trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Det svarte jeg på i mitt forrige svar, men jeg tar avstand fra påstanden om at regjeringen og finansministeren knabber penger fra landets innbyggere. Det står i grell kontrast til det Arbeiderpartiet foreslår systematisk hvert eneste år: en kraftig skjerpelse av skatte- og avgiftsnivået for både innbyggere og bedrifter. Denne regjeringen går motsatt vei, og vi gjør det helt systematisk. Det er fordi vi tror at et konkurransedyktig skattesystem er viktig for bedriftene våre. Det handler om å trygge arbeidsplasser, og det handler om å skape nye arbeidsplasser. Det er viktig for arbeidsfolk, det er viktig for folk flest i dette landet. Det er også viktig for familiene å kunne råde over mest mulig av sin egen inntekt. Derfor er det viktig at vi også reduserer skatten på arbeidsinntekt, som gjør at familiene selv kan ta valg i sin egen privatøkonomi.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Jeg tror ingen av regjeringspartiene synes det er ubehagelig å bli påmint om dette, slik representanten Gjelsvik hevder. Dette var et spørsmål vi diskuterte mer enn grundig i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Men jeg kan jo gjenta noe av det jeg sa i mye av debatten den gang, nemlig at hovedpoenget med å gjøre disse endringene er å rydde opp i mange eksisterende feil ved dagens regler, som også har vært påpekt av Riksrevisjonen. Det er også en ordning som har vært veldig ressurskrevende for skattemyndighetene. Kjernen i dette forslaget er at brutto lønnsinntekt skattlegges med én sats, og at det ikke gis fradrag. Men fordi vi også skal forholde oss til EØS-regler, kan man velge å skattlegges etter alminnelige regler. Hovedpoenget med dette er at man lager enklere regler, som fører til riktig beskatning.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Jeg vil minne om at denne regjeringen systematisk har redusert skatt på arbeid i Norge. At vi også rydder opp i uheldigheter i skattesystemet vårt, skal man være glad for. Det gjør at det blir enklere og mer oversiktlig, og at vi også bidrar til at folk betaler riktig skatt. Det er et sunt prinsipp i vårt skattesystem: Man skal betale riktig skatt. Det gjelder enten man er utenlandsk arbeider i Norge eller norsk arbeider i Norge. Uansett er ambisjonen til denne regjeringen å legge til rette for at skatte- og avgiftstrykket i Norge går ned. Det står i kontrast til de aller fleste opposisjonspartiene, som i sine alternative statsbudsjetter helt systematisk foreslår å skjerpe det samlede skatte- og avgiftstrykket.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Det er ikke slik at Norge leder an i noe kappløp mot bunnen. Snarere tvert imot sa jeg i mitt innlegg at Norge nå har den høyeste selskapsskattesatsen i Norden. Det er det som er hovedutfordringen. Vi er nødt til å forholde oss til den verdenen vi er en del av, rett og slett fordi det handler om vår evne som nasjon til å legge til rette for at det skapes verdier i Norge. Da må vi ha konkurransedyktige regler, som gjør at det er attraktivt å investere her – i stedet for i Sverige eller i andre deler av Europa. Det er forutsetningen for at vi kan diskutere det SV er mest opptatt av, nemlig fordeling. Uten at vi har evne til å skape verdier i vårt land, har vi heller ingen evne til å ha gode velferdsordninger, drive god fordelingspolitikk – som vi gjør, og som også er årsaken til at Norge er et av de landene i hele verden med minst forskjeller. Da må vi være opptatt av hvordan vi skal skape verdier, og det er denne regjeringen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Både finansdebatten og denne debatten viser hva som har vært profilen i regjeringens skattepolitikk helt siden vi tiltrådte. Over halvparten av de skattelettelsene denne regjeringen har gitt, har gått til personer med inntekter under 600 000 kr. Vi har en grunnleggende sosial profil i de skattelettelsene vi har gjennomført, men vi har samtidig vært opptatt av å legge til rette for økt verdiskaping. Vi må klare å ha flere tanker i hodet samtidig. Vi må føre en god og investeringsvennlig skattepolitikk og næringspolitikk fordi det er forutsetningen for at folk har en jobb å gå til. Så har vi brukt tid på å rydde opp i og forenkle skattesystemet. Det kommer regjeringen til å fortsette med. Det er gjennom oppryddinger og forenklinger vi også frigjør handlingsrom, slik at vi kan forbedre konkurranseevnen i skattesystemet vårt ytterligere. Det mener vi er helt riktig å gjøre. Vi må klare å gjøre flere ting, være opptatt av både næringsliv og vanlige folk.
