trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Det som har vært Senterpartiets poeng hele veien, også i 2010, var at man ikke måtte lage et avgiftssystem som gjorde det mer lønnsomt for f.eks. typiske grenseområder, som Østfold, Hedmark og Trøndelag og mange andre steder, å kjøre avfallet til Sverige og forbrenne det der, for det ville være negativt for miljøet og negativt for verdiskaping i Norge. Når vi nå skal prøve å få ned norske klimagassutslipp, er vi også opptatt av å se om vi kan klare å utvikle ny teknologi, f.eks. karbonfangst og - lagring, som gjør at vi kan skape mer arbeidsplasser og også verdier med basis i den faktiske ressursen som også avfall er, men at vi da hele tiden skal ha en avgiftspolitikk som gjør at vi ikke eksporterer avfallet ut av Norge. For det er verken god næringspolitikk eller god klimapolitikk å legge opp til en større eksport av avfall.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Vi har nå en tragisk krig pågående i Europa. Denne krigen rammer hardest alle de sivile som er i Ukraina. Vi må hele tiden huske at det er bare én som er ansvarlig for den ulykken vi nå står i, og det er Putin. I tillegg til de alvorlige menneskelige konsekvensene har krigen skapt usikkerhet i Europa gjennom effekten krigen gir. Dette gir særlig utslag i økte strømpriser. Krigen i Ukraina har de siste ukene også ført til ytterligere prisøkning, særlig på drivstoff. Nå er heldigvis dagens prisnivå en del lavere enn de 26–27 kr som representanten viser til, men det er fortsatt krevende for mange selv om literprisen akkurat i dag er 7–8 kr lavere mange plasser. Det er mest sannsynlig at de høye drivstoffprisene som Stordalen viser til, ikke vil vedvare på det nivået. Oljeprisen steg kraftig i dagene etter Russlands invasjon i Ukraina 24. februar og nådde et toppunkt på om lag 130 amerikanske dollar per fat den 8. mars. Deretter har oljeprisen falt noe tilbake. Prisene i terminmarkedet tilsier at markedsaktørene forventer ytterligere reduksjoner i oljeprisen framover. Et fall i oljeprisen vil gi reduserte drivstoffpriser. Den framtidige prisutviklingen på råolje, og dermed på drivstoff, er imidlertid usikker. Regjeringspartiene varslet i Hurdalsplattformen at vi vil redusere avgifter som rammer folk flest, slik som elavgift og drivstoffavgifter. Denne regjeringen har fulgt opp. Vi har redusert både elavgiften og drivstoffavgiftene sammenliknet med Solberg-regjeringens forslag til statsbudsjett for 2022. Regjeringen er opptatt av å gjøre hverdagen bedre for folk. Ved endringer i viktige rammebetingelser kan det være aktuelt å vurdere justeringer også i andre skatter og avgifter. Endringer i skatter og avgifter vil vi vurdere samlet, ikke minst i forbindelse med statsbudsjettet, og selvfølgelig se på hvordan vi i sum skal sørge for at norske familier får bedre kjøpekraft, som er denne regjeringens mål. Folk som har vanlige og middels inntekter, skal når denne krisen er over, oppleve at de har kommet så godt som mulig ut, og at kjøpekraften skal gå opp, ikke ned.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Spørsmålet til Stordalen viser noe av den store utfordringen vi står overfor akkurat nå, for det er enorme svingninger også med samme avgiftsnivå. For lastebileiere er avgiftene på diesel under 6 kr – ca. 5,50 kr hvis man regner med både den delen som er biodiesel, og vanlig diesel per liter – og det har vært svingninger fra 16 kr til 25 kr med samme avgiftslegging. Det har nå skjedd store endringer i løpet av veldig kort tid. Det som kommer til å være viktig for regjeringen og ikke minst for meg som finansminister, er at vi over tid må gjøre tiltak som sikrer at vi har en transportnæring, og som sikrer at vanlige folk klarer å få bedre kjøpekraft. Spesielt på strøm har vi gjort mange grep for å dempe de voldsomme utslagene vi står overfor per dags dato. Det kommer vi også til å jobbe med fram til budsjettet for 2023 og fram mot revidert nasjonalbudsjett, for å se om det er nye tiltak man må gjøre for å hjelpe spesielt utsatte grupper.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Stordalen viser til at det er press mange steder for transportbransjen, og at det også er store utfordringer med å rekruttere nok folk. Når det gjelder rekruttering, merker vi det også totalt sett i næringslivet i Norge, at det rett og slett er mangel på arbeidskraft nå. Det er bra for dem som kommer seg inn i arbeidsmarkedet, men det kan være utfordrende for enkeltbedrifter. Vi kommer som regjering selvfølgelig til å være opptatt av å ha tett dialog også med transportbransjen, for å se hvilke grep det er man kan gjøre. Vi har hatt veldig tett kontakt med f.eks. taxinæringen, for å se hva slags grep vi kan gjøre der for å skape mer trygghet og mer forutsigbarhet. Vi har overfor taxinæringen varslet at vi skal gjøre avgiftsgrep ganske raskt, for å rette opp noen av de feilene som har skjedd før. Vi kommer til å ha tett dialog med resten av transportbransjen for å se om det er skatte- og avgiftsgrep som gjør at vi kan skape mer trygghet og forutsigbarhet. Akkurat disse månedene er det mye bølger på grunn av krigen i Ukraina. De grepene vi skal gjøre, skal være langsiktige, de skal stå seg og gjøre at vi får en transportbransje i Norge som opplever at de har en regjering som ser dem.