André N. Skjelstad (Venstre), 2016-05-10:
Venstre mener at klimaforliket fra 2012 stadfester at arbeidet med energiomlegging og energieffektivisering i bygg skal fortsette, bl.a. gjennom skjerping av energikravene i byggteknisk forskrift. Den 17. november 2015 la regjeringen Solberg fram nye energikrav for passivhus, som skal gjelde fra 1. januar 2016 med ett års overgangsperiode. Disse kravene innebærer mer ambisiøse krav til netto energibehov enn TEK 10, og varmeinstallasjon for fossilt brensel forbys. Småhus, eneboliger, to- til firemannsboliger, rekkehus og kjedehus vil i praksis kunne velge mellom å installere panelovner og pipe, vannbåren varme eller å bygge i henhold til den mer ambisiøse passivhusstandarden. Venstre støtter alle disse nye kravene. Regjeringen Solbergs nye energiforsyningskrav og økning i arealgrense gjør det dessverre enklere for utbyggere å velge direktevirkende elektrisitet til oppvarming. Det stilles ingen krav til energiforsyning under den nye arealgrensen på 1 000 m2. For bygg over arealgrensen er det tilstrekkelig å tilrettelegge for at energifleksible løsninger kan benyttes en gang i framtiden istedenfor å installere det i dag. Venstre frykter at endringene går på bekostning av alternative løsninger for oppvarming og kjøling i bygg, som bl.a. varmepumper, solvarme, geovarme, fjernvarme og bioenergi. Venstre mener dette er en uheldig konsekvens når det om få år og i tråd med klimaforliket skal stilles krav om nesten-null-energinivå, hvor slike løsninger vil inngå. I tillegg er det uheldig å tillate økt bruk av direktevirkende strøm til oppvarming når resten av samfunnet må ta i bruk denne rene kraften for å kutte klimagassutslippene. Arealgrensen for energiforsyningskravene økes i den nye forskriften fra 500 m2 til 1 000 m2 oppvarmet bruttoareal. Endringen medfører at energiforsyning ikke reguleres i bygg under arealgrensen, med unntak av småhus. Venstre er bekymret for at utbyggere vil tilpasse seg en arealgrense på 1 000 m2 når det ikke stilles tilsvarende krav under arealgrensen. Derfor mener vi at det burde vært et krav til energiforsyning både over og under arealgrensen, slik at bygg under 500 m2 må dekke 40 pst. av netto varmebehov gjennom annen energiforsyning enn direktevirkende elektrisitet. I innstillingen fikk vi ikke med oss et flertall på å sette krav til bygg under 1 000 m2, men jeg håper at vi i dag kan sikre flertall for forslaget som støttes av Arbeiderpartiet, SV og Venstre om å be regjeringen innføre krav om at 60 pst. av netto varmebehov for bygg over 1 000 m2 kan dekkes med annen energiforsyning enn direktevirkende elektrisitet. Et slikt krav vil sikre at det i større bygg fortsatt velges og videreutvikles løsninger som er mer langsiktige, og som ikke minst trengs i nesten-null-energibygg. Det er kommet en rekke innvendinger, spesielt fra boligprodusenter, om at slike krav vil føre til mye dyrere bygg. Jeg mener det ikke er belegg for å si det. Jeg vil også minne om at man må se på kostnadene i et lenger perspektiv, også etter at bygget er levert. Dersom vi ikke innfører krav, vil nok mange velge den billigste løsningen i dag, og det er ikke sikkert at det er det mest framtidsrettede om få år. Da vil det være svært kostnadskrevende å bytte den løsningen for energiforsyning man valgte da bygget var nytt. I tillegg er det viktig å etablere en nasjonal definisjon og tilhørende energikrav for nesten-null-energinivå som skal gjelde fra 2020. Det er viktig å sikre bransjen og utbyggerne forutsigbarhet for krav som skal stilles om få år. En definisjon og energikrav må utarbeides i tett dialog mellom myndigheter, bransjeaktører og andre relevante aktører. Jeg håper derfor at et flertall av partiene også kan støtte dette forslaget. Så er det fristende å legge inn noen kommentarer etter at representantene Kapur og Njåstad har vært oppe her i dag. Litt av det flertallet er tydelig på, er at det gjelder å handle langsiktig. Det vil uansett kostnad være billigere når man kommer til slutteffekten. Jeg har vanskelig for å skjønne at totalsummen om ti–femten år vil være høyere. Selvfølgelig kan løsningen være dyrere i nuet, men når man bygger hus, har man et lenger perspektiv enn to år fram i tid. Jeg tar til slutt opp forslag nr. 5 på vegne av Venstre og Sosialistisk Venstreparti.