trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2015-12-18:
Kirkebygninger er en viktig del av den norske kulturarven, og mange av kirkene er ikke bare viktige kulturminner, de er også bygninger som fortsatt bærer med seg store deler av vår historie. Historisk har lokalsamfunnet for det meste hatt ansvaret for kirkebyggene. Slik er det også i dag. Etter kirkeloven er det kommunene som har det økonomiske ansvaret, mens Den norske kirkes menigheter som eiere gjennom sine kirkelige fellesråd har ansvaret for drift og forvaltning. Dette er ikke en sak som vil endre på eier- og ansvarsforhold for kirkene eller dagens sektorprinsipp, hvor ansvaret er plassert i Kulturdepartementet, men en sak hvor vi skal se på mulighetene for å kunne styrke sikringsarbeidet av fredede og verneverdige kirker, slik at disse kan sikres på en forsvarlig måte. Staten bidrar i dag gjennom rentekompensasjonsordningen ved at den gir et tilskudd til kommunen tilsvarende renteutgifter på investeringen når en kommune setter i stand en kirke. Kirke-, utdannings- og forskningskomiteen har behandlet sitt budsjett for neste år, og der er rentekompensasjonsordningen videreført, slik at dette er kommet på plass. Jeg tror at vi alle har en bekymring for de store utfordringene med vedlikehold og etterslep når det gjelder våre kirker, og nettopp på den bakgrunn støtter Fremskrittspartiet I og II i forslaget, men vi kommer til å stemme imot III. Jeg vil også benytte anledningen til å ønske alle en fredfull jul og et godt nytt år.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2015-12-18:
Jeg opplever heldigvis at olje- og energimyndighetene, også under min ledelse, har god dialog med fagbevegelsen. Det betyr ikke at vi er enige om alt. Jeg noterer meg at to av de tingene fagbevegelsen pekte på den dagen, var for det første behovet for å styrke FoU-innsatsen innenfor energiindustrien. Det gjør regjeringen i dagens budsjett, sammen med våre partnere i Stortinget. En annen ting fagbevegelsen pekte på, var behovet for stabil og forutsigbar tilgang på areal. Representanten Aasland vet godt at regjeringen jobber med arealene i 23. runde. Vi må anerkjenne at aktivitetsnivået som ble bygget opp fram mot 2013, er et aktivitetsnivå som i seg selv bidro til høye kostnader. Det å få kontroll på kostnadene på sokkelen er grunnlaget for langsiktig verdiskaping, basert på energiressursene på norsk sokkel.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2015-12-18:
Representanten Aasland sier jeg har vært olje- og energiminister i tolv år – det er en liten overdrivelse(munterhet i salen) (munterhet i salen) Jeg må få si en liten ting om olje- og gassaktiviteten. Jeg tror det gjøres veldig mye god jobb nå – fagforeningene er konstruktive, leverandørindustrien jobber hardt, og olje- og gasselskapene jobber hardt med å få ned kostnadene. Det er nøkkelen på lang sikt. Når det gjelder tiltaket fra Enova som representanten Aasland peker på, vil vi på den ene siden få rikelig anledning til å diskutere Enova når vi legger fram energimeldingen i april. Jeg tror at den måten vi styrer Enova på, som er utformet av den rød-grønne regjeringen, er gode måter å styre Enova på. Det er Enova selv som tar beslutningene, og Enova jobber nå selv med å utvide ordningen. Hvilke tiltak de finner ut at de får mest igjen for i utvidelse av den ordningen, mener jeg det er for tidlig for meg å si noe om.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2015-12-18:
La meg først si at jeg setter utrolig stor pris på energidebatten med Kristelig Folkeparti. Vi finner i fellesskap gode løsninger. Det som til syvende og sist vil være avgjørende for hvor mye det koster å få levert kraften til alle husstandene i Norge, også i de mindre sentrale strøk av landet, er måten vi hele tiden jobber på for å effektivisere driften av disse selskapene. Det er ingen hemmelighet at jeg mener at også det å ha en annen struktur på eierskapet er viktig, men det aller viktigste for å redusere nettleien i distriktene er at det jobbes godt og effektivt med å effektivisere driften av selskapene i Norge. Det får Stortinget også rikelig anledning til å diskutere i forbindelse med framleggelsen av lovproposisjonen om energiloven, som ble lagt fram i november.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2015-12-18:
Takk også til representanten Elvestuen for godt arbeid. Jeg gleder meg veldig til at vi skal diskutere arbeidet med energimeldingen, hvor Stortinget får anledning til å diskutere rammene for Enovas arbeid fra og med 1. januar 2017 og utover. Der vet jeg at Venstre, Fremskrittspartiet og Høyre, sammen Kristelig Folkeparti og resten av Stortinget, kommer til å få gode diskusjoner. Jeg tror ikke jeg går god for de tallene representanten Elvestuen legger fram, men det er helt klart at det å få redusert klimagassutslippene fra transport er viktig. Flere av representantene har i dagens debatt også diskutert luftforurensningen i de store byene. Det å få koblet de store fartøyene på landstrøm vil være viktig både for å redusere klimagassutslipp og for å redusere utslippene av NOx og svovel, som bidrar til luftforurensning, så dette er jeg helt sikker på at vi skal klare å finne gode måter å håndtere på i tiden framover.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2015-12-18:
Jeg tror de aller fleste som har fulgt samfunnsdebatten i høst, har sett at det har skjedd ting i samfunnet vårt basert på hendelser utenfor Norge som har gjort at det har vært nødvendig å gjøre store grep i statsbudsjettet for neste år. Når det gjelder hvorvidt man finner det mulig å bygge ut den typen prosjekter representanten nevner – representanten sier i og for seg at jeg skal sørge for at Fosen blir bygd ut – er nok heller ikke det en veldig seriøs styring av Statkraft. Men jeg skjønner godt hva representanten vil. Det det handler om, er å legge til rette for at denne typen prosjekter blir lønnsomme. Da er jeg enig med mange av representantene, bl.a. Tina Bru, som har snakket om at dette handler om å ta kraften i bruk, det handler om å legge til rette for at vi når markeder med bedre betalingsvilje i Storbritannia. Der mener jeg regjeringen har gjort masse. Vi er også i ferd med å få på plass et avskrivingsregime som gjør norske vindkraftprosjekter mer konkurransedyktige innenfor sertifikatsystemet, sammenliknet med Sverige.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2015-12-18:
Hvis det var spørsmålet om varmeløsning på noen av de mindre feltene på Utsira Eidsvoll Holmås pekte på når det gjaldt elkjeler, så vet jeg at det jobbes med å finne optimale løsninger for det nå. Vi informerer Stortinget i forbindelse med framleggelsen av statsbudsjettene om endringer i framdriftsplanene for både feltutviklingen som er godkjent av Stortinget, og feltutviklingene vi har godkjent selv, noe vi også gjorde i RNB. Jeg har ikke grunn til å tro at ikke alle partnerne både på de små feltene på Utsira og på den store Johan Sverdrup-utbyggingen jobber målrettet med å finne løsninger på det Stortinget har vedtatt. Når det gjelder prisspørsmålet, har jeg aldri gitt utrykk for at jeg tror vi kommer raskt tilbake til 115 dollar fatet, som representanten Eidsvoll Holmås opplevde da han satt i regjering. Jeg tror heller ikke det går an å se for seg at verden blir forsynt med oljen de trenger, basert på en oljepris på 37 dollar fatet.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2015-12-18:
Det har vært snakket mye om Paris-avtalen og konsekvensene for norsk olje- og gassproduksjon. Jeg synes at vi noen ganger må minne oss selv på at vi i fellesskap faktisk har gjort veldig mye godt arbeid, både i regjeringen og i Stortinget. En av de tingene vi er enige om, er at vi fortsatt skal jobbe sammen med våre partnere i EU om kvotepliktig sektor, som vi har gjort lenge, men også utenfor kvotepliktig sektor. Kvotepliktig sektor består grovt sett av energiproduksjon og energiforedling. Som bl.a. representanten Bru var inne på, skal CO2-utslippene derfra reduseres med 43 pst. fram mot 2030. Det vil påvirke oss også. Det vil bl.a. bety at kostnadene ved å slippe ut CO2 og andre klimagasser ved energiproduksjon vil øke, noe som heldigvis vil bidra til at den enorme bedringen av konkurransekraften til kull som driver for kraftproduksjonen, blir redusert. Vi hørte hva Amber Rudd, Storbritannias energi- og klimaminister, sa for tre uker siden. Storbritannia skal nå sine mål om reduserte klimagassutslipp ved at de i løpet av ti år i et stort kraftsystem skal fase ut alt kull og erstatte det med gass, og vi vet at en betydelig del av den gassen Storbritannia bruker, kommer fra Norge. I tillegg til at norsk sokkel er inkludert i det europeiske klimakvoteregimet, gjør vi mye bra. Den høye kostnaden ved å slippe ut CO2 på norsk sokkel gjør at de to eneste store karbonfangstanleggene i Europa ligger på norsk sokkel. De ligger på Sleipner og Snøhvit. Vi driver med lavere energibruk enn noe annet sokkelland i verden, og eksportløsningene og produksjonsløsningene våre er i langt større grad enn i noe annet land basert på ren, fornybar vannkraft. Vi ser at leverandørindustrien til denne fantastiske næringen leter etter nye muligheter og finner dem. Aibel er den største eksportøren av fornybar teknologi i år, skipsverftet Kleven inngår kontrakter for bygging av konstruksjonsskip til vindkraft, og det morsomme er at det går den andre veien også, for i dag har Statoil informert meg om at de skal bygge ut et felt delvis basert på teknologi hentet ut av havvindsatsingen.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2015-12-18:
Når jeg hører virkelighetsbeskrivelsen som representanten Aasland legger på bordet – for så vidt er regjeringens arbeid med sammenhengene mellom energi- og klimaspørsmål overordnet, men spesielt karbonfangst og -lagring – får jeg behov for å minne om at det antakelig ikke var retorikken og ambisjonsnivået som var problemet for den forrige regjeringen. Tvert imot spratt man champagnekorken rimelig ofte, det var store ord, og det var månelanding og det ene og det andre. Det endte med en rimelig solid krasjlanding, som jeg måtte bruke de første tre–fire månedene av min tid i embetet til å rydde opp i. Regjeringen satser bredt på karbonfangst og -lagring. Vi har styrket satsingen på forskning og utvikling innen karbonfangst og -lagring i klimaprogrammet. Det jobbes godt og målrettet internasjonalt og lokalt ved testsenteret på Mongstad. I stedet for å knytte oss til én aktør og én løsning og bare bestemme – før man vet hva man skal bestemme – hvordan noe skal gjennomføres, har vi bygd stein på stein. Vi har nå inngått avtaler med tre forskjellige aktører: Energigjenvinningsetaten i Oslo og Yara og Norcem i Telemark. Vi jobber nå med å skaffe oss et beslutningsgrunnlag for hvordan vi best kan gå videre med fullskala karbonfangst og -lagring. Jeg vil advare mot å stå i stortingssalen og legge Fosen-prosjektet dødt. Det jobbes nå målrettet i Norge og utlandet med å realisere Fosen-prosjektet. Jeg tror ikke det prosjektet er tjent med at vi sitter her og mer eller mindre holder gravølet for prosjektet når det jobbes hardt og målrettet mange steder med å få det realisert. Det som avgjør om Fosen-prosjektet blir bygd eller ikke, er om man finner ut at det er lønnsomt å bygge det ut. Fra regjeringens side har vi gjort det lettere å regne seg fram til det ved at en større andel av vindmøllene kan stå der vinden blåser best. Både det arbeidet vi har gjort med å styrke mellomlandsforbindelsene til Europa, og det arbeidet vi har gjort for å gjøre det mulig å gi støtte til Hydro Karmøys økte kraftproduksjon, vil bidra til å styrke lønnsomheten i Fosen-prosjektet. Jeg er glad for at mange jobber hardt for å realisere det som kommer til å bli norgeshistoriens største vindkraftprosjekt.
Vidar Helgesen (Høyre), 2015-12-18:
Det er helt klart at vi i Paris har fått en avtale som er ambisiøs, og det kan være grunn til å påpeke at det i en verden som er så pass polarisert, hvor multilaterale prosesser ofte står i stampe, er nesten oppsiktsvekkende at man har fått en så bred og i store deler forpliktende avtale mellom så mange land. Nå må vi se hvilke konsekvenser den får. Vi har tatt en beslutning i Stortinget om at vi skal samspille med EU om 2030-målene. Det skal vi gjøre. Det betyr også at når oppdateringen av mål hvert femte år skjer, skal vi også gjøre det i et samspill med EU, og en eventuell oppjustering av Norges mål, slik som målet om karbonnøytralitet, må vi vurdere i forhold til den faktiske utviklingen, og vi må se det i sammenheng med diskusjonene med EU.
Vidar Helgesen (Høyre), 2015-12-18:
For det første hjertelig takk for gratulasjonen. Jeg ser frem til et godt samarbeid. Jeg tror det er viktig at vi tenker helhet og ser at det ikke er enkelttiltak som vil løse hele klimautfordringen. Jeg har stor tro på økonomiske virkemidler. Jeg er glad for den enigheten som er mellom de fire samarbeidspartiene om å ta videre det grønne skatteskiftet, fordi økonomiske virkemidler stimulerer til adferdsendringer. Det må bli dyrere å forurense. Det må bli dyrere å slippe ut klimagasser. Det er ingen tvil om at vi har betydelige utfordringer innenfor transportsektoren hvor utslippene må ned. Der vil de økonomiske tiltakene være viktige. Jeg tror også det er avgjørende at Norge ser mulighetene for næringsutvikling i det grønne skiftet. Derfor er satsing på teknologi, forskning og innovasjon av avgjørende betydning.
Vidar Helgesen (Høyre), 2015-12-18:
La meg si at jeg er glad for å få muligheten til å svare på et spørsmål som dreier seg om en ofte oversett del av Klima- og miljødepartementets portefølje og som er uhyre viktig. Naturmangfold er essensielt for overlevelse og for utvikling av mange næringer, men kulturmangfold er også en viktig del av hvem vi er. Derfor legger jeg stor vekt på den delen av mitt ansvarsområde. Vi kommer nå til å ha en gjennomgang av måloppnåelse når det gjelder 2020-målene på kulturminnefeltet. Det vil gi meg ‒ og forhåpentligvis Stortinget og alle partier ‒ en mulighet til å se hvor vi står, og hvor vi kan ta ting videre. Jeg er i utgangspunktet tilhenger av brede løsninger, og jeg håper at vi kan ha en god diskusjon om hvordan vi skal ta dette viktige feltet videre.
Vidar Helgesen (Høyre), 2015-12-18:
Med fare for å bevege meg inn på europaministerens portefølje, kan jeg si at på KLDs område er det mange viktige direktiver – veldig mye av miljøregelverket har sin opprinnelse i EU. Men generelt har regjeringen i europapolitikken lagt vekt på å ha en tidligere innsats for å påvirke beslutningsprosesser og en effektiv innsats når det gjelder å implementere og gjennomføre EU-direktiver og reguleringer. Det er jeg trygg på at min etterfølger som EU- og EØS-minister kommer til å følge opp. Klima- og miljødepartementet er jo et av de departementene hvor man har lyktes med en betydelig reduksjon i etterslepet. Når vi vet hvor stor del av norsk miljøregelverk som har sin opprinnelse i EU, legger jeg stor vekt på en videreføring av det gode arbeidet som vi har gjort fra norsk side med påvirkning på dette området. Miljødirektoratet ligger langt fremme i å ha godt inngrep med EU-prosesser, og det vil jeg følge aktivt opp.
Vidar Helgesen (Høyre), 2015-12-18:
Jeg tror vi alle er tjent med å erkjenne at vi er nødt til å sette opp tempoet. Det kjenner representanten Eidsvoll Holmås til fra tidligere ved å ha vært regjeringsmedlem. Vi har trappet opp innsatsen, og vi har forsterket klimaforliket i denne regjeringens levetid. Vi har sterke ambisjoner videre, og vi er tilfreds med hvordan våre budsjettforslag er blitt forsterket gjennom samarbeidet vårt med Kristelig Folkeparti og Venstre. Vi har i formiddag fått en presentasjon av tall som viser at utslippene fortsetter å gå ned. Det er positivt, men vi er ikke fornøyd med nå-status. Jeg ber om forståelse for at jeg vil trenge noe mer enn to dager i stolen før jeg kommer tilbake med de konkrete grepene.
Vidar Helgesen (Høyre), 2015-12-18:
Jeg er for det første veldig glad for at vi nå har fått på plass en stortingsmelding om naturmangfold. Det vil gi oss grunnlag for en god diskusjon om dette viktige temaet. Det er 14 år siden sist det kom en slik stortingsmelding. Vi legger opp til å videreføre det som har vært et høyt ambisjonsnivå, men det gjelder ikke minst å forsøke å nå ambisjonsnivået gjennom praktiske tiltak. Der har vi sett at oppfyllelsen nødvendigvis ikke har vært 100 pst. hittil. Vi ser at kanskje det viktigste i denne meldingen er at vi ønsker å tydeliggjøre hvor grensen for bærekraft går på tvers av sektorer, dvs. at vi skal bli enige om hvilken kvalitet vi skal ha i økosystemene våre. Det har ikke vært helt klart. Ved å få klarhet i det vil vi også kunne gjøre en bedre jobb med å sikre naturmangfoldet.
Vidar Helgesen (Høyre), 2015-12-18:
La meg først fastslå at målene i klimaforliket ligger fast, det har vært spørsmål knyttet til det. Men det er like klart at det er en stor jobb å nå dem. Vi kom ikke til dekket bord. Representanten Astrup har tidligere redegjort godt for den situasjonen. Det er også slik at det tar tid før mange av tiltakene har effekt. Dette gjelder bl.a. vår rekordsatsing på jernbane. Den vil gi resultater, men det tar tid. Det gjelder også rekordsatsingen vår på teknologiutvikling. Når det gjelder klimapolitikken og vårt samspill med EU: Vi venter ikke på EU. Det er ikke uten grunn at EUs energi- og klimakommissær bl.a. har pekt på den lederrollen som Tine Sundtoft og den norske regjering har spilt internasjonalt. Men vi må vente på EUs beslutningsprosesser når det gjelder regelverket for gjennomføringen av klimamålene, for det er det felles gjennomføring dreier seg om. Felles gjennomføring er nettopp det: felles gjennomføring. Derfor er det viktig at vi ligger frempå når EU utformer det regelverket. Vi sitter ikke ved bordet, desto viktigere er det at vi er aktive for å prege og påvirke utviklingen av regelverket. La meg så – når det gjelder luftkvalitet – si at representanten Holmås har en frisk stil, men det må vel sies at stilen er friskere enn luften hans regjering etterlot seg i norske byer. Den perioden EFTA-domstolen har berørt, er 2009–2012. Riksrevisjonens rapport dekker myndighetenes arbeid mellom 2005 og 2014. Det er mye å gjøre her, og vi er i gang. I 2014 var det ingen norske byer som hadde overskridelser av grenseverdiene for svevestøv. Det kom nye tall i dag som viser at utslippene av svevestøv i 2014 var 8 pst. lavere enn i 2013, og at utslippet av de fleste miljøgifter går ned. Det er flere byer som har overskridelser av de strengere nasjonale målene, både for svevestøv og for NO2. Det er bl.a. grunnen til at regjeringen for å bedre befolkningens helse besluttet at grenseverdiene for svevestøv skjerpes inn fra 1. januar 2016. Det vil bidra til at det er lettere å overholde EUs krav, fordi de norske kravene blir strengere enn minstekravene i EU. Så er det viktig at kommunene som lokal forurensningsmyndighet bruker de virkemidlene de allerede har, i tillegg til de virkemidlene vi ytterligere har besluttet å gi dem. Til sist: Vi følger opp anmodningsvedtakene Stortinget har fattet om lokal luft. Vi skal legge til rette for etablering av lavutslippssoner. Samferdselsdepartementet er i gang med det. Samferdselsministeren har bl.a. nylig hatt møte med de berørte kommunene om dette.
Torhild Aarbergsbotten (Høyre), 2015-12-18:
Norge har rike energiressurser og skal være en foregangsnasjon innenfor miljøvennlig energiproduksjon og forbruk. Vi er i en situasjon med betydelig kraftoverskudd, noe som gjør at lønnsomheten i de nye kraftutbyggingene er presset som følge av lav strømpris. Samtidig vet vi at vi skal fase ut mye fossil energi, bl.a. i transportsektoren, når vi skal skape lavutslippssamfunnet. De lave prisene gjør det også mer attraktivt å etablere ny industri som på sikt vil skape en bedre balanse i kraftmarkedet. Norge er i dag en del av et felles elsertifikatmarked med Sverige. Det er med god samvittighet vi kan slå fast at vi har holdt våre lovnader til de aktørene som ble holdt utenfor den ordningen av den forrige regjeringen. Også de minste småkraftverkene skaper store verdier i små lokalsamfunn, men disse var inntil nylig holdt utenfor støtteordningen. I året som har gått, har vi fått rettet opp dette, slik at de som har bygd ut ny fornybar energi med lovnad om støtte, nå får det. Mange av dem som bygde småkraftverk, var faktisk i ferd med å måtte gå fra hus og heim fordi de ikke fikk støtten de hadde regnet med. Vi ga dem en ny sjanse. Det er viktig å få energien i bruk. Skal våre kraftressurser ha en verdi, må vi foredle dem. I budsjettet legger vi derfor til rette for ny aktivitet ved å videreføre og styrke støtteordningen for klimateknologi, og vi senker elavgiften på nye grønne datasentre. Ren norsk fornybar energi kan også bidra til at flere av våre naboland når sine klimamål gjennom større utveksling av kraft. Regjeringen har derfor gitt konsesjon til to nye utenlandskabler og fremmet en lovendring som gjør at flere aktører enn Statnett kan bygge ut slike kabler. I tillegg til å legge til rette for utbygging av mer fornybar kraft stiller vi strenge krav til energieffektivisering. Den mest miljøvennlige energien er den som aldri blir brukt, derfor har regjeringen oppdatert teknisk forskrift med nye og strengere energikrav i bygg. I budsjettet er det en forpliktende plan for å fase ut nesten all gjenværende fossil oppvarming i statlige bygg, med unntak av det som har en beredskapsfunksjon. Regjeringen vil også gjøre det mulig for husholdningene å få skattefradrag for enøktiltak gjennom Enova. Også i årene som har gått, har vi fått sterke påminnelser om hvilke ødeleggelser ekstremvær kan føre til. Vi må være bedre forberedt på ekstremvær i framtiden og forebygge flom, skred og andre naturskader. Regjeringens budsjettforslag inneholder betydelig styrking av flom- og skredberedskapen, og vi øker bevilgningen med 116 mill. kr sammenlignet med i fjor. Neste år skal det brukes nesten 375 mill. kr til forebygging og beredskap. Vi kan aldri garantere at vi er fullt og helt sikret, men vi kan forebygge der vi vet at risikoen for skade er stor. Dette budsjettet ruster Norge for framtiden. Også når det gjelder energiforsyningen, har regjeringen fremmet et budsjett som legger til rette for arbeid, aktivitet og omstilling.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-12-18:
Jeg skal begrense taletiden ytterligere, tror jeg, ved å henvise til at vår egen ramme på både 19, 20 og 22 i realiteten ble debattert da vi behandlet selve statsbudsjettet. Så det har vi i grunnen vært igjennom. Når det gjelder salderingsproposisjonen, er det enighet om at man ut over det regjeringen foreslår, bevilger 200 mill. kr til nærområdene i og omkring Syria, at dette har et flertall, og at man da innarbeider dette i det endelige salderingsopplegget. Dette var det også debatt om på mandag under utenrikskomiteens omgrupperingsproposisjon. Jeg skal ut over det bare ta opp en rettelse til innstillingen. Det er falt ut tre romertall i vedtaket på 5 S, men det er altså bare selve tallet som er falt ut. Det er det vi kaller en inkurie, er det ikke det? Dette gjelder rammeområdene 19, 20 og 22, der forslag til bevilgningsvedtak skal påføres romertall I. Med dette anbefaler jeg komiteens innstillinger, takker komiteen for et godt arbeid, og ønsker både finansminister og president riktig god jul.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-18:
Jeg fikk så mange oppmodinger utenfor salen om at jeg burde trekke meg, så da skal jeg være veldig, veldig kjapp. Vi har lagt inn et par tilleggsmerknader i nysalderingen utenom det regjeringen har gjort. Det ene er at vi har løftet vertskommunetilskuddet mer. Jeg synes det er veldig bra at forlikspartnerne har lagt inn mer penger til bistand. Vi mener det også burde vært lagt inn mer til vertskommunene, for det har vært noe av det som har skjedd i høst som har vært ganske dramatisk for mange kommuner, at man har fått nye, akutte asylplasser på veldig, veldig kort tid, noe som har satt mange kommuner under press. Det vi er redd for over tid hvis vi ikke klarer å få til en bedre finansieringsordning, er at konfliktnivået