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Krigen i Ukraina har stor innvirkning på hele Europa. Den skaper uro, og det er bare Putin som bærer ansvaret. For vår del merker vi bl.a. dette av økte råvarepriser, spesielt på strøm og drivstoff. Det er stor uro, og jeg har forståelse for at folk er urolige. Samtidig er vi i Norge bedre stilt enn i veldig mange andre land. Vi er ganske trygge for vår beredskap og at vi ikke får krig her, og utsiktene for norsk økonomi og næringsliv er gode til tross for at krigen i Ukraina fører til usikkerhet, og at prisene på innsatsfaktorer som drivstoff og strøm har økt. Det er sterk økonomisk vekst, og ledigheten er lav. Utviklingen må ses i sammenheng med at smitteverntiltakene er avviklet, og at vi er på vei ut av pandemien. Næringslivet rapporterer om stor knapphet på arbeidskraft. Nær seks av ti bedrifter i Norges Banks regionale nettverk meldte før krigsutbruddet om at kapasitetsbegrensninger demper veksten – altså at man ikke får tak i folk. Nær halvparten av kontaktene i undersøkelsen har problemer med å få tak i ansatte med riktige kvalifikasjoner. Det er den høyeste andelen siden 2007. Regjeringen fører en forutsigbar og ansvarlig skattepolitikk overfor næringslivet. I Hurdalsplattformen har vi uttalt at selskapsskatten skal holdes på 22 pst. gjennom hele stortingsperioden. Selskapsskattesatsen er uendret i 2022. I 2022 har vi økt formuesskatten og endret verdsettelsen av ulike formuesobjekter. Samtidig har vi gjort endringer som gjør at det er færre som betaler formueskatt for 2022 enn det var under forrige regjering i 2021 – for vi er opptatt av at de som har lave formuer og vanlige inntekter, skal få mindre skatt. Formuesskatten er en skatt på personer og bidrar til omfordeling. Formuesskatt kan redusere sparingen, men det er lite som tyder på at formuesskatten svekker bedriftenes muligheter for å gjennomføre lønnsomme investeringer vesentlig.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Det er noen ekstremutslag nå. Selv om det store bildet er at det går bra, er det alltid skummelt med makrotall. Det går bra for mange, og det er stor etterspørsel etter arbeidskraft. Noe av det aller hyggeligste er at en del folk som over tid ikke har vært i arbeidsmarkedet, kommer seg inn i arbeidsmarkedet. Vi ser også at en del med innvandrerbakgrunn som har vært utenfor arbeidsmarkedet, kommer seg inn i arbeidsmarkedet. Det er veldig, veldig bra. Men når man snakker om de store tallene, skal man aldri glemme de enkelte bedriftene. Og noe av det som er kjempeviktig, er det Wold løfter opp nå med strøm. Derfor var det viktig for oss, punkt én, å gjøre varige endringer i avgiftsnivået, som vi gjorde før jul. Det skal altså ikke bare være knyttet til enkeltåret, og det skal være for dem som ikke er i de høyeste prisområdene. Punkt to: Vi jobber med systemendringer, slik at det blir mer trygghet også for bakere og andre for å få bedre avtaler til lavere pris. Det jobber regjeringen med, og det kommer vi tilbake til ganske raskt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
For å ta bakeribransjen: Den delen av strømregningen som går til moms, får bakeribransjen tilbake, men det som går direkte til staten på strømregningen, er elavgiftbiten. Derfor var det viktig for meg med en gang jeg ble finansminister, å sette ned elavgiften, for det hjelper for alle. Det var ikke laget som et krisetiltak, det var valgt som en varig endring. Så når strømprisen blir mer normal, vil det avgiftsnivået være lavere, for vi syntes avgiftsnivået hadde blitt altfor høyt under de åtte årene i forkant. Så jobber vi også med systemendringer, som jeg vil komme raskt tilbake til Stortinget med, som jeg både tror og håper gjør at næringsutøvere som ønsker mer sikkerhet rundt sine strømordninger, skal kunne få det.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Dette spørsmålet fra representanten Limi er på mange måter det samme som jeg svarte på i spørsmål nr. 3, fra Limis kollega, representanten Stordalen. Uten å gjenta hele svaret mitt på ny, viser jeg til den krevende situasjonen vi står i nå i Europa. Det pågår en krig som rammer ukrainere hardt, og denne krigen har også gitt utslag i høye råvarepriser, som igjen gjør at drivstoffprisen i Norge har gått opp, til tross for at avgiftsnivået er uendret. Jeg har stor forståelse for at det er krevende for mange, og jeg er enig i at prisen i dag er høy, selv om den heldigvis er lavere i dag enn den var dag jeg fikk spørsmålet – hvis en regner prosentregning er den fort 10–20 pst. lavere mange plasser. Jeg mener fortsatt at det er høyt, la det være sagt, så det ikke kan bli misforstått. En pris på 30–40 kr ville være et veldig høyt nivå som ville gjort hverdagen veldig krevende for mange rundt om i landet. Regjeringen følger selvfølgelig situasjonen tett, og vi vil vurdere i skatte- og avgiftsopplegget om det vil være nødvendig med grep, herunder også reduksjon av avgifter. Vi må bare håpe og tro at vi ikke får den type priser, for noe av grunnen til at prisene også har blitt ekstra høye i de ukene som har gått, er kombinasjonen av spesielt høye oljepriser og lav kronekurs. Oljeprisen har vært så høy før, men kronekursen har ikke vært så lav i kombinasjon med høy oljepris, og derfor har det gitt de spesielt store utslagene som man så i hvert fall for 14 dager siden, da det var de aller høyeste prisene.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Det som er regjeringens helt klare mål, er at en familie som tjener fra 400 000–600 000 kr, en vanlig norsk familie der kanskje mor og far jobber, skal få et samlet sett lavere skatte- og avgiftstrykk. Det er hele målet. Hvis man tar en familie som bor f.eks. i Stange, der jeg bor, og pendler til Oslo-området, kommer de til å merke i skatteoppgjøret at med det budsjettet vi la fram, får de ca. 9 500 kr mindre i skatt hvis én f.eks. pendler til Oslo. Det er et direkte resultat av det skatteopplegget vi la for i år, sammenlignet med det som var i fjor. Hvis en i tillegg har en unge i barnehagen og legger inn det vi også har gjort på andre avgiftsendringer, vil en vanlig medianfamilie som bor f.eks. på Hamar og der én er pendler, sitte igjen med ca. 12 500 kr med skatteopplegget vårt. Det er totaliteten av de grepene vi har gjort. Når vi skal komme ut av denne krisen her, vil det være én ting vi er opptatt av, og det er at en vanlig familie med vanlige inntekter skal sitte igjen med mer, ikke mindre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Her prøver representanten Limi et gammelt triks i boka, å legge konklusjoner i min munn som jeg aldri har sagt, aldri har tenkt og aldri har drømt om – jeg hadde bråvåknet midt på natten hvis det hadde vært virkeligheten at jeg hadde begynt å tenke slik. Poenget er at jeg er opptatt