Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-12-11:
Senterpartiet vil ha en innvandrings- og integreringspolitikk som setter menneskeverd i fokus, og som vektlegger at enkeltmennesket har klare rettigheter og plikter. Alle skal ha likeverdige muligheter og lik tilgang til å få språkopplæring, skolegang og arbeid uansett bakgrunn og ressurser. Integrering er et tosidig ansvar som gjelder både innvandreren selv og samfunnet rundt, det være seg kommunen, frivillige organisasjoner eller nabolaget. Nye innbyggere må selv, ut fra egne forutsetninger, bidra med stor innsats for å bli inkludert i samfunnslivet gjennom å lære språket og gjennom deltakelse på viktige fellesarenaer som arbeid, organisasjonsliv og utdanning. Når det gjelder innvandringsregulering, er Senterpartiet opptatt av at vi har en klar og forutsigbar praksis, slik at vi ikke gjennom uklare signaler bidrar til å øke tilstrømming av personer som ikke har grunnlag for beskyttelse, og som dermed ikke har krav på opphold i Norge. Innen innvandrings- og integreringsfeltet har det vært en god del positive utviklingstrekk i året som har gått. I Senterpartiet har vi forventninger om at den positive utviklingen fortsetter i 2013. Saksbehandlingstid og restanser har gått ned i UDI, både for asylsaker og for de fleste andre typer oppholdssaker. Også i Utlendingsnemnda har det vært positive utviklingstrekk. Antallet restanser i asylsaker gikk ned fra 2010 til 2011. Samtidig er det fortsatt et betydelig forbedringspotensial. I UNE er det slik at restansene i familieinnvandrings- og utvisningssakene har økt, delvis som følge av manglende kapasitet, og delvis på grunn av økende antall omgjøringsanmodninger. Jeg mener videre at det gjøres mye godt arbeid i regjeringen og i forvaltningen for å møte de utfordringene som eksisterer på feltet. For å effektivisere saksbehandlingen har utlendingsforvaltningen fått hjemmel til å innhente opplysninger om søkeren direkte fra andre offentlige organer. Omlegging av nemndlederstillingene i UNE fra åremålsstillinger til faste stillinger er ventet å føre til økt stabilitet og effektivitet blant nemndlederne. EFFEKT-programmet har gitt gode resultater i UDI, og forventes å gi det også i UNE. Bekymringen knyttet til økt antall omgjøringsbegjæringer blir det også tatt tak i gjennom den varslede oppfølgingen av NOU 2010: 12 Ny klageordning for utlendingssaker. Jeg vil i denne sammenhengen også trekke fram de viktige stortingsmeldingene som er lagt fram i løpet av året både på innvandrings- og integreringsfeltet, og som vil gi et godt grunnlag for det videre arbeidet i årene som kommer. Jeg tenker da på stortingsmeldingen om barn på flukt og på stortingsmeldingen om integreringspolitikken. I sistnevnte melding foreslår regjeringen å sende på høring et forslag om å innføre et krav om bestått prøve i samfunnskunnskap som vilkår for å få statsborgerskap. Det er et forslag jeg og Senterpartiet støtter. Fra og med 1. september neste år innføres obligatoriske avsluttende prøve i norsk og samfunnskunnskap for dem som har rett og plikt til slik opplæring. Det er ønskelig at de som bor permanent i Norge, blir norske statsborgere, og det er viktig å markere at det å bli norsk statsborger innebærer en innsats fra den enkelte. Grunnleggende kjennskap til historikk, sosiale, økonomiske og politiske forhold i Norge viser at søkeren har kunnskap om samfunnet han skal bli en del av. Det finnes også områder innen integreringspolitikken der utviklingen slett ikke er like positiv. Ved årsskiftet kan det være så mange som 3 500 personer med oppholdstillatelse i asylmottak som venter på bosetting i en kommune. Å bli boende lenge i mottak, også etter at en har fått oppholdstillatelse, kan være en uverdig og demotiverende situasjon som hemmer og utsetter integreringen. Jeg er glad for at regjeringen derfor er i drøfting med KS om en treårig samarbeidsavtale som skal bidra til raskere bosetting. Kommunene har til sammen bosatt ca. 6 000 flyktninger årlig de siste årene. Det er mange, men behovet er enda større. Bosettingsbehovet i 2013 er på over 8 000 personer. Forsinkende rutiner kan være en del av forklaringen, men den største utfordringen er mangel på bosettingsplasser i kommunene i form av egnede boliger. Bosettingsplikt for kommunene kan virke som en enkel løsning, men gir verken flere tilgjengelige boliger eller kompetanse i de aktuelle kommunene og er etter Senterpartiets mening ikke en god løsning. Samtidig som det etableres mer forpliktende samarbeid med kommunesektoren, foreslår regjeringen å styrke flere av Husbankens ordninger i 2013 for å øke tilgangen på boliger. I tillegg vil regjeringen utrede retten til introduksjonsprogram for flyktninger som selv finner bolig og/eller arbeid i en kommune.