Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2000-10-20:
Det er positivt at Stortinget får satt forbrukerpolitikken på dagsordenen gjennom behandlingen av denne meldingen. Både stortingsmeldingen og komiteinnstillingen gjenspeiler hvordan forbruket, forbrukernes situasjon og forbrukerpolitikken henger sammen med de fleste nasjonale politikkområdene og med internasjonale utfordringer og globalisering. Dette understreker betydningen av en bred og samlet diskusjon i Stortinget, med basis i en omfattende stortingsmelding. Forbrukerne står overfor et marked i stadig endring, drevet fram av en ny teknologi som innebærer et enormt potensial. Netthandel gir oss mulighet til å opptre på et grenseløst globalt marked både når det gjelder produkter og informasjon. Netthandel og andre transaksjoner via ny teknologi utgjør foreløpig en begrenset del av norske forbrukeres innkjøp og informasjon, og vil nok etter all sannsynlighet også gjøre det i lang tid framover. Forbrukerpolitikken må ta høyde for den nye utviklingen, men må samtidig forholde seg til at det er de mer tradisjonelle informasjons- og omsetningsformene som stadig preger forbrukernes hverdag. Dette kan være en av grunnene til at forbrukerpolitikken, slik jeg opplever det, har blitt mindre kontroversiell. Påstander om formyndermentalitet, og særlig om en særnorsk sådan, mener jeg faller litt til jorden når det i det store og hele er felles holdninger i Europa til reguleringen av forholdet mellom forbrukere og de andre markedsaktørene. Men jeg tror også andre forhold og utviklingstrekk, som kommersialisering av hverdagen, konsentrasjon og økt markedsmakt på tilbydersiden, synliggjør behovet for en moderne forbrukerpolitikk tilpasset dagens markedsøkonomiske system. Det krever at flere viktige grunnelementer er på plass: en slagkraftig interesseorganisasjon for forbrukere som korrektiv og som motkraft i markedet, et hensiktsmessig regelverk, effektive tilsynsorganer og systemer for tvisteløsninger. Det kan ikke være slik at det bare er «TV 2 hjelper deg» og «Forbrukerinspektørene» som skal tale forbrukernes interesser og sak. Jeg vet – og der deler jeg representanten Hellelands syn – at de gjør en utmerket jobb, men dette kan ikke være nok. Når vi bruker ordet «regulering», er det viktig å understreke at det ikke er snakk om regulering i en planøkonomisk forstand. Regelverk om forbrukerrettigheter handler mer om spilleregler, klare prinsipper for avtalevilkår og kjøpers og selgers rettigheter og plikter. Alle parter er tjent med slike regler for å ha oversikt og et klart grunnlag å forholde seg til i et marked med millioner av transaksjoner hver eneste dag. Det er nødvendig med noen grunnleggende krav til informasjon og markedsføring for å ivareta en av markedsøkonomiens viktigste forutsetninger om opplyste forbrukere. En uoversiktlig flom av partisk reklame kan snarere virke i motsatt retning. Det er vel heller ingen uenighet om at spørsmålet om sikkerhet for liv og helse ikke kan overlates til markedets prinsipper om prøving og feiling, selv om vi kan ha diskusjoner om når det må løses med direkte krav til produkters utforming og bruk, og når det er tilstrekkelig med merking og andre informasjonskrav. Markedsutviklingen bidrar likevel på flere områder til nye spørsmål om veivalg for framtidas forbrukerpolitikk, og det mener jeg vi politisk må ta innover oss. Vi må se forbruker-, nærings- og konkurransepolitikk i sammenheng i større grad enn hva vi har vært vant til. Forbrukerrollen i framtida må bli langt mer offensiv i forhold til markedet. Vi må sikte mot en markedsøkonomi som tar tilstrekkelig hensyn til både miljø og brukere. Næringslivet bør samtidig ta et større ansvar for å sikre forbrukerinteresser. En positiv holdning til forbrukerinteresser bør kunne representere et konkurransemessig fortrinn for næringsdrivende, snarere enn en hemsko eller et minus. Det er viktig og riktig at meldingen fokuserer på de overordnede miljø-, fordelings- og etikkutfordringene, også i en forbrukerpolitisk sammenheng. Forbruket må på lengre sikt utvikles innenfor rammene av en