Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2012-03-26:
Riksrevisjonen har gjennomført sin årlige revisjon av statsregnskapet og administrasjonen for Svalbard for 2010. Den årlige revisjonen er en del av det grunnlovsfestede kontrollansvar overfor den utøvende makt. Riksrevisjonen viser til at det oljekorrigerte underskuddet for 2010 er på 104,1 mrd. kr, hvilket er 5,3 mrd. kr lavere enn anslått i nysalderingen. Riksrevisjonen har i forbindelse med revisjonen avgitt 203 avsluttende revisjonsbrev uten merknad og 20 avsluttende revisjonsbrev med merknad. Det viser et hovedinntrykk av en statsforvaltning som fungerer godt, men som på enkelte punkter har forbedringspotensial. Kontroll- og konstitusjonskomiteen har tidligere vært særdeles tydelig på at det er den som kontrollerer på Stortingets vegne, og som selv bestemmer hva som er nødvendig av innsyn for å foreta kontrollen. Til tross for at Stortinget gjennom flere år har støttet opp om komiteens syn, dukker det opp saker hvor Riksrevisjonen forsøkes nektet innsyn i dokumenter. I forbindelse med denne undersøkelsen har det skjedd én gang. Jeg vil derfor understreke at komiteen enstemmig ber om at det fra statsrådenes side iverksettes nødvendige informasjonstiltak overfor egne departement og underliggende organ, slik at Riksrevisjonen får tilgang til de dokumenter som Stortinget har slått fast at Riksrevisjonen skal ha tilgang til. En annen gjenganger er manglende oppfølging av krav til dokumentasjon av ulike offentlige disposisjoner. Komiteen understreker viktigheten av at dokumentasjonskravene følges opp nøye, slik at det blir mulig for storting og riksrevisjon å undersøke om disposisjonene samsvarer med Stortingets vedtak og forutsetninger. Komiteen har i mange år understreket betydningen av at systemet for mål og risikostyring i departementene kommer på plass. Rammeverket synes nå å være på plass i de fleste departement, men det er fortsatt noen utfordringer knyttet til etterlevelsen. Det har de siste ukene vært mye fokus på departementenes håndtering av ulike tilskuddsordninger. De sakene vi nå ser konturene av gjennom medias avsløringer, er så vidt berørt i noen av Riksrevisjonens kommentarer for 2010. Selv om det ikke er avdekket den formen for systematisk svikt som noen av disse rapportene vi har fått via media kan indikere, og ei heller særlig fokus på enkelttilskudd, har komiteen i innstillingen gått litt inn i denne problemstillingen. Riksrevisjonen pekte først og fremst på utfordringer knyttet til budsjettering, fastsettelse av mål for ordningene, intern kontroll og rapportering. Det er under kontrollen til Riksrevisjonen avdekket mangler ved tilskuddsforvaltningen i 9 av 13 undersøkte departementer. For egen del legger jeg til at det i Dokument 1 for 2009 fra komiteens side ble pekt på svakheter ved Helsedirektoratets tilskuddsforvaltning, som komiteen den gang merket seg. Jeg vil nå kort oppsummere funnene på de områdene der jeg selv er saksordfører. Ved Statsministerens kontor er det heller ikke for 2010 fremkommet vesentlige merknader fra Riksrevisjonen. Under Kunnskapsdepartementets område er det avgitt revisjonsbrev med merknad for Samisk høgskole, Universitetet for miljø- og biovitenskap, Høgskolen Stord/Haugesund og Senter for IKT i utdanningen. Komiteen mener det er kritikkverdig at disse virksomhetene har stilt seg i en slik posisjon at de har fått avsluttende revisjonsbrev med merknad. En må legge til grunn at det arbeides hardt for å rette opp de feilene Riksrevisjonen har pekt på, og sikre at dette ikke blir en gjenganger i vårt system. Jeg skylder for øvrig å gjøre oppmerksom på at det til samme departement er avgitt 45 avsluttende revisjonsbrev