Jan Olav Olsen (Høyre), 2003-11-27:
Samtidig med behandlingen av St. meld. nr. 38 for 2002-2003, ligger St. meld. nr. 39 for 2002-2003, Ei blot til Lyst til behandling i kirke- og utdanningskomiteen. Det er viktig og nødvendig å se disse meldingene i sammenheng. Det er all grunn til å hilse satsingen på Den kulturelle skolesekken velkommen. Meldingen er et sterkt signal om en vektlegging av kunst- og kulturformidling i skolen som savner sidestykke. Man kan mene mye om den vedtatte omleggingen av tippenøkkelen, men det er vel neppe noen uenighet om at Den kulturelle skolesekken er et både viktig og verdig støtteobjekt når man først har valgt, og vedtatt, å fjerne forskningen som støtteverdig objekt gjennom tippemidlene. Kulturkomiteen er tydelig på viktigheten og riktigheten av betydningen av kultur for den enkelte, og er også tydelig på at grunnlaget for personlig utvikling og livskvalitet også på dette området legges i grunnskoletida. Som på så mange områder kan det gode grunnlaget legges gjennom opplevelser og erfaringer fra skoletida. Skal vi lykkes i å legge det gode grunnlaget, må flere faktorer nødvendigvis trekke sammen, og trekke i samme retning. Opplæringsloven sier at skolen skal være med på å gjøre elevene til gagns mennesker. Innlemming av kunstneriske og kulturelle uttrykk og opplevelser og egenaktivitet, slik det kommer til uttrykk gjennom læreplanens generelle mål og de spesifikke mål som ligger der for de estetiske fag, gjennom Den kulturelle skolesekken og gjennom kulturskolen, er utrolig viktige elementer i denne sammenhengen. Disse faktorene har forskjellig status og innhold i skolehverdagen, men det kan faktisk gå riktig galt hvis man ikke også ser sammenfallende mål og oppgaver. I beste fall vil et manglende samarbeid føre til dobbeltarbeid og dårlig utnyttelse av ressursene, i verste fall kan manglende samarbeid bety at man forskusler mulighetene til å oppnå virkelig gode resultater i formidlingen av kunst og kultur. Jeg er glad for innstillingens klare presisering av deltakerperspektivet og at Den kulturelle skolesekken skal legge til rette for at elevene får anledning til selv å utfolde seg. Det å ha den gode kunstopplevelse er en stor verdi i seg selv. Kan den inspirere til egen aktivitet, får vi en ny dimensjon. Denne aktivitet kan ikke minst finne sted i de kommunale kulturskolene. Kulturskolene besitter mye kompetanse både på kultur generelt og på formidling av kultur til barn og unge spesielt – formidling ikke minst i forhold til inspirasjon og utvikling av barns talenter og ferdigheter. Den kobling opp mot kulturskolene som komiteens flertall gir uttrykk for i sine merknader, er viktig. Jeg vil spesielt nevne flertallets merknad om at Den kulturelle skolesekken kan bety en fornyet rolle for de kommunale kulturskolene, og det nevnes at kulturskolene mange steder fungerer som et kulturfaglig nav for skolene i en kommune. Kulturskolene er av enorm betydning i mange kommuner, særlig gjelder dette i små og middels store kommuner i distriktene. Det arbeidet som gjøres, er imponerende og har hatt stor betydning for kunstforståing, kunstspredning, utvikling av evner og anlegg hos enkeltmennesker og for det kulturelle liv i kommunene som helhet. Det er også i disse typer kommuner at deltakelsen i kulturskolene er størst. I Ulvik i Hardanger er over 96 pst. av elevene i grunnskolen også elever i kulturskolen – et ganske utrolig tall. Det er derfor av stor betydning ikke bare for kulturskolene, men for kulturlivet generelt, i mange kommuner at det knyttes forbindelser mellom kulturskolene og Den kulturelle skolesekken. Jeg har for øvrig merket meg at Fremskrittspartiet ikke er med i denne merknaden. Det henger for så vidt godt sammen med partiets alternative budsjett, der bevilgningene til utviklingsarbeid innenfor Kulturskolerådet er redusert med 7 mill. kr, og det gjenstår nå etter deres forslag 63 000 kr. Det er grunn til å merke seg Fremskrittspartiets manglende forståelse og interesse for kulturskolene. Det er gledelig at komiteen i sin innstilling så klart åpner for lokalt mangfold og lokale løsninger når det gjelder både innhold og organisering. Jeg vil også understreke viktigheten av kompetanse hos skolen og hos læreren på dette området. Ikke minst er faktisk bestillerkompetanse viktig. Manglende generell kompetanse kan bli en barriere som hindrer vellykket gjennomføring. Komiteens påpeking av dette er viktig, men manglende bestillerkompetanse hos skolen kan i tillegg skape nye barrierer ved at de riktige bestillinger ikke foretas. Det er beklagelig at det i innstillingen er markert uenighet om finansieringen av Rikskonsertenes skolekonsertordninger. Disse konsertene har vist seg som et effektivt instrument for kunstformidling til skolene. Det skal selvsagt være et prinsipp at midlene i Den kulturelle skolesekken ikke skal være en sovepute som uten videre skal komme til erstatning for ordinære budsjettmidler. Det er likevel viktig å unngå at det beste blir det godes fiende, og det er vanskelig å se at en utvidelse av skolekonsertordningen skal måtte utstå inntil det en gang i en forhåpentligvis lykkelig framtid måtte være mulig å dekke hele etterspørselen over de ordinære budsjetter.