trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-24:
Fosterhjemsutvalget hadde mange forslag, det var derfor det var på høring og ble grundig gjennomgått. Som jeg sa, vil noe også følges opp og viktige ting komme i barnevernsloven, som jeg også tar sikte på å legge fram for Stortinget innen kort tid. Jeg kommer tilbake til de konkrete tiltakene når strategien blir lagt fram. Men jeg er helt enig i at økonomiske rammevilkår og forutsigbarhet for fosterforeldrene er en veldig viktig del. Jeg tror det er viktig for å ha en trygghet for å kunne bli fosterforeldre, og at det også virker inn på rekrutteringen. Så vil jeg bare si at kommunene også i dag kan kompensere fosterforeldre for tapt opptjening av tjenestepensjon, og at fosterforeldrene har mulighet til å kunne spare til pensjon gjennom ordninger som er gunstige skattemessig. Det er en av modellene som har blitt pekt på, og som er en mulighet for kommunene i dag. Selve temaet kommer vi altså tilbake til i strategien.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-24:
Barnevernsreformen er en viktig del av nettopp det å kunne forebygge bedre, at vi gir mer ansvar og muligheter til kommunene. I forbindelse med det vil det være overføringer. Så kommer vi som vanlig tilbake når kommuneproposisjonen kommer til Stortinget. Det er vel halvannen måned – eller noe rundt det – til Stortinget blir presentert for den. En vil da kunne sende signaler om hvordan en tenker overgangen. Jeg er veldig opptatt av nettopp dette temaet, for det er så viktig at kommunene har mulighet til å kunne tilby gode fosterhjem. I fosterhjemsstrategien jobber vi også med hvordan dette kan bli mer forutsigbart, at rammevilkårene kan bli bedre, og rett og slett at oppfølgingen av fosterhjemmene kan bli bedre. Hele dette komplekset vil være viktig i strategien – og også det økonomiske vil vi sende tydelige signaler om når kommuneproposisjonen kommer og Stortinget skal ta stilling til den.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-24:
«Jeg viser til at sentralbankene har gått sammen om et prosjekt kalt «greening the financial system», hvor målet er nettopp tiltak som skal gjøre penge- og finanssektoren til drivkrefter for et grønt skifte. Er statsråden enig med SV i at sentralbanken bør få klima som en del av sitt mandat for å nå målet om et rettferdig grønt skifte?»
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-24:
Jeg vil takke finansministeren for svaret og den utfyllende informasjonen om håndteringen av klimarisiko. Det siste er viktig, og det er noe som SV har vært pådriver for i mange år. Jeg tror vi kan slå fast at sentralbanken kanskje ikke har ligget fremst i det arbeidet, men det begynner å komme seg. Så er ikke det SV tar til orde for her, det samme som at vi skal pålegge Norges Bank ansvaret for å løse klimakrisen, men sentralbankens oppgave har alltid vært å støtte statens politiske mål, politiske mål som også endrer seg opp gjennom historien. Nå står vi altså overfor en helt ny, historisk økonomisk utfordring i form av klimakrisen, og hvis vi skal nå de målene, er det viktig at hele økonomien trekker i samme retning. I Storbritannia har man nylig gitt en klar marsjordre fra den britiske finansministeren til sentralbanken om å hjelpe til med å gjøre økonomien grønn og skape et nullutslippssamfunn innen 2050. Vil vi følge etter det Storbritannia har gjort?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-24:
Det å sette det inn som et mål i pengepolitikken er ikke det vi tar til orde for, men at det bør være en del av mandatet, på samme måte som man har andre deler av mandatet på plass. Enten det er finansiell stabilitet eller å bidra til lav og stabil prisvekst, bør klimaet inn der som den mest altoverskyggende utfordringen vi står overfor, og som påvirker økonomien i stor grad. Men det vil også kunne gi sentralbanken mulighet til å ta i bruk flere virkemidler for å gjøre det finansielle systemet grønnere og for å gi drahjelp til de private aktørene innenfor finansbransjen som etterspør nettopp mer grønn finans, enten det er å bidra til å gjøre markedet for grønne obligasjoner større, som et eksempel, eller krav til grønne verdipapirer/obligasjoner, som er virkemidler som sentralbanken kan ta i bruk. Hele dette feltet ser vi utvikler seg internasjonalt, vi ser at Storbritannia går foran, og da bør vi også i alle fall utrede mulighetene som ligger her.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-24:
I henhold til sentralbankloven har Norges Bank som formål å opprettholde en stabil pengeverdi, sørge for stabilitet i det finansielle systemet og et effektivt og sikkert betalingssystem. Videre skal sentralbanken bidra til høy og stabil produksjon og sysselsetting. Vi må være varsomme med å overbelaste sentralbanken med nye mål utover formålet, gitt de virkemidlene den har til rådighet. Ansvaret for å nå Norges klimamål og den omstillingen det krever, ligger i regjering og storting og er ikke et ansvar vi kan pålegge sentralbanken. Samtidig vil klimarisiko være et element som også må være med i bankens vurdering av de økonomiske og finansielle utsiktene. Klimaendringer og tilpasninger til lavutslippsøkonomi påvirker store deler av norsk og internasjonal økonomi og vil på den måten kunne påvirke pengepolitikken og stabiliteten i det finansielle systemet. For eksempel vil flere ekstremværhendelser eller tiltak som økte karbonpriser kunne påvirke både aktiviteten, inflasjonen og bankenes risiko for tap. Dagens mandat og rammeverket for Norges Bank er et godt utgangspunkt for å håndtere klimaendringer og risiko. I Norges Bank har klimarisiko lenge vært et tema i forvaltningen av SPU, og banken uttrykker selv at «i tiden fremover vil økt kompetanse på klimarelaterte spørsmål ha fokus innenfor alle bankens oppgaver og mandater». Norges Bank er medlem av Network for Greening the Financial System, som er et nettverk for sentralbanker og finanstilsynsmyndigheter. Nettverket skal på frivillig basis utveksle erfaringer og fremme det finansielle systemets evne til å håndtere klimarisiko og forberede seg på lavutslippssamfunnet. Et mål er å definere og fremme beste praksis både i og utenfor nettverket og å utføre eller tildele analyseoppdrag innen grønn finans. Deltakelse vil gjøre banken bedre orientert om utviklingen i hvordan banker og finansmarkeder, både ute og hjemme, vil håndtere klimarisiko fremover. Finansdepartementet har oppnevnt en ekspertgruppe som skal utarbeide en rapport om betydningen av finansiell klimarisiko og klimarelaterte investeringsmuligheter for et fond som SPU og drøfte alternative måter å håndtere dette på i forvaltningen. Norges Bank er også bedt om å analysere og gi vurderinger. Departementet legger opp til å komme tilbake til disse vurderingene i fondsmeldingen for 2022.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-24:
