trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Denne kommunerammen er styrket i forbindelse med nysalderingen, og vi varsler altså 1 mrd. kr i tillegg, fordi kommunene da kan treffe dette ganske godt når de er tett på. Jeg vil minne om at det verste for vårt uteliv ville vært om vi ikke traff tiltak i går. Det verste for vårt uteliv ville vært å si at omikronvarianten får komme og gå, vi vet ikke helt hva den betyr, og så får vi en eksplosiv økning i smitte. Da får vi nedstenging. Det har vi ikke vedtatt nå. Det er fortsatt mulig å gå på julebord, det er fortsatt mulig å gå ut, men man må følge de reglene som gjelder på de enkelte utestedene. Vi har vært opptatt av ikke å stenge ned, men vi rammer inn de bestemmelsene som er når det gjelder å holde avstand. Det er nødvendig. Som Holden-utvalget påpekte, er det viktig å tenke på de samfunnsøkonomiske interessene i forbindelse med pandemihåndtering. Det verste for samfunnsøkonomien er at smitten går fritt og helsevesenet bryter sammen. Det får store konsekvenser. Vi har på kort varsel gjenopplivet den kompensasjonsordningen som har vært. Den er tilgjengelig, den er kjent. Vi har utvidet dagpengeperioden én måned for arbeidsfolk og selvstendig næringsdrivende, og vi har i dag dialog med de ulike organisasjonene i samfunnet for å ha tiltak på plass. Jeg er opptatt av her og nå, men det er ikke slik at da de forskjellige smitteverntiltakene kom under regjeringen Elvestuen var en del av og støttespiller til, kom tiltak parallelt med smitteverntiltak. Tvert imot kom de lenge etter, og de ble stort sett utformet her i Stortinget. Nå har vi en pakke som er lagt fram. Vi treffer de ulike ordningene. Vi skal lytte til kulturlivet, vi skal se på hvordan disse ordningene treffer, og gjøre eventuelle justeringer og omorganiseringer slik at de treffer best mulig. Så får vi håpe at dette er tiltak som ikke skal vare altfor lenge, og at vi kommer oss igjennom og kan komme tilbake til en situasjon som er mer normal. Intet ville være bedre enn det, men da krever det at vi også treffer tiltakene nå, og at vi slutter opp om dem.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det jeg er opptatt av, er at vi ikke nå har ordninger som stimulerer til mer permittering enn nødvendig. Jeg håper varigheten på det vi nå har vedtatt av smitteverntiltak, ikke skal bli så altfor lang. Det vet vi ikke, men vi må ha beredskap for det. Jeg håper at de mest utsatte bedriftene finner mulighet til å holde kontakt med dem som jobber, slik at man slipper å permittere. Vi har en situasjon i norsk økonomi i dag der økonomien går bra, det er høy aktivitet, mange bedrifter tjener gode penger, men det er sektorer av samfunnet som blir hardt rammet. Derfor er vi opptatt av at det er tiltak tilgjengelig for dem. Vi har brukt kompensasjonsordningen, som er kjent. De selvstendig næringsdrivende får en ordning. Vi diskuterer med partene hvordan vi kan innrette det best mulig, slik at vi ikke mister kompetanse i disse viktige næringene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det er gode spørsmål, og vi husker fra den forrige perioden med nedstenginger og innskrenkinger at det var sårbare mennesker som kom i en mer sårbar situasjon. Vi husker også at forskjeller som var der før, ble forsterket av pandemien. Det var også mange sårbare mennesker som ikke ble sett og hørt, for de har ikke sterke talspersoner. Det er regjeringen oppmerksom på. Så vil jeg håpe at de rammene vi nå har lagt, gjør det mulig å ha sosiale møtearenaer, ha aktiviteter og se folk. Det er helt klart at innenfor de bestemmelsene vi har fattet, er det ikke nedstenging. De organisasjonene, myndighetsrepresentanten og ordningene som jobber opp mot folk som sliter med rus eller andre sosiale problemer, er ikke stengt ned, de fungerer. Jeg har den tro at de kjenner erfaringen med smittevernsreglene og kan håndtere den nærkontakten og de aktivitetene som skal til for at denne gruppen blir minst mulig skadelidende.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det uroer meg også. Mange unge mennesker har jo sin deltidsjobb i disse bransjene. Jeg vil komme tilbake til det at hvis vi ikke nå tar tiltak mot en smittevariant som har veldig høy smittefrekvens, som helsedirektøren kaller en gamechanger i hvordan vi må håndtere dette, vil konsekvensene bli langt, langt større. Vi gjør disse tiltakene nå med sikte på å få kontroll, slik at økonomien kan fungere mest mulig normalt, og at vi beskytter helsevesenet vårt. Det er også viktig for unge mennesker. Det jeg håper, er at vi får en situasjon hvor disse utestedene, hotellene, restaurantene i størst mulig klarer å holde kontakten – og en viss aktivitet – med dem som jobber der, fordi vi håper å kunne komme tilbake til normal aktivitet. Vi har fått kompensasjonsordninger på plass, vi har utvidet dagpengeregelverket slik at arbeidsfolk er sikret hvis de kommer i en vanskelig situasjon. Og så får vi håpe at tiltakene virker, slik at vi kommer tilbake til en mer normal situasjon så raskt som mulig.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Dette er en av hovedgrunnene til tiltakene i går: å sikre at vi ikke får et så stort press på sykehusene at de må skyve all oppmerksomhet over mot intensivkapasitet og respiratorbehandling, ta ned elektiv behandling, ta ned kreftbehandling, ta ned også når det gjelder det akutte. Det er det som er utfordringen. Nå har vi 320 innlagte – jeg hører noen si 320 innlagte opp mot 5,5 millioner mennesker i Norge. Vel, hvis denne omikronvarianten er så smittsom som det kan se ut til, og vi ikke får kontroll med den, kan de tallene stige veldig, veldig raskt, med konsekvenser for sykehusene. Så grunnen til at vi har tiltakene, er jo å hindre overbelastning av sykehusene. Representanten sier her: La oss se på kort sikt. Men det er interessant å se på lang sikt. De åtte årene representanten sto bak budsjettene her i Stortinget, var sykehusene for stramt finansiert, og kommunehelsetjenesten var for stramt finansiert. Det er to viktige premisser for Helsedirektoratets uro i dag. Det er at vi mangler intensivkapasitet i sykehusene, den er for dårlig utbygget, beredskapen er ikke god nok. Det er et langsiktig tiltak. Det er også at det ute i kommunene mangler fastleger, mangler personell, noe som gjør at kommunelegene og deres medarbeidere er strukket. Så her har vi et ansvar over tid, som jeg mener vi også må ta med oss. Hvordan planlegger vi det framover? For denne regjeringen har det vært viktig å prioritere kommunene. Det har vært viktig å følge opp kommunene med bedre økonomi, og vi kommer til å måtte gjøre nye grep for å sørge for at fastlegeordningen ikke kollapser. Det er min virkelige uro – tett på folk. Så må vi planlegge sykehusenes drift slik at de har en forsterket beredskap. De er for sårbare i dag. Det er heller ikke noe som det er mulig å gjøre fra én dag til en annen, det må langsiktig planlegging til. Det kommer nå flere utdanningsstillinger, det har kommet mer penger inn, vi har økt bevilgningen til sykehusene, men dette må det legges en god plan for, og det har regjeringen til hensikt å gjøre.