Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2000-04-11:
Jeg konstaterer at samtlige forslag til endringer i lov om Statens Pensjonskasse og de øvrige forslag som ble fremmet i Ot.prp. nr. 94 for 1998-99, har støtte fra et bredt flertall i Odelstinget. Forslagene omhandler ulike forhold knyttet til pensjonsloven og de øvrige pensjonsordningene. Ingen av dem kan imidlertid sies å representere noen omfattende endringer av loven, selv om det for enkeltpersoners eller gruppers vedkommende vil føre til begrensede endringer i pensjonsutbetalingene. I hovedsak er det snakk om endringer med det formål å oppnå viktige system- og prosedyreforenklinger. Det siste gjelder forslaget om å overføre myndigheten til å foreta endelig inn- og utlemming av medlemmer i Pensjonskassen fra Stortinget til Regjeringen. Stortinget har og vil fortsatt ha ansvaret for å trekke opp retningslinjene for hvilke virksomheter som skal kunne være medlemmer i Pensjonskassen. Stortingets rolle har mer vært å betrakte som en kontrollørrolle i forhold til departementets avgjørelser. Dagens vedtak vil innebære en betydelig avlastning av Stortinget og en langt raskere avklaring i forhold til innlemming i og utlemming av Pensjonskassen. En samlet komite støtter myndighetsoverføringen. Fremskrittspartiet og Høyre har imidlertid i egne merknader redegjort for sine prinsipielle holdninger til medlemskap i Statens Pensjonskasse, nemlig at dette skal forbeholdes statsansatte og ikke ansatte i virksomheter som ikke lenger er en del av statsforvaltningen. Disse partier vil formodentlig selv redegjøre for sine standpunkter, både i forhold til dette punkt og til de øvrige forslag i proposisjonen. Et forslag som har fått en del oppmerksomhet, er forslaget om å gjøre enke- og enkemannspensjonene fra Pensjonskassen om fra brutto- til nettoytelser, unntatt fra samordning og inntektsprøving. Hensikten med denne omleggingen er primært å forenkle og avvikle samordningen på det mest kompliserte området vi har innenfor bruttosystemet. Det forhold at kvinner i stadig større grad har egen arbeidsinntekt og pensjonsopptjening, har etter hvert gjort forholdet til etterlattepensjon lite oversiktlig gjennom den inntektsprøving og samordning som det er i dagens system. Ved å gjennomføre den foreslåtte forenklingen unngår en derfor de to kompliserte leddene i pensjonsberegningen for Pensjonskassen som samordningen og inntektsprøvingen utgjør. Rent prinsipielt innebærer dette også en endring ved at pensjonsordningen går over fra i dag å sikre alle etterlatte en minsteinntekt, til nå å bli en pensjon som gir ytelser ut fra hva den enkelte avdøde har hatt av inntekt, uavhengig av hva den etterlatte selv har av inntekt. Forslaget om å gjøre om enke- og enkemannspensjonene fra Statens Pensjonskasse fra brutto- til nettopensjonsytelser ble fremmet av det såkalte Samordningsutvalget. I proposisjonen er det gjort grundig rede for bakgrunnen for pensjonsutvalgets forslag. Det er også verdt å merke seg at den foreslåtte forenkling er tiltrådt av samtlige arbeidstakerorganisasjoner i høringsrunden. Departementet har i sitt forslag lagt til grunn at nyordningen skal være provenynøytral i forhold til den tidligere ordningen. Det er derfor ikke til å unngå at endringen medfører at noen får større utbetaling etter endringen, mens noen også får mindre. I utgangspunktet vil omleggingen være mest fordelaktig i de tilfeller der avdøde hadde lav inntekt og pensjonsopptjening. Enker etter menn med lav inntekt får derved størst økning. Dersom avdøde hadde inntekt over 270 000 kr, blir imidlertid nettopensjonen noe mindre enn dagens bruttopensjon. Og fordi kvinner gjerne har lavere inntekt enn menn, får enkemenn en noe bedre nettopensjon enn i dag. Eventuelle utslag av omleggingen som noen kan oppleve som uheldige, må imidlertid veies opp mot de fordeler det innebærer å komme bort fra den kompliserte samordningen. Dette har vært avgjørende både for komiteens flertall og for de ulike høringsinstansene. Fremskrittspartiet har i egne merknader og forslag redegjort for hvorfor partiet ønsker å utsette behandlingen av dette punktet. Til det kan jeg bare si at komiteen har vurdert forholdet til et nærmere omtalt høringsnotat fra Sosialdepartementet vedrørende etterlattepensjon fra folketrygden. Etter å ha innhentet uttalelse fra departementet, som konkluderer med at eventuelle endringer i etterlattepensjon i folketrygden ikke bør få noen innvirkning på behandlingen av denne proposisjon som er til behandling i dag, har også komiteflertallet kommet til at forslaget kan vedtas nå. Flere av forslagene i proposisjonen har støtte fra en samlet komite. Det gjelder både forslaget om å la en oppsatt alderspensjon komme til utbetaling fra det tidspunkt det foreligger rett til straks løpende pensjon, videre forslaget om å gjøre barnepensjonene om fra brutto- til nettopensjonsytelser som er unntatt fra samordning og inntektsprøving, samt noen mindre endringsforslag av mer språklig og redaksjonell art. De forslag som er fremmet om endring av lov om pensjonsordning for statsråder, bl.a. slik at alderspensjon ikke skal utbetales så lenge en tidligere statsråd har heltidsstilling som kommunalt ombud, støttes av alle partier unntatt Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet går også mot forslagene om å innføre en rett til enke- og enkemannspensjon etter et medlem som gifter seg etter fylte 65 år, og etter et medlem som gifter seg etter å ha fått innvilget alders- eller uførepensjon, samt de forslag til endringer i lov om pensjonsordning for apoteketaten som er fremmet, og som svarer til de forslag i proposisjonen som omhandler lov om Statens Pensjonskasse. Jeg er imidlertid tilfreds med at et stort flertall stiller seg bak de foreslåtte endringer i pensjonslovgivningen, og viser for øvrig til innstillingen.