trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Jeg skal gjøre dette veldig enkelt. Jeg stilte spørsmål til representanten Gudmundsen om oppslag i barnehage.no 3. desember. Representanten Gudmundsen har et velutviklet talent for å si mange ord på kort tid, men han svarte verken ja eller nei, så jeg spør i stedet representanten Schytz om hun deler oppfatningen til statssekretær Almeland, om at det er riktig å kutte i barnehagers pensjonstilskudd.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Jeg vil fortsette den føljetongen jeg har hatt med både Høyre og Venstre og vise til intervjuet i barnehage.no den 3. desember, hvor statssekretær Almeland sier at det fremdeles vil være riktig å kutte i barnehagers pensjonstilskudd. Ut fra Høyres svar forsto jeg at de er glad for en helhetlig gjennomgang, og Venstre er glad for at Fremskrittspartiet fikk gjennomslag i forhandlingene. Så da lurer jeg på: Er det Kristelig Folkeparti som har vært pådriveren for disse kuttene, eller er Kristelig Folkeparti også glad for at Fremskrittspartiet fikk gjennomslag?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Fremskrittspartiet er veldig opptatt av utstyr på yrkesfag på videregående. I fjor fikk vi på plass at det skulle testes ut modeller med gaveforsterkningsordning. I år er det blitt bevilget nye 15 mill. kr i budsjettforliket mellom Fremskrittspartiet og regjeringspartiene, og flertallet peker i merknader på muligheten for å se på f.eks. utstyrstrailer, som kan være det at en region eier en utstyrscontainer som kan spres ut over flere skoler, sånn at flere skoler kan nyte godt av det utstyret. Jeg lurer på hvordan statsråden har tenkt å følge opp det i månedene som kommer.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Før sommeren fikk stortingsflertallet vedtatt en forpliktende opptrappingsplan for studieplasser for fagskoler. Sektoren har svart positivt på dette. De har sagt at de er klare til å ta imot flere studenter. Vi ser at det har vært en sterk økning i antall søkere til fagskolene, og fagskolene sier selv at de har muskler til å øke studenttallet. Vi registrerer at regjeringen ikke har lagt inn dette i sitt forslag til statsbudsjett, og de har heller ikke akseptert å være med på å øke tallet nå i høst i budsjettforhandlingene. Så spørsmålet mitt er egentlig kort og greit: Har statsråden tenkt å følge Stortingets vedtak og vilje i dette spørsmålet?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Høyere yrkesfaglig utdanning er viktig for å heve kompetansenivået ytterligere til fagarbeidere i privat og offentlig sektor. Det å gi disse yrkesgruppene nye utviklingsmuligheter og karriereveier er viktige kompetansetiltak for den enkelte fagarbeider, bedrift og organisasjon. Fagskoletilbudet er utarbeidet i tett kontakt med arbeidslivet, og fagskolene opplever økte søkertall. Arbeiderpartiet trenger ikke å vente lenge for å vite at Norge trenger kompetansen som fagskolene tilbyr, og vi vil levere på opptrappingsplanen Stortinget har vedtatt, med tusen nye fagskoleplasser i 2021. Hvorfor vil ikke Fremskrittspartiet og representanten Roy Steffensen lenger stå ved stortingsflertallet, som de var en del av?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Jeg registrerer da at Fremskrittspartiet ikke står ved det flertallet de var en del av, og at de har prioritert lavere avgifter på alkohol, snus og tobakk osv. framfor å gi fagarbeidere en mulighet til å ta høyere yrkesfaglig utdannelse. Er det sånn at Fremskrittspartiet har prioritert det foran det vedtaket som Stortinget fattet, og som Fremskrittspartiet var med på tidligere?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Da Kristelig Folkeparti ikke var en del av høyreregjeringen, inngikk man en avtale med opposisjonen om å innføre en time fysisk aktivitet i skolen for alle. Når en nå er en del av regjeringen, har en gått bort fra denne avtalen og prioritert lavere avgifter på snus, tobakk, alkohol og sukkerholdige varer. Ja, «har de loff med sirup på, blir lærer’n veldig gla’, og skriver i anmerkningsboka pluss og meget bra! For i bakvendtland, der kan alt gå an.» Forstår representanten Grøvan at Nasjonalforeningen for folkehelsen, Norges idrettsforbund, Kreftforeningen og alle organisasjoner som er opptatt av fysisk aktivitet, folkehelse og god læring, er skuffet over Kristelig Folkepartis helomvending i denne saken?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Uansett hvor man bor i verden, er tilgangen på skole og utdanning en nøkkel i kampen for å utjevne klasseskiller mellom enkeltmennesker. Hver eneste høst starter over 60 000 forventningsfulle barn på sin første skoledag i Norge. For å sikre en god start på det lange skoleløpet må vi erkjenne at det er ingen motsetning mellom trivsel og læring. «Det var en liten gutt som gikk og gret og var så lei. Hæin skulle tegne Babylon, men lærer'n hæin sa nei,» Læreren var nok blitt så opptatt av høyreregjeringens mas om testing, mål og resultatstyring at han glemte å se hele eleven. Arbeiderpartiet vil ta et oppgjør med høyresidens feilslåtte tro på at mer testing av elever gir mer læring. Tidlig innsats, slik at hver enkelt opplever mestring og glede, er avgjørende for å hindre frafall i skolen. Skolens viktigste oppdrag er å sørge for at alle barn blir sett, hørt og får god opplæring. Skolen må passe for alle. Det er ikke barna som skal tilpasse seg skolen. Arbeiderpartiet vil gi barn og unge en skole med mer fysisk aktivitet og praktisk og tilpasset undervisning der alle elever møter kvalifiserte lærere med tid og tillit til god oppfølging og variert undervisning. Derfor foreslår Arbeiderpartiet over 400 mill. kr til en styrket satsing på flere kvalifiserte lærere i skolen i budsjettåret 2021. Hvert år står 6 000–7 000 unge uten læreplass. Samtidig sier LO og NHO at Norge kommer til å mangle 88 000 fagarbeidere i 2035. Dette vil svekke næringslivets konkurransekraft og kvaliteten på velferdstilbudene våre. Norge trenger flere stolte fagarbeidere. «Du ska få en dag i måra», du som lærling og fagarbeider skal bli, for vi vil bruke 250 mill. kr mer på nytt og moderne utstyr, flere yrkesfaglærere og en nasjonal læreplassgaranti. Fra å være en stolt fagarbeider er det også viktig at langt flere tar høyere yrkesfaglig utdanning. Derfor er det svært skuffende at regjeringen ikke vil levere 1 000 nye fagskoleplasser i 2021, som Stortinget har vedtatt. Det er i kommunene folk bor og lever sitt liv. Arbeiderpartiet foreslår 2,5 mrd. kr mer til kommunene. Det er kommunene som bygger og drifter våre velferdstilbud, og da er det helt uforståelig at regjeringen ikke bevilger mer penger, slik at kvaliteten på barnehager, skoler og eldreomsorgen kan styrkes og utvikles. Men i bakvendtland, der kan vel alt gå an, der er de like tøysete og rare alle mann.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
