Michael Momyr (Høyre), 2003-06-19:
Like sikkert som at det blir vår, er det at det blir jordbruksforhandlinger, og like sikkert er det at Bondelaget gjennomfører en opinionsundersøkelse som viser at landbruket har bred og sterk oppslutning blant folk her i landet. Undersøkelsen pleier stort sett å vise det samme hvert år, og jeg er glad for at vi sitter igjen med et inntrykk av at det er sterk og bred oppslutning om landbruket. Men jeg tror ikke at denne undersøkelsen tar innover seg at kanskje er landbruket den næringen som gjennom de siste årene på mange måter har gjennomgått de største endringene. Jeg har lyst til å stille spørsmålet: Hva er det som er viktig for at vi skal ha en positiv utvikling i landbruket, som har så bred oppslutning? Jeg kan starte med jordbruksavtalen som vi behandler i dag. Jeg er glad for at en er kommet frem til enighet om den avtalen som er forhandlet frem, og for at det også her i Stortinget er enighet. Det jeg tror er positivt i denne jordbruksavtalen, er at det som før i stor grad var konsentrert om tall, årsverk og ulike modeller, i dag i mye større grad konsentrerer seg om virksomheten, om de utviklingsmulighetene som er innenfor landbruket, om mangfold og om verdiskaping. Det er mange punkter i avtalen som jeg kunne ha berørt, men saksordføreren var inne på de viktige punktene og de viktige tallene. La meg likevel nevne én ting som jeg er litt opptatt av, og det er passusen om samdrift. Partene har her forhandlet seg frem til at avstanden mellom deltakere i samdrift kan økes til 12 km. Samtidig har et flertall lagt inn en merknad i innstillingen, der vi ber om at regelverket «praktiseres fleksibelt». Det er nå engang slik at mange steder her i landet – bl.a. der jeg kommer fra – er det stor avstand mellom gårdene, og det er viktig at denne fleksibiliteten brukes når en skal praktisere dette avtaleverket. En annen ting som er viktig for fremtiden til norsk landbruk, er WTO-forhandlingene. Også her er jeg glad for at det er samstemmighet både i denne salen og mellom departementet og organisasjonene i norsk landbruk. Den posisjonen som vi har inntatt i forhold til disse forhandlingene, den offensive holdningen som våre aktuelle statsråder har hatt, tror jeg er et av de viktigste punktene for å sikre mulighetene for norsk landbruk i fremtiden. Det tredje punktet som jeg er overbevist om er veldig viktig for landbruket, er de generelle rammevilkårene. Når vi ser på jordbruksavtalen slik den er forhandlet frem, ser vi at både bortfall av elavgift og endring i rentenivå er viktige elementer i oppgjøret. I likhet med all annen næringsvirksomhet er det også slik for landbruket at de generelle rammevilkårene er viktige. Et par ord til slutt om rekruttering. Det er en utfordring for næringen å rekruttere nye utøvere til landbruket. Her merker jeg meg at organisasjonene i landbruket, Norsk Bonde- og Småbrukarlag og Norges Bondelag, er aktive for å få folk til å se hva næringen og yrket innebærer. De er aktive i forhold til skole og i forhold til lokalmiljøet. Det er en innsats som jeg tror er helt nødvendig hvis vi skal få rekruttering til næringen. Markedsordningen for melk er berørt i proposisjonen. Det var jo et håp om at denne ordningen skulle komme på plass i løpet av dette året. Nå går jeg ut fra at det blir slik som departementet har sagt, at ordningen blir etablert og kommer på plass innen begynnelsen av neste år. Jeg vil avslutte med å slutte meg til det som er lagt frem. Som sagt er jeg og Høyre glad for at vi har fått en jordbruksavtale som det synes å være bred oppslutning om.