Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Vi diskuterer budsjett og detaljer og mekanismer, og det er nødvendig, og vi finner også politiske forskjeller, men noen ganger kan det være verdt å heve blikket enda litt høyere. I forrige uke var jeg vert for min portugisiske kollega som var på besøk i Oslo, og da fikk vi en illustrasjon på utfordringer som er fremmede for oss. Han er nå inne i et år hvor han skal kutte i helsebudsjettet med 7 pst. Han kuttet med 3 pst. i fjor og regnet med at det ville bli 4–5 pst. neste år. Det kan jo være interessant å ta inn dette når vi nå filer på hvem som kan legge på mest på de forskjellige områdene. Det andre – når vi hever blikket – er å se at vi gjerne diskuterer marginene i behandlingstilbudet, mens det vi virkelig står overfor, er en bølge, eller en epidemi, av såkalte livsstilssykdommer, ikke-smittsomme sykdommer, de langsomme sykdommene – hjerte- og karlidelser, diabetes, noen kreftformer, lungesykdommer som KOLS, for å nevne noe – og utfordringene fra psykiske helseproblemer, som tar mye av sykmeldingene i arbeidslivet. Dette er utfordringer vi skal møte framover, og dem bør vi ikke reparere oss ut av. Vi må prøve å forebygge, og det kommer til å kreve stor evne til nytenkning i samfunnet vårt. Derfor er forebygging og folkehelse av stor betydning. Kjernen i Samhandlingsreformen er at vi forebygger bedre. Vi diskuterer Samhandlingsreformen også knyttet til marginene i forholdet mellom kommune og spesialisthelsetjeneste. Inkludering eller ikke i dette finansieringsopplegget er viktig, men vi skal ikke glemme at kjernen i den reformen er å sette oss i stand til å forebygge og behandle tidligere nærmere der folk bor. Ikke minst tror jeg det er viktig på områder som psykiske lidelser og rus, det som vi må ta tak i nær arbeid og der vi lever. Jeg opplever at her må vi gå til ryggraden i primærhelsetjenesten, fastlegene, og mobilisere kommunene. Vi er på vei, men noen nye store etapper ligger også foran oss her. Regjeringen planlegger å legge fram en folkehelsemelding til våren som går på tvers av sektorer – skole, samferdsel, miljø, kultur og de frivillige. Vi er i gang med innspillskonferanser landet rundt, og det kommer til å bli en spennende melding, håper jeg. Så satser vi også bredt på sykehusene våre. Jeg har ofte sagt at målet er å hindre at folk må komme på sykehus gjennom god folkehelse og god forebygging, men kommer man dit ut fra lykkelige omstendigheter i noen sammenhenger, eller om man er syk i andre, skal vi ha en behandling i verdensklasse. Vi styrker behandlingskapasiteten, ventetidene går ned, vi løfter kvalitet og pasientsikkerhet, og det kommer stortingsmelding om dette og om IKT nå de nærmeste dagene. God samhandling og bruk av IKT er avgjørende. De utfordringene vi nå hører om, som gjelder ventetider, registrering, osv., skyldes pasientadministrative utfordringer i stor grad. Systemene er kompliserte, rapporteringene er mange, og rapporteringsmetodene er for dårlige. Derfor er satsing på IKT så viktig. Så hadde vi i forrige uke en god debatt på initiativ fra representanten Høie når det gjelder helsepolitikk og sykehuspolitikk. Det var klargjørende, og den viste på mange måter en interessant skillelinje mellom Høyre og Fremskrittspartiet på den ene siden, oppfattet jeg, og i alle fall regjeringspartiene på den andre. De andre på den borgerlige siden tok ikke ordet i den debatten. La meg bare si to ting rundt det. Den ene utfordringen jeg har til Høyre og Fremskrittspartiet, er: Kan dere før valget tydeliggjøre hva dere ønsker med sykehusregionene i Norge? For det tegnes et bilde hvor man ønsker å legge ned den regionale organiseringen og erstatte den med en sentral organisering – det er veldig lite detaljer for folk som jobber på dette nivået. Det er viktig at vi opprettholder evnen til å se sykehus i sammenheng, 95 pst. av et pasientforløp er i en region. Jeg mener velgerne fortjener svar. Så er det slik, som det ble sagt i debatten i forrige uke, at Høyre og Fremskrittspartiet vil innføre en offentlig finansiert oppstart av en lang rekke private tilbud som kan behandle alle pasienter med behov for fellesskapets regning. Det er et mantra her om at ledig kapasitet i det private skal få ned ventelistene, og slik jeg forsto representanten Høie, fjerne køene. Jeg fikk inntrykk av at køene kan bli borte – altså, det at noen venter noen dager på å komme til behandling, skal helt bort. Han sa samtidig at ikke noe land har gjennomført Høyres system. Det forstår jeg mer av da jeg hørte det innlegget. Det er ikke bare sånn at slike tilbud dukker opp med sine kapasiteter – pengene og fagfolkene må komme fra et sted, og i første omgang er det fra det offentlige budsjettet, fellesskapets penger, og det er å røre ved ganske kritiske faglige miljøer ved sykehusene våre. OECD pekte nylig på at Norge hadde store resultater på folkehelseområdet. Vi har store resultater også når det gjelder overlevelse ved kreft, de kompliserte sykdommene og å ta i bruk ny teknologi. Det lover godt, og jeg tror at jeg da vil gjøre representanten Høies ord til mine: Vi har et godt helsevesen i Norge som gir gode tilbud til de mange.