I Arbeiderpartiets alternative budsjett for 2021 foreslår vi hele 1,7 mrd. kr mer til barnehage og skole enn det hele regjeringen gjør. Det sier alt om manglende prioritering av utdanningsfeltet fra Høyre, Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet og Venstre. Arbeiderpartiet mener at vår viktigste investering er å satse på barn og unges oppvekst slik at de får en god start på livet. Arbeiderpartiet vil ha sløydbenken tilbake og foreslår et utstyrsløft i ungdomsskolen for mer praktisk læring, flere skoleverksteder og moderne utstyr og å gi elevene en mer praktisk læring fra 1. klasse, slik at barn og unge får lære mer med både hode og hender i ulike fag. Derfor vil vi gi lærerne bedre tid og mer penger til praktisk, aktiv og lekende læring. Arbeiderpartiet vil ha et utstyrsløft for ungdomsskolen og foreslår 50 millioner, som kan bidra til lokale investeringer i flere skoleverksteder, nye sløydbenker og å fylle naturfagrommet med utstyr igjen. Skolen er for stillesittende, og regjeringen er mer passiv enn elevene. Det varierer hvor mye fysisk aktivitet elevene får i løpet av skolegangen. Derfor har et stortingsflertall vedtatt at det skal komme en ordning som sikrer elever fra 1. til 10. trinn minst 1 time fysisk aktivitet hver dag innenfor dagens timetall. Det skremmer meg at høyreregjeringen og Venstre fortsatt er like passive. De foreslår like godt å oppheve vedtaket i statsbudsjettet for 2021. Det har gjort at Idrettsforbundet, Kreftforeningen og tolv andre helse- og idrettsorganisasjoner har kastet seg inn i kampen for en mer aktiv opplæring. Barn som er aktive, trives bedre og lærer bedre. En skole som skal se alle, må også lytte til elevene som gang på gang tar opp at skolen er for teoretisk, for stillesittende, med mye undervisning bak pulten – når det er rom for så mye mer. Som folkevalgte møter vi ofte skoler som virkelig får det til, selv om den nasjonale politikken henger langt etter. Det som overrasker meg mest, er at Kristelig Folkeparti har snudd etter at de fikk plass rundt Kongens bord, og ikke lenger vil gjennomføre egen politikk. Kristelig Folkeparti er plutselig opptatt av å ha lokale bestemmelser knyttet til dette med skole. Men i forbindelse med karakterbasert opptak på videregående skole har de gått bort fra lokal forankring. Da slutter dette med den lokale handlefriheten. Ved å fjerne nærskoleprinsippet risikerer mange unge elever å få en ekstra lang skolevei på nedslitte, svingete og rasfarlige veier i Kommune-Norge. «Men vegen er hompete, hei hvor det går, det homper og domper i ruta vår. Å hompetitten, hompetatten, hompetutten teia» – så galt kan det gå etter sju år med ulike statsråder.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Jeg erkjenner og ser at Kristelig Folkeparti har gått bort fra lovnaden om å innføre én time fysisk aktivitet for alle barn i skolen – i stedet for å støtte opp under et forslag om å etablere flere private idrettsskoler for ungdom, som har råd til det, og som har foreldre som kan støtte opp under det. Arbeiderpartiet ønsker en offentlig fellesskole med én time fysisk aktivitet for alle elever, slik at alle får det riktige og gode tilbudet. Vi har gode eksempler fra Sogndal, med Geir Kåre Resaland, som viser at de gjennom god handlefrihet og god tillit vil tilrettelegge god undervisning med fysisk aktivitet i skolegården og i klasserommet, noe som gir meget gode resultater. Dette ser vi at regjeringen, med Kristelig Folkeparti og Venstre, ikke ønsker å dra nytte av, men heller velger å ha private skoler hvor de få kan få et slikt tilbud, og ikke alle elevene.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-14:
«Du skal få en dag i mårå» – jeg tror nok det var det Fremskrittspartiet følte da de gikk ut av regjering i januar i år. Det brukte de til å inngå forlik om fagskolene og skape forventninger sammen med oss, som de dessverre ikke var i stand til å følge opp. Det er synd. Men så har også Fremskrittspartiet i løpet av høsten falt inn i folden igjen og blitt det støttepartiet til regjeringen som de egentlig alltid har vært, og inngikk til slutt et budsjettforlik for en rekke områder, bl.a. utdanning. De har bl.a. økt det såkalte ABE-kuttet som rammer norske universiteter og høgskoler sterkt, og som gjør at de får mindre rom til å drive med det viktige arbeidet de gjør innenfor undervisning og forskning. Foretok en noen som helst vurdering av hva det å øke ABE-kuttet ville bety for det enkelte universitet og høgskole? Hadde en noen dialog med universitetssektoren om dette, eller var det bare en ren salderingspost i budsjettforhandlingene?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-14:
Ja, Fremskrittspartiet reddet nok Venstre når det gjaldt det private pensjonstilskuddet for de private barnehagene, og godt var det for dem. Men det er også slik at vi har gjennomført reformer innenfor barnehagesektoren som er sterkt underfinansiert. Det mangler kanskje over en halv milliard for å fullfinansiere den bemanningsnormen som er innført i barnehagene, og det i en tid da barnehageansatte har det utrolig tøft, dekker opp for kollegaer som er syke eller i karantene, gjør en kjempegod jobb. Takken er da fortsatt en betydelig underfinansiering av bemanningsreformen. Hvilken betydning tror Venstre det vil ha for kvaliteten i barnehagene at en ikke fullfinansierer den reformen vi alle er enige om? Er Venstre også bekymret for at dette kan f.eks. resultere i et konkursras i de små private barnehagene?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-14:
