trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hans J. Røsjorde (Fremskrittspartiet), 2001-06-13:
I motsetning til andre setter i hvert fall jeg stor pris på at hr. Dørum – hr. Dørum – gir uttrykk for sine synspunkter med en blanding av alvor og humor selv i stortingssalen. Det er riktig som hr. Dørum sier: Når det gjelder beskrivelsen av omgivelsene, de utfordringene vi står overfor, har Venstre og sentrumspartiene samme holdning som Fremskrittspartiet – og Høyre, for den saks skyld. Det er nettopp det som er med på å danne grunnlaget for å øke strukturen, en mer realistisk tilnærming enn det Arbeiderpartiet har brakt fram til debatt. Og slik som det nå synes å bli, blir også resultatet en strukturøkning. Så hadde hr. Dørum en adresse til Finland. Jeg får bare si at i motsetning til Norge og Venstre i Norge undertegnet ikke finnene mineprotokollen, men det er det kanskje ikke fint å minne om. Så har jeg lyst til å peke på at det som sentrumspartiene, Høyre og Fremskrittspartiet nå sammen går inn for, vil koste. Rett nok har ikke sentrum villet bruke penger på å få en fjerde brigade, men antakelig må man opp i minst 1,5 milliarder kr mer enn det som lå til grunn, og da er også sentrums alternativ underfinansiert. Hva gjør man så med det? Så til spørsmålet om hvorfor vi ikke er med på å kutte mer ned når det gjelder ledelse. Jo, vi er villige til det når den ledelsen som nå dannes, får omorganisert Forsvaret. Man kan ikke fjerne den ledelse som skal gjøre jobben. Man må ta tiden til hjelp og se hvordan det går. Jeg skjønner jo veldig godt at en major ikke setter seg ut på en gren og kutter av grenen på innsiden av seg uten på ordre fra en general – slik må man kunne tolke det.
Hans J. Røsjorde (Fremskrittspartiet), 2001-06-13:
Dette begynner å bli interessant. Det begynner kanskje også å bli konstruktivt. Statsråden har hele tiden pekt på behovet for å få et forlik på plass. Det var altså ikke mulig å etablere noe slikt i komiteen, og det er helt riktig, som mange sier, at dette nødvendigvis må bli en avtale mellom partiene, om det er mulig. Og da er det viktig å vite hva vi først og fremst vedtar: Her er det et flertall som bygger opp for en ny og større struktur enn det statsråden og Arbeiderpartiet opprinnelig gikk inn for. Det aksepterer statsråden. Da er det også viktig at finansieringen er reell, som nettopp statsråden pekte på, og statsråden har sterkt understreket at han tror at Arbeiderpartiets måte å regne på, og Høyre og Fremskrittspartiets måte å regne på, er noe mer treffsikker enn det mellompartiene så langt har kunnet oppvise. Hvis dette er tilfellet – statsråden antydet at prislappen ville kunne øke med fra 1,3 til 2,4 milliarder, hva vet man – er vårt bidrag: Når Stortinget har fattet sin beslutning om den fremtidige strukturen, må vi altså få departementet til å regne ut dette på en skikkelig måte, og få det sikret også fra Forsvarets side, slik at man nå ikke glipper det man har, og stiller seg selv umulig til. Her er det vilje. Spørsmålet er: Vil nå statsråden regne på dette så snart som mulig, slik at det er råd å få et skikkelig grunnlag slik at partiene kan komme sammen og undertegne? Og vil statsråden ta et slikt initiativ selv, som departementets ansvarlige, eller vil han bringe Arbeiderpartiet på plass i en slik prosess, med full tyngde og bredde? For det er jo nettopp som statsråden sier, det er reell budsjettering som skal hjelpe Forsvaret ut av sumpen. Og får vi ikke dette til, ja så er altså mye mislykket. Jeg føler at statsråden har gitt et bidrag. Vi har gitt vårt bidrag til løsning, og vi venter spent på statsrådens svar.
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2001-06-13:
Etter å ha arbeidet sammen med Hans J. Røsjorde i forsvarskomiteen i fire år, har jeg lært å sette pris på både hans kunnskaper om Forsvaret, hans gode hukommelse og ikke minst hans gode humør og humor. Jeg har også lært at når det gjelder verden rundt oss, har Hans J. Røsjorde og jeg ikke helt det samme syn. Det er også uenighet mellom oss når det gjelder de forsvarspolitiske mål, og hvor mye som skal brukes til Forsvaret. Det som imidlertid forundrer meg denne gangen, er Fremskrittspartiets manglende vilje til å foreta drastiske endringer når det gjelder antall garnisoner. Jeg er svært overrasket over at Fremskrittspartiets engasjement i Regionfelt Østlandet ikke har resultert i en større samling av Forsvaret i Østerdal garnison. Fremskrittspartiet har valgt å beholde Hvalsmoen og Haslemoen en stund – hvor lenge sier de ikke. Jeg spør: Hvorfor undergraver Fremskrittspartiet etableringen av regionfeltet, og hvor lenge tror de at Hvalsmoen og Haslemoen vil bestå? De foreslår også å beholde Stavern og Lahaugmoen. Hvordan skal driften kunne reduseres når de beholder så mange garnisoner? Han understreket selv i sitt innlegg at omleggingen ikke må ta lang tid. Dette undergraves etter min mening med de forslag Fremskrittspartiet har lagt fram.
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2001-06-13:
Jeg er nødt til å gå litt tilbake i historien. I den forrige langtidsmeldingen for Forsvaret, som ble fremlagt av regjeringen Bondevik, var også internasjonale styrker og finansieringen av disse omtalt. I Innst. S. nr. 245 for 1997-98, som er innstillingen til denne langtidsmeldingen, står det følgende: «Meldingen legger til grunn at forsvarsplanlegging innrettes mot en reell nullvekst i de to første årene av kommende fireårs periode og med 0,5 pst. årlig, reell vekst i de to siste årene. De faktiske bevilgninger blir fastsatt som en del av den årlige budsjettprosessen, innenfor en samlet budsjettprioritering hvor ulike hensyn må vektlegges. Meldingen legger opp til at merutgifter ved bruk av militære kapasiteter i internasjonale fredsoperasjoner finansieres i tillegg til, eller som en ytterligere økning av, forsvarsbudsjettet.» Så går jeg over til Innst. S. nr. 152 for 1999-2000 til St.meld. nr. 38 for 1998-99 om deltakelse i internasjonale styrker, en melding som også ble fremlagt av regjeringen Bondevik. I innstillingen står det om finansiering: «I Innst. S. nr. 245(1997-1998) ga Stortinget sin tilslutning til prinsippet om at deltakelse i internasjonale militære operasjoner skal tilleggsbevilges utenfor den ordinære forsvarsrammen. Grunnlaget for at Regjeringen anbefalte dette prinsippet er at disse utgiftene er vanskelige å forutse, og dermed også vanskelige å planlegge for. Prinsippet innebærer at utgifter som er knyttet til å opprettholde en struktur for deltakelse i internasjonale militære operasjoner dekkes innenfor forsvarsrammen, mens utgifter knyttet til spesifikke forberedelser for og driften av de konkrete operasjoner dekkes utenfor rammen.» (1997-1998) Begge disse stortingsmeldingene var fremlagt av regjeringen Bondevik. Det siste sitatet var et sitat fra stortingsmeldingen som var tatt inn i innstillingen, og dette sluttet alle partier seg enstemmig til.