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg tenker om det at vi skal gjøre alt vi kan for at de ikke blir overbelastet. Vi – representanten Bollestad, jeg og alle andre – skal treffe tiltak som handler om å holde avstand og få ned det smittetrykket, slik at de kan få en jul, at de kan få en ferie, få en frikveld, slippe å gå doble vakter, kunne debrife. Det er det vi har overtatt, det er det systemet i sykehusene vi har overtatt. Så representantens engasjement verdsetter jeg, for vi kommer til å måtte diskutere dette framover, men det er også nødvendig å se seg selv i speilet: Hvordan kom vi dit? Det ble lagt fram en stortingsmelding i 2013 som oppsummerte de norske erfaringene med svineinfluensaen. Den slo fast at den typen smittsomme influensaer måtte føre til styrket intensivkapasitet i sykehusene. At det ikke er fulgt opp, er en av grunnene til at vi er der vi er i dag. Men nå må vi håndtere situasjonen slik den er. Vi må se betydningen av personellet, både i sykehusene og ute i kommunehelsetjenestene, rundt kommunelegene, de som vaksinerer, og de som gir den nære støtten. Så må vi legge en plan for en styrket beredskap i både primærhelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det er fordi vi har fulgt de helsefaglige rådene fra Folkehelseinstituttet og Helsedirektoratet. Inntil omikronvarianten med stor sannsynlighet er i hele landet, var jo strategien å ha regionale tiltak. Da vi overtok ansvaret, var det en normal hverdag med forhøyet beredskap. Så har vi styrket beredskapen og innført kraftfulle tiltak regionalt. For én uke siden ble det innført kraftfulle tiltak i Oslo-regionen. En del kommuner i Innlandet og Viken sluttet seg også til, Drammen kom inn, og Lier kom inn. Da var det ikke noe poeng i å si at man måtte gå med munnbind hvis man var i Namdalen, og det ikke var smitte. Så her treffer man tiltak tett på. Nå har vi grunn til å tro at omikronvarianten har vært i Norge kanskje noe lenger, den er mer smittsom, den er et nasjonalt fenomen, og da innfører vi enmetersregelen, i tråd med de retningslinjene og rådene som er. Hvis man ikke kan holde én meters avstand, bør man bruke munnbind. Jeg opplever at det er kraftfulle tiltak, som jo nettopp er ment for å beskytte helsevesenet vårt og arbeidslivet vårt – og ikke minst å verne om barn og unge.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Veldig mye av det som er gjort her, er bra, og det sa jeg i opposisjon. Til de 100 stillingene: Det kommer ikke intensivpersonell ut av et oljefond eller ut av en budsjettordning. De må utdannes, de må rekrutteres, og det må være arbeidsvilkår som de finner det meningsfylt å gå inn i. Så det er bra. Hva har Støre-regjeringen gjort? Den har økt bevilgningene til sykehusene med 700 mill. kr. Det er basisbevilgning som må inn i måten dette følges opp på – flere utdanningsstillinger. Så må vi se på hele spekteret, for ja, det er bra at aktivitetsnivået øker, men hvis aktivitetsnivået øker og det sliter ut folk, blir vi sårbare. Så det må være en sammenheng mellom kapasiteten i en normalsituasjon og en ekstrakapasitet i beredskap. Dette henger også sammen med hva som skjer i lokalsamfunnene. Jeg er urolig for at fastlegekrisen, det som er overbelastning av det kommunale helsevesenet, får konsekvenser også inn i sykehusene, fordi det er fastlegen som er døråpner, og som tar unna veldig mange av de helseproblemene vi har. Og når det ikke virker, må vi også ta tak i det. Det har denne regjeringen gjort og bevilget mer penger.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det overrasker kanskje ikke representanten Sanner at jeg ikke er enig i denne beskrivelsen. For denne regjeringen og i Hurdalsplattformen ligger ambisjonen om å bygge en skole som ser alle barn, og som har høy kvalitet og mer treffsikre krav for å rekruttere flere lærere med kvalitet. Kompetanse i et bredere spekter av fag står helt sentralt. En viktig utfordring – det tror jeg representanten og jeg er enige om, i lys av hva jeg har hørt ham si tidligere – er at vi må sørge for at de som kommer inn i videregående skole, har forutsetninger for å kunne gjennomføre det, enten det er studiespesialisering eller yrkesfag. Vi har en kraftfull plan for opprustning av yrkesfagene, både på utstyrssiden og på lærersiden. Vi er vel alle enige om at det også må tas grep gjennom ungdomsskolen og de tidlige årene for å legge til rette for at flere elever kan ha forutsetninger for å gå inn i det videre løpet, bl.a. gjennom en styrket praktisk del av fagene. Det gjør at de elevene som har praktiske ferdigheter og kan vise seg virkelig å lykkes med dem, også blir sett og vil kunne gå videre. Så vil jeg si at vi har stått overfor en situasjon med press på lærere, lærermangel, og vi mener at mer treffsikre kompetansekrav, som vi har foreslått, vil kunne rekruttere flere. Vi vil også kunne hente tilbake igjen flere lærere som har utdannet seg som lærer, og som nå er ute i samfunnet – når de ikke blir avskiltet, da kan de komme tilbake i arbeid – og legge til rette for det. Vi er også opptatt av at kommuneøkonomien, som jo er viktig for dem som styrer skolene, kommunene og fylkene, også er avgjørende for den tryggheten som skal være i skolen. Så vi har et bredt engasjement for å satse på kunnskap og skole – og selvfølgelig også det som kommer i ettertid, med livslang læring og samarbeid med partene for at man kan fylle på kompetanse gjennom arbeidslivet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
De elevene som er på den utdanningen, skal få fullføre den utdanningen og komme i mål med den. En av utfordringene ute i skolehverdagen er at opp mot 50 pst. av den spesialundervisningen som gis, gis av folk som ikke har fagutdanning som lærer, slik at tiltak for å rekruttere flere lærere, få flere gjennom lærerutdanningen og sørge for at vi får mindre vikarbruk, må også satses på over tid. Der har regjeringen satt inn grep. Så vil jeg bare påpeke dette med fraværsgrensen. Arbeiderpartiet er for en fraværsgrense, men slik situasjonen nå har vært, i pandemitiden, mener vi det er en uklok praktisering av en ordning, med belastningen det er for fastleger og for andre. Når vi kommer til sommeren, får vi se hva ordningen blir for neste år. Fraværsgrensen bør vi ha, men den bør også justeres i forhold til de erfaringene vi høster.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Spørsmålet er hvor målrettet det er – hvor treffsikkert det er. Jeg vil jo si at en kommuneøkonomi som styrkes med 2,5 mrd. kr, og som gir kommunene sikkerhet for at de kan rekruttere nok lærere, er den viktige investeringen vi har i å ha gode lærere også gjennom krevende tider. Det kreves mye av skolene våre når vi går inn i en pandemi. Jeg sa i går at vi verner om og hegner om barn og unge, men jeg sa også at hvis dette blir en utvikling som går i gal retning, kan vi måtte innføre gult nivå i trafikklysmodellen på skolene. Da er det viktig at de som er i skolen, er i stand til å gi den tilpassede undervisningen som skal gis, enten den kommer til å gå over på digitalt, eller – som vi får håpe – den fortsatt kan være i skolehverdagen. Det er nok kvalifiserte lærere og trygg økonomi som er hovedstrategien for at skolen kan levere det viktige oppdraget den har.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-08:
Det er bra at det viser seg at det går an å få penger ut til en del av dem som trenger det mest, allerede før jul. Det er vi glad for, det er i tråd med det som SV sterkt har ønsket. Jeg ønsker å stille et spørsmål knyttet til det. For det første: Vurderer regjeringen også andre målrettede ordninger? Studentene er nevnt. Det er klart at vi er bekymret for de mange som har dårlig råd, men som ligger like over bostøttenivå. SV fremmet tidligere i høst et forslag om å lage en målrettet ordning også for dem, som ble nedstemt i Stortinget. Vurderer regjeringen det? Og i den forbindelse: Er statsministeren sikker på at den summen regjeringen nå legger opp til, 1 500 kr i måneden, er tilstrekkelig for å møte de strømutgiftene bostøttemottakerne har?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-08:
Det var en tung kveld i går da det kom nye inngripende smitteverntiltak. Jeg synes regjeringen fikk en del pussig kritikk fra de borgerlige i går rundt dette med smittevern. Det bar for mye preg av spill og kritikk for kritikkens skyld og skygger også for det som vi mener det er grunn til å stille regjeringen noen kritiske spørsmål rundt, nemlig innretningen på de økonomiske støttetiltakene. Nå gjeninnføres en kompensasjonsordning som det er veldig god grunn til å se kritisk på. Pandemien ble under forrige regjering en forskjellskrise fordi man førte en politikk som i altfor stor grad ga store summer til dem på toppen av det norske samfunnet, samtidig som det gikk bra for mange av dem, mens arbeidsfolk betalte prisen for krisen. Det som mange har påpekt, er at kompensasjonsordningen nettopp endte opp med å fordele for mye til de store og rike, i tillegg til at den har noen andre krevende sider, nemlig at den i praksis deler ut støtte til bedrifter som da innskrenker sin aktivitet. Det er derfor bl.a. LO har vært tydelig på at de helst ønsket seg en lønnsstøtteordning, en ordning som i stedet betaler for å holde folk i jobb. Nå er arbeidsløshetsspøkelset tilbake for mange, ikke minst hotell- og restaurantarbeiderne våre, som har hatt utrolig mange tøffe runder gjennom pandemien, og som nå igjen frykter for jobbene sine. Da er vårt spørsmål: Hvorfor ikke, som fagbevegelsen har bedt om, lønnsstøtte i stedet for kompensasjonsordning – eller i hvert fall i tillegg til kompensasjonsordning?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-08:
Det siste er bra, både det og ordningene for frilansere var noe SV savnet i går kveld, men jeg oppfatter da at regjeringen har sagt fra om at begge deler skal videreføres. Det er bra. Jeg tror det er viktig at det sendes signal om at så lenge krisen varer, vil også nødvendige tiltak for dem bli videreført. Det er bra om regjeringen går i dialog med partene, men jeg skulle ønske at regjeringen kunne kommet med en tydeligere positiv holdning til lønnsstøtte og lønnstilskudd nå, for det er mulig å rulle ut et system for det raskt. Det er ikke minst også et veldig sterkt ønske om det fra LO. Kan statsministeren gi et signal om hvorvidt det er noe som vurderes eller har vært til vurdering i regjeringen, og som det går an å diskutere i forbindelse med at Stortinget må finne løsninger rundt kompensasjonsordningen?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-08:
Vi mener nok at det hadde vært mulig å rulle ut en lønnstilskuddsordning med en gang, men det er godt at regjeringen vil vurdere det. Når regjeringen først har kommet med et forslag om å gjeninnføre en variant av kompensasjonsordningen, er spørsmålet hvor de viktige sosiale kravene som SV og Arbeiderpartiet sammen etterlyste da vi var i opposisjon, er. Vi vet f.eks. at til tross for at høyreregjeringen igjen og igjen forsikret om at utbytteforbud var irrelevant, for det var ingen som kom til å ta ut utbytte, viste det seg at store summer ble tatt ut i utbytte – stikk i strid med det den forrige regjeringen sa. For oss – og dette tror jeg at jeg har veldig mange folk rundt omkring i landet med meg på, ikke minst alle dem som gjennom permitteringer og arbeidsløshet har betalt den høyeste prisen for krisen – er det utrolig viktig at Høyres feil i krisehåndteringen ikke kopieres. Så hvorfor har regjeringen ikke i denne omgang kommet med et forslag om utbytteforbud i kompensasjonsordningen?