uten merknad. Kort om Nærings- og handelsdepartementet: Det er ingen avsluttende revisjonsbrev med merknad. Det er imidlertid grunn til å minne om at Nærings- og handelsdepartementets portefølje også inneholder en rekke selskaper hvor staten er hel- eller deleier. Dette behandles i en egen revisjonsrapport fra komiteens side. Så har en av mine komitékollegaer mer eller mindre gått seg bort i tåken og blitt forhindret fra å møte i dag. Derfor vil jeg si noen ord om de områdene som representanten Øyvind Vaksdal dekker som saksordfører i denne innstillingen, mens han selv sitter håpefull på flyplassen og lengter etter bedre vær. Riksrevisjonen har i årets revisjon av Statens vegvesen funnet alvorlige svakheter i deres oppfølging av entreprenørene som virksomheten har driftskontrakter med. Det er avdekket at i hele 66 pst. av tilfellene er kontraktsvilkårene ikke oppfylt, og i tillegg er det påvist svak eller feilaktig dokumentasjon av dagsverk knyttet til kontroll av entreprenørene. Dette er absolutt ikke bra, og jeg forutsetter at Samferdselsdepartementet nå følger dette opp og bringer disse forholdene i orden. Riksrevisjonen har også avdekket betydelige kostnads- og tidsmessige overskridelser i veiprosjekter. Av et utvalg på 82 kontrakter viser kontrollen at det har vært kostnadsoverskridelser ved 40 av disse kontraktene. Det påpekes også at hele 26 av de samme 82 kontraktene hadde forsinkelser i prosjektene. En enstemmig komité forventer på denne bakgrunn at Samferdselsdepartementet sørger for at fremtidige veiprosjekter holdes innenfor de avtalte kostnads- og tidsrammer. Men det er ikke bare avdekket overskridelser. Også i år er det avdekket et betydelig mindre forbruk av midler som skal stimulere til bedre tilrettelegging av kollektivtransportsystemet, noe departementet også må se nærmere på, siden dette gjentar seg år etter år. Det kanskje mest alvorlige som er avdekket under Samferdselsdepartementets portefølje, er imidlertid Jernbaneverkets manglende kunnskap om våre jernbanebruer. Det viser seg at Jernbaneverket mangler tilstandsrapporter og inspeksjonsdata for vedlikehold av hele 40 pst. av totalt 2 789 jernbanebruer. Dette er svært alvorlig, for vi vet at mangelfullt vedlikehold og mangelfulle utbedringer kan medføre fare for liv og helse. Samferdselsdepartementet beskriver i sitt svar til komiteen både inspeksjoner og forbedringer, og en enstemmig komité forutsetter at dette arbeidet intensiveres, slik at sikkerheten ivaretas på en fullt ut forsvarlig måte. Så over til Utenriksdepartementet: De tidligere avdekkede svakheter med hensyn til informasjonssikkerhet samt svakheter i Utenriksdepartementets oppfølging og kontroll med våre utenriksstasjoner følges videre opp av Riksrevisjonen. Under bistandskapitlet ser vi dessverre igjen at departementet ikke har nødvendig styring, oppfølging og kontroll av bistandsmidler – denne gangen til Afghanistan. Riksrevisjonen hevder at den er innforstått med at gjennomføringen av et forsvarlig forvaltningsregime er en krevende oppgave i Afghanistan, men mener likevel at de etablerte oppfølgingsmekanismer ikke er tilstrekkelige for å sikre at norske midler nyttes etter forutsetningene. Dette er naturligvis en situasjon som ikke kan fortsette, og jeg forutsetter at Utenriksdepartementet forbedrer både sine oppfølgingsmekanismer og sine rutiner for å sikre at midlene brukes etter forutsetningene og ikke forsvinner til andre formål. Jeg minner også om at en enstemmig kontroll- og konstitusjonskomité i innstillingen vektlegger at det er nulltoleranse med hensyn til korrupsjon, og at det må være retningsgivende for all norsk utviklingsbistand. Med dette er innstillingen fremlagt for debatt.