Jeg syns det er litt for enkelt av representanten Schytz å skyve ballen tilbake til kommunene og si at dette skal kommunene finansiere. Det er et samlet storting som har vedtatt at vi skal ha en bemanningsnorm i barnehagene. Da må vi også ta ansvaret for at den blir fullfinansiert. Det er staten som nå ikke har lagt inn tilstrekkelig med midler i reformen. Det er det som kan komme til å gå ut over kvaliteten i barnehagesektoren. Senterpartiet er også sterkt bekymret for at dette kan føre til at mange små og enkeltstående private barnehager vil ha store vanskeligheter i tida framover, og at vi kan oppleve at de ikke klarer seg. Det vil være et tap for hele barnehagesektoren om de små private ikke skulle klare seg.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-14:
La meg få lov til bare kort å si at konsekvensen av at Høyre ikke var villig til å lytte til den enigheten som er inngått, er at fagskolene nå ikke får utlyst tilbud de har planlagt, og må avbryte intensjonsavtaler som er inngått med næringslivet. Det er svært uheldig. Det gleder et senterpartihjerte at alle plutselig har blitt opptatt av desentralisert utdanning, i kjølvannet av de to NOU-ene som har kommet. De to NOU-ene er veldig gode på det området, det er de. Det blir et viktig spørsmål å drøfte i tida framover, og det setter Senterpartiet stor pris på. Men faktum er at statistikken viser at færre studenter studerer desentralisert, og at det har skjedd en forskyvning hos de statlige universitetene og høyskolene fra 2015 til 2019, altså i kjølvannet av den strukturreformen som både Høyre og Arbeiderpartiet var for. I 2015 var det 42 pst. som studerte fleksibelt desentralisert, nå er det tilsvarende 32 pst. Kan statsråden garantere at ingen studiesteder ved universiteter og høyskoler blir nedlagt, og vil han pålegge universiteter og høyskoler å utforme desentraliserte studietilbud?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-14:
Debatten om desentralisert høyere utdanning skal bli interessant i årene framover. Det er godt å kunne støtte seg på disse NOU-ene som nå har kommet. Victor Normans utvalg slår nokså utvetydig fast at utdanningsinstitusjoner er en viktig forutsetning for vekst i den regionen de befinner seg i. Nærhet til utdanningsinstitusjoner øker rekrutteringen til utdanning, og det fører til at flere i en region tar utdanning. Jeg synes nok statsråden for litt med harelabb over det da han i replikkvekslingen ga uttrykk for at dette først og fremst handlet om fleksible tilbud og desentralisert utdanning. Nei, det handler om mer enn det. Det handler om at studiesteder må bestå, og at studiesteder ikke må tappes for tilbud. Senterpartiet har bestandig ment at organiseringen av høyere utdanning og studiesteder ikke er et tema en bare skal overlate til den enkelte institusjon, men også et tema som har behov for en overordnet politisk styring. Noe av hovedkritikken mot hele strukturreformen i 2015 var jo at en lot være å styre, at en overlot det til institusjonene sjøl. Da ble det – ærlig talt – litt blandet drops av det, både når det gjaldt retningen på utdanning og forskning, og også når det gjaldt spørsmålet om desentralisering og distriktsorientering. Jeg bor i nedslagsfeltet til Nord universitet. De har tappet Namsos for studietilbud, de har tappet Steinkjer for studietilbud. De plukket med seg 300 mill. kr fra Nesna, og så la de Nesna ned. Dragningen for å få mer og mer til Bodø ligger der hele tida. Statsråden mener åpenbart at Diku driver med desentralisert utdanning. Det gjør de ikke. De har fått midler av regjeringen til å jobbe med problemstillingen, men det de først og fremst gjør, er å bidra til et økende byråkrati i universitets- og høyskolesektoren, som både detaljstyrer og overlapper og gjør det vanskelig for universitetene. Det er universitetene sjøl meget klare på. Senterpartiet mener at en må garantere at ingen studiesteder skal legges ned, og vi mener også at en må pålegge universiteter og høyskoler å ha et desentralisert utdanningstilbud. Ellers synes jeg debatten i stor grad er preget av at posisjonen snakker om andre ting enn egen politikk. De snakker ofte om opposisjonens feil. Statsråden mente til og med at manglende rekruttering til lærerutdanningen er opposisjonens feil fordi vi svartmaler. Jeg synes nok representanten Mathilde Tybring-Gjedde er uetterrettelig når hun sier at Senterpartiet har gått inn for å melde oss ut av TIMSS. Det har vi aldri gjort. Jeg skjønner at Høyre kanskje skulle ønske at vi hadde gått inn for det, men det har vi ikke gjort. Vi mener det er et forskningsbasert prosjekt hvert fjerde år som er nyttig. Derimot er vi svært kritisk til andre typer kartlegging – PISA, nasjonale prøver og ikke minst de prøvene som kommer fram i Dagsavisens oppslag nå i dag.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-14:
Jeg er glad for at representanten Mathilde Tybring-Gjedde nå slår fast at Senterpartiet ikke er imot TIMSS, og at hun dermed har brukt en uriktig retorikk om Senterpartiet i dette tilfellet – det er bra. Det er riktig at Senterpartiet fortsatt er veldig skeptisk til både PISA, nasjonale prøver og den typen kartlegging. Vi mener det tar mye tid, og vi sliter med å se nytteverdien av de prøvene. Vi tror foreldre vil ha god læring, ikke stadig nye prøver som stjeler tid og krefter fra den individuelle læringen. Vi mener at Høyres tro på standardiserte kartlegginger og lærerspesialister som skal reise rundt og fortelle andre lærere om hvordan de skal drive læring er unødvendig. Vi ønsker å sørge for at det er færre ufaglærte i norsk skole. Vi vil ha en bedre etter- og videreutdanning. Representanten Mathilde Tybring-Gjedde nevner veldig ofte Oslo, Trondheim, Bodø og Tromsø, men andelen ufaglærte som underviser i norsk skole, er et kjempeproblem. Det er mye viktigere enn lærerspesialister. Dagens