Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2018-04-10:
Forslagsstillerne i denne saken reiser et tema alle er opptatt av: å finne gode tiltak for redusert sykefravær. Arbeidstakernes organisasjoner er opptatt av det. Arbeidsgiverne er opptatt av det. Myndighetene er opptatt av det. Et godt og helsefremmende arbeidsmiljø er første bud i så måte. Derfor har vi arbeidsmiljøloven som en vernelov for arbeidstakerne. Dagens lov bygger på en lang tradisjon i Norge. Mange knytter denne tradisjonen til industrialismens gjennombrudd i Norge og arbeiderkommisjonen av 1885, men faktisk finner vi spor av arbeidervernlovgivning helt tilbake til lagtingslovene fra tidlig middelalder, som fastsatte at arbeidstakeren kunne ligge syk et visst antall dager uten at husbonden hadde rett til å redusere godtgjørelsen. Det finnes en god artikkel om det i Store norske leksikon for den som måtte være interessert. Det er arbeidsgiveren som i henhold til dagens lov skal sørge for at arbeidstakernes sikkerhet, helse og velferd blir ivaretatt på alle plan i virksomheten. Det pålegger arbeidsgiverne å jobbe aktivt for å iverksette tiltak for redusert sykefravær. Arbeidstakerne plikter på sin side til å medvirke ved gjennomføringen av de tiltak som blir satt i verk. Vi har arbeidsmiljøutvalg, verneombud og arbeidstilsyn som skal påse at lovverket følges. De seinere åra har vi opplevd liberaliseringer i arbeidsmiljøloven som har vært gjenstand for harde politiske debatter og endog generalstreik. Men det er ikke tema her i dag. I dag diskuterer vi om vi skal fortsette forsøk med utvidet egenmelding i inntil ett år, som et aktivt tiltak for å få sykefraværet ned. Prosjektet Egenmelding 365 ble startet opp under forrige regjering og varte fra våren 2013 til sommeren 2016. 12 virksomheter deltok i forsøket. To typer tiltak ble prøvd ut: For det første kunne ansatte bruke egenmelding ved sykdom i inntil 365 dager. Fire virksomheter prøvde også ut tiltaket iBedrift, som skulle skape trygghet hos den enkelte for å jobbe med muskel- og skjelettlidelser eller lettere psykiske lidelser. Før prosjektet Egenmelding 365 ble igangsatt, hadde dessuten Kristiansand og Mandal kommuner hatt sine egne prosjekter. Kristiansand hadde prøvd ut en ordning med 50 egenmeldingsdager. Mandal, som dette representantforslaget handler om, hadde sitt eget tillitsprosjekt med egenmelding i inntil 365 dager. Prosjektet ble avsluttet som prosjekt i 2012, men fikk adgang til å fortsette i påvente av resultatene fra Egenmelding 365. Egenmelding 365 er evaluert av Proba samfunnsanalyse og Arbeidsforskningsinstituttet. Evalueringen viser én viktig ting, som vi bør ta med oss videre. Oppfølging av den sykmeldte ble bedre på den enkelte arbeidsplassen. Det ble mer vekt på tilrettelegging, og derigjennom økt bruk av gradert sykmelding, men det er ikke påvist at ordningen med utvidet egenmelding i seg selv påvirket sykefraværet. Det var også konklusjonen i den særskilte evalueringen av forsøket i Mandal. Ordningen har påvirket sykefraværsoppfølgingen, slik at oppfølgingen og dialogen er blitt tettere og med mer vekt på tilrettelegging og gradering av sykefravær, men egenmeldingene har ikke i seg selv påvirket sykefraværet. Forskernes konklusjon er etter dette at en egenmeldingsperiode på ett år ikke bør gjøres til en obligatorisk ordning. De har flere begrunnelser for det. De fleste virksomheter i Norge er små, mange har ikke et godt fungerende personaloppfølgingssystem, og mange ledere mangler nødvendig kompetanse i hvordan de skal føre en god dialog om sykefravær og nærvær med ansatte. En annen viktig begrunnelse er at ikke alle arbeidsgivere er seriøse, men kan i stedet utsette ansatte for et utilbørlig press, som det er enklere å unngå når sykmelding er skrevet ut av lege. Til slutt vil jeg også vise til at partene i IA-avtalen i juni i fjor uten innvendinger tok til orientering at regjeringen ikke ønsket å gå videre med denne typen endringer i egenmeldingssystemet. Det har vi også fått bekreftet fra arbeidstakerhold i ettertid. Flertallet i komiteen – alle partier med unntak av SV, som har fremmet representantforslaget – har derfor innstilt på at forslaget om en forlengelse av en allerede avsluttet forsøksordning, som ingen av partene har noe ønske om å gjøre permanent, ikke blir vedtatt. Jeg regner med at SV selv tar opp sitt mindretallsforslag i saken. Helt til slutt vil jeg benytte anledningen til å ta opp mindretallsforslag nr. 1, fra Arbeiderpartiet og SV, der regjeringen i de kommende drøftingene om en ny IA-avtale bes om å vektlegge de positive erfaringene forsøkene faktisk viste når det gjaldt tettere oppfølging av den enkelte sykmeldte.