Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Fremskrittspartiet er opptatt av at Forsvarets organisasjon skal være i stand til å løse de oppgavene Stortinget pålegger Forsvaret. Dette mener vi er et stort poeng. En organisasjon må dimensjoneres ut fra oppgaver og pålegg, ikke motsatt. Slik det er i dag, har jeg en følelse av at oppgavene og oppdragene må tilpasses organisasjonen. Selvsagt er det til en viss grad slik det må være, men en fastspikret størrelse på organisasjonen må ikke begrense nødvendige oppgaver og oppdrag. Med den organisasjonen det legges opp til i den vedtatte langtidsplanen og Regjeringens budsjett, vil det ikke være et reelt samsvar mellom oppgaver og organisasjon. Det vil heller ikke være samsvar mellom økonomien og organisasjonens størrelse og oppdrag. Dette vil på sikt gjøre Forsvarets situasjon betydelig verre enn hva den allerede er. Vi ser ingen motsetninger mellom det å være deployerbar og det å være representert med styrker i større deler av landet. Det er heller ikke slik at vi er imot en modernisering av organisasjonen, slik noen tror. Det som er viktig for oss, er at Forsvaret er av en slik størrelse og kvalitet at de makter å løse de pålagte oppgaver og oppdrag. Sikkerhetspolitisk er Fremskrittspartiet av den oppfatning at NATO er hjørnesteinen i vår sikkerhets- og forsvarspolitiske forankring. Fremskrittspartiet vil likevel peke på betydningen av at Norge finner et troverdig feste i det forsvarspolitiske samarbeid som utvikles i EU. Norge bør med det for øye bl.a. aktivt stimulere til utvikling av samtrening og øving for styrker fra europeiske land. Dette kan bygges videre ut fra bl.a. Nordsjøsamarbeidet, men også gjennom annet samarbeid vi har med EU. Dagens forsvar bygger på et annet konsept en tidligere. Det nye forsvarskonseptet omfattes av en ny helhetstankegang, nettverksbasert forsvarstenkning. Målet er at norske soldater skal bli i stand til både å finne, dele og handle på bakgrunn av informasjon om fienden. Vi ser dette som en hensiktsmessig og framtidsrettet strategi. Utfordringen er at dette krever både en sterk økonomi og mye trening. Vi er opptatt av at Forsvaret skal ha tilgang på hensiktsmessig teknologi, og vi er villige til å bevilge penger til dette, som til resten av Forsvaret. I kjølvannet av det endrede forsvarskonseptet har man òg vært nødt til å innføre nye doktriner for Forsvarets organisasjon. Den nye doktrineutviklingen er et verktøy for å beskrive det militærteoretiske grunnlaget for de forestående omstillinger. Det er i denne sammenheng grunnleggende at NATO-doktriner må ligge til grunn for våre nasjonale doktriner. Det er derfor avgjørende at nasjonale dokumenter ikke er utviklet til erstatning for allierte doktriner, men at de skal utfylle disse ut fra nasjonale forhold ved å gi utdypende operative retningslinjer basert på særegne norske politiske, demografiske, organisatoriske, topografiske og klimatiske forhold. Vi er opptatt av at dette blir fulgt opp og derved gjenspeiler våre spesielle utfordringer ut fra våre geopolitiske forhold. Vi er opptatt av at Norge viser seg som en stabil partner overfor våre allierte. Det er viktig at Norge fortsetter med utenlandsoppdrag og samarbeid med våre allierte, slik at Forsvaret har et relevant erfaringsgrunnlag for å kunne operere koordinert med allierte nasjoner i tilfelle krig og kriser, samt operasjoner av de arter vi har sett de senere år. Vi er i forbindelse med engasjement i utenlandsoperasjoner opptatt av at det er nødvendig å se oppdraget i helhet, også med tanke på hvor lenge engasjementet skal vare. Dette får konsekvenser for hvilke operasjoner vi bør engasjere oss i. Slik vi ser det, er det viktig å kunne ha en kontinuitet i