Lisbet Rugtvedt (Sosialistisk Venstreparti), 2000-04-11:
Arbeidet for å begrense spredning av kjernefysiske våpen og andre masseødeleggelsesvåpen er blant de viktigste oppgavene som må løses for å skape sikkerhet i tiden som kommer. SV er fornøyd med den aktive holdningen Regjeringen presenterer på dette området. Kjernevåpen er fremdeles en alvorlig trussel mot fred og sikkerhet. Ikke minst har vi nå fått en økt fare for bruk av kjernevåpen i regionale og lokale konflikter. På 1990-tallet har vi opplevd en sterk framgang i nedrustningsarbeidet. Det kan derfor virke overraskende at vi ser ut til å få økende problemer knyttet til kjernefysiske våpen. Flere trekk tyder på at dette er tilfelle. For det første ser vi nå at flere land har utviklet eller er i ferd med å utvikle masseødeleggelsesvåpen generelt og atomvåpen spesielt. Det er selvsagt alvorlig at et land går til det skritt å utvikle eller skaffe seg kjernevåpen uansett styresett og politisk innretning. Særlig alvorlig er det at land som ikke er villig til å følge spillereglene i det internasjonale samfunn, gjør det. Det er en tydelig tendens til at kjernefysiske våpen får en sentral rolle i militær strategi hos stormakter som besitter slike. Russland ser nå ut til å tillegge atomvåpnene en mer sentral rolle enn tidligere. Bekymringsfullt er det også at USA viser en noe annen holdning enn for få år siden. Det amerikanske senatets beslutning om ikke å godkjenne prøvestansavtalen var et svært uheldig slag mot arbeidet for å begrense bruk og spredning av kjernefysiske våpen. Det er viktig at de vestlige land, atommaktene og andre inntar en lederrolle i dette arbeidet. Det tredje tegn på den økte betydningen av kjernefysiske våpen er at USA i lengre tid har planlagt utplasseringen av et rakettforsvar mot ballistiske missiler med atomstridshoder, forkortet NMD. Det er vesentlige problemer knyttet til etableringen av et amerikansk rakettforsvar. Utbyggingen av NMD vil innebære brudd på ABM-avtalen, en av de viktigste avtalene om rustningskontroll. SV deler Regjeringens vurdering av at denne avtalen er en hjørnesten i det internasjonale avtaleverket. Vi ser det som en absolutt forutsetning at USA og Russland kommer til enighet om justeringer av denne avtalen før en amerikansk beslutning blir tatt. Det vil være i strid med Norges interesser om USA bygger ut et omfattende rakettforsvar mot Russlands uttrykte vilje. Det kan øke spenningen mellom Vesten og Russland på en måte som vanskeliggjør vårt forhold til Russland og øker spenningen i nordområdene. USA argumenterer med at det begrensede rakettforsvaret ikke vil rette seg mot Russland eller Kina, men kun mot mindre angrep fra det en kan kalle «bandittstater». Det hevdes at USA og Russland har felles interesser i å hindre at slike kan true stormaktene. Dette er selvsagt riktig, men det er vesentlige problemer med argumentet. For det første vil ikke noen andre land enn USA ha teknologi eller økonomi til å bygge ut liknende systemer. Det er med andre ord et ensidig tiltak fra USAs side. For det andre vil utbyggingen av et begrenset system også bety et potensial for videreutvikling til et større system, som også kan være et forsvar mot Russland. Dette er Russlands viktigste grunn til å gå så sterkt imot det. Det gjenstår å se om man blir enig om en avtale som kan berolige andre land, og som dermed begrenser spenningen rundt utbyggingen av NMD. Resultatet av en eventuell utbygging av NMD er ikke gitt, men det er nærliggende å tro at det heller vil føre til opprustning enn nedrustning. Utenriksminister Thorbjørn Jagland sa i sin redegjørelse at planene om NMD møtes med en rekke spørsmål fra Norges side. Betyr dette at Regjeringen vil ta spørsmålene opp med amerikanske myndigheter før beslutningen skal tas? Etter SVs oppfatning bør Norge si klart fra om at utbygging av et amerikansk rakettforsvar er et steg i feil retning i forhold til målet, som må være full nedrustning av kjernevåpen.