Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2003-06-19:
Artikkel 19 i EØS-avtalen slår fast at Norge og EU med to års mellomrom skal gå gjennom vilkårene for handel med basislandbruksvarer. Hensikten med dette er å få i stand en gradvis liberalisering der reduksjoner og handelshindringer skal være til fordel for begge parter. Norge og kommisjonen er etter flere forhandlingsrunder nå enige om det utkastet til avtale som foreligger. Forhandlingsresultatet vil innebære en økning i handelen med enkelte landbruksprodukter mellom EU og Norge. Noen av de viktigste produktene som berøres, er ost og kjøtt, men også grønnsaker, frukt, bær og grønne planter blir berørt. I Norge vil man nok merke økt konkurranse både når det gjelder ost og kjøtt. Det vil komme flere nye utenlandske importører på markedet, og importkvoten økes til 4 000 tonn og gjøres tollfri. Det kan høres dramatisk ut, men man skal vite at dette ikke vil tilsvare mer enn ca. 6 pst. av hele det norske osteforbruket. Også norske bedrifters mulighet til å eksportere til EU vil bli forbedret. Kvoten for norsk ost til EU heves opp til 4 000 tonn og er tollfri. Det er ikke «en teoretisk mulighet», slik som Senterpartiet og SV skriver i en merknad. Det står her: «Selv om det åpnes for økt eksport av norske produkter til EU-markedet, vil dette i praksis kun være en teoretisk mulighet, mens økt import av matvarer til Norge i høyeste grad vil være en realitet.» Det er en høyst reell og faktisk mulighet for økt eksport av norske produkter til EU-markedet. Vi har gode kvalitetsprodukter, som allerede er populære på det europeiske markedet. Med endringene i avtalen vil oster som jarlsberg, edamer og gouda i større grad kunne eksporteres til EU. Økningen i kvoten og den reduserte tollsatsen vil også kunne gjøre det lettere for bl.a. TINE og Synnøve Finden å etablere seg innen EU-markedet. Det bør gode, norske bedrifter dra nytte av. Når det gjelder kjøtt, vil avtalen gi gjensidige tollfrie kvoter på til sammen 800 tonn. Det vil tilsvare ca. 1 pst. av det norske kjøttforbruket. Norge har fått tollfrie kvoter til EU på lammekjøtt, spekemat og spekepølser. Kristelig Folkeparti er opptatt av å bevare og fornye det norske landbruket. Landbruket spiller en vesentlig rolle for å sikre bygder og spredt bosetting. Kristelig Folkeparti ønsker å opprettholde bosettingen i distriktene og vil legge til rette for arbeidsplasser og et likeverdig tjenestetilbud i alle deler av landet. Norge er avhengig av at folk velger også å bo i distriktene. Vår distriktspolitikk må derfor utformes ut fra dette. En svært stor del av våre eksportinntekter kommer fra næringslivet i distriktene, og det er fremdeles store sjanser for økt verdiskaping her. Derfor er vi også opptatt av at Norge får beholde tollsatser som er høye nok til å kunne opprettholde en levedyktig landbrukssektor. Sem-erklæringen slår fast at Samarbeidsregjeringen vil at importvernet fortsatt må sikre norsk landbruksproduksjon på viktige områder. Vi kan ikke bare verne dagens landbruk. Vi må også fornye det. Landbruket vil møte en tøffere økonomi og tøffere krav gjennom internasjonale forhandlinger i framtiden. Det er derfor viktig at vi fører en politikk som er tilpasset denne nye tiden. Vi ønsker en mer effektiv, strukturtilpasset landbrukspolitikk, sammen med modernisering og fornyelse for hvert enkelt gårdsbruk. Denne utvidelsen av handel med landbruksvarer vil kunne føre til økt konkurranse av landbruksvarer i Norge, men samtidig vil den føre til større muligheter for eksport av norske varer. Vi mener at man må ha øynene åpne for denne muligheten. Den må benyttes, slik at avtalen kan bli til fordel for oss.