av at folk skal kunne få ha det bedre, og veldig mange av oss er avhengig av bil. Derfor er målsetningen til denne regjeringen og meg som finansminister at når en ser det over tid, skal det ikke bli dyrere å ha bil i Norge. Det skal ikke bli dyrere for dem som er avhengig av f.eks. å bruke bilen langt for å pendle. Det skal bli billigere for dem som f.eks. er avhengig av å ta ferje, for der skal vi få ferjeprisene ned, og det skal være gratis på en del av de minste strekningene. Hele målet vårt er at vi nettopp skal avhjelpe hverdagen til folk. Det er noen ekstremutslag akkurat nå på grunn av krigen i Ukraina. De er ekstreme. Vi skal gjøre noen langsiktige grep hele veien som gjør at kostnadene til folk ikke skal øke, og at de skal sitte igjen med mer penger i sum. Så er det viktig også bare å minne representanten Limi på at når man ser f.eks. strøm og drivstoff, som Fremskrittspartiet har tatt opp, er det samlede avgiftsnivået lavere i år enn det var i fjor, da Fremskrittspartiet vedtok det. Men det viktigste er at vi må gjøre hverdagen til folk bedre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Urolighetene i Europa skaper stor usikkerhet og har gjort det krevende på kort sikt med de økte råvareprisene som kommer som en konsekvens av disse. I Norge er vi likevel bedre stilt. Ikke bare lever vi i trygghet fra krig, men det går også veldig godt i norsk økonomi. Det er sterk økonomisk vekst. Sysselsettingen øker, og andelen av befolkningen som er i jobb, har ikke vært høyere siden 2012. Arbeidsledigheten har gått betydelig ned det siste året og er lavere enn før pandemien, og vi nærmer oss det svært lave nivået fra oppgangstiden før finanskrisen i 2008. Det er viktig med trygg økonomisk styring. Finanspolitikken skal brukes til å jevne ut svingningene i økonomien, holde arbeidsledigheten nede, høy sysselsetting og en stabil økonomisk utvikling. Selv om vi nå er i en mer usikker tid enn vanlig, tilsier anslag fra regjeringen at den økonomiske veksten vil fortsette i år og neste år. Det er vårt klare mål, selv om det er krevende. Vi skal bruke klokskapen til å styre båten gjennom denne uroen slik at det fortsatt er vekst. Det er en særlig vekst i det private forbruket som driver veksten totalt. Etter at mange har spart litt ekstra under pandemien, vil det også påvirke økonomien. Husholdningenes disponible realinntekt ligger an til å øke både i år og neste år, altså vil man sitte igjen med mer når man ser året under ett. Det er hele regjeringens mål. Sysselsettingen vil vokse ytterligere, slik at en høyere andel av befolkningen vil delta i arbeidslivet. Det danner grunnlag for at den registrerte arbeidsledigheten vil holde seg lav også de neste årene. Flere i jobb gir økt inntekt også for dem som tidligere har vært arbeidsledige, eller som har stått utenfor arbeidsmarkedet av andre grunner. Det er bra for dem, og det er bra for oss alle. Regjeringen legger vekt på en rettferdig fordeling, og gjennom skattepolitikken gjennomfører vi en omfordeling fra dem med høye inntekter og formue til dem med lave og middels inntekter. I tråd med Hurdalsplattformen har personer med inntekt under 750 000 kr fått lavere inntektskatt, og det totale avgiftsnivået for varer som er veldig rettet mot personer, har også gått ned. Lønnsoppgjøret er nå i gang. Jeg vil minne om at en sentral del av det inntektspolitiske samarbeidet i Norge er at arbeidslivets parter har ansvar for lønnsforhandlingene. Myndighetene har ansvar for at lover og regler legger til rette for et velfungerende arbeidsmarked. Høyere energipriser fører til økt inflasjon både hos våre handelspartnere og her hjemme. Usikkerheten er stor om den videre utviklingen i Ukraina og om hva som vil skje med olje- og gassprisen framover. Usikkerheten er størst om gassprisen, og det kan også føre til usikkerhet rundt vår strømpris. Derfor har vi satt i gang en rekke tiltak for å beskytte husholdningene mot denne usikkerheten, gjennom strømstøtteordningen og andre grep som direkte påvirker folks kjøpekraft. Det har vært en tung satsing som har vært helt nødvendig.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Nå kjenner jeg jo ikke hans konkrete tilfelle. Derfor skal vi også ha et godt sosialt sikkerhetsnett i Norge som fanger opp folk som har ekstra utfordringer, først og fremst gjennom trygdesystemet og eventuelt også gjennom bostøtte eller andre tiltak som skal hjelpe folk som har ekstra utfordringer. Det er kjempeviktig, og det er en del av vårt sosiale sikkerhetsnett. Derfor var det også viktig for regjeringen å styrke det sosiale sikkerhetsnettet i stort for folk som har hatt utfordringer, f.eks. ved å innføre feriepenger for dem som har vært arbeidsledige. Det var en av de store satsingene vi hadde før jul, som er en ny satsing, og som skaper mer trygghet for dem som har vært ledige. Det samme gjelder pensjon fra første krone, som også er for folk som ofte har en litt løs tilknytning til arbeidslivet i en periode, og som kanskje ikke har fått opparbeidet pensjonsrettigheter. Derfor innførte vi pensjon fra første krone. Og da vi så den ekstraordinære strømprissituasjonen, brukte vi over 1,1 mrd. kr på økt bostøtte nettopp til dem som har aller dårligst råd, for at de skulle sikres, for at de ikke skulle rammes av de økte strømprisene.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Nå kjenner ikke jeg vedkommende, men i stort: For folk som har så trang økonomi, vil det å øke bostøtten ofte være noe av det aller viktigste vi gjør, for det er en målrettet, direkte kontantoverføring. Slik hans økonomiske situasjon beskrives, høres han akkurat ut som en som absolutt har rett på bostøtte. Derfor økte vi bostøtten i både januar, februar og mars, og vi økte den også i desember. Det er et mye større beløp enn eventuelle avgiftsjusteringer, og det er i en helt annen skala enn f.eks. en halv krone på drivstoffprisen. Vi satte også ned avgiftene på strøm, men også det blir mye mindre – selv om vi satte ned avgiftene på strøm mye, er det et mye mindre beløp for den enkelte enn f.eks. økt bostøtte. Så det er nok det desidert viktigste, for da er det snakk om ganske vesentlige beløp for dem som får det. Men med tanke på avgiftsendringene, som jeg synes er veldig viktig – f.eks. da vi reduserte avgiftene på strøm, mente jeg det var kjempeviktig – er det likevel et mindre beløp for dem som har rett på f.eks. bostøtte.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Som jeg har nevnt tidligere i spørretimen, men siden representanten Gulati kom først nå, må jeg nevne det igjen – jeg ser at han har på seg forsvarsslip, og jeg har på meg NATO-pin, og vi gjør det sikkert av samme grunn – står Europa i en krevende tid. Det er først og fremst krevende for de menneskene som lever i krigen, men urolighetene får også konsekvenser for råvareprisene i Europa. Dette gjør at noen varer, f.eks. drivstoff og strøm, har blitt dyrere i Norge. Det er stor usikkerhet knyttet til hvordan dette bildet kommer til å se ut framover. Spesielt for drivstoff har prisene gått ganske fort opp, men de kan også gå ganske fort ned igjen. Til statsbudsjettet lages det anslag for de samlede inntektene fra merverdiavgiften. En legger da til grunn forventningene til den makroøkonomiske utviklingen, herunder anslag for forbruk. Anslagene for 2022 er omtalt i nasjonalbudsjettet for 2022. Merverdiavgiften, altså momsen, er en generell avgift på forbruk, og det er verdien av det samlede forbruket som er relevant for inntektsanslaget. Det lages ikke anslag for merverdiavgiftsinntekter fra omsetning av enkelte varer og tjenester. Det foreligger heller ikke regnskapstall som viser merverdiavgiftsinntekter fra omsetning av mat, strøm og drivstoff til husholdninger. Det har vi ikke i våre systemer. Det samlede forbruket, og dermed også de samlede momsinntektene, påvirkes i liten grad av endringer i prisene på enkeltvarer. Så prisøkning på strøm, drivstoff – mat også, hvis det også viser seg å skje – antas dermed ikke å gi vesentlige merinntekter fra momsen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Hvis man ser på det totale skatte- og avgiftsopplegget til regjeringen jeg er finansminister i, gikk det totale skatte- og avgiftstrykket ned for folk med vanlige og middels inntekter. Det mener jeg var kjemperiktig å gjøre. I tillegg tok vi grep på skatter og avgifter som gjorde at de gikk ned. Hvis man ser på det som blir tatt opp i dag, det totale avgiftstrykket på strøm, drivstoff og det å ha en bil, gikk det også ned sammenliknet med i fjor. Mitt og regjeringens mål er at en familie hvor mor kanskje tjener 550 000 kr og far tjener 500 000 kr, skal ha mer igjen i lommeboken når denne krisen er over, ikke mindre. Det er turbulent akkurat nå, og enkeltpriser vil kunne svinge opp og ned hele veien, men hele målet – når vi skal se tilbake på denne tiden – er at en vanlig familie med vanlige inntekter skal sitte igjen med mer, ikke mindre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Når regjeringen skal se på helheten, kommer vi uansett til å sette inn nye tiltak som gjør at vi får ned summen av kostnadene til en gjennomsnittsfamilie. Da er det mange ulike ting man kan gjøre. En av de tingene som har størst betydning for dem som har høye transportkostnader i forbindelse med jobb, er pendlerfradraget. Det har økt veldig kraftig i år, og mange vil merke på skatteoppgjøret at det hjelper. Vi vil også se på det å ha bil, f.eks. det med trafikkforsikringsavgift. Det er en mer skjult kostnad som ligger i folks forsikringspremie. Det er også andre kostnader for familiene vi kommer til å se på, f.eks. barnehageplass, SFO og andre ting som gjør at folk med vanlige og middels inntekter skal merke at de sitter igjen med mer i lommeboken. Her må vi ser på en bredde av tiltak, for det er hele målet. Det er spesielt røft nå, for svingningene er så høye. Med det avgiftsnivået vi har nå, kunne man for noen måneder siden fylle drivstoff for 15–16 kr per liter, i forrige uke kostet det 25–26 kr, denne uken 19 kr. Så det varierer veldig. Men når vi innfører tiltak, skal summen gjøre at hverdagen for folk blir bedre, ikke vanskeligere, selv om det er krevende uker nå.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Jeg takker for spørsmålet. Representanten viser helt korrekt til at regjeringen vil redusere inntektsskatten for dem med inntekt på under 750 000 kr, og den jobben har vi kommet godt i gang med gjennom 2022-budsjettet. De med inntekt på under 750 000 kr har fått lavere inntektsskatt med anslagene fra budsjettforliket. For personer med inntekt på rundt 600 000 kr, ble det anslått at inntektsskatten ville bli redusert med i gjennomsnitt om lag 2 300 kr. Til grunn for dette anslaget er budsjettets pris- og lønnsvekstanslag for 2022 benyttet. Den faktiske pris- og lønnsveksten kan avvike fra det som legges til grunn i budsjettet. Prognosene for prisveksten inngår som en viktig del av grunnlaget for lønnsoppgjøret. TBU anslår en vekst i konsumprisindeksen på 3,3 pst. fra 2021 til 2022. SSB publiserte lignende anslag i forrige uke. Det er en forholdsvis høy prisvekst, men et annet bilde enn man får om man ser på energiprisene alene. Samtidig skal vi ikke underslå at krigen i Ukraina gir stor usikkerhet også om matvareprisene framover. SSB anslår for øvrig at strømstøtteordningen bidrar til å senke prisveksten vesentlig. Det viser at milliardene til strømstøtteordningen gir virkning for folk. Lønnsoppgjøret er et forhold mellom partene i arbeidslivet. Vi vet ikke nå hva lønnsveksten i 2022 vil bli, og frontfaget er i mekling. Regjeringen blander seg ikke inn i lønnsoppgjøret. SSB på sin side har lagt til grunn en liten reallønnsvekst også i 2022, altså en reallønnsvekst også i 2022. Dersom det viser seg å bli en reallønnsvekst, har folk fått bedre kjøpekraft samlet sett, selv om prisen på enkelte varer har variert mye.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Når det gjelder strømstøtteordningen, skal Fremskrittspartiet være glad for at de ikke fikk flertall for sine forslag, for de var så mye dårligere enn det som kom i sikringsordningen fra regjeringen. Blant annet når det gjelder de enkelte tusenlappene dere ville betale ut, ville det blitt mye mindre støtte per husholdning. Da vi kom med sikringsordningen, støttet Fremskrittspartiet den. Det var jo bra. De skal være glade for at de ikke fikk gjennomslag for de forslagene de foreslo først, for de hadde et mindre omfang og hadde hjulpet mindre. Men så er det viktig å si når han sier at det er tomme ord: La oss ta en familie fra Hamar, som er et område som Tor André Johnsen og jeg kjenner godt, der en pendler til Oslo. Den familien vil få 9 500 kr mindre i inntektsskatt i år, sammenliknet med det opplegget representanten Johnsen skapte flertall for i fjor. 9 500 kr mindre i inntektsskatt er ganske mye. I min verden er det iallfall ganske mye for en familie med medianinntekt. Hvis familien i tillegg har en unge i barnehagen, så vil de få 2 200 kr mindre i barnehagekostnader. Og med de avgiftsgrepene vi gjør, får man også mindre i avgifter. Denne familien får da ca. 12 700 kr mer på grunn av de skatte- og avgiftsgrepene vi gjorde da vi kom i regjering i fjor høst. Det er en del penger i en vanlig families liv.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Tor André Johnsen er en representant som kjenner russiske forhold veldig godt, og hane er godt oppdatert på hva som skjer i Russland og Ukraina. Han vet at det er en sammenheng mellom den konflikten som der skjer og den enorme uroen som vi nå ser i hele Europa. Så sier han at det bare er prat, men 12 700 kr er ikke bare prat i valgdistriktet som Johnsen og jeg er valgt fra og for en vanlig familie som bor på Hamar, der en pendler til Oslo – som veldig mange gjør. De er kanskje organisert i fagforening, har en unge i barnehage og får 12 700 kr mindre i skatt. Det er ikke prat – det er handling, og det hjelper i en familieøkonomi. Så er jeg opptatt av en ting til: At vi ikke skal gjøre grep i økonomien som gjør at renta går for mye opp, for det er også tøft for en familie med mye gjeld. Det ansvaret har jeg også. Men de skatte- og avgiftsgrepene som regjeringen gjør, skal hjelpe vanlige familier med vanlige inntekter, og det kommer også til å være hele poenget når vi skal legge fram nye budsjetter: At det skal hjelpe vanlige familier med vanlig inntekt, og at de skal sitte igjen med mer, ikke mindre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Statens pensjonsfond utland, eller oljefondet om du vil, er vår felles formue. Hele ideen er at de store inntektene vi har nå, skal komme framtidige generasjoner til gode. Det er i dette fondet den framtidige pensjonen til mange norske borgere ligger. Vårt finanspolitiske rammeverk, med Statens pensjonsfond utland og handlingsregelen, har siden 2001 angitt en plan for å bruke oljeinntekter over statsbudsjettet og samtidig håndtere petroleumsformuen på en måte som bidrar til en stabil økonomisk utvikling, er vekstfremmende, og som kommer framtidige generasjoner til gode. I lov om Statens pensjonsfond framgår det at statens netto kontantstrøm fra oljevirksomheten i sin helhet skal tilføres Statens pensjonsfond utland, og at midlene i fondet bare kan anvendes til en overføring til statsbudsjettet etter vedtak i Stortinget. Fondets avkastning inntektsføres direkte i fondet. Siden 2001 er følgende retningslinjer, kalt handlingsregelen, lagt til grunn for uttak fra fondet: Bruken av fondsmidler skal over tid følge den forventede realavkastningen av Statens pensjonsfond utland. Det må legges stor vekt på å jevne ut svingninger i økonomien for å sikre god kapasitetsutnyttelse og lav arbeidsledighet. Det er altså fondsverdien og ikke de løpende petroleumsinntektene som over tid danner grunnlaget for bruken av oljepenger over statsbudsjettet. Det finanspolitiske rammeverket legger til rette for at realverdien av fondet opprettholdes til nytte for framtidige generasjoner. Dette er hele forvaltertankegangen som har gitt oss som felleskap en trygg velferd i dag, men også for framtiden. Fondet og handlingsregelen bidrar til at statsbudsjettet kan skjermes fra kortsiktige endringer i petroleumsinntektene. Handlingsregelen gir også handlefrihet i budsjettpolitikken til å motvirke økonomiske tilbakeslag. Fondsverdien er usikker. De siste årene har avkastningen av fondet vært høy, men hittil i år har fondet falt betydelig. Det er ingen garanti for at et slikt fall i fondets verdi vil hentes inn igjen. Slik rammeverket praktiseres, vil kortsiktige endringer i fondsverdien ikke påvirke innretningen av finanspolitikken. I vurderingen av hvor mye oljepenger som skal brukes i det enkelte år, vil situasjonen i økonomien tillegges stor og avgjørende vekt. Mer varige endringer i fondsverdien vil derimot påvirke det langsiktige finansieringsbidraget vi kan vente å få fra Statens pensjonsfond utland. Min uttalelse til Aftenposten 12. mars var en påminnelse om at fondets verdi hittil har falt mer enn petroleumsinntektene har økt. Dette viser at krig og uroligheter ikke bare har menneskelige konsekvenser, men det har også påvirkning på Statens pensjonsfond utland negativt. Vi kan ikke vite hva som skjer videre, og hvordan Russland nå kommer til å agere. Så lenge vi fortsatt har krig og uroligheter i Ukraina, er det er stor usikkerhet både om fondsverdien og om petroleumsinntektene framover.