Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
Hvor er distriktsprofilen i dette budsjettet? Jeg kan ikke se at verken det opprinnelige budsjettet fra Regjeringen eller det budsjettet som nå er velsignet av Fremskrittspartiet, har noen som helst slags distriktspolitikk i seg. Det var vel heller ikke ventet, med en gjennomgående dobbel høyrevridning. Jeg kan begynne med de minste i landet. Når det gjelder barnehagene, vil jeg si én ting, og det er at Regjeringen trenerer barnehageutbyggingen. Det neste jeg vil snakke om, er skolefritidsordningen, og den henger veldig sammen med distriktspolitikken. Mange pendler til arbeid, ja kanskje både en og to timer, og da er det viktig at foreldrene har en trygg plass for ungene etter skoletid. Men dessverre har mange skolefritidsordninger blitt så dyre at foreldrene ikke har råd til å benytte seg av tilbudet. Grunnen er bevisst politikk fra sittende regjering og Fremskrittspartiet, med årlige nedskjæringer. Men hvor er de som tror de er familiepartiet? Jeg etterlyser Kristelig Folkeparti. Når vi da vet at høyrealliansen har strammet inn på skattefradraget og kostpengene for pendlerne, er dette til sammen en stor sak for folk som har valgt å bo i ytterkantene av Norge og arbeide andre plasser. Til opplysning: Bortfall av kostpenger vil utgjøre alt fra 1000 til 13 000 kr for en oljearbeider. Dette forteller oss at folk nærmest tvinges til å flytte til sentra. Arbeiderpartiet vil ikke være med på å avfolke deler av landet. Derfor er vi imot å ta disse fradragene fra pendlerne. Det kan heller ikke være riktig at studentene skal betale høyresidens skattelette. Regjeringen har ikke prisjustert studielån og stipend fra lånekassen. Det er liten mulighet til flere studentboliger, og nå er reisestipendet kuttet. Reisestipendordningen er noe av det mest distriktsvennlige vi har for ungdom som er langt borte fra familien sin. Arbeiderpartiet er imot disse kuttene. Vi har flere plasser i landet som har nytt godt av utjevningstøtten til strømkunder med ekstra høy nettleie. Utjevningsstøtten på 40 mill. kr har gjort strømregningen litt billigere for både husstander, kommuner og næringsliv i flere områder i landet. Nå er dette tilskuddet, som Arbeiderpartiet kjempet fram, fjernet. Dette utgjør for noen om lag 4–7 øre mer pr. kWh på strømregningen. Dessverre går dette også ut over distriktene. Vannkraften kommer fra distriktene, men det er allikevel distriktene som må betale mest for strømoverføringene. Jeg kan ikke la være å nevne den holdningen Regjeringen har når det gjelder Rana-samfunnet og kraftkontraktene som løper ut i april 2005. Hva har Regjeringen gjort for å finne løsninger, slik at kraftkrevende industri kan slippe å betale over fire ganger det de betaler i dag i strømutgifter, noe som betyr nedleggelse? Blir det som med den differensierte arbeidsgiveravgiften, at andre partier må finne muligheter og løsninger? Hvordan blir året 2005 for kommunene? Med 800 mill. kr i økning på budsjettet til frie midler, blir det jammen ikke fett i Kommune-Norge. Vel får kommunene noen penger til å betale ned gjeld for i år, men det hjelper ikke på driften til neste år. Kommunene vil måtte fortsette nedskjæringene, og flere og flere tilbud vet vi vil bli konkurranseutsatt og privatisert gjennom et samarbeid til høyre. Arbeiderpartiet har på sitt alternative budsjett 3,5 milliarder kr til fordeling av frie midler og 0,6 mill. kr til øremerking. For min kommune, Fauske, ville dette ha gitt om lag 6 mill. kr til neste års drift, mot at de nå får bare 1,3 mill. kr gjennom forliket. Om kommunen hadde valgt å bruke penger til å betale ned gjeld, ville de allikevel hatt mer penger igjen enn det de nå får i 2005. Derfor er dette en heller dårlig julegave fra Regjeringen og Fremskrittspartiet. Fremdeles er arbeid, utdanning og helse det viktigste for Arbeiderpartiet, og samtidig skal vi sette kultur på kartet, med opptrapping av Kulturløftet fram til 2014.