trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-06-02:
Det er greit nok at regjeringen ønsker å forskyve åpningstiden på Vinmonopolet så de kan ha åpent en time lenger på lørdag ettermiddag, men det er på langt nær det Norge trenger. Alkoholloven må moderniseres på flere punkter. Fremskrittspartiet mener at dagligvarebutikker må få lov til å selge alkohol i hele butikkens åpningstid, og at det er kommunen som skal avgjøre hvor det skal selges alkohol. Derfor fremmer vi forslag om det. Fremskrittspartiet foreslår også at Vinmonopolet skal få fri etableringsrett. Det sitter i dag kommunestyrer og bestemmer hvilke lokaler Vinmonopolet skal bruke i kommunen, og det er unødvendig. Fremskrittspartiet mener at matbutikker må få lov til å selge alkohol i hele butikkens åpningstid, for det er håpløst for forbrukerne å holde styr på hvordan dette er fra dag til dag. På lørdag var det pinseaften. Da stengte ølsalget kl. 16, men andre lørdager er det kl. 18. Den 1. mai er det ikke lov til å selge øl, uansett hvilken dag den faller på. Onsdag før skjærtorsdag stenger ølsalget kl. 18, mens andre onsdager er det kl. 20. 1. juledag er ølsalget stengt. 2. juledag er ølsalget stengt. Dagen før helligdager stenger ølsalget kl. 16, unntatt dagen før 1. mai, da er det vanlige tider for ølsalg, og unntatt 16. mai, da er det også såkalt vanlige tider. Men på 17. mai er det stengt, og da må man gå på restaurant. Dette kunne vært gjort enklere. Fremskrittspartiet foreslår derfor at butikkene skal få lov til å selge øl i hele butikkens åpningstid. Det vil gi en enklere oversikt for forbrukerne, man unngår kø og forvirring rundt stengetidspunkt for ølsalg, og – strengt tatt – det er det eneste fornuftige å gjøre her. I dag er det ikke lov til å markedsføre øl med bryggeriets logo. Da må man finne et nytt navn og en ny logo. Fremskrittspartiet mener at det er bra at det er stadig flere som ser gleden i å kjøpe alkoholfritt øl. Vi som samfunn burde gjøre det enda enklere for produsenter å markedsføre og selge alkoholfritt øl. Derfor foreslår Fremskrittspartiet å tillate markedsføring av alkoholfritt øl. Øl er en viktig del av norsk kulturarv. I år oppfordrer vi alle nordmenn til å legge sommerferien sin til Norge, reise opp i fjellet for å plukke friske einer, bli med i et eldehus når einerlågen blir brukt som meskevann, sitte på et saueskinn rundt kobberkjelen som lukter av einer, malt og bål, oppleve varmen og stemningen rundt ildstedet, de gode historiene som blir fortalt mens ølet koker i fem timer for å utvikle den fyldige, søte og karamelliserte smaken, oppleve smaken av ekte norsk tradisjonsøl, kveikøl, eller reise til et fiskevær på Helgelandskysten og kjøpe verdens nordligste whisky, Myken Destilleri har vunnet internasjonal anerkjennelse for sine kvalitetsprodukter, men det får de ikke lov til å fortelle om til noen, eller til Grimstad, Sørlandets perle med både skjærgård, sol og flotte turopplevelser. Det Norske Brenneri i Grimstad arrangerer også en festival. De vant i fjor fem gullmedaljer i en av verdens mest prestisjefylte brennevinskonkurranser, men får ikke lov til å fortelle om det til noen. Jeg tar opp Fremskrittspartiets åtte forslag i saken.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-06-02:
Kolonial.no har henvendt seg til Helsedirektoratet for å få avklart hvordan utlevering fra bensinstasjon skal tolkes. I et brev av 25. februar 2015 svarte Helsedirektoratet at alkoholloven ikke har noen særskilte regler om hvordan salg av alkohol via nettbutikk skal utleveres. Direktoratet presiserte også at de ikke ser at utlevering av forhåndsbestilte varer fra bensinstasjon skiller seg vesentlig fra andre utleveringsmetoder. Det konkluderes altså i brevet fra Helsedirektoratet med at det er fullt ut lovlig for nettbutikker å ha utlevering på kiosker og bensinstasjoner, selv om Høyre i innlegg tidligere ikke ønsker å innrømme det. Da er mitt spørsmål til helseministeren om helseministeren selv har sendt ut andre svar til kolonial.no eller andre nettbutikker i ettertid.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-06-02:
Da forstår jeg helseministeren dit hen at det fortsatt er fullt lovlig for kolonial.no å levere alkoholholdig drikke med utleveringssted på f.eks. kiosk og bensinstasjon, så lenge de påser at de øvrige reglene i alkoholloven, som alderskontroll, gjennomføres. Ser helseministeren den logiske bristen i at bensinstasjoner kan stå fullt ut ansvarlige for å levere ut alkoholholdig drikke så lenge det er bestilt fra en annen aktør, men får ikke lov til å utlevere det selv?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-06-02:
Men det er jo lov for kolonial.no og andre netthandlere å levere ut alkoholholdig drikke på bensinstasjon. Det svarte jo helseministeren på i første spørsmål – det er lov. Helsedirektoratet har gitt et svarbrev til kolonial.no om at dette er lov. For bare å avklare dette replikkordskiftet: Er det lov, eller er det ikke lov?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-06-02:
Dagens alkohollov er full av logiske brister, og nå kom det jo tydelig fram at det har heller ikke helseministeren vært klar over. Det er interessant. Når voksne mennesker f.eks. går inn på en pub eller bar, er de fullt klar over at det selges alkohol der. Antakeligvis er det selve grunnen til at de går dit. Bak bardisken kan de se rekker og rader med flasker markert med logo og tekst om hva de inneholder. Men dersom en av de ansatte bærer en fille med bryggerilogo, blir de straffet for det. Dersom de går med en T-skjorte med alkoholmerke på, blir de straffet for det. En restaurant her i Oslo ble til og med bedt om å fjerne et kunstverk inne i restauranten fordi tomme vinflasker som samleobjekt ble sett på som reklame. Fremskrittspartiet synes det er unødvendig at staten skal lage rigide regler og detaljstyre hvor logoen til en alkoholvare skal stå og ikke stå inne i en bar. Derfor foreslår vi å tillate markedsføring av alkohol/alkoholmerker inne på skjenkestedet. Norges største vinmonopol ligger i Sverige. Svenske myndigheter budsjetterer med handelslekkasje fra Norge. Det synes vi i Fremskrittspartiet er unødvendig. Det burde være i vår interesse å sørge for at dagligvarehandel skjer i Norge og styrker norsk næringsliv og norske arbeidsplasser. For å unngå unødvendig grensehandel og smugling foreslår Fremskrittspartiet at avgiftene på alkohol reduseres til samme nivå som i våre naboland. Jeg har behov for å oppklare litt etter replikkordskiftet her med helseministeren, og da ber jeg ham om å slå opp i et brev fra Helsedirektoratet, datert 25. februar 2015. Jeg leser: Utlevering fra bensinstasjoner kan i utgangspunktet ikke anses å øke tilgjengeligheten til alkohol sammenlignet med andre formål for utlevering. Konklusjonen er derfor at alkoholforskriften er ikke til hinder for utlevering av forhåndsbestilt alkohol fra bensinstasjon. Selv om representanten Sveinung Stensland innledningsvis hadde behov for å si at vår merknad knyttet til dette var feil, mener jeg det er nærliggende i hvert fall å legge fram dette brevet fra Helsedirektoratet, der det går fram at de mener at konklusjonen er akkurat som vi i Fremskrittspartiet har påpekt. Det er en logisk brist at kolonial.no og andre netthandler i dag får lov til å levere alkohol på bensinstasjoner, og at bensinstasjoner får lov til å levere det til kunden, mens bensinstasjonene ikke får lov til å selge varene selv. Det er på tide at man gjennomgår alkoholloven skikkelig og sørger for at den moderniseres med tanke på det samfunnet Norge lever i, altså 2020-tallet og ikke 1900-tallet.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-06-02:
Dette handler ikke bare om frihet, det handler i stor grad om forenklinger – det å kunne løfte norske gründere som produserer kvalitetsvarer og får internasjonal anerkjennelse for det. Det må de få muligheten til å fortelle om, fortelle om en kvalitetsvare som produseres i Norge, med norsk arbeidskraft og med norske ressurser. Det øker jo ikke alkoholkonsumet – det fører til at folk kan drikke bedre, ikke drikke mer. Når Kristelig Folkepartis Geir Jørgen Bekkevold snakker om hvor viktig det er å drikke alkoholfritt øl, forstår jeg i hvert fall ikke hvorfor ikke Kristelig Folkeparti kan støtte at alkoholfritt øl kan markedsføres. Alkohol er en lovlig vare i Norge, vi må i hvert fall klare å huske på det.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2020-06-02:
I de siste tider har det vært gjensyn med en pussighet i norsk næringspolitikk, nemlig begrepet «polkø», som vi har opplevd for første gang på aldri så mange år. Så kan man tro at dette leder noen til å mene at vi bør tilbake til den tiden, men for meg illustrerer det noe av legitimiteten i dagens alkohollovgivning, som representeres av Vinmonopolet. Jeg er stolt av Vinmonopolets stilling i det norske samfunn. Jeg er stolt av internopplæringen, som jeg ikke har sett maken til noe sted. Jeg må innrømme at det har hendt at jeg har kjøpt alkohol i utlandet – jeg opplever sjelden den gode kundekontakten og den kunnskapen noe annet sted når det gjelder objektiv informasjon om alkohol. Alkoholreklameforbudet bygger opp under denne legitimiteten, det kan det ikke være noen tvil om. Det er altså viktig å opprettholde legitimiteten til Vinmonopolet. Så gir Fremskrittspartiet inntrykk av at dette er et spørsmål om frihet, altså at det er frihet til alkoholkjøp, frihet til å få tak i alkohol der man vil. Jeg vil gjerne problematisere det og si at frihet dreier seg om så mye mer enn frihet til, det dreier seg også om frihet fra. Det dreier seg om frihet fra sykdom, det dreier seg om frihet fra avhengighet, det dreier seg om frihet fra å være møtt av alkohol hvor man enn snur seg, om det er på idrettsarrangementer eller rundt omkring på offentlige steder. Alkohol er uten tvil vårt farligste rusmiddel. Det er det ingen tvil om. Internasjonale undersøkelser viser dette. Det er nødvendig å bygge opp under den strategien som sier at vi innen 2025 skal ha 10 pst. reduksjon av skadelig alkoholforbruk. Det er viktig for Venstre, og vi mener at denne endringen av alkoholloven er en god balansering av helse- og næringspolitikk. Så må jeg si at jeg ikke skjønner dette maset fra Fremskrittspartiet når det gjelder omsetning fra bensinstasjoner. Nå blir det snart slutt på bensinstasjoner. Hva skal Fremskrittspartiet snakke om da?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2020-06-02:
Arbeiderpartiet støtter, som det framgår av innstillinga, regjeringas forslag om at brukere som har hatt rett til BPA før fylte 67 år, skal få videreført denne retten etter fylte 67 år. Som komiteen sammen understreker, er dette en unntaksregel for personer som har fått innvilget BPA før de ble 67. I innstillinga viser Arbeiderpartiet til at det er nedsatt et offentlig utvalg som skal gjennomgå BPA-ordningen i sin helhet og komme med forslag til forbedringer. I dag er forskjellene kommunene imellom for store, og en viktig del av utvalgets arbeid er nettopp å finne løsninger med hensyn til de kommunale ulikhetene. Vi vil også påpeke at mandatet til utvalget skal sikre at de spørsmål som har vært reist av brukere og deres organisasjoner, blir utredet og ivaretatt grundig. Arbeiderpartiet ser fram til resultatet av dette arbeidet som grunnlag for et styrket og mer geografisk likeverdig BPA-tilbud. Jeg tror jeg må si det slik: Endelig skjer det noe. Arbeiderpartiet fremmet allerede i Innst. 294 L for 20132014 et anmodningsforslag om at hensikten med en øvre aldersgrense på 67 år skulle utredes som ett av flere temaer i en opptrappingsplan for BPA. Følgelig støtter vi sjølsagt at retten nå videreføres. Som regjeringa skriver i proposisjonen, er lovforslaget i samsvar med normal kommunal praksis på området, og det vil være et viktig bidrag for å skape trygge og forutsigbare rammer og kontinuitet knyttet til dem dette gjelder: folk med store og langvarige behov for tjenestetilbud. Også for de ansatte er dette sjølsagt viktig og sikrer forutsigbarhet. Arbeiderpartiet mener som sagt det er viktig å sikre et likeverdig BPA i hele landet, men vi vil ikke være med på SVs forslag om å utrede en flytting av ordningen over til folketrygden. Vi vil avvente NOU-en og ser i utgangspunktet på BPA som et kommunalt tilbud, men hvor de lokale forskjeller må tas sterkere tak i, som jeg var inne på. Alle som får en bedre hverdag med BPA, må sikres reelt denne muligheten uavhengig av hvor i landet de bor.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
De tallene som nettopp ble tatt opp her nå, burde bekymre statsråden, for en av grunnene til at det er sånn, er at det er veldig store forskjeller mellom kommunene. I én kommune kan man få et godt tilbud på brukerstyrt personlig assistanse, i en annen får man det ikke. Det er veldig mange ulike regler. Det er grunnen til at SV allerede da loven ble vedtatt, foreslo at det skulle forskriftsfestes, slik at denne store forskjellsbehandlingen mellom de ulike kommunene skulle tas bort. Vi foreslår det nå igjen. Ser ikke statsråden at det er nødvendig å få det på plass, og ikke skyve alt ut til en NOU? Det vil nødvendigvis ta flere år ennå før et endret lovverk som kan fjerne de verste urettferdighetene, er på plass. Hva er grunnen til at statsråden er imot å forskriftsfeste klare regler for ordningen i kommunene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
SV er helt enig i at dette bør forankres i et annet lovverk, det har vi også foreslått flere ganger. Vi mener at dette er et hjelpemiddel og bør over i folketrygden, slik at det blir likt over hele landet, og at finansieringen ikke skal være avhengig av kommuneøkonomi. Men vi vet at dette kommer til å ta lang tid, og jeg synes ikke det at man har et utvalgsarbeid på gang, er noen særlig god forklaring for ikke å kunne lage en forskrift som fjerner de verste forskjellene og den urettferdige behandlingen som er mellom de ulike kommunene, og som flere representanter her har vist til, gjør at folk til og med vegrer seg for å flytte. Har statsråden tenkt bare å la det være slik inntil en NOU er ferdig, og regjeringen har endret lovverket knyttet til dette, og er det i så fall i folketrygden eller er det i andre lover statsråden tenker seg at dette forankres?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
Jeg bare registrerer at statsråden ikke har noen formening om hvor en slik rettighet i så fall skulle lovforankres. Jeg tror også at den beskrivelsen som statsråden nå gir, viser hvor vanskelig det er å nå fram med dette. En forskrift har lokalpolitikerne ofte fingrene veldig lite borti. Det er det administrasjonen og fagetatene som sitter bak, som har. Det er jo der fortolkningene som blir lagt fram til politikerne til beslutning, blir gjort, det er der det faglige grunnlaget er. Det er derfor en forskrift er så viktig, så den motstanden som statsråden riktig beskriver, og som finnes i veldig mange systemer, kunne i hvert fall blitt tatt litt ned, man kunne fått vekk disse store urettferdige forskjellene. Ser ikke statsråden at en slik forskrift vil komme nettopp inn i det nivået i kommunene der man – for å si det sånn – legger premissene for hvordan ordningen skal brukes lokalt?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
Jeg tror ikke den replikkvekslingen kommer noe videre, sjøl om det var et par til gode. Det viser vel litt av problemet, altså at man ser at det er stor forskjellsbehandling her, men man har ikke villet gjøre noe med det på sju år. Det er ikke sånn at en forskrift skal kunne fjerne lovbestemmelsen, men den skal kunne utdype hvordan lovbestemmelsen skal praktiseres. Det gjøres på andre områder, så å si at det ikke ville vært mulig å fjerne noe av forskjellsbehandlingen som i dag skjer, ved en forskrift, er rett og slett uriktig. Da denne loven ble vedtatt, jublet jeg, for jeg hadde jobbet for det i mange år. Jeg har lyst til å gi ros til Fremskrittspartiet, som jeg vet også kjempet for det. Men det har dessverre vist seg at det har blitt verre for mange etter at loven ble vedtatt. Det må jo være et paradoks. En av grunnene er at det ikke ble laget en forskrift, noe SV påpekte allerede under behandlingen da. Organisasjonen Uloba har undersøkt dette. De er blant initiativtakerne til ordningen og har vist at det foregår alvorlig forskjellsbehandling. Det bør rettes opp. Denne ordningen bør over i et annet lovverk. Likestillingsverktøy sier mange – ja, det må det være, og det er et hjelpemiddel. Derfor er det eneste stedet jeg til nå har kunnet se det ville plassere seg godt inn, er som et hjelpemiddel i folketrygden, akkurat som en rullestol eller andre ting. Det er jo det dette handler om – at man skal få et verktøy som hjelper en med i hvert fall å fjerne noen av problemene man har med funksjonsnedsettelser. Så til aldersgrensa: Jeg registrerer at jeg, hvis jeg skulle miste synet i morgen, er for gammel til å ha rett til brukerstyrt personlig assistanse, sjøl med de endringene som foreligger nå, for jeg har passert denne magiske grensa på 67 år, der man tydeligvis skal parkere livet sitt – da er man ferdig. Jeg bare sier det, for jeg tror det er veldig mange som er på min alder og kanskje eldre også, som får en funksjonsnedsettelse, og som vil ha veldig god bruk for en personlig assistent, nettopp for å holde funksjonsnivået oppe, for å kunne delta og kanskje til og med være i jobb. Denne aldersgrensa er ganske meningsløs. Det er greit at man kan få det, men man har ingen rettighet, og det bør man ha, også om man opplever dette etter at man har fylt 67 år. Dette må rettes opp, og derfor har SV fremmet forslag om at toppfinansieringen for særlig ressurskrevende tjenester også må utvides for dem som er over 67 år, for hvis man har en funksjonsnedsettelse før fylte 67 år, er det liten grunn til å tro at den går over senere.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2020-06-02:
Takk til komiteen for samarbeidet i denne saken, og takk til statsråden som tok tak i henvendelsen fra næringen da de ba om at endringen i drosjereguleringen måtte utsettes. Etter 12. mars, da Norge på grunn av koronaviruset og covid-19 opplevde de største begrensningene i fredstid, var det en nedgang i taximarkedet på opp mot 90 pst. Virusutbruddet førte også til at fylkeskommunene er blitt forsinket med forberedelser til lov- og forskriftsendring, og det er rapportert om stor risiko for konkurser i bransjen. Komiteen har merket seg at samtlige fylkeskommuner og Oslo kommune kom med innspill da departementet ba om det. Tilbakemeldingen fra de fleste fylkeskommunene er at de ønsker at innføringen av nytt regelverk utsettes med et halvt eller et helt år. Komiteen merker seg også at Norges Taxiforbund, Oslo Taxi, Bytaxi og LO er positiv til utsettelse, og viser til at utsettelsen bør være på tolv måneder eller mer, mens Abelia og Uber ikke ønsker utsatt iverksettelse i lov om endringer i yrkestransportlova. Så langt rakk enigheten i komiteen, og nå går jeg over til Senterpartiets syn i denne saken. Vi mener at en utsettelse på bare fire måneder er uforståelig og uten reell effekt. Da blir regjeringas utsettelse ikke en reell hjelp til en presset taxinæring. Det blir bare en liksomhjelp for næringens etablerte utøvere. Deres investeringer og inntektsgrunnlag settes i spill i mye større grad enn tilfellet er for nye aktører, og det er tydelig at hensynet til de nye aktørene er det som har veid tyngst for regjeringspartiene. De nye aktørene påberoper seg investeringer som grunnlag for rask iverksettelse av loven, men det er usikkert hva disse investeringene er, siden all risiko ligger hos innleide nye løyvehavere som ikke kan sammenlignes med dagens løyvehavere, fordi kompetansekravet er sterkt svekket. Ingen kan si når samfunnet er tilbake til normalen, men Senterpartiet har vært tydelig på at lovendringen det vises til i Prop. 106 L for 2019–2020, aldri burde ha vært vedtatt. Nå er vi like tydelig på at å sette i verk et frislipp så raskt er like uforsvarlig. Utsettelsen burde absolutt ha vært på minst ett år, skulle den ha hatt en reell effekt for taxinæringen. Jeg tar opp forslaget i saken.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2020-06-02:
Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet mener at dereguleringen ikke må utsettes i mer enn fire måneder. Det haster med frislipp. Samtidig gir regjeringa følgende reiseinformasjon til personer som reiser inn i Sverige, altså utenom koronatida: «Taximarkedet i Sverige er deregulert, hvilket betyr at prisene kan variere voldsomt. Særlig i Stockholm opplever mange at prisene kan variere flere hundre prosent. Et godt råd er derfor å bruke store og anerkjente selskaper som Taxi Stockholm(…) (…) Hva vil det bety for folk om vi får Stockholm-tilstander i Oslo om fire måneder, når anerkjente norske selskaper ligger med brukket rygg?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2020-06-02:
Senterpartiet har oppfattet at regjeringa mener det haster å liberalisere taximarkedet. Senterpartiet ville forbedre det med en stortingsmelding, men det toget er jo gått nå. Men kan statsråden, siden det haster å få disse endringene på plass, nevne tre land hvor deregulering har gitt lavere priser, bedre kundeopplevelser og trygge arbeidsforhold? – Og klarer han ikke tre, så kanskje ett.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2020-06-02:
Forbrukerrådet er av dem som har ønsket innføringen raskt, og de sier at det er vanskelig å se saklige grunner for å utsette endringer i drosjereguleringen. Men i denne saken synes jeg Forbrukerrådet har skuffet stort på saklighet. For eksempel sier de at seks av ti på landsbasis har hatt lite hyggelige opplevelser i taxien. Det vil si at hvis jeg én gang av hundre drosjeturer mente at drosjen tok en unødig omvei, vil jeg være en av de seks av ti som var misfornøyd, selv om dette var én av hundre turer. Så denne «seks av ti» er en undersøkelse som er veldig vanskelig å forholde seg saklig til. Men for å sette dette litt mer på plass: Hvor mange klager har Forbrukerrådet fått på drosjenæringen i fjor?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2020-06-02:
Det er vel helt tydelig at Senterpartiet mener at en utsettelse på bare fire måneder er for lite. Taxinæringen vi har i dag, vil være på minussida når frislippet kommer. De fleste av fylkeskommunene som det har blitt referert til i dag av både statsråden og andre, ønsker en lengre utsettelse enn regjeringspartiene og Fremskrittspartiet. Det gjør også Blindeforbundet, Handikapforbundet, Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon, Pensjonistforbundet og LO. Senterpartiet skjønner ikke hvorfor regjeringspartiene og Fremskrittspartiene overhører disse stemmene og heller lytter til utenlandske selskap med EU-kapital i ryggen og løsarbeidermodell for sjåførene. Senterpartiet vil ikke ha dette løsarbeidersamfunnet, sosial dumping og dårlig kontroll på inntekter og skatter. Fylkeskommunene ble nevnt, og jeg har lyst å nevne at både Nordland, Innlandet, Troms og Finnmark og Viken mener at innføringen av nye regler bør utsettes i minst ett år. Agder, Vestland, Trøndelag og Rogaland mener at innføringen av nytt regelverk bør iverksettes tidligst 1. januar 2021. Så det er ikke riktig at de fleste ønsker bare fire måneder. Representanten Jegstad forklarer situasjonen for taxinæringen veldig godt, men han konkluderer med at fire måneder er nok. Etter å vist så stor forståelse for situasjonen er det merkelig at han konkluderer med fire måneder. Representanten Johnsen mener at koronakrisa er et nytt moment i saka. Det er riktig, og det gjør det ekstra vanskelig å forstå at Fremskrittspartiet kan konkludere med at fire måneders utsettelse er nok. Representanten Gunnes har stor forståelse for taxinæringen, og da er det rart at han ikke samtidig har forståelse for det som taxinæringen ønsker, nemlig ett års utsettelse. Jeg har lyst å tydeliggjøre hva som er Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SVs forslag i denne saken: Vi vil også utsette endringene i yrkestransportlova, men vi vil utsette det i minst ett år for å ta den alvorlige situasjonen som taxinæringen har vist oss, på alvor.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2020-06-02:
Denne debatten har i hovedsak dreid seg om utsettelsen som står på sakskartet i dag, selv om noen av representantene har prøvd å stemple eksempelvis Senterpartiet på uhøvelig vis og påstått at vi prøver oss på omkamp. Denne debatten har virkelig vist forskjeller i synet på liberaliseringen som taxinæringen nå går inn i. Til tross for at debatten har sklidd litt den veien, er det ingen fra regjeringspartiene eller Fremskrittspartiet som har vist at denne liberaliseringen virkelig har gitt lave priser og kjempegode tilbud til folk i noe land. Da jeg gikk opp på denne talerstolen, var det ingen andre representanter som hadde tegnet seg, så jeg har lyst til å takke for debatten i dag, og jeg tror kanskje ikke siste ord er sagt ennå i denne saken.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2020-06-02:
Arbeiderpartiet har, som det står i merknadene, som primært standpunkt at lovendringene som det nå foreslås endring i, aldri burde vært vedtatt. Derfor støtter vi forslaget om at saken utsettes i minst ett år. Det ble brukt en argumentasjon i debatten rundt forslaget, som ble behandlet for om lag et år siden, om at taxinæringen er så godt rustet til å møte konkurransen fra selskapene som vil etablere seg under den nye loven, at regjeringspartiene ikke var engstelige for at de skulle bli utkonkurrert. Når vi nå ser hva slags tilstand næringen er i, og når vi ser at situasjonen med covid-19 sannsynligvis vil vare lenger enn ut dette året, lurer vi i Arbeiderpartiet på hva som ligger bak den veldig korte utsettelsesperioden. De vil nå ha store utfordringer med å møte denne konkurransen, enda større enn slik det så ut i juni i fjor. Og når vi ser at store internasjonale selskaper, med en personalpolitikk som vi ikke aksepterer i Norge, står klare til å etablere seg i Norge, når vi hører at selskaper med EU-kapital i ryggen vil etablere seg i Norge, og når vi hører at selskaper som Uber og Bolt går med milliardunderskudd for bl.a. å utkonkurrere de norske aktørene i næringen, da er det på tide å slå alarm nok en gang. Så til annet stort spørsmål, om løsarbeid, om app-baserte selskaper der sjåførene ikke har ansettelse, men kjører i fritiden, og som bare kjører når det er mye å gjøre: Når driveplikten opphører for løyvehaverne, hvem skal da stille opp med beredskap i rolige perioder, som søndager og helligdager, når det er ferieperioder, og når eldre og handikappede trenger skyss? Så over til dem som skal utstede løyver, fylkeskommunene: I høringen har mange av dem sagt at de har problemer med å rigge seg til den oppgaven, og mange av dem ber om lengre utsettelse for å klare å rigge seg for det. Det synes jeg ærlig talt at de burde fått. Derfor fremmer vi forslag sammen med Arbeiderpartiet og Senterpartiet, som vi hadde håpet ville få flertall i salen.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2020-06-02:
Vi er inne i spesielle tider. Etter at vi i mars valgte å stenge ned mye av virksomheten i landet på grunn av covid-19, har dette slått ned økonomien i mange næringer, så også i taxinæringen. Det meldes om flere titalls millioner i omsetningssvikt i næringen. Mange løyvehavere leverer inn løyver, andre sitter hjemme og venter på bedre tider, mens utgiftene løper. Atter andre venter på utbetalinger fra Nav. I tillegg har ikke regjeringens stønadsordninger til næringslivet truffet denne næringen. Når regjeringen nå foreslår å utsette lovendringen i bare fire måneder, hvordan ser regjeringen for seg at en næring som ligger med brukket rygg, skal kunne reise seg til å møte ny konkurranse på så kort tid?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2020-06-02:
Jeg takker for det svaret og er glad for at statsråden sier at det vil være krevende uansett, for det har vi pekt på med jevne mellomrom. I høringen departementet hadde i forbindelse med denne saken, kom det også fram at mange av fylkeskommunene ikke er klare til å begynne å tildele løyver innen den vedtatte fristen. Selv om noen hadde sett for seg å klare den opprinnelige fristen, til 1. juli, ble også fylkeskommunene rammet av covid-19-problematikken. Heller ikke den nye foreslåtte fristen vil holde for mange av dem. Hvordan ser statsråden for seg at løyvetildelingen skal gjøres når den som tildeler løyvene, ikke er klar til å utføre oppgaven? Eller riktigere: Er det overhodet mulig å innfri forventningene hos de selskapene som nå skal søke løyver etter den nye loven?
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2020-06-02:
Departementet foreslår å endre tidspunktet for iverksettelse av lovendringene i yrkestransportloven fra 1. juli 2020 til 1. november 2020. Bakgrunnen for utsettelsen er at drosjenæringen er inne i en periode hvor 90 pst. av kundegrunnlaget er borte som følge av covid-19-viruset. Redusert kapasitet i fylkene til å iverksette de nye ordningene som er nødvendig for å gjennomføre endringene i yrkestransportloven, er også hensyntatt. Mange fylker melder tilbake at det er vanskelig å gjennomføre nødvendige tilpasninger til den nye loven som følge av pandemien, og ber om utsettelse på et halvt til ett år. Det er imidlertid verdt å merke seg at andre høringsinstanser melder tilbake at det har liten eller begrenset betydning om iverksettelsen av endringer skjer 1. juli eller noe senere. Dette gjelder bl.a. helseforetakene, som er viktige aktører for drosjemarkedet med sine kjøp av tjenester. Noen aktører er allerede i ferd med å legge til rette for endringene og gir uttrykk for at en utsettelse er et problem. Ut fra en samlet vurdering og hensynet til alle relevante aktører mener flertallet i komiteen at en utsettelse fra 1. juli til 1. november 2020 vil være mest hensiktsmessig. En utsettelse på fire måneder vil gi etablerte aktører rom for å komme inn i en mer normal situasjon, slik at de fortsatt kan bidra til et godt drosjetilbud, samtidig som fylkeskommunen og Statens vegvesen får nok tid til nødvendige forberedelser. Formålet med drosjereformen er å legge til rette for et velfungerende drosjemarked som skal bidra til et godt tilbud til reisende i hele landet. Prop. 106 L for 2019–2020 legger derfor ikke opp til en omkamp om reformen. Hovedpunktene i vedtatt lov og forskriftsendringen er at behovsprøvingen av løyver og den tilhørende driveplikten faller bort. Videre etableres det en mulighet for fylkeskommunene til å tildele enerett til å utføre drosjetjenester i kommuner med mindre enn 20 000 innbyggere og en befolkningstetthet på mindre enn 80 innbyggere per kvadratkilometer. Departementet har fulgt opp lovendringen med fastsettelse av nødvendige forskrifter. I forbindelse med drosjereformen er det også lagt opp til at taksameter, som i dag er installert i drosjene, blir erstattet av et mer moderne system. Det er derfor laget en rapport fra et bredt og sammensatt utvalg som har sett på regelverket knyttet til overgang fra taksameter til app-løsningen. I denne rapporten presenteres det en vurdering av hvordan man kan regulere mobile applikasjoner som kan brukes som alternativ til taksameter. Som grunnlag for vurderingen er det tatt utgangspunkt i at en kontrollutrustning skal støtte opp under et velfungerende drosjemarked, en seriøs drosjenæring, kundenes rettigheter og trygghet for passasjer og sjåfør. Dette er viktige prinsipper for en fremtidsrettet drosjenæring.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2020-06-02:
Nå har vi enda en ny sak og en ny debatt om taxi. Jeg vil si at debatten i dag fort kan utvikle seg til eller kanskje oppleves som et forsøk på omkamp. De fleste argumenter har jo blitt sagt i denne saken mange ganger – også fra denne talerstolen. Følgelig føler jeg meg litt usikker på om det er noe behov for å gjenta alle disse argumentene i dag. Men det er ett nytt argument siden sist vi debatterte saken, og det er et vesentlig nytt argument som har ført til en stor endring i saken. Det er rett og slett koronapandemien og den krisen som Norge og norsk økonomi nå står midt oppe i. Det at Norge har vært og i stor grad fortsatt er stengt ned, det at barer, hoteller og restauranter har vært stengt og fortsatt i stor grad er delvis stengt, og det at det ikke er turister, og at flyreisende ikke kommer ut og inn av landet på våre flyplasser, har påført det norske folk og norsk økonomi store problemer og kostnader. Taxinæringen står og har stått midt oppi alle disse problemene, hvor kundene og markedet ble borte omtrent over natta. Stortinget har vedtatt krisepakke etter krisepakke. Vi har brukt milliarder på milliarder for å prøve å redde arbeidsplasser og trygge hverdagen til folk flest. Det er også viktig å ta vare på taxinæringen i disse krisetidene. Regjeringen og Fremskrittspartiet mener at de fleste endringer som kommer til å bli gjennomført, er nødvendige for næringen og ikke minst for kundene, dvs. forbrukerne. Men selv om vi mener endringene er fornuftige, er det ikke fornuftig å gjennomføre alle disse endringene akkurat nå som både taxinæringen og hele Norge sliter på grunn av korona, og markedet, dvs. kundene, rett og slett er og har vært borte. Derfor har vi besluttet å utsette liberaliseringen og dereguleringen av taxinæringen. Det er ingen fasit på hvor lenge man skal utsette. Noen ønsker at vi skal utsette i det uendelige, mens andre ønsker ingen utsettelse i det hele tatt. Vi har konkludert med at en utsettelse fram til 1. november er tilstrekkelig. Da tar vi hensyn til eksisterende og nye aktører, som tross alt har investert, omstilt seg og planlagt for den liberaliseringen som de vet kommer. I tillegg starter da julebordsesongen, noe som bør kunne tilsi at kundegrunnlaget for næringen blir bra, og at inntjeningen bør bli bra. Det var også viktig for oss i Fremskrittspartiet å komme næringen i møte med en utsettelse for å unngå unødige og ytterligere problemer på grunn av koronakrisen, Men det er også viktig ikke å utsette endringene for lenge. For det kommer masse spennende løsninger framover – miljøvennlige, innovative og gode løsninger som vi vet vil komme fra både eksisterende aktører og nye aktører, løsninger i drosjenæringen som vil bidra til et bedre tilbud for forbrukeren. Det er viktig at ikke blir utsatt, men blir gjennomført slik som planlagt.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
Koronakrisa har gitt drosjenæringen titalls millioner i omsetningssvikt – det er kjent. Det har blitt en alvorlig knekk de siste tre månedene. Omsetningstallene som Taxiforbundet har fått fra en del sentraler, viser en nedgang på mellom 60 og 70 pst. i perioden fra 13. mars til utgangen av april. De to statlige ordningene som drosjeeierne har kunnet søke på, har ikke vært til spesielt god hjelp. De har hjulpet den aller siste tida med de siste tiltakene. I en annen sak foreslår SV å fjerne minstefradraget helt og droppe noen avgifter for næringen i 2020. Men på toppen av dette kommer altså frisleppet i drosjenæringen, endringene i yrkestransportloven. Næringen har slett ikke hatt mulighet til å forholde seg til disse store endringene i den loven og samtidig kunne være posisjonert til konkurranse med de store internasjonale aktørene som nettopp bygger opp under frisleppet. De som er klare for full liberalisering i det vi kan kalle et løsarbeidersamfunn, venter rundt oss, over oss, under oss – med navn nærmest som regler vi lærte i tysk grammatikk: durch, für, gegen, über osv. Fremskrittspartiet vil hylle at disse står klare. Det virker som at Fremskrittspartiet er mest opptatt av akkurat dem. Hva med den drosjenæringen som eksisterer her i landet? Kombinasjonen av lovendring og koronautbruddet vil resultere i en drosjenæring vi ikke kjenner igjen. Frisleppet av drosjer skulle aldri vært gjennomført etter vår mening. Drosjenæringen er en viktig del av norsk transport og burde betraktes som en del av det tilbudet som det offentlige legger til rette for gjennom reguleringer av løyver og strenge kvalitets-, sikkerhets- og miljøkrav. Det som jeg imidlertid stadig blir forundret over, er at regjeringa ikke ser ut til å ha lært noe av de liberaliseringene, privatiseringene og det anbudshysteriet som har ridd Vesten som en mare de seinere åra. Hvorfor spør ikke regjeringa seg sjøl om liberalisering som har skjedd i land nær oss, har funket etter hensikten? Det har jeg lurt på mange ganger. Fører egentlig mantraet om mer konkurranse til at kunden får lavere priser, sjøl om lønns- og arbeidsforholdene selvfølgelig blir elendige for sjåførene? Vi i SV sier nei, det har heller blitt dyrere å bruke drosje i de landene som har testet dette ut. Jeg syns det er en underlig framgangsmåte at det ikke har vært evaluert og kommentert fra våre naboland. Jeg må si at hadde regjeringa lyttet til en hardt presset næring og mange fylkeskommuner, hadde dette frisleppet blitt utsatt minst ett år, slik vi foreslår. Det er jo bra at det er utsatt til 1. november, men det er altså ikke nok.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
Det er vanskelig å se at gjennomføringen av denne reformen på ganske kort tid ikke har et ideologisk preg over seg. Vi ser veldig få faglige argumenter. Vi ser i sjelden liten grad at regjeringa henviser til erfaringer fra andre land som underbygger denne reformen. På toppen av det hele har vi fått en koronaepidemi som gjør at det er tøft å gjennomføre en så stor reform på så pass kort tid. Jeg legger merke til at statsråden ikke kan komme med noen land med gode erfaringer med denne konkurranseliberaliseringen, men det jeg har lyst til å spørre statsråden om, er for det første om enerettsordningen, at den ikke er helt på plass, at fylkeskommunene ikke helt har orden på det ennå, og også om utviklingen av disse appene som skal funke, med hensyn til mulighet for kontroll av svart arbeid f.eks. Hadde man ikke trengt litt lengre tid enn til 1. november?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
Jeg kan forstå høyrepartiene, som snakker om konkurranse. Det er deres ideologi, koste hva det koste vil. Men spørsmålet som vi aldri får svar på, er hvilke land og hvilke steder en sånn liberalisering har gitt lavere priser. Vi får aldri høre om det – aldri. Det kan jo hende at dette er et felt hvor konkurransen ikke funker. Vi har noen byer, bl.a. Oslo, hvor det har vært delvis frislipp. Det kjenner vi til. Har prisene gått betydelig ned i Oslo? Nei, jeg hører akkurat det motsatte: Jeg hører at det er noe av bakgrunnen for å gjøre det enda friere. Det er en underlig logikk. Det er sånne spørsmål vi er nødt til å stille oss. TØI kom med en rapport om organisering av drosjenæringen våren 2019, altså i fjor vår. De konkluderte med at det nest dårligste for brukerne i gate- og holdeplassmarkedet er nåværende ordning. Det var det nest dårligste. Det var bare en ting som var dårligere, og det er den neste ordningen: den som er foreslått. Så jeg tror nok vi er nødt til å se på faktagrunnlaget her og ikke bare idealisme og liberalisering og konkurranse for enhver pris. Jeg hadde en del spørsmål til statsråden som jeg selvfølgelig ikke rakk å stille. Jeg hadde lyst til å spørre statsråden om hvilke endringer i den nye reguleringen som kan medføre et kvalitativt bedre drosjetilbud for kundene. Det er jo det som det stadig blir henvist til. Er det bedre kvalitet på bilene, høyere kompetanse hos sjåførene med hensyn til kjøring av sårbare grupper, lokalkunnskap, språk? Er det kundeservice? Er det strengere vandelskrav, bedre tilgjengelighet for funksjonshemmede, f.eks. rullestolbrukere – for bare å nevne noe? Mener statsråden at rullestolbrukere vil ha et like bra tilbud som før med den nye reguleringen, selv om alle handikapporganisasjonene mener tilbudet etter dereguleringen blir dårligere? Det er jo sånne spørsmål jeg brenner inne med. Hvis statsråden føler trang til det og har tid til det, må han gjerne svare på noen av disse spørsmålene jeg slenger ut. Det er mange som stiller disse spørsmålene. Noe annet er om konkurransen funker i drosjemarkedet. Hvis f.eks. statsråden mener at delvis frislipp i Oslo, Bergen og Trondheim har funket, så skulle jeg likt å høre om dokumentasjonen på det. Og hvis svaret er nei, hvis det ikke har funket, kunne han ikke da tenke seg å utrede et regelverk litt nærmere før det blir startet opp, altså en lengre utsettelse? Mer rekker jeg vel ikke, president.
Jon Gunnes (Venstre), 2020-06-02:
Venstre har stor forståelse for at taxinæringen ønsker noe utsettelse for å gjennomføre et nytt lovverk fra 1. juli. Da skulle det bare mangle at vi ikke gjør dette vedtaket i dag med å gi fire måneder til, slik at man stiller litt likt på startstreken når man skal i en større konkurransesituasjon, hvis det kommer nye aktører, og ikke minst med tanke på tilpasninger til den markedssituasjonen som er i dag i drosjenæringen. For vi må jo innrømme at næringen ikke fungerer bra, særlig ikke i de store kommunene, og kanskje i særdeleshet ikke i den største kommunen, Oslo. At drosjenæringen fungerer godt her, vil jeg ikke påstå er tilfellet. Jeg hadde jo håpet at det ble en diskusjon om disse fire månedene, men jeg hører at både Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet nå benytter omkampen som de her legger opp til, til å si at dette aldri skulle vært innført. Da er vi i en helt annen diskusjon, og den hadde jeg håpet var ferdig i fjor høst, da vi faktisk vedtok å legge opp til et nytt lovverk for denne næringen. Det er derfor jeg er skuffet over at disse tre partiene bare vinkler det slik og ikke kommer med så mange nye momenter til om det skal være fire måneder, om det skal være seks måneder, eller om det skal være et år som vi utsetter det. Så jeg er litt skuffet over at man faktisk ikke snakker om det saken egentlig gjelder, og prøver å tilpasse tilstanden, slik at man er likt stilt når det nye markedet åpner. Jeg tror ikke vi kan forvente så veldig mange nye aktører, men et innovativt drosjemarked vil alle tjene på, ikke minst brukerne.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-02:
Eg vil starte med å takke komiteen for hurtig og godt arbeid. Som saksordførar Siv Mossleth sa, er det ein samla komité som er einig i at det bør vere ei utsetjing, men ein er ueinig om kor lang den utsetjinga bør vere. Stortinget vedtok i juni 2019 endringar i yrkestransportlova som inneber ei omregulering av drosjenæringa. Som følgje av utbrotet av covid-19 har det etter 12. mars 2020 vore ein betydeleg nedgang i etterspørselen etter drosjetenester – faktisk opp mot 90 pst. Sjukdomsutbrotet har også ført til at fylkeskommunane er blitt forseinka med nødvendige førebuingar til endringane i drosjereguleringa, medrekna vurderinga av behovet for einerettar. Det er på kort sikt rapportert om stor risiko for konkursar i næringa. For å motverke negative konsekvensar av covid-19-utbrotet for drosjenæringa har regjeringa i Prop. 106 L for 2019–2020 lagt fram forslag om å utsetje iverksetjinga av endringane i drosjereguleringa frå 1. juli 2020 til 1. november 2020. Eg vil understreke at eg er opptatt av å gjennomføre dei lovendringane Stortinget vedtok i drosjereguleringa, så raskt som mogleg. Slik situasjonen i næringa er som følgje av covid-19-utbrotet, meiner eg me ikkje vil oppnå intensjonen med lovendringane på ein tilfredsstillande måte med ei iverksetjing frå 1. juli. Forslaget om utsett iverksetjing av endringane i drosjereguleringa skal bidra til å redusere konsekvensane av covid-19-utbrotet for drosjemarknaden og motverke at drosjetilbodet blir dårlegare eller forvitrar. Forslaget skal òg bidra til å sikre kontinuitet i drosjetilbodet på sikt og leggje til rette for at fylkeskommunane kan forbetre overgangen til eit nytt regelverk. Regjeringa har gjort ei grundig vurdering av behovet for utsett iverksetjing av endringane i drosjereguleringa som følgje av covid-19-utbrotet. I vurderinga har me tatt omsyn til innspel frå ulike aktørar i næringa og tilbakemeldingane frå fylkeskommunane, helseføretaka og andre institusjonar. Det er viktig å bidra til at drosjetilbodet ikkje blir svekt som følgje av covid-19-utbrotet, og at det også på sikt er eit godt drosjetilbod i heile landet. Endringane i drosjereguleringa er ei krevjande reform for næringa òg i ein normalsituasjon. Å gjennomføre endringane i den usikre situasjonen me er i med covid-19, kan bidra til eit dårlegare drosjetilbod på kort og litt lengre sikt. Derfor er det riktig med ei utsetjing til 1. november.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-02:
Eg deler den beskrivinga av utfordringane til næringa, og det er grunnlaget for at me kjem til Stortinget og ber om ei utsetjing. Når Stortinget gjer vedtak om iverksetjing, er det normalt regjeringas jobb å levere på det umiddelbart og heilt i tråd med dei datoane som er sette frå Stortingets side. Derfor er det spesielt at me kjem tilbake og ber om ei utsetjing, og det er fordi me har ein ekstraordinær situasjon. Så er det ei vurdering, kor lang tid ei slik utsetjing bør vere, og me meiner at me har funne ei rimeleg forståing. Her har det vore fleire aktørar som har bedt oss om å stå fast på 1. juli, mens andre har peikt på ei lengre utsetjing. Eg synest me har funne ei god avveging, og så trur eg òg me skal vite at denne omlegginga vil vere krevjande for enkelte aktørar uansett når ho vil skje.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-02:
Det er rett. Me fører vidare kravet om drosjeløyve. Me peiker òg på moglegheitene for å tildele einerettar, og det vil vere fylkeskommunen som gjer det arbeidet. Det er òg rett at dei fleste fylkeskommunane peikte på 1. januar, og ein del peikte på 1. juli om eitt år. Men eg har fått gode forsikringar om at med ein utsett frist til 1. november vil det vere gode moglegheiter for fylkeskommunane til å gjere dette arbeidet. Det er jo mange som opplever ekstraordinære situasjonar. Me opplever at ved å gi fylkeskommunane ei utsetjing på fire månader har dei relativt sett god tid til å gjennomføre dei administrative tilføyingane som er nødvendige. Det vil krevje ein ekstra innsats frå fylkeskommunane, men det tyder alt på at dei vil makte.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-02:
Regjeringa er veldig opptatt av at me skal ha ein velfungerande drosjemarknad i heile landet. Denne reforma trur eg kjem til å gi oss ein betre drosjemarknad, nettopp i heile landet. Eg trur me òg skal vere tydelege på at det ikkje er alt som har fungert godt med denne næringa i dag. Eg trur både innovasjonen og konkurransen kan bli endå betre. Så er det òg viktig at me legg opp til at me kan bruke ein betre teknologi, at me kan ha ei utvikling. Dette gjeld drosjenæringa. Eit anna område som me òg er ansvarlege for, er posten. Posten må òg gjennom endringar i tråd med utviklinga, og eg trur det er det same for denne næringa. Ved at me legg opp til nettopp å vidareføre løyve og moglegheit for einerettar, trur eg dette skal fungere godt. Men, ja – det vil alltid vere krevjande å stå i ei omstilling, og det vil det òg vere for drosjenæringa når den omstillinga kjem.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-02:
Eg trur det er gode eksempel der vi nettopp ser at konkurranse er sunt. No er jo dette ei næring som òg har konkurranse i dag, og som har ganske sterk konkurranse i dag, men me slepp litt opp på nokre av dei føringane som er for næringa. Me skal vere klar over at mange av aktørane peiker på at dette er positivt. Hadde dette vore ei næring der alt hadde fungert godt i dag, hadde det vore annleis, men det er mange aktørar som peiker på nettopp utfordringane med næringa. Eg har òg lyst til å seie at det er fleire som i høyringa har peikt på at dei ikkje har ønskt ei utsetjing, nettopp fordi dei ivrar etter å kome i gang med dette. Så her har me altså gjort ei god vurdering, og naturleg nok trur eg Stortinget er veldig opptatt av at me skal gjennomføre dei endringane Stortinget gjer. Det skal me sjølvsagt gjere, men me treng fire månader for å få det til å fungere endå betre, i tråd med intensjonane Stortinget har gitt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-02:
Det er riktig som representanten Mossleth seier, at Forbrukarrådet har vore tydelege i sitt råd. Men det er ikkje berre dei som har vore tydelege, helseføretaka har vore det same, og Abelia har vore det. Så det er mange aktørar som etterspør dette. Det er derfor viktig for meg å seie at eg sjølvsagt skal følgje opp stortingsvedtaket i denne saka. Men me meiner det er riktig med fire månaders utsetjing for at intensjonane i den reforma som er vedtatt i denne salen, skal fungere best mogleg. Eg trur me skal vere klar over at dette er ei næring som har hatt sine utfordringar, men med den modellen me har funne, vidarefører me nettopp løyva, men innhaldet i løyvekravet blir noko redusert, og me skal få moglegheita til einerettar. Framleis vil det vere krav om taksameter. Her ser me òg etter moglegheiter for å lempe på det kravet, men då må me ha gode alternativ før me kan gjere det.