Marit Tingelstad (Senterpartiet), 2000-04-14:
Jeg er noe usikker på hvordan jeg skal tolke signalene i den første setningen i interpellasjonen til Ursula Evje. Her sies det: «På grunn av påstått dårlig kommuneøkonomi fremmer administrasjonen stadig oftere forslag om nedlegging av små skoler» osv. Det kan vel ikke være noen tvil om at mange kommuner sliter med meget stram kommuneøkonomi i dag. Har ikke Fremskrittspartiet fått med seg det? Interpellanten har antakelig registrert, som meg, at det fra kommuneadministrasjonens side foreslås nedlagt flere skoler enn det politikerne til slutt vedtar. Det har det kommet dokumentasjon på i det siste. Det er i seg selv veldig bra og viser at lokaldemokratiet fungerer. Jeg tviler ikke på at de eksemplene som interpellanten har i interpellasjonen, samsvarer med virkeligheten. Men når det er sagt, forutsetter jeg at vedtakene som er gjort av lokalpolitikerne, er fattet etter grundige vurderinger og ikke etter påstått dårlig økonomi, som interpellanten kaller det. Hvis det var slik som interpellanten hevder, måtte vi jo anbefale etterutdanningskurs for kommuneadministrasjonen, for å si det litt flåsete, men det er ikke vårt bord. Jeg har merket meg at Fremskrittspartiet prøver å gjøre seg til talsmann for kommuneøkonomien, sist lagt ut av representanten Vidar Kleppe her i salen i går. Men når en kjenner til Fremskrittspartiets alternative budsjettforslag, blir dette hult. Krokodilletårer kan en kalle det. Jeg er sikker på at kommunepolitikerne ikke hadde fått det lettere om Fremskrittspartiets forslag om stykkprisprinsippet eller det såkalte pengene følger eleven-prinsippet skulle ha blitt gjennomført. Jeg tror ikke foreldrene hadde fått mer kontroll heller, slik Ursula Evje hevdet. Det koster selvsagt mer å ha tre skoler med 30 elever enn én skole med 90 elever. Når kommunepolitikerne vil prioritere slik, er det fordi de mener det er det beste for elevene og lokalsamfunnet som helhet. Så til det alvorlige elementet i saken, at elever nå må skysses på rasfarlige veger i Volda. Det er klart at skolevegene må sikres uansett hvor det er i landet. I den forbindelse innførte faktisk sentrumsregjeringen en tilskuddsordning til trafikksikkerhetstiltak på fylkes- og kommuneveger, en videreføring av «Aksjon skoleveg». Kommunene kan søke om statlige midler basert på kommunale trafikksikkerhetsplaner. Jeg er på generelt grunnlag helt enig i at kommunene må lytte til hva foreldrene ønsker av skoletilbud. Det skulle bare mangle. Kommunene er til for innbyggernes skyld og ikke omvendt. Jeg kjenner naturligvis ikke situasjonen i Volda kommune i detalj. Men jeg har sjekket så pass at jeg vet at kommunestyrevedtaket bygger på en ny desentralisert skolemodell. Når det ikke er mer enn – som vi hørte i stad – seks- ni elever ved enkelte skoler, er det naturlig at en vurderer hva som er best for læringssituasjonen. Det er også bygd inn i vedtaket at infrastrukturen må være på plass. Som min kilde sa: Vi kan tenke vi også, ikke bare dere på Stortinget. Jeg hørte at interpellanten sa noe slikt som at det som var gjort i Volda, var naivt. Det er et sterkt angrep på det lokale selvstyret, og det blir sikkert registrert av politikere som nå vil lese referatet med interesse.