Jeg mener at Norge er blant de aller fremste på bærekraftig finans. Det har vi vært gjennom flere år, og jeg mener at Norge skal ha den posisjonen. Det er ingen tvil om at finanssektoren, bankene og institusjonene spiller en viktig rolle i det grønne skiftet. Vi må bidra til at privat kapital går i retning av de grønne prosjektene og støtter opp under de tydelige målene vi har. Men det sentrale spørsmålet her er om det skal inn i målet for sentralbanken, og der er jeg svært skeptisk. Og hvorfor det? Jo, fordi det må være en sammenheng mellom de målene vi setter, og de virkemidlene banken har, nettopp for at vi skal kunne plassere ansvaret der også. Jeg tror ikke vi er så uenige om i hvilken retning vi skal gå, spørsmålet er om det skal inn i målet for pengepolitikken, og det er det jeg er skeptisk til.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-24:
Som jeg allerede har sagt, skal Norge være blant de aller fremste på bærekraftig finans. Jeg mener at vi har den posisjonen i dag. Både private banker og Norges Bank, gjennom SPU, har en betydelig kompetanse på dette området. Også våre forskningsinstitusjoner og høyere utdanningsinstitusjoner har dette på sin prioriteringsliste, og det skal de ha, for dette er viktig. Det er ingen tvil om at klimarisiko og bærekraftig finans også er en viktig rammebetingelse for Norges Bank, men det sentrale spørsmålet er om det skal inn i sentralbankloven som et mål for utøvelsen av pengepolitikken, og det er det jeg er skeptisk til, for det er vanskelig å se sammenhengen mellom de målene man da setter, de virkemidlene de har, særlig når vi skal stille dem til ansvar for utøvelsen av pengepolitikken. Men som en rammebetingelse er det ingen tvil om at dette er viktig for Norges Bank.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-24:
Vi har et ansvar for å sikre en effektiv bruk av fellesskapets ressurser og å holde de offentlige utgiftene nede. Bruk av konsulenttjenester skal understøtte dette målet. Bruk av konsulenttjenester kan gi tilgang til oppdatert spisskompetanse som det er kostbart og uhensiktsmessig å bygge opp internt, f.eks. i forbindelse med IKT-prosjekter. Konsulenttjenester kan gi tilgang til ny kunnskap og bidra til innovasjon og til å hindre budsjettoverskridelser på store investeringer, f.eks. i samferdselssektoren. Utgiftene til konsulenttjenester utgjør i underkant av 10 pst. av lønns- og personalutgiftene i staten. Om lag 90 pst. av utgiftene i 2020 gikk til utvikling av programvare, IKT-løsninger, og andre konsulenttjenester, herunder planlegging og kvalitetssikring av samferdselsprosjekter. I koronaåret 2020 er det naturlig at utgiftene til konsulenttjenester har gått noe opp. Vi vet bl.a. at skatteetaten har brukt konsulenter for å utvikle kompensasjonsordningen, at FHI har brukt konsulenttjenester for å oversette tiltak om smittevern til flere språk, og at Nav har utviklet en rekke nye ordninger for å hjelpe folk gjennom krisen. Dette er tiltak vi måtte få på plass raskt, og jeg tror vi skal være takknemlige for at det fantes konsulenter som kunne hjelpe. Jeg mener vi alltid skal jobbe for å bli bedre og mer effektive. For å legge til rette for mer effektiv bruk av konsulenttjenester fremover varslet Finansdepartementet i perspektivmeldingen at regjeringen vil utvikle retningslinjer for kjøp av konsulenttjenester i staten. Retningslinjene skal inneholde anbefalinger for hvordan konsulentbruk bør forankres strategisk, hvordan ulike typer konsulentkjøp bør gjennomføres i praksis, samt belyse fallgruver ved kjøp av konsulenttjenester.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-24:
Hvis Senterpartiet hadde klart å bevege seg litt under slagordnivå, litt under de store overskriftene, hadde det også vært mulig å ha en fornuftig diskusjon om dette. Vi har i perspektivmeldingen sagt at vi nå utvikler retningslinjer for bruk av konsulenttjenester. Jeg mener at man alltid kan bli bedre. Målet med konsulenttjenestene er jo at vi skal bidra til effektiv bruk av samfunnets ressurser. Hvis vi f.eks. skulle kutte 25 pst. i konsulentkravene knyttet til konsekvenser for store samferdselsprosjekter, ville det berøre fremdriften for E6 Åsen–Steinkjer, E16 Stanghelle–Arna, E39 Ålesund–Molde, E39 Vartdal–Halsafjorden, osv. Poenget er at disse konsulenttjenestene bruker man for å få kostnadene ned, for å bidra til en effektiv fremdrift i prosjektene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-24:
Min tilnærming er at man alltid kan bli bedre. Man kan alltid bli mer effektiv, og vi skal alltid være kritiske til pengebruk i staten. Men å tro at man kan bytte ut den konsulentbruken som nå er, knyttet til IKT-prosjekter og kvalitetssikring av samferdselsprosjekter, med fast ansatte i departementene for å håndtere de oppgavene! Da ville det bli en svært stor, tungrodd og lite effektiv statlig sektor. Så det å bruke konsulenttjenester er fornuftig. Jeg er enig med representanten i at vi skal ha et kritisk blikk på det, men da må man også gå inn og se på hva man bruker penger til. Folkehelseinstituttet har brukt penger til en kampanje for økt bruk av HPV-vaksine. Mener Senterpartiet at det var uklokt? Jeg var inne på at FHI har brukt penger til å oversette rådene under denne koronakrisen til flere språk. Var det uklokt? Vi skal være kritiske, men vi må også se på hva pengene faktisk går til. I mange tilfeller bidrar det til en mer effektiv og mindre offentlig sektor.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-03-24:
«I svar fra finansministeren på skriftlig spørsmål 16. februar i år kommer det frem at kostnadene til konsulentbruk i staten i 2020 anslås til ca. 12 mrd. kr. Konsulentbruk i statlige foretak og selskaper kommer i tillegg. Ser statsråden det som et mål å redusere konsulentbruken, og hvilken strategi har regjeringen for å redusere konsulentbruken?»
