Kristin Clemet (Høyre), 2003-03-04:
Representanten Voie tar opp et tema som er særdeles sentralt. I et kunnskapsbasert samfunns- og næringsliv er forskning og utvikling svært viktig for innovasjon, næringsutvikling og verdiskaping. Vekstteoretikere anslår at mellom 20 og 50 pst. av produktivitetsveksten i næringslivet kan tilskrives endrede teknologiske forutsetninger. Internasjonalt orienterte kunnskapsbedrifter er i økende grad avhengig av å ligge i teten av den teknologiske utviklingen, og da er det ikke nok å være god. Man må være fremragende. Regjeringen ønsker at Norge skal være et av verdens mest nyskapende land – et land med holdninger og kultur for å skape nytt. På viktige områder skal Norge ligge i front internasjonalt når det gjelder kunnskap, teknologi og verdiskaping, slik vi allerede gjør innen olje- og energisektoren. Forutsetningene for å nå dette målet er gode ifølge en ny undersøkelse fra OECD. Det generelle utdanningsnivået er høyt, vi scorer godt i forhold til oppstart av bedrifter og entreprenørskap, og det er en økende forståelse for at det må satses mer på forskning og innovasjon. På den annen side har vi en del utfordringer. Kvaliteten i norsk forskning må styrkes. Vårt næringsliv forsker for lite. Det er for få oppfinnelser med utgangspunkt i forskning ved universiteter og høgskoler, og for svake koblinger mellom disse institusjonene og næringslivet. Økt kunnskapsoverføring mellom forsknings- og utviklingsmiljøer og næringsliv er viktig for de fleste OECD-land. Men i Norge er det spesielt viktig fordi vi har et større innslag av lite forskningsintensive bedrifter og næringer. Forskning er blant Regjeringens høyest prioriterte områder. Regjeringen har som mål at Norges samlede utgifter til forskning og utvikling skal økes til minst gjennomsnittlig OECD-nivå innen 2005. Dette er et ambisiøst mål. Andre land er imidlertid enda mer ambisiøse. Målet er at FoU-innsatsen i EU-landene skal være 3 pst. av bruttonasjonalprodukt innen 2010. EU har gjennom sin Lisboa-strategi satt seg som mål å bli den mest konkurransedyktige og dynamiske i verden når det gjelder kunnskapsøkonomi. Hva gjør så Regjeringen for å nå målene? Forskningsbevilgningene over statsbudsjettet er betydelig styrket både i 2002 og 2003, og denne opptrappingen skal fortsette. Forskning av høy kvalitet er avgjørende for at Norge skal greie å holde kontakt med den internasjonale forskningsfronten. Norsk forskning har i dag en sterk posisjon innen flere områder, bl.a. geologi, petroleumsforskning, marin forskning, klimaforskning og hjerneforskning. I tillegg har vi enkeltmiljøer som har vist at Norge kan hevde seg på internasjonalt tunge områder som IKT og matematikk. Likevel viser mange evalueringer behovet for å heve kvaliteten i norsk forskning ytterligere. I budsjettet for 2003 er det derfor satt av over 200 mill. kr til det vi kaller rene kvalitetsfremmende tiltak. Jeg kan her nevne sentra for fremragende forskning, Fremragende unge forskere, SIMULA-senteret og Abel-prisen. Kvalitetsreformen gir universiteter og høyskoler større frihet og fleksibilitet, men også økt ansvar for å tilby utdanning som er bedre tilpasset nærings- og samfunnsliv. Samtidig vil reformen sikre økt kvalitet i utdanning og forskning og derved bidra til å opprettholde et høyt kompetansenivå i Norge. Næringsmessig utnyttelse av forskningsresultater er ofte en krevende prosess, og ideer og oppfinnelser i forskermiljøene blir ofte ikke fullt utnyttet i dag. Derfor er universitets- og høyskoleloven endret med sikte på å understreke institusjonenes ansvar for at forskningsresultater og oppfinnelser tas i bruk i næringslivet og samfunnet for øvrig. Videre vedtok Stortinget i fjor høst å endre lov om arbeidstakeroppfinnelser, slik Regjeringen hadde foreslått. Endringen medfører at universiteter og høyskoler, dersom de ønsker det, får anledning til å overta den kommersielle utnyttelsesretten til oppfinnelser gjort av ansatte ved institusjonen. Nytt reglement for eksternt finansiert