trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Dette er forhold som vi vil se nærmere på, altså hvilken mulighet disse kvinnene har til å få beskyttelse. Vi ønsker også å se på regelverket knyttet til familiegjenforening, eller familieinnvandring, for også der er det forhold som man må gå nærmere etter i sømmene. Jeg tror ingen i denne salen ønsker å ha et regelverk som tilrettelegger for at menn kan importere kvinner og banke dem opp og mishandle dem i det omfanget som vi ser kan forekomme. Det er noe som vi kommer til å følge opp, og som vi for så vidt er i gang med også, gjennom å se på regelverket.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Vi kommer selvfølgelig til å følge opp de vedtak som Stortinget har fattet, og som det er en enighet om. Så kan ikke jeg si hva som blir tema på budsjettkonferansen, men jeg har vært veldig tydelig på at for meg er overgrep mot barn en svært viktig sak, der vi må se på mange forhold, enten det er forebygging, politiets muligheter for å følge opp disse sakene, straffesiden, ettervern og soning – hele den kjeden som vi er avhengig av for å hjelpe de forsvarsløse barna som er både i Norge og i andre land. Vi ser at en del menn også bestiller bestialske overgrep gjennom nettet, og det er vi selvfølgelig også nødt til å jobbe for å avdekke og følge opp. Så dette er høyt prioritert, uten at jeg kan gå inn på budsjettkonferansen og det som kommer der.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Det er viktig å få barnehusene til å fungere godt. Det gjør de jevnt over. Man har også sett på retningslinjer for driften, og det skal man jobbe videre med. Så vil ikke jeg love her og nå noe om hvorvidt man skal lovfeste. Det er noe som vi må jobbe videre med, men det er helt klart utrolig viktig at barna som har behov for hjelp på barnehusene, får et godt tilbud når de er i den vanskelige situasjonen som de er.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
I den perioden Senterpartiet styrte Norge, betalte de som mistet en de var glad i, milliarder av kroner i arveavgift. Det er også fascinerende å se Senterpartiet nå ta til motmæle mot dette gebyret, som er å betale for en tjeneste man får, når Senterpartiet ved budsjettet i fjor ikke hadde noen merknader til dette og faktisk stemte for at dette gebyret skulle innføres. At du står der nå og prøver deg på dette – det er gjennomskuet for lengst. Du har stemt for det, og dette er en oppfølging av det budsjettet som du faktisk ikke hadde noen merknader til. Så jeg synes at du heller skal se på hva du gjorde i budsjettet selv. Jeg tror at de som har mistet sine kjære, er glade for at Fremskrittspartiet og denne regjeringen styrer. Vi har altså fjernet arveavgiften, som utgjorde et milliardbeløp. At vi nå innfører et gebyr for en tjeneste, er forholdsvis beskjedent i forhold til den regningen du sendte til folk.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Det er blitt et mønster at Senterpartiet er for avgiftsøkninger helt til de blir fremmet, og da er de plutselig imot. Det var de når det gjelder sukkeravgiften og diesel- og bensinavgiften, og nå er det dette de kommer med. Du sa at angrep er det beste forsvar. Jeg vil si det høres ut som at sannheten svir. For sannheten er at du ikke hadde noen merknader til dette i budsjettet. Du har også saldert ditt budsjett med disse nesten 40 millioner kronene. Jeg tror at de som sitter hjemme og ser på dette, er såpass kloke at de ser at du er avkledd i denne saken. Du har vært med på dette vedtaket. Sånn sett har du en veldig dårlig sak.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Da representanten Kaskis parti satt i regjering, skattla de faktisk død så kraftig at det var folk som hadde problemer med å kunne overta hus og eiendommer som de arvet. Det var ikke fordi de hadde god råd; det var fordi dette var personer som hadde dårlig råd. Man dro inn store beløp hver gang noen døde. Dette er et gebyr som også SV har vært med og støttet gjennom statsbudsjettet – heller ingen merknad fra dem – som nå skal være et gebyr for å få en tjeneste, på samme måte som vi betaler et gebyr hvis vi skal ha et pass for å reise ut av landet. Så jeg synes det er nesten toppen av frekkhet å komme hit og snakke om dette, så lenge man selv har inndrevet milliardbeløp i dødsskatt, som denne regjeringen faktisk har fjernet.