oppslag i Dagsavisen er ganske alarmerende. En velger å foreta en kartlegging av elever uten anonymitet og uten samtykke fra de foresatte. Det er mye en kan si om det, det er personvernmessige spørsmål knyttet til dette, men det er også noe med spørsmålene som blir stilt i en slik undersøkelse. Ellers merker jeg meg at Høyre og Senterpartiet er uenige når det gjelder direktoratene i høyere utdanning. Høyre ønsker å øke i direktoratene og kutte i universitetene. Vi øker på universitetene og kutter i direktoratene. Det er fair det, men jeg mener at den byråkratiseringen man har sett i sektoren de siste årene, er svært uheldig. Universitetene synes det sjøl også. De synes at dette er overlappende, stadig nye rapporteringer, stadig mer detaljert når det gjelder hva direktoratene krever av universitetene. Det er en veldig uheldig utvikling. Til slutt har jeg lyst å si, bare som en merknad til det med universitetene, at mye av debatten om universitetene i denne salen, preges av at vi egentlig aldri har tatt debatten om hva de ulike universitetene skal være. Skal noen være internasjonalt fremragende, mens andre ikke skal være det? Skal vi ha A- og B-universitet? Skal alle kjempe etter de samme standardene? Den debatten om den typen kvalitet og innhold har vi egentlig aldri tatt, fordi strukturen og sammenslåingene kom i veien. Jeg er også bekymret for studentene. Det har nok vært særlig tungt for førsteårsstudentene. Men jeg er også ganske imponert over studentene, for de har lagt seg til kohorter og forholdt seg samvittighetsfullt til den situasjonen som er, sjøl om mange av dem sikkert lengter veldig etter normalitet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-14:
På mange måter har dette vært en bra debatt som har fått fram en del viktige forskjeller mellom de ulike partiene i Stortinget. Det syns jeg er bra, det er ok. Det er ikke min oppgave å forsvare andre partiers budsjett, men når vi har noen regjeringspartier som så grovt underfinansierer en rekke av sine løfter – bl.a. mangler de over 600 mill. kr på å oppfylle bemanningsnormen i barnehagene – syns jeg kanskje at de skal være litt forsiktig med å angripe et parti som SV for SVs løfter, særlig når representanten fra SV ikke lenger har noe taletid igjen. Det syns jeg er et dårlig retorisk grep, rett og slett.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Representanten Steffensens partifelle og kollega i komiteen, representanten Søttar, har ved flere anledninger vært i Kabelvåg og gått i demonstrasjonstog for å bevare Nordland kunst- og filmfagskole. Denne skolen er viktig for Lofoten. Det er dessuten god distriktspolitikk å ha gode utdanningstilbud lokalt. Men først og fremst gir Nordland kunst- og filmfagskole en strålende utdanning og tilbyr et unikt kunstfaglig tilbud til filmproduksjon og er et tilbud med internasjonalt renommé. Jeg vil skryte av Fremskrittspartiet, som tok dette inn i sitt alternative statsbudsjett. Problemet var at heller ikke dette var en stor nok sak for regjeringspartiene i budsjettforhandlingene. Hva mener representanten nå må til for at skolen skal få ta opp studenter til høsten? Er det håp, og hva vil Fremskrittspartiet gjøre i sakens anledning? Slik saken står nå, går skolen en mørk framtid i møte.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Som representanten sikkert har sett, løfter vi i SV nå SFO opp på et nivå som fvi har kalt en ny velferdsreform for barn, etter mal av to byer hvor Arbeiderpartiet og SV samarbeider svært godt. Det er fordi vi mener at alle barn fortjener å være med på leken, uavhengig av foreldrenes lommebok. Er dette ambisjoner Arbeiderpartiet deler nasjonalt? Vil Arbeiderpartiet være med på en reform som både sier noe om innholdet og om at gratisprinsippet skal etterleves, og mener de det er grunn til å få alle med på leken i SFO, etter mal fra Stavanger, som representanten jo kjenner godt, og det vi har i Oslo?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Vi har en regjering som ikke leverer det de har lovet når det gjelder studentboliger. Forleden år ble bare litt over 40 pst. av studentboligene som regjeringen lovet de skulle bygge, bygd, og i år er ambisjonsnivået senket til det jeg vil kalle et minimum. Dette er rett og slett altfor dårlig. Hvert år står tusenvis av studenter i boligkø etter studiestart, og samtidig som regjeringen øker antall studieplasser, står studentboligbyggingen stille. SV har i sitt alternative budsjett bevilget penger til 4 000 nye studentboliger neste år. Er regjeringen og Høyre bare ute etter å fø et allerede mettet og altfor dyrt privat boligmarked? Hva har Høyre tenkt å gjøre for å få en helt annen fart på studentboligbyggingen? Jeg ber om at representanten ikke legger skylden over på noen andre, for dette er vitterlig regjeringens ansvar.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Dette må være noe av den frekkeste beskyldningen jeg har fått i hele mitt liv. Jeg har brukt hele taletiden min på å snakke om SVs alternative budsjett, der vi bruker 1 mrd. kr på å gjøre SFO gratis samtidig som vi ønsker å forbedre innholdet i SFO. Jeg skjønner at Høyre kan bli litt misunnelig på SV, vi bruker over 500 mill. kr mer på utdanningsbudsjettet enn det regjeringen gjør, i tillegg har vi et historisk høyt kommunebudsjett. Så sier representanten Gudmundsen – det var mye her – at vi ikke satser på lærere. Om et par dager kommer vi i SV sammen med våre samarbeidspartnere i Senterpartiet og Arbeiderpartiet med et representantforslag for å flere lærere i norsk skole. Det er kritisk det dere har levert de siste sju årene.(Presidenten klubber.) I gjennomsnitt går alle norske barn(presidenten klubber igjen) på skolen et helt år(presidenten klubber igjen) uten en kvalifisert(presidenten klubber igjen) lærer, og da blir det(presidenten klubber igjen) litt pussig å …. (Presidenten klubber.) (presidenten klubber igjen) (presidenten klubber igjen) (presidenten klubber igjen) (presidenten klubber igjen)
