trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Jeg rakk ikke i mitt forrige innlegg å komme til representanten Bruun-Gundersens innlegg. Der var det en del feil, bl.a. at Datatilsynet har konkludert i denne saken og satt foten ned. Det er feil, og det vet også representanten godt, for hun var sammen med meg i Dagsnytt 18 i går, der Datatilsynet selv presiserte at de ikke har ferdigbehandlet denne saken. Det er sant at Datatilsynet sender et varsel om et vedtak til den aktøren vedtaket gjelder, så de får muligheten til å svare på de spørsmålene Datatilsynet har, og de vurderingene Datatilsynet har gjort foreløpig. Den prosessen pågår nå. Ett av hovedtemaene i Datatilsynets innvending er nettopp forholdsmessigheten, om det er forholdsmessig å ha en sånn app i den smittesituasjonen vi har i Norge i dag. Da er det verdt å merke seg at verken Datatilsynet eller de IKT-miljøene som representanten Toppe viste til, er særlig framtredende eksperter på smitte. Det som nå er Folkehelseinstituttets vurdering av det sannsynlige scenarioet i utvikling av smitte i Norge, er at vi først vil få lokale oppblomstringer av smittespredningen. Da er det regjeringens strategi at disse lokale oppblomstringene skal slås ned lokalt. I den sammenhengen vil Smittestopp-appen være et verktøy. Og det blir meningsløst hvis det verktøyet skal ligge i ro fram til smitten har blitt til en stor nasjonal smittespredning. Det gir ingen mening, og det er en viktig anke mot den forholdsmessigheten som Datatilsynet beskriver i sitt brev. Så der håper jeg at de smittefaglige vurderingene fra Folkehelseinstituttet også skal gjøre at Datatilsynet kommer til andre vurderinger. Så er det heller ikke sånn, som en får inntrykk av gjennom representanten Bruun-Gundersens innlegg, at den norske stat nå sitter og følger med på hvor befolkningen er. Dette er ikke en Smittestopp-app som brukes til å overvåke befolkningen, om befolkningen følger statens råd knyttet til smittevern. Dette er en app som befolkningen frivillig laster ned, som folk gir en aksept til at blir brukt, og som til nå har hatt to funksjoner: smittesporing og kunnskapsinnhenting. Med det arbeidet som nå er i gang, og det Stortinget nå vedtar, vil befolkningen gi aksept til hver enkelt av de formålene. Så er det helt riktig at prosessen knyttet til å ta i bruk smittesporingsdelen har tatt lengre tid enn det som var de opprinnelige planene. Det er én grunn til det, og det er at vi raskere fikk kontroll på smittespredningen, slik at det var færre smittede i de kommunene der appen skulle testes ut. Det må Stortinget forhåpentligvis se på som en god nyhet. Og nå er det en ny plan for hvordan Smittestopp-appen skal valideres uten at vi trenger høy smitte i samfunnet. Den blir nå iverksatt så snart vi har funnet en løsning med Datatilsynet.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Det tas stadig færre aborter i Norge. Trenden med synkende aborttall startet i 2008 og har fortsatt i denne regjeringsperioden. Det er bra. Regjeringen fortsetter arbeidet for å redusere antallet svangerskapsavbrudd, og målet er å redusere antall aborter med en tredjedel i løpet av perioden 20142024. For å oppnå dette vil jeg om kort tid legge fram en handlingsplan for fortsatt reduksjon i antall svangerskapsavbrudd. Regjeringen vil imidlertid ikke fremme forslag til endringer i abortloven verken med tanke på å fjerne abortnemndene, utvide grensen for selvbestemt abort eller endre reglene for fosterreduksjon. Reglene i abortloven skal ivareta hensynet til både kvinnen og fosteret. I starten av svangerskapet er hensynet til kvinnen avgjørende. I de 12 første ukene bestemmer kvinnen derfor selv om hun ønsker å avbryte svangerskapet. I takt med svangerskapets lengde og fosterets utvikling øker imidlertid fosterets rettsvern. Etter utgangen av 12. svangerskapsuke skal loven også ivareta hensynet til fosteret. Dette gjøres ved at spørsmålet om abort avgjøres av en nemnd. Jeg mener at dagens abortlov balanserer hensynet til kvinnen og fosteret på en god måte. Grensen for selvbestemt abort har vært en god regel som har ligget fast over lang tid. En spontanabort kan være en tung følelsesmessig belastning, særlig for dem som gjennomgår flere spontanaborter. Det vil imidlertid variere i hvilken grad kvinner som har gjennomgått en spontanabort, har behov for oppfølging fra helsetjenesten. Jeg mener derfor det er naturlig at kvinnen selv tar kontakt med fastlege eller jordmor. Sammen med kvinnen kan de avklare hva som i det enkelte tilfelle er den mest hensiktsmessige oppfølgingen etter en spontanabort. De fleste selvbestemte abortene utføres medikamentelt, som oftest gjennomføres aborten hjemme. Kvinnen får med seg informasjon og smertestillende medikamenter. Hun skal også få informasjon om hvordan hun kan kontakte sykehuset hvis hun har behov for det. Men kvinnen kan velge å gjennomføre siste del av den medikamentelle aborten på sykehuset. Informasjon om denne muligheten skal gis på sykehusene og framkommer også på helsenorge.no og på sykehusets hjemmeside.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Det første gjelder allerede, og det er den informasjonen som gis til kvinnene i dag, både på sykehusene, på helsenorge.no og i informasjonsmaterialet som skal være på dette området. Det vi har behov for å se på når det gjelder det andre, er hva som er den beste måten for å gi kvinnen den rette informasjonen om hvordan en kan få helsehjelp hvis en etter en spontanabort har behov for det. Det er et arbeid som vi må se på når Stortinget har vedtatt dette – hvordan dette kan forbedres. Det fremstår som at det ikke gis god nok informasjon og oppfølging slik det er i dag.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Jeg nevnte jo i mitt innlegg spesielt jordmor i en sånn rolle. Så vil det i noen tilfeller kanskje også være behov for psykologkompetanse, men det må vurderes individuelt. Det er viktig at det er en individuell vurdering når det gjelder hvilke behov den enkelte kvinne har.