Henrik Asheim (Høyre), 2017-11-08:
Jeg er opptatt av at barn og unge skal ha det bra på skolen. De må trives og føle seg trygge for at de skal kunne lære og utvikle seg. Det er svært ulike og sammensatte årsaker til at barn og ungdom blir stresset og utvikler psykiske plager. Noen av årsakene kan ligge i skolen, men mange ligger også utenfor det skolen kan påvirke. En ny rapport som er bestilt av Kunnskapsdepartementet, peker på at stress i skolen skyldes en ubalanse mellom krav og forventninger på den ene siden og støtte og ressurser på den andre siden. Det handler om forventninger elevene har til seg selv, og forventninger de føler kommer fra skolen, lærerne, foreldrene og samfunnet hvor de senere skal ut i jobb og lykkes. Omfanget av prøver varierer i skolen. Fra nasjonale myndigheter er det krav om at nasjonale prøver i regning, engelsk og lesing gjennomføres på 5., 8. og 9. trinn. Disse prøvene er ikke tellende for elevenes karakterer. Det er også fire obligatoriske kartleggingsprøver fordelt på 1., 2. og 3. trinn. Disse kartleggingsprøvene skal brukes av skolen og lærerne til å gi bedre støtte til elever som trenger ekstra oppfølging tidlig i opplæringen. Elevene har også en muntlig og en skriftlig eksamen etter 10. trinn i grunnskolen. Det er liten grunn til å tro at det er omfanget av disse obligatoriske prøvene alene som skaper stress og psykiske plager i skolen. Prøver kan oppleves som stressende, men jeg vil minne om at prøver også er et verktøy for å vurdere hva elevene har lært, og for å finne ut hvordan undervisningen kan tilpasses den enkeltes behov. Skolen skal stille krav og ha forventninger til elevene, med utgangspunkt i elevenes egne forutsetninger. Elevene må få utfordringer som gjør at de strekker seg. Det kan oppleves som press, men det kan også være nødvendig for å prestere og utvikle seg. Dersom elevene utsettes for langvarig negativt stress, kan det ha alvorlige helsekonsekvenser. Lærere og skoleledere må ta på alvor elever som gir uttrykk for at de av ulike grunner har en for krevende skolehverdag, eller som har psykiske plager. Lærere må bruke sitt profesjonelle skjønn og bestemme hva som er best for den enkelte elev. Skolene kan gjøre mye for å motvirke stress. Variert undervisning som engasjerer og utfordrer, er viktig. Skolene må også sørge for jevn arbeidsbelastning og hjelpe elevene til å sortere og prioritere. Et sosialt godt læringsmiljø, hvor elevene føler seg trygge, motvirker også stress. Alle som jobber med barn og unge, bør ha en bevisst holdning til hvordan krav og forventninger kommuniseres for å unngå negativt stress. Vi er derfor nå i gang med å fornye læreplanverket for skolen. Folkehelse og livsmestring er ett av tre tverrfaglige temaer som skal inn i skolens læreplaner. Om dette temaet har vi bl.a. skrevet at det skal gi elevene kompetanse som fremmer god psykisk og fysisk helse. Det skal bidra til at elevene lærer å håndtere medgang og motgang og personlige og praktiske utfordringer på en best mulig måte. Avslutningsvis er det også helt grunnleggende at barn og unge må få hjelp når de trenger det. Regjeringen har derfor foreslått å bevilge over 1 mrd. kr til helsestasjoner og skolehelsetjenesten i 2018. Dette er en videreføring av storsatsingen fra 2017.