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-03-24:
Jeg takker for svaret. Poenget er ikke hvorvidt en skal bruke konsulenttjenester eller ikke. Ved noen anledninger vil konsulenttjenester være hensiktsmessig. Spørsmålet handler om det voldsomme volumet en har på bruk av konsulenttjenester, anslått til 12 mrd. kr i fjor. Det er omtrent det dobbelte av det vi eksempelvis bruker på Hæren i Norge. Så det er store beløp, og innenfor tunge offentlige sektorer. Eksempelvis brukte en i helseforetakene i 2015 1,6 mrd. kr på PR-tjenester og konsulenter. Året etter brukte universitetene i Norge anslagsvis 1,4 mrd. kr. Til det statsråden nevner når det gjelder samferdselsutbygginger: Ja, på en del områder trenger en å leie inn spesialister, men samtidig ser vi erfaringer med eksempelvis Bane NOR, som da de skulle ha en ny signaldirektør, leide inn en konsulent i et halvt år for 2,3 mrd. kr. Er det fornuftig ressursbruk? Hvordan vil en få ned denne svære konsulentbruken?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-03-24:
Poenget er nettopp at når en skal ha en ordentlig gjennomgang og sørge for å få kostnadene ned, må en ha en kritisk gjennomgang av konsulentbruken, for timekostnaden ved å bruke eksterne konsulenter ofte er betydelig høyere enn ved å bruke egne ansatte. I tillegg må det offentlige ha en strategi for å bygge opp kompetanse i egen organisasjon. Så skal en ha konsulenter i tillegg. Jeg nevnte Bane NOR i stad, som har leid inn en direktør som konsulent. I tillegg har en eksempelvis på et av de største jernbaneprosjektene i Norge, Follobaneprosjektet, på Ski, 2,3 mrd. kr og en konsulent som ble satt til å lede. Bane NOR har en stor digitaliserings- og teknologidivisjon som har store utfordringer med å beholde arbeidskraft og med rekruttering. Hvorfor satser en ikke mer på å beholde viktig arbeidskraft internt istedenfor at en har en voksende konsulentbruk innenfor stadig nye områder?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Som ledd i den nasjonale førstehjelpsdugnaden «Sammen redder vi liv» er Norsk Folkehjelp gitt i oppdrag av Helsedirektoratet å lede prosjektet «Frivillige organisasjoner som akutthjelpere». Prosjektet skal utarbeide løsninger for bruk, varsling, kommunikasjon og opplæring av akutthjelpere fra frivillige organisasjoner. Norsk Folkehjelp rapporterer nok en gang om vanskeligheter med framdriften i prosjektet. Mitt spørsmål til helse- og omsorgsministeren er: Hvordan vil statsråden sikre at prosjektet «Frivillige organisasjoner som akutthjelpere» får implementert akutthjelperapplikasjonen, slik at tusenvis av frivillige kan bidra til å redde liv?»
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Jeg har fått tilbakemelding fra Norsk Folkehjelp om at de har opplevd Helsedirektoratet som en veldig god samarbeidspartner hele veien. Men de opplever at dette prosjektet går litt i loop. Som statsråden var inne på, har man hatt en pilot sammen med Sykehuset i Vestfold og Sykehuset Innlandet for å pilotere akutthjelperapplikasjonen, men så har det blitt påpekt behov for en risiko- og sårbarhetsanalyse fra Sykehuspartner HF. De manglet formelt oppdrag, prioritering av personell og oppdrag samt finansiering, og da dette oppdraget ble bestilt fra Sykehuspartner HF, var det mangel på personell til gjennomføring. Hva vil helseministeren gjøre for å sørge for at dette prosjektet kommer ut av loop? Noen må jo be disse partnerne om å snakke sammen. Her er det tusenvis av dugnadstimer som har gått med så langt.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Ja, jeg tror alle har forståelse for at det siste året har vært spesielt. Samtidig har denne prosessen egentlig pågått siden 2018, og det var allerede i mai 2019 at behovet for en ROS-analyse ble identifisert. Men jeg tror ikke vi kommer så mye videre hvis vi skal stå her og gå i loop heller, så jeg tror heller jeg avslutter med et spørsmål til helseministeren om hvilke signaler han kan gi til disse viktige organisasjonene, som nå står overfor en påske hvor det nok blir litt utfart likevel, og hvor vi får se hvor viktig den innsatsen Norsk Folkehjelp, Røde Kors og andre organisasjoner gjør, er – hvor viktig det er. Når kan denne applikasjonen være på plass, slik at disse organisasjonene kan bidra til å redde liv?
Bent Høie (Høyre), 2021-03-24:
Akutthjelperordningen er regulert i akuttmedisinforskriften § 5, der det står at kommunene og de regionale helseforetakene kan inngå avtale om bistand fra akutthjelpere som en del av sin akuttmedisinske beredskap. Akutthjelperordningen er et supplement til publikums førstehjelpsinnsats og de ordinære akuttmedisinske tjenestene. Ordningen skal ikke erstatte helseforetakenes og kommunenes forpliktelser til å opprettholde en forsvarlig akuttmedisinsk beredskap med ambulansetjeneste og legevakt. Det foreligger god dokumentasjon på at akutthjelpere kan bidra til å øke overlevelsen ved tidskritiske akuttmedisinske tilstander utenfor sykehus. Et hovedmål for den nasjonale førstehjelpsdugnaden «Sammen redder vi liv» er å etablere et nasjonalt nettverk av akutthjelpere. Prosjektet «Frivillige organisasjoner som akutthjelpere» ledes av Norsk Folkehjelp. Norsk Folkehjelp har siden 2019 pilotert en akutthjelperordning i flere helseregioner ved å bruke nettbrett tilsvarende som ambulansetjenesten. Dette har gitt verdifull operativ kunnskap og erfaring, men er ikke en hensiktsmessig teknologi for å bredde løsningen. Norsk Folkehjelp har derfor tatt initiativ til å utvikle en applikasjon for mobiltelefoner. Det har vært behov for å få oversikt over hva piloteringen av applikasjonen vil innebære både teknisk, juridisk og ressursmessig, samt å gjøre en risiko- og sårbarhetsanalyse. Dette har dessverre trukket ut i tid. Det har også vært nødvendig å prioritere mellom rekkefølgen på forskjellige IKT-prosjekter i sektoren i forbindelse med pandemien. Dette har medført forsinkelser i noen IKT-prosjekter, som akutthjelperapplikasjonen. I likhet med representanten Moflag mener jeg at akutthjelpere er en viktig del av en sammenhengende akuttkjede. Det sa vi også veldig tydelig i Nasjonal helse- og sykehusplan. Jeg er opptatt av at vi får gode løsninger for utkalling av akutthjelpere, og legger til grunn at Helse Sør-Øst, Norsk Folkehjelp og de øvrige aktørene finner en god og snarlig løsning for applikasjonen.