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-08:
11 mrd. kr er anslaget til Energi Norge på hvor mye staten får i økt utbytte, grunnrenteskatt og moms som følge av de skyhøye strømprisene. I dag får vi vite at regjeringen bruker usle 500 mill. kr på å øke bostøtten og sosialhjelpen for å hjelpe folk med å betale strømregningene. Samtidig er det en haug med folk med vanlig og lav inntekt som ikke får noe. Derfor lurer jeg på om statsministeren kan garantere at den pakken som kommer, treffer alle som trenger hjelp med strømregningen, og at den kommer før jul. Jeg lurer også på om den vil være på størrelse med de økte inntektene staten får fordi den melker norske husholdninger i en tid med skyhøye strømpriser.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-08:
Jeg vender tilbake til denne brede pakken som kommer, for fra 1. januar kommer det også en egen pakke. Det kommer en økning i nettleien som det store strømselskapet Elvia sier vil være så stor at den vil nulle ut kuttene i elavgiften. Det kommer en rushtidsavgift på strøm, som spørreren før meg akkurat refererte, og kapasiteten på North Sea Link vil dobles. Slusene til det europeiske strømmarkedet vil åpnes. Derfor lurer jeg på om statsministeren kan garantere at den brede pakken som kommer, ikke kommer til å bli ødelagt av den andre drittpakken som kommer til vanlige folk fra 1. januar – i form av rushtidsavgift på strøm, økt nettleie og økt eksport?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-08:
No går jo statsministeren veldig langt i å seie at ei løysing er like rundt hjørnet. Då er det freistande å seie at det har teke lovleg lang tid, men det ville eigentleg vore ein urettferdig kritikk, for regjeringa har allereie kome med ein del ulike ordningar som har kosta frykteleg mykje pengar. Ein har allereie brukt 3 mrd. kr på eit ufokusert, flatt kutt på elavgifta, som knapt nokon vil merke. Så har ein henta ut 2,3 mrd. kr i utbyte frå Statkraft og ikkje brukt det på dette i det heile, men på heilt andre ting, nemleg å starte nye, dyre universelle velferdsordningar. Hadde ein heller brukt dei pengane på å gje støtte til alle hushald som tener under 1,2 mill. kr, kunne kvar av dei fått 4 500 kr. Det ville ein merka. Men vi får ta med oss det positive her, og det er at ein går langt i å seie at ei ordning er på veg, og at ho, så vidt eg skjønar statsministeren, skal treffe breie lag som faktisk har utfordringar med å betale, ikkje minst dei mange som no får permitteringsvarsel i ei tøff tid før jul. Så spørsmålet er enkelt: Kan statsministeren no garantere at folk får tilbake den tryggheita dei no treng, før jul?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-12-08:
Landet står midt i en strømkrise og en koronakrise. Vi står med en totalt handlingslammet regjering – i en krise som får store konsekvenser for både husholdninger og næringsliv. Toppen på kransekaka var da vi så at olje- og energiministeren reiste til USA for å snakke om havvind midt oppe i den situasjonen vi står i. Det var så umusikalsk at det var vanskelig å forstå at det går an. Jeg er glad for at olje- og energiministeren er kommet tilbake, men dette er en situasjon man har hatt hele høsten på å løse. Man la fram et tillegg til statsbudsjettet med noen få øre i avgiftsreduksjoner, som ikke løser krisen. Man satt i forhandlinger i ukevis med Sosialistisk Venstreparti og kom ut med null og niks for å løse krisen. Fremskrittspartiet har prøvd i hele høst å få denne salen med på å vedta tiltak. Vi har foreslått å fjerne moms og elavgift for inneværende år og neste år, men vi ble nedstemt. Vi har foreslått å utbetale 4 000 kr til alle husholdninger, nettopp for å slippe byråkratiet som gjør at det tar tid å betale ut penger, men vi ble nedstemt. Poenget vårt var å få pengene ut før jul. Vi har foreslått å hastebehandle forslag om å ta kontroll med utenlandskablene, men har blitt nedstemt. Nå har vi enda et forslag til løsning: Konsesjonene til Statnett for de nye utenlandskablene til Tyskland og Storbritannia har en § 12: «Olje- og energidepartementet forbeholder seg retten til å endre vilkårene i konsesjonen i konsesjonsperioden dersom allmenne hensyn gjør dette nødvendig.» Vil regjeringen komme seg ut av handlingslammelsen og ta kontroll med eksporten av strøm, som vi har muligheten til å gjøre, og sikre at norske strømkunder ikke skal betale prisen for en feilslått og totalt uansvarlig klimapolitikk i Europa?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-12-08:
Mange analytikere sier at dette er en krise som kan vedvare i mange år, og jeg merker meg at man ikke har tenkt å ta kontroll over kablene. Men for mange er denne strømkrisen dramatisk. Jeg får e-poster fra fortvilte mennesker som sitter hjemme i 12–14 grader. De sitter med pledd, de putter dyner og ulltepper i vinduene for å holde kulden ute. Studenter sitter på hjemmeeksamen med boblejakke og tjukke gensere. Linda har ikke råd til å feire jul, bake kake – hun har skrudd av kjøleskap og fryser. Det er fortvilte mødre som er redde for at de ikke har råd til å betale julegaver og kjøpe inn julemat til familien. Strømprisene smadrer økonomien til mange familier og enslige i Norge. Regjeringen har nå hatt hele høsten på seg, og det vi så langt har fått ut, er altså økt bostøtte – som går til under 100 000 av landets 2,5 millioner husstander – og lån og stipend til studenter. Vil statsministeren si unnskyld til alle dem som nå fryser og er fortvilte fordi regjeringen ikke har kommet med noe hjelp denne høsten?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-12-08:
Det er ikke bare husholdningene dette er dramatisk for. Næringsdrivende er også knallhardt rammet. Riis Gartneri på Kjeller produserer 1 million blomsterpotter per år. De har snart vært gjennom to år med korona, mangel på arbeidskraft, og nå får de en strømpriskrise på toppen av dette. Tove skriver til meg at hun er uvel av bekymringene. Energikostnadene hennes kan øke med 2 mill. kr; hun har budsjettert med 900 000 kr. Og som om ikke dette er nok, sender også Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen en ekstraregning til Tove og andre gartnerier: 270 000 kr utgjør det for henne årlig i CO 2 -avgift. Dette er en næring som er helt avhengig av CO 2 for å få vekst og økte avlinger. Hvorfor slår regjeringen beina under en næring på denne måten, og vil regjeringen komme med tiltak rettet mot næringer som er hardt rammet av strømkrisen også?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-12-08:
Fremskrittspartiet er imot vindkraft på land fordi det raserer norsk natur, med mindre innbyggerne i flertall i folkeavstemning sier ja til det. Fremskrittspartiet har også fremmet forslag om å bygge ut mer vannkraft, ikke minst for å se på vernede vassdrag og hvordan de kan utnyttes. Fremskrittspartiet brukte de første ukene vi var i regjering, på å fjerne arveavgiften, eller «skatten på død». Arbeiderpartiet og Senterpartiet har brukt tiden sin på å øke drivstoffavgiftene – bensin og diesel er skyhøyt priset allerede – øke bilavgiftene, øke egenandelene til syke mennesker med 600 mill. kr. Dette kommer på toppen av rekordhøye strømpriser som regjeringen ikke håndterer, økte matvarepriser og den økende renten vi har i landet. Økonomien til folk flest angripes fra alle hold, og statskassen fylles opp: 30 mrd. kr bare på strøm. Var det dette Arbeiderpartiet og Senterpartiet mente i valgkampen – vanlige folk sin tur til å betale rekordhøye skatter og avgifter inn i statskassen?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-12-08:
Representanten Listhaug nevnte USA-turen til olje- og energiministeren. Jeg har tenkt å følge det sporet litt, for næringsministeren reiste også til USA. Det er altså i en situasjon der vi har rekordhøye strømpriser og folk er bekymret for om de klarer å betale regningene sine. Samtidig som næringslivet og spesielt serveringsbransjen opplever et ras av kanselleringer, velger både olje- og energiministeren og næringsministeren å reise til USA istedenfor å bedrive krisehåndtering her hjemme. Den nye regjeringen har vaklet i håndteringen av disse krisene fra dag én. Jeg er derfor nødt til å spørre: Var reisene til USA noe som statsministeren ba statsrådene om å gjennomføre, eller var det at reisene ble avbrutt, noe statsministeren ba dem om å gjøre? Eller er dette noe de har funnet på helt selv? Uansett vil jeg veldig gjerne ha en vurdering fra statsministeren av om det var klokt av statsrådene å reise til USA mens de istedenfor burde vært her og drevet krisehåndtering.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-12-08:
På tross av at telefonene virker, har de i hvert fall valgt å komme tilbake. Det er jo bra. Fra NTB kan vi lese at næringsministeren skal møte partene i arbeidslivet for å drøfte nye tiltak for dem som blir rammet av det statsministeren lanserte på pressekonferansen i går. I november i fjor sa Støre: «Men det forbauser meg at regjeringen ikke har forberedt et klarere opplegg når de går ut med nye innstramminger ...» Omtrent samtidig sa nåværende finansminister Slagsvold Vedum: «Vi trenger en kriseplan, ikke klattvise krisepakker.» Nå ser det ut som at heller ikke regjeringen Støre har forberedt et klarere opplegg, og at også de jobber med klattvise krisepakker framfor en kriseplan. Fremskrittspartiet forventer at noe av dette som nå drøftes i disse klattvise krisepakkene, er tiltak som ikke stenger næringslivet ned, men heller bidrar til å holde hjulene i gang. Vi må gjøre alt som står i vår makt for å unngå konkurser og oppsigelser, og Fremskrittspartiet håper at vi kan få avklart om lønnsstøtteordning er noe som nå er på bordet.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-12-08:
«I Aftenbladet 6. november kunne vi lese at det i løpet av november skal komme en kostnadsutredning om utvidet kapasitet i legeutdanningen i Norge. Ved behandlingen av styringsmeldingen våren 2021 foreslo Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti følgende: «Stortinget ber regjeringen legge frem den interdepartementale utredningen om medisinutdanning for Stortinget.» Er utredningen nå ferdig, og når vil statsråden legge den frem for Stortinget?»