engasjementet. Dette gir et signal om at Norge har en stabil og fast politikk når det gjelder engasjement med allierte. Engasjementenes størrelse avgjøres av tilgjengelige ressurser. Vi vil understreke at uansett om våre soldater skal operere i utlandet eller ikke, trenger de utdanning, trening og øving. Opplæringen i Forsvaret må være relevant for de oppgaver og oppdrag Forsvaret skal utføre. Stadig mer avansert utstyr krever på mange måter mer av soldatene i dag enn tidligere. Opplæringen blir derfor stadig mer teknisk og utfordrende. Dette medfører derfor en opptrapping av antall engasjerte soldater. Vi er opptatt av at disse soldater og befal skal ha forutsigbarhet i sin karriere og et godt arbeidsmiljø. Vi ser på reserveoffiserene som en stor ressurs for Forsvaret, spesielt med tanke på utenlandsoperasjoner, og håper Regjeringen følger dette opp på en god måte. Når det gjelder operative kapasiteter i Forsvaret, er tilstanden, som vi vet, svært begrenset i utgangspunktet. Det kom derfor som en stor overraskelse at Regjeringen hadde besluttet å iverksette hugging av våre operative MTB-er som var ment å være operative fram til 2015. Slik vi oppfattet det den gang Stortinget bevilget 1 milliard kr til modernisering av MTB-ene, skulle de gamle, moderniserte MTB-ene fases ut i takt med at nye ble innfaset. Per i dag har vi ingen nye MTB-er operative, og det medfører at vi ikke har noe MTB-våpen operativt. Dette er etter Fremskrittspartiets oppfatning svært uheldig. Vi så under MTB-enes deltakelse i operasjoner utenfor Libanon at disse fartøyene var godt egnet til bl.a. trafikkontroll. Vi mener derfor at disse MTB-ene godt kunne ha utgjort en stor ressurs utenfor kysten av Somalia for å sikre fartøyer mot piratangrep. Slik gikk det altså ikke, og det er svært beklagelig for en skipsnasjon som Norge. Nå har komitélederen allerede sagt en del om Olavsvern og Jørstadmoen og sjef INI. Det slutter Fremskrittspartiet seg helt til. Det er også i innstillingen i framsatt forslag til vedtak om dette fra Fremskrittspartiet og Høyre. Vi vil gjerne fokusere på saken, for vi mener at dette er veldig uklart ut fra dokumentene og fra Regjeringens side, og vi føler oss utrygge spesielt når det gjelder INI og hvor sjef INI skal befinne seg. Dette vil vi gjerne ha presisert, og vi fremmer derfor forslag om å konkretisere det. Veteraner er også nevnt i innlegg her. Det vil Fremskrittspartiet gjerne slutte seg til. Vi synes at man kanskje kunne ha sagt enda mer i innstillingen, men vi har forsøkt å legge vekt på dette og vil gjerne presisere overfor dem det gjelder, at dette er noe som komiteen har tatt veldig alvorlig. Vi forutsetter nå at Regjeringen tar et enda fastere grep om dette. De har allerede satt i gang en prisverdig prosess rundt det, men det må bli fokusert mye sterkere på veteraner, som gjennom mange år har vært en sak som vi etter vår mening ikke har gjort nok med, og der mange føler seg veldig utrygge. Fremskrittspartiet er for øvrig det eneste partiet på Stortinget som ønsker en reell økning av forsvarsbudsjettet. Dette ønsker vi fordi vi mener Forsvarets organisasjon er for liten slik den er i dag. Vi mener at Forsvaret lider under mangel på materiell og tilstrekkelige midler til drift. For at Forsvaret skal stå rustet til å møte de utfordringer vi kan forvente at Forsvaret skal løse, ønsker som nevnt Fremskrittspartiet å øke bevilgningene til Forsvaret. Vi er av den oppfatning at Norge må stå sterkt rustet mot trusler rettet mot infrastruktur og myke mål. Vi ønsker derfor i vårt alternative budsjett å øke NSMs driftsmidler med 53 mill. kr. Forsvaret skal etter vår mening har en vesentlig tilstedeværelse i Nord-Norge, inklusiv Finnmark. Hæren har i så måte en viktig