Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2008-04-01:
Det dokumentet vi no har til handsaming, er Dokument nr. 1 for 2007-2008, Riksrevisjonens rapport om den årlige revisjon og kontroll for budsjettåret 2006. Dette er det viktigaste dokumentet frå Riksrevisjonen til Stortinget. Dokumentet rapporterer om resultatet av revisjonen av departement og statlege verksemder. Dokumentet inneheld òg resultatet av kontrollen med forvaltninga av føretak der staten er eigar. Riksrevisjonen har revidert rekneskapen for til saman 230 verksemder, og det er sendt 211 revisjonsbrev utan merknad, medan 19 verksemder har fått revisjonsbrev med merknad. Talet på verksemder som har fått merknad, er på om lag same nivå som tidlegare år. Riksrevisjonen har kontrollert forvaltninga av staten si interesse i 42 statlege aksjeføretak, 37 deleigde aksjeføretak, 5 regionale helseføretak, 5 statsføretak, 4 føretak organiserte ved særskild lov og 26 studentsamskipnader. Riksrevisjonen har hatt merknad til forvaltninga under Helse- og omsorgsdepartementet, under Kunnskapsdepartementet og under Samferdselsdepartementet. Som ei innleiing vil eg peike på to gjennomgåande trekk ved rapporteringa for 2006. For det første vil eg rette merksemda mot den generelle kritikken Riksrevisjonen kjem med om etatsstyringa i departementa. Styring av statlege etatar og underliggjande verksemder utgjer faktisk ein heilt sentral berebjelke i gjennomføringa av Stortingets vedtak. Komiteen har derfor i innstillinga gitt uttrykk for at ein ser alvorleg på at Riksrevisjonen finn at fleire departement ikkje har ei tilfredsstillande etatsstyring. Dette kan føre til at det blir vanskeleg å kontrollere om Stortingets vedtak og føresetnader er oppfylte. Eg sa dette i fjor, og eg gjentek det no: Komiteen forventar at Regjeringa tek tak i dette, og at det blir stilt krav om betre styring av statlege verksemder. Det andre hovudpoenget mitt gjeld òg fleire departement og verksemder, og også dette poenget vart påpeikt i fjor. Det gjeld brotet på reglementet om offentlege innkjøp. Komiteen ser særs alvorleg på det høge talet på merknader om dette. Eg tillèt meg også å gi uttrykk for ei viss undring: Det har vore stor merksemd rundt offentlege innkjøp i mange år. Likevel kan det sjå ut som om mange verksemder har store problem med å følgje regelverket. Komiteen finn det òg påfallande at Fornyings- og administrasjonsdepartementet, som er ansvarleg for regelverket om offentlege innkjøp, også i år har brote sitt eige regelverk. Ein samla komite har i innstillinga bedt Regjeringa starte arbeidet med å førebu ei eiga sak til Stortinget om handtering av regelverket for offentlege innkjøp. Lat meg understreke at dette er eit alvorleg signal til Regjeringa. Så vil eg seie noko om dei departementa som Framstegspartiet har hatt saksordførarskapen for i handsaminga av Dokument nr. 1. Under Finansdepartementet peiker Riksrevisjonen særleg på to alvorlege tilhøve. Det eine gjeld den interne kontrollen i skatteetaten. Det kjem m.a. fram at nokre tilsette har hatt tilgang til sine eigne likningsdata og til likningsdata for kollegaer og nærståande. Riksrevisjonen har rapportert tilsvarande tilhøve tidlegare, og komiteen finn det kritikkverdig at Finansdepartementet ikkje har følgt opp dette betre. Komiteen legg derfor til grunn at Finansdepartementet følgjer opp skatteetaten betre, for at slike tilhøve ikkje skal gjenta seg. Det er særs viktig at alle kan ha tillit til skatteetaten. Den andre saka under Finansdepartementet gjeld system for fastsetjing av motorvognavgifter. Komiteen finn det uheldig at framdrifta i det nye registreringssystemet, Au2sys, er sterkt forseinka, og at motorvognavgiftene må fastsetjast etter det gamle systemet. Det er manglar ved det gamle systemet, og dette har vore påpeikt av Riksrevisjonen sidan 1999. Komiteen vonar at Finansdepartementet ser til at eit nytt system kjem på plass raskast mogleg. Når det gjeld Fiskeri- og kystdepartementet, har komiteen merka seg at det er gjort innkjøp utan at regelverket er blitt følgt. Dette gjeld både Kystverket og Fiskeridirektoratet. Departementet fekk kritikk på dette området også i fjor, og komiteen legg til grunn at departementet no set i verk tiltak for å bli betre. Riksrevisjonen har påpeikt at Fiskeridepartementet må arbeide meir strukturert med risikostyring. Komiteen legg til grunn at departementet tek dette på alvor. Så nokre få kommentarar til Miljøverndepartementet, som har fått revisjonsbrev med merknad til Norsk Polarinstitutt og Statens kartverk. I begge institusjonane dreier det seg om manglar ved system for styring og forvaltning av materiell. Komiteen legg til grunn at rutinane for materiellstyring blir betra, og at departementet følgjer opp dette. Så til slutt: I innstillinga til komiteen har Framstegspartiet særmerknader under kapitla om Helse- og omsorgsdepartementet og Utanriksdepartementet. Under Helse- og omsorgsdepartementet har vi påpeikt m.a. at det er store svakheiter innan psykisk helsevern. Ventetida er for lang i mange høve. Dei regionale helseføretaka må syte for at ventetida blir i tråd med bestillardokumentet til departementet, til beste for den einskilde pasienten. Vidare har vi påpeikt at det er eit alvorleg problem at dei regionale helseføretaka har store vedlikehaldsetterslep. Framstegspartiet er bekymra for at manglande vedlikehald er ein trussel for den bygningsmessige sikkerheita. I særmerknadene under Utanriksdepartementet peiker vi på at det er særs viktig at bistandsmidlane våre blir brukte i høve til føresetnadene og på ein etisk forsvarleg måte. Det er viktig at bistand syter for berekraftig utvikling i mottakarlandet. Etter oppfatninga til Framstegspartiet er det dessverre for mange eksempel på at dette ikkje er tilfellet, noko som også er klart etter å ha lese Dokument nr. 1. Vi vil også peike på at det er stor risiko ved å gi bistand som budsjettstøtte. Det er vår oppfatning at det bør bli etablert ein ekstern kontrollmekanisme for å avdekkje korrupsjon innan bistandssektoren.