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-12-08:
Statsråden nevnte Grimstad-utvalget, og det kjenner jeg godt til. Det var jo Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre som skaffet penger til det og til å starte den utredningen, hvor de anbefaler at en kommer opp til at 80 pst. av legene bør utdannes i Norge, mot dagens 50. Jeg har registrert at det står i Hurdalsplattformen at det skal komme en stortingsmelding om profesjonsutdanning. Da lurer jeg på hva som vil være en del av den stortingsmeldingen. Er det leger, er det sykepleiere, er det psykologer som vil være en del av den stortingsmeldingen? Og med tanke på at Arbeiderpartiet, Senterpartiet, SV og Fremskrittspartiet fikk på plass en opptrappingsplan for akkurat disse, vedtatt før sommeren, lurer jeg på om den vil følges opp, eller om vi må vente på en stortingsmelding før det vil skje.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-12-08:
Opptrappingen av 15 studieplasser er et langt skritt unna det som Senterpartiet lovte om at det skulle være minst 100 i året fra det første året de kom inn i regjering, og det er et godt stykke unna det som Fremskrittspartiet foreslo også, med 250 studieplasser på medisin. Statsråden nevnte at seksårig løp er hovedmodellen som blir anbefalt fra Grimstad-utvalget, og som også er blitt nevnt i statsbudsjettet. Forrige statsråd som var oppe her, Hadia Tajik, nevnte i Aftenbladet en modell for et treårig løp, hvor en har tre år i Bergen og tre år i Stavanger. Jeg lurer på om statsråden har vurdert den modellen, spesielt nå med tanke på samlokalisering av Universitetet i Stavanger og sykehuset i Stavanger, at det taler for at en skal få en legeutdanning også i Stavanger, hvor Universitetet i Stavanger også får gradsrett – om det er noe statsråden er enig i.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-08:
De eksplosive strømprisene bekymrer mange. Den 1. januar kommer regjeringen med en ny nettleieordning som vil kunne komme på toppen av de eksploderende strømprisene. Ordningen som er foreslått, vil for mange kunne bli en ekstrautgift og også et hinder for å satse på energieffektivisering og egenproduksjon av strøm. Ordningen skaper usikkerhet, og vi vet ikke akkurat hvordan den vil slå ut for de enkelte. Dette er noe som vi i SV mener man må vente med å innføre til man har en bedre oversikt over konsekvensene av det, og en bedre innretning på den ordningen. Spørsmålet mitt til statsministeren er om han vil sørge for å utsette den nye nettleieordningen og sørge for et bedre system, og ikke gi folk et nytt strømsjokk i januar.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-12-08:
Vi er nå i en situasjon der Stortinget, i vannkraftlandet Norge, som altså buldrer av evig fornybar kraft, må bevilge krisestøtte for å hjelpe folk med strømregningene. I et land der produksjonskostnaden på strøm er fra 5 til 20 øre per kilowattime, betaler folk nå opp mot 5 kr per kilowattime. Årsaken bør ikke overraske: De andre partiene har bygd Norge stadig tettere inn i et europeisk strømmarked med langt høyere energipriser enn vi har hatt i Norge, og for hver nye utenlandskabel som bygges, smitter høyere europeiske strømpriser i stadig større grad over på norske strømpriser. I oktober ble utenlandskabelen North Sea Link åpnet. Eksporten gjennom kabelen har gått for fullt samtidig som Norge har ekstrempriser og synkende fyllingsgrad i magasinene. Opp mot 40 pst. av norsk nettoeksport av strøm har gått gjennom North Sea Link fram til nå, og foreløpig går kabelen kun for halv kapasitet – til jul skal den gå for full kapasitet. Rødt mener at strømmarkedet må reguleres. Kraft til å sikre lys og varme i hus og hjem og ikke minst i industrien er for viktig til at det kan være prisgitt et kommersielt marked. Det trengs politisk vilje til styring og regulering. Den viljen vet vi at historisk sett har vært i Arbeiderpartiet, men hittil har energiministeren avvist enhver tanke om regulering av strømeksporten ut av landet. Er Støre av samme oppfatning? Er det utenkelig for Arbeiderpartiet å regulere strømeksporten så vi unngår ytterligere økning i strømprisene og ytterligere tapping av vannmagasinene?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-12-08:
God dag, mann, økseskaft – vi fikk full forsyningssikkerhet i 1993. Det nye er at vi har fått kabler, North Sea Link til England og NordLink til Tyskland, som altså dramatisk øker eksportkapasiteten ut av landet vårt. Dette vet jeg at Støre nok er klar over – det er noe helt annet enn det vi hadde tidligere, som altså var nødvendig for en nødvendig kraftutveksling. Nå har vi altså en enorm eksportkapasitet. Så er spørsmålet til en sosialdemokrat: Er det vilje til å kunne regulere eksporten av strøm for å få ned strømprisene, for å sikre forsyningssikkerheten? Det er jo også en unntaksklausul i EØS-avtalen, artikkel 112, «dersom alvorlige økonomiske, samfunnsmessige eller miljømessige vanskeligheter som kan vedvare, er i ferd med å oppstå i en sektor». Vel, er vi ikke der nå at vi har slike alvorlige økonomiske og samfunnsmessige vanskeligheter, og at det dermed er rom for politisk regulering og styring av dette?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-08:
I går hadde regjeringen pressekonferanse med nye tiltak med hensyn til koronapandemien og også tiltak overfor næringslivet. Men den pressekonferansen har forsterket og skapt en voldsom usikkerhet i utelivsbransjen, reiselivet og kulturlivet. Det har den gjort her i byen og ellers i landet. Det som skjer, er at man har masse avlysninger, julebord avlyses, arrangementer avlyses, man har en situasjon hvor permitteringsvarsler nå sendes ut. Fra regjeringens side kom man med en utvidelse av kompensasjonsordningen. Det er bra. Samtidig er de vage og uklare når det gjelder lønnskompensasjon, som ville hatt en betydning nå. Det er ingenting om utsatte skatte- og avgiftsinnbetalinger. Det er ingen initiativ for å finne løsninger som kan gjøre at arbeidsgiverperioden ved permitteringer kan bli kortere eller også utsettes. Det eneste regjeringen så langt har kommet med som kan komme raskt, er 200 mill. kr, som jo ble avsatt av forrige regjering i revidert budsjett i vår, hvor det er igjen midler som kan brukes via den kommunale kompensasjonsordningen, som kan deles ut. Det er også beskrivelse om at det vil komme 1 mrd. kr til den kommunale ordningen. Mitt spørsmål blir: I fjor var vi i en lignende situasjon. Da fant flertallet – det blå-grønne flertallet på Stortinget – en løsning via nysalderingen, der vi bevilget 250 mill. kr direkte ned til kommunene. Det ga en umiddelbar effekt i utelivsbransjen. Er statsministeren åpen for at Arbeiderpartiet og Senterpartiet kan være med på en lignende løsning i år, for å få pengene raskt ut?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-08:
Det hjelper ikke at statsministeren sier at man kan gå på julebord. Det som er situasjonen, er at de avlyses – og de avlyses mange steder. Det er ingen tvil om at det som nå skjer, er at inntektene blir borte, særlig i utelivet. Dette er inntekter i desember, og som man mange steder er avhengig av for å klare seg godt også resten av året. Det er det som nå blir borte. Det som vil være avgjørende i den nærmeste tiden for hvorvidt permitteringsvarslene også vil komme i år, er hvilke signaler regjeringen kommer med. Da løper dagene. Det er 14 dager, og så begynner utgiftene å gå for disse bedriftene. De blir mitt spørsmål: Vil statsministeren ta et initiativ – og det må være overfor LO, NHO og partene – for å sikre at man kan få dagpenger fra første dag, at de nå kan utvide ordningen slik at tidligere nedstengte bedrifter slipper arbeidsgiverperioden nå når de må stenge ned? Det ble gjort i vår, ut september, men nå er det tilbake.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-08:
«Regjeringen har som sentralt punkt i sin plattform, og understreket det under fremleggelsen av Hurdalsplattformen, at «tiden for overkjøring av lokalsamfunn er over». Bystyret i Oslo har med stort flertall sagt nei til nytt gigantsykehus på Gaustad. Om bystyret opprettholder sin motstand mot nytt gigantsykehus på Gaustad, vil regjeringen følge Oslo bystyrets vedtak?»