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2001-06-13:
Det er riktig som representanten Erna Solberg sier, at vi har vært i en ubalanse. Det er delvis Stortingets feil, men det er også delvis Forsvarets feil. Vi skal være med på å ta på oss ansvaret for den ubalansen. Men samtidig har jeg ikke lyst til å være med på den kritikken av forsvarssjefen som en del kommer med, fordi det forsvarssjefen har gjort, er nettopp å ta affære i forhold til det han har vært vant til fra Stortinget, nemlig at vi gjennom behandlingen av langtidsmeldingene har gått inn for et forsvar som vi senere ikke har finansiert opp. Hvordan Arbeiderpartiet eventuelt vil følge opp de vedtak som fattes i dag, vil vi jo måtte på se på i forbindelse med behandlingen bl.a. av de forslagene som er lagt ut på bordet i dag. Men det er klart at en regjering må forholde seg til et flertall i Stortinget, og så får vi i neste omgang komme tilbake til dette i budsjettbehandlingene. Vårt forslag går jo fra budsjettåret 2002.
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2001-06-13:
Når det gjelder internasjonale styrker og finansiering av disse, synes jeg det er riktig det Regjeringen har gjort i proposisjonen, nemlig å vise hvor stort vårt engasjement i internasjonale styrker er på det nåværende tidspunkt, og hvor man regner at tersklene vil ligge. Men så har vi også sagt – og det har jeg svart på allerede – at dersom engasjementet skulle øke, vil vi måtte være med på en tilleggsfinansiering. I tillegg til det vet vi at det nå foregår et utvalgsarbeid i Forsvaret for å redusere utgiftene i forbindelse med internasjonale styrker, og jeg tror det arbeidet er viktig. Samtidig vil jeg understreke at det ikke må gå ut over sikkerheten til de soldatene vi sender utenlands. Når det gjelder flyene, har vi i merknads form sagt, som representanten Røsjorde riktig sier, at vi skal bestemme oss i perioden. Vi skal ikke ha nye fly før i tiden 2012-2015 – det er mange år til – og vi har også sagt at vi skal vurdere hvordan finansieringen skal foregå, og om den skal foregå innenfor eller utenfor rammen. Vi har ennå ikke bestemt oss for hva slags fly vi skal ha; det er litt avhengig av prosessen videre i år, og vi er ikke rede til å avklare hvordan finansieringen skal foregå, før vi vet hva slags avtaler vi eventuelt vil få.
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2001-06-13:
Ja, igjen til internasjonale operasjoner. De 1,4 milliarder kr i langtidsproposisjonen er innenfor de 28 milliarder kr. Men hvis det skulle dukke opp ekstraordinære kostnader, vil vi vurdere å ta disse utenfor rammen, som vi har vært med på og sagt tidligere gjennom gjentatte innstillinger. Når det gjelder troen på sentrumspartienes utredninger om de økonomiske forhold, innrømmer jeg ærlig at vi har hatt problemer med å forstå en del av utregningene. Som et eksempel har jeg lyst til å vise til forslaget fra sentrum om å beholde de maritime helikopterne på Bardufoss. Jeg har vært der oppe og sett, og jeg har forstått det engasjementet som er på Bardufoss. Men i sin utredning sier sentrum at for å beholde de maritime helikopterne på Bardufoss trengs det en investering på 200 mill. kr. I forbindelse med de tallene vi har fått fra Forsvarsdepartementet og fra Forsvaret, sies det at ved å beholde maritime helikoptre på Bardufoss, trengs det en investering på 600 mill. kr. Siden vi ikke vet hvem som har regnet ut de tallene sentrumspartiene sitter med, må altså vi forholde oss til Forsvaret og de tallene vi får fra Forsvarets overkommando, Forsvarsdepartementet og de kildene vi kjenner til.
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2001-06-13:
Nei, det er ikke slik at Arbeiderpartiet prioriterer Forsvaret framfor barn og unge. Årsaken til at vi denne gangen har fått en langtidsproposisjon og ikke en langtidsmelding, er at Regjeringen har ønsket å ta et ordentlig grep for å få redusert de framtidige driftsutgiftene i Forsvaret. Men i den fireårsperioden vi går inn i, 2002–2005, må vi foreta en del investeringer med det framtidige mål å redusere driftsutgiftene: færre garnisoner, færre folk og mulighet til å drive et mer effektivt forsvar for en annen sum. Fireårsperioden som vi går inn i, 2002–2005, vil få store investeringer etter våre forslag. Men barn og unge står også høyt i Arbeiderpartiets politikk. Når det gjelder vernepliktens lengde, foreslår vi å redusere denne for heimevernssoldatene til fire måneder. De øvrige partiene ønsker altså en lengre verneplikt. Forsvarspolitisk utvalg hadde en større utredning om vernepliktens lengde. Vi var ikke beredt til å foreslå dette nå, men det er klart at det aller viktigste med verneplikten er for oss at en soldat som har avtjent verneplikten, skal kunne si til seg selv at nå har jeg brukt ett år av mitt liv på noe fornuftig, jeg har lært mye, og jeg er en god soldat etter at jeg er ferdig med å avtjene verneplikten. Det er vårt hovedmål, og jeg tror at for å beholde forsvarsviljen i dette landet må de som avtjener verneplikt, føle at de har gjort noe fornuftig. Så til NATO og Jåttå. Hvorfor vi går inn for hovedkvarter på Jåttå, har jeg sagt mye om i mitt innlegg, men jeg har lyst til å trekke fram dette med erfaringene fra et samvirke mellom NATO-hovedkvarteret og det norske hovedkvarteret på Jåttå. Vi hadde aldri, tror jeg, fått ledelsen av KFOR i Kosovo nå uten de erfaringene som Skiaker hadde.
