Beate Heieren Hundhammer (Høyre), 2003-06-05:
Folkehelsemeldingen setter et nødvendig søkelys på folkehelsearbeidet. Dette arbeidet må omfatte alle grupper i befolkningen. Det er likevel nødvendig å fokusere særlig på barn og ungdom. En samlet sosialkomite støtter Regjeringens strategi om å forebygge mer for å reparere mindre. Det er avgjørende at barn utvikler gode vaner i forhold til kosthold og fysisk aktivitet for å forebygge helseproblemer i voksen alder. Dette gir gode helsegevinster for den enkelte og betydelige samfunnsøkonomiske besparelser. Når vi fokuserer på barn og ungdom, mener Høyre det er viktig at vi også inkluderer foreldre og familieperspektivet. Vi er fornøyd med at stortingsmeldingen legger vekt på at det skal tilrettelegges for at den enkelte kan ta ansvar for egen helse. Vi ønsker ikke å rette en moraliserende pekefinger mot foreldre og barn, men å påpeke de positive helsegevinstene ved gode vaner. Vi voksne må være gode rollemodeller, ikke minst i forhold til rusbruk, matvaner og kroppsidealer. I likhet med den voksne befolkningen i Norge har barn generelt god helse. Man finner imidlertid de samme sosioøkonomiske helseforskjeller blant barn og unge som hos befolkningen for øvrig. På samme måte preger livsstilssykdommene også våre barn, eksempelvis med et økende antall overvektige. Det er slående at så mange som 70–80 pst. av alle barn og unge er for lite fysisk aktive. Vi er derfor fornøyd med at regjeringspartiene, sammen med Fremskrittspartiet, har bedt om en utredning av hvordan det kan tilrettelegges for mer fysisk aktivitet i skolen. Aktiviteten bør ikke nødvendigvis være lagt til en bestemt time på timeplanen, men kan integreres i hele skoledagen. Sukkerinntaket hos ungdom har økt og er nesten dobbelt så høyt som anbefalt. Inntaket skriver seg hovedsakelig fra brus og godterier. Inntaket av frukt og grønt minsker behovet for denne formen for sukkerinntak, og antas å ha gunstig effekt på læring og atferd. Vi vil derfor berømme helseministeren, som sammen med landbruksministeren har sørget for en abonnementsordning med frukt og grønt i skolen, og at denne foreslås subsidiert i form av prisnedskriving og tilskudd til administrasjon av ordningen. Abonnementet tilbys i alle fylker med unntak av Finnmark, som vil inkluderes i løpet av 2003–2004. Når det gjelder de aller minste, vet vi at et godt kosthold i sped- og småbarnstiden er svært viktig for barnets vekst og utvikling. Vi kan være stolte av at amming er langt mer utbredt i Norge enn i andre land, og i tråd med de faglige anbefalingene. Nasjonalt ammesenter på Rikshospitalet er viktig for å koordinere den nasjonale innsatsen på dette området. Selv om jeg ikke forventer at alle mødre skal gjøre som meg, ammet jeg mine tre barn i til sammen sju år. Dessverre rammes også barn av psykiske problemer. Mellom 10 og 20 pst. av alle barn har så store psykiske problemer at det går ut over deres daglige fungering. Av disse er om lag 4 pst. behandlingstrengende. Blant ungdom er andelen som har behov for profesjonell hjelp, om lag 10 pst. Opptrappingsplanen for psykisk helse representerer en historisk satsing og innholder øremerkede midler til tilbud for barn og ungdom. Flertallet i sosialkomiteen har også tatt ansvar i forhold til det økende behovet for psykisk helsevern for barn og ungdom, og har vedtatt at en økt andel av de totale midlene i psykiatriplanen skal gå til tiltak for denne gruppen. Innenfor psykiske problemer representerer spiseforstyrrelser en spesiell utfordring. Man anslår at 1 400 ungdommer mellom 15 og 19 år har behandlingstrengende anoreksi. Selv om spiseforstyrrelser ofte har komplekse forklaringer, er det forebyggende helsearbeidet i denne sammenheng et ansvar som hviler på hver og en av oss. Vi må formidle til våre barn og ungdommer at deres verdi ikke er knyttet opp til snevre kriterier som vekt og utseende. Vi må avlive myter om at syltynne modeller representerer et kroppsideal. Som voksne må vi være en motvekt til en kroppsfokusert kultur. På behandlingssiden er pasienter med alvorlige spiseforstyrrelser en prioritert målgruppe for årets bevilgninger til utlandsbehandling. Pasientbroen er et viktig supplement til det innenlandske behandlingstilbudet for å gi en raskere hjelp til denne gruppen. I innstillingen til St.meld. nr. 16 har en samlet komite også påpekt at helsestasjon for ungdom er et viktig lavterskeltiltak for denne gruppen. På disse helsestasjonene gis ungdom råd og veiledning i forhold til prevensjon, samliv og andre spørsmål av helsemessig betydning. Disse tiltakene må være lett tilgjengelige for ungdom og bør være gratis å benytte. Narkotikamisbruket blant ungdom økte sterkt på slutten av 1990-tallet. Utviklingen preges av endringer i misbruksmønsteret, eksperimentering og kombinasjonsmisbruk. Ungdom er mer liberale i forhold til bruk av narkotiske stoffer. Regjeringen har sagt klart nei til en legalisering av narkotika, og dette er et verdistandpunkt som har en viktig signaleffekt. Avslutningsvis vil jeg imidlertid også påpeke noen positive tendenser, nemlig at den sterke økningen i bruk av alkohol og narkotika blant ungdom synes å ha stoppet opp de siste årene. Dette gir et godt utgangspunkt for et folkehelsearbeid i forhold til barn og ungdom. Stortingsmeldingen Resept for et sunnere Norge markerer ikke avslutningen, men begynnelsen på dette viktige arbeidet.