Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2005-04-14:
Jeg vil takke helseministeren for en ærlig og tydelig redegjørelse om situasjonen innen psykisk helse. Det er positivt at målt i penger og antall nye stillinger er opptrappingsplanen i rute. Kristelig Folkeparti merket seg den tvilen helseministeren hadde i forhold til å nå den overordnede målsettingen om at alle mennesker med psykiske lidelser skal kunne mestre eget liv. Kristelig Folkeparti deler denne bekymringen. Samtidig tror vi at den resept som ble forskrevet av helseministeren, vil gi gode resultater. Det er oppsiktsvekkende at så mange som 40 pst. av alle innlagte pasienter i spesialisthelsetjenesten er feilplassert og heller burde hatt et tilbud enten i regi av kommunen i form av kommunale døgntilbud eller i egen bolig. Kristelig Folkeparti støtter at tiltak dreies mot førstelinjetjenesten for at vi skal lykkes med opptrappingsplanen som forutsatt. Skal en person med psykiske problemer klare hverdagen, er det viktig at det legges til rette med botilbud og praktisk støtte og hjelp i hjemmet. Det er ekstra viktig at en ikke blir passivisert, men får tilbud om tilrettelagt arbeid eller annen aktivitet. Mange kommuner har aktivitetssenter som sysselsetter, gir trimtilbud og sosialt fellesskap. God oppfølging gjør at en slipper akuttinnleggelser og reinnleggelser. Det var positivt å høre om de rutinene direktoratet har utarbeidet i samarbeid med kommunene og brukerorganisasjonene for å gi hjelp til dem som er aller dårligst. Kristelig Folkeparti er fornøyd med at antall sykehjemsplasser fryses inntil boligsituasjonen i kommunene er gjennomgått på nytt. Vi er også tilfreds med at helseministeren i styringsbrevene til helseregionene så tydelig prioriterer psykiatrien. Der presiseres det at den prosentvise veksten skal være sterkere i psykiatrien enn i somatikken. Samspillet mellom ulike aktører kan bli bedre. Helseministeren bør følge nøye med på bruken av individuelle planer og om brukerne selv får en reell medvirkning med hensyn til sin situasjon. Det var betimelig å ha et kritisk søkelys på holdninger og behandlingskultur innen psykiatrifaget. Mangel på konsensus og dokumentasjonskrav innen faget er spesielt. Aftenposten skrev i går på lederplass: «Noen tror på behandling gjennom sosialt nettverk, noen på individuelle terapitimer og andre på behandling med medisiner og elektrosjokk. Faget er blitt oppsplittet, og fagfolkene har i stor grad brukt sine egne metoder.» Dette er en oppfatning mange deler. Kristelig Folkeparti har tro på utarbeidelse av nasjonale retningslinjer som vil gi brukerne mer innflytelse og tilpasset behandling. Dette vil kreve god ledelse, høy faglig bevissthet og evne til omstilling blant fagfolkene. Jeg hadde kanskje forventet en sterkere fokusering på forebygging, slik at en slipper akuttinnleggelser. Det finnes mange gode eksempler på at dersom en setter inn tiltak tidlig i samarbeid med brukerne og deres nærmeste, så unngår en at personer i risikogruppen blir innlagt. TIPS-prosjektet i Stavanger for unge schizofrene er et slikt positivt eksempel. Komiteen har ved flere anledninger framhevet helsestasjoner for unge. Her forebygges tvangstanker og selvmord, og en får hjelp til å avklare identitetsproblemer. Trengs det videre hjelp, er det bra at en har satt opp et mål om å redusere ventetiden for en vurderingssamtale til ti dager for barn og unge. Flere får hjelp, men flere trenger hjelp, derfor tar det tid å få ned ventetiden. Redegjørelsen handlet lite om dobbeltdiagnosene, nemlig rus og psykiatri. Her er det store utfordringer. Kristelig Folkeparti er glad for at en er i gang med å bygge opp kompetanse på dette området bl.a. på Modum Bad. Kunnskap og forskning er viktig for å gi riktig behandling og hjelp til rett tid. Til slutt: Regjeringspartiene vil stemme imot forslaget fra Fremskrittspartiet, da vi mener at pasientrettighetsloven er bedre, ved at en har individuelle rettigheter.