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Jeg tenker at nå er fosterreduksjon kommet inn på det som er gjeldende, og også var gjeldende før det, når det gjelder abortloven med hensyn til aborter som utføres etter uke 12. Der er det nemndbehandling. Men jeg er veldig enig i de innleggene som også har vært her på Stortinget. Det er viktig å få fram at nemndbehandling handler om at en møter dyktige fagfolk som er opptatt av å ivareta kvinnens synspunkter, men også gi gode råd og veiledning i den prosessen det er å ta en så vanskelig avgjørelse, og at vi ikke i den debatten om ting vi er uenige om, bidrar til å skape et bilde av nemndene som jeg mener er feil. Jeg er helt klar på at det godt kan være politisk uenighet om på hvilket tidspunkt nemndene skal inn, eller i hvilke saker, men jeg håper at vi kan ha en debatt om det som ikke skaper et bilde av nemndene som ikke stemmer overens med det jeg oppfatter er situasjonen.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Det kan jeg bekrefte. Som jeg også sa i mitt innlegg: Regjeringen har ikke noen planer om å gjøre noen ytterligere endringer i abortloven.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Ideelle virksomheter har en sentral rolle i helse- og omsorgstjenesten som leverandører av både spesialisthelsetjenester og kommunale helse- og omsorgstjenester. Samlet utgjør de ideelles andel om lag 5 pst. Regjeringen vil fortsette å styrke ideelle virksomheters rolle i tjenesten. Derfor har vi satt oss som mål å doble de ideelles andel av den samlede helse- og omsorgstjenesten, til 10 pst. Samtidig vil jeg nevne at vi også på dette området må regne med svakere måloppnåelse enn forutsatt på grunn av koronasituasjonen. Flere grep er tatt for å sikre måloppnåelse i spesialisthelsetjenesten. Jeg har bedt helseregionene følge opp målet om ideell vekst og videreutvikle sine strategier med dette for øye. Jeg har også bedt om at de vurderer å stille kvalitetskrav som bedre tar hensyn til de ideelle leverandørenes særegenheter, bl.a. likemannsarbeid og bruk av frivillige. I 2019 fikk helseregionene i oppdrag å inkludere de ideelle i plan- og utviklingsarbeidet sitt. De skal ikke bygge opp tilbud som konkurrerer med eksisterende tilbud hos ideelle. De tolv ideelle sykehusene med langsiktig driftsavtale utgjør en viktig del av det samlede tjenestetilbudet. De vil også være en del av de 19 helsefellesskapene som skal etableres. Ordningen med fritt behandlingsvalg innebærer at pasienten kan velge behandling hos godkjente private leverandører. En betydelig andel av leverandørene i ordningen er ideelle. Når en tjeneste inkluderes i fritt behandlingsvalg, åpner det for at enda flere ideelle aktører kan godkjennes. Regjeringen vil også styrke ideelles rolle i de kommunale helse- og omsorgstjenestene. Vi vil bl.a. se nærmere på fritt brukervalg. Sentralt her er den svenske modellen, der alle leverandører som oppfyller fastsatte kriterier, kan yte tjenester på vegne av kommunen. Stortinget har anmodet regjeringen om å utrede økonomiske konsekvenser ved å dekke ideelle organisasjoners historiske pensjonskostnader for kommunal og fylkeskommunal sektor, og vi vil komme tilbake til saken når vi har oversikt over de økonomiske konsekvensene. Nærings- og fiskeridepartementet har nylig behandlet forslag om å reservere anskaffelser for ideelle. Digitaliseringsdirektoratet har utarbeidet en ny veileder om anskaffelse av helse- og sosialtjenester som viser hvordan konkurranser kan innrettes med tanke på å få flere ideelle til å delta. Regjeringen vil legge til rette for mer mangfold i helse- og omsorgstjenesten og har en ambisiøs politikk for å styrke de ideelles innslag i tjenesten.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Det har vi gjort bl.a. gjennom den stortingsmeldingen om palliasjon som Stortinget nå har til behandling, der det for første gang veldig tydelig klargjøres hva som er politikken på dette området. Der sier vi nettopp at det at det er et tilbud også om hospice, skal være en del av mangfoldet og valgmuligheten på dette området, og at det ikke er noe konkurranseforhold opp mot det som også skal være gode tilbud i det offentlige. Jeg er veldig glad for at det i revidert nasjonalbudsjett er funnet en løsning i forhandlingene med Fremskrittspartiet som nå sikrer etablering av dette tilbudet til barn, samtidig som det også gis føringer for at det skal etableres gode palliative team, barneteam, i de ulike helseregionene. Dermed får vi det mangfoldet, den helheten og det tilbudet som jeg mener er riktig, og som er i tråd med stortingsmeldingen.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Tvert imot: I forhandlingene med Fremskrittspartiet er denne balansen veldig godt ivaretatt. Derfor har Fremskrittspartiet fått gjennomslag for 600 mill. kr mer til helseregionene, og det er også lagt inn merknader nettopp om å følge opp etableringen av barnepalliative team også i RHF-ene. Så i de forhandlingene som har vært mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, har en både ivaretatt mangfoldet, valgfriheten og det å få etablert et godt hospicetilbud, samtidig som det også skal være et alternativ for dem som ønsker å bruke det tilbudet som er i regi av helseregionen.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Ja, gjennom de forhandlingene som har vært i Stortinget mellom regjeringen og Fremskrittspartiet, ligger nå alt til rette for en raskere oppfølging av den stortingsmeldingen som regjeringen har lagt fram på dette området, inkludert det som representanten tar opp. Det er ikke bare de 600 mill. kr som Fremskrittspartiet fikk igjennom, som lå i RNB, men også de 6 mrd. kr som lå der i utgangspunktet fra regjeringen. Så jeg mener at det nå skal være ressurser for at helseregionene nå kan følge opp det oppdraget som de er forberedt på.