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Det var altså slik at under SV var det personer som hadde problemer med å overta hus og eiendom fordi man måtte betale så mye i skatt, fordi man hadde lite. Det som dette gebyret går ut på, er å betale for en tjeneste som et samlet storting har stilt seg bak. Så det denne statsråden gjør, er faktisk å følge opp Stortingets budsjettvedtak fra i fjor og sende dette ut på høring. Så jeg synes man har en litt dårlig sak når man tar opp dette gebyret, samtidig som man satt og håvet inn milliardbeløp gjennom de årene SV satt i regjering, og som også rammet mange med dårlig råd.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Det denne statsråden må gjøre, er å følge opp de vedtakene som er fattet i denne salen. Det er enstemmig vedtatt at man skal følge opp med dette gebyret. Det jeg synes er rart, er at representanten Slagsvold Vedum nå viser så mye engasjement for dette gebyret – mens han satt åtte år i regjering og hovet inn milliardbeløp i dødsskatt, som også rammet personer som hadde lite. Den gangen viste man ingen interesse for dette. Så det er kanskje litt sent å komme med dette nå – og i tillegg i en sak der du har vært med og stemt for dette gebyret, og brukt det til å saldere også ditt budsjett.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Folkemøtet på Holmlia i går var veldig bra, der man fikk diskutert en del av de utfordringene som er i området. Jeg vil tvert imot si at Holmlia ikke er oversett. Vi er til stede der nå i økende grad, bl.a. gjennom politiet, som har fått økte bevilgninger til å kunne sette inn forsterkninger, både på forebyggingssiden, gjennom å ha flere folk som jobber med ungdom som står i faresonen for å komme inn i de kriminelle miljøene, og å jobbe for å få de unge som nå er i ferd med å komme inn, ut av de miljøene. Samtidig må vi også jobbe med de mer hardbarkede kriminelle og få tatt ut dem som rekrutterer ungdom inn i miljøet. Jeg synes politimesteren i Oslo og John Roger Lund ga en veldig god beskrivelse både av den innsatsen som er der, og ikke minst av den forsterkede innsatsen som vil bli satt inn framover. Så er det slik at det er andre statsråder i tillegg til meg som kommer til å være aktive i oppfølgingen av området der ute. Flere av mine kollegaer kommer til å være aktive i en samarbeidsplan som vi skal ha med Oslo kommune, og jeg er sikker på at de kan redegjøre mer for de tiltakene som de vil ha et ansvar for. Men mitt ansvar er politisiden, det å forebygge kriminalitet, etterforske kriminalitet, det å sikre tryggheten til folk i området, og det har vi en plan for hvordan vi skal gjøre. Samtidig er det grunn til å understreke at dette ikke er noen «quick fix». Det kommer til å ta tid, og derfor er det viktig at vi jobber systematisk framover for å få kontroll over situasjonen, og det synes jeg det virket som om alle var enige om at vi skulle gjøre.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Det er nok et sammensatt bilde av hvorfor situasjonen er som den er på Søndre Nordstrand og Holmlia. Både tilbud til ungdom, fattigdomsbekjempelse og disse forholdene er primært et kommunalt ansvar. Det er Oslo kommune som må være i førersetet når det gjelder disse spørsmålene. Så er det, på grunn av at det er så viktig for oss å ha kontroll på dette området fordi vi ser det går i gal retning, også slik at staten har involvert seg – og kommer til å involvere seg – i større grad enn det vi gjør på veldig mange andre områder i Norge. Så det er et sammensatt bilde. Det er klart at integreringsutfordringen er et stikkord her. Det er helt klart at vi ser at de miljøene der det er kriminalitet, er preget av innvandrergjenger, som vi er nødt til å håndtere for å kunne få kontroll over situasjonen. Vi har sett i våre naboland at det har gått galt. Vi har sjansen til å sørge for at det ikke gjør det, og det er derfor vi nå øker innsatsen.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Dette er jo ikke mitt ansvarsområde, så det er nok feil minister å stille det spørsmålet til. Men det å sammenligne situasjonen på Vestlandet og her, blir jo – igjen – å sammenligne epler og bananer. På Vestlandet var det snakk om personer som i all hovedsak mistet jobben fordi det var en nedgangsperiode. Her er det mange som aldri har vært i jobb, og som kanskje heller ikke er kvalifiserte for å komme inn på det norske arbeidsmarkedet for tiden, på grunn av språkbarriere, mangel på kompetanse osv. Så det er nok for mange et lengre lerret å bleke enn den situasjonen som var på Vestlandet. Men dette er ting som også opptar regjeringen, og det er derfor flere av mine kollegaer er involvert i arbeidet – selvfølgelig også arbeids- og sosialministeren, som har ansvaret for Nav, som er veldig viktig i å løfte dette området.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Det er gjort et stort stykke arbeid for å forbedre forholdene for barnefamilier som skal sendes ut med tvang. Dette er familier som har hatt god tid på seg til å reise frivillig, som ikke har gjort det, og som vi da er nødt til å følge ut. Vi har opprettet et nytt tilbud på Haraldvangen mottak – midlertidig – mens vi skal få på plass et eget tilbud, som tar litt lengre tid. Dette er, etter det jeg kjenner til, et veldig fint tilbud, som er langt friere, og hvor man på ingen måte er under samme forhold som på Trandum, og jeg vil anbefale at representanten Vågslid reiser ut og ser på de fasilitetene. Jeg skal selv ut neste uke – hvis du ønsker å være med, er du hjertelig velkommen til det. Det viktigste er at vi får på plass gode fasiliteter for familier, men samtidig har kontroll, sånn at vi faktisk får sendt ut dem som skal ut. Når det gjelder fotlenke, er det først og fremst knyttet til kriminelle asylsøkere som vi ikke får sendt ut, personer som har fått avslag som nekter å samarbeide med norske myndigheter, som vi kanskje har uklar identitet på, og som heller ikke deres hjemland ønsker å samarbeide med norske myndigheter om. Da ser vi på bruken av fotlenke, GPS-styrt sådan, fordi disse – enkelte av dem – bl.a. står for dopsalg og andre typer kriminalitet i enkelte deler av Norge. Så det er noe vi fremdeles har til vurdering. En sånn type fotlenke for barnefamilier må være som et supplement til den fasiliteten som er på Haraldvangen, for det er for enkelt bare å klippe lenken av seg og stikke av. Jeg forstår godt at disse familiene helst ikke vil reise – Norge er et fantastisk land å være i – men det er viktig at vi opprettholder asylinstituttet.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Jeg mener at dersom man skal bruke det på disse familiene, må det være som et supplement til et sted der vi kan ha dem, og det er jo et sted nå, Haraldvangen, der man oppholder seg i kort tid før man blir transportert ut av landet. Jeg vil nok en gang oppfordre representanten Vågslid til å være med ut og se på disse fasilitetene før man dømmer det nord og ned. Det har vært gjort et godt stykke arbeid med å finne lokaler og bygge opp et tilbud der ute.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Innledningsvis vil jeg benytte anledningen til å si jeg deler representanten Jan Bøhlers engasjement når det gjelder å bekjempe de kriminelle gjengmiljøene i Oslo. Slik kriminalitet representerer en alvorlig trussel og skaper utrygghet og frykt. Alvorlig, profittmotivert kriminalitet og alvorlig integritetskrenkende kriminalitet er gitt prioritet gjennom tildelingsbrevene til Politidirektoratet og den høyere påtalemyndighet. Riksadvokaten har understreket disse prioriteringene i sitt mål- og prioriteringsrundskriv. Jeg er klar på at innsats mot de kriminelle gjengmiljøene skal prioriteres. De som begår denne formen for alvorlig kriminalitet, skal tas. Samtidig må vi forhindre at miljøet rekrutterer nye medlemmer. Vi må ha en bred tilnærming gjennom god etterretning, målrettet forebygging og kvalitet i etterforskning og iretteføring. Forvaltnings- og utlendingsforvaltningssporet må benyttes der det er aktuelt. Det er min klare forventning at innsatsen mot alvorlig kriminalitet skal styrkes gjennom nærpolitireformen. Den nye organiseringen av distriktene skal legge til rette for dette. Videre er det viktig å framheve reformens mål om å heve kvaliteten innenfor felt som etterforskning, forebygging og etterretning. Reformen skal øke kvaliteten på de tjenestene politiet leverer og slik forbedre resultatet av politiets innsats. Det er viktig å minne om at det er dette som er kjernen i omorganiseringen av politidistriktene. Etableringen av større enheter og fagmiljø skal styrke innsatsen, og det blir derfor feil dersom det framstilles som om innsatsen på dette området nå svekkes på grunn av reformen. Samtidig må vi anerkjenne at Oslo har særskilte utfordringer som det må tas tak i. Derfor er det tatt initiativ til særskilt innsats i enkelte utsatte områder, som kommer i tillegg til det som gjøres innenfor de ordinære rammene. I budsjettet for 2017 ble det gitt 17 mill. kr til en særskilt kriminalitetsforebyggende og integreringsfremmende innsats på Grønland, som er videreført i budsjettet for i år. I budsjettet for 2018 er det gitt 30 mill. kr til en styrket politiinnsats i Oslo sør, med særlig vekt på forebygging og på å forhindre rekruttering til kriminelle miljø. Politiet har i møte med meg særlig framhevet behovet for en innsats i dette området. Jeg mener derfor at vi nå bidrar til å styrke den samlede innsatsen mot disse miljøene. Dette er et område hvor jeg som statsråd vil være utålmodig framover. Vi kan ikke akseptere at kriminaliteten brer om seg i enkelte bydeler. Det skal være trygt å bo og vokse opp i alle deler av Oslo. Samtidig er det viktig å si at dette er et arbeid som politiet ikke kan gjøre alene. Derfor er det viktig at vi får til et godt samarbeid med Oslo kommune, og det opplever jeg at man har. Mange av mine kollegaer skal selvfølgelig også være med på den innsatsen, for politiet kan ikke løse dette alene.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Ja, det er jeg enig i, og jeg oppfattet at det var det Oslo-politiet også var veldig tydelige på i går under møtet, at de vil ha tilstedeværelse der ute, at de vil jobbe for å ta disse bakmennene, om du vil, de som er forbilder i dette miljøet, de som rekrutterer ungdom, de som allerede er hardbarkede kriminelle og som forebyggingssporet ikke hjelper på. Det er et av områdene som blir prioritert, i tillegg til forebygging som skjer ved at politifolk er ute på skoler og ute i miljøet for å trygge ungdommen. Så til spørsmålet om hvordan man skal organisere dette: Noen har tatt til orde for en egen politienhet, men jeg mener det er en avsporing, rett og slett fordi det vi trenger nå, er politifolk til å gjøre jobben der ute på bakken – ikke økte utgifter til husleie. Jeg ble derfor veldig glad for å høre på politimesteren, som snakket om at de har en mobil enhet der ute – en bobil – som folk kan komme inn i, og hvor man kan komme med informasjon til politiet. Vi er avhengig av å samarbeide med lokalbefolkningen.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-02-14:
Jeg oppfattet at det politiet sa i går på det møtet, gikk i den retningen, nemlig at vi må jobbe for å ta ut disse kriminelle, vi må jobbe med etterretning, vi må få informasjon fra lokalbefolkningen der ute om hva som skjer. Vi må jobbe for å avverge denne typen hendelser. Som de sa: Dette er oppgjør i gjengene. Det er lite sannsynlig at forbipasserende blir rammet av det, men det kan skje, det har man sett tidligere. Derfor er dette veldig viktig. Samtidig er det viktig at vi tenker forebyggende, for vi vet at det er store utfordringer ved mange skoler i Oslo der vi ser ungdom som ikke har respekt for politiet, som er i ferd med å utvikle en kriminell løpebane, som man er bekymret for, og som ødelegger undervisningsmiljøet for alle sammen. At politiet er mer til stede der for å støtte lærere, rektor og de elevene som faktisk ønsker å få seg en utdannelse, mener jeg er et viktig arbeid, i tillegg til at vi skal ta de hardbarkede kriminelle.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2018-02-14:
Et tiltak for å beskytte kvinner og barn mot personer som truer dem, og som er potensielt voldelige og farlige, er omvendt voldsalarm, altså en elektronisk fotlenke. Det bekymrer meg derfor at statsråden og representanter fra Fremskrittspartiet i forrige uke uttalte at det er lett å ta av seg den elektroniske fotlenken, at man lett vil kunne stikke av – at det nærmest bare er å hekte av fotlenken. Hvis det er tilfellet, er det alvorlig for dem som i dag beskyttes av omvendt voldsalarm. Kan statsråden betrygge dem som i dag beskyttes av en omvendt voldsalarm, om at dette tiltaket fremdeles vil kunne trygge dem?
