Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-10-13:
Det er blitt tydelig for alle at mottaksapparatet for flyktninger må trappes kraftig opp som følge av økningen i antall asylsøkere. Det er derfor bra at et bredt flertall stiller seg bak flere av forslagene til styrking av tiltakskjeden også utover de forsiktige forslagene fra regjeringen. Det er derimot uforståelig at den blå alliansen ikke vil være med på en eneste krone i styrking til kommunene, som også har noe med å håndtere uforutsette ekstrautgifter langt utover det de makter innenfor eget budsjett. Flyktningsituasjonen har endret seg på kort tid – det er så. Likevel er det grunn til å undre seg over at det ved framleggingen av revidert nasjonalbudsjett i vår og ikke minst ved framleggingen av statsbudsjettet forrige uke foreslås nedtrapping heller enn opptrapping i tiltakene rettet mot mottak og bosetting av flyktninger. Regjeringen har bebudet en tilleggsproposisjon også for 2016. Det burde ha vært mulig å legge fram et budsjett for neste år som i større grad hadde fanget opp realitetene vi alle har vært klar over en stund. Muligens passet det dårlig inn i regjeringens strategi for budsjettpresentasjonen å skulle realitetsorientere budsjettet ut fra de kostnadsutfordringer som landet faktisk står overfor. Høringen komiteen gjennomførte, ga svært ulike framstillinger av situasjonen. Statsrådene, som møtte sammen med sine etater, ga uttrykk for en utfordrende situasjon som de hadde kontroll over. De frivillige organisasjonene ga oss et bilde av et sterkt presset mottaksapparat som hadde store problemer med å takle utfordringene, og et inntrykk av uakseptable forhold. Inntrykket jeg får fra rapporter rundt omkring i landet, forteller om en situasjon som langt fra er tilfredsstillende. Problemet Politiets utlendingsenhet har med registrering av flyktninger i Oslo, kjenner vi til. Nå er senteret i Råde åpnet, og vi må håpe det vil bedre situasjonen. Det samme er ikke tilfellet på grenseovergangen i Sør-Varanger. Også der er det kommet en tilstrømming av flyktninger som langt overskrider kapasiteten. Kommunen har tatt på seg ansvaret for å drive transittmottak. De forteller om en tilstrømming langt utover kapasitet, og at UDI ikke makter å få flyktningene videre til ordinære mottak siden det er få mottaksplasser i regionen. Mange har – og med god grunn – kritisert organiseringen av asylmottaksapparatet. Svært kortsiktige avtaler basert på at mottaksapparatet skal bygges opp og ned nærmest fra måned til måned, har gitt stor underdekning av mottaksplasser. Jeg merker meg vurderingene fra Norsk Folkehjelp, som selv driver flere asylmottak. De var i tvil om de ville fortsette med det ut fra det anbudsregimet som ligger til grunn. Et av deres forslag, som jeg ber om at blir nøye overveid, er å etablere en stamme av langsiktige avtaler som sikrer mer stabilitet, og at det først og fremst er kortsiktige svingninger som dekkes av dagens avtaleform. Både inkluderingsstatsråden, IMDi og de frivillige organisasjonene gir honnør til kommunenes innsats den siste tiden. Innmeldingen av bosettingstall viser at kommunene har hørt appellene om økt mottak, men det er behov for sterkere kommunal innsats også framover. Noen, bl.a. SV i sitt representantforslag, tar til orde for at ordningen med avtalebasert bosetting skal erstattes av fri eller pålagt bosetting. Fra Senterpartiets side vil vi advare mot dette. Kommunene påtar seg store oppgaver ved å ta imot flyktninger. Det skal skaffes bolig, det skal gis integreringsprogram med opplæring i språk, samfunnsfag osv., det skal på plass barnehageplasser og skoletilbud til ungene. Det må også være et arbeidsliv som tar imot bosatte flyktninger, slik at de kan bygge opp en framtid basert på selvforsørging. Vi må vise respekt for at det er krevende å levere etter disse forutsetningene. Jeg synes denne respekten mangler når enkelte uttaler seg som om det i dag er god butikk for kommunene å bosette flyktninger. Fakta er at statens egne tall viser at integreringsstøtten dekker bare 90 pst. Senterpartiet vil legge til rette for økt kommunal bosetting av flyktninger. Det vil vi gjøre ved å videreføre dagens ordning med avtalebasert bosetting, sørge for at integreringstilskuddet trappes opp og sørge for at barnevernstiltakene får tilbake gode finansieringsordninger. For kort tid tilbake foreslo Senterpartiet at det må settes av en integreringsmilliard for å bidra til at flyktninger kommer raskere ut i arbeid og blir integrert i det norske samfunnet. I forbindelse med statsbudsjettet vil vi komme tilbake til tiltak disse pengene skal brukes til. Vi mener at samarbeidet med frivillige organisasjoner må tilrettelegges bedre. Språkopplæring må komme i gang fra dag én, og vi mener det må sørges for en raskere vurdering av kompetanse og utdanning som flyktningene har i dag, og sørge for tilbud om etter- og videreutdanning, slik at kompetansen blir tilpasset norske forhold.