virksomhet ved universiteter og høyskoler trådte i kraft i januar i år. Institusjonene har dermed fått det nødvendige handlingsrom for å finne de organisatoriske løsningene som de finner hensiktsmessige for å samarbeide mer og bedre med næringslivet. Vi ser nå klare positive tendenser til en kulturendring på universiteter og høyskoler når det gjelder samarbeid med næringslivet. Det er også vokst frem i institusjonene en stadig sterkere bevissthet om hvor viktig det er å utvikle etablererånd hos studenter og ansatte. Det er satt i verk mange tiltak innenfor høyere utdanning. Jeg kan f.eks. nevne Gründerskolen, der åtte universiteter og høyskoler deltar, konkurransen Venture Cup og mange kursserier og veiledningsprogrammer for entreprenørskap, bl.a. ved NTNU. Regjeringens mål for forskerutdanningen er at det i løpet av de nærmeste årene skal utdannes 1 100 doktorander årlig – en økning på 60 pst. En slik økning vil ikke bare sikre tilgangen på doktorander for stillinger ved universiteter og høyskoler, men også til næringslivet. Dette er viktig for at næringslivet skal øke bruken av forskning og egen forskningsinnsats. Regjeringen har gjennom reorganisering av Forskningsrådet tatt sikte på å styrke Forskningsrådets rolle, både når det gjelder hensynet til kvalitet i forskningen og innovasjon i næringslivet. Forskningsrådet skal sikre kvalitet og bidra til at viktige forskningsstrategiske satsinger med betydning for fremtidig verdiskaping får tilstrekkelig oppmerksomhet og prioritet ved universitetene og høyskolene. Forskningsrådet har også en viktig funksjon som brobrygger mellom næringslivet og akademia. De såkalte brukerstyrte programmene er rettet inn mot samarbeidsprosjekter mellom bedriftene og forskningsinstitusjonene. Regjeringen har også styrket Forskningsrådets egne programmidler som er direkte rettet inn mot å stimulere kommersialisering fra universitets- og høyskolesektoren. For å bidra til et mer forskningsbasert næringsliv ble det i 2002 også innført en ordning med skattefradrag for FoU-utgifter for små og mellomstore bedrifter, kjent som «SkatteFUNN». I år har Regjeringen utvidet ordningen til å gjelde alle bedrifter. SkatteFUNN har så langt vist seg å være en stor suksess. I 2002 ble over 2 600 søknader, med et samlet budsjett på ca. 4,5 milliarder kr, godkjent for støtte. Omtrent en tredjedel av prosjektene inneholder samarbeid med godkjent FoU-institusjon. SkatteFUNN er derfor et viktig virkemiddel for å øke samspillet mellom bedrifter og forskningsmiljøene. Økt satsing på realfag og teknologi vil være en av de viktigste forutsetningene for kunnskapsbasert innovasjon. Sist høst lanserte Regjeringen en strategi for satsing på realfag. Samfunnet har behov for flere personer innen realfag og teknologi. Vi koordinerer nå eksisterende tiltak, og setter i verk nye for bedret rekruttering, også av kvinner, kvalitetsheving og kontakt med arbeidslivet. Regjeringen satser betydelige midler også på internasjonalt forskningssamarbeid. Norge deltar aktivt i EUs forskningssamarbeid. 6. rammeprogram, som nå er iverksatt, legger vekt på å fremme innovasjon ved å styrke samarbeidet mellom næringsliv og akademia. Norge deltar aktivt i rammeprogrammet, og norske forskningsmiljøer får god uttelling i forhold til de midlene Norge bidrar med. Til slutt: Regjeringen besluttet høsten 2002 å utarbeide en handlingsplan for en helhetlig innovasjonspolitikk. Planen skal lanseres i sammenheng med nasjonalbudsjettet for 2004 og legge til rette for økt verdiskaping over hele landet. Handlingsplanen skal inneholde konkrete tiltak som kan øke innovasjonsaktiviteten i økonomien. Særlig viktige områder for denne handlingsplanen vil være forskningsbasert nyskaping, entreprenørskap og generelle rammevilkår for innovasjon i næringslivet. Spesielt for handlingsplanen vil være forsøket på å se alle elementer ved forskningsbasert nyskaping i sammenheng, og på dette grunnlag sette inn tiltak i de svakeste leddene i kjeden fra forskning til forretning.