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2018-02-14:
Jeg registrerer at statsråden mener at teknikken er annerledes ved omvendt voldsalarm enn ved fotlenke. Kan likevel statsråden si noe om hvorvidt hun mener det er trygt nok å sikre kontroll av de barnefamiliene som tvangsreturneres, med en elektronisk kontroll?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2018-02-14:
Politidistriktene er under sterkt press. Direktøren for politifagavdelingen i POD har pekt på at økningen i antallet overgrepssaker er mye høyere enn den satsingen som allerede har kommet i politidistriktene. Seksjonslederen for Seksjon for etterforskning av alvorlige seksuallovbrudd i Oslo politidistrikt sa i januar at det er en «mismatch» mellom nærpolitireformen, hvor man har et ønske om å bygge robuste distrikter og kompetente fagmiljø, og det vi ser fra bevilgende myndigheter. Oslo politidistrikt har nå liggende over 100 grove voldtektssaker som er over 12 måneder gamle. Til sammenligning var tallet bare 40 i sommer. Mitt spørsmål er da: Kan justisministeren leve med at det ikke er nok ressurser til å etterforske grove voldtektssaker i Oslo politidistrikt?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-02-14:
Vi trenger en mer offensiv justisminister enn den vi hører i dag, når det gjelder partnerdrap. Kriminaliteten i Norge går ned, men antallet partnerdrap går ikke ned. Dette er varslede katastrofer. Sju av ti drapsmenn eller -personer har vært i kontakt med hjelpeapparatet – ofrene også. Så det er kjent. I 2016 lovte justisminister Anundsen i et svar til meg å forske mer på dette. Det er ikke blitt gjort. Jeg ser på Justisdepartementets hjemmeside at dette skal gjøres i 2018. Det viser at dette ikke har vært prioritert. En annen sak som regjeringen heller ikke har maktet å prioritere, er å gjennomføre metodeverktøyene SARA og PATRIARK i alle politidistrikt, slik at politiet skjønner når alarmen går. Vil denne justisministeren sørge for at alle politidistrikt gjør dette, og ikke skyve ansvaret ned til Politidirektoratet og si at det er deres skyld at dette ikke er gjort?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-02-14:
Det er på tide at regjeringen tar tak i disse sakene, for den har sittet en stund og lovt handling på dette området. Det har ikke skjedd. Å sørge for at alle politidistrikter skjønner når alarmen går, er livsviktig. Dette er antageligvis den største gruppen drap i Norge, og det holder seg stabilt. En annen sak som ministeren har ansvaret for, er omtalt i Dagsavisen i dag. Det er norske menn som importerer kvinner – kone etter kone etter kone – for å mishandle dem. I mange tilfeller blir de sendt ut av landet fordi det ikke blir reist sak. Dette er vettskremte mennesker som er helt alene, som kommer hit og blir utsatt for den groveste vold. Ministeren har også ansvaret for utlendingssakene, og vil hun ta initiativ til å endre regelverket, slik at disse kvinnene får beskyttelse og hjelp tidligere enn de gjør i dag, og ikke må leve så lenge i slike forhold før de kan få opphold?