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Det er allerede oppfylt. Disse sykehusene er ikke ute på anbud og har i realiteten evigvarende avtaler som en del av sørge-for-ansvaret for sykehusene. De tolv sykehusene som hadde avtaler med fylkeskommunene opprinnelig, og som nå har avtaler med helseregionene som en del av å utføre sørge-for-ansvaret, er i en helt særegen situasjon og integrert som en del av den offentlige helsetjenesten.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Det representanten nå tok opp, er et annet spørsmål enn det representanten stilte når det gjelder langsiktige avtaler, nemlig måten en følger opp avtalen på. Jeg er enig med representanten i at der er det forbedringer som er mulig å få til. Det ligger også som en del av de føringene vi nå har gitt til helseregionene etter Granavolden-plattformen, at de ideelle aktørene i mye større grad skal involveres og være likeverdige deltakere, bl.a. i en del av planleggingsarbeidet. Så får helseforetakene sine oppdragsdokumenter fra Helsedepartementet i begynnelsen av januar. Dette er noe av utfordringen med vårt system, at Stortinget vedtar budsjettet ganske seint i desember, og oppdragsdokumentene kommer i januar. Men det som er viktig her, er å prøve i størst mulig grad å få til at de ideelle samarbeidspartnerne er mer likestilt med de andre helseforetakene i å være involvert i arbeidet.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Det er veldig mange deler av dette forslaget som er problematisk, fordi det vil være veldig inngripende i de ideelle aktørenes mulighet til å håndtere den virksomheten de har. Man kan da risikere at en virksomhet blir lagt ned fordi det ikke er andre aktører som vil kunne overta, bl.a. Jeg syns også at dette er vanskelig, men det viktigste er at det er et tilbud til pasientene. Vi har også i denne perioden dessverre vært i en situasjon der et offentlig helseforetak måtte overta en ideell virksomhet og la den bli en integrert del av et helseforetak, fordi en rett og slett ikke hadde noen annen mulighet i den situasjonen en var kommet i økonomisk. Alternativet var at tilbudet hadde blitt lagt ned, og pasientene hadde kommet skadelidende ut. Det er en del av de vurderingene som må gjøres.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Representantene skriver i sitt forslag at sykehusene blør penger på grunn av innsatsstyrt finansiering, og ber meg fjerne ordningen under koronapandemien. Mer konkret ber forslagsstillerne om at ordningen med innsatsstyrt finansiering stanses for 2020, og at bevilgningen til ordningen gis som rammefinansiering. Jeg vil innledningsvis understreke at helseregionene får inntekter fra staten hver måned. Beløpene som utbetales, er basert på bevilgningene som Stortinget vedtok i statsbudsjettet for 2020. Disse utbetalingene påvirkes derfor ikke av nedgangen i aktivitet i helsetjenesten som vi har sett de siste månedene. Normalt justeres bevilgningene til innsatsstyrt finansiering mot slutten av året, når vi har bedre informasjon om aktiviteten som har funnet sted. Sykehusene har de siste månedene vært nødt til å prioritere beredskapsarbeid, og det har ikke vært mulig å opprettholde normal aktivitet. Det er derfor nødvendig å kompensere for tapte inntekter i denne perioden. I foretaksmøtet 10. juni fikk helseregionene beskjed om at det vil bli gitt kompensasjon for tapte aktivitetsbaserte inntekter til og med mai måned, og at dette kan legges til grunn for planleggingen. Framover forventer jeg at sykehusene så langt som mulig gjenopptar normal drift. I en sånn situasjon er det viktig at det aktivitetsbaserte finansieringssystemet får lov til å virke og motivere sykehusene til å øke aktiviteten. Samtidig kan smittevern- og beredskapshensyn medføre økte utgifter og reduserte inntekter for helseforetakene også framover. Vi vil følge utviklingen i helseregionenes utgifter og inntekter nøye framover og ved behov komme tilbake til Stortinget med bevilgningsforslag. I revidert nasjonalbudsjett har regjeringen foreslått å styrke de regionale helseforetakenes basisbevilgninger med 5,5 mrd. kr. Det anslås også en besparelse på en halv milliard kroner for nedsatt arbeidsgiveravgift. Helsedirektoratet har fått fullmakt til å pådra seg utgifter uten budsjettmessig dekning til legemidler og medisinsk utstyr i forbindelse med virusutbruddet.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Det er fordi det vil redusere vår mulighet til bl.a. å ta igjen det etterslepet som nå har oppstått som følge av koronaviruset, og vi risikerer at ventetidene og køene blir lengre enn nødvendig.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Dette handler ikke om farten som den enkelte som jobber i helsetjenesten, har i sin jobb. Den mener jeg er god nok. De har det både travelt og gjør en så god faglig jobb som mulig. Dette handler om måten man organiserer tjenestene på, og innsatsstyrt finansering har bidratt til økt aktivitet i sykehusene våre og reduserte ventetider.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Det tror jeg ikke.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Regjeringen følger samvittighetsfullt opp anmodningsvedtakene fra Stortinget, har en høy gjennomføringsgrad og jobber kontinuerlig med å forbedre prosessene for å sikre dette. Vi har også tatt flere grep de siste årene for å forbedre rapporteringen til Stortinget om anmodningsvedtakene. Det viktigste har vært å utarbeide standardiserte tilbakemeldinger på alle utestående vedtak i de årlige budsjettproposisjonene. I årets stortingsmelding har regjeringen etter ønske fra Stortinget også utvidet omfanget av hvilke vedtak som omtales. Det gjelder utestående vedtak også fra tidligere sesjoner enn de to siste. Det framgår av innstillingen at kontroll- og konstitusjonskomiteen er fornøyd med arbeidet regjeringen har gjort med disse endringene. Så registrerer vi at kontroll- og konstitusjonskomiteen fortsatt har noen ønsker om ytterligere rapportering i meldingen, og dette vil vi ta med oss i arbeidet med neste års stortingsmelding. Regjeringen vil fortsette arbeidet med å forbedre rapporteringen, men vil samtidig måtte sikre at det ikke blir en større grad av dobbeltarbeid knyttet til rapporteringen både i statsbudsjettet og i stortingsmeldingen om anmodningsvedtakene enn det vi har i dag. Det er viktig at det skjer en reell og grundig behandling av anmodningsvedtakene i forbindelse med statsbudsjettet, og at også dette kan legges til grunn for anmodningsmeldingene.