lokalt når man får nye mottak, kommer til å øke ytterligere. Vi ser at vi ikke får flertall for det i forbindelse med nysalderingen, men vi hadde et asylforlik og et integreringsforlik i høst som begge deler var veldig bra. I integreringsforliket er det et punkt der det står om kommunenes finansiering at man skal komme tilbake igjen til det, og at man skal gjøre en vurdering inn mot revidert nasjonalbudsjett når det gjelder finansiering av kommunene. Det håper vi alle partier tar på det største alvor – at vi går inn og ser hva de reelle kostnadene er når det gjelder å få mottak, og når det gjelder å integrere nye flyktninger, så vi kan klare å ta den regningen fra statens side. Det er staten som har den sterkeste ryggen, ikke kommunene. Derfor la vi det inn i nysalderingen. Jeg skal ikke gjenta det som står i 5 S, det har vi debattert før, men jeg kan jo gjenta det jeg synes om utbyttepolitikken, at det er uklokt at man har gjort det man har gjort overfor Statkraft – at man i fjor tilførte mye egenkapital, men at man i år tapper det for å få budsjettet til å gå opp. Jeg mener det er en kortsiktig og lite klok eierpolitikk. Spesielt når vi ser at ledigheten er på vei opp, burde vi ha latt Statkraft ha de musklene de trenger for å utvikle ny industri, nye arbeidsplasser og grønn energi på Fosen. Der har vi dessverre tapt, men jeg håper regjeringen ikke legger det som en praksis at man ett år tilfører kapital og neste år tapper kapital, for det er ikke god eierstil.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-18:
Det stemmer, president. Takk for det.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-18:
Først må jeg ønske god jul til finansministeren. Jeg håper hun får lov til å få en fredelig jul, det tror jeg alle trenger etter denne høsten, ikke minst de som er i regjering. Så rause skal vi i opposisjonen være. Jeg skal prøve å ha minst mulig utspill som skaper uro i julehøytiden. Så er det punkt nummer to, som jeg håper kan få litt mer ro. I vår prøvde vi å stoppe diskusjonen om kemnerkontor. Men så var tydeligvis arbeidsmotivasjonen så høy i finansministerens hjerte at hun tok en ny omkamp om kemnerkontorene i dette budsjettet, og det behandler vi i dag. Kan vi vente enda en ny omkamp neste høst, eller er denne saken nå endelig forbi?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-18:
Siden de fleste ser ut til å legge bånd på seg i dag, skal jeg også gjøre det, og rett og slett bare kort si at 2015 har vært et utfordrende år. Det har vært mange problemstillinger for både regjering og storting å ta tak i. Nå er vi ved slutten av året, og mange av sakene har funnet minnelige løsninger. Budsjettet for 2016 er definitivt også på plass. Derfor vil jeg egentlig bare benytte anledningen til å ønske Stortinget en riktig god jul og takke for godt samarbeid gjennom 2015.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-18:
La meg først si at jeg setter stor pris på rausheten til representanten Slagsvold Vedum. Måtte den vare lenge. La meg deretter si at jeg selvsagt tar til etterretning at Stortinget ikke synes å mene at kemnerreformen er en god reform. Jeg hadde ment og har ment at det ville være lurt av hensyn til vår fremtidige evne til å bekjempe svart økonomi og økonomisk kriminalitet, men jeg tar til etterretning at Stortinget ikke ser det på samme måten, og forholder meg til det.
Sigurd Erlend Reksnes (Senterpartiet), 2015-12-18:
Eg tenkte eg ville nytte høvet til å seie at den auka tilstrøyminga av asylsøkjarar skaper store utfordringar i mange kommunar. Vi i Senterpartiet meiner kommunane sine kostnader til pålagde tenester til bebuarar i asylmottak, transittmottak og akuttmottak må fullfinansierast. Ein ekstern rapport frå 2013 viste at det var eit gap på 70 pst. mellom kommunane sine reelle utgifter og vertskommunetilskotet til helse-, skule- og barnevernstenester m.m. Vertskommunetilskotet er etter dette auka noko, men gjev ikkje på langt nær kostnadsdekning. Senterpartiet føreslår difor å auke løyvingane for 2015 med 100 mill. kr på kapittel 490 post 60. Denne auken har vi òg føreslått vidareført i 2016 i vårt framlegg til statsbudsjett. Etter gjeldande regelverk vert tilskotet fordelt i form av ein grunnsats per kommune og satsar per mottaksplass. Kommunar som har fått etablert fleire mottak, får éin grunnsats. Tilleggsløyvinga Senterpartiet føreslår, skal disponerast ved at det vert gjeve eit ekstratilskot på 100 000 kr per mottak utover eitt i dei kommunane som har fleire mottak. Elles skal den auka tilskotsramma fordelast gjennom å auke satsane per mottaksplass. Dersom ein vil at kommunar skal gjere denne jobben på ein skikkeleg måte, er denne løyvinga heilt nødvendig.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2015-12-18:
President! Jeg stemte feil!
Ingjerd Schou (Høyre), 2015-12-18:
President! Jeg stemte ikke og skulle ha stemt imot!
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-18:
Jeg vil gjerne foreslå at dette forslaget sendes til komité på vanlig måte. Jeg mener det flertallet her legger opp til, er en uhørt framgangsmåte. De partiene som ikke er del av forliket, har ikke engang vært informert på forhånd om at dette var den måten man hadde tenkt å behandle saken på. Jeg vil advare flertallet mot å bruke flertallsmakt på denne måten. Jeg synes det er ganske opprørende at man går fram slik og behandler et forlik mellom seks av Stortingets åtte partier som om det betyr at all saksbehandling i dette hus er avgjort, og alt annet er overflødig. Dette handler om flertallets syn og respekt for mindretallets rettigheter. I en annen situasjon kan flertallskonstellasjonene være annerledes, og jeg vil advare partiene som er del av flertallet, mot nå å lage en presedens som åpner for at andre flertall kan gjøre det samme i flere saker framover. Det vil være veldig uheldig. Det koster Stortinget lite å la denne saken gå til komitébehandling på vanlig måte. Når det er sagt, handler dette ikke om innholdet i avtalen. SV kommer til å støtte så godt som alle forslagene som er lagt fram. Men dette er et prinsipielt viktig spørsmål. Også mindretallspartiene må få skrive sine merknader og fremme sine forslag på vanlig måte. Derfor foreslår jeg at det sendes til komité. Dette er også avklart med det andre partiet som står utenfor avtalen, Miljøpartiet De Grønne, og vi ber om at flertallet tar hensyn til at det også er partier som ikke har vært del av dette forliket.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-18:
Det representanten Trond Helleland sier, er egentlig at et flertall i denne sal kan ha de prosessene man ønsker, stenge de andre ute og så ikke bry seg om hva mindretallet mener om det. Jeg synes det er en svært uprinsipiell måte å tilnærme seg dette på. Hvis prinsippet nå er at dette er greit hvis flertallet er stort, da synes jeg at flertallet skal tenke nøye gjennom hva slags prinsipp det er de innfører. Så kan en jo vekte hvor stort flertallet skal være før det er greit å sette mindretallet til side. Dette er en veldig uheldig måte å gå fram på. Jeg må si at jeg synes det er uhørt, og det er ekstra spesielt at flertallet til og med gjør det uten å informere mindretallet på forhånd. Så vi står ved vårt forslag.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2015-11-11:
Borgerkrigen i Syria har drevet millioner av mennesker på flukt. Det er ikke noe som har skjedd i høst – dette har pågått over tid. Fra Arbeiderpartiet har vi ved en rekke anledninger etterlyst engasjement fra regjeringa for å få til en felles europeisk respons på flyktningkatastrofen. Det er viktig for å gi de menneskene som trenger det, beskyttelse, men det er også viktig for å hindre at de som er åpenbart grunnløse asylsøkere, får opphold hos oss. Nå er det behov for felles innsats. Da Stortinget i vår diskuterte situasjonen ved Middelhavet, førte det til at Norge kom med en respons som var riktig. Det er det også behov for i dag. Mange av asylsøkerne som kommer over grensa ved Storskog, har bodd i Russland i veldig mange år. Hva gjør utenriksministeren for å hindre at grunnløse asylsøkere kommer til Norge over grensa ved Storskog?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2015-11-11:
Det denne situasjonen påkaller, er behovet for tverrpolitisk samarbeid i Stortinget, slik at vi får behandlet og får igjennom den politikken som trengs for å få en god og rask respons. Men det er regjeringa som håndterer denne saken fra dag til dag. Grensekommissæren opplyser at det først forrige lørdag ble distribuert informasjon på afghansk til potensielle asylsøkere på den russiske siden av grensen. Hvordan kan utenriksministeren forklare en slik treghet når tilstrømminga har vært økende gjennom mange uker?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2015-11-11:
«I 2014 kuttet regjeringen fedrekvoten fra 14 til 10 uker. Fremskrittspartiet og Høyre har argumentert med at fedrekvoten begrenser valgfriheten, men statsråd Solveig Horne har likevel uttalt at hun håper menn tar ut mer permisjon. Dersom fedre skal bruke mer tid med barna sine, bør regjeringen sørge for andre ordninger som bidrar til dette. Mener statsråden det er en verdi i at fedre tar en større del av omsorgen for barn, og hvilke virkemidler vil regjeringen i så fall bruke for å sikre en likere fordeling av foreldrepermisjonen?»
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2015-11-11:
Det store, store flertallet av fedre og menn ønsker å ta sin del av fødselspermisjonen, og mange ønsker gjerne å ta en større andel. Men i realiteten – og det viser også flere undersøkelser – blir menn kanskje enda mer diskriminert i arbeidslivet enn kvinner når de er hjemme med barn, for arbeidslivet legger press på en, og det blir på en måte et symptom på at en ikke er dedikert nok på jobben. Jeg regner med at også statsråd Horne har møtt flere menn som ikke har møtt forståelse hos sin arbeidsgiver når de har ønsket å ta den fedrekvoten og pappapermisjonen som de selv ønsker. Ser statsråden bort fra at mange menn kan møte manglende forståelse hos sin arbeidsgiver når de ønsker å ta pappaperm?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2015-11-11:
Statsråden sier at det er ingenting i lovverket som hindrer at fedrene tar lengre permisjon. Det er riktig. Så sier hun videre at det er ingenting i lovverket som hindrer at det kan være en likere fordeling mellom kvinner og menn. Det er også helt riktig. Men det var ikke det jeg spurte om. Det jeg spurte om, var om statsråden ser bort fra at enkelte fedre kan oppleve press fra sin arbeidsgiver om ikke å ta sin permisjon. Alle undersøkelser viser at fedre i dag ønsker å ta det, men mange opplever at presset er der. Da kan man si at lovverket er nøytralt, men som politiker må man tenke politisk: Hvordan kan jeg få virkemidler som sikrer at fedrene får de rettighetene som fedre ønsker, til å være mer hjemme med ungene sine? Er det slik at det ikke finnes noen fedre som blir diskriminert av sin arbeidsgiver når de ønsker å ta ut pappaperm?
Børge Brende (Høyre), 2015-11-11:
Vi står overfor en situasjon ved Storskog som ikke kan fortsette. Det er en tilstrømning av asylsøkere og migranter, og flere av dem har ikke krav på beskyttelse og ikke behov for beskyttelse. Vi har nå tatt – som også Stortinget er kjent med – en rekke initiativ. I går ba statsministeren Stortinget om å hastebehandle en lovsak som gjør at vi effektivt kan definere Russland som et trygt førsteland, dvs. at hvis en er i Russland og er fra Afghanistan eller fra Irak og har gyldig opphold, skal en få bli der. Og hvis en kommer til Norge, kan vi tvangsreturnere ham eller henne, i tråd med de avtalene vi har med Russland. I tillegg har vi nå et diplomatisk arbeid med Russland, hvor vi forsøker å få til en forståelse for at de bare skal sende over til Norge personer som har gyldige papirer, dvs. at de har Schengen-visum. Hvis vi får til begge disse to løsningene og får det på plass, håper jeg at vi kan bringe situasjonen ved Storskog under kontroll. Dette har vi diskutert i Stortinget, og jeg er positiv til den velvilje – som også ble vist i går – til en ekspressbehandling av dette spørsmålet. Men det som representanten Huitfeldt også tar opp, er et mye bredere spørsmål rundt den migrasjonsbølgen som vi nå står overfor, ikke minst fra Syria og fra nabolandene. Her har regjeringen, med statsministeren i spissen, initiert en stor global giverlandskonferanse for Syria og nabolandene sammen med statsminister Cameron og forbundskansler Merkel i februar neste år, hvor vi må sikre at nabolandene får den økonomiske støtten som er nødvendig. Folk vil fortsette å bevege seg mot Europa hvis de ikke får hjelp, enten inne i Syria eller i nabolandene.
Børge Brende (Høyre), 2015-11-11:
Først må jeg si at når Huitfeldt maner til en tverrpolitisk linje her, at vi skal stå sammen om å løse en av de største utfordringene vi som nasjon har stått overfor i de senere år, er jeg litt overrasket over at spørsmålet tar utgangspunkt i noe som er veldig detaljert, og som i tillegg ligger under justisministerens ansvarsområde, men jeg skal svare på det. Jeg trodde vi nå skulle stå sammen og ikke skape ytterligere usikkerhet rundt disse prosedyrene. Det har vært helt klart fra Norges side at de som kommer til Norge, skal ha papirene i orden. Så er det slik at mange har søkt asyl, og der har vi internasjonale forpliktelser, men det som statsministeren nå har initiert, er en helt spesiell prosess, som gjør at vi kan definere Russland som et trygt førsteland. Vi kan returnere uten forsinkende prosesser, og vi har et diplomatisk arbeid, hvor jeg satser på at vi står sammen for å forsøke å få Russland også til å håndtere det slik på sin side av grensen.
Børge Brende (Høyre), 2015-11-11:
En konstruktiv tilnærming og dialog er noe som vi absolutt ønsker, men jeg er overrasket over at vi nå, etter å ha gjennomført det vi kan for å håndtere et veldig delikat både utenrikspolitisk spørsmål og flyktning- og asylsøkerspørsmål, som det ved Storskog, opplever at det kritiseres at vi har gjort for lite for sent. Det synes jeg er en urimelig kritikk, og jeg synes også det er et forsøk på å slå partipolitisk mynt på dette. Jeg opplever nå at det er et enormt press – også fra representanten – om at vi skal sende raskere ut til Afghanistan. Det siste trekvart året har vi brukt tid på å forsvare ikke minst justisministeren fordi han har fått kritikk for å ha sendt ut for raskt til Afghanistan, og plutselig har dette snudd i løpet av to uker. Jeg forventer at vi kan ha en konstruktiv tilnærming til dette nå og samarbeide om det. Det vi har minst fokus på nå, er dette med bevilgninger knyttet til nye grensestasjoner o.l. Det vi har fokus på, er spørsmålet om å få stoppet denne tilstrømmingen, og så får vi ta dette med grensestasjonen senere.
Børge Brende (Høyre), 2015-11-11:
Jeg kan forsikre representanten Hareide om at vi jobber 24 timer i døgnet for å bringe den situasjonen som har oppstått ved Storskog, under kontroll. Vi bruker alle de diplomatiske kanalene som vi synes er riktige, og som tjener saken. Jeg er også glad for at representanten nevnte dette debattprogrammet i går. Jeg hadde overhodet ikke tenkt å komme inn på den saken som representanten refererer til. Jeg satt i et debattprogram, og regjeringen ble beskyldt for i en krisesituasjon å ha gjort for lite, vi sender ikke mange nok tilbake til Afghanistan, og ikke raskt nok. Jeg føler at det er et forsøk på å slå partipolitisk mynt på en håndtering av en sak som er alvorlig for landet. Så la jeg til at jeg har som utenriksminister selvsagt opplevd at de signalene som ble sendt fra Norge da vi vedtok at vi skulle ta imot flere flyktninger, er signaler som mange, f.eks. i Zaatari flyktningleir i Jordan og i Libanon, har fått med seg. Alle de signalene som sendes nå, har disse fått med seg, og det må vi ta ansvar for.
Børge Brende (Høyre), 2015-11-11:
Jeg er veldig overrasket over innretningen på dette spørsmålet. Vi står i en vanskelig situasjon med vår nabo i øst – trolig den vanskeligste situasjonen vi har hatt siden den kalde krigen. Jeg gjør nå alt for å forsøke å gjøre de riktige tingene, slik at man kan få stoppet denne tilstrømningen av asylsøkere. Jeg har de siste to årene lagt stor vekt på at det skal være bred enighet i Stortinget om håndteringen av Norges forhold til Russland. For Norge er førstelinjeforsvaret vårt folkeretten, territoriell integritet og grenser. Norge kan ikke i motsetning til resten av Europa, NATO og USA være i en situasjon hvor vi ikke også minner om dette, og knesetter de prinsippene. Men i en slik situasjon nå å få en diskusjon, etter at det har vært bred enighet om dette – burde vi kanskje ha vært noe mildere overfor Russland knyttet til disse folkerettsbruddene – jeg må si at den diskusjonen tar man ikke i en krisesituasjon som dette. Norge står opp for viktige verdier. Dem kompromisser vi ikke på, heller ikke i en slik krisesituasjon.
Børge Brende (Høyre), 2015-11-11:
Det korte svaret på det er ja. Men først to ord om de afghanerne som nå kommer over grensen ved Storskog. Hovedtyngden de siste dagene har vært personer, mange menn, som har lovlig opphold i Russland, enten visum eller midlertidig visum. Det er også personer som har hatt opphold i Russland i flere år. De burde ikke kommet over grensen. Vi jobber for at det bare er de som har gyldig Schengen-visum, som skal komme over. Vi sender tilbake dem som har opphold i Russland, og tar de nødvendige skritt nå slik at regjeringen også om nødvendig kan instruere utlendingsmyndighetene til å definere Russland som et trygt førsteland. Hvis vi ikke skal ha full asylgjennomgang av disse, som ikke har behov for beskyttelse, for de har gyldig opphold i Russland, må vi foreta de grepene. Så jobber vi selvsagt parallelt med viktigheten av at Afghanistan nå går i en retning som er preget av fred og utvikling. Men der er vi selvsagt ikke ennå.
Børge Brende (Høyre), 2015-11-11:
Jeg svarte på det spørsmålet også i en tidligere runde, men vil bare si at det sitatet må ses i sammenheng med hva som ble sagt før dette. Vi sitter i en diskusjon om Storskog, og representanten fra Arbeiderpartiet, stortingsrepresentant Helga Pedersen, velger å bruke det til å gå til angrep på den måten regjeringen nå håndterer Storskog og denne vanskelige situasjonen på. Det som jeg påpeker der, i det sitatet, er at vi alle må være oss bevisst de signalene som vi nå sender om f.eks. mer liberal innvandringspolitikk, eller at vi skal ta imot flere afghanere, forsøke å overprøve justisministeren på det. Når det største opposisjonspartiet på sitt landsmøte sendte et signal om at man ønsker å ta inn 10 000 flyktninger til Norge – jeg har vært i Zaatari-campen i Jordan, jeg har vært i Bekaadalen i Libanon, jeg har vært i Gaziantep i Tyrkia, og dette er noe de har fått med seg. Jeg sier ikke at jeg ikke mener at det er riktig å gjøre det, jeg bare sier at det også er slik at man kan ikke si én ting i det ene øyeblikket, at det skal være mer restriktivt, og så ikke ta ansvar for følgene av den politikken i det neste.
Børge Brende (Høyre), 2015-11-11:
Jeg tror det er nødvendig å sette det spørsmålet i en litt bredere sammenheng. Regjeringen har måttet omprioritere 4 mrd. kr fra bistandsbudsjettet til også å dekke de økte flyktning- og asylsøkerkostnadene som vi får til neste år – neste år forventer vi ca. 33 000 asylsøkere til Norge – i tråd med hva tidligere regjeringer har gjort. Den regjeringen som Eidsvoll Holmås satt i, brukte 10 pst. av bistandsbudsjettet, et langt lavere tall, på å hjelpe folk som har behov, i Norge. Og både våre naboland, den rød-grønne regjeringen i Sverige og regjeringen i Danmark, og regjeringen i Nederland, benytter seg av den muligheten som det internasjonale regelverket innebærer – at man kan bruke den muligheten på å hjelpe folk som kommer til vårt land. Og Norge er ikke i den samme situasjonen som vi var i for bare få år siden. Oljeprisen er halvert. Vi står overfor økende arbeidsledighet. Vi greier ikke å håndtere den store asylstrømmen uten at vi også må se på den muligheten vi har for bl.a. å bruke bistand. Men på det spørsmålet som ble stilt, kan man få inntrykk av at vi nå ikke skal gjøre noe på dette området. Det er sånn at med det budsjettet som regjeringen har fremlagt, og med tilleggsproposisjonen, vil Norge trolig være det landet i verden som bruker flest kroner per hode på klimafinansiering. Vi er fortsatt størst på regnskog, vi er veldig viktige når det gjelder finansiering av klimafondet, vi er viktige når det gjelder fornybar energi, men vi må ta inn over oss at bistandsbudsjettet også må bidra til å hjelpe dem som kommer til Norge. Det tror jeg faktisk at representanten har forståelse for, ettersom representantens regjering valgte å bruke 10 pst. av bistandsbudsjettet, et langt lavere tall enn i dag, på flyktninger i Norge.
Børge Brende (Høyre), 2015-11-11:
Jeg håper representanten også lytter til de svarene han får. Dette er ikke snakk om å kutte, det er snakk om å omdisponere, i likhet med hva den rød-grønne regjeringen gjør i Sverige, hva regjeringen i Danmark gjør, og hva regjeringen i Nederland gjør. Vi er i den situasjonen – og det håper jeg representanten også kan ta inn over seg – at det kommer 33 000 flyktninger og asylsøkere til Norge til neste år. Vi har all vår konsentrasjon på hvordan vi skal greie å håndtere dette, hvordan vi skal få ned tallet. Vi er avhengige av bistandsbudsjettet, som det er anledning til å bruke til å dekke de ekstraordinære kostnadene første året. Vi må omdisponere noe fra bistandsbudsjettet over til dette – som også representantens regjering gjorde i sin tid. Så det å ta på seg den høye stemmen nå og nærmest kun fordømme dette uten å sette det i en bredere sammenheng og forklare hvorfor denne omdisponeringen skjer, synes jeg ikke er ansvarlig. Vi vil trolig fortsatt være det landet i verden som bruker mest per hode til klimafinansiering, og det synes jeg representanten også kunne ha fått med seg i sitt resonnement, for å være etterrettelig.
Børge Brende (Høyre), 2015-11-11:
Med det budsjettet som regjeringen har fremlagt, bruker vi 27,5 mrd. kr på bistand og utviklingshjelp. Jeg tror det er bare ett land i verden som bruker mer per hode enn Norge, og da har jeg holdt utgiftene til å dekke opp for kostnader med flyktninger og asylsøkere i Norge utenfor. Og hva gjør regjeringen? Jo, vi har fremlagt et budsjett hvor det trolig ikke er noe annet land i verden som bruker så mye på å bevare regnskog, på fornybar energi og på klimafondet som Norge. Å forsøke å fremstille dette som at vi har totalt abdisert, at vi ikke tar ansvar, når vi er kanskje først i verden etter Luxembourg når det gjelder totalbistand, når vi er ledende i verden, trolig nummer én, når det gjelder klimafinansiering – det er godt gjort. Men vi har måttet foreta noen omprioriteringer, vi har måttet kutte på noen områder for å omdisponere og bruke på andre. Det vedstår jeg meg, men det er det vi er blitt tvunget til når vi står overfor en ekstraordinær situasjon med 33 000 asylsøkere. Vi må dekke inn dette(presidenten klubber) også på den måten som …(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Børge Brende (Høyre), 2015-11-11:
Jeg vil bare minne representanten om at den sosialdemokratiske finansministeren i Sverige har gitt et intervju hvor hun sier at på grunn av den ekstraordinære tilstrømningen av asylsøkere, vil man kanskje måtte bruke 50 pst. av bistandsbudsjettet på å dekke kostnadene. Vi kommer til å gå inn i COP21, klimatoppmøtet i Paris, med trolig det høyeste budsjettet per hode når det gjelder klimafinansiering. Skal vi plage oss selv i en sånn situasjon hvor vi må bruke noe mer penger på å dekke opp disse ekstraordinære kostnadene, med å feilfremstille hva Norge gjør? Vi kommer til å gå inn i det klimatoppmøtet – og det får vi anerkjennelse for – med trolig å bruke mest per hode i verden. Vi har regnskogsatsing, vi har fornybarsatsing, vi har økt satsingen på klimafondet. Dette er en helhetlig politikk innenfor klima, finansiert delvis av bistand, som vi kan være meget godt fornøyd med.
Børge Brende (Høyre), 2015-11-11:
Det er mange ting å ta tak i her. Med det budsjettet som vi fremla, tilleggsproposisjonen, la vi på 1 mrd. til bistand. Norge bruker nå 1,03 pst. av BNI til bistand. Vi er, selv om vi tar ut flyktningutgiftene og asylsøkerutgiftene i Norge, nummer to i verden etter Luxembourg. Og så fremstilles det som om det ikke er ressurser igjen. Innenfor disse rammene, hvor vi har måttet omprioritere, som våre naboland også har gjort, har vi greid å øke den humanitære satsingen til Syria og nabolandene med 1 mrd. Vi har lagt på en halv milliard til utdanning, ikke minst for jenter, for å unngå radikalisering. Vi har trappet opp satsingen på helse og vaksinasjon. Og den opptrappingen som vi har på disse områdene, vil også det sivile samfunn og disse organisasjonene nyte godt av. Med det budsjettet vi har fremlagt, er det trolig ikke noe land i verden som bruker så mye penger av bistandsbudsjettet sitt på det sivile samfunn.