Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-02-07:
Regjeringen mener tiden nå er moden for å sette sluttstrek for den tjenesteform som til nå har vært pålagt mannskap som av overbevisningsgrunner ikke finner det forenlig å gjennomføre tjeneste med våpen i hånd. Den sivile vernepliktens hovedformål er å virke understøttende for rekrutteringen til den militære verneplikten. Eksistensen av en alternativ tjeneste og muligheten for å bli pålagt tjeneste av inntil tolv måneders varighet er ment som et korrektiv for mulige søknader motivert ut fra andre årsaker enn de rent pasifistiske. Antallet søknader om fritak for militærtjeneste av overbevisningsgrunner har vært sterkt synkende. I 1998 ble det registrert 3 008 søknader, mens det i 2010 kun var 345 fritakssøknader. Etter regjeringens syn foreligger det derfor ikke lenger tilstrekkelig tungtveiende grunner for å videreføre et system med utskrivning av sivile vernepliktige til pliktmessig tjeneste av inntil tolv måneders varighet. For ivaretakelse av internasjonale forpliktelser må imidlertid lovens fritakssystem videreføres. Dette innebærer at militærnekterloven fortsatt skal gi mulighet for å bli fritatt for militærtjeneste av overbevisningsgrunner. Regjeringen foreslår i hovedsak en videreføring av dagens fritakssystem, som innebærer at den enkelte kan bli fritatt for militærtjeneste gjennom å undertegne en erklæring om å fylle lovens vilkår for fritak. Vedtaksorganene skal fortsatt kunne innhente ytterligere opplysninger fra søkeren dersom det er behov for det. Søkeren vil i den forbindelse kunne pålegges å møte personlig for vedtaksorganene for avgivelse av muntlig forklaring i saken. Søkere skal, som i dag, kontrolleres opp mot politiets straffe- og bøteregistre for eventuelle voldsanmerkninger. Det er etter min vurdering viktig at fritaksinstituttet ikke oppfattes som en løsning for rask dimittering fra pågående militærtjeneste. Søkere skal derfor fortsatt kunne holdes tilbake i militær stilling i inntil fire uker til fritakssøknaden er avgjort. I denne perioden skal tjenesten foregå uten at mannskapet selv bærer våpen. Det forventes ikke større endringer i søkermassen som følge av at siviltjenesten avvikles. I lovforslaget er det likevel innarbeidet enkelte sikkerhetsventiler som vil kunne aktualiseres dersom søkermassen anses å utgjøre en utfordring for militære interesser. Etter dagens regelverk har Kongen myndighet til å bestemme at samtlige søkere rutinemessig skal avgi muntlig forklaring for vedtaksorganene. Denne hjemmelen foreslås nå utvidet, slik at også andre skjerpede fritaksprosedyrer vil kunne innføres. I tillegg gis det åpninger for å sondre mellom ulike kategorier av søkere, slik at skjerpede fritaksprosedyrer vil kunne forbeholdes bestemte søkergrupper. Ovennevnte regler forventes å ville bidra til at fritakssøknader fremmes ut fra de hensyn som militærnekterloven skal ivareta, slik at fritaksinstituttet i det vesentlige forbeholdes reelle samvittighetsnektere. Mannskap som fritas for militærtjeneste av overbevisningsgrunner, vil også kunne pålegges tjeneste i Sivilforsvaret. Forsvarets rekrutteringsbehov vil i stedet løses ved hjelp av bl.a. en ny sesjonsordning, med høy kvalitet på seleksjon og fordeling av mannskap samt en meningsfull og meritterende førstegangstjeneste.