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Som jeg sa i mitt innlegg, vil regjeringen se på de anmodningene som nå kommer fra komiteen, sånn vi også gjorde forrige gang, og gjorde endringer i meldingen. Det vil vi selvfølgelig også se på nå. I forbindelse med fjorårets innstilling ble det nedsatt et utvalg, som også er blitt referert til i debatten, som vel startet ut som Hareide-utvalget, men som nå er Harberg-utvalget. Regjeringen ser fram til utvalgets vurderinger av eventuelle behov for å regulere vedtaksformen nærmere og klargjøre anmodningsvedtakenes status og på hvilken måte dette bør gjøres videre. Det vil være viktig. Noen av vedtakene som fattes, er det vanskelig å få en konkret utkvittering av. Det kan gjøres vedtak i Stortinget som f.eks. angår helsetjenesten i kommunen, som jeg ikke har noen direkte styringsrett over. Det betyr at departementet kan ha en vurdering om at det har blitt bedringer, mens Stortinget vurderer at det ikke har blitt bedringer på det området.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Dette er det ikke like lett alltid å gi et svar med to streker under på, for min erfaring er også at det hender at Stortinget gjør vedtak på områder der Stortinget på forhånd får informasjon, både i svaret til Stortinget fra departementet og fra meg på talerstolen, om at det som Stortinget nå er i ferd med å vedta, er et arbeid regjeringen allerede har gjennomført eller er i ferd med å gjennomføre. Da vil det fort bli en diskusjon etterpå om Stortinget mener det er godt nok eller ikke. I den konkrete saken er det sånn at Helse Stavanger har fulgt opp dette mot Eigersund kommune, og ikke minst har Eigersund kommune fått betydelige beløp gjennom opptrappingsplanen for rehabiliteringsfeltet nettopp for å styrke den kompetansen.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-16:
Jeg er litt usikker på om representanten startet med å si «nå står det her» eller «nå står han der», men det kan en jo alltid diskutere. Jeg oppfatter at dette er et av de forholdene som nå tas opp i innstillingen, så det er noe av det vi er nødt til å se på. Men jeg oppfatter vel at når vi har praktisert det på den måten, har vi ment at vedtak kan kvitteres ut i Prop. 1 S, når komiteen slutter seg til det, og at de da er kvittert ut. Da blir det en diskusjon om hvor lenge vedtakene skal følge med videre. Det er ofte komiteen som har gjort vedtakene og kjenner hva som har vært ønsket av komiteen. Men nå ser vi at disse spørsmålene tas igjen opp av kontroll- og konstitusjonskomiteen, og da må vi følge opp det.
Svein Harberg (Høyre), 2020-06-16:
Jeg trenger ikke noe langt innlegg i denne saken. Dette forslaget til endringer i sameloven er en direkte følge av Stortingets tidligere vedtak i forbindelse med Stortingets behandling av kommune- og regionreformen. Det er viktig å få på plass riktig beskrivelse av valgkretsene til sametingsvalget. Komiteen synes det er viktig å få et oppdatert lovverk på plass så raskt som mulig. Derfor har vi hatt en særdeles rask saksbehandling, som gjør at vi nå kan slutte oss til det forslaget.
Svein Harberg (Høyre), 2020-06-16:
Dette gjelder forslag om en midlertidig lov om endring i valgloven. Tiltaket i dette forslaget er for i størst mulig grad å ivareta de demokratiske rettighetene også under en periode med begrensninger i samfunnet, tiltak som begrenser aktiviteten for å følge opp smittevernloven. Det dreier seg bl.a. om at grupper eller partier som ikke nådde høyt nok opp ved forrige valg, eller de som vil etablere parti for å delta i neste stortingsvalg, skal få anledning til å samle inn de nødvendige underskrifter for å ha grunnlag for å levere liste. Derfor legges det opp til at dette kan gjøres digitalt og ikke ved håndunderskrift på et papir, slik som det har vært fram til nå. Min mor hadde et uttrykk som hun brukte ofte. Hun sa: «Ein får hiva seg rundt og gjera det». Det har jeg tenkt på i helgen. Disse sakene, både den forrige og denne, kom til komiteen fredag ettermiddag, og for å få det unna før sommeren måtte vi «hiva oss rundt og gjera det» i helgen. Så jeg har lyst til å takke komiteen for konstruktiv oppfølging av det, men vil bemerke overfor regjeringen at dette var utfordrende og ubehagelig kort tid – ubehagelig fordi når vi snakker om digitalisering og denne måten å gjøre ting på, berører det både personvern og digital sikkerhet. Det var litt krevende for oss i komiteen uten å vite mer om hva dette innebærer på det feltet, å ta stilling til det, men det er altså en midlertidig lov. Ved å vedta dette legger vi grunnlag for at departementet kan jobbe videre med å få på plass en trygg og god løsning. Komiteen har derfor også lagt inn en merknad som understreker at en må sørge for at dette ivaretar både digital sikkerhet og personvernet på en tillitsfull måte. Komiteen er enig om de tiltakene som ligger der som midlertidig lov. Og så skylder jeg å gjøre oppmerksom på at Fremskrittspartiet og uavhengig representant Ulf Leirstein godt kunne tenke seg at disse endringene også ble permanente og har en merknad på det, men de har altså ikke fremmet noe forslag om det nå. Det er jo slik at valgloven kommer til behandling i Stortinget i neste periode. Valglovutvalget har levert sin innstilling, og det kommer nok til å bli en grundig debatt om det. Men nå samler altså komiteen seg om de forslagene som ligger til midlertidig lov. Vi har hivd oss rundt og tatt jobben og kunne derfor levere en innstilling i tide til at vi kunne få avgjort dette før sommeren. Det er viktig for å opprettholde demokratiet også for disse gruppene.
