trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-14:
Det blir noen snedige replikker i ny og ne når man ikke har sett helheten i et budsjettopplegg. Dette er en av dem. Fremskrittspartiet har bl.a. tatt til orde for at vi skal ha likebehandling av Akademi for scenekunst i Østfold, så det bildet representanten ønsker å tegne, er nok ikke helt korrekt. Det som er et bedre spørsmål etter min oppfatning, er: Hvorfor ønsket Regjeringen opprinnelig å legge ned den eneste nautikkutdannelsen vi har i Norge, som også er ved samme universitet, i Tromsø? Nå snudde riktignok komiteen i siste liten, men forslaget fra Regjeringen var altså at den skulle legges ned. Et spørsmål som jeg synes er betydelig mer betimelig, er hvorfor man skal legge ned den type fagutdannelse som er utrolig viktig for næringsutviklingen, ikke hvorvidt man skal ha en kunsthøyskole og en kunstlinje i Nord-Norge.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-14:
Representanten Lånke nevnte at han var frustrert over Regjeringens forslag. Jeg må si at jeg har stor forståelse for den frustrasjonen, særlig når det gjelder friskoleproblematikken. Representanten Lånke og Kristelig Folkeparti er en av friskolenes forkjempere. Jeg har også forstått at det nå gjelder helt uavhengig av skolenes eventuelle religiøse preferanser. Men det er fortsatt et problem at de elevene som velger å gå på en friskole, må betale en egenandel for å gå der. Fremskrittspartiet har i dette budsjettet fremmet forslag om at en skal ha 100 pst. dekningsgrad i stedet for 85 pst. for elever som velger en friskole framfor en offentlig skole. Er ikke Kristelig Folkeparti enig i at en bør bidra til å redusere egenbetalingen for elever som velger en friskole? Og er det ikke da en god idé for Kristelig Folkeparti å stemme for Fremskrittspartiets forslag i dag?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-14:
Jeg har registrert at Senterpartiet mener det er viktig at man skal ha et godt skoletilbud uansett hvor man bor i landet. Vi vet at når de 5,7 milliarder kr som representanten Inger Enger nevnte, blir overført til kommunene, vil mange kommuner prioritere annerledes enn det Regjeringen legger til grunn, og det Senterpartiet egentlig skulle ønske at de gjorde i forhold til satsing på f.eks. skole. Hvorfor vil ikke Senterpartiet bidra til at skoletilbudet ute i distriktene skal være like godt som overalt ellers? Hvorfor vil de ikke bidra til at skoletilbudet skal være uavhengig av den kommunen som foreldrene til barna har valgt å bosette seg i?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-14:
Private høyskoler utsettes for dramatiske kutt av den sittende regjeringen. Vi har i komiteen fått stadig nye innspill fra ulike private høyskoler som forteller oss hvor dramatiske disse kuttene vil bli for både viktige fag og for det helhetlige tilbudet. Det virker som om Regjeringens kutt er motivert primært ut fra to ting – det ene at Regjeringen trenger penger til å finansiere andre ting, og det andre at de fører en kamp mot alt som har med privat initiativ å gjøre. En slik politikk gjør det helt umulig for private høyskoler å planlegge på lang sikt. Er representanten Dørum enig i denne beskrivelsen? Er representanten Dørum enig i at en bør tilstrebe økt likebehandling mellom private høyskoler og offentlig eide høyskoler?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-14:
I går varslet statsråd Djupedal pressen om at han skal fremme et forslag til unntakslov for å stanse alle friskoler – uansett om de allerede er godkjent, eller om de ikke er det, men ville ha blitt det etter ny lov. Den 30. november fikk jeg et svar fra statsråd Djupedal på et skriftlig spørsmål, med forsikring om at alle søknader skulle underlegges forsvarlig saksbehandling. Med respekt å melde: Hvis dette opplegget er forsvarlig saksbehandling, da er alt det. Det endrer seg fort i statsråd Djupedals departement. Spørsmålet vil være: Hvor mye mer penger sparer statsråden på dette angrepet mot elever som har valgt, eller ønsker å velge, en friskole, utover det kuttet på 335 mill. kr som allerede er foretatt?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-14:
Som statsråden gjorde rede for i sitt innlegg, kutter Regjeringen på flere områder innenfor Kirken, og særlig på den lokale kirkelige aktiviteten. Det er svært beklagelig, fordi vi er i en situasjon hvor en har satset på å forbedre det lokale kirkedemokratiet, og det er en sårbar aktivitet, for Kirken er der folk er når de er ute. Det er den aktiviteten som er i de kirkelige fellesrådene, som er viktig i så henseende. Og så sier statsråden at en må se de kuttene i sammenheng med at kommunene har fått flere penger. Men det er ikke slik at flere penger til kommunene også medfører mer penger til de kirkelige fellesrådene. Der forutsetter altså statsråden at kommunene skal prioritere slik statsråden vil, og det har han overhodet ingen garanti for. I tillegg er statskirkeordningen under revisjon. Vi har en melding i komiteen om finansiering av den offentlige kirken. Da vil jeg spørre statsråden om det ikke er slik at man bør la være å kutte og endre tilskuddsordningene for Kirken, i påvente av disse viktige sakene.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-14:
Jeg synes svaret på min første replikk var svært takknemlig, for der bekreftet jo statsråden nettopp det jeg sa. Kommunene kutter helt uavhengig av hva statsråden måtte mene at de skal gjøre. Han brukte til og med et konkret eksempel som viser at kommunene kutter, selv om de får flere penger. Da er altså spørsmålet mitt det samme: Hva tror statsråden han oppnår ved å kutte i den lokale, kirkelige aktivitet, og med det redusere en del av den forutsigbare finansieringen? Utfordringen her er at man har regnet med disse pengene over lang tid. Dette er en del av den forutsigbare finansieringen av den lokale aktiviteten, og så viser statsråden selv med et eksempel at kommunene ikke følger opp, helt uavhengig av hvem som styrer. Vi kan sikkert finne mange flere eksempler på akkurat det samme.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-14:
Nå har vi altså hørt fra statsråden at det kommer en ny unntakslov i februar. Men da er det viktig å presisere at eksisterende lov gjelder fram til ny lov er vedtatt i februar. Den 6. desember – jeg tror jeg i en replikk kom i skade for å si 30. november, men den rette datoen er 6. desember – mottok jeg svar fra statsråden på et skriftlig spørsmål. Her står det bl.a.: «Utdannings- og forskningsdepartementet og Utdanningsdirektoratet er opptatt av at generelle krav til forsvarlighet i forvaltningen blir oppfylt også når det gjelder søknader om etablering av friskoler.» Mener statsråden virkelig at den behandling friskolene nå utsettes for, er innenfor rammene av forsvarlig saksbehandling? Og hvis det han nå legger fram, var planen allerede for tolv dager siden, hvorfor i alle dager benyttet ikke statsråden anledningen til å informere Stortinget gjennom dette svaret?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-14:
Da høyere utdanning ble åpnet for ungdom fra arbeiderklassen, hevdet høyresiden at dette ville bety et kunnskapsforfall. Da vi for fem–seks år siden innførte en ordning med at en kan starte på høyere utdanning på bakgrunn av realkompetanse, harselerte Høyre over dette og sa at legestudiet kom til å bli oversvømt av rørleggere. Det som jeg antyder, og det som vi har foreslått tidligere, er at fagbrev skal kunne gi grunnlag for opptak til høyere utdanning. Hva er det som er så galt med at unge mennesker som velger en utdanning, og som gjennom den utdanningen erkjenner at de ønsker å gå videre, at de ønsker å ta høyere utdanning, får lov til det? Hvorfor skal døren til høyere utdanning stenges for elever som har valgt en praktisk utdanning i utgangspunktet? Erfaringene fra ordningen, for dem som har prøvd ut ordningen, viser at disse studentene lykkes minst like bra som andre studenter. Så min utfordring til Høyre er: Hvorfor er det så galt at en kan velge ulike veger fram til studiekompetanse?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-14:
Det er ikke alltid like lett å trenge bak Odd Einar Dørums retorikk. Men på ett område var han helt klar og tydelig, og det var i forhold til det statsråden har gjort når det gjelder private skoler, endringene og det som kommer i forhold til endringene av privatskoleloven. Den offentlige skolen er grunnpilaren i hele vårt velferdssamfunn. Vi ser en tendens internasjonalt nå til at andre land kikker på Norge. Hvorfor lykkes vi? Er det noe med den nordiske velferdsmodellen som er viktig å ta vare på, og som er viktig å utvikle? Og da går mitt spørsmål til Odd Einar Dørum, når det gjelder privatskoleloven: Det er jo ikke Steinerskolene og de som driver med alternativ pedagogikk, og for så vidt heller ikke livssynskoler, som er utfordringen. Men det nye er de mer kommersielle skolene som har kommet inn på det norske markedet. Er Odd Einar Dørum og Venstre bekymret for den utviklingen at dette kanskje kan være med på å undergrave velferdssamfunnet på lengre sikt, hvis dette får et voldsomt omfang?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-14:
Den viktigste premissleverandøren for norsk utdanningspolitikk de siste fire årene har vært OECD, og som kjent er OECD etablert for andre ting enn å drive utdanningspolitikk. Gjennom ulike komparative studier har de nå prøvd å tegne et bilde av den norske skolen som noe vi ikke lykkes med. Gjennom ulike målbare kriterier har vi fått tegnet et bilde av norsk skole der elevene stort sett skårer gjennomsnittlig. Dette er et uttrykk for at positivismen på nytt har fått rotfeste i norsk utdanningspolitisk debatt. Samme debatten hadde vi for ca. 20 år siden. Den gangen tok filosofen Hans Skjervheim et voldsomt oppgjør med positivismen og dens måte å prøve å ta ut det som kunne måles, og gjøre et forsøk på å måle det aller, aller meste på. Vi har fått Mønsterplanen av 1974, Mønsterplanen av 1987, Reform 94 og Læreplanen av 1997. Alle disse læreplanene knesatte grunnleggende viktige prinsipper, og det viktigste prinsippet er at elevene skal ha tilpasset opplæring. Det er utgangspunktet for norsk utdanning og den norske skolen. Elevene skal bli sett, i opplæringen innenfor klasserommet og i skolens ramme skal en ta utgangspunkt i enkeltelevens forutsetninger og bakgrunn, og elevene skal få tett oppfølging. Det er de mål og prinsipper som er nedfelt i våre læreplaner. For ti år siden fikk vi en evaluering av R94, og vi har hatt en evaluering av L97. Det var omfattende, forskningsbaserte evalueringer der vi la inn masse, masse penger. Evalueringen av R94 konkluderte med at vi lykkes med å få til strukturendringer, men at vi ikke får til innholdsendringene godt nok. De pekte på to ting, nemlig læreboken og eksamenssystemet, som på mange måter virker for styrende, og som gjør at vi ikke klarer å lykkes med innholdsendringene. Evalueringen av L97 er en forskningsbasert evaluering – der vi brukte over 30 mill. kr – som konkluderer med at vi ikke lykkes med tilpasset opplæring. Det er utfordringen, og det var egentlig det vi burde ha diskutert. Det er den forskningsbaserte evalueringen som er grunnlaget for å skape en bedre skole, og ikke de premissene som OECD har lagt inn i vårt utdanningssystem, og som på mange måter har vært styrende for debatten. Utfordringen blir å få en debatt på egne premisser og ut fra egne læreplaner om hvorledes det norske utdanningssystemet skal lykkes, hvordan vi skal få til den norske skolen. Det har vi fått masse kunnskap om gjennom disse evalueringene. Det er egentlig det som burde vært bakgrunnen for debatten. Jeg håper inderlig – og det tror jeg også – at vi i de neste fire årene får en annen type debatt, og at det ikke er positivismen som igjen skal råde grunnen i den utdanningspolitiske debatten.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-14:
Dette budsjettet er det alvorligste anslaget mot høyere utdanning og forskning, ifølge Inge Lønning. Han fornekter seg ikke. Dette budsjettet for høyere utdanning og forskning er stort sett identisk med det som Kristin Clemet la fram. Det er små justeringer for 2006, og det innebærer jo at hvis hans påstand er riktig, så var det et ganske alvorlig anslag som Kristin Clemet hadde måttet gjøre mot utdanning og forskning. Det er én justering som er større. Den gjelder Forskningsfondet. Det får i verste fall konsekvenser for 2007, men det betyr ingenting for budsjettet i 2006, og vi vet at målet for forskningen ligger fast. Om vi skal finansiere det over budsjettet for 2007, eller om vi skal finansiere det over fondet, er for så vidt ett fett. Det viktigste er at det blir finansiert. Vi har sagt at vi skal ha en opptrappingsplan, og det vil komme. Så tar Inge Lønning fatt i friskolene, og han bruker Danmark som eksempel og viser til at de har et vesentlig større omfang av private skoler enn det vi har i Norge. Det er korrekt. De har en helt annen tradisjon, ikke minst knyttet opp til Grundtvig og hans pedagogiske syn. Men for tre år siden hadde man i København en utvikling der 25 pst. av barn fra muslimske miljøer gikk i egne muslimske skoler – 25 pst., hver fjerde muslim, gikk i egen muslimsk skole. Dette var såpass alvorlig at selv konservative politikere i København ble bekymret, fordi det ble et problem for integreringen. Nå er ikke situasjonen den samme i Norge – kjære vene, det er ikke det som er min påstand. Men hvis vi får en sånn utvikling gjennom flere private skoler, er det grunn til å være på vakt, for vi ønsker ikke den type segregering. Jeg håper også at Inge Lønning er enig i at hvis vi får en sånn utvikling med et sånt antall friskoler, er det grunn til bekymring. Så litt helt til slutt. Hver generasjon sier jo at alt var bedre før. Spesielt innenfor utdanning var stort sett det aller meste bedre før. Kunnskapsnivået var høyere, vi lærte mer, osv. Dette har vi hørt før. Det at vi ønsker og sier at ulike veier skal føre fram til oppnådd studiekompetanse, er nettopp for å stimulere og legge til rette for at de som velger andre veier fram til sin utdanning, ulike veier for å tilegne seg kompetanse, også skal kunne ha en plattform inn til høyere utdanning. Det skal finnes ulike veier, flere veier, inn til høyere utdanning. Jeg er helt overbevist om at dette ikke har noe å bety for det nivået som er lagt for høyere utdanning, jf. de forsøkene som er gjort ved ulike høyskoler der en har tatt opp studenter på bakgrunn av fagbrev. De studentene gjør det minst like bra som andre. Dessuten har dette vært viktig for å rekruttere studenter inn til ingeniør- og realfagutdanningen.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-14:
For de private høyskolene har vi etablert samme finansieringsordning som for de offentlige. Det betyr at man har en basisbevilgning, og så har man to variabler som er avhengig av antall avlagte vekttall, og hva man produserer av vitenskaplige arbeider. Dersom man skal kutte i de private skolene, eller kutte i de offentlige skolene, har man bare ett sted å kutte, og det er i basisbevilgninger. Derfor burde det ikke være noen sensasjon for Ola T. Lånke at det er der vi kutter. Det lærte Kristin Clemet oss, at det er der vi kan kutte. Hun foreslo jo kutt i sitt opprinnelige budsjettforslag for Høgskolen i Hedmark, Høgskulen i Sogn og Fjordane, Høgskolen i Nord-Trøndelag osv. – og det var kutt i basisbevilgningene. Det vi gjør, er å styrke de offentlige skolene, legge tilbake de pengene som Kristin Clemet foreslo å kutte i disse studieplassene, nettopp for å ta hensyn til ingeniørutdanningene, vernepleierutdanningene osv. For å finansiere det har vi tatt penger fra de private høyskolene. Det burde ikke være noen sensasjon ut fra vår ideologiske forankring at vi ønsker å prioritere de offentlige utdanningsinstitusjonene. Det er forklaringen, og så enkelt er det. Så vet vi også at de ulike private høyskolene har ulik finansiering fra det offentlige – fra 20 til 90 pst.(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2005-12-14:
Representanten Huitfeldt snakket om å utjevne forskjeller. Fremskrittspartiet har i budsjettbehandlingen tatt til orde for at det skal sikres finansiering til alle fagskoletilbud som er – og blir – godkjent av NOKUT. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet har gått imot dette. Er det fordi regjeringspartiene vil opprettholde den skjevfordelingen som i dag finnes, hvor såkalt kvinnedominerte utdanninger kun får halvparten av det mannsdominerte utdanninger får?
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2005-12-14:
Jeg har lagt merke til at SV bl.a. under budsjettbehandlingen i fjor brukte betegnelsen «bolverk» om de private friskolene. Undertegnede har alltid hatt den oppfatningen at bolverk betydde festningsverk, men jeg syntes dette passet dårlig i denne sammenhengen, så jeg var inne på Internett for å sjekke om begrepet bolverk kunne ha andre betydninger. Da fikk jeg et par interessante treff. For det første fant jeg ut at representanter fra Arbeiderpartiet under krigen så på nazismen som et viktig bolverk mot kommunismen. Mitt spørsmål er da, selvsagt, om statsråden ser på privatskolene som et bolverk mot kommunismen. Videre fant jeg at i norrøn mytologi kaltes også Odin for bolverk. Odin var jo kunnskapens gud eller kunnskapens kilde. Ser statsråden på friskolene som en kunnskapens kilde som det er viktig å tørke ut, slik at alle elever kan bli mest mulig like?