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Jeg regner med at Høyre velger å tolke det som de vil. Vi bruker ekstra penger på skolemat, vi bruker ekstra penger på leksehjelp, vi bruker ekstra penger på fysisk aktivitet. At Høyre ikke synes det er nok, som ikke bruker en krone på disse tiltakene, synes jeg bare er pussig, og jeg tenker at da har jeg ikke noe annet og bedre svar enn at dette satser vi i SV på. Vi ønsker en skole som skal ha tid til lek og fysisk aktivitet, vi ønsker en skole med flere lærere som har tid til hver enkelt elev, og vi ønsker en skole som er mer praktisk og variert, og det er noe helt annet enn det Høyre har vist gjennom syv år i regjering.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
En av de tingene som uroer meg mest i norsk skole, er at norsk skole reproduserer sosiale forskjeller. Kommer det en familie med små ressurser, kan man være ganske sikker på at barn her heller ikke har de største mulighetene i norsk skole. Dette er det ikke SV som sier, dette er det forskning som viser. Da tenker jeg at det er denne sal og alle stortingsrepresentantenes fordømte plikt hver dag å gå på jobb og jobbe for lik rett til utdanning. Jeg er ganske sikker på det som vi gjør i vår SV-skole, nemlig å ha penger til nok lærere, sånn at hver enkelt elev blir sett og fulgt opp på sitt nivå, en skole som er praktisk og variert, hvor alle får muligheten til å være med og delta, en skole som har tid til lek og fysisk aktivitet, og som til og med hjelper ungene med leksene – for dem som ikke har mulighet til å få den hjelpen hjemme.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Som jeg var inne på i mitt forrige innlegg, er jeg opptatt av at vi skal gjøre alt vi kan i denne salen for å forhindre sosiale forskjeller. Da tror jeg vi må ha en innretning på vår nasjonale politikk som gjør at alle elever får like muligheter. Vi vet at skolen reproduserer forskjeller. Det kan vi ikke sitte stille og se på, og da tror jeg det er viktig det vi gjør i løftet vårt, når vi sier at alle barn skal få gratis SFO. Ikke bare skal alle barn være med på leken, i tillegg skal alle barn få være med på de aktivitetene som inngår i heldagsskolen i SFO. Det tror jeg vil være et løft. Det vil være en velferdsreform, og jeg er veldig glad for at det er vi i SV som står i spissen for den nye velferdsreformen for norske barn.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
I går kunne vi lese utdrag fra en rapport om at svært mange lærere er utslitt og ikke er i stand til å jobbe. Selv om dette er svært nedslående, er det ikke noe overraskende – dessverre. Både lærere og barnehagelærere har stått på og vist en enorm omstillingsevne på kort tid. I likhet med representanten Torstein Tvedt Solberg er jeg bekymret for følgene dette får, både for å beholde lærere og barnehagelærere og for framtidig rekruttering. I barnehagene ble det i vår innført en mulighet for kortere åpningstid, som gir muligheten til å bemanne opp for å møte de utfordringene som man har stått i under pandemien. Vanligvis har ikke barnehagene krav om bemanningsnorm hele åpningstiden, men er det ikke en idé å sørge for at bemanningsnormen i barnehagene skal gjelde de timene barnehagen er åpen, også i framtiden?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
I likhet med representantene Sandberg og Arnstad er denne representanten opptatt av desentralisert utdanning. Jeg legger merke til at ministeren flere ganger slår seg på brystet og sier at denne regjeringen skal satse eller har satset, eller hva det nå var for noe, på desentralisert utdanning. Jeg er ikke sikker på at mine venner på Nesna er enig i det. Regjeringen har vært med på å legge ned campuser, og det er det motsatte av satsing. I mitt hjemfylke står nå kampen om kunst- og filmfagskolen i Kabelvåg og sykepleier- og lærerutdanningen på Stokmarknes. Dette er bare eksempler fra mitt hjemfylke, det finnes mange slike eksempler over det ganske land. Hvordan vil ministeren for høyere utdanning følge opp det som står i distriktsnæringsutvalgets innstilling, og sørge for at vi har desentralisert utdanning over hele landet, ikke føre en sånn politikk at vi faktisk legger ned eksisterende studiesteder?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Regjeringen vil bygge 1 650 nye studentboliger i 2021, noe som nesten er en halvering av målsettingen fra i fjor. Ambisjonsnivået til regjeringen har sunket til noe som bare kan kalles for et minimum, og det er det ikke bare SV som mener. Dette har høstet kritikk fra flere hold, bl.a. fra Norsk studentorganisasjon. Hvert eneste år står tusenvis av studenter i boligkø etter studiestart, og disse blir presset inn i det private boligmarkedet, som allerede i dag er altfor dårlig og altfor dyrt. Boligmarkedet har blitt en stor driver til økte forskjeller i Norge, der bolig er noe man spekulerer i, ikke noe man bor i. Også i mindre byer er presset på det private boligmarkedet stort og leieprisene høye. Regjeringen finner på flere unnskyldninger når de skal forklare hvorfor de ikke vil bygge flere studentboliger. Alle trenger et sted å bo og boutgifter man kan leve med, også studenter. Vi husker sikkert alle her i salen hvordan det var å måtte snu på krona da vi var studenter, for å finne penger til faste utgifter. SV mener at muligheten til å ta utdanning skal være for de mange, ikke bare for de få. Størrelsen på foreldrenes lommebok skal ikke være avgjørende for at man kan få ta en utdannelse, og heller ikke for at man kan få et sted å bo under utdannelsen. Derfor vil SV bygge 4 000 nye studentboliger neste år. Dagens studenter har dessverre fått en ekstra belastning i år; studenter er en av gruppene som har tapt under koronakrisen, som har mistet ekstrajobber og dermed ekstrainntekter. At regjeringen heller ikke i år øker studiestøtten, er skammelig og viser at de ikke har hørt studentenes rop om hjelp. Studiestøtten er i dag lagt opp slik at studentene skal jobbe ved siden av studiene for å få livet til å gå rundt. Når tall viser at omtrent 23 pst. færre jobber er ledige på arbeidsmarkedet nå, er det klart at det ikke lenger er mulig for alle studentene å jobbe ved siden av studiet. Så kom jo nyheten i går om at høyere utdannings- og forskningsministeren likevel – etter langvarig press fra studenter og opposisjonen – ville se på om det fantes en ordning for studenter som har mistet sin sårt tiltrengte ekstrainntekt under koronakrisen. For krisen tok ikke slutt for studentene i juni da ordningen med ekstra lån og stipend til studenter stoppet; krisen foregår i aller høyeste grad fortsatt. Derfor var signalene om utvidelsen etterlengtet, men det er trist at studenter med vilje er sendt ut i økonomiske problemer før Høyre gidder å utrede dette. Men jeg skal velge å være glad nå og si at dette kom sent, men godt.