Bent Høie (Høyre), 2021-03-24:
Jeg oppfatter at det jobbes godt med dette, men jeg tror at noen av utfordringene her er ikke nødvendigvis at det har gått i loop, men at en del av nøkkelpersonellet som skulle ha jobbet med dette, dessverre har vært nødt til å jobbe med andre prosjekter som har vært høyere prioritert i forbindelse med pandemien, bl.a. en løsning for elektronisk laboratorierekvirering for nye teststasjoner som ikke har elektroniske pasientjournalsystemer fra før. Det har også vært behov for å prioritere videokonsultasjonsløsninger og også dessverre for å trekke klinikere ut av IKT-prosjekter, som en del av beredskapssituasjonen. Dette har medført forsinkelser i flere IKT-prosjekter, inkludert denne applikasjonen, men det jobbes nå med å prøve å få gjort tingene raskt igjen. Jeg tror imidlertid det også er forståelse for at det i denne situasjonen har vært nødvendig å ta noen tøffe prioriteringer.
Bent Høie (Høyre), 2021-03-24:
På grunn av dette arbeidet kan jeg dessverre ikke sette en dato på det. Men som jeg sa, legger jeg til grunn at Helse Sør-Øst finner en snarlig løsning for dette og prioriterer dette når det er mulig. Så er mitt signal til disse organisasjonene før påske å si tusen takk for den utrolig viktige jobben som de gjør i beredskapen. Den er jo ekstra viktig i den situasjonen som vi står i nå, der veldig mange kommuner får mye besøk og nok er bekymret for hvordan påsken blir. Da vet vi at det å ha disse organisasjonene som en del av den lokale beredskapen er av enorm, uvurderlig verdi. Så er det viktig at vi alle sammen bidrar til at det blir minst mulig press på disse tjenestene når det gjelder smitte, men også at vi ikke tar for høy risiko med den skituren eller fjellturen som vi har tenkt på i påsken, slik at vi slipper å belaste tjenestene unødvendig.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-03-24:
«Representanter fra regjeringspartiene etterspør målbare resultater for politiske tiltak for å snu befolkningsnedgangen i nord. Men statistikken fra SSB viser målbare resultater av regjeringas politikk. Oslo og spesielt Viken har stor vekst. Nord-Norge har stor nedgang. Utviklinga viser at regjeringa ikke satser på hele landet, men fører en politikk som tømmer Nord-Norge for folk. Regjeringas satsinger sentraliserer landet og fører til store vansker for unge som skal kjøpe egen bolig i sentrale strøk. Ser statsråden at politikken virker?»
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-03-24:
Jeg har lyst til å helt konkret gå inn på et par av de feilaktige opplysningene som kom fra statsråden. Under den rød-grønne regjeringen var det mange færre kommuner som hadde befolkningsnedgang enn i dag. Når det gjelder NTP, viser det seg at i dag er det vel 1 030 km statlig vei som ikke har gul stripe. Stort sett ligger disse veiene i Nord-Norge og på Vestlandet. For Nordlands del var det ingen av de veiene som mangler gul stripe, som lå inne i NTP, verken E10 i Lofoten eller E6 Sørelva–Borkamo. De strekningene er rett og slett tatt ut av NTP. Det er jo ingen satsing – eller hva mener statsråden om det?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-03-24:
Statsråden kan ikke ha forstått hva Senterpartiet har sagt. Senterpartiet skal ikke skrote noen avtale. Senterpartiet ser derimot at det er mulig å utvikle bedre avtaler for handel mellom Norge og Europa, uten at vi trenger å godta alle slags direktiver. Vi vil ha gode avtaler – det er helt klinkende klart. Den avtalen vi skal ha, hvis vi ender der, skal være en bedre avtale. I den perioden da Høyre har hatt regjeringsmakt, har Nordland kun fått en netto økning på 160 arbeidsplasser, mens Oslo og Akershus har hatt en økning på til sammen 8 519 arbeidsplasser. Det viser ikke noe tegn til en aktiv distriktspolitikk som flytter arbeidsplasser nordover.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-03-24:
Det medfører ikke riktighet at regjeringen ikke satser på hele landet. Bare for å gjøre det klart: Jeg kjenner meg overhodet ikke igjen i at regjeringen fører en politikk som tømmer Nord-Norge for folk og bidrar til sentralisering. Fra vi overtok i 2013 til begynnelsen av 2021 har det blitt over 4 400 flere innbyggere i Nord-Norge. Men nå går befolkningstallet nedover. Det skyldes bl.a. at det kommer færre arbeidsinnvandrere nå enn for noen få år siden. En annen grunn er at det fødes færre barn i hele Norge, også i distriktene. Lave fødselstall gir særlig utslag på små steder. Utflytting av unge fra distriktene mot sentrum har foregått gjennom mange tiår, også da Senterpartiet satt i regjering. Det gjør at byene og distriktene har byttet plass når det gjelder fødselsoverskudd – øker det i byene, synker det i distriktene. Dette har vært en pågående trend gjennom mange år. Regjeringen fører en fremtidsrettet distriktspolitikk for å omstille norsk økonomi for vekst og nye arbeidsplasser, og vi videreutvikler dette nå gjennom tre nye strategier, for småbyer, kyst og innland. Vi øker satsingen på samferdsel og bredbånd. Og i en ny nasjonal transportplan vil vi fortsette regjeringens historiske