trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2021-12-21:
Arbeid til flere er vår viktigste jobb. Derfor startet vi på Høyres vakt inkluderingsdugnaden. Folk som av ulike grunner står utenfor arbeidsmarkedet, må inkluderes bedre og hjelpes ut i jobb. Noe av det mest grunnleggende for oss mennesker og vår verdighet er å få brukt våre evner og bidra der vi kan. Enten du har nedsatt funksjonsevne, hull i cv-en eller minoritetsbakgrunn, må vår melding være klar: Du trengs. Alle har erfaring og kompetanse som samfunnet har behov for. Hvis vi skal få flere ut i jobb, må vi stille opp med virkemidlene. Lønnstilskudd er ett tiltak som ble kraftig styrket på Høyres vakt. 3 000 flere varig tilrettelagte jobber og vårt forslag om minst 1 500 nye er et annet. Men hvis vi virkelig skal lykkes med å få ned forskjellene og hjelpe folk i jobb, må vi ta tak i de underliggende driverne bak forskjellene. Det er en klar sammenheng mellom det å ikke ha fullført videregående og det å ikke komme seg i jobb. Derfor sto vi på Høyres vakt for en storsatsing på fullføring som bidro til at det gikk kraftig opp. Derfor foreslo vi i budsjettet over 32 mill. kr til en forsøksordning som skulle bidra til at flere av Navs brukere skulle få gjennomført tilrettelagt videregående opplæring. Dessverre fjerner nå SV, Senterpartiet og Arbeiderpartiet denne satsingen med et pennestrøk. Det er synd for alle dem som står utenfor og vil inn i utdanning og arbeid. Fullføring av skolen er viktig, men hvordan skal en kunne fullføre skolen hvis en verken hører eller vet hva som blir sagt? Sånn er det for Kaia. Hun er født døv og er avhengig av tolk for å gjennomføre skolen, men hun opplever en hverdag der hun gang etter gang blir stående uten tolk og detter av undervisning, gruppearbeid og diskusjonene som foregår. Bare i år har Nav manglet tolk til 5 300 oppdrag. Det hindrer fullføring i videregående og hindrer deltakelse i jobb. Sånn kan det ikke være. På Høyres vakt styrket vi derfor tjenesten, og i de to siste budsjettene satte vi av penger til 59 nye tolker for å gi økt tilgjengelighet, mer forutsigbarhet for folk og bedre kvalitet på tjenestene. Det var derfor en stor overraskelse for både brukerorganisasjonene og Høyre da Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV startet regjeringsgjerningen med å påføre tolketjenesten et netto kutt på 15 mill. kr. Det vil bety at flere vil få avslag på tolk, at planlagte aktiviteter må avlyses, og at aktiv samfunnsdeltakelse hindres. Resultatet blir mer sosial tilbaketrekking, isolasjon og ensomhet og mindre fellesskap blant folk. Vi trenger en større kraftsatsing for økt gjennomføring i videregående og flere i jobb, men dessverre er kuttet når det gjelder gjennomføring av videregående, og kutt i tolketjenesten bare to av mange eksempler på usosiale kutt fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV som gjør det vanskeligere for folk å komme tilbake i jobb. Det er nok en påminnelse om hvorfor vi trenger et sterkt Høyre og et regjeringsskifte, fordi arbeid til flere er vår viktigste jobb.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2021-12-21:
Altfor mange av våre medmennesker har havnet i et gjeldskaos de ikke klarer å vikle seg ut av. For mange blir det en jul med høye skuldre. Regningene hoper seg opp, og på toppen kommer en kald vinter og høye strømpriser. Vi må hjelpe dem og gjøre alt vi kan, ikke bare med strømprisene nå, men også på lang sikt for at færre skal havne i det økonomiske uføret. På Høyres vakt strammet vi inn mot dyre og unødvendige forbrukslån. Vi forbød den aggressive markedsføringen, strammet inn utlånsmulighetene, innførte gjeldsregistre, sånn at forbrukere og banker fikk bedre oversikt. Vi kuttet de urimelig høye inkassogebyrene. Vi gjorde det lettere å få hjelp og gjeldsordning for å betale ned og slette gjeld. Disse tiltakene bidro til at vi fikk slått de dyre, usikre lånene på kraftig retrett. På Høyres vakt satte vi også inn tiltak og midler for å heve kvaliteten og tilgjengeligheten på gjeldsrådgivning. I budsjettet vi la fram, får Nav midler til å øke egen kompetanse på både økonomi- og gjeldsrådgivning. Som en del av dette arbeidet skulle de også få penger til å utvikle digitale løsninger som skulle gjøre hjelpen bedre og mer tilgjengelig for flere – en viktig håndsrekning til dem som nå trenger vår hjelp som aller mest. Det er derfor til stor forundring å registrere at det røde flertallet, med Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet, går inn for å skrote satsingen som skulle gjøre gjeldsrådgivningen tilgjengelig for dem som nå trenger det. Før valget sa Arbeiderpartiet at det var vanlige folks tur. Og nå sa Sandtrøen at vi nå har fått et klart svar. Det har han helt rett i. De vanlige folkene er ikke de som står utenfor videregående, det er ikke de døve som mangler tilgang på tolk, og det er ikke de mange som sliter med å betale gjeld. De er tydeligvis ikke vanlige nok til å havne på Arbeiderpartiets prioriteringsliste nå før jul. Vi trenger en politikk for alle, enten man havner i A4-boksen «vanlig» eller «uvanlig». For Høyres del er det i hvert fall klinkende klart at vi skal ta kampen for alle, sikre dem som har minst, den hjelpen de fortjener og trenger, og sørge for et samfunn med muligheter for alle.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Jeg tar opp forslag nr. 5 i sak nr. 1.