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Representanten Mathilde Tybring-Gjedde har regnet litt i vilden sky, og jeg er ikke sikker på at firerkravet i matte ville ha blitt oppnådd. SV legger opp til en innfasing av gratis skolemat og starter der forskerne mener at behovet er størst, nemlig hos ungdomsskoleelevene. Om ikke dette er tydelig nok i vårt alternative budsjett, beklager jeg det. Det samme gjelder fysisk aktivitet. I tillegg har vi klart å finne rom til 1 mrd. kr til gratis SFO til alle førsteklassinger. En skulle tro at Høyre hadde lært, etter sju år i regjering, at en får ikke til alt over ett budsjett. Høyre har ikke fått videreutdannet 40 000 lærere på ett år. Dessverre er fortsatt mange avskiltet, og jeg er redd for at Høyre heller ikke vil nå sine mål innen 2024, som er forutsatt.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Jeg er helt enig med representanten Gudmundsen i at dette handler om prioriteringer. Derfor er jeg veldig stolt av at vårt alternative budsjett gir en tydelig annen retning i skolepolitikken enn det de syv siste årene med Høyre i regjering har gitt oss. Og så synes jeg det er like fascinerende hver gang Høyres folk i Finansdepartementet skal regne på vår politikk. Jeg kan med en gang slå fast at regnestykket Gudmundsen viser til, ikke stemmer, og han sparer mye penger ved bare å få med seg at vi ikke har gått til valg på noen heldagsskole – hvis jeg har forstått regnestykket riktig, så sparer man nesten 21 mrd. kr bare på det. Våre prioriteringer ligger tydelig inne i vårt alternative statsbudsjett. Det handler om å ansette 1 000 flere lærere, starte innføringen av gratis SFO for alle førsteklassinger og satse på bedre og billigere barnehage.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Tusen takk for spørsmålet og muligheten til å oppklare dette. Det er mye som har vært diskutert rundt barnehage, og jeg har forstått at noen har villet misforstå det Arbeiderpartiet har stått for. Vi har vært kritiske til regjeringens forslag om pensjonstilskudd. Arbeiderpartiets politikk har vært at vi vil ha en helhetlig gjennomgang av finansieringssystemet. Det vi derimot har gjort i vårt alternative budsjett, er å legge inn et kutt i de kommersielle barnehagene. Det er fordi vi mener, uavhengig av diskusjonen om pensjon og finansieringssystem, at en skal få likt tilskudd ved å gi likt tilbud. Alle de pengene, øre for øre, som vi kutter i de kommersielle, gir vi til de små ideelle private for å styrke overføringene til bemanningsnormen. Så isolert sett er det ikke et kutt for de private.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Ja, her tror jeg vi er veldig enige. Det er på høy tid med en kraftig satsing på SFO, og jeg synes det er gøy å se at så mange byer nå, spesielt de som er styrt av Arbeiderpartiet og SV, innfører gratis SFO, og de resultatene det gir. I Stavanger har det vist seg å føre til at en nå får alle med, at de som har stått utenfor SFO-tilbudet, får lov til å ta del i det viktige tilbudet det er, samtidig som en også har klart å satse på kvalitet. Og det tenker jeg er det viktige – at en klarer å gjøre de tingene samtidig. Derfor er jeg helt enig i at det bør være et stort løft og en stor ambisjon for en ny regjering at en både kan sikre alle et godt tilbud som er gratis, få løftet kvaliteten og ikke minst prioritert kvalifiserte ansatte, noe jeg tror vi står sammen om i et forslag i dag.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Det var jo Kristelig Folkeparti som i første runde sprang fra friskoleforliket. Det kunne ha stått seg nå også, men en inngikk et forlik med den sittende regjeringen som jeg mener ikke er like bra. Det er det Arbeiderpartiet nå er tydelig på. Vi ønsker oss sånn sett tilbake til det som var, der en var tydeligere på krav både i loven og om læreplaner. Jeg mener svakheten ved det forliket Kristelig Folkeparti var med på å inngå med denne regjeringen, er at det ikke finnes noe lokalt handlingsrom. Der er vi i Arbeiderpartiet krystallklare på at en lokalt vet best, kjenner sin skolestruktur best og derfor bør ha muligheten til å bestemme det selv. Vi vil innføre et strengere og tydeligere regelverk for de private skolene, der vi også sikrer et lokalt handlingsrom over egen skolestruktur.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Hvis Høyre er så positiv til hattemakerutdanningen, håper jeg regjeringspartiene kan støtte Arbeiderpartiets forslag om nettopp tradisjonshåndverksfagene i dag. Men noe av det som bekymrer meg, som jeg også sa i innlegget mitt, er at den koronautmattelsen vi ser i skoler og barnehager, forsterker en del av de ganske dramatiske trendene vi har sett i skolen etter åtte år med Høyre i regjering. Vi har nå en økende lærermangel, rekordmange ukvalifiserte som underviser i norske klasserom, og fallende rekruttering og søkning til lærerstudiet. I forrige uke ble det presentert en ny undersøkelse blant Utdanningsforbundets medlemmer, som viser at 53 pst. av landets lærere i løpet av de to siste årene har søkt eller vurdert å søke seg en annen jobb. Lærerne vil altså bort. Er dette en trend Høyre er fornøyd med?