Svein Harberg (Høyre), 2020-06-16:
Jeg er sikker på at representanten finner andre ord å bruke for å beskrive det samme, men det får vi ta i en annen sammenheng. Jeg hadde bare et ønske om å følge litt opp saksordførerens innlegg og takke for den innsatsen som er gjort. Det er en formidabel jobb å gå igjennom alle anmodningsvedtakene og hva som er kvittert ut og ikke. Det er riktig som han refererte til, at i det utvalget som er nedsatt for å se på Stortingets kontrollrutiner, ser vi konkret på hvordan vi kan gjøre dette bedre for ettertiden. Regjeringen har blitt bedre på å følge opp, men vi har fortsatt den ulempen at det er to rapporteringstidspunkter, og det gjør det vanskelig. Så for alle parter vil det være gunstig å få dette samlet på ett tidspunkt, nemlig på høsten når budsjettet legges fram. Så har jeg også behov for å markere at ja, det at det er noen departementer som det ligger flere anmodningsvedtak igjen på, kan ha noe å gjøre med mengden som framsettes mot disse departementene. Så det er kanskje ikke helt rettferdig bare å se på antallet som ligger igjen – det har noe med hvor mange som er fremmet mot de forskjellige departementene. Men det er vårt politiske verktøy. Anmodningsvedtak er et – jeg vil si – både nødvendig og anerkjent verktøy i det politiske arbeidet, så det skal være sånn. Men jeg er mer bekymret for at det er en del anmodningsvedtak som ligger ganske mange år tilbake i tid. Regjeringen bør se nøyere på hvordan de har systemer for å kvittere ut dem som blir liggende over flere stortingsår. For det er klart at når vi har vedtak som ligger fire, fem og seks år tilbake i tid, kan alle forutsetninger også rundt vedtaket ha endret seg så mye at det blir vanskelig å følge dem opp. Så det er en anmodning om å ha rutiner i regjeringen for å sjekke ut hvilke av dem som har ligget lengst, som kan tas vekk på en ryddig og god måte eller følges opp på en ryddig og god måte. Da får vi god behandling av anmodningsvedtak og god bruk av anmodningsvedtak, som den dialogen det er mellom storting og regjering.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-16:
Været var jo fint i helgen, og jeg har forståelse for at det å sitte inne og arbeide med denne innstillingen kanskje ikke var det komiteen hadde tenkt seg, skjønt det var i hvert fall svalt innendørs. Når det er sagt, er jeg veldig takknemlig for at komiteen nettopp har tatt jobben og hivd seg rundt. Det er ingen tvil om at denne saken burde ha kommet før. Når den kommer så sent, er det fordi vi ønsker å sikre de demokratiske rettighetene som også partier og uregistrerte grupper som ikke nådde opp ved forrige valg, har og skal ha i forkant av stortingsvalget i 2021. Dette er en midlertidig løsning som gjelder kun stortingsvalget i 2021, og som representanten Harberg var inne på, kommer vi til å følge opp Valglovutvalgets utredning og vurdere om elektroniske underskrifter skal foreslås innført som en permanent ordning. Men nettopp i lys av de korte fristene for å få den elektroniske løsningen på plass innen 1. oktober, foreslår vi ikke en permanent ordning nå. La meg også få lov til å understreke at personvern selvsagt kommer til å være helt avgjørende for å få en velfungerende løsning på plass, og at digital sikkerhet naturlig vil inngå i det arbeidet og ikke er et område det skal inngås kompromisser på. Vi har imidlertid tro på at Valgdirektoratet, som skal få oppdraget med å utvikle en digital løsning for innsamling av elektroniske underskrifter, vil klare å løse det oppdraget på en god måte, og at en løsning kan være i bruk innen 1. oktober i år.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-16:
La meg først si at representantforslaget tar opp en viktig problemstilling. Jeg er helt enig med forslagsstillerne i at det er viktig å ha gode ordninger for å hindre misbruk av offentlige midler, og at ordninger for etterlønn til politikere må ha legitimitet og tillit hos innbyggerne. De ulike ordningene for etterlønn, fratredelsesytelser og ettergodtgjørelser er ulikt regulert avhengig av om det gjelder stortingsrepresentanter, statsråder eller kommunepolitikere. Ansvaret for å ha gode regler og rutiner slik at utbetalingene blir riktig, og feil blir oppdaget, er fordelt mellom Stortinget, Stortingets presidentskap, departementene, fylkeskommunene og kommunene. Ordningene er tilpasset de organene de gjelder for, og de har ulike metoder for å sikre korrekte utbetalinger gjennom kontrollmekanismer og eventuelt sanksjoneringsmuligheter. Feilutbetalinger kan kreves tilbakebetalt, og dersom en politiker har tilegnet seg ytelsen ved bevisst å oppgi gale opplysninger, kan dette anses som bedrageri og dermed behandles etter straffelovens bestemmelser. Jeg har ikke ansvar for alle de ordningene som tas opp i representantforslaget, og skal derfor ikke uttale meg om ordningene er gode nok. Men jeg vil på generelt grunnlag si at det selvsagt er mulig å diskutere om praktiseringen og etterlevelsen av det eksisterende regelverket kan bli bedre. Det vil i så fall være opp til Stortinget, relevante departement, kommunene og fylkeskommunene å gi veiledning og sørge for bedre oppfølging av regelverket. Når det gjelder regelverket jeg har ansvar for, som er kommuneloven og karanteneloven, ser jeg ikke at det er behov for å sette i gang arbeid med endringer i disse lovene. Den nye kommuneloven har nylig trådt i kraft, og det er for tidlig å si om det er behov for å gjøre endringer i bestemmelsene om godtgjøring. Men dette kan bli en del av en evaluering av kommuneloven. Når det gjelder karanteneloven, vil det i løpet av juni bli nedsatt et utvalg som skal gjennomgå karanteneloven og vurdere om det bør gjøres endringer. Samtlige politiske partier på Stortinget er invitert til å delta i utvalget med én representant hver. Jeg ser frem til videre diskusjon om dette viktige temaet og vil i mellomtiden følge nøye med på praktiseringen av ordningene jeg har ansvar for, og vurdere om det kan bli behov for ytterligere veiledning eller andre tiltak for å sikre bedre etterlevelse.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-16:
Når det gjelder de to lovene som jeg har ansvaret for, nemlig kommuneloven og karanteneloven, er det ingenting nå som tyder på at det er for dårlig etterlevelse av det regelverket – i hvert fall ikke når det gjelder kommuneloven, for den har nylig trådt i kraft, og det er altfor tidlig å felle dom over hvordan etterlevelsen av den loven er. Når det gjelder karanteneloven, skal vi jo nettopp sette ned et utvalg som skal gjennomgå den, hvor alle partiene på Stortinget er invitert til å delta med én representant. Da er det viktig at partiene deltar der og dermed får sette sitt preg på en eventuell revidering av karanteneloven.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-16:
Jeg mener det vil være feil hvis jeg nå skulle ha sterke meninger om hva utfallet av karantenelovutvalgets arbeid skulle bli. Jeg mener det er viktig i denne fasen å ha et åpent sinn og lytte til det karantenelovutvalget kommer med, og her vil jo da også partiene inngå. Hvis jeg skulle forskuttere konklusjonene, ville det ikke være nødvendig å sette ned et utvalg. Så her tenker jeg at vi må ta dette i riktig rekkefølge. Og så er jeg helt sikker på at de ulike partienes synspunkter på både etterlevelsen og sanksjonene i karanteneloven vil bli gjenstand for debatt, også i karantenelovutvalget.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-16:
Som jeg også sa i mitt innlegg, er det slik at hvis man bryter med de reglene som finnes, kan man i ytterste konsekvens bli tiltalt for bedrageri. Jeg tenker at det er bra at vi har en streng praktisering av regelverket som gjelder politikere. Det er ingen grunn til at politikere skal ha mildere sanksjoner når de bryter regelverket, enn det andre folk har. Vi har hatt flere eksempler den siste tiden på at politikere blir både tiltalt og dømt til fengsel for brudd på ulike regelverk, og det tenker jeg også er viktig, at politikere ikke behandles mildere enn andre. Når det gjelder den spesifikke saken jeg refererte til, var det vel slik at domstolen la til grunn at nettopp fordi vedkommende var politiker, ble straffen strengere enn den ellers ville ha vært.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-16:
I motsetning til hva man kan få inntrykk av fra enkelte av de siste talerne, er bakgrunnen for denne saken at Nord universitet selv har besluttet å avvikle campus Nesna som studiested fra august 2022. Det er forståelig at en avvikling av studietilbudet ved Nesna får store konsekvenser for regionen. Nettopp derfor har Kommunal- og moderniseringsdepartementet bedt Statsbygg undersøke muligheten for annen statlig bruk av lokalene, slik at vi kan opprettholde aktiviteten i området. Dersom det viser seg at det ikke er annet statlig behov, skal eiendommen selges. I dag forvaltes eiendommen av Statsbygg, og Nord universitet betaler leie i tråd med prinsippene i statens husleieordning. Leieavtalen mellom Nord universitet og Statsbygg regulerer ansvarsdelingen mellom bruker og forvalter, inkludert nedbetaling av statens investeringer i eiendommen. Statens husleieordning er dermed ikke et leieforhold i tradisjonell forstand mellom to ulike parter, men en ordning som fordeler ansvaret internt i staten. Det er et internstatlig forhold. Ut fra forutsetningen om at Nord universitet ikke vil bruke lokalene på Nesna fra høsten 2022, slik universitetet selv har besluttet, mener jeg det er en bedre løsning at lokalene tas i bruk av en annen statlig virksomhet eller blir solgt. Det er lite rasjonelt for universitetet å betale tomgangsleie ut 2029 for lokaler som ikke er i bruk. Ved salg vil lokale og regionale aktører ha full mulighet til å by på eiendommen. Dersom Nord universitet kommer til en ny beslutning, om fortsatt bruk av campus Nesna etter august 2022, vil det per nå ikke være noe hinder for videre leie av eiendommen.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-16:
Det er ikke meg imot at lokale eller regionale aktører tar bygget i bruk. De har full mulighet til å by på eiendommen og utvikle virksomhet i tråd med lokale ønsker. Det er ikke Statsbyggs oppgave å leie ut eiendom på kommersielle vilkår til ulike aktører. Statsbyggs oppgave er å skaffe til veie lokaler som dekker statens behov. De skal ikke være en regional utviklingsaktør, vi har andre virkemidler i statsapparatet som skal bidra til det. Vi er absolutt tilhengere av at det blir aktivitet på Nesna, og at det kommer aktører som ønsker å bidra til å utvikle lokal- og regionalsamfunnet, ingenting er bedre enn det, og det er fullt mulig å gjøre det. Så var det vel slik at det var Nord universitet selv som har besluttet å avvikle campus Nesna, jeg vil bare rette opp det lille faktum i representantens innlegg.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-16:
Jeg må jo som ansvarlig for Statsbygg forholde meg til de rammene som Stortinget har lagt for Statsbyggs virksomhet. Hvis det er slik at Stortinget nå ønsker at Statsbygg skal bli en regional utviklingsaktør, så må Stortinget bestemme det. Det har ikke Stortinget gjort – tvert om. Jeg synes det er litt overraskende at representanten ikke kjenner til hva Stortinget selv har lagt av rammer for Statsbyggs virksomhet. Når det gjelder det første spørsmålet, om hva campus Nesna og Nord universitet har besluttet, så ligger dette ikke innenfor mitt konstitusjonelle ansvarsområde. Men det må være slik, i hvert fall er det slik vanligvis, at Stortinget er veldig opptatt av at universitetene nettopp skal ha størst mulig grad av selvråderett. Og det virker det ikke som Stortinget er så opptatt av i denne saken. Men som sagt, det er ikke mitt konstitusjonelle ansvarsområde.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-16:
Det finnes en rekke virkemidler som kan være aktuelle for å utvikle aktivitet på et sted som Nesna. Fylkeskommunen har regionale utviklingsmidler, det er næringsfond i kommunene, Innovasjon Norge har et bredt virkemiddelapparat – så her er det absolutt mange muligheter for å utvikle aktivitet. Og jeg vil si det vil være en fordel om det er aktivitet som klarer å stå på egne ben, at man ikke er avhengig av at staten drifter det, men at det er aktivitet som har livets rett uten statlig medvirkning over tid. Men at staten har et virkemiddelapparat for å hjelpe i gang ny aktivitet over hele landet, det er det ingen tvil om, og det er selvfølgelig også relevant for Nesna.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-16:
Jeg gjorde et forsøk på å tegne meg som siste inntegnede taler, men representanten Nordlund hadde andre tanker. La meg først få lov til å takke for debatten. Jeg tegnet meg fordi jeg fikk en oppfordring fra representanten Mossleth knyttet til dette med juridisk bindende avtale. Mitt syn er tydelig. Dette er et internstatlig anliggende. Jeg mener også det er et uttrykk for manglende omsorg for studentene å mene at Nord universitet skal sitte og betale leie frem til 2029 for et bygg de ikke har tenkt å bruke. Da må det være bedre at staten enten ser på alternative statlige behov, eller at lokale eller regionale aktører får muligheten til å overta bygningsmassen og fylle den med aktivitet, aktivitet som kommunen og regionen selv mener de er tjent med å legge til rette for. Da er det fullt ut mulig å ta i bruk de mange innovasjonsvirkemidlene som staten besitter, men det er viktig for sluttresultatet at kommunene selv har en tanke om hvordan de har tenkt å utnytte det potensialet som ligger i denne eiendommen, og at ikke staten trær løsninger ned over hodet på en. At virkemiddelapparatet ikke finnes, er feil. Det virkemiddelapparatet er omfangsrikt og tilgjengelig for Nesna. Jeg mener det er noe litt gammeldags og tilbakeskuende over den tilnærmingen til ny aktivitet, at man må ha staten som eier av bygget for at det skal bli vellykket ny aktivitet i et bygg. Det mener jeg er feilslått. Jeg husker også debatten om Union i Skien i 2005. Da var det mange politikere, også fra mitt eget parti, som gikk ut og kaptes om å si at nå måtte staten overta, fordi Norske skog skulle legge ned på Union. I dag er det flere arbeidsplasser på Union i Skien enn det var den gang. Det er over 50 virksomheter som holder til der. Herøya er et liknende eksempel. Hydro skulle legge ned. Hva har kommet til? Jo, et helt annet miljø. Det er mulig å tenke seg at man kan fylle denne type lokaler med aktivitet som gagner lokalsamfunnet uten at Nord universitet er involvert i det. Jeg tror at vi som politikere også må være litt fremsynte og optimistiske på kommunenes vegne. Så skal vi selvfølgelig hjelpe kommunen på alle de måter vi kan gjennom de virkemidlene som finnes på ulike områder.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-16:
Jeg måtte jo sikre meg at jeg nå fikk siste innlegg. Jeg måtte vente til representanten Nordlund hadde brukt opp sin taletid, for ikke å risikere at jeg skulle havne i samme situasjon som tidligere.(Munterhet i salen) (Munterhet i salen) Men det var i grunnen ikke derfor jeg tegnet meg, det var fordi jeg fikk en utfordring fra representanten Mossleth, som nevnte dette med husleiekompensasjon. Hun har selvfølgelig rett i det, men jeg synes likevel poenget står seg. Det representanten tar til orde for, er at vi skal sikre at bygget står tomt til 2029, og sikre at vi bruker penger på det. Alternativet er at bygget fylles med annen aktivitet, og at vi får penger inn i statskassen, men representanten foretrekker da et tomt bygg som skaper null aktivitet på Nesna frem til 2029, og at vi skal bruke skattebetalernes penger på å holde et bygg stående tomt. Jeg synes det representerer en svært dårlig løsning, men det er mulig representanten vurderer det annerledes. Hvordan det skal bidra til aktivitet, nye arbeidsplasser og tilflytting til Nesna at dette flotte bygget skal stå tomt, er for meg en gåte.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2020-06-16:
Jeg er veldig glad for at statsråden var så tydelig på at han vil se på mulighetene for å få elektronisk signering som en permanent løsning når regjeringen skal gå igjennom valgloven og eventuelt komme med et nytt forslag til endringer av valgloven i neste periode. For det er jo slik at det som ligger i dagens partilov og dagens valglov knyttet til signering, er relativt gammeldags ved at man må gå rundt og samle inn underskrifter rent fysisk. Vi vet jo i dag at når man f.eks. tar opp lån i banken og skal være ansvarlig for kanskje mange millioner i lån, holder det med en digital signering, og slik bør det også være på den typen områder som vi diskuterer i denne saken. Stortinget er kjent for å kaste seg raskt rundt, og det har vi bevist nettopp i denne saken, så stor takk til saksordføreren og takk til komiteen for et meget godt samarbeid for å få saken fram. Det er flere temaer vi gjerne skulle drøftet, men det fikk vi rett og slett ikke tid til nå. Det kunne være at det for alt jeg vet også var flertall for noen av de merknadene jeg og Fremskrittspartiet har fremmet i saken, men det fikk vi egentlig ikke tid til å drøfte inngående. Det er jo et demokratisk problem at man får så kort saksbehandlingstid, men gjort er gjort. Jeg er for så vidt glad for at vi får på plass denne ordningen, og nettopp det at man nå får en ny teknisk løsning, vil kanskje gjøre det lettere for regjeringen og statsråden å kunne konkludere med at dette bør bli permanent hvis det blir en god løsning, for da ser man at det vil kunne fungere. Jeg tok ordet primært for bare å nevne den merknaden som også saksordføreren henviste til, og håper at dette er noe statsråden vil se på. Det har jeg skjønt at man vil gjøre for framtiden, og det er jeg veldig glad for.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-06-16:
At ting går fort, blir liksom overskriften på denne dagen. Aller først vil jeg takke forslagsstillerne for å ha satt både selvbestemt abort og spontanabort på dagsordenen. Deretter vil jeg takke komiteen for samarbeidet og uttrykke hvor glad jeg er for at det er en samlet komité som nå stiller seg bak innstillingen – det vil si: Høyre og Kristelig Folkeparti har varslet det i ettertid, etter at vi i fellesskap har lirket til formuleringene. Det er rett og slett veldig godt å se hvordan fokuset og samarbeidet på tvers av ulike aktører bidrar til å gi kvinner bedre oppfølging etter en abort, både ved selvbestemt abort og ved spontanabort. Kvinnene har fortalt sine historier, mediene har bidratt med bred dekning og fagorganisasjonene har verdifull erfaring og fagkunnskap. Og nå står vi her fordi partiene har funnet sammen – i noen av spørsmålene, i hvert fall. For det er fortsatt politisk uenighet knyttet til en del av spørsmålene rundt abort. Dette gjelder særlig grensen for selvbestemt abort og abortnemnder. Men da er det også fint at komiteen kan se forbi de forskjellene og faktisk gå sammen på flere av punktene. Først til innstillingen, som jeg herved legger fram. Med det første vedtaket sikrer vi nå at kvinner får reell selvbestemmelse når det gjelder metode for selvbestemt abort, og det er kvinnen selv som skal ta avgjørelsen om hun vil utføre abort hjemme eller på sykehus. For mange kvinner forteller at de har følt en forventning om å utføre aborten medisinsk hjemme, uten at de nødvendigvis var helt klare for det. Det andre vedtaket handler om at kvinner skal få bedre oppfølging etter en spontanabort. Det har jeg selv opplevd, og jeg kan skrive under på at man kan føle seg litt alene og usikker i en slik situasjon. En spontanabort kan være smertefull, og det kan være en psykisk påkjenning, særlig for dem som opplever det flere ganger. Nå skal disse kvinnene få oppfølging av helsepersonell. Her kan flere yrkesgrupper bidra; jordmor, psykolog, fastlege, helsesykepleier og flere andre kan spille en viktig rolle her. Her vil ulike kvinner ha ulike behov. Vi må heller ikke glemme at spontanabort og ufrivillig barnløshet kan være vanskelig for menn som ønsker å bli pappa. Innstillingen inneholder også fire mindretallsforslag, to fra Arbeiderpartiet og SV og to fra SV. Dette er forslag som handler om selvbestemmelse og nemnder, og det er forslag om å reversere den lovendringen som ble behandlet i juni i fjor, da kvinners rett til selvbestemt fosterantallsreduksjon ble fjernet. Jeg tar med dette opp de to forslagene Arbeiderpartiet er en del av. Så vil jeg redegjøre nærmere for forslagene til Arbeiderpartiet i et eget innlegg.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-06-16:
Jeg hørte statsråden understreke i sitt innlegg at regjeringen ikke ønsker å endre abortloven, men det var nettopp det vi gjorde for et år siden, omtrent på denne tiden. Vi endret abortloven og svekket da kvinners selvbestemmelse når det gjelder muligheten til å ta fosterantallsreduksjon. Tall vi har hørt fra fagmiljøet, tilsier at det utføres omtrent like mange fosterantallsreduksjoner nå som det ble gjort for et år siden. Jeg lurer på hva helseministeren tenker om den prosessen som de kvinnene nå må gjennom, å møte i en nemnd kontra det at de faktisk kunne ta den beslutningen selv for et år siden.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-06-16:
Det er jeg enig i. Det er fagfolk som sitter i disse nemndene. Samtidig må vi også ta inn over oss de historiene som kvinnene har fortalt, om at det kan være tøft å møte i en nemnd – ikke fordi det er noe galt med dem som sitter der, men rett og slett fordi det er en belastning bare å gå gjennom den prosessen, ut fra deres eget ståsted. Men jeg har bare lyst til å gå tilbake til det med endring av abortloven. Man kan være uenig eller enig, som ministeren selv sier, men det er et faktum at abortloven ble endret i fjor, og jeg vil bare sjekke med ministeren om han kan bekrefte at det ikke vil bli noen endringer av abortloven det neste året, noen innskrenkninger for kvinner, initiert fra denne regjeringen.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-06-16:
Jeg skal bruke det siste innlegget mitt til å redegjøre for forslagene fra Arbeiderpartiet, som har støtte fra SV, og nå også Rødt, hørtes det ut som. Dagens abortlov er en av Arbeiderpartiets viktigste kvinnepolitiske seiere. Loven sikrer kvinnen selvbestemmelse, og har, som flere representanter har vært inne på her, bidratt til et lavt konfliktnivå rundt abort sammenlignet med andre land. Og det er positivt at aborttallene i Norge går nedover. Dessverre ble kvinners reproduktive helse brukt som en brikke i det politiske maktspillet som foregikk høsten 2018, og det er en type politisk debatt som vi mener norske kvinner ikke fortjener å bli utsatt for. Det er bakgrunnen for at vi fremmer forslag i dag om at endringen som Stortinget vedtok for et år siden, med innskrenkning av kvinners selvbestemmelse når det gjelder fosterantallsreduksjon, skal reverseres. I tillegg har vi et forslag som knytter seg til nemndene. Vi har ikke som utgangspunkt at vi ønsker å endre abortloven nå, men vi vil vurdere forbedringer innenfor dagens lov for å styrke kvinnens situasjon ved senaborter, og både gjennomgå og eventuelt endre dagens nemndsystem. Det er bakgrunnen for det andre forslaget som vi fremmer. Gravide kvinner som ved ultralyd i uke 18 får diagnostisert en alvorlig misdannelse hos fosteret, kommer overraskende og uønsket i en situasjon som abortsøkende. Derfor er også endringene i bioteknologiloven som vi vedtok for bare et par uker siden, og innføring av tidlig ultralyd, et godt offentlig tilbud til alle kvinner, som er etterlengtet og vil gjøre denne situasjonen bedre for kvinner. Det er lite forskning og få undersøkelser om kvinners opplevelse av selve nemndsbehandlingen. Men Eva Sommerseth, førsteamanuensis ved Institutt for sykepleie- og helsevitenskap ved Universitetet i Sørøst-Norge, har forsket på dette i sitt doktorgradsarbeid, og informasjonen fra hennes informanter tegner et bilde av kvinner som er i en akuttpreget krisetilstand, og at en nemndsbehandling kan føre til at de opplever denne situasjonen som vanskeligere enn den hadde trengt å være i utgangspunktet. Som helseministeren selv er inne på, trenger ikke det å ha noe med fagpersonene som sitter i nemnda å gjøre. For disse kvinnene er det situasjonen i seg selv som kan skape denne uroen og denne krisefølelsen. Det er bakgrunnen for at vi ønsker en gjennomgang av dagens nemndsystem, og se om det kan erstattes med noe annet som samtidig ivaretar kvinnens selvbestemmelse.