Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-02-19:
I innstillingen slutter komiteen seg i all hovedsak til gjennomgangen av Statnett SF slik den er skissert i St.prp. nr. 1 for 2001-2002. Det er jeg for min del godt fornøyd med. Som systemansvarlig for det norske kraftsystemet er Statnett tillagt en svært viktig oppgave. Det er derfor viktig at Statnett blir organisert på en slik måte at det bidrar til å løse de oppgavene som foretaket er satt til, på en best mulig måte for samfunnet. Jeg er derfor tilfreds med at komiteen er enig i at dette skjer gjennom et Statnett organisert som et systemansvarlig nettselskap, dvs. en organisering der oppgaven som systemansvarlig og oppgaven som netteier kan ses i sammenheng. En slik nær kobling mellom systemansvarlig og eierskap til nett legger til rette for at samfunnsmessig lønnsomme investeringer i den sentrale delen av overføringsnettet gjennomføres. Et viktig poeng i denne sammenheng er at Statnett skal drives etter samfunnsøkonomiske kriterier. Jeg tror derfor at det nå er lagt et godt grunnlag for at Statnett kan håndtere sine oppgaver og framtidige utfordringer på en god måte. Det er lagt vekt på at Statnett skal konsentrere sin oppgave som netteier om sentralnettet, men at de også i begrenset grad kan eie underliggende nett. Videre er «nøytralitet» et viktig stikkord for hvordan Statnett skal opptre. Nøytralitet er viktig ved utøvelse av flere av Statnetts oppgaver, men er særlig viktig i utøvelsen av systemansvaret. Det er bred politisk enighet om at sentralnettet fortsatt skal være fastsatt på grunnlag av funksjonelle kriterier. Sentralnettet skal således fortsatt være et landsomfattende og sammenhengende nett og sørge for sentrale utvekslingspunkt i alle regioner. Videre har sentralnettet en viktig funksjon i forhold til å knytte det norske kraftsystemet til andre lands sentralnett, og på den måten legge til rette for en sikker og effektiv kraftutveksling med utlandet. I tillegg til de nettanlegg som i dag inngår i sentralnettet, mener et flertall i energi- og miljøkomiteen at transformatorene mellom sentral- og regionalnettet bør være en viktig del av sentralnettet. Dette vil bli fulgt opp så snart det er praktisk mulig. Som komiteen også har påpekt, er det imidlertid viktig å merke seg at denne endringen i sentralnettets utstrekning ikke legger føringer på eierskapet til transformatorene. Endringen vil i hovedsak ha en tariffmessig virkning. Tariffering av sentralnettet var i utgangspunktet ikke et tema i den gjennomgangen av Statnett som den forrige regjeringen la fram. Jeg ser imidlertid at komiteen har gått inn på dette spørsmålet, et spørsmål som også har dominert debatten her i dag. Komiteen viser til at Statnett nå foretar en gjennomgang av sentralnett-tariffen etter de prinsipper som er nedfelt i tidligere stortingsvedtak, og det fremmes et flertallsforslag om at Regjeringen skal utrede og fremme en sak om ulike modeller for nett-tariffering. Dette vil vi nå begynne å jobbe med. Nett-tariffering er et interessant, men i utgangspunktet egentlig også svært komplekst og teknisk utilgjengelig tema. Jeg ser det derfor som naturlig at det er de prinsipielle og overordnede modeller for tariffering i sentralnettet som nå skal legges fram for Stortinget, slik det også ble formulert av saksordføreren. Jeg regner med at det er en slik forståelse Stortinget er samlet om. Statnetts brukerråd er et viktig forum for kontakt mellom Statnett og brukerne av sentralnettet. I St.prp. nr. 1 ble det foreslått å utvide rådet fra fem til seks personer, slik at forbrukerinteressene og interesser fra kraftbransjen blir likt representert. Komiteen har gitt sin tilslutning til departementets framlegg om brukerrådets sammensetning og oppgaver. Komiteen mener videre at Forum for strategisk nettutvikling skal delta i brukerrådet. Jeg legger til grunn at dette vil medføre en endring av sammensetningen av representantene fra kraftbransjen. Forum for strategisk nettutvikling vil derfor overta én av de plassene som i dag holdes av Energibedriftenes landsforening. Det har skjedd store strukturelle endringer i norsk kraftsektor de siste årene, og når det gjelder nettvirksomheten, går utviklingen i retning av større regionale nettselskaper og nettområder. Dette er en utvikling jeg anser som gunstig, og som departementet også viste til i gjennomgangen av Statnett i budsjettproposisjonen. I mange områder av landet medfører dette også en utvikling i retning av to nettnivå, en utvikling komiteen har vist positiv holdning til i innstillingen. Jeg vil følge den videre utviklingen på dette området nøye og løpende vurdere virkemidler og rammevilkår for å sikre at det legges til rette for et fortsatt effektivt kraftsystem. En sikker og stabil kraftforsyning er en viktig del av samfunnets infrastruktur og en forutsetning for velfungerende lokalsamfunn og næringsliv. Debatten i dag viser at det er bred oppslutning i Stortinget om de viktigste prinsippene for å oppnå disse mål.