samferdselssatsing i Nord-Norge. Vi satser milliardbeløp på veiinvesteringer, til riksvei og fylkesvei. Vi bygger bredbånd i distriktene som aldri før. Gode samferdsels- og bredbåndsløsninger er avgjørende for å sikre livskraftige distrikter. Regjeringen har flyttet og nyetablert om lag 1 230 statlige arbeidsplasser utenfor Oslo-regionen. Samtidig har det blitt 2 500 flere statlige stillinger i begge de nordnorske fylkene siden vi overtok. Vi legger også til rette for at alle skal ha mulighet til å ta utdanning, uavhengig av hvor i landet man bor og hvilken livssituasjon man er i. Innen sommeren skal vi også legge frem en strategi for desentralisert og fleksibel utdanning. Grunnlaget for at folk skal bo i hele landet, er at de har en jobb å gå til. Derfor prioriterer vi gode vilkår for næringslivet. Distriktspolitikk handler om innsats på en rekke politikkområder, og vi vil fortsette vår satsing på samferdsel og skatte- og avgiftslettelser for å skape jobber i Nord-Norge. Vi vil satse videre på desentralisert utdanning, på forskning, innovasjon og en aktiv og statlig lokaliseringspolitikk, bedre kommuneøkonomi og utbygging av bredbånd i hele landet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-03-24:
Det er riktig at det var en befolkningsvekst frem til 2019 i Nord-Norge. Det kan vi takke et offensivt næringsliv og arbeidsinnvandring fra EØS-området for. Takket være EØS kom det mange til Nord-Norge som bidro både til økt sysselsetting og økte bosettingstall. Hva gjør Senterpartiet? Jo, de har tenkt å skrote EØS-avtalen og hindre mulighet for at bedriftene i Nord-Norge kan vokse og skape nye arbeidsplasser – som sørger for at folk har lyst til å flytte til Nord-Norge på grunn av spennende jobber, og sørger for at bedriftene får mulighet til å eksportere varene sine til markeder som gjør at de kan tjene penger og utvikle gode nye jobber. Når det kommer til NTP, har denne regjeringen en storsatsing på fylkesveiene, som er et historisk godt distriktspolitisk tiltak, noe som Senterpartiet dessverre ikke bidro til. De vil bare overføre fylkesveiene til fylkeskommunene, uten at statlig finansering skal forplikte.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-03-24:
I perioden 2001–2019 økte antall sysselsatte i Nord-Norge med 7,8 pst. Hadde det ikke vært for arbeidsinnvandringen fra bl.a. Europa, ville økningen vært på 3 pst. Jo, Senterpartiet vil ta Norge ut av EØS-avtalen, og derigjennom knuse livsgrunnlaget for bedrifter og tusenvis av jobber i hele Norge. Konsekvensene av dette er jo at Nord-Norge skal leve av statsbudsjettet. Nord-Norge skal leve av at det sitter noen i Oslo og bestemmer hvem som skal få bevilgninger eller ikke i Nord-Norge. Det Nord-Norge trenger, er mer av den politikken som bidrar til at jobber skapes, at folk har lyst til å flytte til Nord-Norge og bli boende i Nord-Norge. Det skjer så fantastisk mye bra innen forskning, innovasjon og utvikling. Det er mange bedrifter som har lyst til å skape verdier, og som har lyst til å etablere arbeidsplasser. Men kommer Senterpartiet til makten, er det den største trusselen mot norske arbeidsplasser i Nord-Norge.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-03-24:
Bergen Engines-saken har ikke primært vært en utfordring for Forsvaret, for vi har brukt tid på å avklare om de kontraktsforholdene Forsvaret har med Bergen Engines, har vært problematisert. Forsvaret kan finne alternative leverandører til de tjenestene man får fra Bergen Engines. Men Bergen Engines-saken har vist oss at det vi varslet i den sikkerhetsloven som ble vedtatt i Stortinget i 2018, det vi har behandlet i langtidsplanen for Forsvaret, og det vi har behandlet i den samfunnssikkerhetsmeldingen som nylig er vedtatt i Stortinget, nemlig at økonomiske interesser og utenlandske oppkjøp kan være en sikkerhetsrisiko og kan true nasjonale sikkerhetsinteresser i Norge, er riktig. Det er sånn at for Bergen Engines’ del har vi kommet fram til at det ikke er primært det at Forsvaret må få noen andre til å drive service på en dieselmotor, som er farlig, men det er det at teknologi og kunnskap blir overført til en nasjon vi ikke har et sikkerhetssamarbeid med, som truer nasjonal sikkerhet. Det vi har gjort, er bl.a. at vi har fremmet sikkerhetsloven for Stortinget og fått vedtatt et lovverk som gjør at vi kan ta grep i disse situasjonene. Vi har også gjennom langtidsplanen og samfunnssikkerhetsmeldingen varslet at vi må fokusere mer på dette, og vi må ha en screeningmekanisme som gjør at vi kan ta grep de gangene denne typen ting skjer. Vi har også de hemmelige tjenestene våre, som fokuserer på dette, og som rapporterer kompleksiteten i det i sine åpne trusselvurderinger. De sier at dette er noe vi må være oppmerksom på. Vi jobber også sammen med våre allierte for å skape en felles forståelse for de utfordringene dette gir. Det er komplekst når det blir kompliserte eierstrukturer nedigjennom i bedrifter som er viktige for oss. Vi jobber sammen med både EU, NATO og andre allierte for å skaffe så mye forståelse for disse eierstrukturene som mulig. Så er dette en viktig del av den screeningen og den kunnskapen vi henter inn gjennom vårt eget pensjonsfond, bl.a. Når vi er en stor eier i utlandet, får vi også tilgang på hvem som eier forskjellige bedrifter, og kan bruke det i jobben med å sikre oss at ikke uønsket eierskap kommer inn i viktige sektorer i Norge.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-03-24:
