Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-12-11:
Med Senterpartiet i regjering blir det ført en aktiv distriktspolitikk der vi investerer for framtiden i hele landet. For Senterpartiet er det ikke bare en prioritering, men et verdivalg å satse på lokal skole, lokal omsorg og lokal verdiskaping. Folk skal oppleve trygghet og utviklingsmuligheter, uansett hvor de bor. I motsetning til i mange andre land kan vi i Norge faktisk leve et liv i livskraftige, små lokalsamfunn over hele landet. I Norge er det mulig fordi vi har ført en aktiv distriktspolitikk som motvirker sentraliseringen. Det er mulig fordi vi har valgt å investere i hele landet, ikke bare i de mest sentrale strøkene. For regjeringen er dette et viktig verdivalg. Noen ønsker å gå i en helt annen retning. For 2013 foreslår regjeringen en bevilgning til distrikts- og regionalpolitikken på om lag 2,7 mrd. kr. Hoveddelen av midlene går til å stimulere verdiskaping og lokal samfunnsutvikling og blir i hovedsak brukt innenfor det distriktspolitiske virkeområdet. Regional balanse i bosetting og økonomisk utvikling er sentralt for Senterpartiet og viktig for hele landet – ikke minst for dem som bor i storbyer og opplever utfordringer knyttet til press på boligpriser og infrastruktur. Siden 2005 har regjeringen styrket kommunenes økonomi med 61 mrd. kr. Halvparten av inntektsveksten har kommet som frie inntekter. I samme periode har det blitt 55 000 flere årsverk i kommunesektoren. Selv om enkelte ønsker å gi inntrykk av noe annet, er det ikke administrasjon og byråkrati som har vokst. I all hovedsak snakker vi om årsverk innenfor barnehage-, skole- og pleie- og omsorgssektoren. Fortsatt er det utfordringer i mange kommuner, men det store bildet er at kommunene med denne regjeringen har fått rom til å gi gode tjenester til stadig flere mennesker. Også i 2013 vil det være rom for et høyt aktivitetsnivå i norske kommuner. I enkelte kommuner og områder kan mangel på bolig være til hinder for næringsutvikling eller rekruttering av nøkkelkompetanse i både privat og offentlig sektor, særlig i kommuner der byggekostnader for boliger ligger langt over markedsverdi. Gjennom forsøksordningen Boligetablering i distriktene gir Husbanken tilskudd basert på søknad fra de tolv kommunene som deltar. Tilskuddet skal bidra til utviklingen av attraktive lokalsamfunn. Dette er et spennende forsøk med stor overføringsverdi til andre kommuner. Jeg registrerer at Fremskrittspartiet ønsker å kutte hele ordningen før forsøksperioden er over. For min del ser jeg fram til evalueringen og håper det blir en varig ordning. Jeg registrerer at Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti enten ønsker å avvikle eller redusere fylkeskommunens rolle som regional utviklingsaktør. Delvis henviser de til at de heller vil satse på samferdsel. Her er det ikke snakk om enten–eller, men om både–og, og jeg mener at fylkeskommunen gjør en viktig jobb som desentralisert forvalter av midler til regional utvikling og nyskaping. Velgerne vil møte to klare alternativer ved stortingsvalget neste år: en regjering av Høyre og Fremskrittspartiet som vil gjøre rike kommuner rikere og fattige kommuner fattigere, eller en rød-grønn regjering hvor Senterpartiet inngår, der kommunenes inntekter utjamnes slik at alle innbyggerne skal sikres likeverdige tjenester og næringslivet like muligheter. Høyres velferdskutt for innbyggerne i nesten 380 kommuner begrunnes med at de vil stimulere til å skape verdier. Senterpartiet tror ikke noe på at en elendig kommuneøkonomi skaper gründere og nye arbeidsplasser i Distrikts-Norge. Høyres omfordeling vil føre til at rike kommuner kappes om å erobre de allerede skattesterke innbyggerne og bedriftene. Senterpartiet har bidratt til at den rød-grønne regjeringen har redusert inntektsforskjellene mellom kommunene. I dag får kommunene beholde 40 pst. av egne skatteinntekter, og selskapsskatten er statlig. Inntektene for øvrig fordeles ut igjen i overføringer etter utgiftsbehov til skole, eldreomsorg osv. Ingen vil bli overrasket over at Fremskrittspartiets opplegg vil bidra til å skape enda større forskjeller mellom kommunene. Partiet har signalisert at de ønsker å fase ut småkommunetilskuddet, noe som alene vil ramme hele 158 små distriktskommuner, som med det vil få enda dårligere mulighet til å levere gode tjenester til sine innbyggere. Når vi samtidig ser at både Høyre og Fremskrittspartiet foreslår dramatiske kutt både i landbrukspolitikken og i distriktspolitikken, er det ikke spesielt lyse utsikter for Distrikts-Norge dersom Høyre og Fremskrittspartiet skulle lykkes i å få flertall etter neste valg.