bærekraftig og rettferdig utvikling. Det er igjen grunn til å minne om at i dag står 20 pst. av den rikeste delen av verdens befolkning for 86 pst. av de samlede utgiftene til privat forbruk, mens den fattige delen av verden, 20 pst., disponerer så lite som 1,3 pst. Bruken av ressurser kan ikke fortsette å øke uten å undergrave selve grunnlaget for veksten, nemlig naturen. Det må vi ta innover oss. Vi må utforme en politikk som reduserer ressursforbruket, samtidig som folk bør få oppleve at livskvaliteten øker. Her deler jeg representanten May-Helen Molvær Grimstads syn. For forbrukerpolitikken i mer tradisjonell forstand vil utfordringen først og fremst være å stimulere forbrukerne til valg og forbruksmønster som er minst mulig miljøbelastende. Det kan skje gjennom en bevisstgjørende og holdningsskapende informasjon, eksempelvis gjennom undervisning i skolen og direkte informasjon til forbrukerne i kjøpssituasjoner, som f.eks. gjennom en positiv miljømerking. Miljømerking er et eksempel på at forbrukerne kan utøve makt gjennom de signaler som etterspørselen i markedet representerer. Vi har sett ulike eksempler på det en kan kalle politisk eller etisk bevisst forbruk. For mange er det viktig å vite at produktene de kjøper, er produsert med respekt for menneskerettigheter, arbeiderrettigheter, dyrevelferd og uten barnearbeid. Regjeringen ser positivt på og vil bidra til økt individuell og kollektiv bevissthet i forbruket. En forutsetning for å kunne opptre som en politisk forbruker er at slik informasjon på en eller annen måte settes i system. Det arbeides nå i flere land med å utvikle systemer for forbrukerinformasjon om slike etiske forhold. Jeg har lyst til å vise til LO og Kirkens Nødhjelp, som i samarbeid med de store dagligvarekjedene har satt i gang et arbeid for etisk forbrukerinformasjon. Flere norske organisasjoner ønsker i samarbeid å bruke bl.a. Internett til å fremme informasjon om etiske sider ved produkter og produsenter. Utviklingen av informasjonssamfunnet er ikke minst merkbar når det gjelder markedsføring og forbrukerinformasjon. I tillegg til den eksplosive veksten i informasjonsmengden, i media og i påvirkningsformer, er det en tendens til at ulike typer informasjon smelter sammen, og at det blir vanskelig å vite hva som er hva. Regjeringen har foreslått en lovfesting av prinsippet om at markedsføring skal framstå som markedsføring, slik at det kommersielle budskapet ikke skal forveksles med redaksjonelt stoff. Det er viktig for oss å trygge den private sfæren fra overdreven kommersiell påvirkning. Muligheter for forbrukerne til å velge bort uønsket reklame må være et helt sentralt prinsipp. I forslaget til endringer i markedsføringsloven, som ble lagt fram for Stortinget i juni, har Regjeringen foreslått at forbrukerne må samtykke før de får reklame via elektronisk post, telefaks eller tekstmeldinger til mobiltelefon. Med bakgrunn bl.a. i at meningsmålinger viser en massiv motstand mot telefonsalg, har vi sendt et forslag på høring om å innføre samme regel for denne salgsformen. Over 60 uttalelser har kommet inn, og jeg vil komme tilbake til vår oppsummering og konklusjon når den er klar. Flere av talerne har vært inne på barn. Barn er blitt en viktig målgruppe i næringslivets strategi for merkevarebygging. For å vri litt på den gamle frasen så kan vi vel si: Den kan ikke tidlig nok krøkes, den som god forbruker skal bli. Selv om reklame rettet mot barn har forekommet lenge, er det massive og bevisste multimediepresset nytt, som også Anne Enger Lahnstein gav et bilde på i sitt innlegg. Barn og unge utfordres på nær sagt alle områder. Og presset ser beklageligvis bare ut til å øke. Det som kanskje provoserer sterkest, er når strategiske næringslivsinteresser spiller kynisk på barn og unges identitet og selvfølelse, eller en manglende sådan. Og vi kan ikke la være – både som foreldre, som politikere og som samfunnsmedlemmer – å ta stilling til denne utviklingen og hva den fører med seg av verdispørsmål og politiske spørsmål. Det blir altfor defensivt å legge seg flat for næringsinteressene i denne sammenheng.