Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2019-03-26:
Dette er et viktig tema og en viktig interpellasjonsdebatt. Det er litt artig for en på min alder å høre om stress i skolen. Ordet «stress» var ikke oppfunnet den gangen jeg var 14–15–16–17 år og av og til var litt sliten og av og til litt nedfor, vi fikk klar beskjed om at det var en del av det å vokse opp, og at det var helt naturlig. Så jeg vil først få si at jeg er glad for at også statsråden har gjort det klart at vi må være forsiktige med å slenge om oss med diagnoser for helt normale utfordringer som alle barn og unge vokser opp med. Det var Marit Knutsdatter Strand som fikk meg til å gripe ordet. Hun sa at hun ikke ville ha «elever som er tilpasset skolen», men «en skole som er tilpasset elevene». Dette var et slags angrep på Granavolden-plattformen og på statsråden, som har sagt at vi burde ha språktesting litt tidligere enn ved skolestart, altså i 4-årsalderen eller i 3-årsalderen. Mitt syn er at det er veldig fornuftig å få en språktesting og en undersøkelse av barn i 3–4-årsalderen – at de har en forsvarlig og god utvikling når det gjelder å lære seg det norske språk, slik at det er mulig å sette inn hjelpetiltak overfor de barn som er i en livssituasjon hvor det ikke er noen mulighet for at de kan lære seg forsvarlig norsk før de begynner på skolen. Det må egentlig være et slags overgrep hvis man kommer til skolen med barn i 6-årsalderen som er født i Norge, og så kan de nesten ikke norsk. Det er en helt håpløs situasjon for små barn. Dette er ikke noe problem de fleste steder i Norge, men i Oslo brukes det altså ca. 250 mill. kr på særskilte vedtak og norskopplæring for barn med innvandrerforeldre. Da må det være mye bedre å flytte de pengene og de ressursene og bruke dem når barna er i 3–4–5-årsalderen, for å sikre at når de begynner på skolen, kan de følge den ordinære undervisningen på en forsvarlig måte. For å sette inn disse midlene og ressursene målrettet må man selvsagt identifisere hvilke barn det er som har en livssituasjon som gjør at det ikke kan forventes at de kan forsvarlig norsk når de begynner på skolen. Jeg er veldig glad for at dette er kommet inn i Granavolden-plattformen. Det var et vedtak i Oslo bystyre om å gjennomføre dette før forrige kommunevalg, og man var i gang med å lage et opplegg hvor man fikk identifisert de barna som ikke hadde en livssituasjon hvor det kunne forventes at de kunne norsk når de begynte på skolen, for at man i samarbeid med foreldrene kunne sette inn nødvendige tiltak og gi de nødvendige råd for hvordan foreldrene kanskje burde endre situasjonen litt. Det er enkelte som f.eks. omtrent oppmuntrer sine barn til å se barne-tv fra opprinnelseslandet og lese på språket fra opprinnelseslandet i stedet for at barna får en livssituasjon hvor de ser norsk barne-tv, leser norske barnebøker og synger norske barnesanger – altså at man lager et opplegg av hensyn til barna. Det er det som er viktig. Det er ikke hensynet til foreldrene som er viktig – det er hensynet til at alle barn som fødes i vårt land, og som skal forventes å være gode norske borgere, får en situasjon hvor de kan norsk før de begynner på skolen, og ikke den ulempen det er for disse barna dersom de ikke kan følge den helt ordinære undervisningen. Dette som vi var i gang med i Oslo, ble dessverre stoppet av det rød-grønne byrådet, som fortsetter å lukke øynene for den enormt negative utviklingen det er for veldig mange barn dersom de begynner på skolen uten å kunne norsk, og må bruke den tiden de skulle ha brukt på andre ordinære fag, til å ha særskilt norskopplæring. Jeg synes langt flere, særlig de på venstresiden, burde være opptatt av tiltak, slik at alle barn som fødes og skal være i Norge, kan forsvarlig norsk når de begynner på skolen. Det er den beste start i livet som vi kan gi dem, og derfor ber jeg de rød-grønne partienes representanter om å tenke igjennom en gang til hva de ønsker å gjøre for å sikre at alle barn kan norsk når de begynner på skolen.