Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-06-19:
Debatten i finanskomiteen og i Stortinget om den økonomiske politikken denne våren minner meg mer og mer om forsøk på å kappfly med våryre kalver. En er dømt til å tape i første omgang. Nå kaster også Høyre seg inn med overbud, og viser overbud i forhold til Fremskrittspartiet når det gjelder skatter og avgifter. Det er interessant. Finanskrisa har krevd at det er tatt sterke virkemidler i bruk. Siste reduksjon i styringsrenta er et tegn på en økonomi i store vanskeligheter, og vi har ikke mer å gå på i reduksjon av renta. Det er krevende utfordringer, det lønner seg ikke å spare, samtidig som vi i et råvareeksporterende land som Norge er avhengig av å ha en relativt svak kronekurs. Dette er i en situasjon hvor vi ser økte priser på råvarer i de internasjonale markedene. Den viktigste debatten framover er målrettede tiltak i finanspolitikken, ikke generelle skattelettelser. Regjeringa står på for utdanning, krymping av landet gjennom kommunikasjonssatsing og omstilling av næringslivet. De mest krevende utfordringene er lønnsomhet i våre eksportbedrifter. Det trengs en økt omstilling fra råvaresalg til lange verdikjeder med foredling, ny teknologi og ny kunnskap. Det er viktig at Regjeringa utreder og fremmer forslag til ei ordning om investeringsstøtte til å kommersialisere miljøvennlige løsninger. En slik investeringsstøtte vil gi den norske miljøteknologisatsinga et betydelig løft. Treforedling fra avis til kjemi kan være et godt eksempel. Senterpartiet vil peke på at ei slik ordning vil være i tråd med EUs miljødirektiv fra august 2008 som ble innlemmet i norsk lov 14. november i fjor. Det er en tillitskrise i finansmarkedet. Den er blitt til en global økonomisk krise. Ledende økonomiske teorier blir utfordret og må utfordres. Islands situasjon er kjent, Latvia kommer. Store tap i bankvesenet kommer, samt kraftige lønnsreduksjoner og utvandring av folk. Devaluering står vi antakelig framfor. Spørsmålet er om landet har produksjonskapasitet når en har vært inne på det frie kapitalistiske prinsippet med markedsøkonomi uten styring. FN har satt ned en kommisjon med leder Stiglitz og sekretær Jan Kregel. Det er drøfting i FNs hovedforsamling torsdag og fredag denne uka. Det er spennende visjoner i Stiglitz-kommisjonen: Fire nye internasjonale institusjoner, internasjonal sentralbank, ny internasjonal valuta, internasjonalt konkurransetilsyn, økonomisk råd i FN, på samme måte som Sikkerhetsrådet. Det er en viktig debatt om omlegging av kjørereglene for internasjonal økonomi, fra nyklassiske økonomiske teorier til erfaringsbasert realøkonomi. I Norge følges dette nå opp med Finansdepartementets nedsettelse av finanskriseutvalget, med medlemmer med ulike syn og analyser, for å få til et offentlig ordskifte om årsaker og veier ut av krisa. Dette kan danne grunnlag for en debatt om framtidas regulering av vår finanssektor. Finansnæringa, som av enkelte ble framstilt som sjølve byggverket, må sjølsagt være stillaset rundt realøkonomien. Vi har internasjonale eksempler på forsikringslovgivinga, hvor forsikringsselskap både kunne forsikre liv, eiendom og kredittrisiko. Dette førte til at USAs største forsikringsselskap, AIG, i realiteten gikk konkurs. Forsikringslovgivinga i framtida blir eksempelvis et sentralt spørsmål. Revidert nasjonalbudsjett fra Regjeringa legger opp til en satsing på velferden i kommunesektoren med en ny milliard, lavrisikolån til Innovasjon Norge, landsdekkende innovasjonslåneordning med tilsvarende tapsavsetninger, innkjøpskonsortium, kjøp av kraft, økt antall studieplasser, økt tiltaksnivå på arbeidsmarkedet og økte bevilgninger til Posten. De såkalte ulønnsomme post- og banktjenester er et begrep som ikke har særlig god klang i deler av Regjeringa. Det er et system som blir enda vanskeligere å håndtere dersom EUs tredje postdirektiv blir realisert, noe som vil gi posten en dyrere og dårligere situasjon, som vil gi en distriktsfiendtlig utvikling. Helt til slutt: I revidert er det også en tiltakspakke på 200 mill. kr til landbruket som er svært gledelig. Etter finanskomiteens behandling har det kommet en avklaring i Regjeringa om kompensasjon av moms for lag og foreninger fra 1. januar 2010 for frivillig sektor. Det er svært gledelig. Frivillige lag og foreninger har nå en refusjonsordning i sikte som gjør at innbetalt moms på varer og tjenester som nødvendige driftsmidler, enten det er til korps eller idrettslag, blir refundert. Det er en svært gledelig sak for Regjeringa og Senterpartiet. Det viser at det også satses på frivillig sektor som et kompliment til en sterk offentlig investering i velferdstjenester.