Geir Inge Lien (Senterpartiet), 2018-12-12:
Senterpartiet meiner at regjeringas statsbudsjett for 2019 er eit dårleg budsjett for dei som bur og driv næring i det langstrakte landet vårt. Kvifor? La meg nemne eit par døme på det. Først: Aukinga i den såkalla taxiavgifta. I år vart det bl.a. drosjenæringa som fekk den tunge avgiftsauken som vart lagd i siste time i forhandlingsrommet. Regjeringa og Kristeleg Folkeparti vil fjerne unntaket for vektkomponentar i eingongsavgifta. Det betyr at drosjeeigarar går tøffe tider i møte, og kanskje kundane må betale meir. Eit par eksempel på dette: Ein Volvo V90 TS får ein auke i avgifta på 113 000 kr. Og ein Mercedes-Benz Sprinter får ein auke i avgifta på heile ca. 250 000 kr. Dette er bilar som transporterer menneske med handikap, skuleungar, og som er utruleg viktige for drosjenæringa. Drosjenæringa har òg, frå regjeringa tok over og til no, fått eit påslag i reiselivsmomsen frå 8 til 12 pst. Marginane begynner å verte små for drosjenæringa. Det er no utruleg med avgifter som dei er pålagde, og eg er veldig bekymra. Regjeringa sparer pengar på å ikkje prisjustere frådrag og satsar for fiskeri, for landbruk, for sjøfolk, for einslege forsørgjarar og for lågtlønte – meir pengar til dei rikaste og mindre til næringsdrivande, næringslivet og folk flest. Regjeringspartia beheld den høge sukkeravgifta på brus. Dette veit vi vil få dramatiske konsekvensar for norske bryggeri, som f.eks. Oskar Sylte, som er frå mitt heimfylke. Vi har sett at framståande politikarar frå regjeringa gjentekne gongar har vore der og har lova å ta vekk denne avgifta. Så har ikkje skjedd. Vi i Senterpartiet vil i praksis behalde skattesatsane frå 2018. Alle som tener mindre enn 700 000 kr, vil få mindre skatt med Senterpartiets forslag. Dette kan vi få til fordi vi legg på litt skatt til dei som har aller mest frå før, altså ei tidlegare omfordeling frå den som har mest, til folk flest. Samtidig ønskjer Senterpartiet å redusere eller fjerne usosiale avgifter på til saman 1 mrd. kr og gje næringsdrivande skattefordelar.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Ja.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Det er feil at studentene får mindre, for studentene får faktisk mer. Denne regjeringen har innført elleve måneders studiestøtte, og vi har økt den generelle månedlige studiestøtten, slik at studentene i år faktisk vil ha 11 600 kr mer enn det de hadde da vi overtok. De endringene vi har foreslått, er et fornuftig grep, for vi ser at til tross for at vi har gratis høyere utdanning, at vi har god tilgang på studentboliger, og at vi har kanskje verdens beste låne- og stipendordning, ligger vi godt under snittet når det gjelder å få studenter til å gjennomføre studiene sine. Kun seks av ti gjør det i Norge, mens åtte av ti gjør det i resten av OECD-landene. Og endringene vil altså ikke få noen som helst konsekvens for studentene mens de er ute og studerer. De vil merke det når de kommer ut i arbeidslivet, og vil måtte betale litt mer da, men da vil de samtidig nyte godt av skattelettelsene som denne regjeringen har innført.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Vi følger selvfølgelig utviklingen som er i sektoren, for det er ingen tvil om at målet da vi satte i gang strukturreformen, var at vi skulle få bedre kvalitet, ikke at studiesteder skulle forsvinne. Det var hele hovedmålet, for vi har også vært opptatt av at hele Norge skal ha tilgang på god utdanning av høy kvalitet. Så vi følger situasjonen nøye, og vi håper at vi klarer å sørge for at det ikke blir lagt ned studiesteder, for det var ikke målet med strukturreformen.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Det er litt rart å høre SV kritisere oss, for samtidig har de også økt maksprisen i barnehager med totalt ca. 600 kr fra 2013-nivået. Jeg har ikke registrert at de har gått ned til 2013-nivået i sitt budsjett. Men det som vi har valgt å gjøre når det gjelder barnehage, er at vi har økt maksprisen noe, for at vi skal ha rom for å redusere for dem som tjener minst, bl.a. gjennom redusert foreldrebetaling og gratis kjernetid. Da redusert foreldrebetaling var oppe i denne salen i 2014, med tanke på innføring i mai 2015, stemte altså SV imot å gi redusert foreldrebetaling til dem som tjener minst. Det syntes jeg var veldig skuffende og overraskende, for jeg trodde det var en del av grunntanken i SVs politikk at det var de som hadde minst, som skulle få mest støtte.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Det pågår nå et veldig viktig kvalitetutviklingsarbeid i norsk skole med fagfornyelsen, kanskje det viktigste på ti år. Det krever uhorvelig mye arbeid fra sektoren, med mange involverte fra departementet og Utdanningsdirektoratet. Når det gjelder innstillingen, er det foreslått kutt fra Arbeiderpartiet på 105 mill. kr på disse to. Det tilsvarer ca. 16. pst. Det er kanskje opp mot 150 ansatte. Siden det ikke er beskrevet hva kuttet skal gjelde, lurer jeg på om det er rett tidspunkt nå, i innspurten på fagfornyelsen, å redusere bemanningen med 150 personer? Synes Henriksen det er en fin julegave å sende til de ansatte i departementet?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Som jeg sa i innlegget mitt, har denne regjeringen på fem år brukt nesten 600 mill. kr på yrkesfag. Vi har økt lærlingtilskuddet syv ganger, med totalt 21 000 kr per kontrakt, og vi har innført krav om lærlinger i det offentlige og ved offentlige anbud. Ingenting av dette ble gjort under de rød-grønne. For dem som gikk på yrkesfag, var det ikke noe å rope hurra for. Når vi da får høre i innlegget at vi ikke satser på yrkesfag, er jeg interessert i å vite: Hva er da dommen over det de rød-grønne gjorde i løpet av sine år, da dette sto tilnærmet stille? Og hvis vi skal legge til grunn at det er Senterpartiet blant de rød-grønne som prøver å gjøre noe for yrkesfagene, lurer jeg på: Var det Arbeiderpartiet eller SV som var bremseklossen i de rød-grønne årene?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-12:
Jeg valgte å ta ordet igjen for å påpeke at jeg synes det er en litt uredelig måte å drive debatt på når man kritiserer kutt og framstår som om man ikke er en del av dem selv, som f.eks. representanten Fagerås, som snakker om de 650 mill. kr som angivelig er kuttet for studentene, når det gjelder rentepåslaget, utfasing av kvoteordning og reduksjon av fratrekk i studielånsordningen. Jeg har ikke registrert at noe av dette ligger inne i SVs alternative budsjett, ergo er det feil å kritisere oss for det når de gjør akkurat likt. Det samme gjelder makspris i barnehager. Både representanten Henriksen og representanten Fagerås snakker om at det er blitt så mye dyrere for familiene, men selv har de ikke redusert det tilbake til 2013-nivået, slik det var. Det betyr at når de mener vi har lagt til 6 000–7 000 kr for barnefamiliene, gjør de det samme selv, og da er det uredelig å kritisere oss for det. Flere, både representanten Asphjell og representanten Knutsdatter Strand, har vært innom manglende yrkesfagsatsing. Jeg vil igjen minne om at vi har økt lærlingtilskuddet syv ganger, med 21 000 kr per kontrakt. Vi har stilt krav om lærlinger ved offentlige anbud og i det offentlige, og vi har siden 2013 brukt 600 mill. kr på yrkesfagsatsingen vår. Dette er alle enig i, sa representanten Knutsdatter Strand, men da er det veldig rart at det ikke ble gjennomført mens de rød-grønne styrte i åtte år. Det måtte altså en ny regjering til for å få det gjennomført. Resultatet er at vi nå får flere lærekontrakter, rekordsøking til yrkesfag og 15 pst. flere lærlinger siden 2013. Nå nærmer det seg slutten. Nå tennes tusen julelys, eller i hvert fall nesten, ute i vandrehallen. Det grønne glitrende tre er satt opp mens vi har sittet her. I løpet av dagen vil vi vedta et budsjett for utdanning og forskning som kommer til å sørge for å videreføre den politikken vi har holdt på med i fem år, som har gitt resultater ved at elevene lærer mer og er mer til stede, at færre faller fra, at flere får lærekontrakter, at det blir billigere barnehager for dem som trenger det mest, at det blir økt studiestøtte og flere studentboliger. Det synes jeg det er grunn til å si heisann og hoppsann og fallerallera for.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Regjeringa har foreslått å endre konverteringsordningen for studiestøtte. I realiteten innebærer det et kutt i stipendordningen på 256 mill. kr. Dette har ført til store protester fra studenter, rektorer, institusjoner, lærerorganisasjoner og pedagogstudenter. En av årsakene til at de protesterer, er at gjennom ulike kutt fra regjeringa de siste årene har det endt opp med at studentene har betalt mer inn og fått kuttet mer enn de har fått tilbake i studiestøtte. Det forstår jeg at de reagerer på. Men i Dagens Næringsliv kan vi lese at studentene sutrer. Fremskrittspartiets Ungdom har vært ute og sagt det samme, at studentene sutrer. Så langt har jeg ikke sett noen toneangivende politikere i Fremskrittspartiet ta avstand fra dette, så mitt spørsmål er ganske enkelt til representanten fra Fremskrittspartiet: Mener han også at studentene sutrer når de protesterer mot stipendkuttet?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Det er både et oppsiktsvekkende og et overraskende svar, for det er mange grunner til å protestere på dette stipendkuttet. Jeg merker meg at Fremskrittspartiet synes at studentene sutrer, men det kuttet straffer altså studenter som ikke fullfører en grad, eller som bytter retning underveis i studiene. Det vil være et disincentiv til å få økt satsingen på etter- og videreutdanning, og det er også stor tvil om det vil føre til bedre gjennomføring. Men det som opprører mange, og som også opprører Arbeiderpartiet, er fordelingsprofilen på dette. Regjeringa innfører store skattekutt, ikke minst kutt i formuesskatten, til dem som har mest, samtidig som de sender regningen for studenttiltak til studentene selv. Jeg må legge til at Arbeiderpartiet nå har foreslått tidenes studentbudsjett uten å kutte til studentene. Spørsmålet mitt til representanten Steffensen er: Hvorfor er regjeringas og Fremskrittspartiets logikk at studenter skal motiveres av å få mindre, mens de rikeste skal bli mer motivert av å få mer tilbake?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Jeg tar opp alle forslagene Arbeiderpartiet står bak, både dem vi har sammen med Senterpartiet og SV, og dem vi har sammen med bare SV.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Dette er en veldig merkelig tolkning av budsjettet. Vi har en større satsing på etter- og videreutdanning for lærere innen digital kompetanse enn regjeringa har. Vi omprioriterer 20 mill. kr innenfor en etter- og videreutdanningspott på 1,6 mrd. kr. Regjeringas eget kutt i statsbudsjettet innenfor posten etter- og videreutdanning var over tre ganger så stort som det. Når det gjelder regjeringas satsing på digitale læremidler, kan vi komme tilbake til det, men der drar regjeringa føttene etter seg og har gjort det lenge, selv om Stortinget har sagt at man ønsker en ny modell for å få flere digitale læremidler i skolen. Der regjeringa har samlet en lang rekke poster i det de kaller Den teknologiske skolesekken, har Arbeiderpartiet sagt at vi trenger en skikkelig satsing som sørger for at man både får utstyr, utvikler nye læremidler i et fritt marked og sørger for at lærerne har den kompetansen som trengs.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Først: Dette er feil. Men med unntak av spørsmålet har representanten Gudmundsen helt rett. Det jeg da står og lurer på, er hvorfor regjeringa drar beina etter seg og ikke har kommet med f.eks. nye ordninger for digitale læremidler og ser på modellen for grunnskolen. Vi har uttalt oss kritisk til NDLA. Det har også representanten Gudmundsen og partiet Høyre gjort tidligere. Der skjer det veldig lite. Utviklingen når det gjelder digitale læremidler, hvis man sammenligner med Danmark, går altfor sent. Den innsatsen som ligger i statsbudsjettet, er langt unna det regjeringa i sin digitaliseringsstrategi selv har sagt at man burde ha. Regjeringas strategi for digital utvikling i skolen, som vel kom for to år siden, var nærmest blottet for konkrete tiltak. Det ser man resultatene av nå – den digitale utviklingen i skolen går altfor sent. Selv om kunnskapsministeren liker å sende analoge julekort, og det er trivelig, trenger elevene mer digital kompetanse, og det er derfor vi har foreslått en satsing som er mange ganger større enn det regjeringa har lagt fram.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Det er mange som tror på mirakler i jula, men at jeg skulle stå her og få spørsmål fra Fremskrittspartiet om for store kutt i byråkratiet, hadde jeg ikke sett komme. Vi mener åpenbart at det er ting som kan gjøres både i Kunnskapsdepartementet og i Utdanningsdirektoratet. Derfor har vi dette forslaget. Jeg vet ikke hva regjeringspartiene ville kalt det, kanskje et målrettet effektiviserings- og avbyråkratiseringskutt istedenfor det generelle ABE-kuttet som regjeringa har gjennomført i flere år, og som nå totalt har ført til kutt på rundt 1 mrd. kr i høyere utdanningssektoren. Vi mener det går an å bruke ressursene bedre, og det hadde jeg trodd at Fremskrittspartiet også ville hatt forståelse for.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Vi anerkjenner den jobben private barnehager gjør. Halvparten av landets barnehagebarn går i private barnehager, og vi er opptatt av mangfold i sektoren. Derfor er det sånn at med Arbeiderpartiets alternative budsjett ville de små og ideelle barnehagene kommet bedre ut enn i dag, og mye bedre ut enn med regjeringas forslag til statsbudsjett. Vi fullfinansierer bemanningsnormen med 400 mill. kr, der regjeringa egentlig ikke ville legge inn en eneste krone. Så har vi et kutt på under 1 pst. i tilskuddet til private barnehager. Bemanningsnormen er særlig innrettet mot små og ideelle barnehager, så de vil komme bedre ut enn i dag, mens de store, kommersielle vil få noe redusert tilskudd. Det mener vi er riktig å sende en tydelig beskjed om. Arbeiderpartiet satser 580 mill. kr mer på barnehage enn regjeringa, inkludert dette kuttet. Det vil føre til økt kvalitet, flere plasser, lavere barnehagepris og flere voksne. Jeg registrerer at representanten nikker og smiler og er så glad, men penger til bemanningsnormen vil hun ikke ha.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Først vil jeg bare gi kunnskapsministeren rett i at «Deilig er den himmel blå», men han som kommer med milde gaver i jula, er rød(munterhet i salen) (munterhet i salen) Under denne regjeringa har barnehageprisen økt tre ganger utover prisjusteringen. Det har gitt veldig mange vanlige barnefamilier en mye større barnehageregning. Det man ser av tallene, er at regjeringa henter inn penger på dette. Utover moderasjonsordningene henter regjeringa inn 170 mill. kr i 2019 – og går i pluss med 507 mill. kr siden 2013 – på disse barnehageregningene. Jeg synes det er viktig at man vet om konsekvensene av sin egen politikk. Vi har fått høre at tidligere var det 29 000 familier – nå sier de at det skal økes til 46 000 som får moderasjonsordninger. Men vet kunnskapsministeren hvor mange familier som har fått høyere barnehageregning med Høyre i regjering?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Siden 2013 har i løpende kroner en vanlig familie med ett barn fått 6 000 kr mer i året i barnehageregning. Svaret på spørsmålet jeg stilte, som jeg mener kunnskapsministeren burde visst, er at det er over 211 000 barnefamilier som har fått økt regning fra regjeringa. Ikke alle av dem har god råd. Man henter inn 170 mill. kr på dette i 2019. Det er for det første mye mer enn regjeringa ville gi til bemanningsnorm, som var kr. 0, men det er også mye mer enn Kristelig Folkeparti har fått gjennomslag for i økning til bemanningsnorm. I Vårt Land i går leste vi om at flere kristne barnehager selges til større kommersielle aktører. Som det sto i ingressen i den saken: «Kristne barnehagar stod i fare for å bli lagt ned.» De velger altså å selge til større konsern istedenfor å legge ned. Spørsmålet er da: Hva synes kunnskapsministeren om at mangfoldet i barnehagesektoren reduseres på hans vakt, og at det bl.a. kan knyttes til manglende finansiering av barnehagene?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Først vil jeg gjerne takke for at kunnskapsministeren nevner mange tiltak som det er enstemmighet om i Stortinget, som bemanningsnorm og pedagognorm – bortsett fra at vi har mast lenge på både at det skulle gjennomføres, og at vi ville ha mer ambisiøse pedagognormer, f.eks. Kunnskapsministeren bruker uttrykket at Arbeiderpartiet går til «kamp mot» private barnehager. Men hvis man ser på den praktiske politikken, reduseres for det første mangfoldet nå, på kunnskapsministerens vakt. For det andre: Hvis man sammenligner budsjettene, kommer små og ideelle barnehager mye bedre ut med Arbeiderpartiets budsjetter enn med regjeringas. Selv om vi har under 1 pst. kutt i tilskuddet til private barnehager, går de små ideelle i pluss, fordi vi bl.a. fullfinansierer bemanningsnormen. Vi bruker 580 mill. kr mer på barnehagen enn det regjeringa gjør. Det er fordi vi også prioriterer annerledes enn regjeringa gjør. Jeg vil bare spørre ham: Hva slags tilbakemelding har kunnskapsministeren fått fra sektoren, fra de små og ideelle barnehagene, når det gjelder bemanningsnormen? Og hvorfor har han valgt ikke å lytte til dem?(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Jeg er enig i satsingen som representanten Tybring-Gjedde nevnte når det gjelder både spesialundervisning og at man skal ha kvalifiserte lærere. Men det går an å ha to tanker i hodet samtidig og prioritere både det som gir trivsel, sunnhet og helse, og det som gir læring. Ofte henger de to tingene sammen. Jeg må bare si: Det er en ærlig sak av Høyre når de snur, men det er ikke mer ærlig når Høyre gjør det, enn når andre gjør det, og Høyre har tross alt gjort det veldig mye siden de overtok regjeringskontorene i 2013. Jeg hadde lyst til å ta en udødelig julesang fra Prøysen for å illustrere det, men nå, siden det er mitt siste innlegg og jeg ser en til på talerlista, kan vi i hvert fall om to minutter si Happy Xmas(War is Over) (War is Over)
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-12-12:
Komiteen skriver noe veldig fint i innstillingen. En skriver: «I alle deler av landet trengs et bredt studietilbud for å sikre lik rett til utdanning og møte arbeids- og samfunnslivets behov.» Jeg vil også føye til næringslivets behov. Samtidig ser vi nå at flere av de sammenslåtte høyskolene og universitetene sliter, og det er diskusjoner på både Nord universitet og Universitetet i Sørøst-Norge om å legge ned campuser og å sentralisere studietilbudet. Det kan bety at vi kan sitte igjen f.eks. med én campus i Nordland og én i Trøndelag. Det betyr at tre av fire campuser i mitt valgdistrikt vil bli nedlagt. Det kan bety at campuser i Telemark, Buskerud og Vestfold blir nedlagt. En del av dette er resultatet av en skjev basisfinansiering av disse nye høyskolene og universitetene. Mitt spørsmål til representanten er: Hvordan ser Fremskrittspartiet og representanten Steffensen på det faktum at man her river fra hverandre forholdet mellom studietilbud og lokalt arbeidsmarked og næringsliv?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-12-12:
Jeg kunne ha fortsatt med fagskoleutdanningen, for der er det mange fine ord fra regjeringen, men det svikter i gjennomføringen. Det er litt av problemet, men det skal vi komme tilbake til. Jeg skal også spørre Høyre om det som jeg mener er den stille sentraliseringen som vi står overfor når det gjelder høyskole- og universitetssektoren, som er outsourcet til styrene ved universitet og høgskoler, i tråd med regjeringens ønske om ikke å diskutere politiske resultater av egen politikk. Det er ikke noen tvil om at en del av bakgrunnen for dette er den skjeve basisfinansieringen som følger med hele universitets- og høgskolereformen. Fremskrittspartiet sa at de følger prosessen nøye, og at de ikke ønsker sentralisering. Hva mener Høyre? Hvordan mener de at behovet for sykepleiere og lærere skal dekkes dersom en rekke studiesteder ved de gamle høgskolene blir lagt ned de neste par–tre årene?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-12-12:
Representanten Melby og Venstre har vært opptatt av kvaliteten i barnehagene, og vi har vært enige om at det skal innføres en bemannings- og pedagognorm i barnehagene. Men Senterpartiet har uttrykt en del usikkerhet og har ønsket at en skulle utsette innføringen av dette med ett år, fordi det har vært stor usikkerhet knyttet til finansieringen. Og nå har vi jo fått det bekreftet, både fra de private og de offentlige barnehagene, at regjeringens budsjettforslag innebærer at det er en betydelig underfinansiering av bemanningsreformen. Da hjelper det ikke så mye med 160 mill. kr i økning når de  sier at den er underfinansiert med nesten en halv milliard kroner. Hvilken betydning tror representanten Melby og Venstre at det vil ha for kvaliteten i barnehagene, at en underfinansierer reformen på denne måten?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-12-12:
Jeg takker for svaret. Jeg skjønner at representanten Melby og Venstre ikke ser på dette som noe veldig stort problem, men det er veldig mange barnehageeiere som gjør det, blant de offentlige, altså i kommunene, men også blant de private barnehageeierne, som mener at dette skaper stor økonomisk usikkerhet og er bekymret for det. Og det er jo et faktum at det er et ganske stort sprik mellom det tallet de mener er nødvendig for å få finansiert reformen, og det regjeringen og regjeringspartiene har lagt på bordet. Er det altså ingen bekymring overhodet å spore for hvilken virkning dette kan ha for kvaliteten i barnehagene, og for om det også kan bidra til å redusere kvaliteten i barnehagene når en ikke får muligheten til å finansiere opp reformen på den måten som aktørene mener er nødvendig?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-12-12:
Jeg tenkte jeg skulle høre med statsråden om hun er kjent med uttalelsene fra rektoren på Universitetet i Sørøst-Norge om at han må redusere antallet campuser bl.a. på grunn av dårlig finansiering, og om statsråden er kjent med prosjektet på Nord universitet, der de foreslår å gå fra åtte campuser til kanskje tre eller to. Er statsråden kjent med det, og hva mener hun i så fall om det?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-12-12:
Sjølsagt ønsker regjeringen at dette skal outsources til styrene i universitet og høyskoler, slik at en slipper en politisk debatt omkring det, for det kan jo bli ubehagelig. Med 30 000 studenter og mange tusen ansatte kan det bli en ubehagelig debatt. Når en nå sier at en vil ha samme krav til alle universitet når det gjelder forskning og kvalitet, mener statsråden da at det er mulig å gjennomføre det med det antallet campuser en i dag har på de sammenslåtte høyskolene og universitetene, som Nord universitet eller Universitet i Sørøst-Norge?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Det er vanskelig å se hva som egentlig er Fremskrittspartiets skolepolitikk. Mitt inntrykk er at de stort sett bare dilter etter kunnskapsministeren og Høyre, og det virker som om Fremskrittspartiets omkved lyder: Så gjør vi så når han Sanner sier så, hver eneste bidige morgen. Kunne representanten forklart hvorfor de har gått bort fra SVs og Fremskrittspartiets klare felles mål om en makspris i barnehagene, og nok en gang øker foreldrenes betaling til barnehage? Det var en glede da Kristelig Folkeparti endelig klarte å få økt barnetrygden, men så opplever småbarnsforeldrene nå at regjeringen gir med den ene hånden, og så tar de vitterlig enda mer med den andre.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
I likhet med representanten Tvedt Solberg har jeg lyst til å peke på den situasjonen vi har med antallet ufaglærte lærere i skolen, som bare ser ut til å øke og øke under denne regjeringen. Jeg hadde forventet at representanten fra regjeringspartiet Høyre brukte mer tid i sitt lange innlegg på å si noe om hvilke ambisjoner de har for å få flere kvalifiserte lærere og slutt på bruken av ufaglærte. I vår landsdel er situasjonen kritisk, og det er ikke kun fordi eksisterende lærere er på etter- og videreutdanning, at vi mangler kvalifiserte lærere i nord. Etter innspill fra dem som vet hvor skoen trykker, har SV lagt fram 13 konkrete forslag til hvordan vi skal få flere kvalifiserte lærere. Kunne representanten si noe om hvordan han har tenkt å følge opp dette, hvordan han har tenkt at vi skal få flere kvalifiserte lærere?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
SV vil bruke de store pengene på de små barna. Og som jeg forklarte i mitt innlegg, vil vi starte med en innføring av heldagsskolen. Det vil si at vi vil bruke flere timer på kreativitet, vi vil bruke flere timer på leksehjelp, vi vil bruke flere timer i skolen på fysisk aktivitet, og vi vil ha skolemat inn i skolen. Det er SVs store prosjekt, og det er penger som vi bruker på barna, rett og slett. Det er et spørsmål vi må stille oss i denne salen, og det er: Er de lærerne vi har per i dag, ikke gode nok, eller er det et større problem – et mye større problem – at under denne regjeringen har andelen ukvalifiserte lærere økt med 40 pst.? Jeg tror ikke representanten Mathilde Tybring-Gjedde ville sendt barnet sitt til en ukvalifisert lærer, men det er visst ok for andre å sende det til en ukvalifisert lærer.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Når de forskjellige partiene skal legge fram sine alternative budsjett, må de jo legge til grunn den politikken de står for. Hadde SV kommet til makta, var noe av det første vi ville gjort – og det var faktisk noe av det første jeg foreslo da jeg kom inn på Stortinget i fjor – å fjerne beslutningen om å gi kompetansekravene tilbakevirkende kraft. Å foreslå kutt i kompetansehevingsmidlene handler ikke om, som Høyre og Fremskrittspartiet her i dag forsøker å skape et inntrykk av, at vi er imot kompetanseheving. Vi bruker masse penger i vårt alternative budsjett til kompetanseheving, men vi prøver å synliggjøre en politisk uenighet på to felt. For det første vil vi ikke bruke kompetansehevingsmidler på lærere som allerede er utdannet. For det andre har antall ufaglærte økt med 40 pst. under denne borgerlige regjeringen.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Det er litt festlig at vi skulle få spørsmål om kutt til studentene fra Venstre, for hva er det som har skjedd så lenge Venstre har vært støtteparti for regjeringen og nå det siste året har sittet i regjering? Jo, det er at dagens regjering har kuttet ca. 1 mrd. til studentene. Det siste kuttet – på 254 mill. kr – var det som gjorde at studentene måtte ut på gatene og protestere høylytt i 20 av landets byer forrige torsdag. Noe som er gledelig, som studentene har opplevd, er 11 måneders studiestøtte. Men tall fra Kunnskapsdepartementet viser at regjeringspartiene, med Venstre og Kristelig Folkeparti, har hentet disse pengene fra studentene. Så igjen tar de med den ene hånden og gir veldig lite tilbake til studentene med den andre.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Noe av det fineste med det norske samfunnet mener jeg er at alle unger møtes på tvers av samfunnslag, på tvers av hvor de kommer fra, på tvers av hudfarge, religion og hva det måtte være, i fellesskolen. SV mener at den inkluderende fellesskolen må styrkes sånn at alle barn og unge får et opplæringstilbud uavhengig av hvor de bor, og hvilken økonomisk bakgrunn de kommer fra. Derfor prioriterer vi fellesskolen så sterkt, og vi tror og mener at det er en verdi i seg selv at flest mulig av ungene våre går i fellesskolen.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Jeg må følge opp det vi snakket om i stad, jeg og representanten Melby, om studiestøtte. «Dersom vi satser på studentvelferd og heltidsstudenten, vil vi forhåpentligvis få friskere studenter,» sa Iselin Nybø til Stavanger Aftenblad i fjor høst. Likevel har det tidligere så stolte skolepartiet Venstre, både som støtteparti for Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen og nå med ansvarlig statsråd for høyere utdanning og forskning, kuttet nesten 1 mrd. kr i støtte til studentene, noe som langt overstiger det 11 måneders studiestøtte kostet. Og tusenvis av studenter samlet seg altså forrige torsdag og demonstrerte mot nye kutt i studiefinansieringen. Dette blir møtt ganske så arrogant fra statsråden når hun sier at 17 000 kr ekstra i lån ikke hindrer studenter i å ombestemme seg. Er dette representativt for Venstres studiepolitikk, eller er det bare et eksempel på manglende gjennomslag når de skal forhandle med Høyre og Fremskrittspartiet?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Jeg har lyst til å starte med å takke representanten Grøvan personlig for den jobben han har gjort for Sjunkhatten folkehøgskole. Det er viktig for mange med funksjonshemning. Det er stor makt i de foldede hender om dagen, men skal alle pedagogstudentene «go home for Christmas» med et lettet hjerte og i trygg forvissning om en god framtid som pedagoger, kunne kanskje representanten for Kristelig Folkeparti sagt noe om hvorvidt Kristelig Folkeparti er villig til å støtte vårt forslag om å forskriftsfeste veiledningsordningen for nyutdannede lærer. I likhet med SV har jo Kristelig Folkeparti støttet dette tidligere. Samtidig har vi en utfordring: Dersom vi skal få kommunene til å prioritere dette arbeidet, tror jeg vi må gå veien om en forskriftsfesting. Ser Kristelig Folkeparti at det kan være behov for å forskriftsfeste for at kommunene skal forplikte seg til å bruke pengene i tråd med det som er formålet?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Jeg kommer fra et sted hvor himmelen svært sjelden er deilig og blå, men én ting er jeg sikker på, og det er at hjertet ligger til venstre – alltid. SV ønsker i sitt Dokument 8-forslag om å rekruttere flere lærere, som Stortinget skal behandle nå på nyåret, at regjeringen aktivt tar i bruk handlingsrommet som avtaleverket gir, om å heve lærernes lønnsnivå og i samarbeid med partene utforme en forpliktende tiltaksplan for hva staten kan bidra med. Regjeringen viser i sitt svar til komiteen til at dette er opp til partene å utforme slik at det sikrer nødvendig kompetanse i skoleverket. Regjeringen, med statsråden i spissen, er altså opptatt av at partene skal utforme og bruke avtaleverket. Men jeg registrerer at dette ikke er tilfellet når det gjelder lærerspesialister. Her er det derimot greit å overprøve partene og dele ut lønnstillegg uten at det har vært forhandlet.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
I gårsdagens Dagsavis kunne vi lese at det står forferdelig dårlig til med tegnspråkkompetansen i Norge. Regjeringens to statsråder fra Venstre besitter to av de departementene som har ansvaret for å ta i bruk virkemidler for å styrke tegnspråket, gjennom utdanning av tolker og lærere med tegnspråkkompetanse, og for forvaltningen av norsk språkpolitikk. Statsrådene Skei Grande og Nybø var opptatt av tegnspråket da de satt i opposisjon. Derfor er det svært skuffende at de ikke bruker den muligheten de har til å ta et krafttak for tegnspråk når de nå sitter i posisjon. Behovet for økt tegnspråklig kompetanse er stort, bl.a. rammer mangelen på lærere med tegnspråkkompetanse hørselshemmede barns rett til opplæring i og på tegnspråk, på sitt eget morsmål. Kan statsråd Nybø nå garantere at regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med tiltak som kan løse disse utfordringene?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
En god barndom varer hele livet. SV vil prioritere tiltak som styrker kvaliteten i barnehagen og gir alle barn muligheten til å få gå i barnehage. Barnehagen skal være et universelt utdannings- og velferdstilbud som kommer alle barn til gode, uavhengig av foreldrenes økonomi eller bosted. På den måten er barnehagen særdeles viktig for å utjevne sosial ulikhet. I SVs alternative statsbudsjett foreslår vi å bevilge 130 mill. kr til lavere foreldrebetaling. Målet vårt på sikt er å gjøre barnehagen gratis, sånn som skolen er det. Under den rød-grønne, glitrende regjeringen ble foreldrebetalingen redusert med 35 pst., før den dessverre har begynt å stige igjen under denne regjeringen. Nok voksne med barnefaglig kompetanse er nøkkelen til gode barnehager. En god barnehage er en barnehage der alle barn blir sett gjennom hverdagen og får omsorg og oppmuntring. Derfor foreslo den rød-grønne, glitrende regjeringen i 2013 å innføre et minimumskrav til grunnbemanning, i tråd med Barnehagelovutvalgets anbefalinger. Tall fra Utdanningsdirektoratet viser at nær halvparten av barnehagene har lavere bemanning enn det nye minimumskravet som Stortinget har vedtatt. Det er de store byene og de største barnehagekjedene som ligger dårligst an til å innfri kravet. Dette rimer dårlig med regjeringens gjentatte påstand om at bemanningsnormen for barnehagene er innfridd, og således kan implementeres uten ytterligere finansiering. Det har lenge vært stor tverrpolitisk enighet om å innføre en nasjonal bemanningsnorm, og foreldre og ansatte har ventet på denne i flere år. Men det som skulle være en gledens dag i vår da vi innførte den, har ført til uro og bekymring i sektoren, og vi møtte dem sist da vi kom på jobb i går. Foreldrene protesterer mot det regjeringen har gjort, og mener at man er nødt til å finansiere normen. For dem som er opptatt av kvalitet i barnehagen, har vi lagt fram et forslag her i dag, hvor Stortinget ber regjeringen om å legge fram en plan for å styrke barnehageprofesjonen og at 50 pst. av de ansatte i barnehagen skal ha barnehagelærerutdanning. Så da håper jeg at de som er opptatt av kvalitet, også støtter det forslaget.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
SV reverserer kuttet på 254 mill. kr i stipend. Så når representanten Steffensen har regnet seg fram til at SV kutter mer enn regjeringen, tror jeg faktisk vi kanskje må vurdere å innføre et firerkrav i matte for å komme inn på Stortinget. Jeg vil ikke under noen omstendighet være med på premisset at omvalg er negativt. Jeg vil derimot hevde at det kan være kjempebra å ha en breddekompetanse, og at det vil stå for kvalitet. Et politi som først studerte barnevern – ville ikke det vært en fantastisk kombo? Jeg vil også ta sterk avstand fra representanten Steffensen, som hevder at studenter sutrer for 17 000 kr. 17 000 kr er faktisk veldig mye penger for en fattig student som lever på 8 000 kr i måneden.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2018-12-12:
Faglig dyktige og oppdaterte lærere som tett følger opp elevene, er noe av det aller viktigste vi kan satse på for en god skole. Dette finner vi solid støtte for i forskningen. Da er det påfallende å registrere at de rød-grønne partiene kutter i lærerens mulighet til faglig oppdatering. Der SV tar et ostehøvelkutt på en halv milliard på generell etter- og videreutdanning av lærere, målretter Arbeiderpartiet sitt kutt i etterutdanning innen digitalisering. Dette er ikke et syn på kunnskap og kompetanse som Høyre deler. Det nytter ikke bare å tenne «tusen julelys» og håpe at skolen – som den viktigste institusjonen for å gjøre elevene forberedt på det digitale skiftet – er klar, for det er ikke tilstrekkelig med oppdatert utstyr hvis en ikke sørger for at lærerne kan bruke det på en pedagogisk måte i undervisningen. Hvorfor velger Arbeiderpartiet å kutte i etterutdanningen til lærerne?
Kent Gudmundsen (Høyre), 2018-12-12:
Det var en ganske kreativ framstilling. Regjeringen har det samme trykket på antallet som skal motta videreutdanning, men jeg registrerer at Arbeiderpartiet mener at et sånt målrettet kutt ikke vil ramme nettopp det som handler om digital kompetanse. En nasjonal undersøkelse gjennom Monitor i 2016 avdekket at 75 pst. av dagens sjuendeklassinger bruker IKT mindre enn tre timer i uken på skolen, bl.a. fordi lærere ikke er trygge på pedagogisk bruk, i dette tilfellet i mattefaget. Det er faktisk under den kritiske grensen på fire timer som er angitt av Utdanningsdirektoratet som en minstenorm dersom elevene skal oppnå grunnskolens kompetansemål i et basisfag som matte. Gjennom generell digitalisering av samfunnet, men også den kommende fagfornyelsen, ser vi at utvikling av digitale læremidler og nye undervisningsformer skyter fart. Faglig fordypning, men også ny fagdidaktikk for alle lærere blir derfor helt sentralt om vi skal få løftet det digitale området i norsk skole. Mener Henriksen det fortsatt er forsvarlig direkte å kutte i etterutdanningen innen digitalisering for lærerne?