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Det som er hele poenget, er: Hvis vi tar 2020, da olje- og gassprisen var lav, da var det ikke sånn at vi brukte mindre såkalte oljepenger inn i norsk økonomi. Da brukte vi av fondskapitalen. Vi brukte ganske mye mer oljepenger fordi oljeprisen var lav. Og så brukte vi det til å sikre inntekten til folk, vi lagde ulike sikringsordninger for bedrifter og gjorde mange tiltak for å holde hjulene i gang da pandemien slo til. Nå når oljeprisen er høy, er det ikke sånn at vi bruker mer penger i norsk økonomi av den grunn, men vi vil til enhver tid basere oss på det vi har i fondet, nettopp fordi vi setter de pengene inn i fondet. Det er ikke sånn at vi fra dag til dag justerer pengebruken her i stortingssalen etter fondets verdi, eller oljekursen. Det er stabiliserende, det er den unike modellen som har tjent Norge veldig godt, at vi har klart å sette av penger. Og så tar vi ut penger etter det vi mener økonomien tåler, sånn at vi ikke får økt rente, økt prispress og økt kostnadsvekst uten at vi får en forbedring i hverdagen til folk. Hele målet med å ta ut penger av oljefondet er å gjøre livet ditt og mitt bedre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Her har representanten Tybring-Gjedde et slags premiss om at jeg er uenig i det jeg selv uttalte til Aftenposten tidligere i mars, men det er jeg ikke. Det som jeg uttalte da, var et faktum – fondsverdien hadde gått ned, for fondet har tapt store beløp på grunn av den økonomiske uroen. Inntektene på grunn av økte olje- og gasspriser har ikke økt så mye som fondsverdien har tapt seg. Ergo har vi selvfølgelig sett at fondsverdien taper seg mer enn inntektene har økt. Så er det heldigvis ikke sånn at man direkte kobler dag til dag-fondsverdien og inntektene fra olje- og gassektoren til hva vi bruker av penger i stortingssalen. Det er hele poenget med handlingsregelen – at representanten Tybring-Gjedde og jeg skal ha frihet til å tilpasse den økonomiske politikken til hvordan virkeligheten er. Det er poenget, og det var det jeg sa i Aftenposten. Det er ikke sånn at noen har påstått at Norge blir så mye rikere på krigen. Det mener jeg er helt feil premiss – alle taper på denne krigen, og vi taper på kort sikt også fondsverdi på Statens pensjonsfond utland.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Aksjeandelen i Statens pensjonsfond utland ligger fast, og det foreligger ingen planer om å endre denne.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Det vi skal være litt bevisste på når det gjelder hele debatten om hvorvidt Norge blir rikere eller fattigere, er at nesten uansett hvilket perspektiv man tar, er den fort litt perspektivløs. Hele Europa blir enormt mye fattigere av den krigen vi nå ser, for den skaper enorme lidelser, menneskelige lidelser, og så må vi klare å orientere båten gjennom dette på et så godt vis som mulig. Takket være at Norge har den store olje- og gassformuen som vi har, har vi et større verktøy til å klare å gjøre at folk i Norge, når denne krisen er over, skal oppleve at de har kommet bedre ut enn inn. Kronemessig er det riktig som det også ble sagt til Tybring-Gjedde, at fondsverdien på oljefondet har tapt seg mer enn vi har tjent på økte olje- og gasspriser. Hvordan fondsverdien utvikler seg framover, er helt umulig å si. Den har et langsiktig perspektiv. I vinter har vi tapt mer enn vi har vunnet. Jeg liker ikke det perspektivet, for vi vil alle tape på denne krigen, uansett om vi økonomisk sett på kort sikt eller ukevis skulle tjene eller vinne, men rent regnskapsmessig har vi tapt også økonomisk.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Noe av det aller viktigste som enhver regjering har ansvaret for, og som også en tidligere justis- og beredskapsminister burde ha et bevisst forhold til, er folks trygghet. Når vi har vært og er midt i en krise, som vi er nå, var den tyngste prioriteringen vi med en gang gjorde, å varsle at vi kommer til å bruke mer penger på forsvar. Vi mener at det var opplagte behov for det, og at en del av prioriteringene som har vært gjort tidligere, ikke har vært gode nok. Derfor varslet vi at vi skulle øke forsvarsbudsjettet med 3 mrd. kr. Også på sivil beredskap mener vi en del av prioriteringene som var gjort tidligere, ikke var gode nok. Derfor varslet vi om 500 mill. kr. I tillegg kommer matsikkerhet. Når de har sett totaliteten av skatte- og avgiftsgrepene denne regjeringen har gjort, vil familiene i Troms – hvor det er mange med ganske vanlige og middels inntekter; det er ikke et høyinntektsområde – oppleve at de får et lavere skatte- og avgiftstrykk, og at de sitter igjen med mer i lommeboka. Så vil Troms og Indre Troms, som er et tungt forsvarsområde, være opptatt av at de nå har en regjering som prioriterer forsvar og beredskap og nasjonal trygghet.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Mitt spørsmål er kort og enkelt: «Kan statsråden redegjøre for kostnadsbildet for norske bedrifter hittil i 2022 sammenliknet med premissene lagt i statsbudsjettet for 2022, herunder virkninger av skatteøkningene samt prisøkningene på drivstoff og strøm?»
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
La meg rette fokuset mot én næring. Bakeri- og konditornæringen rammes knallhardt av strømprisene. Flere bedrifter melder at de kan gå over ende og frykter for framtiden om dagens prisnivå skal legges til grunn som normalen. Om de store konsernene skjermes gjennom langsiktige strømavtaler, gjelder ikke det mange mindre bakeribedrifter utover hele landet. Regjeringen har ikke villet stille opp med tiltak som favner bredt for bedrifter i denne situasjonen. Lastebilnæringen er allerede nevnt av en tidligere spørsmålsstiller, men den opplever altså store problemer med fra før veldig små marginer når drivstoffprisene øker mer enn 30 pst. på kort tid. Vi tror jo at statsråden følger med og er oppmerksom på situasjonen, men bør ikke disse bedriftene få mer sikkerhet for rammevilkårene framover?
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Da er det egentlig på sin plass å utfordre finansministeren på om han kan være litt mer konkret på hvilke tiltak han vil ta initiativ til overfor de to bransjene jeg nevnte i mitt spørsmål.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
«Medlem i finanskomiteen Frode Jacobsen(Arbeiderpartiet) uttalte i en debatt i NRKs Politisk kvarter 17. mars om eventuelle tiltak mot den høye drivstoffprisen følgende: «Regjeringen vil se an utviklingen», og videre at «hvis det blir 30–40 kroner er det veldig høyt, og da er vi nødt til å gjøre noe». (Arbeiderpartiet) Deler statsråden oppfatningen om at det først er ved en drivstoffpris på 30–40 kroner at regjeringen er nødt til å – som det ble formulert – «gjøre noe», og i så fall hva?»
