André N. Skjelstad (Venstre), 2014-03-18:
Også jeg vil takke forslagsstillerne for å sette fokus på et viktig spørsmål. Fra Venstres side er vi glad for at vi gjennom behandlingen av dette får løftet utfordringer knyttet til antisemittisme fram til debatt i denne salen, for antisemittisme er, som en samlet komité understreker i innstillingen, slett ikke et tilbakelagt kapittel verken i Europa eller i Norge – beklageligvis. Flere har allerede vært inne på innstillingens referanser til en undersøkelse fra Pew i 2008, som viser at en forholdsvis høy – til dels skremmende høy – andel av befolkningen i land som Spania, Polen og Russland har et svært negativt syn på jøder. Den samme Pew-undersøkelsen viser også at holdningene til jøder gjennomgående er negativ blant en svært stor andel av befolkningen i muslimske land, eksempelvis i Tyrkia, Egypt, Jordan, Libanon, Pakistan og Iran. I Norge har vi – i tillegg til flere reportasjer i NRK og andre medier – HL-senterets undersøkelse fra 2012. Den viser at om lag 12 pst. av den norske befolkning har fordommer mot jøder. I en undersøkelse som Det Mosaiske Trossamfund utførte blant sine egne medlemmer for ikke veldig lenge siden, var det ingen av de spurte som mente at omfanget av antisemittisme er blitt redusert de siste ti årene. Det gir grunn til ettertanke. I et utvidet perspektiv gir det grunn til ekstra ettertanke når vi vet at de i Norge som utviser sterke antisemittiske holdninger, også er blant dem som er mest negative overfor andre minoritetsgrupper i samfunnet vårt, det være seg rom, muslimer eller andre. Det viser at vi har en jobb å gjøre med å bekjempe fordommer generelt i samfunnet vårt. I lys av dette er jeg fornøyd med at samarbeidspartiene, i god dialog med regjeringen, fikk til en økning i budsjettet for inneværende år for å styrke arbeidet mot antisemittisme i Norge. Jeg tror at nøkkelen i kampen mot antisemittisme og fordommer generelt handler om kunnskap. Uten kunnskap klarer vi ikke å mobilisere de gode holdningene og den gjensidige respekten som samfunnet vårt er avhengig av nettopp i denne kampen. Derfor er det bra og viktig at skolens rolle er løftet fram. Jeg mener at gode, liberale holdninger til fordommer også må danne grunnlag for hvordan man bekjemper fordommer. For skal man bekjempe fordommer, må man bekjempe dem med kunnskap. Mye av utfordringen ligger i historiefaget vårt, hvordan vi underviser i historiefaget, hvordan historiekunnskaper gir oss lærere som underviser i faget, og ikke minst handler det om hva slags kunnskap ungdommen i dag egentlig får om forfølgelse av grupper opp gjennom historien. Min medrepresentant Trine Skei Grande har tidligere løftet fram dette temaet fra denne talerstolen. Jeg mener det er viktig at vi ser på hvordan vi rigger historieundervisningen i skolen for å få mest mulig kunnskap og skaper en bevissthet for å bekjempe fordommer. Når det gjelder konkrete tiltak som en tar til orde for i representantforslaget, vil jeg understreke at Venstre, selv om vi deler intensjonen bak forslaget, har en annen innfallsvinkel enn forslagsstillerne. Det hadde vi også sist disse forslagene ble fremmet i Stortinget, i både 2011 og 2012. Det handler f.eks. om i hvilken grad en fra departementets side ytterligere skal vektlegge antisemittisme i lærerutdanningen eller i skolen for øvrig, mulige endringer i straffeloven, eller når det gjelder sikkerhetsutgifter til Det Mosaiske Trossamfund. Her deler vi mange av vurderingene som framkommer i brevet fra statsråden.