Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-06-16:
Det er helt avgjørende for helsetjenesten at den kan sikre trygg og sikker kommunikasjon av helseopplysninger. Det gjelder så vel muntlig kommunikasjon som skriftlig og elektronisk kommunikasjon. Helseopplysninger skal behandles med varsomhet og respekt for integriteten til den opplysningen gjelder. Taushetsbelagte opplysninger kan ved opphold i sykehus bli røpet ved legevisitten ved at andre pasienter eller kanskje også besøkende overhører en samtale mellom en lege og hans eller hennes pasient. Jeg er selvfølgelig enig med komiteen i at dette må unngås så langt det er mulig. Statens helsetilsyn kan gi pålegg om å rette på forholdene hvis virksomheter drives på en måte som kan ha skadelige følger for pasienter eller på annen måte er uheldig eller uforsvarlig, herunder ivaretakelse av taushetsplikten. Jeg vil be Helsedirektoratet og Helsetilsynet vurdere hvilke tiltak direktorat og tilsyn anser som nødvendige for å sikre bedre personvern i behandling av og kontakt med pasientene. Når det gjelder bruk av pseudonymer i en elektronisk postjournal, er jeg usikker på om dette vil innebære en styrking av personvernet. De som fører og mottar posten, vil uansett måtte vite avsenders eller mottakers identitet for besvarelse av henvendelsen. Det må alltid kontrolleres at opplysninger som legges ut på en elektronisk postjournal, ikke inneholder taushetsbelagte opplysninger. Selv om en skulle endre standarden på en elektronisk postjournal, vil man fortsatt stå i fare for at det skjer menneskelige feil. Det er for øvrig Kultur- og kirkedepartementet som er ansvarlig for arkivlovgivningen. Behovet for tilgang til pasientopplysninger på tvers av helseforetak ble drøftet under debatten om Ot. prp. nr. 51 den 10. juni. Proposisjonen bygger bl.a. på rapporten fra de regionale helseforetakene til Helse- og omsorgsdepartementet i desember 2006, hvor behovet for spesialisthelsetjenesten er utredet. Norsk senter for elektronisk pasientjournal gjorde en utredning for Helsedirektoratet i 2007 om det samme, og jeg nøyer meg med å vise til det. Som helse- og omsorgsminister er jeg opptatt av å sikre et godt personvern. Det er umulig å sikre en god og forsvarlig helsetjeneste uten samtidig å sikre et godt personvern. Et sentralt element i personvernet er at den enkelte skal ha rett til og en reell mulighet til å ha kontroll over helseopplysninger om seg selv. Jeg er derfor glad for at et flertall i Odelstinget sluttet seg til helse- og omsorgskomiteens innstilling om å lovfeste pasientens innsynsrett i logg. Teknologisk utvikling gir stadig bedre og nye muligheter for å innhente helseopplysninger til bruk for behandling og forskning, men det gir også store personvernmessige utfordringer. Bruk av teknologi for å bedre personvernet og å gi et godt regelverk vil gi grunnlag for fortsatt å samle og bruke data til bl.a. forskning. De sentrale helse- og kvalitetsregistrene skal gjennomgås med sikte på bedre utnyttelse, bedre kvalitet og sikrere håndtering av data til forskning og helseovervåking. Det kan bli foreslått nye helseregistre dersom det vurderes viktig for et bedre helsevesen. Departementet har under utredning et sentralt behandlingsrettet helseregister, ofte kalt kjernejournal. Behandlende helsepersonell skal ved uplanlagte behov for helsehjelp kunne få tilgang til kritisk informasjon om enkeltpasienter. En forutsetning for at man kan gi rask, effektiv faglig og forsvarlig helsehjelp til en pasient er at man vet hvem denne pasienten er. Helseregistre som brukes til pasientbehandling, må ha helseopplysninger som er gjenfinnbare på bakgrunn av en persons identitet. Opplysninger i en kjernejournal kan derfor ikke lagres pseudonymisert. Kryptering vil bli vurdert, men det er for tidlig å konkludere med om dette er mulig og hensiktsmessig. Kunnskap og holdninger hos dem som behandler helseopplysninger, er viktig. Ledelsen i enhver helsevirksomhet har ansvar for å sørge for nødvendig opplæring, kunnskap og holdninger, slik at ansatte har god kjennskap til reglene om informasjonssikkerhet, herunder taushetsplikt, pasientrettigheter, rutiner, etc. Det vil bli inntatt bestemmelser om dette i forskriften om informasjonssikkerhet som nå er under arbeid. Jeg vil også vurdere å be Helsedirektoratet om å utarbeide en veileder for dette arbeidet.