Christian Holm (Sosialistisk Venstreparti), 2002-03-21:
I diskusjonen omkring denne saken har det vært fokusert mye på kontrollfrekvensen. Det er i og for seg både rett og rimelig, for ut fra Riksrevisjonens undersøkelse ligger den åpenbart langt under Skattedirektoratets anbefaling. SV har sluttet seg til komiteens kritiske merknader på dette punktet. Vi trekker likevel ikke den samme konklusjonen som Fremskrittspartiet, dvs. en hel eller delvis overføring av oppgaver på dette området fra kommunene til staten. Vi har derimot gått inn for å oppfordre Regjeringen til å undersøke hele kontrollvirksomheten og legge vekt på både skatteoppkrevernes arbeidsgiverkontroll og skatteinnkrevingsarbeidet. Martin Engeset viste til Fanden og hans fremgangsmåte når han ikke ville at noe skulle skje. Hvis jeg har forstått det riktig, er det vel SV med vår fremgangsmåte som da dels er med og representerer Fanden i denne sammenhengen. Men da vil jeg presisere at vårt mål er ikke at ingenting skal skje. På det punktet tror jeg ikke det kan misforstås at SV ønsker en rettferdig og best mulig skatteinnkreving. Det er det som ligger bak vår holdning på dette feltet. Vi har en pragmatisk tilnærming til dette. Det er effektivitet i selve skatteinnkrevingen og rettferdighet som er viktig. På denne bakgrunn står vi sammen med Arbeiderpartiet om forslaget om å be Regjeringen gjennomføre en undersøkelse av skatteoppkrevernes totale kontrollvirksomhet og eventuelt legge fram forslag til endringer. Vi mener i likhet med representanten Engebretsen at undersøkelsen av kontrollhyppighet alene har for ensidig fokus til å gi grunn til å gå inn for en overføring av oppgaven fra kommunen til staten. Kontroller er et middel, ikke et mål i seg selv. Mye tyder på at lokalkunnskap og nærhet til dem som skal kontrolleres, bidrar til at målet kan nås også på andre vis enn gjennom tallrike stedlige kontroller. For eksempel kan det som kalles kontormessig kontroll, være vel så hensiktsmessig. Rådgiving og forebyggende virksomhet vil også redusere kontrollbehovet, og vi tror dette ivaretas best når det foregår i kommunal regi. Interkommunale endringer har gitt gode resultater, og vi tror at mye kan oppnås gjennom en videreutvikling av dette. Riksrevisjonen har kun undersøkt kommunene. Når man nå diskuterer statlig overtakelse av oppgaver, burde det også stilles spørsmål om hvordan staten utfører sin del, dvs. de oppgavene som i dag ligger på statlig nivå. En ECON-undersøkelse viser klart at kommuner generelt er flinkere til å innkreve «sine» skatter enn staten er med sine, dvs. investeringsavgift og moms. Man kunne f.eks. undersøke hvordan det står til med momskontrollen. Her er det grunn til å anta at det er mye å hente. At det kan være slik, ble nylig illustrert i en meget omfattende momsunndragelsessak vestpå, der det var unndragelser i størrelsesordenen flere hundre millioner kroner. Fylkesskattekontoret måtte tåle sterk kritikk. Den dømte bedriftseieren skal ha vist til at momskontroll var mindre sannsynlig enn en Lotto-gevinst. Nå skal man være meget varsom med å generalisere ut fra utsagn i en usedvanlig enkeltsak. Jeg vil likevel hevde at man kan snu dette på hodet og si at man like gjerne som å vurdere statlig overtakelse av den stedlige arbeidsgiverkontrollen burde vurdere om kommunene skulle overta oppgaver som i dag tilligger staten. Generelt mener SV at oppgaver bør gå fra statlig til lokalt nivå og ikke omvendt. Det er et prinsipp som vi vil følge der ikke sterke grunner taler for noe annet. Og slike grunner finner vi ikke her. Men jeg vil igjen understreke at vår tilnærming til dette er pragmatisk. Vi er opptatt av å sikre best mulig skatteinngang og størst mulig rettferdighet. Svaret på det ligger i lokale opplegg, slik vi ser det. Riksrevisjonens undersøkelse viser at det er et klart forbedringspotensial. Alt i alt mener SV likevel at kommunene er mest effektive på dette området.