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Jeg bekymrer meg, som tidligere i dag, for konsekvensene koronautmattelsen får for skolen, og at den forsterker noen av de dramatiske trendene vi har sett etter syv år med høyreregjering, med en økende lærermangel, rekordmange ukvalifiserte som underviser i norske klasserom, og fallende rekruttering og søkning til lærerstudiet, som jeg tidligere også har spurt om. En ny undersøkelse i forrige uke viser at 53 pst. av landets lærere har søkt eller vurderer å søke en annen jobb de siste to årene. Lærerne søker seg altså bort fra den norske skolen. Er dette en trend statsråden er fornøyd med?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Dette var jo en helt enestående bortforklaring fra ansvarlig statsråd av viktige, alvorlige trender. At statsråden på en sånn måte bare avfeier at søkningen til lærerutdanningen går ned og ikke tar det på et større alvor, synes jeg er overraskende. I tillegg vet vi at behovet går opp. Det er derfor lærermangelen nå øker. Statsråden svarte ikke på mitt spørsmål. Det er helt klart at lærerne søker seg vekk fra den skolen som hun styrer. Det bør en anerkjenne og gjøre noe med – det er en trend hun har ansvaret for. Men jeg vil også stille et annet spørsmål. Jeg ser at Melby i media har åpnet for å senke lærekravene i skolen nå i vår: Blir det unntakstilstand langt utover våren, kan en åpne for å senke lærekravene i skolen. En kan jo slå fast at det blir en viss unntakstilstand i vår på grunn av korona uansett. Derfor er spørsmålet: Hvordan definerer statsråden «langt utover våren»? Planleggingsdagen for lærerne er nå i januar. Kan statsråden gi noe tydeligere signal om hva hun mener?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Jeg vil starte med to ganske konkrete utfordringer til statsråd Asheim. Det første handler om fagskoler. For regjeringa har lagt seg på at behov er avgjørende for friske midler og plasser til fagskolene. Fagskolerådet er nå tydelig på at det er meldt inn et større behov enn plasser i 2021, som representanten Arnstad viste til. En må nå si opp intensjonsavtaler. Betyr det da at en kan garantere at det kommer penger i revidert når det er et behov? Det andre er denne studentkrisepakken. Det er like alvorlig for studentene nå som det var i vår, og bare dager etter at de 600 millionene som var avsatt til studenter, forsvant, sier statsråden at det nå muligens kommer en ny ordning. Jeg er glad for bevegelse, men det er ikke godt nok, og jeg håper statsråden kan gi noen tydeligere svar før jul på hva som kan komme. Det er ikke satt av noen penger til dette. Å klare dette uten penger høres litt ut som et løfte som raskt kan ende opp med å bli en liten spekefjøl. Så ble jeg ganske sjokkert da jeg hørte statsråd Melbys svar på utfordringene i skolen. Denne regjeringa sier at en skal fortsette i det samme sporet. Det er det sporet som målrettet har økt lærermangelen med avskilting med tilbakevirkende kraft, som har svekket rekrutteringen med et rigid firerkrav i matematikk på lærerutdanningen, som har sultefôret skoleøkonomien, og som har åpnet bakdøren for ukvalifiserte inn i norske klasserom. Dette viser at vi har en regjering som lever i bakvendtland, langt fra virkeligheten ute i skolene. Så vil jeg si til representanten Tybring-Gjedde at hun kanskje bør ønske seg en ny kalkulator til jul, for hadde hun lest vårt budsjett og program bedre, hadde hun kanskje spart seg både for tid og ikke minst en del penger. Hovedsatsingene i Arbeiderpartiets alternative budsjett er både bedre og billigere barnehager. Det er en av våre store satsinger, sammen med bedre og billigere SFO. Og en av de største satsingene er tusen flere lærere enn regjeringa – en målrettet satsing på det som er det viktigste for barns læring. At Høyre har lyst til å snakke om helt andre ting, er merkelig. Til slutt vil jeg også minne representantene Tybring-Gjedde og Gudmundsen, som refererer til budsjettspørsmål i denne debatten, om at statsråden svarer Stortinget, ikke byråkratene, og at vi ber regjeringa gjøre beregninger om kostnader før vi ser på hva vi skal legge inn i våre alternative budsjett. Og hvis en snur det litt rundt, tror jeg regjeringspartiene skal være veldig glad for at Stortinget forholder seg til regjeringas framlagte budsjett og ikke til alle beregningene bak. Det bør en tenke på når en refererer så uklokt som en gjør.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Å høre på Høyres representanter i denne debatten minner meg litt om Nøtteliten. De gjør «mange rare hopp ifra tre til tre og stamme ned og opp», og «glemmer skolen og det hele». Ser en på vårt budsjett, ser en det motsatte. Vi klarer å prioritere, og det er ingen motsetning, som en ser i vårt budsjett, mellom å satse både på SFO med pris og kvalitet og på 1 000 flere lærere. Jeg forstår jo at Høyre er mer interessert i å snakke om vår politikk; den er mye mer interessant og spennende enn Høyres og regjeringens. Jeg vil takke statsråd Asheim for historietimen. Jeg kan berolige ham med at jeg ikke synes han er like grønn som Grinchen, men jeg mener denne regjeringen stjeler julen fra studentene. Vi hører nå flere og flere historier om at sparepengene til studentene er brukt opp i løpet av høsten. Det haster å få en ordning på plass. Stortinget er i hvert fall med om statsråden byr opp til tango for to.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-12-14:
Jeg vil bare bemerke at KS samarbeider med kommunene og regjeringen for å dekke inn alle kostnader knyttet til korona, så det burde ligge på plass. Men er det én ting som er ekstra verdt å merke seg, er det at Arbeiderpartiet styrer flesteparten av de kommunene som representanten trakk fram i sitt innlegg. Så det handler egentlig ganske enkelt om prioritering. Arbeiderpartiet har f.eks. gått til valg på å få på plass en fritidsreform eller innføre heldagsskole, men i det alternative statsbudsjettet finner vi ikke en krone til disse formålene. Finansdepartementet har beregnet at Arbeiderpartiets fritidsreform vil koste oss 22 mrd. kr, noe som gjør at man er milevis unna å kunne levere på egen politikk med mindre man har tenkt å øke skattene betydelig mer enn 7 mrd. kr. Mye tyder derfor på at man egentlig bare har tenkt å gå bort fra egne valgløfter. Kan Arbeiderpartiet i dag bekrefte at deres lovnad om heltidsskole og fritidsreform er skrotet?