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Jeg skal ta opp to ting som jeg ikke kom inn på i mitt forrige innlegg. Den ene er en sak hvor Fremskrittspartiet faktisk har stått sammen med dagens regjering, hvor vi gikk imot den forrige regjeringen, som gikk av etter valget. Det er opprettelsen av en kommisjon som skal komme med forslag om erstatning til de skadde oljepionerene. Det haster. Det er rett og slett fordi mange av oljepionerene som jobbet på plattform på 1970- og 1980-tallet, når en alder hvor det sier seg selv at det haster. Jeg regner med at statsråden fra oljefylket Rogaland vil følge arbeidet med de skadde oljepionerene særskilt. Det andre jeg vil ta opp, er et av de løse forslagene til Fremskrittspartiet. Der foreslår vi: «Stortinget ber regjeringen fremme nødvendige forslag som sikrer at personer som tidligere har fått innvilget hjelpemidler fra Folketrygden ved behov for og har rett til fornyelse, skal få tilsvarende hjelpemiddel som de alt har om de selv ønsker og det ikke er vesentlig mer kostbart enn andre alternative hjelpemidler.» Det har vi levert inn som et løst forslag i salen i dag, forslag nr. 5, og jeg håper de andre partiene kan støtte det. Dette har dessverre gått under radaren, de færreste vet om det, og det har vært lite omtalt i media. Siden jeg har Stortingets talerstol og statsråden er her, vil jeg forklare forslaget så godt jeg kan. Det er i dag sånn at mange mennesker som har et bestemt hjelpemiddel, står i fare for å miste det, selv om de har hatt det hjelpemiddelet i årevis. For eksempel har Oddlaug i Flekkefjord på Sørlandet en rullestol med ståfunksjon. Det har hun hatt etter at hun ble lam for snart 20 år siden. Jeg kjenner Oddlaug. Hun har nå fått beskjed om at hun ikke får den rullestolen fornyet når den går sund. Det er fordi Nav selv har bestemt – ikke etter vedtak i denne salen, men de har bestemt det selv – at ikke alle skal få fornyet hjelpemidlene nå. Det er til tross for at både familien hennes, kommunen, legen og alle rundt henne mener at hun bør ha den samme rullestolen igjen. Nav har på eget initiativ sagt at man må kunne bruke hendene sine for å ha et såkalt behandlingshjelpemiddel. Det betyr utrolig nok at jo sykere og dårligere man er, f.eks. hvis man er lam, får man dårligere hjelpemidler enn om man ikke hadde vært det. Det gjelder utrolig nok flere hundre mennesker i dette landet. Jeg kjenner to personer som blir rammet av det, i min hjemkommune. Derfor håper jeg at forslaget vi har fremmet i denne salen, får tilslutning, og at folk trykker på den grønne knappen når vi skal votere om to–tre timer.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Jeg vil takke representanten Moflag for å signalisere støtte hvis vi gjør dette om til et oversendelsesforslag. Det kommer vi til å gjøre. Dersom det ikke er noen hindringer for å gjøre det nå, ønsker vi å gjøre det, og jeg er veldig glad for at det kan bli sett nærmere på. Hvis det kommer en løsning på det, kommer vi så klart til å støtte det når det kommer til Stortinget igjen. Jeg vil også benytte anledningen til å takke for et godt samarbeid i komiteen og ønske både komiteens medlemmer og statsråden god jul. Jeg håper at det kommer en ordning med tanke på det forslaget som vi nå gjør om på, at statsråden kan se på det og komme tilbake til Stortinget med nødvendige endringer.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
I dag vedtar Stortinget et budsjett som tar Norge i en ny og mer rettferdig retning. Etter åtte år med Høyre-dominerte regjeringer der budsjettvinnerne har vært de som har mest fra før, har vi nå en regjering som tar Norge i en helt annen retning: Nå er det vanlige folks tur. Nå leverer vi et historisk grønt og rettferdig budsjett. Vi reduserer forskjellene, styrker velferden, kutter klimagassutslippene og fjerner høyreregjeringens usosiale kutt, som har vært gjort over mange, mange år. Vi rydder som sagt opp i høyreregjeringens usosiale kutt. Nå sikrer vi feriepenger for dem som har vært arbeidsledige eller permittert, forlenger retten til arbeidsavklaringspenger, gjeninnfører barnetillegget for uføre og avkorter ikke uføres inntekt fra første krone, slik Solberg-regjeringen foreslo. I tillegg styrker vi brillestøtten for barn. Kort sagt: Det er en ny og mer rettferdig kurs. Det var det folket også ville ved valget tidligere i høst. I tillegg øker vi bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak og skaper 1 000 flere tiltaksplasser og om lag 250 flere VTA-plasser i Norge. Nav styrkes med 100 mill. kr for å avhjelpe og få en tettere oppfølging av dem som er enten helt eller delvis arbeidsledige. I tillegg styrker vi, som jeg sa, brillestøtten til barn. Kort sagt: en ny og mer rettferdig retning på mange områder. Det var usosiale kutt i åtte år under den forrige regjeringen. Det ble gitt mest til dem som hadde mest fra før. Formuesskattekutt til de aller rikeste har blitt finansiert av smålige, usosiale kutt til uføre, arbeidsledige og barn, for å nevne noen. Vanlige folk har betalt prisen for Solberg-regjeringens skattefest. Med dette budsjettet fra Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV viser denne regjeringen og statsråden en ny retning for vanlige folk. Som jeg sa: Statsbudsjettet sikrer feriepenger til dem som har vært arbeidsledige eller permitterte. Det er et tiltak vi kommer med allerede fra årsskiftet. Vi ser at den midlertidige ordningen, som nå er forlenget, gjør at titusenvis av dem som har blitt rammet aller hardest under korona, ikke blir stående uten inntekt i ferien. Regjeringen skal komme tilbake med et forslag til en varig ordning for ferietillegg, som er noe vi ser fram til. De som mottar arbeidsavklaringspenger, skal ikke lenger risikere å ende opp på sosialhjelp fordi Nav ikke har klart å avklare dem raskt nok. Det er mange områder som kan nevnes: Uføre skal ikke få avkortet arbeidsinntekt fra første krone. Vi innfører pensjon fra første krone. Det blir som sagt 220 mill. kr til brillestøtte til barn. Arbeid til alle er jobb nummer én for Arbeiderpartiet og har alltid vært det, og det vil alltid være førende for vår politikk. Det er utjevnende for alle som deltar i samfunnet. Vi skal ha en forsterket innsats for unge personer som ikke kommer inn og får fotfeste på arbeidsmarkedet, og som risikerer å bli stående utenfor. Derfor er det viktig at vi har en etter- og videreutdanning som sørger for at ungdommen får arbeid og en utdannelse som sikrer dem en trygg framtid.
Frode Jacobsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
La meg starte med å takke komiteen for godt samarbeid, og en takk til dyktige komitésekretærer og politiske rådgivere som har gjort det mulig å gjennomføre årets budsjettbehandling på en trygg og god måte. Den siste uken har Stortinget diskutert ulike fagbudsjetter sent og tidlig, og for en nykommer på Stortinget har det vært interessante debatter å følge. Det nye stortingsflertallet har satt sitt tydelige preg på budsjettene som er vedtatt. Det er bevilget mer penger til velferd i kommunene, mer penger til klimatiltak, mer til sykehus. Det gjøres grep som gir bedre fordeling, innen skattepolitikken. De aller fleste får lavere skatt. De med de høyeste inntektene og største formuene skal betale mer i skatt. Forskjellene reduseres, velferden finansieres. Budsjettene vi i dag vedtar, er avgjørende for at resten av samfunnet vårt skal fungere så bra som det gjør. Den nye regjeringen foreslår styrking av skatteetaten, og det er videreført i Stortinget. For jobben som skatteetaten gjør på vegne av fellesskapet, er helt uvurderlig. Eller som det heter i samfunnsoppdraget: «Skatteetaten skal sikre et finansielt hovedgrunnlag for offentlig virksomhet.» I forbindelse med den pågående situasjonen vi har med pandemi, vil jeg understreke at skatteetaten har en viktig funksjon knyttet til oppfølging av koronatiltakene. Skatteetaten er sentral når det er snakk om kompensasjonsordninger, og når bedrifter må be om utsettelse av innbetaling av skatter og avgifter. Skatteetaten skal ha honnør for å snu seg raskt rundt, samtidig som de ivaretar krav om kontroll. For i en tid med rause støtteordninger er det særlig viktig med systemer som reduserer risikoen for og omfanget av misbruk. Av andre budsjetter under Finansdepartementets budsjettområde er tolletaten, Finanstilsynet, Statistisk sentralbyrå og Direktoratet for forvaltning og økonomistyring de største. Dette er virksomheter som ikke alltid blir gjenstand for store politiske debatter her i salen, men de har viktige funksjoner og roller i vårt samfunn, funksjoner som vi trenger for å få hjulene til å gå rundt, eller for å utvikle samfunnet vårt videre: Finanstilsynet bidrar til finansiell stabilitet og velfungerende markeder. Tolletaten sikrer at eksport og import skjer innenfor gjeldende lover og regler. SSB gir oss statistikk og kunnskap som gir oss mulighet til å gjøre kloke valg basert på fakta. DFØ skal sørge for at staten jobber effektivt, og at styring og organisering er så god som den bør være. I budsjettforliket reduseres budsjettene til jobbreiser i flere av disse virksomhetene. Det er en naturlig konsekvens av den pågående pandemien. Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti omtaler dette som et ekstra ABE-kutt, men der har de misforstått. Korrigering i bevilgningene for virkningen av endrede jobbreisevaner er en naturlig konsekvens av den pågående pandemien og er det motsatte av flate, uprioriterte kutt, som Solberg-regjeringen brukte for å sikre inndekning. Summen av budsjettene for den delen av statens virksomhet som vi behandler i dag, blir sivilisasjon, og når dagens budsjett er vedtatt, blir Norge styrt på en god og sivilisert måte også i 2022.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-12-21:
For Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen er det viktig å gi arbeidsfolk og bedrifter forutsigbarhet gjennom krisen, gjennom kraftfulle krisetiltak, noe som også innebærer å bidra av fellesskapets midler i betydelig grad. Da er det samtidig viktig å bidra til å kunne redusere i aktivitet og redusere i kostnader der det er rom for det. Det er jo nettopp det Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen, med støtte fra SV, legger opp til – gjennom å redusere konsulentbruk, gjennom å redusere reiseaktivitet – der det som følge av pandemien er grunnlag for å redusere budsjettposter. Jeg registrerer at de avgåtte regjeringspartiene nærmest på autopilot i merknad etter merknad ser ut til å gi uttrykk for bekymring for det underveis også i denne innstillingen. Jeg merker meg bl.a. at de har lagt inn en slik merknad på autopilot under skatteetatens budsjett. Leser en innstillingen som vi har hatt til behandling her, kan en jo få inntrykk av at Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti er bekymret for skatteetatens ressurssituasjon. Men det som er tilfellet, er jo at den avgåtte regjeringen hadde et massivt kutt i skatteetatens bevilgninger, noe den nye regjeringen sørget for å rette opp i. Hadde den avgåtte regjeringens budsjett blitt vedtatt, ville det ført til – som det står i den nye regjeringens budsjettproposisjon – behov for masseoppsigelser i skatteetaten. Det ville kunne gått ut over det helt avgjørende arbeidet som skatteetaten har med å sikre skatte- og avgiftsinntekter til fellesskapet, men også med å følge opp bedrifter og arbeidsfolk i en krevende pandemi og bidra i forbindelse med de støtteordningene vi etablerer, og som jeg registrerer at bl.a. representanten Bru fra Høyre er veldig opptatt av at vi skal få raskt på plass. Samtidig som en står i salen og kritiserer regjeringen for ikke å være raskt nok på plass, foreslår en altså selv omfattende kutt til skatteetaten, som er en av de mest sentrale etatene vi har når det gjelder å håndtere pandemien. Det er særdeles viktig at vi tenker helhetlig og klokt når vi skal ivareta budsjettering og de etatene som står i første linje, både for å ivareta og følge opp iverksetting av krisetiltak, for å sørge for at pengene går til dem de er tiltenkt, og for å ha tilstrekkelige midler til oppfølging, til kontroll og til etterprøving, sånn at vi sørger for at fellesskapets penger kommer dem til nytte som har størst behov for det, og samtidig at de som forsøker seg på fusk og fanteri, blir tatt av kontrollmyndighetene. Det er derfor behov for å ha en annen innretning på budsjettet enn det den avgåtte regjeringen hadde i sitt forslag. Det er også derfor den nye regjeringen har en forsterking for bl.a. skatteetaten.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-12-21:
Jeg merket meg at representanten Bru uttrykker bekymring over at regjeringen har pressekonferanser der en melder om nye ordninger på løpende bånd for å redde arbeidsfolk og bedrifter gjennom en eskalerende situasjon som skaper utfordringer for dem i deres hverdag – om de kan ha en jobb å gå til i morgen, om bedriften deres fortsatt skal overleve. Selvsagt er det en regjerings ansvar å følge situasjonen løpende og i tett dialog både med partene i arbeidslivet og andre som er berørt, og komme med nye og forsterkede tiltak. Det er jo ikke noe nytt at det er pressekonferanser underveis i pandemien, og at Stortinget må se til pressekonferanser og nye tiltak fra en regjering. Men det er noe nytt fra forrige periode. I forrige periode var det jo opposisjonen på Stortinget som måtte ta lederskap, fordi en hadde en regjering som ikke viste tilstrekkelig vilje og kraftfulle nok tiltak til å sikre forutsigbarhet for arbeidsfolk og bedrifter gjennom pandemien. Det var Stortinget som gang etter gang måtte sørge for at en fikk forlengelse av dagpengeperioden, sørge for å opprettholde forhøyede satser for dem som var permittert, sørge for at en fikk på plass tilstrekkelige ordninger for kompensasjon for bedrifter og for å få laget en egen ordning for selvstendig næringsdrivende og frilansere. Det kom ikke fra regjeringen. Det var Stortinget som tok initiativ til det. Så til det som representanten Bru sier når det gjelder lønnsstøtteordning: Det er tydelig slik at representanten Bru lever etter prinsippet om at det er ingen skam å snu kappa etter vinden, for det har altså vært et flertall i denne salen som har etterspurt en lønnsstøtteordning, og som har anmodet regjeringen om å komme med en ordning som kan bidra til å holde folk i arbeid, istedenfor at en blir permittert. Det vedtaket ble gjort allerede i januar i år. Likevel, da Høyre-, Venstre- og Kristelig Folkeparti-regjeringen kom tilbake, så kom en ikke tilbake med en slik ordning. Nei, en kom tilbake med en ny variant av den ordningen som en hadde hatt før for å kunne ta tilbake permitterte som en hadde hatt ute, en ordning som nysalderingen viser har vært lite brukt. Så er det gledelig at det nå er et bredt flertall på Stortinget som støtter at en skal ha en lønnsstøtteordning, men det var altså den nye regjeringen som måtte starte det arbeidet. Det lå ikke en modell der fra før, til tross for at et flertall på Stortinget hadde bedt regjeringen om å komme med en lønnsstøtteordning. Nei, det var Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen som i samarbeid med partene – og i godt samarbeid også med SV – har sørget for flertall for en slik ordning og har utarbeidet en slik ordning i løpet av kort tid. Jeg er også glad for at vi i nysalderingen har fått bl.a. en halv milliard til kommunal kompensasjon for å bidra til å ivareta hardt rammede bedrifter og arbeidsfolk rundt omkring i Norge.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-12-21:
Det som er tilfellet med lønnsstøtteordningen, er at arbeidsgivere blir stilt overfor et valg når en har omsetningsnedgang – om en ser at en må bruke permitteringsinstituttet, eller om en ser en mulighet for å bruke lønnsstøtte. Det som er gledelig gjennom de dagene da Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen har jobbet intenst, i samarbeid med partene og i god dialog med SV, er at det er stadig flere aktører som tidligere har varslet permitteringer, som nå sier at en trekker permitteringsvarslene tilbake igjen og isteden ønsker å bruke lønnsstøtteordningen – eksempelvis hotellene Alexandra i Loen og Britannia i Trondheim, men også store hotellkjeder som Nordic Choice og Scandic. De hadde nettopp en plan om å permittere en viss andel av sine ansatte, men nå sier de at de velger lønnsstøtte isteden. Så til representanten Sve: Det er fint å høre representanten Sves engasjement for å ivareta folk som sliter med høye strømpriser. Jeg er også glad for at Fremskrittspartiet nå, etter først å ha fremmet forslag om et flatt beløp til alle husholdninger, i de senere behandlingene i Stortinget har gått inn for varianter av den modellen regjeringspartiene la fram. Vi skal bidra med forsterkede tiltak overfor dem som sliter med høye strømpriser, men det avgjørende framover er jo å få kontroll på strømprisene, for både folk og husholdninger i Norge. Representanten Sve representerer Fremskrittspartiet, som var det partiet som satt i Olje- og energidepartementet og ga konsesjon til likestrømskabel både til Tyskland og Storbritannia. De satt med energiministeren da de var i posisjon, og sammen med stortingsflertallet sørget de for å legge vitale deler av norsk energi- og industripolitikk i EUs hender gjennom tilslutning til EUs tredje energimarkedspakke. Det var også en statssekretær i Olje- og energidepartementet som på vegne av Norge signerte en erklæring i 2015 der en sa at en ikke ville begrense flyten av elektrisitet i tider med høye strømpriser. Det er det vi har å slite med av rammevilkår i dag. Vi skal jobbe målrettet, også gjennom oppfølging av Hurdalsplattformen og det som står der, nemlig å utrede hvordan norsk krafteksport påvirker forsyningssikkerheten og norske strømpriser, og hvilke konkrete tiltak som kan bidra til å ivareta konkurransekraften til norsk industri i framtiden. Det er et viktig oppdrag – både å tydeliggjøre hva slags handlingsrom som er innenfor EØS-avtalen for å ivareta forsyningssikkerheten, også når det gjelder modeller for eksempelvis makspris, og å være åpen og ærlig om hvilke begrensninger EØS-avtalen, som flertallet i denne salen sverger til, gir oss som nasjon.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Alle budsjettvedtak som vi gjør i Stortinget, er viktige, fordi de vedtakene berører både vanlige folk og bedriftene i hele landet. Jeg hørte representanten Gjelsvik snakke om behovet for kraftfulle tiltak. Ja, men det holder ikke å snakke om kraftfulle tiltak. Det må også synliggjøres i konkrete forslag og i konkrete handlinger. Normalt skal Stortinget forholde seg til forslag som kommer fra regjeringen. Stortinget kan ta egne initiativ, men normalsituasjonen er at det kommer forslag fra regjeringen. Nå er vi i en ekstremt vanskelig tid. Det er mange som sliter med høye strømregninger, høye drivstoffpriser, renten går opp, matvareprisene er spådd å øke betraktelig, og det kommer ingen tiltak fra regjeringen. Man snakker om kraftfulle tiltak, men vi ser dem ikke i Stortinget. Så skjønner jeg at regjeringen har en dialog direkte med SV om enkelte saker, men det er altså ingenting som blir lagt frem i Stortinget, og som Stortinget da kan få anledning til å behandle og effektuere raskt. Det er veldig synd. Fremskrittspartiet vil vise til vårt alternative budsjett for 2022, der vi bl.a. foreslo en krisepakke som ville hjulpet veldig mange i den akutte situasjonen de har nå. Da kunne vi brukt de ekstraordinære inntektene som nå kommer til statskassen, enten direkte eller indirekte, til å hjelpe vanlige folk og til å hjelpe bedriftene med å håndtere strømregninger og andre utgifter som har blitt veldig, veldig høye, men også til å håndtere situasjonen rundt smitteutvikling og pandemien. Men det får vi altså ikke noe flertall for. Så vi viser til Fremskrittspartiets alternative budsjett og de forslag som er fremmet i finansinnstillingen. Det Norge trenger nå, er tydelige budsjettvedtak, tydelige prioriteringer, en effektiv forvaltning av fellesskapets midler og ikke minst å prioritere ressurser til å løse de utfordringene som vi opplever nå i Norge.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Jeg tror ikke det er pressekonferansene som er problemet, men manglende oppfølging i tillegg til pressekonferansene, for det kommer ikke saker med forslag til tiltak til behandling i Stortinget. Det er utfordringen for denne regjeringen. Så er det jo ikke slik at lønnsstøtteordningen har blitt lagt frem for Stortinget heller, som finansministeren sa i går. Det er Stortinget som to ganger har bedt finansministeren komme til Stortinget for å orientere og redegjøre om den lønnsstøtteordningen som regjeringen har diskutert med partene i arbeidslivet. Nysalderingen viser etter min oppfatning to hovedtrekk. Det ene er at de økonomiske tiltakene under pandemien har truffet bra, de har fungert bra, og norsk økonomi har tatt seg fort opp igjen. Så har vi dessverre nå kommet over i en ny fase, og usikkerheten er stor. Det er det ene. Det er et mindreforbruk på koronatiltak – det har vært tilstrekkelige bevilgninger, og så er disponeringen tilpasset det som har vært behovet underveis. Det synes jeg noen av de verste kritikerne av ulike økonomiske støttetiltak også burde merke seg, at det er et betydelig mindreforbruk. En annen ting som er ganske synlig i nysalderingen, er hvor viktig olje- og gassektoren fortsatt er og sannsynligvis vil være for Norge i mange, mange år fremover. Bare siden saldert budsjett for 2021 har kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten økt til 272 mrd. kr, som er nesten 174 mrd. kr mer enn det som ble anslått i budsjettet. Det viser hvor viktig denne sektoren er. Nå er det høye priser, men det er altså helt avgjørende at olje- og gassektoren får anledning til å utvikle seg videre for å bidra til norsk økonomi, og ikke minst bidra til at vi kan opprettholde vår velferd. Det er bra at regjeringspartiene sammen med SV nå foreslår å styrke den kommunale støtteordningen, eller kompensasjonsordningen. Det har vært snakket om 1 mrd. kr. Nå blir det 500 mill. kr. Dette var en ordning som Fremskrittspartiet fikk til sammen med de forrige regjeringspartiene i nysalderingen for et år siden. Da var det 250 mill. kr. Senere er den økt, og det er utbetalt 2,8 mrd. kr gjennom den ordningen. Den er effektiv, har truffet bra, og første gang ble pengene utbetalt allerede i romjulen, etter vedtak i Stortinget før jul. Fremskrittspartiet ønsker å styrke den vesentlig mer enn det som flertallet nå legger opp til, men vi vil subsidiært stemme for forslag nr. 12, og vi ønsker også å støtte forslag nr. 13. Jeg tar opp våre forslag i innstillingen.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Vi registrerer at regjeringen signaliserer nye og forlengede økonomiske støttetiltak for å kompensere for konsekvensene av smitteverntiltakene. Så langt er det signal og ingen saker av stor betydning til Stortinget. Det signaliseres også at det vil gjøres endringer, bl.a. i den generelle kompensasjonsordningen. Spørsmålet er: Når kan Stortinget forvente at vi får konkrete saker til behandling slik at vi kan gjøre vedtak og skape forutsigbarhet for bedriftene?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-21:
Jeg har bare lyst til å gå litt gjennom de etatene som er underlagt Finansdepartementet, som vi behandler budsjettet til i dag. Skatteetaten har blitt løftet opp av flere. Det var en prioritering for regjeringen å øke bevilgningen til skatteetaten, og vi har økt den med 115 mill. kr etter budsjettforliket med SV, sammenlignet med det som lå fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Det er nettopp fordi vi skal ha en velfungerende skatteetat i hele landet, og som gjør en viktig jobb for oss som fellesskap. En av de viktige jobbene for fellesskapet nå blir den nye lønnsstøtteordningen, som har vært diskutert her i flere runder, og da er det viktig at skatteetaten har ressurser og mulighet til å gjennomføre det. En viktig jobb neste år for skatteetaten blir også moderniseringen av deres IT-systemer. Når en tenker politiske prioriteringer, er kanskje ikke det å løfte opp skatteetaten den største kioskvelteren, men det er utrolig viktig at det fungerer, og at rammeverket er på plass. Vi ser det nå i disse dager, hvor viktig det er når det gjelder f.eks. lønnsstøtteordningen. Vi bruker 8,3 mrd. kr på det. Det brukes 1,8 mrd. kr på tolletaten, som skal ta vare på de viktige samfunnsfunksjonene den etaten har. Det er også fort gjort å glemme når man sitter i finanskomiteen, at man har disse ulike etatene som har en viktig og tung samfunnsfunksjon. Jeg var selv og besøkte tolletaten i Kristiansand for et par uker siden. Jeg vil anbefale komiteen å gjøre det ganske raskt, for det er en imponerende lagånd og arbeidsmoral og mange dyktige fagfolk. Alle i komiteen har hatt glede av SSB når de sender spørsmål i forbindelse med hvor i alternativt budsjett de finner statistikk og alt det som legger grunnlaget for hele budsjettarbeidet. Der er SSB helt avgjørende. Tenk hvor heldige vi er i Norge, for uansett om vi er i posisjon eller opposisjon, stoler vi på de tallene til SSB. Vi har et felles eierskap til det, og da har vi også et felles diskusjonsgrunnlag. Det er en veldig viktig etat, som legger hele grunnlaget for de debattene vi har her. Så er det Finanstilsynet. Norge er et av de landene som har ryddighet og stabilitet i finansmarkedene, og som har et godt og solid finanstilsyn med høy tillit. Det har aldri vært noen diskusjon rundt det her i huset heller. Alle har tillit til at de funksjonene virker. På Stortinget kjenner alle til DFØ på grunn av DFØ-appen, men de har en mye mer omfattende, stor og tung virksomhet enn det, som er avgjørende for effektiv ressursbruk i staten, og for at vi har god ledelse, god målstyring og gode beslutningsgrunnlag. DFØ er også et helt avgjørende verktøy for det arbeidet som kommer med tillitsreform. Til sammen har etatene drøyt 10 000 ansatte, og de er lokalisert på over 100 kontorsteder. Jeg velger å si: Takk for jobben, dere gjør en viktig jobb for oss alle!