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2005-12-14:
Mens vi venter i spenning på statsrådens svar på det spørsmålet som Ine Marie Eriksen tok opp, vil jeg nevne at også Fremskrittspartiet fikk en liten hilsen fra representanten Signe Øye, som benyttet anledning til å hilse hjem til Østfold før jul. Det hun tok opp, var bl.a. hvorfor ikke Fremskrittspartiet hadde vært med på å bevilge 1 mill. kr til Fossumkollektivet. Da vil jeg bare minne om at det er en enstemmig komite som har understreket at man vet at det foregår et arbeid med å sikre finansieringen av nettopp Fossumkollektivet og Tyrilikollektivet og lignende tilbud for ungdom med rusproblemer. Fremskrittspartiet var ikke med på den ene millionen eksplisitt til Fossumkollektivet, men vi har lagt inn til sammen 35 mill. kr under en ny post, 76, Tilskudd til skoler med elever med særskilte behov. Så således skulle det være svar på Signe Øyes spørsmål. Men jeg vil gjerne fortsette i samme bane og spørre: Hvorfor støtter ikke regjeringspartiene Fremskrittspartiets forslag om å gi Høgskolen i Østfold full husleiekompensasjon? Likeledes har Fremskrittspartiet anmodet om at Akademi for Scenekunst i Østfold skal likebehandles med tilsvarende utdanninger vi har ellers i landet. Dette har også regjeringspartiene gått imot, og det synes vi er meget beklagelig.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2005-12-14:
Representanten Huitfeldt sa mye pent om å satse på kunnskap og ikke minst forskning. Jeg har lyst til å ta tak i et element av dette. I forbindelse med stortingsmeldingen Kultur for læring stod Arbeiderpartiet sammen med oss som nå er i opposisjon, om å gå inn for obligatorisk 2. fremmedspråk på ungdomstrinnet. Nå har Regjeringen snudd i dette spørsmålet. Jeg må spørre representanten Huitfeldt hva som er grunnen til det. Er det noen endringer i premissene? Er det ikke slik at vi fortsatt samarbeider og samhandler mye og mer og mer med andre land, og at det er større og større krav til gode kunnskaper i flere språk i informasjonssamfunnet? Hva er grunnen til at Arbeiderpartiet nå har endret syn?
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2005-12-14:
Representanten Freddy de Ruiter drar her opp et skremselsperspektiv over utviklingen innenfor det private skoleområdet som jeg tror mangler enhver forankring i realitetene. I dag utgjør de private skolene 2 til 4 pst. av det totale antall elevplasser i landet, og vi skjønner at vi her snakker om en marginal del av skolebildet. Det som er det katastrofale og uheldige i dette, er at man nå prøver å forskyve oppmerksomheten over fra den realitet at utdanningsministeren nå setter i gang med å stoppe etableringen av friskoler, setter en strek over foreldreretten og den lov som Stortinget har vedtatt, som man har holdt seg til, og som legitimerer at man etablerer friskolene,. Det er problemet. Problemet er at man her tråkker på demokratiske rettigheter som er nedfelt i norsk lov, og setter i gang med et hasteregime for å stanse utviklingen. Det har vi protestert mot.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2005-12-14:
Egentlig er denne replikken fra representanten Anundsen fra Fremskrittspartiet en hyggelig replikk, og den drar opp et perspektiv som vi godt kunne stått sammen om. Men det som jeg tror er problemet med både representanten Anundsens og Fremskrittspartiets politikk, er at de lever i en litt annen verden enn vi andre. Dette er et drømmeperspektiv. Vi skulle gjerne kommet dit hen hvor vi kunne ha full likestilling, og hvor vi kunne fått bort foreldrebetalingen på disse skolene. Men situasjonen har vært den motsatte gjennom alle de år Kristelig Folkeparti har kjempet for friskolene: Vi har kjempet for retten til at de skal kunne etableres og drives, og at de kan ha en solid økonomi. Derfor har 85 pst. vært et naturlig leie. Fokuset nå ligger på det jeg nettopp understreket, retten til å etablere og drive skolene. Så får vi se hva vi gjør i framtiden. Jeg tror også det handler litt om at disse skolene bygger på idealisme. De som har startet dem, vil noe, og det er ikke helt urimelig, synes jeg, at det kreves en liten egenandel for å kunne avvike fra det som er det offentlige skoleverks normer. Så slik sett ser ikke jeg dette som det store problemet.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2005-12-14:
Det var ikke bare frustrasjon i innlegget. Jeg sa at jeg er glad for at Kunnskapsløftet følges opp, med noen unntak. Jeg håper også vi kan stå sammen om å kjempe for bedre ressurser til skolen. Så er jeg også enig med representanten Enger i at det er bra at kommunene får mer penger. Kristelig Folkeparti har vært en forkjemper for at vi skal ha en god kommuneøkonomi rundt i landet. Dette vil også gi seg utslag i større bevilgninger til de formål som representanten Enger nevnte. Jeg har imidlertid lyst til å komme tilbake til et problem i den forbindelse. Hva med fordelingen og bruken av de pengene som kommunene får? Her har Senterpartiet i Regjeringen f.eks. vært med på å kutte i bevilgningene til de kirkelige fellesrådene. Man har sagt at dette skal kommunene kunne dekke opp nå når de har fått så mye mer penger. Ja, vi får se om det blir realiteten. De signalene som er kommet til nå, viser at kirkene kun får smuler av disse pengene. Jeg håper at dette er et bilde som endrer seg, og at Regjeringen vil gjøre sitt til at også kirkene får penger.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2005-12-14:
Senterpartiet og Kristelig Folkeparti har samarbeidet mye gjennom historien. Vi har stått for veldig mye av det samme, ikke minst når det gjelder verdispørsmål. Nå har Senterpartiet valgt å gå i spann med Arbeiderpartiet og SV i regjering. Mitt spørsmål til representanten Enger er: Hvordan føles angrepene på en god del områder der Senterpartiet og Kristelig Folkeparti tidligere har stått sammen? For å være i budsjettmodus: Det dreier seg om disse famøse kuttene bl.a. til friskolene, kutt i basistilskudd til en rekke private høyskoler, kutt i de generelle overføringene til friskolene, fjerning av husleietilskudd osv. Så har vi også spørsmålet om kutt til de kirkelige fellesrådene. Alt dette er spørsmål som berører viktige verdier som Senterpartiet og Kristelig Folkeparti har stått sammen om. Representanten Enger kan også få lov til å svare på det spørsmålet som jeg var innom i min forrige replikk: Hva tenker hun om at kommunene ikke følger opp og bruker av de nye «julegavene» de har fått til de kirkelig fellesrådene?
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2005-12-14:
Det skal fortsatt dreie seg om friskoler. For en tid siden kom jeg over et sitat i Kommunal Rapport. Der står det: «Jeg tror jeg kunne blitt en god lektor i norsk skole. For jeg har et godt hode.» Uttalelsen er fra kunnskapsminister Øystein Djupedal. De fleste av oss vil nok være enig i at det er bra å ha et godt hode. Det er vel heller ikke helt uviktig hvordan vi bruker hodet. Nå skal jeg gi kunnskapsministeren en utfordring til å oppklare noe han også har sagt, nemlig så sent som i går i Dagsnytt 18, og det gjelder stans i friskoleetablering: «Regjeringa står samlet bak dette. Dette er det vi har lovet våre velgere.Det viser seg jo at begrepet både pedagogisk og religiøst alternativ nok må gjennomgås for å få et innhold for vår tid.» Jeg tror disse formuleringene har skapt en del uro i friskolekretser, ikke minst blant dem som driver på et religiøst grunnlag. Nå utfordrer jeg kunnskapsministeren til å si hva som ligger i dette. Hva betyr det at han skal gjennomgå «religiøst alternativ» med tanke på «et innhold for vår tid»?
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2005-12-14:
Jeg hører også til dem som er glad for at statsråd Giske ønsker å søke brede allianser i spørsmålet om stat og kirke, og jeg vil også slutte meg til den rosen som er gitt for signalene om at vi vil klare dette uten en folkeavstemning og den prosessen som måtte følge av det. Statsråd Giske drog de lange linjer i utviklingen av reformarbeidet i Den norske kirke. Det er viktig at den fortsetter fram mot enda større selvbestemmelse i Den norske kirke. Mitt spørsmål går på et stikkord, som statsråden også nevnte, nemlig prostereformen. Det som sies nå, og som kan være et vanskelig punkt – det går også på Kirkens økonomi – er at man ikke har klart å fylle opp med de nødvendige administrative ressurser for å få denne reformen til å bli vellykket. Det er ikke noe som skal lastes den nye regjeringen mer enn den gamle. Det er ikke derfor jeg sier det, men det er litt med tanke på framtiden. Det at prostene må bruke lokale prester fra lokale menigheter for å styrke administrasjonen ved prosteembetene, kan ikke være en hensiktsmessig ordning. Jeg vil derfor be statsråden svare på hva han vil gjøre for å sikre administrative ressurser til prosteembetene, slik at det ikke går ut over de lokale menighetene.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2005-12-14:
Graden av hvordan demokratiet fungerer i et samfunn, avgjøres bl.a. av hvordan flertallet behandler mindretallet, eller skal vi si minoriteter. Jeg tror at diskusjonen om friskolene handler veldig mye om det. Nå er jeg ikke sikker på om det i så stor grad gjelder spørsmålet om de private høyskolene, som jeg gjerne vil si litt om først, som har fått dramatiske kutt i sine tilskudd til drift, i basis. Der er spørsmålet: Hvorfor i all verden finner Regjeringen å måtte strupe skoler som leverer fagkompetent personale til viktige samfunnstjenester, som lærere og førskolelærere? Et av eksemplene er Dronning Mauds Minne, den viktigste førskolelærerutdanningsinstitusjonen nordafjells – gammel og ærverdig – som har fått et kutt på over 1 mill. kr i basis. De leverer førskolelærere som er svært etterlengtet. ECON Analyse har funnet ut at vi trenger 3 000 nye førskolelærere i tiden som kommer. Hvorfor har man gjort dette? Og Lærerakademiet, som andre har vært inne på her også: Hvorfor kutter man 3,5 mill. kr? Disse spørsmålene som vi har stilt, har vi ikke fått skikkelige svar på. Alle er enige om at vi trenger flere og mer kompetente lærere i Norge, og så kutter man da i de beste institusjonenes økonomi. Det henger ikke på greip. Og så viser man til, som representanten Enger gjorde, at dette er for å styrke distriktene. Det vitner om at man ikke vet hva man egentlig gjør. Å kutte i basisbevilgningen betyr det samme som at man ødelegger mulighetene for at disse skolene kan opprettholde et godt faglig tilbud, fordi de på grunn av læreplanene er nødt til å ha gode tilbud på alle fagkretsene. Dette blir vanskelig etter det. Så man kan like gjerne legge dem ned. Det styrker ikke distriktene. Så til slutt til spørsmålene. Odd Einar Dørum stilte spørsmålet til statsråd Djupedal: Hva skjedde mellom 25. november og 7. desember? Det har vi ikke fått noe svar på. Jeg har en sterk følelse av at statsråden her forsøker å omgå spørsmålet ved å vise til den bebudede odelstingsproposisjonen, som betyr en gjennomgang av friskoleloven, og som vi alle vet kommer. Men her er det spørsmål om to ting, for det første den bråstoppen som ble varslet i går, og så den bebudede gjennomgangen på lengre sikt. Og mitt spørsmål til statsråd Djupedal er: Snakker vi bare om en eneste gjennomgang, eller snakker vi om to forskjellige gjennomganger nå? Er det slik at man har flyttet litt på faktorene her? Nå snakker man altså om to forskjellige lovgjennomganger. Dette vil vi ha svar på.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2005-12-14:
Ja, og det skal jeg bruke til å rette opp et inntrykk som representanten Rolf Reikvam gav når det gjaldt høyskolene. Han sa at man for å opprettholde tilbudene prøver å føre tilbake penger som har vært foreslått kuttet i budsjettet til de statlige høyskolene, og viste bl.a. til Høgskolen i Nord-Trøndelag. Dette er ikke tilfellet. I Nord-Trøndelag er ingeniørutdanningen allerede vedtatt nedlagt, og jeg er også ganske sikker på at de rød-grønne partiene har vært innforstått med det. De viser i sine merknader til at det er på grunn av manglende elevsøkning, altså ikke fordi man mangler penger, men fordi det ikke har vært søkere nok. Og man har derfor gått inn på en helt annen ordning i forhold til Høgskolen i Sør-Trøndelag og NTNU. Det er sannheten.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2005-12-14:
Fremskrittspartiet er for mangfold og for en skole som skal gi reell valgfrihet og ha økt fokusering på kvalitet og kunnskap. Vi har derfor kunnet enes om mye i den innstillingen som behandles i dag. Når man kommer ned til konkrete bevilgningsforslag, foretar imidlertid Fremskrittspartiet på enkelte områder så sterke omfordelinger og så store nedskjæringer at det virkelig ville ha skapt dramatikk om det ble forsøkt gjennomført. Dette gjelder bl.a. samisk og behandling av morsmålsundervisningen. Her har Norge forpliktelser overfor minoriteter som man ikke bare kan feie til side. Hvorfor velger Fremskrittspartiet å markere dette så sterkt i sitt budsjettframlegg, når man vet at integrering og ivaretakelse av minoriteters interesser er viktig for hvordan Norge oppfattes som land å bo i og komme til?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2005-12-14:
Det kommer klart fram i debatten at det er andre prioriteringer som gjelder nå. Representanten Enger tar ganske lett på problemstillingen rundt private høyskoler og dramatikken i endringene i friskolene. Når det gjelder private høyskoler, er Senterpartiet nå med i en regjering som først kutter 15 mill. kr i tilleggsproposisjonen, og som etterpå påfører Norsk Reiselivshøgskole et kutt på ytterligere 1 mill. kr. Reiseliv burde avgjort være et satsingsområde for Senterpartiet. For friskolene har Djupedal signalisert at visse grendeskoler fortsatt skal kunne få tillatelse til å starte opp. Dette tolkes av mange som skoler som Senterpartiet kan tillate. Det kan være fristende å dra fram et konkret eksempel som er høyst aktuelt for min egen kommune. Der er det en gruppe som forsøker å starte en friskole, faktisk i en offentlig skole som ble nedlagt i fjor. Spørsmålet er: Har Senterpartiet gjort seg noen tanker om hva innholdet i visse grendeskoler er?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2005-12-14:
Jeg synes representanten Jensen egentlig burde ha sagt at den nye kursen består i at alt privat skal bort. Det er kanskje det klareste signalet etter komiteens gjennomgang av tilleggsproposisjonen. For øvrig vil jeg kommentere litt representanten Huitfeldts påstand som gikk på noe slikt som at høyreskolens logikk er at arbeiderens datter må gå på privatskole for å bli direktør. Det synes jeg er en ganske horribel påstand. Det er en utrolig logikk å bygge en framtidsrettet skole på. Det er det ene. Vi vet at når det gjelder finansiering av skolen, følger pengene elevene. De friskolene som er, har ikke lov til å dele ut utbytte, og en eventuell god drift vil bli sprøytet tilbake til skolen i form av å utvikle skolen enda bedre. Det retorikken faktisk skjuler, er at Regjeringen er redd for det reelle mangfold, og den er redd for det reelle valg som den enkelte elev og foreldrene kan gjøre. Det er i hvert fall ikke å ha tillit til den offentlige skolen. Det er ikke å ha tillit til at den offentlige skolen kan konkurrere. Så hvem er det som egentlig snakker om å ha tillit til den offentlige skolen? Det føler jeg faktisk at det er Høyre som gjør. Vi mener at vi skal ha en sterk offentlig skole som kan leve veldig godt med et korrektiv fra levedyktige friskoler. Hvis vi ser mot andre land, som Finland, ser vi at man der gjør det stikk motsatte av det Norge gjør. Norge og Finland har ganske like målsettinger om å være av de mest innovative land i verden. Men skolen i Finland går motsatt vei. Den skjerper kravene til kompetanse, og den styrker spesielt realfagene. Det gir seg utslag i at Finland også når sine mål. Det blir spennende å se hvordan Norge kommer ut der, men det er hevet over enhver tvil at det å utvikle humankapitalen vår er avgjørende for Norges framtid som velferdsnasjon. Det er ikke Petroleumsfondet som avgjør levestandarden i Norge framover. Vi gjør det ikke på den beste måten ved å utvikle teoretiserte praktikere og fagsvake forskeremner. Den offentlige skolen har behov for korrektiv. Andre aktører kan faktisk utvikle både metoder, tilbud og løsninger som den offentlige skolen kan benytte seg av. Jeg håper inderlig at man kanskje kan komme bort fra retorikken om arbeiderens datter og heller fokusere på konstruktive løsninger for en framtidsrettet og god skole.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2005-12-14:
Jeg hadde bare behov for å kommentere litt den lynavledningsmanøveren som ble foretatt av både statsråd Giske og representanten Huitfeldt i forhold til en statsråd som har opplevd en storm når det gjelder friskolen. Det å fokusere på Høyre og manglende midler til skolen, synes jeg er ganske frekt. Det er Høyre som har gitt landet Kunnskapsløftet, og som har lagt inn finansieringen av det. Man må kunne konstatere at det fra Regjeringens side er en utrolig bruk av flertallsmakt som ligger bak behandlingen av friskoler, det er jo egentlig valgordningen som har gitt den flertallsmakten. Det var ikke et mandat som folket gav, og det burde kanskje inngi litt mer ydmykhet overfor friskolene.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-14:
Kunst og kultur skaper identitet og får oss til å føle tilhørighet. Kunst og kultur får oss også til å stille spørsmål ved vår kultur, og det utfordrer oss. Det får oss til å videreutvikle oss. Det er skapende, og det er kreativt. Den mest voksende næringen i Norge er kulturnæringen. Fremskrittspartiet foreslår å fjerne det som Regjeringen har foreslått innført, som gjelder kunstutdanning i Nord-Norge, som er den eneste landsdelen som ikke har høyere kunstutdanning. Men det er ikke bare innenfor kunstutdanning i Nord-Norge man kutter. Fremskrittspartiet foreslår å fjerne høyere kunstutdanning ved alle våre institusjoner i Norge. Mitt spørsmål til Fremskrittspartiet er: Hvordan kan dette oppfattes? Kan det oppfattes på en annen måte enn at dette er et næringsfiendtlig forslag?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-14:
Den nye flertallsregjeringen har tydelig signalisert og tydelig sagt at de ønsker å satse på den offentlige fellesskolen. Det er her barna våre møtes, det er her min datter kan møte Jasmin og bli venner med henne, det er her man utvikler toleranse og trygghet. Er det noe dette samfunnet, som blir mer og mer komplekst, trenger, så er det en felles møteplass der alle kan møte hverandre. Dette er den eneste måten, den beste måten, vi kan skape trygghet og toleranse på i dette samfunnet. SV er ikke redd for private skoler. SV ønsker en ny privatskolelov og er glad for at Regjeringen nå har signalisert at man kommer med en ny privatskolelov. Den ser vi fram til, og den vil få en grundig behandling i Stortinget. Nå er SV glad for at man har satt en midlertidig stopp i etablering av nye privatskoler. Hadde man videreført de søknadene som ligger inne nå, og de søknadene som er blitt godkjent, ville man fått en fordobling av antallet private skoler, og dette ville ha betydd at veldig mange distriktsskoler måtte ha blitt lagt ned.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-14:
SV er opptatt av forskning, og har vært opptatt av forskning hele tiden. Det forslaget som nå er fremmet av flertallsregjeringen, innebærer først og fremst ingen reduksjon i midlene til forskningsformål i 2006. Den foreslåtte bevilgningen fra Regjeringen er første steget i opptrappingen for å nå målet som vi har fram til 2010. Regjeringen mener at opptrappingen av forskningsinnsatsen bør skje gjennom en kombinasjon av avsetninger til forskningsfondet og en ordinær bevilgning over statsbudsjettene. De ordinære bevilgningene over statsbudsjettene vil vi selvfølgelig komme tilbake til i neste budsjett.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-14:
Representanten har rett i én ting, og det er at forskning er ingen spøk. Forskning er viktig. Så sier representanten at brød har vunnet, men vi har faktisk ikke fått gjennomført noe forslag om at det skal innføres skolemat i den norske skolen. Forskning er viktig, og vi kommer til å følge opp i de neste budsjettene. Denne regjeringen har vedtatt at vi skal ha to måter å bevilge til forskning på: både gjennom de ordinære bevilgningene og over Forskningsfondet. Vi kan love at vi kommer til å jobbe for at vi skal få mest mulig midler til forskning. For forskning er viktig, og denne regjeringen har satt forskning på dagsordenen. Jeg understreker også at det forslag til budsjett som nå foreligger, ikke innebærer noen reduksjon i midlene til forskningsinnsatsen i 2006.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-14:
Før statsråd Djupedal kom med midlertidig stopp i etableringen av privatskoler, var det godkjent at det skulle etableres 22 000 nye elevplasser. Over 1 300 av disse skulle etableres i Tromsø by som videregående skoleplasser. Når jeg i dag hører den overveldende reaksjonen og kritikken, er jeg ikke overrasket over at den kommer fra Høyre. Men jeg blir litt overrasket over representanten Dørum, som tilhørerer et parti, Venstre, som snakker varmt om lokaldemokrati og selvråderett. Vi vet at Troms fylke kjemper med nebb og klør for at disse plassene ikke skal realiseres, fordi det ville få fatale konsekvenser for den skolestrukturen man har valgt å ha i dette fylket. Disse plassene ville ha ført til at man hadde blitt nødt til å legge ned minst to videregående skoler i distriktet og mange viktige og nødvendige studieretninger. Dette ville ha snevret inn skoletilbudet. Dette gjelder ikke bare Troms, men mange andre fylker. Jeg trodde at dette argumentet skulle bekymre partiet Venstre og sågar partiet Kristelig Folkeparti. Vi har et nytt flertall. Vi har en ny regjering. Det skal ikke være tvil om at den nye regjeringen setter kunnskap i førersetet. Vi snakker om kvalitet i skolen, og vi snakker om innhold. Alle partier snakker om læreren som den aller viktigste ressurs. Vi gjør noe med det. Vi har i dette budsjettet bevilget 500 nye studieplasser for lærerutdanning, fordi vi har behov for flere lærere, og fordi vi har behov for både etterutdanning og kvalifiserte og gode lærere. Regjeringen har ikke hatt lang tid på dette budsjettet. Det er et budsjett som bygger på Bondevik-regjeringens budsjett, men de endringer som er gjort, viser en ny retning. Flertallet i komiteen har også gjort noen endringer. Det er små summer som er flyttet på, men det viser en viktig retning og en viktig prioritering. Jeg vil bare kort nevne noen. Bondevik-regjeringen foreslo å kutte 20 studieplasser i vernepleierutdanningen i Harstad. Disse har vi opprettholdt, og vi har tilbakeført midlene, slik at utdanningen kan videreføres. Høgskolen i Harstad har et spesielt ansvar, og det er den enestes høyskolen i Nord-Norge som har vernepleierutdanning. De har desentralisert vernepleierutdanningen, og de har ansvaret for hele Nord-Norge, fra Kirkenes til Nord-Trøndelag. Når det gjelder FabLab i Lyngen, har vi funnet midler på 1,5 mill. kr innenfor budsjettet til driftstilskudd. Dette er en ny type forskning som vi vil prøve ut. Vi vil være med på å bidra til at man kan se på forskning på nye måter, en forskning som også kan etableres i distriktene. Dette er et spennende prosjekt som vi ser fram til.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-14:
Som posisjonspolitiker er jeg, og tidligere som opposisjonspolitiker var jeg – og SV har alltid vært – opptatt av inkludering. Prosessen i komiteen denne høsten når det gjelder budsjettet, har gått på inkludering. Vi har diskutert politikk, og vi har diskutert innhold. Men som politiker vil jeg heller ikke bli angrepet for ikke å føre politikk. Den nye regjeringen gjør nettopp det, den fører politikk, på samme måte som Kristin Clemet og høyreregjeringen førte politikk da de var i posisjon, bl.a. i et budsjett hvor de fremmet forslag om og gjennomførte et kutt på 4 000 studieplasser innenfor høyere offentlig utdanning. Når det gjelder den politikken som er ført overfor private skoler, har Regjeringen gjort et anslag på akkurat samme måte som tidligere regjeringer har gjort. Når det gjelder det budsjettet vi snart skal vedta, var det anslaget som den tidligere regjeringen satte fram, på over 200 mill. kr mer enn det som ble(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-14:
Lena Jensen og SV har i mine øyne liten tillit til at folk selv kan ta sine valg. Og denne redselen for friskolen i konkurranse med den offentlige skolen gjør vel kanskje at en sparker beina vekk under alle forsøk på mangfold. Kan det være det at en erkjenner at den eksisterende offentlige skolen ikke holder mål og vil tape i kampen om elevene? Ser Lena Jensen derfor at nettopp valgfriheten finansiert av det offentlige sikrer at mangfoldet og egenarten i utdanningen vil heve kunnskapen og den enkelte elevs mulighet for, uavhengig av lommebok, å få en utdanning etter evne og ikke minst ønske?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-12-14:
Kampen om forskningsinnsatsen er et mål på SVs kamp med å prioritere mellom sine egne ambisjoner. Partiet går fra opposisjon til posisjon – de vant et valg. Men så oppdager man plutselig at pengene til alle gode formål skal velges, og på det punkt hvor man da skal bli testet på noe som går langt bortenfor alle populistiske vinder, nemlig forskningsinnsats i forskningsfond, taper man så det suser. Man taper så det suser, og den klare sannheten i dette er jo at man ikke klarer å velge. Man vil alle alt vel, og i den situasjonen er det det som ikke er det populistiske, som taper. SV er et parti som for eksempel i forbindelse med miljø prøver å slåss for noe som er langsiktig. På forskning kunne man gjort det samme. Og enhver med minimumsinnsikt i norske statsbudsjett vet at det å finne 900 mill. kr på en budsjettkonferanse er ingen spøk. Det det betyr i klar tale, er at SV har tapt i kamp med sine egne ambisjoner. Forskningen har tapt i forhold til mursteiner og brød.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-12-14:
Den offentlige skolen er et produkt bl.a. av skolereformer fremmet av Venstre, i fellesskap med andre partier i salen. Vi støtter selvfølgelig den offentlige skolen, men synet i forhold til de private skolene er at vi erkjenner at vi har konvensjonsforpliktelser. Vi erkjenner at vi i Norge har en opplæringsplikt, men ikke skoleplikt. Man kan lære ved å gå i den offentlige skolen, som vi vil foretrekke at man gjør, ved å gjøre den god, så god at den vinner, men også gjennom den rausheten for mangfold som vi skal kunne ha i de private skolene våre, og ved den muligheten som vi har til hjemmeundervisning. Så er spørsmålet hvorfor vi ikke støtter den sittende regjerings økonomiske opplegg. Det er jo en helhet. Vi kan ikke støtte et opplegg som undergraver muligheten for dem som skal lage det ufødte næringsliv, små og mellomstore bedrifter, de som skaffer jobber til alle sammen. Vi kan ikke støtte en tenkning som nærmest synes å skru politikken bakover, hvor en på en rekke områder blir så redd for at man i det hele tatt skal kunne omstille offentlig sektor, at å slå på bremsene er noe av det viktigste man kan gjøre. Det er jo en helhet i dette opplegget. Men på skolesiden overgår vi de rød-grønne partienes budsjett klart, fordi vi prioriterer skole bl.a. med Kunnskapsløftet. Vi er selvfølgelig veldig glad for at det videreføres av en ny regjering. Der står vi sammen.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-12-14:
La meg først få lov til å innrømme at jeg har faktisk erfaring fra to skoler, den ene var en offentlig høyskole, sosialskolen i Trondheim, den andre var en privat høyskole, nemlig Diakonhjemmets. Og jeg konstaterer at Diakonhjemmet Høgskole var av de få skolene som ikke ble avskiltet av NOKUT, når man skulle se på sykepleierutdanningen. Jeg tror det helt grunnleggende er at vi erkjenner at de private høyskolene i Norge, de som får den offentlige støtten, ofte har vært pionerer på sine områder, de har gjort samfunnsoppdrag. Og når de gjør disse samfunnsoppdragene, er det ikke kommersielt basert, det er ikke profittbasert. Så det er komplett uforståelig for meg at dette kommer fra en regjering som inkluderer SV. At AUF er blinde for dette, forstår jeg, SV bare et stykke på vei – men i hvert fall ikke representanten Reikvam; dette forstår han, president. Jeg må få lov til å uttrykke meg på den måten, gjennom presidenten. Og at Senterpartiet kan være med på dette, vekker jo bare slike undrende vibrasjoner i meg at jeg vil la vibrasjonene ligge igjen i salen. Det kan ikke behandles på denne måten. Man kan ikke opptre som om man er kunnskapsløs, i en sal hvor man snakker om å ha respekt for historisk kunnskap. Private høyskoler var pionerer, og de bør behandles og hylles som pionerer. Jeg trodde pioner var et sosialistisk uttrykk, forresten.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-12-14:
Jeg deler kjærlighetserklæringen til den offentlige skolen, for det er den som har gitt meg den ballasten jeg har i livet, og som gjør at jeg også kan være frimodig på Stortingets talerstol – i tillegg til de erfaringer som vi kan kalle for livets harde skole. Når det gjelder de private skolene, slik det ble gjennomført i den regjeringen jeg satt i, valgte vi å stille kvalitetskrav. Det var ikke mulig før å gjøre det på den måten vi skulle. Og selv om en nå driver religiøst, eller en driver etter Steiner-pedagogikk, må en oppfylle kvalitetskrav. Samtidig er det slik at vi kan ikke bare gå rundt og forby alt vi ikke liker, det blir jo en helt umulig linje. Så Venstres linje er å satse så mye på den offentlige skolen at det skinner av den. Derfor var vi med på å kjempe fram Kunnskapsløftet. Det har vi felles, både opposisjon og posisjon i denne salen. Så er det slik at med den loven vi fikk – man snakker om det kommersielle – er det jo ikke lov å ta utbytte. Og skulle det komme noen midler, skal de tilbake til fordel i den skolen det gjelder. Det er innført en tenkning som forbedret den gamle friskoleloven, etter min mening. Og representanten Reikvam vet at dette standpunktet har jeg hatt i lang tid. Jeg tenker både – og, jeg: en tung offentlig skole – som det skal skinne av – er viktig, og så har vi rom for mangfold i tillegg.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-12-14:
Etter den informasjonen som er tilgjengelig etter gårsdagens lynaksjon fra statsrådens side, er det jo også skoler som nå blir frosset – for å bruke det uttrykket – som var godkjent, og som kunne starte opp. Kan statsråden garantere at dette er forhold som ikke berøres av noen som helst budsjettrealitet i 2006? Og er det slik at statsråden pr. i dag, etter at vi har hatt en budsjettprosess i komiteen – innstillingen ble avgitt den 7. desember – og det har vært stilt skriftlige spørsmål fra komiteen, ser at det kunne vært en mulighet for at behovet for denne lynaksjonen burde vært berørt på en eller annen måte i forhold til den kommunikasjon som finnes med stortingskomiteen?