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-12-14:
Jeg vil peke på at det har kommet langt flere, flere tusen, lærere i norsk skole med faglig fordypning. Vi har etter- og videreutdannet 40 000 lærere, så det undervises nå mer i norsk skole av lærere med fordypning, godt faglig funderte lærere. Det er ingen tvil om at vi er nødt til å fortsette jobben med rekruttering. Vi har aktive kampanjer gående i universitets- og høyskolesektoren på det. Blant annet i min egen hjemby, Tromsø, har Universitetet i Tromsø gjort en fabelaktig innsats på det feltet. Vi ser faktisk historisk sett et veldig høyt nivå på antall søkere til lærerutdanningen, og vi har fått på plass penger til en mentorordning og oppfølging av det. I sum mener jeg at vi har mye som peker i riktig retning. Vi er på ingen måte i mål, men jeg føler at balansen mellom de tiltakene vi setter inn, og den situasjonen vi står i, gjør at vi er på rett kurs – og vi har høye ambisjoner på dette feltet.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-12-14:
Jeg føler at vi har hatt et veldig godt samarbeid med Fremskrittspartiet knyttet til å lage gode rammevilkår for private barnehager. Det mener jeg at vi fortsatt har et godt grunnlag for. Vi vet at det har vært stilt spørsmål ved hvordan finansieringen av sektoren har vært over tid, og det er klart at skal vi greie å skape en politisk bredde i Stortinget som står seg, sånn at de som driver private barnehager, vil kunne ha en forutsigbarhet for sin virksomhet, uansett hvem som sitter med flertallet, tror jeg det er viktig at vi adresserer noen av de spørsmålene som har vært krevende. Fra Høyres ståsted er det viktig at når vi nå skal ha en helhetlig gjennomgang av barnehageloven og se på finansiering av barnehagesektoren, skal det være sånn at vi har et godt grunnlag for drift. Det skal være fullt mulig å ha en mangfoldig sektor, og det skal være mulig å ha et overskudd som gjør at man kan satse og investere i framtidens private barnehager.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-12-14:
For Høyre er det viktig at vi har god kunnskap om både innholdet og situasjonen i barnehagene og i skolen for at vi skal kunne målrette innsatsen og ressursene, noe som gjør at vi får et bedre tilbud til ungene våre gjennom hele oppvekstløpet. Hvordan man kartlegger, hvordan spørsmålene utformes, og innholdet i dette er først og fremst et faglig spørsmål, ikke et politisk spørsmål. For mitt vedkommende er jeg mer opptatt av prinsippet, at man skal ha kunnskap om barnehagene og om skolene, enn nøyaktig hvordan innretningen på disse spørsmålene og den forskningen skal være. Det mener jeg at forskerne fint kan diskutere seg imellom og påpeke svakheter og styrker ved de ulike metodene. Og så skal jeg lytte til den debatten. Men i motsetning til representanten er jeg langt mer positivt innstilt til å ha denne kunnskapen, noe jeg registrerer at Senterpartiet har jobbet iherdig imot. De ønsker egentlig å styre denne sektoren uten den kunnskapen i det hele tatt.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-12-14:
Jeg vil, med respekt å melde, minne om at det var det flertallet vi har i dag, som virkelig satte fart i studentboligbyggingen i Norge. Vi har fått flere tusen studentboliger under de årene vi har prioritert dette på statsbudsjettet. Årsaken til at man har justert tallene som ligger i budsjettet, er først og fremst de innrapporterte ferdige prosjektene som studentskipnadene har greid å få på plass. Dermed er det et faktum at spørsmål som regulering og annet som man får til ute i kommunene, som for øvrig SV styrer ganske mange av, sammen med Arbeiderpartiet, er litt av proppen i systemet. Jeg vil kanskje anbefale representanten Fagerås i stedet for å ta papirstudentboliger på et statsbudsjett, å få til en prioritering av disse prosjektene ute i Kommune-Norge, så man får regulert, gjort prosjektene klare, så Studentskipnaden kan søke og få realisert penger over statsbudsjettet. Vi er villige til også å justere de tallene hvis behovet øker.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-12-14:
SV underfinansierer løftene sine stort innenfor utdanning i sitt alternative budsjett. Dersom man summerer alle løftene om heldagsskole, gratis skolemat og SFO, en times fysisk aktivitet for alle elever hver dag, så vil det altså koste 37 mrd. kr i helårseffekt. Dette er ikke noe vi i Høyre har regnet på, det er byråkratene i Finansdepartementet som har kommet fram til tallene. SV har i sitt forslag lagt inn under 1,2 mrd. kr, og selv med en firedobling av satsene er det bare drøyt 10 pst. av det løftene vil koste. I Høyre vil vi prioritere flere og bedre lærere i skolen og sikre økt kvalitet og tidlig innsats i oppfølging av elevene. Men selv om hovedspørsmålet burde vært hvorfor SV ikke satser på læreren og prioriterer kunnskap og kvalitet i skolen, er det likevel flere enn meg som jeg tror lurer på hvorfor SV, dersom de faktisk mener dette, ikke prioriterer skolen. Hvordan skal de levere på løftene de gir til velgerne? De legger bare inn en brøkdel av det som er nødvendig.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-12-14:
Jeg synes det svaret som kommer her, er ganske oppsiktsvekkende. Det er altså Finansdepartementet som på budsjettspørsmål fra Stortinget og fra SVs stortingsgruppe har lagt fram beregninger på de ulike løftene som SV selv har prioritert – gjennom media og gjennom sine utspill – så dette er ikke noe jeg står her og bare finner på. Det er et uomtvistelig faktum at kostnadene beløper seg til 37 mrd. kr. Og når man da ser at man legger inn drøyt 10 pst. av dette beløpet i sitt alternativer budsjett, er det klart at spørsmålet melder seg: Hva er det av løfter man ønsker å avlyse, eller er den skatteøkningen på flere titalls milliarder, egentlig en bløff? Snakker vi egentlig om vesentlig flere milliarder som velgerne kan forvente seg å få i skatteøkninger? Dette mener jeg vi burde få avklart. En av disse tingene må kanselleres, fordi det går rett og slett ikke i hop, dette regnestykket.