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-21:
Det året vi har vært igjennom, har vist at ting kan være uforutsigbare, og hvor bra det er at vi har så sterke muskler som vi har her i Stortinget, og som regjeringen foreslår for Stortinget å bruke. For 2021 anslås summen av krisetiltak å være ca. 90 mrd. kr, som har gått til å takle den koronakrisen vi er i. Det viser hvilket privilegium vi som norske folkevalgte og statsråder har når vi kan bruke disse musklene. Vi forventer i år å ha en oljepengebruk på 380 mrd. kr. Det er utrolig kraftfullt. Det som også er interessant, hvis man leser nysalderingen, er å se hvor mye høyere inntekter vi har fått fra olje- og gassektoren i 2021 enn man trodde man ville få da man planla i fjor. Det har vært enormt mye høyere inntekter fra olje- og gassektoren i 2021 enn man trodde det skulle være da man planla i fjor, på grunn av høyere olje- og gasspris. Det er anslagsvis rundt 272 mrd. kr i netto kontantstrøm fra olje- og gassektoren, som i neste omgang kan brukes på fellesskapet. Det er flere interessante tall også, hvis man går litt inn i det, f.eks. når det gjelder arbeidsledigheten: Allerede ved inngangen til denne måneden var vi tilbake på nivået fra før krisen, og store deler av norsk økonomi opplever en veldig sterk vekst. Da er noe av det som er vanskelig når vi nå er i en situasjon med nye smitteverntiltak, at selv om enkeltbransjer nå har veldig tøffe tider og det for enkeltpersoner er veldig krevende, går det veldig bra for andre deler av norsk næringsliv. Så det er et veldig todelt bilde: Noen steder er det mangel på arbeidskraft, og andre steder er folk veldig bekymret for jobben og hverdagen sin. Det må vi aldri glemme når vi ser de store tallene, for i store tall kan enkeltpersoner og enkeltskjebner fort bli borte. Derfor er det så viktig at vi fortsetter å ha nye ordninger som er tilpasset den situasjonen vi er i nå. Da vi la fram nysalderingsproposisjon i starten av desember – hvis jeg ikke husker helt feil, var det den 2. desember vi la fram nysalderingen – var det en ganske annen smittediskusjon enn i dag. Derfor er det helt naturlig at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV nå kommer med de 500 mill. kr til kompensasjonsordningen, som vil hjelpe. Jeg skal vise hvordan dette vil slå ut, for representanten Tina Bru var opptatt av f.eks. vintersportsstedene. Slik vi har tenkt at fordelingen skal være nå, vil en kommune som Trysil, som har mye vintersport, få anslagsvis litt over 2,1 mill. kr. De har 6 600 innbyggere. Mens en kommune som Løten, som har 7 600 innbyggere, vil få 462 000 kr, fordi man har lagt inn faktorer som gjør at servering, overnatting og reiselivsvirksomhet skal være dominerende for hvordan pengene blir fordelt. Da vil de kommunene som har mye reiseliv, og veldig mange av vintersportsstedene, komme bedre ut – og også det at man legger første kvartal til grunn.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-21:
Det er veldig viktig å få sagt overfor bedriftene at i alle de diskusjonene som har vært, har det meg bekjent aldri vært noen partier som har tatt til orde for å svekke de forslagene som har kommet fra regjeringens side. Dermed kan bedriftene planlegge ut fra det. I den lønnsstøtteordningen som det nå er dannet et flertall for, har alle partier hele tiden – i hvert fall nå i siste runde – støttet opp om den, selv om det var annerledes tidligere i år da Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre ikke ønsket en lønnsstøtteordning på den måten som vi har i dag. Som jeg meddelte fraksjonslederne i finanskomiteen i et uformelt møte i går, er planen til regjeringen å legge fram dette over jul, anslagsvis i midten av januar.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-21:
Vi har vært opptatt av to ting når det gjelder akkurat denne problemstillingen. Det ene er at vi har vært opptatt av å gjøre forbedringer i selve permitteringsregelverket sammenlignet med det som den regjeringen som Rotevatn var en del av, gjorde, og som ønsket å svekke hvor mye en skulle få i godtgjørelse hvis en ble permittert – at en ikke lenger skulle få 80 pst. opp til 3G – men som regjeringen med Arbeiderpartiet og Senterpartiet vedtok å videreføre i høst, og også har foreslått videreført nå. Det er det ene – at de som blir permittert, skal få høyere godtgjørelse. For det andre mener vi at vi har lyttet til dem som representerer arbeidsfolkene – vi har vært opptatt av å lytte til dem – og at en er redd for at det er de mest sårbare som først kan bli permittert. Det vil selvfølgelig være ulikt fra virksomhet til virksomhet. Og så har vi et ønske om å lage en ordning, slik at det vil være mindre vanskelig for en bedrift å ta vare på hele arbeidsstokken, som f.eks. i Rotevatns gamle hjemfylke, Sogn og Fjordane, der Gloppen hotell valgte å meddele at de kommer til å gjøre det. Det er jeg veldig glad for.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-21:
Til sjuende og sist handler politikk om folk. Vi kan diskutere ulike ordninger, men til sjuende og sist ser vi hvordan det slår ut for folk og for bedrifter – det er da vi ser om det virker. Derfor synes jeg det er veldig trivelig å lese de nyhetene som kommer akkurat nå. Vi hørte tidligere i uka at Britannia og en del av de mellomstore hotellene valgte å trekke tilbake sine permitteringer. Det gjorde meg kjempeglad da jeg leste at det var 292 stykker på Britannia – det er et stort hotell, men ikke en del av en kjede – som i stedet for å være permittert kunne beholde arbeidet sitt. Så har vi sett i dag at en stor kjede som Choice, og Scandic og Thon, de største og tyngste hotellkjedene – ingen av dem sier at ordningen med lønnsstøtte er perfekt, det sier ikke jeg heller, men de sier det er en del av hjelpen – trekker permitteringene tilbake. Det er kjempebra. Vi ser også en del mindre steder som gjør det. I nabobyen min Lillehammer er det en pub, Heim Gastropub, som nå velger å trekke permitteringer og bruke lønnsstøtte og ha folk på arbeid. Det skjer veldig mye bra, og det er jo litt viktig når man diskuterer dette. Den virkeligheten man ser ute, er den som er det avgjørende. Så til strøm: For regjeringen er det et veldig klart mål, det står i Hurdalsplattformen, at vi ønsker å få strømprisene ned. I en ganske lang periode har det vært et politisk flertall i Norge som ønsket å få strømprisene opp. Det sa den forrige regjeringen at de hadde som et uttalt mål, og de gjorde mange grep for å få det til. Dagens regjering har sagt at vi ønsker å jobbe for å få strømprisene ned, og vi har begynt å gjøre grep for å få til det. Det er et langsiktig arbeid. Det ene man kan gjøre, går selvfølgelig på avgifter. Det gjorde vi med en gang, for det kunne man gjøre over natta. Fra 1. januar reduserer vi avgiftsnivået på strøm med 47 pst. Når strømprisene er så høye som de er nå, er det selvfølgelig en liten andel av regningen, men det er et varig tiltak, som man også vil ha glede av når vi får strømprisen mer ned. Så har vi også den sikringsordningen som vi vedtok, nettopp for å gjøre det litt mindre vanskelig for folk. Vi vet at den sikringsordningen – bostøtte, ordning for studenter og andre sikringstiltak –i sum kan gjøre det litt mindre vanskelig. Men i bunnen ligger det en analyse hos regjeringen om at vi må sette inn tiltak som gjør at markedsprisene i strømmarkedet blir lavere. Det er et viktig konkurransefortrinn for vår industri på sikt, og det er også viktig for folk flest og arbeidsfolk rundt i hele landet. Så får vi glede oss over – noen partier hadde ønsket at en skulle selge ut mer av vannkraften – at vi har et offentlig eierskap til det, at vi har offentlig kontroll på den biten. Regjeringen mener at vi må ha en klar offentlig tenkning rundt hvordan vi skal klare å få strømprisene ned, og ikke ha den prisen vi ser i dag. Derfor har regjeringen sagt nei til nye mellomlandsforbindelser, noe den forrige regjeringen sa ja til.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
På vegne av sakens ordfører vil jeg takke komiteen for rask behandling av nysaldering av budsjett 2021. Innstilling i saken fremmes av et flertall bestående av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV. De samme partiene står også bak løst forslag nr. 12. I budsjettet for 2022 ble den kommunale kompensasjonsordningen for bedrifter som sliter på grunn av nye smitteverntiltak, styrket med 1 mrd. kr. 500 mill. kr av dette foreslås bevilget allerede i inneværende år. Forslag nr. 12 er herved tatt opp. 2021 er andre år på rad der pandemien preger norsk økonomi. Det medfører i seg selv usikkerhet og uforutsigbarhet for folk og bedrifter. I tillegg har strømprisene økt kraftig nå mot jul. Som folkevalgte er vår fremste oppgave i slike tider å bidra til trygg økonomisk styring og til å løfte mer risiko av skuldrene til den enkelte og over på fellesskapet. Det er i slike tider vi ser hva den norske velferdsmodellen faktisk betyr, ikke bare for de få, men for oss alle. Sammen med forrige ukes vedtak om strømstøtte og gårsdagens forhandlingsløsning om lønnsstøtte som alternativ til permitteringer ligger det nå en kraftig økonomisk tiltakspakke på bordet, bestående av forlengede, forbedrede og nye tiltak, satt sammen på svært kort tid, med en sterkere vekt enn tidligere på den enkelte arbeidstaker og med utbyttebegrensninger for bedrifter som mottar støtte fra fellesskapet. Det preger også nysalderingen. Regjeringa har iverksatt mer omfattende smitteverntiltak. Det kan bety at flere levedyktige virksomheter får problemer med å betale skatter og avgifter. Et viktig tiltak i nysalderingen er derfor å forlenge utsettelsesfristen for skatte- og avgiftsinnbetalinger for virksomheter til 31. mars 2022 framfor ved nyttår i år. Skatteinntektene til staten blir lavere i år av dette, men bedrifter slipper til gjengjeld å få en skattesmell mens de er nedstengt. Kollektivtransporten sliter, og det i en tid der vi må reise mer klimavennlig. I budsjettforliket mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV kompenseres fylkene med 500 mill. kr. 250 mill. kr av dem foreslås dekket inn nå. Innstillinga omhandler også Stortingets vedtak om ekstra utbetaling til mottakere av bostøtte på grunn av høye strømpriser og representantforslag 49 S om strømhjelp til alle. Jeg viser i den forbindelse til Stortingets vedtak sist fredag om en universell støtteordning for å avbøte de ekstraordinært høye strømprisene.
