Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-06-01:
Feil legemiddelbruk er et viktig tema. Vi vet at legemidler brukes feil, og noen ganger brukes de for mye og unødvendig, av både yngre og eldre brukere. Medisin kan redde liv, forebygge alvorlige sykdommer og lindre plager, men brukt feil kan de også forårsake plager, sykdom og død. Først av alt, la det ikke være noen tvil: Fremskrittspartiet og regjeringen tar pasientsikkerhet på det største alvor og har i snart fire år jobbet med en strategi for pasientsikkerhet. Samstemming av legemiddellister, riktig legemiddelbruk på sykehjem, riktig legemiddelbruk i hjemmetjenesten, ledelse av pasientsikkerhet og forbedringsarbeid er innsatsområder i strategien. I Sykepleiens spørreundersøkelse, som representanten Karin Andersen refererte til, ble det stilt flere spørsmål, også spørsmål som gir personlige svar, alt etter hvem man selv er som person. For eksempel viste undersøkelsen at 25 pst. av sykepleierne mener at det blir brukt for mye angst- og sovemedisiner på arbeidsplassen deres. Hva så med de resterende 75 pst., mener de at dette ikke er tilfellet? På spørsmål om sykepleierne unødig har gitt angst- og sovemedisin på grunn av tidsmangel, svarer 15 pst. «ja, daglig» eller «ja, ukentlig», 16, 8 pst. «ja, månedlig» og 68 pst. «sjeldnere enn månedlig» eller «nei, aldri». De fleste omsorgstjenester gis døgnet rundt. En gang iblant hender det at ansatte blir syke uten at vikar settes inn, og tjenesten fortsetter vakten med redusert styrke. Det kan øke bruken av beroligende eller angstdempende medikamenter. Det som også er viktig å ta med her, er at flere pasienter selv ber om ekstra medisiner, ikke fordi de ikke har noen å snakke med, men fordi de har en indre uro og/eller en avhengighet. Dette kommer også fram i undersøkelsen. Mer enn en tredjedel av sykepleierne svarer at de ofte har møtt pasienter som åpenbart har et avhengighetsproblem knyttet til beroligende medisiner. Det er også viktig å huske at for noen, eksempelvis demente, skal man være forsiktig med å gi denne typen medikamenter. Effekten kan fort blir det motsatte og kan skape mer uro. Andre er totalt avhengig av sterke medisiner, også som eventuell medisin. Forskeren Bettina Husebø sier at 20 000 sykehjemspasienter i Norge har en kombinasjon av daglig smerte og demens. De klarer ikke å si fra, og de lider i stillhet. I Sykepleiens undersøkelse svarer over halvparten at de er enig i eller litt enig i påstanden: «Jeg skulle ønske legene var mer restriktive i å ordinere angst- og sovemedisiner.» Like mange svarer at de er enig i eller litt enig i påstanden: «På min arbeidsplass jobber vi aktivt for å begrense bruken av angst- og sovemedisiner.» Når det gjelder dette temaet, har regjeringen tatt viktige grep. Kravet om legemiddelgjennomgang ble fastsatt i Forskrift om legemiddelhåndtering for virksomheter og helsepersonell som yter helsehjelp. I tillegg fikk vi i 2017 fastsatt en ny forskrift om ledelse og kvalitetsforbedring. Denne forskriften, sammen med en veileder fra Helsedirektoratet, skal bidra til at alle deler av helse- og omsorgstjenesten har et styringssystem som ivaretar et systematisk arbeid med kvalitetsforbedring og pasientsikkerhet. Men forskrifter og veiledere må følges opp i praksis, og da er det viktig at det når ut til det ytterste leddet, de som møter brukerne. Jeg er enig med interpellanten i at vi får viktige signaler fra denne spørreundersøkelsen. Vi må ha åpenhet om både uønskede hendelser og det vi lykkes med. Det er grunnleggende i pasientsikkerhets- og kvalitetsforbedringsarbeidet. En tilbakemelding fra noen sykepleiere om at alt ennå ikke er slik det skal være, må tas på det største alvor. Det er slik vi får forandret helse- og omsorgstjenestene til det bedre.