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-08:
Bystyret i Oslo har vedtatt at de går imot disse planene, og jeg tror Oslo bystyre til og med i dag er i ferd med å gjøre et vedtak som går imot planene på Gaustad. De ønsker ikke å splitte opp fagmiljøene som i dag er samlokalisert på Ullevål, mellom Gaustad og Aker. Det de ønsker, er å videreutvikle akuttfunksjonen på Ullevål og sørge for at Nye Aker sykehus endelig kan bli nettopp et lokalsykehus for hele Groruddalen, som også statsråden tok opp, inkludert de tre nordligste bydelene. Jeg hører på statsråden at regjeringen overhodet ikke har tenkt å lytte til bystyret i Oslo. Da blir mitt spørsmål: Hva er det som skiller Oslo fra andre lokalsamfunn? Hvorfor ønsker ikke statsråden å lytte til lokaldemokratiet i Oslo i denne saken? Hva er det som gjør at Oslo ikke er et samfunn som regjeringen ikke ønsker å overkjøre.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-08:
Samtidig la statsråden vekt på Groruddalen og Aker som et lokalsykehus i Groruddalen. Med de planene som nå foreligger, er det kun Alna som kommer inn på Aker sykehus under første byggetrinn. Grorud og Stovner må vente til andre byggetrinn. Jeg tror neste byggetrinn ennå ikke er planlagt eller vedtatt. Det er høyst usikkert om når og om Grorud og Stovner kan flytte ut av Ahus, som allerede i dag har sprengt kapasitet. Jeg hører på statsråden også i forbindelse med reguleringsplanen, som er en viktig sak som reguleringsplan i Oslo. Både med de gigantiske volumene på Gaustad og hensynet til kulturminnevern og naturverdier der, passer det overhodet ikke inn i de reguleringsplanene man har. Hva er viktigst for statsråden? Er det å legge ned Ullevål, eller er det å høre på Oslo og gi Groruddalen et lokalsykehus?
Guri Melby (Venstre), 2021-12-08:
Smittevernstiltakene som ble presentert i går, var basert på faglige råd, og det er vel ingen her som egentlig bestrider behovet for den type tiltak. Det jeg mener er viktig at vi nå diskuterer, er for det første hvordan vi skal leve med dette over lengre tid. Og for det andre: Hvordan skal vi greie å bøte på de negative konsekvensene? Nå har det vært mye snakk om kompensasjon for næringslivet, det er viktig. For de fleste av oss er det kjedelig at julebord og sånt blir avlyst – men det går jo bra, vi klarer oss. For mange andre er det en del arrangement som nå blir avlyst, som kanskje er en av de få tingene de har å glede seg til. Vi fikk nyheten tidligere i uken om at Alternativ Jul nå blir avlyst fordi det ikke er mulig å ta imot så mange gjester som man pleier. De skal få til noe utendørs, men vi skjønner alle sammen at det ikke blir et like omfattende tilbud. Spørsmålet mitt til statsministeren er derfor: Hva er regjeringens plan for å sørge for at de rusavhengige og andre av de mest vanskeligstilte i samfunnet vårt får en jul de kan glede seg til, og for at de tiltakene som er rettet mot de aller mest vanskeligstilte, blir opprettholdt på tross av smitten?
Guri Melby (Venstre), 2021-12-08:
«Da Oslo universitetssykehus startet prosessen med mulig utbygging på Gaustad, ble utbyggingsmulighetene kartlagt. Nå planlegges det å bygge 240 000 kvm på et område som er beregnet til å kunne romme fra 14 000 til maksimal litt over 100 000 kvm. Det skal bygges på alle kanter av dagens anlegg, alt mens sykehuset skal være i full drift og effektiviseres år for år. Hvordan kan statsråden mene at dette er et godt prosjekt som ivaretar forventet befolkningsvekst og muligheten for ytterligere utvidelser?»
Guri Melby (Venstre), 2021-12-08:
Jeg hører svaret til statsråden. Likevel er Oslo kommune selv tydelig i sin bekymring over at Helse Sør-Øst undervurderer kapasitetsbehovet, spesielt for lokalsykehusfunksjonen i Oslo, og de har uttrykt, da reguleringsplanen var på høring, at det kan medføre risiko for både kommunen og innbyggerne når det gjelder både kapasitet, overføring av oppgaver og kostnader. Det har vært stor motstand mot denne utbyggingen. Kritikerne blir ofte møtt med utsagn som: Nå har vi holdt på så lenge at vi må komme oss videre, nå er dette vedtatt, vi kan ikke starte på nytt. Samtidig er det en sak som har så store økonomiske og helsemessige konsekvenser at jeg mener det også bør være et spørsmål om hvor mange forutsetninger som kan endre seg over tid, før man lar være å se på planene på nytt. Det var opprinnelig planlagt at man skulle bygge et lokk over Ring 3, f.eks. Det vil ikke være mulig. Hva er det som skal til for at statsråden tar et steg tilbake og ser med nye øyne på hvordan vi kan bygge sykehus i Oslo som folk og helsearbeidere faktisk vil ha?