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2001-06-13:
Jeg synes den tonen som komiteens leder anla, er beklagelig. Jeg hadde forventet en mer seriøs omtale av det omfattende utredningsarbeidet som er utført av sentrumspartiene, men jeg overlater til min kollega, tidligere finansminister Gudmund Restad, å svare på det. Representanten Røsjorde har tidligere vært opptatt av å raljere over dem som vil svekke verneplikten. Jeg har bladd litt i tidligere referater og sett at han har gjort det. Noe av det mest oppsiktsvekkende nå er at vi får en allianse mellom Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet når det gjelder uthuling av verneplikten. I innstillingen står Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet sammen om en merknad om et opplegg som «vil gi en innkallingsprosent på omkring 50». Når vi vet at rundt 13 pst. frafall etter oppmøte er det normale, betyr dette at Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet med åpne øyne foreslår at knapt 40 pst. av de vernepliktige skal fullføre verneplikten. Det var nettopp dette som mange i knallsterke ordelag kritiserte Regjeringen for da omstillingsproposisjonen ble lagt fram i februar i år. Jeg tillater meg å referere fra en uttalelse Fremskrittspartiets sentralstyre offentliggjorde den 16. februar under tittelen «Aldri mer 9. april». Der uttrykker Fremskrittspartiet «stor bekymring» over at Stoltenberg-regjeringen fremmer forslag som i virkeligheten medfører «en uthuling av prinsippet om et vernepliktsforsvar». Nå gjør Fremskrittspartiet seg til medansvarlig for denne uthulingen. Og ikke bare det, de bryter også med Fremskrittspartiets eget program. Der heter det: «Fremskrittspartiet ønsker å videreføre verneplikten for alle som er skikket til tjeneste.» Jeg vil spørre representanten Røsjorde om det virkelig er sant at Fremskrittspartiet har et så negativt syn på norsk vernepliktig ungdom at de anser halvparten for uskikket til vernepliktstjeneste. Enten må det være tilfellet, eller så bryter Fremskrittspartiet her med sitt program om verneplikten.
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2001-06-13:
Sentrumspartiene sendte ut en pressemelding for å understreke at vi har fått gjennomslag når det gjelder krigsstrukturen, og vi ser at det har vært bred oppslutning om de forslagene som vi fremmet gjennom sentrumspartienes alternative utredning. Det var helt nødvendig å komme med en alternativ utredning, særlig når det gjelder kostnadsberegninger, for å finne ut hvordan vi kunne etablere en struktur og få mer forsvar for pengene – hvordan vi kunne styrke Forsvarets spisse ende – fordi vi så at proposisjonen ikke gikk langt nok når det gjaldt innsparingstiltak og vilje til å kutte i ledelsesstrukturer, selv om det fra Regjeringens side var annonsert slike tiltak på forhånd. Etter hvert som vi gikk gjennom materialet, så vi at det var grunnlag for å kutte betydelig mer enn det Regjeringen hadde lagt opp til. Problemet var at departementet var svært lite samarbeidsvillig når det gjaldt å gi oss de økonomiske størrelser som skulle gi grunnlaget for slike kutt og endringer. Det var oppsiktsvekkende at vi leverte spørsmål en og en halv måned før avgivelse som departementet svarte at de ikke var i stand til å svare på. Men to–tre dager før vi skulle legge fram vårt alternativ, kom det ganske mange svar på de tingene vi hadde spurt om. Dette gav muligheter for å kutte ytterligere i forhold til det proposisjonen hadde lagt opp til. Det gav også mulighet til en lang rekke av de tiltakene som vi ønsket, og som av Fremskrittspartiet ble karakterisert som …(presidenten klubber) (presidenten klubber) Nå var jeg veldig lydig.
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2001-06-13:
Dette gir meg jo en anledning til å vise fram sentrumspartienes alternativ. Jeg regner med at representanten Røsjorde har sett det. Det står på første side at dette ble fremlagt 28. mai, og de andre partiene har synliggjort sine alternativer først i innstillingen. Det er veldig flott at man har tenkt tanker som er like i de fleste partier. Men det er forskjell på å tenke tanker og å synliggjøre dem i et dokument. Vi synes det har vært positivt at vi har fått bred enighet om veldig mange forslag, og jeg vil selvfølgelig gi honnør til representanten Røsjorde for både å ha tenkt tanker og også gitt uttrykk for dem, men det er ikke kommet noe dokument fra Fremskrittspartiet, og heller ikke fra Høyre. Så de andre partiene har synliggjort sine standpunkter i innstillingen. Når det gjelder I, så er det der oppsummert en rekke punkter som ikke var med i Regjeringens forslag. Det gjelder mobiliseringsbrigade i Trøndelag, det gjelder 14 Hauk-klasse MTB-er, det gjelder Skjold-klasse MTB-er, det gjelder 9 kystfort, det gjelder 6 undervannsanlegg, og det gjelder også at Heimevernets struktur skal omfatte 83 000 soldater – for å nevne noe. Alt dette står i motstrid til det som Regjeringen foreslo i proposisjonen. Det er positivt at Arbeiderpartiet etter hvert har sluttet seg til mange av disse forslagene. Men det kan konstateres at det er svært mange forslag også fra Arbeiderpartiet som ikke har fått flertall i komiteen. Når det gjelder finansieringen, har vi basert våre beregninger på tall fra departementet. Vi fikk tallene to–tre dager før denne planen ble framlagt. Og i den grad det er feil i denne planen, har de tallene forplantet seg fra Regjeringens opplegg.
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2001-06-13:
Representanten Langeland spurte om hva som er Kristelig Folkepartis hovedprioriteringer, og det er nettopp folkeforsvaret og tilstedeværelse i nord. Jeg tror faktisk vi deler en del standpunkter med SV. Når det gjelder miljøprofil, har vi gjentatt vårt syn når det gjelder Regionfelt Østlandet og det meningsløse i å bruke milliarder på utbygging av det skytefeltet, som etter vår mening er unødvendig. Og vi har også markert dette i innstillingen ved å be om en fullstendig oversikt over kostnadene knyttet til Regionfelt Østlandet. Når det gjelder representanten Langelands spørsmål om våre prioriteringer for barn og unge, må vi si at vi har et forsvar i dette landet også for barna og de unge. Jeg har nettopp vært i Vietnam og sett hvordan et regime som muligens ligger nærmere det samfunnssyn representanten Langeland står for, behandler sine barn og unge. Det var ikke særlig lystelig. Vi har ikke så veldig lyst til å forandre vårt samfunn grunnleggende, og vi trenger et forsvar for å verne om den frihet som våre barn og unge nyter godt av. Så vil jeg også si at vi har gått inn for at alle kostnader skal være innenfor rammen, fordi vi har tatt skarpt avstand fra det syn som Fremskrittspartiet og delvis også Høyre har gitt uttrykk for, at Forsvaret skal være et fredet område, slik at en struktur skal ligge fast uansett. Og her kan jeg dele representanten Langelands syn, at hvis man skulle gjøre tilsvarende for barn og unge eller for helsevesenet, kunne det vært vel så prisverdig som å gjøre det for Forsvaret. Vi synes det er galt å frede Forsvaret i forhold til andre sektorer – så der deler vi syn.
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2001-06-13:
Jeg syns det var prisverdig å høre representanten Halvorsens engasjement for Evjemoen. Hvis det hadde vært litt mer av det samme engasjementet fra representanten Halvorsen tidligere, er det mulig at vi kunne ha fått til noe sammen. Nå kommer det kanskje litt for sent. Jeg må med respekt å melde si at det var Arbeiderpartiet og Regjeringen som foreslo å legge ned Evjemoen, så det er litt underlig at representanten Halvorsen nå angriper sentrum, som faktisk har kjempet for å bevare Evjemoen, og at vi nå får ansvaret for at Evjemoen nedlegges. Det er faktisk flertallet, bestående av Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet, som har ansvaret for dette. Angrep er jo det beste forsvar, og jeg forstår det behov som representanten Halvorsen har både for å hilse hjem og markere at han faktisk har forsøkt å bevare Evjemoen. Dette har vi sett veldig lite til. Vi har ikke sett et eneste forslag, og når det gjelder det som representanten Halvorsen nå sier, at HV skolesenteret burde ha ligget på Evjemoen, vil jeg spørre: Hvor er forslaget om dette fra representanten Halvorsen? Det har vi ikke sett. Det er tvert imot bare forslag om å legge ned Evjemoen. Vi har forslag i dagens innstilling om å bevare Evjemoen. Garden har jo vært der lenge og hatt det bra, og vi har også åpnet opp for annen aktivitet hvis det er ledig kapasitet. Det som Arbeiderpartiet har gjort, er jo å drive aktiv dødshjelp. De har nå gått inn for å fjerne landforsvaret på Sørlandet, mens vi vil opprettholde aktivitet og har kjempet for dette, men har ikke fått oppslutning på grunn av representanten Halvorsen og hans parti. Så jeg må si jeg stiller meg undrende til hele denne replikken. Men jeg vil i hvert fall oppfordre hr. Halvorsen til å stemme for vårt forslag om å bevare Evjemoen. Det er det full anledning til.
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2001-06-13:
Jeg synes egentlig det er imponerende at anti NATO-partiet SV nå gjerne vil bruke 23-25 milliarder kr på NATO-forsvaret i Norge. Jeg vil minne om at i 1982 var de totale forsvarsbevilgninger på ca. 16 milliarder kr. Jeg vil gjerne at representanten Langeland, i samsvar med SVs program, forklarer dette at man ønsker å bruke ca. 10 milliarder kr mer. Nå sa ikke representanten Langeland ett ord om styrkestruktur og hvordan man skal fordele disse 25 milliardene på ulike avdelinger innen Forsvaret. Han nevnte bare kystovervåking, kystvakt, og at man vil ha hovedkvarteret på Reitan og tilstedeværelse i Midt-Norge. Men jeg kunne tenke meg en nærmere utdyping av hvordan SV vil bruke disse 25 milliardene, hvorfor SV mener at det er viktig med et så omfattende forsvar, og hvem SV ser på som den mest sannsynlige fiende. Så vil jeg også nevne at representanten fra SV brukte ganske mye tid på å snakke om musikkorps. Men jeg registrerer at det ikke foreligger noe forslag om at Norge skal melde seg ut av NATO, og jeg vil gjerne be representanten Langeland om å redegjøre for hvorfor man ikke foreslår dette.
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2001-06-13:
Det ble gitt sterkt uttrykk for fra første stund, også fra statsråden, at det var ønske om et bredt forlik. Det står også i proposisjonen at man ønsker et bredt forlik, og jeg merker meg at statsråden her mener at statsministeren har utvist en betydelig aktivitet. Det er vel mulig. Vi har jo ikke oversikt over hva han gjør oppe på sitt eget kontor, men vi har ikke sett så veldig mye til det her nede i Stortinget. Mitt inntrykk er at det har vært svært liten interesse for et forlik i Arbeiderpartiet. Det har vært utvist langt mer aktivitet og blitt brukt mye mer energi på å få utmeislet felles standpunkter med Fremskrittspartiet, til og med om lokalisering og enkeltvedtak. Jeg har merket meg at statsråden også her fra talerstolen nettopp la vekt på enigheten med høyrepartiene, som man ellers i Arbeiderpartiet er så opptatt av å skremme med. Jeg må spørre om statsråden er fornøyd med det arbeidet som har vært gjort for å få til et forlik, og om han er fornøyd med sin egen innsats i så måte? Statsråden har etterlatt seg stor uklarhet når det gjelder de økonomiske konsekvenser av de vedtak som vil bli fattet her senere i dag. I proposisjonen blir det foreslått at Forsvaret i løpet av fireårsperioden skal tilføres 112 milliarder kr til. I innstillingen går Arbeiderpartiets representanter inn for en årlig ramme på 28,667 milliarder kr, som tilsvarer 114,7 milliarder kr. Så legger Arbeiderpartiets representanter inn et forslag på 114 milliarder, altså 700 mill. for lavt i forhold til det som står i deres egen merknad i innstillingen. Ekstra forvirrende blir signalet fra Arbeiderpartiet når statsråd Godal ifølge NRK Tekst-TV sier at han ikke vil love å øke bevilgningen med 6,6 pst. de neste årene. I samme melding hevder statsråden at forsvarsbudsjettet må være på 29 milliarder kr for å opprettholde den nye strukturen. Dette tilsvarer nøyaktig det beløp sentrumspartiene har lagt inn, nemlig 116 milliarder kr. Hvorfor har Arbeiderpartiet da lagt inn et forslag om en ramme på 114 milliarder kr? Kan statsråden nå gi klarhet i: Hva er de økonomiske konsekvenser av de vedtak som vil bli fattet her senere i kveld?
Gudmund Restad (Senterpartiet), 2001-06-13:
Som representanten Rise vil også jeg innledningsvis bemerke at saksordføreren, som for øvrig også er komiteens leder, kunne ha spart seg de bemerkninger han kom med om grindpenger og kollekt, som understreker representantens fordommer om sentrumspartiene. Jeg hadde forventet at en saksordfører hadde vært mer saklig og seriøs i sitt hovedinnlegg her i salen. Sentrumspartiene har utarbeidet et omfattende alternativ til Regjeringens opplegg. Det har vi jobbet grundig med, herunder også økonomien. Jeg har som tidligere finansminister hatt særlig oppmerksomhet omkring økonomien. Vi vil ikke være med på å vedta en struktur som ikke kan finansieres fullt ut. Fremskrittspartiet er med på utgiftssiden og vil gjerne ha den strukturen som også vi er for, men de har vegret seg for – eller avstått fra – å være med på de nødvendige kuttene. Som vanlig skal Fremskrittspartiet løse alt med mer penger til Forsvaret. Det løser ikke problemene. Det kan bare sementere en for dyr struktur. For øvrig har jeg merket meg at Fremskrittspartiet hvert år når vi har behandlet budsjettet, har foreslått 1–1,5 milliarder kr mer til Forsvaret. Nå ser vi i denne saken at når Forsvaret nå skal slankes kraftig, får Fremskrittspartiet plutselig behov for langt mer enn 1–1,5 milliarder kr ekstra, som partiet tidligere har foreslått i budsjettet. Jeg summerer beløpet til omkring 33–35 milliarder kr – fem–sju milliarder mer pr. år enn det Regjeringen foreslår. Dette må oppfattes som en kraftig kritikk av Fremskrittspartiets egne forslag i alle års budsjetter. Hvilken forklaring har representanten Røsjorde på at Fremskrittspartiet igjen skal være best bare ved å legge mer penger på bordet og ikke være med på de omstillinger som her er påkrevd?
Gudmund Restad (Senterpartiet), 2001-06-13:
Også jeg vil holde meg til spørsmål om økonomi, og først til hva som skal finansieres innenfor og hva som eventuelt skal finansieres utenfor rammen. Jeg synes det svaret som representanten Stråtveit fikk, var temmelig svevende, mer en historiebeskrivelse enn et svar. Det ble noe bedre nå etter svaret gitt til Røsjorde, men jeg føler likevel behov for å følge dette ytterligere opp. Det er vitterlig slik at Regjeringen i St. prp. nr. 45 har foreslått at alle forsvarsutgifter, herunder til internasjonale operasjoner, utgifter til fregatter osv., skal finansieres innenfor én ramme. Skal jeg da oppfatte representanten Fosslis svar til Stråtveit slik at Arbeiderpartiet går imot Regjeringens opplegg i St. prp. nr. 45, eller støtter de Regjeringen? Så til de øvrige spørsmål omkring økonomi. Sentrumspartienes omfattende utredning om et alternativ til Regjeringens opplegg om vårt framtidige forsvar, er søkt ufarliggjort ved kjente hersketeknikker som latterliggjøring osv. I dette tilfellet forsøker man også å så tvil om våre økonomiske beregninger. Det påstås at sentrums opplegg skal være underfinansiert. Det vil jeg avvise. Hadde våre viktigste kuttforslag innen f.eks. ledelsesstruktur, stabs- og støttefunksjoner og forslag til en billigere måte å skaffe til veie styrkene til internasjonale operasjoner på, blitt vedtatt, ville faktisk den strukturen som nå blir vedtatt, kunne vært finansiert innenfor en årlig ramme på om lag 28 milliarder kr. Når våre kutt nå ikke blir vedtatt, viser vi ansvar og øker den årlige rammen tilsvarende, altså med om lag 1 milliard kr. Arbeiderpartiet fremmer i dag forslag om en planramme for fireårsperioden på 114 milliarder kr, som er 2 milliarder kr mindre enn det sentrumspartiene foreslår. Jeg vil da spørre: Er de 114 milliarder kr i fireårsperioden, eller 28,5 milliarder kr pr. år, det som skal til for å dekke den strukturen som nå i dag faktisk vedtas, eller dekker det kun den struktur som Arbeiderpartiet selv har bidratt til flertall for?
Gudmund Restad (Senterpartiet), 2001-06-13:
Jeg skjønner godt hvorfor representanten Godal vred seg unna representanten Stråtveits etterlysning av Høyres begrunnelse for valg av Jåttå som hovedkvarter. At det er flertall i Høyres gruppe for Jåttå, er jo ingen begrunnelse. Så dette var for enkelt. Jeg vil derfor forfølge det spørsmålet. Spørsmålet om lokaliseringen av fellesoperativt hovedkvarter er omfattet med stor interesse, naturlig nok, fordi Norge med sitt valg av hovedkvarter gir et viktig signal til omverdenen. Ved voteringen i kveld vil Høyre ha avgjørelsen i sin hånd. Høyre ønsker i hovedsak samme krigsstruktur som sentrum. Det er gledelig. Høyre ønsker også, som vi, et langt større militært nærvær i nord enn det Regjeringen hadde lagt opp til. Når også Fremskrittspartiet går for det, blir det jo også vedtatt slik. Det ville da være helt naturlig at Høyre, på samme måte som sentrum og Fremskrittspartiet, la fellesoperativt hovedkvarter til Reitan ved Bodø. Men av en eller annen mystisk grunn vil Høyre legge hovedkvarteret til Jåttå. Er ikke Høyre enig i at hovedkvarteret bør legges nærmest mulig det potensielle operasjonsområdet? For Godal er vel ikke uenig i at det er nettopp i nordområdene vi har den største risikoen for episoder, knyttet til uavklarte grenser mot Russland i gråsonen, Svalbardsonen, fiske, olje- og gassressursene mv. Hva er egentlig Høyres begrunnelse for valg av Jåttå til hovedkvarter?
Gudmund Restad (Senterpartiet), 2001-06-13:
Jeg har merket meg at Arbeiderpartiet, etter at innstillingen ble avgitt, har forsøkt å selge den versjonen at Regjeringen får gjennomslag for 95 pst. av sine forslag. Nå gjentar Halvorsen det i replikken. Men det er jo slik at skal man lage omelett, må man knuse noen egg. Når det er enighet om å redusere forsvarsstrukturen med 5 000 stillinger – og det er det full enighet om – skulle det bare mangle om ikke Regjeringen får gjennomslag for en del av de forslagene de har fremmet i proposisjonen. Men det er også et faktum, som jeg var inne på innledningsvis i mitt innlegg, at Regjeringen lider totalt nederlag når det gjelder den framtidige krigsstrukturen. Jeg nevnte hva som skjer innen landforsvaret. Man viderefører Trønderbrigaden. Heimevernet blir fortsatt på 83 000 og ikke 60 000, som Regjeringen la opp til. Alle HV-distriktene videreføres. I Sjøforsvaret blir det videreført en struktur med MTB-våpenet, foreløpig med de 14 oppgraderte båtene av Hauk-klassen, og deretter blir de forutsatte seks nye båtene av Skjold-klassen innfaset. Tre landgangsfartøyer blir videreført, i strid med Regjeringens opplegg, og de 15 kystfortene blir ikke nedlagt, slik Regjeringen la opp til. Er ikke dette totalt nederlag, vet jeg ikke hva som skal til før Arbeiderpartiet kan erkjenne et nederlag. Så til spørsmålet om samlokalisering kontra integrering av Forsvarsdepartementet og nåværende Forsvarets overkommando, eller Forsvarsstaben som det blir hetende senere. Vår begrunnelse, som Halvorsen etterlyste – han ville ha en god begrunnelse – er først og fremst at vi ønsker at forsvarssjefen ikke skal bli en grå byråkrat, men en synlig leder av Forsvarets militære organisasjon også i framtiden.
Gudmund Restad (Senterpartiet), 2001-06-13:
Jeg er enig i at her er jeg i egenskap av stortingsrepresentant. Men det er klart at man lærte jo noe som finansminister, og det har jeg benyttet i utredningen av kostnadene omkring det alternativet som sentrumspartiene har utarbeidet og presentert, og som i stor grad faktisk blir vedtatt i dag, iallfall når det gjelder struktur og dermed utgiftssiden. Dessverre ble det ikke mulig å få flertall for våre betydelige kuttforslag, bl.a. ytterligere kutt i ledelsesstrukturen. Derfor har vi også tatt konsekvensen av det. Vi er ansvarlige og øker den rammen som vi opprinnelig opererte med, 28 milliarder kr, med 1 milliard kr, til 29 milliarder kr hvert år, eller omsatt til det som står i forslaget, som er omdelt i salen, 116 milliarder kr i fireårsperioden 2002–2005. Så hevder representanten Hernæs at dette representerer en underdekning på en halv milliard kroner. Det har ikke jeg hørt noe sted, annet enn som rykter her i salen. Jeg går ut fra at når Arbeiderpartiet i dag fremmer et forslag som faktisk ligger en halv milliard årlig under det som sentrum legger opp til, altså 2 milliarder kr i fireårsperioden, er vel det etter en nøye utregning og vurdering i Forsvarsdepartementet av hva de tror er kostnadene ved den strukturen som i dag vedtas. Jeg vil håpe at Arbeiderpartiet ikke er så uforsvarlig at de har lagt inn inndekning bare for det de selv har vært med på, for her er det på det rene hva som blir vedtatt. Det er jo det som skal finansieres i kommende fireårsperiode, ikke det Arbeiderpartiet var med på. Så til spørsmålet om regionfeltet. Jeg vet ikke om jeg rekker det – men noen få ord: Vi har jo da saken var oppe i Stortinget, sagt hva vi mener om regionfeltet, de problemene man har der, og de alternativene som finnes. Det finnes alternativer i Sverige, som en kunne fått en avtale om, og det finnes alternativer ikke minst i nord, som brukes i dag, og som vil være fullt brukbart også for framtiden. Men mitt hovedpoeng er at nå må man ikke gå i den fella at man tror at dette skal koste 1,2 milliarder kr, som det var forutsatt da regionfeltet ble vedtatt. Jeg tror jeg kan inngå et veddemål med hvem som helst om at det blir iallfall det dobbelte, og kanskje verre enn det.
Gudmund Restad (Senterpartiet), 2001-06-13:
Replikken omfattet så mange temaer at jeg tviler på om jeg kan komme igjennom alt og gi skikkelige svar i løpet av to minutter, så jeg får begynne med det jeg føler er det viktigste. Width påstår at sentrumspartiene vil opprettholde langt flere leirer. Vi ønsker å opprettholde to som ikke også Fremskrittspartiet er med på, nemlig Evjemoen og Kvenvikmoen. Dem har vi bruk for, ikke av distriktshensyn, men fordi vi skal ha en større produksjon bl.a. i Heimevernet. Vi klarer ikke å utdanne det vi har lagt opp til for Heimevernet, hvis vi ikke kan ta de to leirene i bruk, når nå flertallet ville beslaglegge en del av Heistadmoen til gardeutdannelsen, som vi hadde forutsatt fortsastt skulle foregå på Evje. Så sier Width at vi vil opprettholde langt flere fort. Nei, her har vi akkurat det samme opplegget som Fremskrittspartiet. Vi skal opprettholde 15 fort, og det går både Fremskrittspartiet, Høyre og vi inn for. Arbeiderpartiet går inn for å legge ned alle disse fortene. Så her har ikke Width vært nok til stede i komiteen, eller ikke lest innstillingen godt nok. Så er det riktig at vi i vårt opprinnelige opplegg gikk inn for at en ubåt av Kobben-klassen fortsatt skulle være i virksomhet, men det har vi under prosessen frafalt, fordi vi har funnet at det er andre behov som er mer presserende enn å bevare denne ene ubåten av Kobben-klassen, siden seks andre ubåter blir videreført. Så var det spørsmålet Gråkallen, Mågerø og Kongsvinger. Jeg er klar over at det legges fram regnestykker – jeg har sett mange rare regnestykker – som viser at Gråkallen skal være dyrere enn Mågerø, men jeg har også sett regnestykker som viser det motsatte. Jeg har for min del, og sentrum har for sin del, ønsket å legge mest vekt på det faglige, hva man skal utføre på disse stasjonene, og vi har innsett at Mågerø vil få flertall hvis det blir votert over det nå. Derfor har vi, for å få klarhet i hva som er dyrest, hva som er billigst, og hva som er mest hensiktsmessig forsvarspolitisk, sagt at dette bør utredes ytterligere.