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Håp og tro er viktig, men det er ikke alltid nok. Jeg må minne finansministeren om at avgiftene ikke gikk ned ved årsskiftet, avgiftene på bensin og diesel gikk opp sammenlignet med nivået i 2021. Vi står i en krevende situasjon, sier finansministeren. Der er vi helt enige. Spørsmålet er hva vi gjør for å avdempe den krevende situasjonen og det som blir effektene for både vanlige folk og ikke minst bedriftene i Norge. Finansministeren har tidligere reagert på drivstoffpriser på rundt 17–18 kr, og det ble i tillegg gitt en garanti om at det ikke var aktuelt for Senterpartiet å sitte i en regjering som økte prisene til 20 kr literen. Nå ser vi at det for lengst er historie, og prisene har gått voldsomt opp. Jeg vil spørre finansministeren: Har finansministeren tenkt på noen umiddelbare tiltak som kan avhjelpe den dramatiske situasjonen veldig mange der ute nå står i?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Nå viser vel beregninger at de prisøkningene man opplever på både strøm, drivstoff og ikke minst mat, i tillegg til økende rente, kan medføre ekstrautgifter for en vanlig husholdning på kanskje 50 000–60 000 kr i året, eller sågar mer. Det betyr at de endringene finansministeren refererte til, fort forsvinner fordi situasjonen er en helt annen enn den var i fjor høst, da budsjettet ble vedtatt. Jeg må vel egentlig konkludere med at finansministeren er enig med Frode Jacobsen fra Arbeiderpartiet i at det er først hvis vi ser drivstoffpriser på 30–40 kr literen at det er grunn til å gjøre noe. Betyr det at finansministeren vil være fornøyd hvis prisen stabiliserer seg på 29 kr literen, eller syns han det er altfor høyt – spesielt når man ser det i sammenheng med det som er uttalt tidligere, i opposisjon?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
«Aftenposten refererer 12. mars finansministeren slik: "Vedum går langt i å love at vanlige folk skal komme godt ut til tross for urolige tider" og siterer at "–Alle analyser vi legger til grunn for arbeidet med neste års statsbudsjett, viser økt kjøpekraft. Men det er jo urolige tider." Kan statsråden opplyse hvilke forhold og initiativer, ut over resultatet av det ordinære lønnsoppgjøret mellom partene i arbeidslivet, som ligger til grunn for uttalelsen om at vanlige folk skal komme godt ut og få økt kjøpekraft?»
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Også her hører jeg at statsråden bruker mye energi på å fortelle at det er situasjonen i Ukraina som utelukkende er årsaken, men det er jo slik at prisene gikk opp også i god tid før Ukraina-krisen. Jeg sitter i arbeids- og sosialkomiteen og får en del telefoner fra folk som er vanskeligstilt. Nylig fikk jeg en tekstmelding fra en tidligere rusmisbruker som lever på våre statlige livsoppholdsytelser. For ham har denne situasjonen med økte priser medført at han spiser middag fire ganger i uken. Hvilke tiltak vil statsråden bidra med som gjør at han kan spise middag sju dager i uken?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Grunnen til at jeg tok opp denne saken, er at for mange som har lite i utgangspunktet og kanskje har noen behovsprøvde ytelser fra staten, er det slik at en skattedemping ikke nødvendigvis vil være det som er utslagsgivende for at de får økt kjøpekraft nå. For dem er det viktigste – som han selv sa – at man faktisk får gjort noe med avgiftene her og nå. Da blir oppfordringen til statsråden: Har han tenkt å gjøre noe med avgiftene før man kommer til neste års statsbudsjett?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Da var det min tur til å stille et spørsmål til finansministeren: «Prisene på energi og mat har økt betraktelig sammenliknet med nivået da statsbudsjettet for 2022 ble vedtatt. Kan statsråden redegjøre for hvor store merinntektene fra merverdiavgift på mat, strøm og drivstoff hittil i år er sammenliknet med anslaget i statsbudsjettet for 2022, og vil ekstrainntektene bli benyttet til å redusere merverdiavgiften for de samme varegruppene for å dempe prisveksten i samfunnet?»
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Finansministeren har helt rett i at det er mye i omstendighetene som har endret seg, og som vi ikke kunne forutse i høst, men det ble likevel tatt en del politiske beslutninger, deriblant å øke CO 2 -avgiften, som i sin tur har økt f.eks. bensin- og drivstoffprisene. Dette var noe som Fremskrittspartiet var imot, men som regjeringen valgte å gjøre. Når man nå ser tilbake på hvordan ting har utviklet seg – vil finansministeren si at han mener at det fortsatt var riktig å øke CO 2 -avgiften, som da fikk den konsekvensen det fikk, med økte drivstoffpriser, på toppen av alt det vi ser rundt oss nå?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Vi deler målet om at vanlige folk – folk flest – skal sitte igjen med mer, men det er ikke noen tvil om at hverdagen for vanlige folk har blitt tøffere, ikke minst for dem med en bil som går på fossilt drivstoff, og kanskje spesielt for dem som bor i distriktene og bruker bilen mye. Bensinprisene vi ser, er ekstremt høye, selv om de riktignok har gått litt ned fra det høyeste nivået. Men hva er det høyeste nivået finansministeren kan akseptere før han mener at det må settes inn tiltak for f.eks. å sette ned drivstoffavgiftene, slik at folk får et vanligere nivå på bensin- og dieselprisene enn det vi ha sett de siste ukene?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
«Til Aftenposten 12. mars uttaler finansministeren at «ja, vi får høyere oljeinntekter, men Oljefondet har tapt seg mer enn inntekten har økt». Mener statsråden med dette at det er kortsiktige, urealiserte svingninger opp eller ned i fondets avkastning og ikke pengebruken over statsbudsjettet som skal være avgjørende når handlingsrommet vurderes?»
