Kristin Vinje (Høyre), 2015-05-28:
Mitt aller første politiske engasjement – hvis man kan si det på den måten – var i EF-kampen i 1972. Jeg var ni år og ville få Norge inn i det europeiske fellesskapet. Det har rent mye vann i havet siden den gang, men jeg står fast på mitt standpunkt om at Norge burde være med i Den europeiske union. Når vi likevel står på utsiden rent formelt, er jeg glad for det engasjementet regjeringen viser gjennom sitt tette politiske samarbeid med dem som står oss nærmest i det internasjonale samfunnet, våre europeiske venner. En av hovedutfordringene vi står overfor her hjemme, er å sikre norsk konkurransekraft slik at vi kan bevare den norske velferdsstaten i fremtiden. Da må vi se langt fremover. Derfor er et av regjeringens aller viktigste prosjekter å gjennomføre en stor satsing på kunnskap. Det er fordi kunnskap er avgjørende for å styrke konkurransekraften og bygge landet for fremtiden. En kraftig satsing på forskning, gjennom både offentlig og privat sektor, vil legge grunnlaget for fremtidens arbeidsplasser i en globalisert verden. Men for å sikre vår egen konkurransekraft er vi avhengig av å samarbeide internasjonalt. Vi er en liten brikke i et stort spill, og vi kan aldri lykkes hvis vi ikke samarbeider tett med resten av verden. Derfor er også en av hovedprioriteringene i norsk forsknings- og innovasjonspolitikk internasjonalisering. Horisont 2020 er det viktigste virkemiddelet for internasjonalisering av norsk forskning og innovasjon. Det vil bidra til å bygge opp vitenskapelig kvalitet. Det vil gi oss økt tilgang til det europeiske og det globale markedet og dermed styrke oss. Det vil gi tilgang på større forskernettverk. Det vil gi oss en unik arena for å styrke samarbeidet også med aktører utenfor Europa. Det er stor enighet i denne sal om at deltakelse i EUs rammeprogrammer for forskning og innovasjon er viktig. Men jeg må understreke at regjeringen Solberg har løftet satsingen på høyere utdanning og forskning kraftig siden regjeringsskiftet i 2013. I tillegg har regjeringen fremmet en egen langtidsplan for forskning og høyere utdanning, en egen strategi for å styrke forsknings- og innovasjonssamarbeidet med EU og en stortingsmelding om strukturelle endringer for å sikre høy kvalitet i universitets- og høyskolesektoren. Regjeringen har styrket virkemidlene for å stimulere norske forskningsmiljøer til å søke om EU-midler. Det har blitt svært godt mottatt i sektoren, og nå ser vi stadig suksesshistorier blant norske forskningsmiljøer som lykkes med sine søknader. Både STIM-EU, posisjoneringsstøtte og andre tiltak er iverksatt for å nå regjeringens ambisjoner om å øke suksessraten i EU. Det er gledelig å se at det går fremover. Slik det nå ligger an i programperioden, er den økonomiske returen på 1,87 pst. Det er en veldig positiv utvikling, sammenlignet med forrige programperiode. Det handler om hardt arbeid fra forskningsmiljøenes side, men det handler også om hvilke forventninger myndighetene signaliserer, og hvordan man legger til rette for at vi skal lykkes med vår EU-satsing. Til slutt: Jeg er glad for at vi på dette feltet er å regne som fullverdige medlemmer av det europeiske forskningsfellesskapet.