Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2017-02-14:
Det er veldig bra at disse problemstillingene kommer opp, og dette er gode interpellasjoner, men når en hører på representanten Aasen, kan det nesten høres ut som om alt er blitt gærent de tre siste årene. Jeg tror vi alle er enige om at dette er utfordringer som har vært der over lang tid, og derfor er det viktig å gjøre noe med det. Så vil jeg også si at det er bra at man har gode kvalitetssikringsrutiner for å få godkjent kanskje spesielt helseutdanninger i Norge, for det handler om at sikkerheten, tryggheten og kvaliteten for pasientene og alle som trenger helsehjelp, er ivaretatt på en god måte. Det er likevel også viktig at man ser på muligheter for å forenkle rutiner og oppgaver i søknadsprosessen, men at man da også ivaretar kvaliteten på selve dokumentasjonen på en god måte. Som helse- og omsorgsministeren også poengterte, er vi i gang med forenkling av prosessene. Det er jeg veldig glad for, og jeg oppfatter at det er det som er viktig her også, at man får på plass forenklinger for raskere å kunne få svar og raskere få vite hva man trenger for å få tettet de hullene man eventuelt har i utdannelsen. Blant annet er Statens autorisasjonskontor for helsepersonell nå integrert i Helsedirektoratet. Innlemmingen skal bidra til en mer helhetlig ivaretakelse av autorisasjon og godkjenning av helsepersonell. Jeg vil også peke på det som kunnskapsministeren sa tidligere her i dag om at han nå ønsker å nedsette en tverrdepartemental arbeidsgruppe som skal gå gjennom de ulike godkjenningsordningene, og at han har tatt initiativ til et nordisk samarbeid. Det er veldig bra. Som sikkert mange her vet, er eldreomsorg et av mine hjertebarn. Hver uke får jeg tilbakemeldinger og historier fra pårørende som har sine kjære på sykehus, sykehjem eller hjemme med hjelp fra hjemmetjenesten. En av de utfordringene som stadig går igjen, er manglende evne til å forstå og snakke norsk hos flere av dem som har et fremmed språk. Det er viktig for meg at vi gjør noe med det også, for ingen utdannelse/autorisasjon er god nok hvis man ikke klarer å kommunisere på en god måte med den som man skal hjelpe. Det er viktig at pårørende og pasienter skjønner det som blir sagt, og det er ikke mulig å utøve god og trygg nok sykepleie om språket ikke er på plass. Helse- og omsorgstjenesten i Norge vil i årene framover trenge flere sykepleiere og helsefagarbeidere, og vi vil være avhengig av arbeidsinnvandring for å få besatt alle stillingene – hvis vi ikke tror at hver tredje ungdom kommer til å studere helsefagarbeid og begynne å jobbe i helsesektoren. Denne utfordringen har regjeringen tatt på alvor gjennom Kompetanseløftet 2020. Det er en av hovedsatsingene for å sikre god rekruttering og stabil bemanning av helse- og sosialfaglig personell. I flere kommuner og spesielt i innlandet ser vi at man allerede har merket mangel på helsepersonell, og man har måttet inngå avtale med bemanningsfirma for å kunne tilby en kvalitetssikret helse- og omsorgstjeneste. Der er noe av utfordringen, at det utdannes selvfølgelig egne sykepleiere fra andre land, og da er det godt å vite at de også, når de skal komme hit, må gå om Helsedirektoratet for å få godkjenning av utdannelse og også språkkunnskaper. Vi vet at det er stort behov for økt språkforståelse og ferdigheter hos flere ansatte og kommende ansatte innen helse- og omsorgssektoren. Da er det godt å vite at disse signalene har regjeringen tatt på alvor gjennom styrking og utvidelse av introduksjonsprogrammet og opplæring i norsk og samfunnskunnskap samt ordningene Basiskompetanse i arbeidslivet og Basiskompetanse i frivilligheten. Det er viktig.