Vidar Helgesen (Høyre), 2015-12-18:
Kirken er en viktig kultur- og historiebærer i det norske samfunnet, som vi bl.a. ble minnet om i en rik fremstilling akkurat nå. Den samler mange av oss i livets store øyeblikk og rundt årets store begivenheter, og det kommer vi også til å få se nok en gang neste uke. Mange av kirkebyggene er også viktige kulturminner. Ofte vil kirkene være både de eldste og de mest påkostede byggene. I tillegg til å være kulturminner er de aktive menighetskirker. Mange av kirkene har spesielle arkitektoniske kvaliteter, er rikt utsmykket og er blant de fremste byggverkene vi har når det gjelder konstruksjoner, materialvalg, dekor og inventar. Det er store utfordringer når det gjelder vedlikehold av kirkene. Selv om utviklingen har gått i positiv retning de siste ti årene, er det fremdeles store behov for vedlikehold av mange kirker, og det gjelder uavhengig av om kirkene defineres som kulturminner eller ikke. Det er kommunene som etter kirkeloven har det økonomiske ansvaret for å bygge, drifte og vedlikeholde kirkene. Den norske kirkes menigheter, soknene, er eiere, og det er de kirkelige fellesrådene som har ansvaret for den løpende forvaltningen. Enhver strategi som skal styrke vedlikeholdet av kirkebyggene, må bygge på dette. Uklarheter i spørsmålet om hvem som har ansvaret for kirkebyggenes vedlikehold, vil svekke innsatsen. Dagens prinsipp, der Kulturdepartementet har sektoransvar i kraft av å være kirkedepartement, må også legges til grunn ved utarbeidelse av en strategi for å ivareta kirkebyggene. Kulturdepartementet forvalter også rentekompensasjonsordningen for kirkebygg. I tillegg gir Kulturdepartementet tilskudd til tiltak som kan bidra til en forsvarlig forvaltning av kirkebyggene via KA, Kirkelig arbeidsgiver- og interesseorganisasjon. Kulturminnemyndighetene vil selvsagt være viktige samarbeidspartnere i utarbeidelsen av en strategi for styrket vedlikehold og for et eventuelt bevaringsprogram som ledd i strategien. Dette vil være i samsvar med den etablerte ansvars- og rollefordelingen innenfor kulturminneforvaltningen. Klima- og miljødepartementet har forvaltningsansvaret for fredede kirker, som for andre fredede kulturminner. Departementet har tatt et særlig ansvar for de 28 stavkirkene gjennom stavkirkeprogrammet. I tillegg bidrar Riksantikvaren til restaurering av kirkekunst og bruker betydelige ressurser til rådgivning og saksbehandling i forvaltningen av kirkene. Jeg er enig med komiteen i at det er bekymringsfullt at vedlikeholdstilstanden for mange av kirkene ikke er god. Komiteens forslag til vedtak i I og II, om å utarbeide en forsterket strategi og i dette arbeidet vurdere opprettelse av et bevaringsprogram etter inspirasjon av stavkirkeprogrammet, mener jeg kan være et godt tiltak. Som nevnt har Klima- og miljødepartementet tatt et særlig ansvar gjennom stavkirkeprogrammet og kan sammen med Riksantikvaren bidra med verdifulle erfaringer. For øvrig er jeg glad for at komiteen er enig med meg i at Kulturminnefondet fortsatt skal være et lavterskeltilbud for eiere av verneverdige kulturminner og ikke trekkes inn i en spleiselagsmodell for vedlikehold av kirkene. Avslutningsvis mener jeg at komiteens forslag til vedtak i I og II kan være gode tiltak til oppfølging av regjeringspartienes politiske plattform om at regjeringen vil bidra til et nasjonalt løft i sikringsarbeidet av fredede og verneverdige kirker. La meg til sist – om man tenker å feire den i kirken eller ikke – ønske alle en riktig god jul!