Som svar på at representanten beskylder meg for å surre i denne saken, foreslår jeg at hun senere leser referatet, så får hun det svaret jeg ga på forrige spørsmål. Der avklarte jeg alle de tingene. Så må vi være klar over at denne typen saker skal vi ta på det høyeste alvor. Når det er sånn for Forsvarets fartøys del at vi kan finne en alternativ leverandør til å gjøre det vedlikeholdet som Bergen Engines står for, er det ikke en begrunnelse god nok til å gå inn og stoppe salget av Bergen Engines. Derfor er vi nødt til å samle mer kunnskap. Det har vi gjort, og totaliteten av teknologioverføringen og kunnskapsoverføringen som kan skje ved salg til eiere som vi ikke ønsker skal eie den typen teknologi, gjør at vi kan bruke sikkerhetsloven til å stoppe det. Men dette er ikke noe hastevedtak. Dette er vedtak som må være grundig fundert, grundig begrunnet og gjort kvalifisert, sånn at vi er helt sikre på at det står seg også i en test etterpå.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-03-24:
Jeg skal ikke bruke tid på å diskutere representantens evne eller vilje til å sette seg inn i det som er fakta, men det var ikke grunnlag for å bruke sikkerhetsloven da vi vurderte Forsvarets behov for Bergen Engines. Så er det grunnlag for å bruke sikkerhetsloven når vi ser det i lys av nasjonal sikkerhet, overføring av teknologi og kompetanse, og det er det vi har brukt tid på å vurdere. Grunnen til at Bergen Engines var et firma som ikke var underlagt sikkerhetsloven eller en sikkerhetsavtale, var at de er en underleverandør til en hovedleverandør til Forsvaret, og da er det sånn at hovedleverandøren har den sikkerhetsavtalen, tar de grepene som trengs, sånn at vi er helt sikre på at sensitiv informasjon ikke kommer på avveier. Vi har brukt Nasjonal sikkerhetsmyndighet til å ettergå det og se om det er riktig, det vi sier. De konkluderer med at når det gjelder Bergen Engines og Forsvaret og den kunnskapen som har vært der, har vi handlet etter de prosedyrene som gjelder, og den har altså vært sikret, den informasjonen som trengtes.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
«I anskaffelsen av nytt forskningsskip til Havforskningsinstituttet har regjeringen valgt å lyse ut anskaffelsen uten å stille miljøkrav gjennom å vekte miljøvennlig teknologi. Dette står i motsetning til de grønne ambisjonene regjeringen uttrykker å ha for statlige anskaffelser i den maritime stortingsmeldingen, som nå er til behandling. Hvorfor er det ikke stilt miljøkrav ved anskaffelsen, og mener statsråden det har hatt betydning for muligheten til å bygge skipet ved et norsk verft?»
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Takk for svaret. Det er helt rett: Vi er opptatt av at Havforskningsinstituttet får nye forskningsskip. Men det er litt underlig at de overlates til seg selv i utformingen av så utfordrende avtale- og anbudsprosesser som det er. Vi har jobbet tett inn mot havforskningen, og de har virkelig prøvd å rigge det slik at det skulle komme norske verft til gode. Det står også i lov om offentlige anskaffelser fra 2017: «Statlige, fylkeskommunale og kommunale myndigheter og offentligrettslige organer skal innrette sin anskaffelsespraksis slik at den bidrar til å redusere skadelig miljøpåvirkning, og fremme klimavennlige løsninger der dette er relevant.» Da vi behandlet lov om offentlige innkjøp i 2019, var ambisjonene at ca. 30 pst. burde være rettet inn mot miljø. Nå har vi klimameldingen til behandling, som også har sterkt fokus på nettopp å bruke statlig innkjøpsmakt. Da er det litt spesielt at man snakker om at det er kvalitet og ikke miljø som er ivaretatt. Har man lært noe her i forhold til å kunne bruke den offentlige, statlige innkjøpsmakten mer målrettet framover?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Men samtidig var statsråden inne på at midler var avsatt nettopp i forbindelse med krisepakken i 2020. Statsråden sa også i pressemeldingen at hensikten var at dette skulle bidra til aktivitet i norske verft. Men så ser vi også – jeg har i hvert fall hørt det via omveier – at europeiske land sier at verftene er en del av det samfunnskritiske, og dermed klarer man å forfordele egen verftsindustri og ikke delta i den internasjonale konkurransen, sånn som vi har fulgt opp. Samtidig er det lagt fram en ny rapport i denne måneden som ser på muligheten for å øke konkurransekraften og ser at vi har et handlingsrom. Så spørsmålet er: Er vi for flinke i klassen? Har vi brukt det handlingsrommet som vi har muligheten til å bruke, det å stille krav om norske arbeidsvilkår, det å stille krav om lærlinger osv.? Er det mer vi kan gjøre for å styrke konkurransekraften innenfor vår egen maritime sektor?