Guri Melby (Venstre), 2021-12-08:
Venstre har hele veien både lokalt og nasjonalt vært tydelig på at vi ikke ønsker dette store, nye sykehuset på Gaustad. Vi ønsker å utvikle Ullevål videre. Det kjempet vi for da vi satt i regjering, og det kjemper vi også for nå, når vi sitter i opposisjon. En annen aktuell debatt vi har for tiden, handler om intensivkapasiteten ved norske sykehus. Jeg tror vi alle er enige om at den må økes. Legene i Oslo advarer om at det nye sykehuset vil gi Oslo et underdimensjonert tilbud. Det vet vi allerede nå. Så har pandemien vist oss at i en beredskapssituasjon er det å ha tilstrekkelig intensivkapasitet en absolutt forutsetning for at samfunnet skal kunne fungere normalt. Byggetomtene på Aker og Gaustad er allerede planlagt utbygd helt maksimalt, det er ikke noe rom for utvidelser senere, men denne regjeringen har lovet å utvide intensivkapasiteten. Hadde det ikke da vært bedre å bygge et nytt sykehus på en stor tomt, som Ullevål, der det er stor nok plass til å bygge et sykehus som faktisk står i samsvar med de framtidige behovene?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-12-08:
Nå melder hotellene, restaurantene og utelivsbransjen om at avbestillingene renner inn, og det i en tid med førjul og romjul som skulle hente inn mye av inntektene som er tapt det siste halvannet året. Får ikke bransjen gjester, får de heller ikke inntekter, og det er vanskelig å betale lønn til dem som jobber. Flere melder nå også om at de ikke ser noen annen utvei enn å gå til permitteringer. Dette tror jeg bekymrer alle i salen her, for de som nå står i fare for å bli permittert, er veldig mange unge som ikke har noe annet alternativ eller annen jobb å gå til. Her er det snakk om unge som ikke har så lang ansiennitet. Så hva er beskjeden fra statsministeren til alle de unge i bransjen som nå frykter at de skal gå inn i julen uten en jobb?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-08:
Det er en krevende situasjon – det begynner snart å bli på tredje året – for norske sykehus. Det er et enormt press på den totale kapasiteten. Befolkningen trenger trygghet for å oppsøke helsetjenesten. Vi ser at flere lar være å søke hjelp, og det er viktig at de faktisk gjør det, for da kan vi gjøre mer for dem. Akutte lidelser oppstår fortsatt, ulykker har vi fortsatt, og det krever intensivkapasitet. Når vi ser at presset øker dag for dag, er jeg også takknemlig for de anmodningene og beslutningene som ble tatt i går, om f.eks. å bruke munnbind og holde avstand. Lederen for intensivsykepleierne i Bærum sa at hvis folk holder dette, er det et av de viktigste tiltakene vi kan gjøre. Jeg synes regjeringen ventet ganske lenge med å komme med de rådene. Helseministeren svarte at det var en forholdsmessig stor inngripen, og derfor ventet de med det. Mitt spørsmål er: Vi er opptatt av å få alle gode tiltak som kan styrke kapasiteten, og det er langsiktige tiltak. Det å få utdannet nok folk, det å få intensivplasser er langsiktige tiltak. Men jeg er opptatt av at sykehus i Oslo i går meldte at de vil skjære ned på den kirurgiske kapasiteten, fordi de trenger intensivplasser. Hva tenker statsministeren å gjøre for å sikre kapasiteten framover, på kort sikt, ikke bare på grunn av smitte, men på grunn av andre sykdommer, der en nå lar være å ta i bruk den kapasiteten som vi egentlig trenger?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-08:
Jeg er enig i at det helt sikkert kunne vært gjort mer i de åtte årene som vi har bak oss. Jeg er også helt enig i at det trengs langsiktig planlegging framover for å nå en kapasitet som er bærende for befolkningen ikke bare når det er en pandemi, men også ellers. I akutte kriser, når det er et stort press på helsevesenet – det er det i dag, selv om kapasiteten ikke er helt sprengt – står sykepleiere og leger nå i en spagat hver eneste dag når det gjelder å gjøre prioriteringer. De går til og med doble vakter. Til vanlig når sykehus har kriser, er det sånn at en har en debrifing og passer på at personalet blir fulgt opp på en måte som gjør at de makter å stå i dette hver eneste dag. Hva tenker statsministeren om oppfølgingen av det personalet som nå står i den spagaten, ikke på grunn av det nye viruset, men på grunn av deltaviruset? Det var det NRK meldte om i dag. Vi har ikke kommet dit ennå at det er det nye viruset som overbelaster sykehusene, men det er deltaviruset.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-08:
Jeg er helt enig i – og det sa jeg i det forrige oppfølgingsspørsmålet også – at kapasiteten må opp. Der har vi et felles ansvar og en felles oppgave. Det er jeg helt enig i. Samtidig har vi også et ansvar for å bevare dem som allerede er der nå, både ved å se dem og ved å sørge for at de orker å gå doble vakter. Da er det et spesielt signal når helseministeren, som er din statsråd, sier: Det er ikke nødvendig å komme med munnbind nå – det ble sagt for en uke siden – vi fortsetter å gå på julebord, og jeg ønsker ikke å være en festbrems. Hvilket signal sender det, synes statsministeren, til dem som står i spagaten hver eneste dag, med doble vakter, og som får inn folk ikke med det nye viruset, men med deltaviruset? I dag er det faktisk det som det er mest av på sykehusene. Hvilket signal sender det til befolkningen når en står i en situasjon hvor en må komme med strengere tiltak – som jeg er enig i? Hva tenker statsministeren om så ulike versjoner i løpet av få dager?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-12-08:
Jeg lyttet interessert til svarene statsministeren ga til forrige spørsmålsstiller. Jeg vil bare minne om at etter ni budsjetter med Solberg-regjeringen er det lagt til rette for en aktivitetsvekst på 19 pst. i sykehusene. Det er om lag 8,5 prosentpoeng høyere enn åtte budsjetter under den rød-grønne regjeringen. Vi må skille mellom intensivkapasitet i en normalsituasjon og under en pandemitopp. Da pandemien kom, styrket vår regjering intensivkapasiteten på kort sikt. Det var 289 permanente intensivplasser. Basisbevilgningene ble i mai 2020 økt med 5,5 mrd. kr, utstyrssituasjonen ble bedret, og 3 100 ansatte har gjennomgått internopplæring i intensivbehandling av covid 19-pasienter. Vi mener det er behov for å øke den permanente intensivkapasiteten på sikt og har satt i gang et arbeid med det ved å opprette 100 nye utdanningsstillinger. Hvilke nye grep har Støre-regjeringen tatt for å bedre intensivkapasiteten, som ikke allerede er gjennomført eller igangsatt av Solberg-regjeringen?