig at dette eksperimentet med å redusere kommunale inntekter får Bø selv står for, til å si nei, nå vil Bø selvsagt få dekket store deler av tapet av statskassen, synes jeg er drøyt. Jeg får sitere VG, som skrev følgende: «Men regjeringen lager altså ryggradsløst et unntak og hoster opp en engangsløsning for å komme en partifelle i Bø til unnsetning.» VG fortsetter: «Det var regjeringen selv som endret reglene for å unngå at flere kommuner gjorde dette. Når regjeringen likevel sprøyter nødhjelp inn i skatteparadiset, er det fortsatt med det forbeholdet at ingen andre skal få denne hjelpen.» VG konkluderer: «For vi er generelt imot skatteparadiser. Når de i tillegg må subsidieres av norske oljepenger, er det verre enn verst.» Dagbladet hadde også en analyse av dette stuntet. De skrev: «Sture Pedersen er utropt av distriktsminister Linda Hofstad Helleland til distriktspolitisk rådgiver for regjeringen. Han løftes til tross for at skatteforslaget han har satt i gang har utløst kaos, og har truet med å sette økonomien i Bø over styr. Han gjør karriere på et grep som regjeringen selv innrømmer ikke kan kopieres. Dette er tegn på at både regjeringens skattepolitikk og distriktspolitikk er i ferd med å spore av.» Jeg kan bare si at VG og Dagbladet traff spikeren rett på hodet. Det var en veldig kort, klar og tydelig politisk analyse av situasjonen vi har sett de siste dagene rundt den saken. Jeg tar med det opp det forslaget som Arbeiderpartiet står bak i innstillingen.