oppgave og må derfor sikres nok ressurser til å ha den nødvendige struktur i nordområdene. Regjeringen har i denne forbindelse varslet at Hærens struktur skal styrkes med 400 soldater. Videre er det allerede et akutt behov for 500 nye befal til Hæren for å løse de oppgaver Hæren er pålagt. Vi ønsker derfor i vårt alternative budsjett å øke Hærens budsjett med 750 mill. kr. I vårt alternative budsjett har vi også gått inn for at det opprettes en ny bataljon på linje med Telemarksbataljonen – noe vi håper Regjeringen kan følge opp. Dette for å avlaste de soldatene våre som er i skarp utenlandstjeneste, ikke minst i Afghanistan, og for å styrke vår tilstedeværelse på norsk territorium. Forsvaret er i ferd med å innføre nye fregatter, og dette medfører en kraftig økning i behovet for driftsmidler. Forberedelsene til innfasing av nye MTB-er vil òg belaste Sjøforsvarets budsjett. Vi ønsker derfor i vårt alternative budsjett å øke driftsbudsjettet til Sjøforsvaret med 400 mill. kr. Når det gjelder Luftforsvaret, mener vi er det er viktig å ta høyde for økte kostnader i forbindelse med innfasing av nye transportfly og økt luftovervåking i forbindelse med russisk aktivitet. Vi ønsker derfor i vårt alternative budsjett å øke driftsbudsjettet til Luftforsvaret med 180 mill. kr. Signe Øye nevnte i sitt innlegg transportfly og var kritisk til Fremskrittspartiet i så måte. Da må jeg bare minne Signe Øye om at så lenge jeg har vært på Stortinget – og det er nå snart tolv år – har vi gjentatte ganger, nesten hvert år, fremmet forslag om å kjøpe nye transportfly, noe Arbeiderpartiet like mange ganger har stemt imot. Vi har hatt veldig gode tilbud på nye transportfly, men Arbeiderpartiet har altså gang på gang stemt imot dette. Vi mener fremdeles at det flyet vi har kjøpt, er et godt fly, men det er ikke det riktige flyet. Som Signe Øye godt vet, mener vi at vi skulle kjøpt et helt annet fly. Vi hadde kanskje ikke fått det på samme tidspunkt, men likevel. Det hjelper ikke å kjøpe et fly som ikke har de kapasiteter vi mener det bør ha, bare fordi vi kan få det veldig raskt. Vi mener også det er nødvendig å styrke Heimevernets kapasitet, utdanningsnivå og øvingsnivå. Vi ønsker derfor i vårt alternative budsjett å styrke driftsbudsjettet til Heimevernet med 130 mill. kr. Vi ser dagens trusselsituasjon, med store og komplekse sikkerhetsutfordringer og med store utfordringer for etterretningstjenesten. Vi ønsker derfor i vårt alternative budsjett å styrke dette driftsbudsjettet med 37 mill. kr. Vi ser også med bekymring på at FLO ikke er i stand til å levere det materiell og de tjenester de operative avdelinger etterspør. Vi er bekymret for norsk forsvarsevne som følge av FLOs manglende midler til å ansette personell til å foreta innkjøp og ta seg av andre oppgaver i forbindelse med logistikk til Forsvarets avdelinger. Fremskrittspartiet ønsker derfor i sitt alternative budsjett å styrke driftsbudsjettet med 100 mill. kr. Vi ser nødvendigheten av å styrke Kystvaktens kapasitet, utdanningsnivå og tilstedeværelse. Vi ønsker derfor i vårt alternative budsjett å styrke driftsbudsjettet til Kystvakten med 350 mill. kr. Dette ville medført en styrking av forsvarsbudsjettet på ca. 2 milliarder kr i 2009. Vi er opptatt av at Forsvaret må få det materiell som er best egnet til å løse de oppgaver Forsvaret til enhver tid er pålagt. I denne forbindelse er det nødvendig å øke materialanskaffelsene for å kunne utruste Forsvaret på en tilfredsstillende måte ut fra de kriterier som er gitt gjennom de ulike oppdrag. Vi ønsker derfor i vårt alternative budsjett å styrke post 45, Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold med ytterligere 2 milliarder kr, gjennom utenlandsbudsjettet.