Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-12-15:
Jeg må rydde opp i to åpenbare misforståelser. For det første: Representanten Lundteigen argumenterer mot bedre vitende. Det er uryddig å hevde at Høyre og Fremskrittspartiet ikke har forstått hvor arbeidsincentivene ligger med størst effekt i en skattelettelse. Fremskrittspartiet foreslår 9 mrd. kr i redusert inntektsskatt fra privatpersoner – 1 mrd. kr var fra toppskatt og resten fra bunnskatt – nettopp fordi vi vet at om du skal stimulere arbeidskraften, er det de med lav og middels inntekt som responderer mest på skattelettelser. For det andre: Representanten Thorkildsen vil jeg oppfordre til å lese Finansavisen fra dagen etter at Fremskrittspartiet fremmet sitt alternative statsbudsjett, og SSBs vurdering av de dynamiske effektene. Men la oss likevel ta et tenkt tall og si at spareraten i Norge er mellom 5 og 10 pst – det er i hvert fall SSBs tall. Det betyr at 90–95 pst. av en skattelettelse vil gå ut i økonomien i form av forbruk eller investeringer. Forbruket vil primært være merverdibelagt. Folk kjøper nødvendigvis ikke mer mat med bedre inntekt, men de kjøper mer av andre ting. Dermed er ikke en halv matmoms et argument mot å bruke 25 pst. I tillegg stimulerer det arbeidstilbudet. Da vil du få en effekt både på avgiftsinntekter og på endringer i arbeidstilbudet i markedet. Da mener vi det er sannsynlig at vi kan si 25 pst. i en dynamisk effekt. Jeg kan godt være med på en debatt der vi diskuterer om det skal være 22 pst., 27 pst., 18 pst. eller 32 pst., men først må de rød-grønne partiene være med på å diskutere om det i det hele tatt finnes dynamiske effekter, for det benekter jo statsministeren at finnes. Jeg hadde håpet at finansministeren ville delta litt i denne debatten, men da jeg ikke fikk sjansen til replikkordskifte, skal jeg likevel utfordre han direkte. Finansministeren hevder at budsjettet var godt tilpasset. Norges Bank ser likevel behovet for å kutte renten med et halvt prosentpoeng, på grunn av frykt for nedkjøling. Da blir hele den debatten vi hadde om pluss/minus 1 mrd. kr og renter og kronekurs, ganske meningsløs. Vi har stilt spørsmål til finansministeren to ganger for å spørre om sensitivitetene på det strukturelle oljekorrigerte oljeunderskuddet – hvordan påvirkes det tallet, krittstreken til regjeringen på hva som er ansvarlig pengebruk, hvis oljeinvesteringene øker med 20 mrd. kr eller reduseres med 20 mrd. kr i forhold til det en har forutsatt? Vi så at oljeselskapene oppjusterte sine investeringer med 5 mrd. kr uten at noen ble bekymret for det. Vil en økning i planlagte oljeinvesteringer på norsk sokkel i 2012 på 20 mrd. kr medføre at en da må dempe utgiftssiden på statsbudsjettet med tilsvarende beløp for at presset i økonomien skal være identisk? Eller er det sånn, som finansministeren skrev i siste svar til undertegnede, at det betyr ingen ting? Da er det i så fall ganske spesielt at hvis 1 mrd. kr mer eller mindre på statsbudsjettet kan ha kjempeeffekter på renter og kronekurs, mens 20 mrd. kr mer eller mindre på norsk sokkel ikke betyr noen ting i forhold til presset i norsk økonomi – da har jeg falt av lasset. Da skulle jeg gjerne sett at finansministeren oppklarte hvordan disse beregningene faktisk gjøres. Det kan ikke være sånn at penger brukt på fastlandet har stor effekt, mens penger brukt på sjøen ikke har effekt – så lenge begge deler skjer innenfor norsk territorium.