Kent Gudmundsen (Høyre), 2018-12-12:
Jeg håper at Arbeiderpartiet har fått med seg den massive satsingen vi har på videreutdanning. Det er ingen tvil om at når en har en så stor satsing, vil det fordre noen flere vikarer ute i skolen – mens vi er med på å heve kompetansen til de mange. I tillegg vil jeg peke på de mange tiltakene vi har gjort innenfor lærerutdanningen når det kommer til rekruttering, men også gjennom kompetansekrav og ikke minst masterutdanningen, som har vært med på å sikre oss attraktive studenter som nå ønsker å bli lærere. Det er veldig gledelig å se at politikken fungerer. Når én av ti søkere til høyere utdanning ønsker å bli lærer, og når vi vet at utgangspunktet for disse studentene er bedret gjennom opptakskrav og dermed bidrar til økt gjennomføring og gjennomstrømming og til at vi får lærere og ikke bare søkere, er det all grunn til å være optimistisk på vegne av norske elever og norsk skole når det kommer til framtiden og tilgangen på kvalifiserte, dyktige lærere med faglig fordypning – en satsing jeg registrerer at Arbeiderpartiet ikke er like ivrig etter.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2018-12-12:
Jeg vil si at det er denne regjeringen som virkelig har lyttet til dem som ønsker å satse på yrkesopplæring og yrkesfagene, først og fremst gjennom den store yrkesfagsatsingen vi har hatt i videregående opplæring – vi har gjort den mer relevant. Men ikke minst har vi etter mange år med sultefôring fått på plass en fagskolemelding med en rekke tiltak som virkelig tar fagskoleutdanningen inn – på lik linje – i høyere utdanning. Det bidrar til at vi får det kvalitetsløftet og den utdanningen som næringslivet etterspør, og som vil kunne avdempe at så mange i dag faller fra i høyere utdanning – og som kanskje heller skulle tatt en mer praksisnær og praksisrettet utdanning gjennom fagskolesektoren. Nettopp derfor er det vi har bevilget veldig mange midler til kvalitetsutvikling. Vi har også lagt inn bevilgninger til flere studieplasser, senest i inneværende års budsjett. Men det er viktig når en har en så egentlig ung sektor som fagskolesektoren, at en skynder seg langsomt, at en både sikrer kvaliteten på de studiene som er der, og løfter studieplassene. Det gjør regjeringen.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2018-12-12:
Jeg merker meg at i deler av spørsmålet fra Senterpartiet utfordrer man indirekte autonomien til universitets- og høyskolesektoren når man stiller spørsmål ved beslutningskompetansen til styrene. Det mener jeg løfter en rekke andre spørsmål. – Men jeg skal la det ligge. Poenget er uansett at dagens regjering har hatt en massiv satsing på høyere utdanning, faktisk historisk, og jeg ser at en rekke universiteter melder om romslige budsjetter. De har en rekke tilbud som de utvikler. I min egen landsdel er det campus både i Kirkenes, i Alta, i Hammerfest, i Nord-Troms, i Harstad, osv. Her tilbys det både sykepleierutdanning og lærerutdanning, og det er mange gode desentraliserte tilbud. Jeg har også merket meg at i regionreformen som regjeringen la fram, ligger det nye muligheter for samarbeid på regionalt nivå for å ivareta kompetansekartlegging mellom fylkeskommunene og de andre utdanningsinstitusjonene – og dermed en mulighet til å ivareta et desentralisert tilbud.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2018-12-12:
Jeg registrerer at et av grepene SV tar for å få flere kvalifiserte lærere, er å redusere kravene til kvalifisering. Det mener jeg i seg selv er ganske betenkelig med tanke på at vår politikk har vist seg å virke. Hvis man ser på de rekrutteringstiltakene som regjeringen har satt i gang gjennom bevilgninger til Nord universitet og Universitetet i Tromsø, har de ført til at man har rekordsøkning, og det av studenter som har vært igjennom opptakskrav. Det gjør at vi har en studentmasse som i mye større grad er i stand til å gjennomføre utdanningen, og som dermed kan komme ut ferdig som lærere med både masterutdanning og fordypning. Det er med på å gjøre skolen bedre i stand til å møte nye utfordringer. Der mener jeg at vi skal være veldig tydelige. Det er viktig at vi satser på lærerutdanningen, og det er viktig at vi satser på kvalitetskrav, men det må ikke ende med at vi bare gjennomfører en voksennorm.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2018-12-12:
Det som fikk meg til å ta ordet, var historiefortellingen og beskrivelsen fra Arbeiderpartiet. Selv om jeg kan forstå at man ikke er villig til å se bakover – det var åtte ganske magre rød-grønne utdanningspolitiske år – synes jeg at korttidshukommelsen er en smule svekket når man ikke greier å se hva som har vært gjort, og hva som har vært resultatene de senere årene innenfor utdanningssektoren. Senest i går fikk vi tall fra skolebidragsindikatoren om 2012-kullet og hva slags bidrag skolene har gitt for deres gjennomføring og resultater. Det var tall som for enkelte fylker ikke akkurat var o jul med din glede, men det er ingen tvil om at slike oversikter gir oss et godt utgangspunkt for å debattere virkemidler og tiltak i videregående opplæring. Når man ser på debatten og ordskiftet som har vært mellom høyresiden og venstresiden i denne salen, er det litt tilforlatelig at mye av kranglingen går på fysisk aktivitet og skolemat, mens det som debatten egentlig burde handlet om, er hvilke gode virkemidler vi kan ha for å bidra til at barna våre får den kunnskapen de har behov for, gjennom sitt utdanningsløp. Da vil jeg trekke fram at det er under dagens politiske flertall og i de siste årene vi har gått fra sen innsats, som vi hadde under de rød-grønne, med Ny GIV og lærere i ungdomsskolen og leksehjelp som skulle gjøres av ufaglærte, til at vi nå har en massiv satsing på tidlig innsats, kvalitetstiltak i barnehagen og kompetanseheving av lærere, og bidrar til å gjøre et ordentlig løft for grunnskolen. Ikke minst det vi gjør med yrkesfagene i videregående opplæring, ved å gjøre dem mer relevante og praksisnære, og ikke minst at man leverer på det som næringslivet etterspør, må jeg også nevne. Vi ser også gode resultater der, ved at flere fullfører, består og er mer til stede, og flere får læreplass. Flere har vært innom det i dag, men når man ser på den store satsingen som vi har hatt f.eks. på studiestøtte, at studentene får et billigere sted å bo gjennom boligsatsingen, og ikke minst når man husker tilbake på hvileskjæret og tenker på hva denne regjeringen har gjort gjennom en massiv satsing på forskning og utvikling, som har bidratt til at vi igjen nå slår rekorder innenfor FoU og tilbakebetaling fra EU gjennom deres forskningsfond, som vi bidrar til, er det ingen tvil om at pilene peker i riktig retning fra barnehage og helt opp til høyere utdanning og forskning. Vi har levert en politikk som har vært en god medisin for denne sektoren. Det har skjedd på vår vakt, og så får Arbeiderpartiet fortsette å svartmale, som de gjør, men mer riktig blir det ikke av den grunn.