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2021-03-24:
Regjeringen har høye ambisjoner for grønn skipsfart. I 2020 la vi fram en grønn skipsfartspakke, og den besto bl.a. av ny kondemneringsordning, en låneordning for fornyelse av nærskipsflåten og fiskefartøy og en styrking av Norges forskningsråds innsats knyttet til grønn skipsfart. I meldingen til Stortinget om den maritime politikken som vi la fram før jul, følger vi opp dette videre. Regjeringens politikk er å legge de overordnede rammebetingelsene for den maritime næringen og den som skal gjennomføre anskaffelser. Så må den enkelte innkjøper innenfor disse rammebetingelsene selv avgjøre hva som er den beste løsningen. Departementet har ikke lagt detaljerte føringer på denne anskaffelsen, da vi mener at Havforskningsinstituttet er de nærmeste til å vurdere hvordan anskaffelsen bør innrettes. Havforskningen har selv vektet pris til 60 pst. og kvalitet til 40 pst., hvorav miljø inngår i kriteriet kvalitet. Instituttet opplyser at de i de tekniske spesifikasjonene i anbudet har stilt krav om utslipp og tiltak for å redusere energiforbruk. Krav om bruk av miljøvennlig materiale og produkter inngår som en del av tildelingskriteriet kvalitet. Påstander om at det ikke er stilt miljøkrav, er derfor ikke riktig. Fartøyet vil ha et lavt utslipp av partikler og skadelige gasser, og det er gjennomført mange tiltak for å redusere forbruket av bunkers eller diesel. Målet med miljøtiltakene er å få ned utslippene, ikke å fungere som et proteksjonistisk tiltak. Regjeringen prioriterer å legge til rette for at norsk maritim næring skal kunne hevde seg i et internasjonalt marked og samtidig bidra i omstillingen til grønn skipsfart. Formålet med verftspakken var bl.a. å legge til rette for å øke mengden oppdrag fra det offentlige som norske verft kunne være med og konkurrere om. Kontrakten for bl.a. oppgradering av Skjold-klassens korvetter for Sjøforsvaret har gått til Umoe Mandal, og alle kontrakter for oppgradering av havforskningens eksisterende forskningsskip har gått til norske verft. Hoveddelen av pakken har derfor gått til norske verft. Med dette skipet får vi et nytt, viktig forskningsskip som skal gå kystnært primært i nord og i samarbeid med Nord universitet. Kunnskapsbasert forvaltning er jo en bunnplanke for den bærekraftige forvaltningen vi lykkes med innenfor hvordan vi skal forvalte de marine ressursene våre best mulig. Det blir et viktig tilskudd for å skaffe oss ytterligere kunnskap og bli enda flinkere på bærekraft.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2021-03-24:
Jeg er veldig enig i at å bruke offentlig og også privat innkjøpsmakt er veldig viktig. Markedet er viktig også for å bidra til å få til en grønn omstilling både fra det offentlige og fra private kunder. Vi har full tillit til at havforskningen er den som er best i stand til å lage en kravspesifikasjon for et sånt forskningsfartøy, ved å vekte både pris og kvalitet. Det utenlandske verftet var både billigst og best på kvalitet og de miljøkravene som er stilt fra havforskningen. Så er det veldig viktig at et sånt fartøy blir utstyrt i forhold til det oppdraget det skal gjøre, med kanskje lengre seilingsperioder. Og det er en utfordring fortsatt i Norge når vi skal elektrifisere, som en sa her om dagen: I Stamsund fins det ikke engang en trefasekontakt som man kan lade et batteri på for f.eks. den minste kystflåten. Så infrastruktur langs kysten er også en utfordring å få en løsning på. Derfor har man da endt opp med det fartøyet man har gjort her.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2021-03-24:
Jeg opplever at i denne situasjonen har hoveddelen av oppdraget gått til norske verft. Det er bl.a. da oppgradering av Forsvarets fartøyer. Det er også viktig å huske på at det at vi er med i EØS, gjør at vi må konkurrere med flere, men det gir oss også muligheter og adgang til et større marked. Jeg så bl.a. i Kystmagasinet at det er en betydelig ordrereserve på ca. 134 fartøy hos norske verft, og man har fått oppdrag også fra utlandet, Tyskland, Canada, diverse land innenfor EØS-området. Det viser at norske verft også får oppdrag fra utlandet. Så er jeg på generelt grunnlag selvfølgelig enig i at når det er sikkerhetsmessige og beredskapsmessige grunner til det, kan man gi direkte anskaffelser, som man har gjort i dette tilfellet med Forsvarets fartøy. Men EØS-avtalen gir oss også mulighet til å konkurrere ute i et større marked, og det viser artikkelen i Kystmagasinet at norske verft har tatt posisjoner på.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
«Bane NOR utsetter ny stasjon på Gulskogen i Drammen på ubestemt tid. Dobbeltspor/ny stasjon er en helhetlig plan framlagt av Bane NOR, vedtatt av kommunen, som del av ny Vestfoldbane. Bane NOR har helt til nå forutsatt at hele planen gjennomføres samtidig. Bane NOR bryter nå denne lovnaden og vil overføre ny stasjon til prosjektet Gulskogen–Hokksund, som ingen vet når kommer. Er statsråden enig i at omforente planer mellom stat og kommune må overholdes, og vil han sørge for at løftet om bygging av Gulskogen stasjon holdes som forutsatt?»
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Takk for svaret, som jeg følte på en måte var en stor unnamanøver fra det spørsmålet egentlig gjaldt. Ny stasjon på Gulskogen var i utgangspunktet nødvendig for Bane NOR – altså Bane NOR – for å sikre plass til å snu og hensette tog i forbindelse med utbygging av Drammen stasjon. Som sin del av den helhetlige planen, som inkluderte ny stasjon på Gulskogen, stilte Drammen kommune midlertidig plass i Drammen sentrum, Nybyen, til hensetting av tog. Så opplever en at Bane NOR bruker den midlertidige tillatelsen som argument for at Gulskogen stasjon ikke lenger er nødvendig. Ordføreren sier hun er forbannet og føler seg lurt. Mener statsråden at ordføreren har god grunn til å oppleve det sånn?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Takk for svaret. Det høres nesten ut som om det å skrinlegge Gulskogen stasjon ble vedtatt i 2015, men det kom som lyn fra klar himmel nå den seinere tida. Jeg skjønner poenget og behovet for å spare penger, men Drammen kommune har allerede strukket seg svært langt for å bidra til reduserte kostnader for ny vestfoldbane gjennom Drammen, bl.a. i Kobbervikdalen, men også ved å tilby seg å betale en tredel av nødvendig veiomlegging på Gulskogen i forbindelse med ny stasjon. Det er også viktig for Drammen, fordi det åpner for en miljøvennlig byutvikling i en viktig bydel i Drammen. Der skulle Bane NOR ha bidratt, men sier også nå nei til å bidra til det. Det betyr at viktig byutvikling står i fare fordi staten ikke spiller på lag. Ser statsråden at Bane NORs helomvending også reduserer regjeringas muligheter til å nå sine egne nasjonale mål om miljøvennlig og bærekraftig byutvikling?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-03-24:
Eg takkar for spørsmålet. Dobbeltsporet Drammen–Gulskogen og ombygginga av Gulskogen stasjon var ikkje ein del av det opphavlege intercitykonseptet, men kom inn i konseptet i 2015 for å sikre god kapasitet og fleksibilitet med omsyn til den forventa trafikkaukinga på sporsystemet i drammensområdet. Det langsiktige målet er å kunne køyre fire regiontog per time kvar veg mellom Drammen og Tønsberg samt to innsatstog per time i rushtida. Intercityutbygginga skal dessutan redusere køyretida mellom dei to byane til om lag 27 minutt samt leggje til rette for auka kapasitet for godstog på både Sørlandsbanen og Bergensbanen. Planen frå 2015 byggjer på ein føresetnad om vending av tog på Gulskogen stasjon og medfører traséomlegging, større inngrep for å gi plass til dobbeltspor ved sida av sporområdet på Sundland skiftestasjon, konstruksjonar med utvida veg-, gange- og sykkelundergangar, nye plattformar på Gulskogen stasjon med fire spor til plattform, riving av dagens stasjonsbygning og flytting av gamalt godshus samt jernbanetekniske installasjonar med signal- og sikringsanlegg basert på utgåande teknologi. Bane NOR har forut for og etter reguleringsvedtak og avgjerda om å setje i verk byggearbeida søkt å finne dei beste løysingane ved ei optimalisering av planane og anleggsgjennomføringa. Ikkje minst var det viktig å løyse behovet for ei midlertidig togparkering samt å unngå å måtte byggje eit nytt midlertidig signal- og sikringsanlegg rett i forkant av den planlagde ERTMS-utbygginga. Bane NOR fann ei alternativ løysing og etablerte deretter ein avtale med Drammen kommune om å nytte området rundt godsterminalen i Nybyen til parkering og vending i anleggsperioden. Denne løysinga blir av Bane NOR vurdert til å vere vesentleg betre og mindre inngripande enn den opphavlege planen. Behovet for periodevis stengte spor på Gulskogen stasjon og Sundland blir med denne løysinga mindre enn ein først har lagt til grunn. Det same blir behovet for inngrep på strekninga Sundhaugen–Gulskogen. Bane NOR slepp bl.a. å leggje om traseen for å etablere dobbeltspor til Gulskogen og unngår dermed å måtte utvide undergangar og andre kostnadskrevjande konstruksjonar. Gulskogen stasjonsbygning kan behaldast, og det blir etablert enklare sporløysing. I tillegg slepp Bane NOR å byggje midlertidig signalanlegg som om kort tid må erstattast av ERTMS. Summert opp: Det blir altså ei løysing no som vil spara kostnadar på 1,2 mrd. kr. Det er riktig som representanten tar opp, at ein dermed har gått bort frå nokon av dei planane fordi ein meiner ein har ein betre heilskap.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-03-24:
Eg trur eg skal innrømme at det har skjedd endring av dei planane. Her var det eit konsept som ein hadde før 2015. Så landa ein på eit nytt konsept rundt 2015 der dette blei ein del av planane. Me har bedt Bane NOR sjå på kva løysingar dei kan kome med. Da er det sånn at bl.a. på grunn av dei moglegheitene som Drammen òg har lagt opp til, kan me no i realiteten få eit godt tilbod. Den vendinga vil ikkje bli den utfordringa, når me da kan spare kostnadar på 1,2 mrd. kr. Med den reguleringsplanen no blir det ei moglegheit, ein rett til å byggje, men ikkje ei plikt. Eg meiner det er viktig at me, når me no har så store utfordringar på jernbanen, byggjer dei tiltaka me veit me vil trenge. No får me altså ei forbetring, så eg meiner dette er eit godt eksempel på at ein eigentleg har tenkt effektivt frå Bane NOR si side.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-03-24:
Eg forstår det representanten Christoffersen her tar opp, men det er òg sånn at Gulskogen kom inn i 2015. Det var ikkje ein del av planane før 2015. Så har me endra, det må me innrømma, men det gir altså innsparing på 1,2 mrd. kr, og me oppnår det som var hensikta med å ta det inn i 2015. No er det sånn at det er mange område knytt til jernbane som må oppleve eit dårlegare tilbod, at me har gått vekk frå konsepta. Eg trur det ville vore vanskeleg for dei områda å forstå at me var villige til å bruke 1,2 mrd. kr ekstra når me kan oppnå det tilbodet. Derfor meiner eg eigentleg at dette er eit godt eksempel på at me no går vekk frå dette foreløpig, fordi me ser at me kan spare kostnadar. Det er altså sånn at reguleringsplanen gir ein rett til å byggje, men ikkje ei plikt. Me må følgje dette vidare, men sånn me vurderer det no, meiner me det er riktig å spare dei kostnadane fordi tilbodet ikkje blir forringa.
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-24:
«Det er planar om utbygging av eit stort industriområde rundt Kvernaland på Jæren, med store datasenter. Planane vil føra til nedbygging av god matjord og viktige naturområde. Bygda vil verta sterkt påverka under byggefasen, men også etter ferdigstilling. Me skal leva av mat for all framtid, og det er kortsiktig å bygga ned dyrebar matjord for kortsiktig profitt for nokre få. Meiner statsråden at planane om utbygginga på Kvernaland er i tråd med målet om å verna matjord for framtida?»
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-24:
Eg tenkjer det er viktig at ein, om det vert ei ankebehandling her, hugsar det brevet som kommunal- og moderniseringsministeren, saman med landbruksministeren, har sendt, med eit veldig viktig bodskap til kommunar og fylkeskommunar. Det ligg på dei eit ansvar om at ein ikkje berre står i festtaler og snakkar om jordvern, men at ein faktisk følgjer opp. Eg har vore og besøkt området og tenkjer at det, slik det kjem fram i media nokre gonger, ikkje ser ut som det er store jordområde ein skal bruka, men små jordområde. Dette er store område, som vil ha stor konsekvens for regionen og for fylket. Det har vore snakk om at ein her skal tenkja på jordbyte. Det må ein berre vera bevisst på er ein laus avtale kontra det at ein faktisk endrar. Meiner statsråden det kan vera klokt i denne samanhengen?
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-24:
For min del er det i denne saka ikkje aktuelt å tenkja jordbyte. Eg synest dei signala som statsråden gjev, er gode nettopp fordi me veit at det tek lang tid å byggja opp god matjord. Denne saka tenkjer eg er veldig klassisk. Ein står mellom store næringsinteresser – på den eine sida datasenter og på den andre sida matjord. Me veit at det er matjorda me skal leva av. Me kan ikkje eta «bytes», som det har vore framført i denne samanhengen, me må eta mat òg i framtida. Vidare vil eg berre seia – utifrå den kunnskapen eg har – at me og statsråden sitt eige parti har vore gode samarbeidspartnarar for å sikra at ein har ei utvikling som er i tråd med jordvernet. Då er mitt siste spørsmål: Kva vil statsråden gjera for å støtta opp om sine lokale partifeller, som eg oppfattar er opptekne av jordvern og dei framtidige interessene?