Gudmund Restad (Senterpartiet), 2001-06-13:
Først til brevet. Jeg har gjennom et langt liv i politiet vært vant til å håndtere graderte opplysninger og aldri lekket et eneste ord. Det gjorde jeg heller ikke i dag, men jeg bare gav til kjenne at jeg har sett det aktuelle brevet, som er gradert, men med laveste gradering, «begrenset». Men det kan ikke gjøres tilgjengelig offentlig, fordi det er unntatt offentlighet. Det er grunnen til at Langeland og andre ikke kunne få se det brevet, noe altså vi i forsvarskomiteen har gjort. Så var det dette med fortene, og at det er et nederlag for Arbeiderpartiet. Jeg mener at det er et nederlag når Arbeiderpartiet ikke vil opprettholde disse 15 fortene, som det altså ikke koster mer enn 25 mill. kr i året å opprettholde. Det er en billig forsikringspremie. Jeg er enig med Langeland i at det ikke er noen umiddelbar fare for en invasjon, men man må ikke være så blåøyd å tro at det er varig «fred i vår tid». Det kan skje ting igjen. Det er ustabilitet i Russland, så man kan aldri si aldri. Og hvis en aggressor skulle tenke på å gå inn i landet fra sjøsida, vil man måtte ta med i betraktning at her finnes det faktisk noen fort som man må forsere, eller eventuelt unnlate å gå i land, fordi fortene er for farlige og det kan koste for mye å komme seg forbi. Så dette tallet, 650 mill. kr i løpet av ti år, er et helt ukjent tall for meg. Så til slutt dette med FN-mandatet som Langeland spurte om. SVs opplegg er helt i tråd med det Senterpartiet nylig har vedtatt i sitt partiprogram.
Gudmund Restad (Senterpartiet), 2001-06-13:
«Om jeg hamrer eller hamres, ligefuldt saa skal der jamres.» Sentrumspartiene er beskyldt for å drive bare distriktspolitikk i denne saken om omstillinger i Forsvaret, men nå presterer Halvorsen å beskylde oss for å ha kastet distriktspolitikken på båten når vi ikke vil integrere Forsvarsdepartementet og Forsvarets overkommando. Vi har ikke tatt distriktshensyn i det hele tatt her heller, som vi ikke har gjort i de øvrige spørsmål som vi har stått overfor i denne runden. Vår begrunnelse er at vi vil at forsvarssjefen skal være en synlig person. Vi mener at det best kan oppnås ved samlokalisering og ikke ved integrering, som jeg sa i mitt innlegg. Men dette er jo et syn som gjelder uansett hvilken forsvarssjef man har til enhver tid. Dette er ikke et tidsbegrenset standpunkt. Det vil gjelde enten forsvarssjefen heter Frisvold eller noe annet i fremtiden. Det er et prinsippspørsmål. Så sier Halvorsen at forsvarssjefen har foreslått Jåttå som hovedkvarterets lokaliseringssted. Ja, det er jeg fullstendig klar over, men dette gikk jeg grundig igjennom i mitt innlegg. Det er mange som har helt andre syn, så her finnes det mange gode syn. Vi har lagt vårt eget syn til grunn for hvor det er naturlig å legge hovedkvarteret når vi vet hvilke utfordringer vi står overfor, og når vi vet hvor Forsvaret i all hovedsak skulle vært lokalisert, nemlig i Nord-Norge. Det ville vært helt urimelig, unaturlig og ulogisk hvis vi skulle legge Forsvaret i nord og ledelsen i sør, for å overdrive. Så viser Halvorsen til turen vår til Brussel og samtalen med NATO-folk der. Hvilket inntrykk jeg sitter igjen med? Ja, de norske som vi snakket med der, fikk jeg inntrykk av ville prøve å påvirke oss i retning av Jåttå, det skal jeg innrømme. Men det er riktig, som også Halvorsen påviste, at NATO egentlig ikke har noe råd å gi i dette spørsmålet. Jeg viser til det faktum at i de fleste andre europeiske land er det vanlig at det nasjonale hovedkvarteret og NATO-hovedkvarteret ligger atskilt. Så man har funnet fordeler ved det, og det gjør vi også her i Norge.
Gudmund Restad (Senterpartiet), 2001-06-13:
Regjeringen beskriver i St.prp. nr. 45 sin analyse og vurdering av den sikkerhetspolitiske situasjon og det nåværende trusselbilde. Jeg synes dette er en god analyse, bl.a. er det åpenbart at det er i nord man risikerer episoder knyttet til våre havområder. Der kan Forsvaret bli utfordret i forbindelse med uavklarte grensespørsmål i gråsonen, vi kan oppleve episoder i vernesonen rundt Svalbard, og vi kan oppleve episoder i tilknytning til miljøutfordringer, i tilknytning til fiskeressursene samt til de olje- og gassressursene vi har. Mitt første spørsmål blir derfor: Hvordan kan forsvarsministeren forsvare sitt forslag til en så kraftig reduksjon i Sjøforsvaret som man finner i St.prp. nr. 45, hvor bare vel 20 fartøyer skulle videreføres? Hvilket nærvær i de mest utsatte områdene vil dette kunne gi? Så har jeg merket meg at statsråden gikk kraftig til angrep på sentrumspartiene, mens han var mest opptatt av å peke på enigheten med de partier som normalt er hovedutfordrerne, nemlig Høyre og Fremskrittspartiet. Det er i seg selv påfallende. Jeg merket meg også at statsråden mente at den strukturen som nå vil bli vedtatt, vil gå utover Regjeringens foreslåtte ramme på 28 milliarder kr pr. år med fra 1,3 milliarder til noe over 2 milliarder – altså fra 29,3 milliarder kr til vel 30 milliarder kr årlig. Da er det påfallende at Arbeiderpartiet – jeg antar i samråd med forsvarsministeren – foreslår en planramme i neste fireårsperiode på bare 114 milliarder kr, altså 28,5 milliarder kr i året. Er forsvarsministeren så pessimistisk med tanke på høstens valg at han allerede nå ser bort fra at Arbeiderpartiet kan komme til å sitte i regjering også i neste periode? Det er jo allerede klart hvilken struktur som vil bli vedtatt når Stortinget voterer senere i kveld. Hvorfor foreslår da ikke Arbeiderpartiet en planramme som vil dekke de utgiftene som den framtidige strukturen vil medføre?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2001-06-13:
Saksordføraren og komiteens leiar var inne på at resultatet av behandlinga kan henda var litt underleg. Det må eg seia meg einig i. Ikkje minst synest eg at dette «møllposeforsvaret» som representanten Røsjorde står bak, verkar veldig underleg. For meg verkar det som om komiteens leiar her ikkje er villig til å ta innover seg at ein har investert ca. 4 milliardar kr på 1990-talet etter press frå bl.a. Framstegspartiet, og at ein så skal bruka 650 mill. kr for å skjula dei feilinvesteringane som ein har gjort. Dette må eg få ein kommentar til. I tillegg er det spørsmål om ein med det nivået som Framstegspartiet legg seg på, at ein går inn for stort sett alt som finst av forsvarsmateriell, ikkje risikerer å koma i ein møllpose igjen. Vil det bli sånn at fregattar og MTB-ar blir liggande ved kai? Er det det som blir løysinga til slutt, altså nye møllposeprosjekt? Eg synest Framstegspartiet tenkjer veldig gammaldags i forhold til Forsvaret. SV har i dag eit forslag som går på at ein ytterlegare skal styrkja innsatsen i forhold til f.eks. hacking. Me veit at ungdom kan gå inn og overta styringa, få kontroll over styringssystem som har stor innverknad på vår forsvarsevne. Det burde ein satsa på. I staden satsar Framstegspartiet på fregattar og tanks. Til slutt: Det er tydeleg at Framstegspartiet ikkje treng nokon kollekt, som det har vore snakka om, for her berre pøsar ein ut av skattebetalarane sine pengar – som Framstegspartiet brukar i sin eigen retorikk – på alt som kan krypa og gå av forsvarsprosjekt. Eg må seia at den politikken som Framstegspartiet har når det gjeld Forsvaret, er veldig uansvarleg.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2001-06-13:
La meg starta med økonomi. Det vil bli fleirtal her i dag for ein auke på ca. 6,6 pst. av forsvarsbudsjettet. Det betyr at dette budsjettet er det budsjettet som får størst vekst innan alle område. Mitt spørsmål til representanten Fossli er då: Er det slik å forstå at Forsvaret er det viktigaste området? Synest altså Arbeidarpartiet at forslag knytte til vekst innan området barn og unge ikkje er naturleg, men at det bør vere Forsvaret som får mest pengar? Punkt to: Eg synest det er positivt at Arbeidarpartiet og eit fleirtal går inn for å greia ut ein tredje kategori verneplikt. Det har SV jobba for lenge, så det vil eg gje honnør for at eit fleirtal, alle bortsett frå Framstegspartiet, går inn for. Det eg lurer på, er om det nå ikkje snart er på tide å gå inn og sjå på verneplikta si lengd. I går, då me diskuterte Mjøs-utvalet, diskuterte me å få ned utdanningsløpet på høgskulane. Kvifor skal ein ikkje nå gå inn og sjå på verneplikta i forhold til utdanningsløpet der, og vil Arbeidarpartiet støtta eit forslag om dette som SV har lagt fram i dag? Til slutt dette med hovudkvarter. Slik eg forstår representanten Fossli, er det først og fremst NATO sine behov og NATO sitt nye konsept som gjer det naturleg å velja Jåttå. Det er altså ikkje fyrst og fremst dei nasjonale behov for miljø- og ressursovervaking, men NATO sitt nye konsept og NATO sine krav som gjer at ein vel Jåttå. Eg vil gjerne ha ein kommentar på den påstanden.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2001-06-13:
SV har ikkje høve til å blanda seg inn i den interne debatten i forsvarskomiteen, for me er ikkje medlem der. Men eg vil gjerne utfordra Kristeleg Folkeparti på kva ein prioriterer i Kristeleg Folkeparti. I retorikken frå Bondevik, Rise og andre frå Kristeleg Folkeparti snakkar ein om at ein skal satsa på barn og unge, ein skal satsa på miljøet – blir det sagt. Seinast i går stemte Kristeleg Folkeparti mot eit forslag frå SV om å satsa 10 milliardar kr over ein 4 årsperiode på grunnskulen, ungdomstrinnet for å rusta opp. Kristeleg Folkeparti er i likskap med SV klar over at ungar går heim frå skulen fordi dei har vondt i hovudet og malinga ramlar ned av veggane, og dei forholda burde ein gjera noko med. Mitt utgangspunkt er då: Nå foreslår sentrumspartia å løyva 116 milliardar kr i planrammeperioden – ein vekst på 6,6 pst. Er det slik å forstå at den prosentvise auken også vil koma innanfor miljøbudsjett og skulebudsjett, eller er det faktisk slik at me her ser kva Kristeleg Folkeparti prioriterer? Så har SV eit forslag som går på utgreiing av verneplikta. Eg er glad for at Kristeleg Folkeparti er med på å greia ut ein tredje kategori verneplikt. Men spørsmålet gjeld tenestetid – ikkje berre knytt til Heimevernet, som Arbeidarpartiet svarte på, men til verneplikta innanfor dei ulike kategoriane. Er det ikkje riktig at også Forsvaret går inn og ser på verneplikta si lengd på den same måten som ein gjer innanfor utdanningssektoren, der ein prøver å bli meir effektiv og prøver å få ned utdanningstida? Vil Kristeleg Folkeparti støtta SVs forslag om dette?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2001-06-13:
Først ein kommentar til det at Restad faktisk refererte til eit gradert brev som han hadde lest, og som skulle vera ein argumentasjon i forhold til eit eller anna. Det er jo litt dumt at vi ikkje har lest det og fått fatt i kva det skal grunngi, så eg må be om at det blir sagt noko meir, og at ein ikkje berre refererer til det. Restad må også seia kva han refererer til, utan å gå utover den graderinga som han held seg til. Så sa Restad at Arbeidarpartiet hadde bl.a. tapt når det gjaldt dei 15 kystforta, at dei har lidd nederlag på det. Kven er det som eigentleg lir nederlag der – møllposeforsvaret som ein går inn for i den saka, og der ein skal halda oppe ei Maginotlinje i Noreg, kystfort og andre fort, som eg ikkje ser for meg skal kunna bli brukt til noko med det første? Det er det gamle invasjonsforsvaret Restad her er inne på, og som ein held seg til. Kanskje er det for å dekka over at ein faktisk har investert mange milliardar på 1990-talet nettopp i desse forta, og altså gjort feilinvesteringar. Flaggkommandør Finseth seier at i løpet av ti år vil dette kosta det norske samfunnet 650 mill. kr. Og dersom han er opptatt av å hushaldera med Forsvaret sine pengar, burde han absolutt legga ned desse forta. Så kort om dette med FN-mandat. SV har eit forslag i dag som er tydeleg på at kvar internasjonal operasjon som Noreg deltar i, skal ha eit klart FN-mandat. I forhold til EU, NATO og desse tinga, er Senterpartiet også så tydeleg som SV når det gjeld kva mandat ein operasjon skal ha?