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Det gikk 2 minutter og 20 sekunder før statsråden var i nærheten av å svare noe. Statsråden sa at vi vet at krig og elendighet fører til at Statens pensjonsfond mister verdi og nå har vi fått det erfart – men det er faktisk ikke sikkert, det er ikke sikkert. For investeringene for Statens pensjonsfond: Ja, for Russland har det gått ned, men for andre deler av verden har det gått opp. Så det er ikke sikkert at det stemmer. Hvis det stemmer at det har gått ned, hva da hvis det er motsatt, hva vil statsråden gjøre da? Vil han bruke mer penger? Det er ikke slik det fungerer. Dette må faktisk en byråkrat ha skrevet og statsråden leste det opp. Den byråkraten mener jeg har gjort en ganske slett jobb med å svare på et spørsmål som er umulig å svare på. Hvis man snur på flisa, hvis man sier at det har gått opp, vil det da øke mulighetene for å redusere utgiftene for folk flest? Eller gjelder ikke den motsatte virkningen av det statsråden sier?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Vi er enige om målet, men poenget er at statsråden har sagt noe helt annet. Spørsmålet er om han kan konkretisere det, men så klarte ikke statsråden å konkretisere det, men kom med et helt annet svar på det som åpenbart var en uttalelse statsråden egentlig angrer på. Jeg er litt lei av dette, at man står i stortingssalen og prøver å forsvare noe som er umulig å forsvare. Det er ingen økonomer som ville forsvart den påstanden. Hvorfor ikke da legge seg flat og si at det var en dårlig uttalelse, eller det var feil? Det går ikke an for en minister hele tiden å insistere på det som er idiotisk, og insistere på at dette er klokt. Til tross for jukselappen til statsråden på eksamensoppgaven, skal jeg snu problemstillingen. Sett at staten tar inn mer penger i skatter og avgifter fra folk flest og alt annet er likt: Mener finansministeren at dette vil skape mer eller mindre press i norsk økonomi?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
«Statsråden har uttalt at det ikke er sikkert at Norge blir rikere som følge av ekstraordinært høye energipriser da verdien på oljefondet samtidig har falt tilbake fra det høyeste nivået ved utgangen av 2021. Kan statsråden med bakgrunn i dette redegjøre for om oljefondet har planer om å selge seg ned i aksjemarkedet til en nå lavere verdi og derved realisere tapet?»
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Det er i så fall et godt utgangspunkt, men da kommer vi jo til den problemstillingen at aksjemarkedet kan svinge. I krisetider detter det som regel, noe som også gir utslag på verdien av oljefondet. Det er vel liten tvil om at energiprisene, som de fremstår nå, er i ferd med å bite seg fast og over et ganske langt perspektiv kommer til å være betydelig høyere enn det som tidligere har vært normalen. Blir det ikke da svært vanskelig å si at Norge ikke nødvendigvis blir rikere på sikt som følge av disse endringene? Det fremstår ganske klart at energiprisene dessverre kommer til å forbli på et høyt nivå, og forventningene bør være at aksjemarkedet etter hvert vil normalisere seg og igjen hente inn den verdien man hadde tidligere i 2021.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
I likhet med finansministeren er jeg helt enig i at det er en forferdelig situasjon vi opplever i Europa. Den russiske invasjonen av Ukraina er en grusom hendelse som har ulidelige menneskelige konsekvenser. Men det er ikke det jeg stiller spørsmål om, for det kan vi skjønt være enige om. Det som derimot er temaet for det vi diskuterer nå, er hvorvidt vi har rom for å levere på det jeg oppfatter at Senterpartiet lovte i valgkampen. Jeg var selv i mange debatter med nåværende landbruksminister, som lovte velgerne i Troms at diesel- og bensinprisene skulle gå ned – de skulle i hvert fall ikke øke. Da fremstår det ganske merkelig at når vi har økonomiske muskler til å møte det kravet, velger man likevel å ikke gjøre det. Hvorfor skal velgerne i Troms i det hele tatt ha noe som helst tillit til Senterpartiet i fremtiden?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-03-23:
«Regjeringen varslet 27. februar en økning i humanitær støtte til Ukraina på inntil 2 milliarder kroner, uttalte 7. mars at dette kom i tillegg til det humanitære budsjettet, og viste 9. mars i stedet til en beslutning om 1,75 milliarder kroner som tillegg til bistandsbudsjettet. Detaljene om fordelingen kommer først i mai. Den humanitære krisen i Ukraina foregår nå og blir verre for hver dag. Hvor mye vil regjeringen reelt øke den humanitære støtten til Ukraina med, vil samtlige midler bli tilleggsbevilget, og hvorfor er ikke fordelingen av midlene allerede klar?»
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-03-23:
Det er bra at regjeringen nå avklarer at det blir en tilleggsbevilgning. Det har vært litt vanskelig, tror jeg, ikke bare for partiene i Stortinget, men også for de humanitære aktørene, faktisk å få grep om hva som har vært regjeringas politikk. Det har kommet litt ulike signaler. Så da vil jeg bare benytte anledningen til å få en bekreftelse på at dette betyr at de 1,75 mrd. kr som det nå er snakk om, ikke tas fra andre steder i bistandsbudsjettet, men legges på bistandsbudsjettet som en tilleggsbevilgning.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-03-23:
Jeg tror noe av det som bidro til å skape forvirringen, var den beskjeden som gikk ut til Norad om å stoppe alle utbetalinger i to uker, øyensynlig for å gjøre omprioriteringer til dette humanitære budsjettet. Jeg støtter fullt ut regjeringas beslutning om en stor humanitær bevilgning til å hjelpe Ukraina. Høyre har i lang tid – også før krigen brøt ut – etterlyst mer humanitær hjelp til Ukraina, fordi det var en humanitær krise i øst allerede før denne krigen brøt ut, som følge av russisk krigføring i Øst-Ukraina siden 2014. Men det er positivt at dette nå avklares. Mitt neste spørsmål er knyttet til fordeling av midlene. Jeg er også enig i at det er fornuftig å bruke aktører og kanaler som faktisk har tilgang, i en ekstremt krevende situasjon, og jeg vil også benytte anledningen til å gi honnør til den innsatsen humanitære organisasjoner gjør. Men så mye som 1 mrd. kr skal altså ikke besluttes før etter mai/juni. Det er veldig lenge til. Spørsmålet er om det kan gjøres raskere.