Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2010-12-03:
Jeg vil fokusere på ett hovedtema på de fem minuttene Senterpartiet har, og da vil jeg løfte fram noe vi er stolt av. Vi er stolt av å være en del av et regjeringssamarbeid som prioriterer utvikling og bistand, og i en periode da verden står overfor en finanskrise, en klimakrise og en stor matvarekrise, er det viktig at land som Norge nettopp prioriterer ressurser til utvikling. Det er vår plikt, og det er i vår interesse. Da verdens ledere før årtusenskiftet satte seg ned for å bestemme hva som var de viktigste utfordringene inn i det nye årtusenet, ble utryddelse av ekstrem fattigdom og sult satt som første punkt på agendaen. FNs tusenårsmål nummer én er å utrydde ekstrem fattigdom og sult innen 2015, herunder å halvere andelen mennesker som lever på mindre en én dollar per dag, og å halvere andelen som lider av kronisk sult. Ifølge UD har antallet mennesker som lever i ekstrem fattigdom, sunket fra nesten 1,3 milliarder i 1990 til 1,17 milliarder nå. Dette betyr en reduksjon av andelen mennesker som lever i ekstrem fattigdom, siden 1990 fra nesten 30 pst. til 23 pst. De samme beregningene tyder på at vi i 2015 kan oppleve at denne andelen er sunket til 13 pst. Ifølge UNICEF fra 2009 økte likevel antallet som sultet i verden fra 850 millioner til 950 millioner mennesker i løpet av 2008. Disse tallene viser på den ene siden at noe går rett vei. På den andre siden viser tallene fra UNICEF at det fortsatt er langt igjen før alle verdens borgere kan spise seg mette hver dag. Derfor mener jeg det er helt rett at vi øker støtten til klimatilpasset landbruk, matsikkerhet og forebygging av naturkatastrofer med over 300 mill. kr i det framlagte budsjettet. Det er også et tydelig fokus på kvinner i budsjettet. I afrikansk landbruk spiller kvinner en avgjørende rolle, og jeg mener at en prioritering av kvinner i den delen av utviklingsarbeidet som har med landbruket å gjøre, er både nødvendig og effektivt. I årets budsjettarbeid her på Stortinget har vi omprioritert 90 mill. kr. I samarbeid med Kristelig Folkeparti har vi prioritert bistandsarbeidet som gjøres av norske frivillige organisasjoner, sivilt samfunn og av bistandsalliansen GAVI, der Norge har en ledende rolle. Frivilligheten er og har alltid vært viktig for bistand og hjelp til utvikling. Vår egen historie er et eksempel på at frivillige, ofte kristne organisasjoner, har bidratt til å løse viktige samfunnsoppgaver. Oppgaver som vi i dag tar for gitt at det offentlige skal løse, var det ofte de frivillige organisasjonene som tok tak i først. Med andre ord, de frivillige organisasjonene gikk først, og staten kom etter. På samme måten har frivillige organisasjoner spilt en stor rolle i utviklingsarbeidet, og de gjør det fortsatt i dag. De er ofte godt integrert i lokalsamfunnet og har god lokal kunnskap som nasjonale og internasjonale myndigheter ikke har. Ved å jobbe sammen med de frivillige i utviklingsarbeidet utnytter vi kunnskapene som de frivillige besitter, samtidig som den norske modellen med tett kontakt mellom myndigheter og frivillig sektor gjør at vi har en tett oppfølging av organisasjonene på bakken. Min påstand er at det er Misjons-Norge og det frivillige utviklingsarbeidet som har lagt grunnlaget for den omfattende utviklingspolitikken vi har i dag. De viste vei, og det er fortsatt avgjørende for legitimiteten til utviklingsarbeidet i befolkningen at ca. 700 000 nordmenn er faste givere til en bistandsorganisasjon hver eneste måned året igjennom. Det viser et enormt folkelig engasjement, et engasjement som er med og gi utviklingspolitikken bred folkelig støtte. Dette engasjementet reflekteres her i dag av en allianse mellom Senterpartiet, Kristelig Folkeparti, SV og Arbeiderpartiet. Vi løfter utviklingspolitikken og de frivillige aktørene innenfor bistanden videre. Det er jeg stolt av, og jeg mener det er en rett politikk.