Tina Bru (Høyre), 2021-12-21:
Det har dessverre blitt en litt mer krevende høst og periode inn mot juletider enn det vi kanskje hadde håpet på da vi åpnet landet tidligere i høst, selv om vi fortsatt var i en situasjon med økt beredskap. Det er ingen tvil om at de siste ukene har vært utrolig krevende for mange rundt omkring i dette landet, både for ansatte og bedrifter, folk som har lurt på hva som skjer med jobben deres, og hva som blir konsekvensene nå som man har måttet innføre nye, strenge smitteverntiltak for å få bukt med pandemien. Jeg håper selvsagt at vi kan gå inn i det nye året med en annen situasjon etter hvert, og at vi kommer dit hvor vi kan tillate oss å slippe litt opp igjen, slik at folk kan drive næring og virksomhet og gå på jobb som normalt, for det er jo det alle ønsker seg. Men jeg merket meg at i den forrige saken snakket representanten Gjelsvik om hvorfor det er behov for at man skal budsjettere helhetlig og klokt, at man må tenke større sammenhenger. Det er jeg helt enig i, og det er nettopp derfor vi har vært så kritiske til den prosessen som har vært rundt kompensasjonsordningene denne høsten. Det er krevende for opposisjonen å forholde seg til pressekonferanser annenhver dag og justeringer på ordninger. Og én ting er at det er krevende for oss – det er greit nok; det skal vi kunne leve med – men dem det er mest krevende for, er nettopp bedrifter. Også de har et behov for å budsjettere klokt, helhetlig, vite hva de har å forholde seg til når de f.eks. skal bestemme seg for om de er nødt til å permittere eller ikke. Da er det gledelig at det i nysalderingen nå ligger flere ting fra regjeringen som avklarer situasjonen, som hjelper og bøter på, både med penger og med ordninger, men jeg synes det er synd at det har vært så mye usikkerhet rundt det. Og vi har fortsatt ikke et vedtak om lønnsstøtteordningen, men nå er det jo et flertall for den i Stortinget, og jeg ser at flere bedrifter også responderer positivt på at man nå har økt makstaket for hvor mye man kan støtte. Det er bra. Samtidig vet vi at det er noen som kommer til å falle utenfor både lønnsstøtte og den nasjonale kompensasjonsordningen, iallfall gitt det vi vet om de ordningene per i dag. Det har jo ikke kommet noe til Stortinget, men det vi vet, er at f.eks. vintersportsstedene risikerer å falle utenfor i hvert fall lønnsstøtte. Så jeg synes det er bra at det nå ligger mer penger til den kommunale kompensasjonsordningen i nysalderingen. Vi kommer til å støtte det forslaget fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV her i salen i dag, men jeg vil også oppfordre til at man ser på hvordan man kan prioritere vintersportsstedene innenfor den kommunale ordningen, fordi de kan lett havne utenfor og falle mellom to stoler. Så kommer vi også til å støtte forslag nr. 13, fra Venstre, om innretningen på lønnsstøtteordningen. Vi mener at selv om den nå er bedre enn den var, og at de endringene som kom, var nødvendige, er det fortsatt et stort problem for mange bedrifter at man ikke kan kombinere det å permittere og å bruke lønnsstøtte. Det gjør at mange nå blir permittert når de heller kunne ha vært i jobb. Jeg tar opp det forslaget Høyre er en del av.
Tina Bru (Høyre), 2021-12-21:
Representanten Pollestad sammenlignet meg i stad med representanten Mímir Kristjánsson. Jeg er litt usikker på om jeg skal ta det som et kompliment, men hvis representanten Pollestad i det legger at jeg har vært høylytt og plagsom for regjeringen, så lever jeg helt fint med det i denne saken. Det er jo det jeg har vært opptatt av, det er derfor jeg har engasjert meg i debatten om lønnsstøtte, fordi jeg mener at det ikke har vært godt nok, og at det har vært nødvendig også å mase på regjeringen om å komme med en løsning. Så hører jeg at representanten Pollestad forklarer hvorfor de er så opptatt av at man ikke skal kunne kombinere permittering og lønnsstøtte med at man vil legge press, altså et slags solidaritetsbegrep, og at det er alle eller ingen. Hvis man vil permittere, får man permittere alle, man kan ikke ha bare noen på jobb. Hva slags mistro er det til dem som eier bedrifter? Jeg er veldig usikker på hvilke bedrifter representanten Pollestad har snakket med gjennom de ukene vi nå har diskutert denne ordningen. Jeg har ikke møtt en eneste bedrift som har lyst til å permittere; alle vil jo helst ta i bruk lønnsstøtteordningen fordi de vil holde folk på jobb, men den har ikke vært god nok. Nå er den blitt bedre, etter alle rundene vi har hatt, men den var ikke – slik regjeringen presenterte den – god nok til at de turte å gjøre det. Tvert om er det noen bedrifter som til og med lar være å permittere, selv om de ikke kan bruke lønnsstøtteordningen, fordi de har omsorg for sine ansatte. Jeg synes med all respekt at representanten Pollestad bør treffe litt flere bedrifter, ikke uttrykke en slik mistro. Så blir jeg beskyldt for å skape usikkerhet. Det er greit nok, jeg har engasjert meg i denne debatten, men det er ikke jeg som har skapt denne usikkerheten. Jeg har ikke sett noen skrive noe sted at representanten Tina Bru nå skaper enorm usikkerhet for deres bedrift, for hva slags ordning man skal forholde seg til. Det vi har reagert på, er heller ikke at det kommer pressekonferanser. Vi reagerer på at det ikke kommer noe til Stortinget, at man ikke helt kan vite hva det er flertall for. Et godt eksempel på det er at to dager etter at næringsministeren fredag hadde lagt fram denne ordningen, satt han i Politisk kvarter og åpnet for – nærmest spontant – at man kunne endre på den. Heldigvis kom SV endelig til forhandlingsbordet i går, og så klarte man å bli enig om noe. Så nå vet man i hvert fall hva det er flertall for i Stortinget – selv om Stortinget ikke har behandlet noe ennå. Det er altså situasjonen. Man må gjerne ha pressekonferanser i regjeringen, men jeg forventer at man også kommer til Stortinget og får gjort vedtak. Det var det vi gjorde da vi satt i regjering. Vi hadde også pressekonferanser, og så kom det til Stortinget. Og ja, ordningene ble endret, men det er helt naturlig, og da kunne i hvert fall Stortinget forholde seg til noe og fatte vedtak. Med dette har jeg uansett lyst til å takke for samarbeidet gjennom den høsten som har vært, og benytte anledningen til å ønske alle en riktig god jul.