Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Vi debatterer i dag en framtidsrettet nettstruktur for transport av elektrisk kraft fra produsent til konsument. Mens produksjon av elektrisk kraft foregår fra mange produsenter, har nettselskapene over hele landet monopol på sitt produkt. For å ha en sikker strømforsyning i hele landet som både er robust og har nok kapasitet, må nettstrukturen på alle nivåer være tilfredsstillende. Strømnettet i Norge deles inn i tre nivåer: distribusjonsnett, regionalnett og sentralnett. Ansvarlig for bygging og drifting av alle strømnett er det Statnett og de lokale nettselskapene på stedet som har ansvaret for. Sentralnettet binder sammen produksjon og forbruk i ulike landsdeler, gir produsentene i alle landsdeler tilgang til markedet og sørger for utveksling av elektrisk kraft til alle regioner. Sentralnettet omfatter også utenlandsforbindelsene. Statnett eier ca. 90 pst. av sentralnettet, mens den resterende delen eies av de største strømprodusentene. Regionalnettet binder sammen sentralnettet og distribusjonsnettet. Strømnettet er et naturlig monopol. Dets oppgave er å framføre elektrisk strøm inn i sitt geografiske område. Siden all nettverksvirksomhet er monopolistisk, er det viktig at denne virksomheten er sterkt regulert, og ansvaret er fordelt mellom energimyndighetene, systemansvarlige og nettselskapene. Nettbrukerne finansierer driften av nettet og investeringer gjennom nettleien. Nettleien utgjør for mange en stor del av den totale strømregningen. Forbrukerne kan ikke skifte nettleverandør, slik som de kan med strømleverandør. Derfor må nettvirksomheten overvåkes, slik at den drives optimalt både økonomisk og sikkerhetsmessig. Fremskrittspartiet viser til viktigheten av å sette kunden i sentrum. Norge står overfor store oppgaver med oppgradering og utbygging av overføringsnett i de neste tiår. Statnetts planer, som sist ble revidert i 2012, ligger i størrelsesorden 50–70 mrd. kr i de neste tiår. I tillegg vil disse store investeringene utløse oppgraderinger på regional- og distribusjonsnett og nyanlegg anslått til 40–55 mrd. kr. På toppen av dette kommer investeringer i automatiske måleravlesningssystemer, AMS, som kan beløpe seg til 5–10 mrd. kr. Alle disse investeringer skal belastes forbrukerne og ikke minst den kraftforedlende industrien rundt om i landet. Norge er et stort land geografisk, men med lav folketetthet utenfor de store byene og tettstedene. Det medfører store kostnader for å bygge og drifte et sikkert strømnett på alle tre områder. De investeringene som det tidligere var referert til, skal alle dekkes av forbrukerne og industrien, særlig den kraftforedlende. Monopolvirksomheten, som strømnettet omfattes av i Norge, må undergå den strengeste kontroll. Effektivisering, planlegging og kontrollert utbygging må være grunnpilarene i ethvert prosjekt for nettutbygging og rehabilitering. Stram kontroll må råde, men i mange tilfeller er det motstridende til den utbyttepolitikken som forventes fra eierne, som i det alt vesentlige er stat og kommune. Fra flere nett og kraftprodusenter meldes det om at selskapene må låne for å kunne betale forventet utbytte til eierne. Fremskrittspartiet er bekymret for denne utviklingen, da sluttregningen for nettkostnadene veltes over til forbrukerne og industrien. Det finnes i dag ca. 150 nettselskaper – de minste med bare er par tusen abonnenter. Fremskrittspartiet mener at det er nødvendig med en sterk reduksjon av antall nettselskaper for å styrke driften og redusere enhetskostnadene. Pareto har vist at enhetskostnadene er størst for de minste selskapene. Fremskrittspartiet, sammen med Høyre, foreslår at Stortinget ber regjeringen i løpet av vårsesjonen 2013 fremme en sak om regional- og lokalnett for fremføring av strøm. Denne saken må munne ut i forslag som kan gi en effektiv og fremtidsrettet nettstruktur i Norge, med færre og mer robuste nettselskaper enn i dag. Det som er virkeligheten, er at vi fremsatte dette representantforslaget i slutten av oktober 2012. Så hvis man hadde ønsket det fra regjeringens side, hadde de nok greid å få fram et dokument som vi etterspør. Til slutt tar jeg opp fellesforslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre.