Eva M. Nielsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-10:
Det Dokument nr. 8-forslaget fra Fremskrittspartiet som vi nå har til behandling, gjelder endringer i lov om grunnskolen og den videregående opplæringa. Forslaget omhandler hvorvidt det skal kreves politiattest av personer som skal jobbe i den videregående skole. Dagens lovgivning er klar når det gjelder grunnskolen og barnehager. Her må søkere levere politiattest som viser om vedkommende har vært siktet, tiltalt eller dømt for seksuelle overgrep mot barn. Forslagsstillerne ønsker videre at loven skal utvides slik at ansatte som siktes eller som det blir reist tiltale mot, skal suspenderes fra sin stilling. Dokument nr. 8-forslaget tar opp om vi skal utvide denne ordninga til også å gjelde i den videregående skole. For å si det slik, har Dokument nr. 8-forslaget fått en grundig behandling i komiteen, og en samlet komite ber da også Regjeringa foreta en helhetlig gjennomgang og evaluering av praksis med bruk av politiattester innen utdanningssektoren, for så å komme tilbake til Stortinget med en bred vurdering av hvordan ordninga med politiattester i utdanningssektoren bør utformes i framtida, også sett i sammenheng med bruk av politiattester innenfor andre tjenesteområder. Jeg understreker at det i debatten har kommet synspunkter som tilsier at også andre skoleslag bør vurderes, eksempelvis folkehøgskoler og ulike typer kompetansesentra og spesialskoler. Videre har andre tjenesteområder, eksempelvis helsesektoren, vært diskutert. Jeg er glad for at en samlet komite nå pålegger Regjeringa å foreta en gjennomgang av ordninga, primært med tanke på en utvidelse. Komiteens flertall er imidlertid klar på at det prinsipielt ikke vil være riktig totalt å forskjellsbehandle grunnskole og videregående skole. Flertallet, bestående av Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet og Fremskrittspartiet, vil i dag sikre at loven endres slik at det innføres krav om politiattest fra personer som skal tilsettes i videregående skole. Slik attest vil imidlertid bare inneholde informasjon om hvorvidt søker er domfelt for overgrep. Arbeiderpartiet har vært klar i sin holdning under hele komitebehandlinga. Jeg er glad for at både Utdanningsforbundet og Skolenes Landsforbund støtter en lovendring. Departementets brev av 19. mars 2004 til komiteen har derimot vakt en smule debatt, da departementet der så kategorisk slår fast at det er unødvendig å endre dagens regler. Det oppsiktsvekkende her er at departementet på denne måten gir inntrykk av at dagens regler er bra nok - her trenger en ikke å flytte et komma. Videre gir statsrådens svar et inntrykk av at den siste tids debatt, der det framkommer informasjon om at politiet behandler stadig flere overgrepssaker der både barnepornografi, overgrep og seksuell trakassering av barn blir rapportert, ikke tas helt på alvor. Den offentlige debatten og den offentlige informasjon som foreligger, tilsier at her er en del å ta tak i. Jeg er derfor svært glad for at også regjeringspartiene nå instruerer Regjeringa og ber om at det blir foretatt en gjennomgang av regelverket både i skolesektoren og i andre sektorer. Komiteen har vært spesielt opptatt av å understreke skoleeiers og skoleledelsens ansvar for å skape et best mulig miljø for læring og å gi elevene en trygg undervisningssituasjon. Foreldre skal være trygge for ungene sine både i skole og barnehage. Fra Arbeiderpartiets side ser vi ingen grunn til ikke å bruke føre var-prinsippet. Hensynet til barn og unges sikkerhet må være overordnet i en undervisningssituasjon. Målet må være at vi skal unngå straffesaker der elever er blitt misbrukt eller seksuelt trakassert av sine lærere eller andre. Jeg vil til slutt ta opp mindretallsforslaget fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet.