Erlend Nornes (Høyre), 2004-05-18:
Lat meg også fyrst få nytta høvet til å gje ros til mine kollegaer i komiteen for å ha utvist stor pragmatisme og samarbeidsvilje i arbeidet med innstillinga om norsk sjøpattedyrpolitikk, for å få til ei innstilling med eit breiast mogleg fleirtal bak seg. Særleg gjeld dette saksordføraren, Lodve Solholm, som har gjort eit solid arbeid. Visse delar av norsk sjøpattedyrpolitikk er omstridde internasjonalt. Difor er det viktig at Regjeringa har eit breiast mogleg fleirtal i ryggen i desse spørsmåla, noko som også er av interesse for dei næringane det gjeld. Regjeringa har lagt fram eit forslag til ei ny, heilskapleg og aktiv forvalting av artar, habitat og økosystem. Forvaltinga skal ta hand om så vel vern som berekraftig bruk av sjøpattedyr. Sjøpattedyra representerer ein fornybar ressurs, og utgjer samtidig ein viktig komponent i det biologiske mangfaldet i marine økosystem. Sjøpattedyra må difor inngå i ei heilskapleg, økosystembasert forvalting av havområda våre. Føre var-prinsippet skal leggjast til grunn ved hausting og andre naturinngrep som kan ha verknad på tilstand og utvikling av bestandane. Regjeringa sitt framlegg til framtidsretta forvalting av sjøpattedyr tek også sikte på å leggja til rette for betre lønnsemd i fangstnæringane, slik at desse kan realisera ei verdiskaping som er vesentleg større enn i dag. Dette vil gje positive effektar for fiskerinæringa generelt. Med ei brei nasjonal politisk semje om forvalting er det no danna eit fundament for ei sunn, berekraftig næringsutvikling basert på hausting av sjøpattedyr og andre fornybare marine ressursar i samsvar med Havrettskonvensjonen. På bakgrunn av denne breie nasjonale semja kan Regjeringa no søkja breiast mogleg aksept for ei heilskapleg norsk forvalting av sjøpattedyr i internasjonale fora. På tre punkt har det ikkje lukkast å komma fram til ei tverrpolitisk semje om innstillinga i komiteen. Det gjeld saksordføraren sitt framlegg om å tillata som ei prøveordning fram til 2009 heilårig hausting av grønlandssel i alle aldrar og farvatn. Det gjeld eventuelt kvotebonus for selfangstskuter, og det gjeld framlegget om å auka uttaket av vågekval. Framlegget til saksordføraren om heilårig hausting av grønlandssel inneber m.a. fangst av kvitungar. Regjeringspartia samt Arbeidarpartiet og SV er likevel samde med Regjeringa i at sjølv om ein har forståing for at næringa ynskjer å driva fangsten mest mogleg effektivt, så er det ikkje særleg etterspurnad etter pelsen til kvitungar. Samstundes er fangst av kvitungar problematisk i høve til internasjonal opinion. Fleirtalet i komiteen vil difor ikkje støtta ei oppheving av forbodet mot fangst av kvitungar, og viser til meldinga, der det vert peika på at fangsten bør innrettast mot dei produkta som gjev størst økonomisk utbytte. Eit stort fleirtal i komiteen, utanom SV og Senterpartiet, stør opp om Regjeringa sine tankar om at kvotebonus til selfangstskuter kan vurderast som eit verkemiddel for å auka interessa for å fangsta sel. Likevel peikar det same fleirtalet på at Regjeringa må ta omsyn til fiskerinæringa sine synspunkt når det gjeld utforminga av desse ordningane. Alle partia, utanom SV, har samla seg bak eit framlegg om å be Regjeringa snarast råd auka det årlege uttaket av vågekval, vesentleg i høve til dagens nivå, i tråd med tilrådingar frå norske forskarar, slik kvalfangstnæringa og ei samla fiskerinæring har bede om. Heile komiteen ber også Regjeringa vurdera om ein kan gje Den nordatlantiske sjøpattedyrkommisjonen ei aktiv oppgåve i fastsetjinga av totale fangstkvotar og i fordelinga av fangskvotar mellom Noreg og andre land, sidan det har vist seg vanskeleg å få IWC til å forvalta dei kvalbestandane som kan haustast. SV på si side meiner tydelegvis at det framleis er IWC-sporet som er å føretrekkja, for å få auka uttaket av vågekval. Det kan verka som om SV her freistar å ri to hestar. I kvalfangstkrinsar står SV fram som svært positive til å auka fangsten av vågekval. Når det kjem til politiske realitetar, er linja noko annleis. Elles er det interessant at framlegget til statsråd Ludvigsen om å tillata turistar å ta del i jakt på kystsel no får brei politisk oppslutnad. Latterleggjeringa av dette framlegget har stilna. Det er berre Senterpartiet som framleis har problem med turistar på seljakt.