Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2000-04-14:
Avgjørelser om skolenedleggelser har stor betydning for foreldre og elever og hele lokalsamfunnet. Det er derfor viktig at kommunen sørger for at sakene er så godt utredet som mulig før vedtak fattes. Blant annet er det viktig at kommunen utreder forholdet til skoleskyssen. I en sak om skolenedleggelse skal kommunen ha rimelig kjennskap til synspunktene til dem som berøres av nedleggelsen. I den sammenhengen vil det være naturlig at samarbeidsutvalget ved skolen blir hørt. Ved at sakene blir lagt fram for samarbeidsutvalget ved de aktuelle skolene, får også de impliserte partene kunnskap og varsel om at skolen kan bli lagt ned, og de kan få gitt uttrykk for sitt syn på saken før vedtaket er fattet. Ved at foreldre og elevene på den måten får delta i prosessen, vil det også være lettere å akseptere vedtak om skolenedleggelse. Etter opplæringsloven § 11-1 skal det ved hver grunnskole være et samarbeidsutvalg hvor også foreldrene er representert. Samarbeidsutvalget har rett til å uttale seg i alle saker som gjelder skolen. Jeg vil også vise til opplæringsloven § 8-1 første ledd annet punktum: «Kommunen kan gi forskrifter om kva for skole dei ulike områda i kommunen soknar til.» I innstillingen til opplæringsloven uttaler kirke-, utdannings- og forskningskomiteen bl.a. følgende: «Komiteen viser til at regulering av kretsgrenser bestemmes av kommunen gjennom forskrift, jf. § 8-1. Spørsmål om skolestruktur og eventuelle nedleggelser av skoler berører foreldre og nærmiljø stort. Komiteen mener det er viktig å gi foreldre mulighet til å uttale seg om disse spørsmål før beslutninger fattes. Komiteen vil i denne sammenheng vise til at departementet i sin kommentar til § 8-1 første ledd andre punktum legger til grunn at forvaltningsloven § 37 innebærer at blant andre foreldrerådet eller samarbeidsutvalget ved de enkelte skoler skal høres før kommunen vedtar forskriften.» Sivilombudsmannen har vurdert flere saker om skolenedleggelser og har presisert at saksbehandlingsreglene i slike saker må følges. Han har også gitt Stortinget en særskilt melding om det, der han fremholder betydningen av at de vedtaket direkte gjelder, får anledning til å uttale seg. Jeg viser i den forbindelse til Innst. S. nr. 90 for 1998-99, Innstilling frå kontroll- og konstitusjonskomiteen om særskild melding om sivilombodsmannen(Stortingets ombodsmann for forvaltninga) si undersøking av fire saker om nedlegging av skular. (Stortingets ombodsmann for forvaltninga) I innstillingen understreket flertallet i komiteen at alle parter i en sak har krav på å bli hørt før endelig vedtak treffes. Flertallet pekte videre på samarbeidsutvalgets funksjon i forhold til uttaleretten, men det kunne ikke se at kommunen hadde plikt til å legge spørsmål om skolenedleggelse fram for samarbeidsutvalget i forkant av de folkevalgte organers behandling av disse sakene. Det ble understreket at når kommunen opprettet samarbeidsutvalg for å håndtere slike spørsmål, var det etter flertallets oppfatning svært dårlig forvaltningsskikk ikke å høre disse instansene. Flertallet understreket også at kommunen skal ha størst mulig frihet til å organisere sin virksomhet tilpasset lokale forhold og behov. Jeg vil derfor understreke betydningen av at kommunen følger regler for god forvaltningsskikk i behandling av saker om skolenedleggelser. Jeg vil likevel understreke at det er kommunen som har myndighet til å treffe de endelige avgjørelsene, dersom den holder seg innenfor det regelverket som gjelder på området. Det er kommunen selv som bestemmer hvilke skoler en kommune skal ha. Jeg har derfor ikke anledning til å gi kommunen pålegg om hvordan skolestrukturen i kommunen skal være. Jeg tar heller ikke sikte på å legge fram lovforslag som endrer dette. Når det gjelder rassikring og trygge skoleveier og trygge veier for alle, var Arbeiderpartiet en pådriver i budsjettsamarbeidet for å få en økt bevilgning til det. Jeg er helt overbevist om at arbeidet for rassikring vil bli fulgt opp også av den nye regjeringen.