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2018-02-14:
Først vil jeg takke justisministeren for en god debatt i går. Vold og overgrep mot barn er noe av det mest grusomme noen kan oppleve av kriminalitet, og skal vi klare å bekjempe det, må vi styrke innsatsen på flere områder. Da opptrappingsplanen ble behandlet her i fjor, stemte Kristelig Folkeparti sammen med regjeringspartiene bl.a. for at regjeringen skal utarbeide en rapport etter mal fra opptrappingsplanen for psykisk helse, som skal være grunnlag for videre vurdering av de økonomiske behovene knyttet til bekjempelse av vold og overgrep i planperioden. Regjeringen skal nå snart ha budsjettkonferanse, hvor man legger klare føringer for budsjettforslaget for 2019. Mitt spørsmål blir da: Har regjeringen satt i gang arbeidet med å utarbeide denne rapporten?
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2018-02-14:
Jeg vil takke for svaret, og jeg vil også minne statsråden om at det haster å få på plass rapporten med tanke på statsbudsjettet for 2019. Statens Barnehus gjør en særdeles viktig innsats for å hjelpe volds- og overgrepsutsatte barn og jobber på tvers av ulike sektorer. I tillegg til at barna får avgi tilrettelagte avhør ved barnehusene, er det mange barnehus som gir barna god oppfølging i etterkant. Men dette er ikke lovpålagt, og hjelpen det enkelte barn får, kan fort bli vilkårlig. Statsråden talte varmt om barnehusene i stad. Men hvilke planer har statsråden for videreutvikling av barnehusene, og vil statsråden fremme forslag om en lovfestet rett til oppfølging av barna på barnehusene og i barnas hjemkommune?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-02-14:
Vi har en regjering som har blitt kjennetegnet ved at de gir skattekutt til dem som har mest, og avgiftsøkninger til folk flest. Høyre og Fremskrittspartiet har hatt en enorm vilje til å innføre nye avgifter og gebyrer. De store skattekuttene har kommet noen få til gode – Høyre og Fremskrittspartiets hovedsponsorer, mangemilliardærene – mens avgiftsøkningene på 6,6 mrd. kr har blitt pålagt de mange. Nå har statsråd Listhaug sendt på høring et nytt forslag til en gebyrøkning som rammer de mange. Nå er det de mange som mister en de er glad i, som skal betale mer. Statsråd Listhaug vil innføre gebyr på skifteattest – noe man spør om når noen dør. Hvis man f.eks. mister ektefellen sin, og man ønsker å bo i huset, man fortsatt ønsker å ha bilen og man ikke ønsker å gjennomføre et arveoppgjør, trenger man en skifteattest, og man spør om det. Til nå har det vært gratis, det har vært en del av det fellesskapet har stilt opp med, men når Fremskrittspartiet får statsråden, skal de ca. 35 000 som årlig spør etter å få en skifteattest, betale et gebyr på 1 130 kr. Det synes Fremskrittspartiet er rett måte å dra inn penger fra folk som har mistet sin ektefelle eller en annen de er glad i, på. Fremskrittspartiet innfører et gebyr på døden – Senior Norge sier at det blir som å skattlegge døden. Hvorfor vil statsråd Listhaug kreve inn 40 mill. kr fra dem som har mistet sine nærmeste?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-02-14:
Det er noe som heter at angrep er det beste forsvar. Men poenget er at det er statsråd Listhaug som nå foreslår dette. Det var en forsiktig omtale i budsjettet. Nå sendes det et høringsnotat, etter jul, der man ønsker å innføre et gebyr for alle som skal ha en skifteattest. Jeg kan garantere statsråd Listhaug om at hvis en ikke vil innføre det, skal Senterpartiet gi støtte til det i Stortinget. Vi synes det er direkte uklokt å ha en ordning som gjør at hvis en f.eks. sitter og skal ta vare på sin egen bolig, skal en betale for det. Før var det gratis. Statsråd Listhaug må kunne klare å svare på følgende: Mener statsråden det er rett at de noen og tretti tusen som hvert år mister en av sine nærmeste, nå skal bli pålagt et ekstra gebyr? Og hvis hun ikke mener det er rett, vil hun da trekke høringsforslaget? Jeg er helt sikker på at Stortinget kommer til å støtte at man ikke skal innføre den typen gebyr – 40 mill. kr i økt avgift for dem som har mistet sin kjæreste. Vil statsråd Listhaug trekke høringsnotatet, eller vil det fortsatt stå?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-02-14:
Jeg har en helt åpen invitasjon til statsråd Listhaug: Trekk forslaget. Det hadde vært klokt å trekke forslaget. Jeg er helt sikker på at stortingsflertallet vil gi deg støtte til det. Det er ikke noe grunnlag for å innføre et gebyr på døden, som Senior Norge sier. Jeg fikk et svar fra finansminister Siv Jensen i går, der det står omtalt 6,6 mrd. kr i avgifter som er innført mens Fremskrittspartiet har statsråden. Der er det bl.a. omtalt en sjokolade- og sukkeravgift som rammer norsk næringsliv. Derfor går jeg videre til Torbjørn Røe Isaksen. Vi ser nå at den sjokolade- og sukkeravgiften som Fremskrittsparti-statsråd Listhaug har innført, rammer norske arbeidsplasser. Vi ser det i Fyresdal – folk blir sagt opp. Vi ser det på Romerike – investeringer blir utsatt. Vi ser at grensehandelen eksploderer. Synes statsråd Torbjørn Røe Isaksen at det var klokt å innføre den typen avgifter før jul som nå rammer norsk næringsmiddelindustri?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-02-14:
Jeg hadde et håp om at statsråd Sylvi Listhaug skulle si at dette er et dårlig forslag, at det er et dårlig forslag at de 35 000 som mister sine nærmeste, skal betale over 1 100 kr i gebyr. Jeg hadde håpet at hun skulle ta Stortingets poeng om at det ikke er rettferdig at det er de som dør, som nå skal belastes mer, og få en regning tilsendt i postkassen. Men istedenfor å gjøre det svarer statsråden med arroganse og mener at det er en bagatell at de som mister sine nærmeste, skal betale over 1 100 kr mer i gebyrer. Jeg skjønner ikke hvorfor statsråd Listhaug nå ikke ser at stortingsflertallet ikke ønsker dette gebyret, og at det høringsnotatet som statsråden har sendt ut, om økt gebyr på død, er et dårlig forslag. Statsråd Listhaug får en siste mulighet: Vil hun komme tilbake til Stortinget, trekke forslaget og sørge for at de som mister sine nærmeste, ikke skal få flere gebyrer etter 1. juli 2018, og at det er første gang i historien at vi i Norge skal ha den type gebyr, gebyr på død?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-02-14:
Fasiten for norsk næringsliv etter fire år med borgerlig regjering og borgerlig flertall er at skatter og avgifter går ned. Det er helt riktig at det i noen av budsjettforlikene på Stortinget også har vært det som så pent kalles en skatteveksling, altså at noen avgifter har økt. Men summen er at skatter og avgifter går ned både for arbeidsplasser i Norge og for familier flest i Norge. Jeg hørte representanten si innledningsvis at skatte- og avgiftslettelsene bare hadde gått til milliardærene, men det stemmer ikke. Se f.eks. på det nye forslaget til regjeringen om maskinskatten, som er skatt på utstyr – altså på en svær traktor, på landbruksmaskiner eller hva det skal være. Det er en skatt som går direkte inn og straffer dem som investerer, eier og skaper verdier og arbeidsplasser i Distrikts-Norge.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-02-14:
Denne sukkeravgiften er et resultat av budsjettforliket på Stortinget. Men så er det slik at Høyre-, Fremskrittsparti- og Venstre-regjeringen er opptatt av arbeidsplasser, fordi vi er en regjering som setter nivået på skatter og avgifter ned og ikke opp, som har vært tilfellet tidligere, fordi vi legger frem budsjetter som setter skatte- og avgiftsnivået i Norge ned, og ikke øker det i budsjettene våre, som har vært normen tidligere. Så er vi selvfølgelig også opptatt av å få innspill fra bransjen, innspill fra næringen, for å se om det er bedre måter ting kan treffe på. Men utgangspunktet vårt i dette budsjettet er jo at avgiften er innført. Den kommer. Men summen for norsk næringsliv og for norske arbeidsplasser er at skatter og avgifter går ned. Det er noe annet enn summen for norske arbeidsplasser hvis man ser på de fleste av opposisjonens budsjetter – da går skattene og avgiftene på norske arbeidsplasser, for norske eiere, opp.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-02-14:
Det beste utgangspunktet for en næringsminister er å forstå at all glansen som skapes i norsk næringsliv, er det noen andre som har skapt. Det er ikke slik at jeg som statsråd skaper arbeidsplassene i Norge. Det er ikke jeg som satser sparepengene mine. Det er ikke jeg som investerer. Det er ikke jeg som er ute og bemanner arbeidsplassene som skaper norsk næringsliv. Det er det folk der ute som gjør. Så gis det en helt feil framstilling når representanten sier at avgiftene har økt med 6 mrd. kr. Ja, det er riktig at en del avgifter også har økt, men summen – helheten – er at skatter og avgifter med denne regjeringen har gått ned med 24–25 mrd. kr. Det er først og fremst noe som har kommet norske arbeidsplasser til gode, og det har også kommet norske familier til gode. Jeg kommer som næringsminister til å besøke både de som har trøbbel, de som har problemer, og alle dem som skaper arbeidsplasser, opprettholder arbeidsplasser, og norske eiere som har norske arbeidsplasser.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-02-14:
Hvis spørsmålet er om resten av norsk næringsliv skal få de samme skattebetingelsene, og i og for seg også refusjon for utgifter til leteaktivitet, som vel er kjernen i skatte- og avgiftssystemet for olje- og gassnæringen, nå som det er en skyhøy avgift eller skatt på overskudd – er svaret på det nei. Det tror jeg vil være en fryktelig dårlig idé, rett og slett fordi olje- og gassnæringen er skrudd sammen på en helt annen måte, og det er en logikk i systemet. Miljøpartiet De Grønne er selvfølgelig ikke enig i den logikken, og det er fordi Miljøpartiet De Grønne ønsker å fjerne – avskaffe – det som er Norges viktigste industri, og som for øvrig også har masse av den teknologiutviklingen vi kommer til å trenge for det grønne skiftet – for ikke å snakke om alle arbeidsplassene som blir borte. Nå skjer det vel ikke over natten, men det skjer vel over et tiår – så folk kan se frem til det. På det andre spørsmålet, om vi trenger å gjøre enda mer for grønn konkurransekraft i Norge, er svaret ja. Vi satser massivt på forskning, også forskning på miljøteknologi, vi satser stort på grønn konkurransekraft, vi satser stort på egne investeringer i miljønæring, og vi satser stort også på de viktige industrivirksomhetene vi har. De er faktisk med på å utvikle miljøvennlig teknologi og gjøre det til ikke noe som er surt, vondt og vanskelig, men til en markedsmulighet for Norge som kan skape grønne og lønnsomme arbeidsplasser her i landet.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-02-14:
Nå er ikke olje- og gassnæringen, og heller ikke skatte- og avgiftssystemet, mitt konstitusjonelle ansvar. Når det gjelder oppfølgingen av rammevilkårene for olje- og gassnæringen, tror jeg nok at olje- og energiministeren må svare for detaljene i det. Men selvfølgelig må olje- og gassnæringen ha stabile rammevilkår. Dette er en kjempeviktig næring for Norge. Det er ikke en viktig næring bare for alle dem som er offshore hver eneste uke, men for en hel leverandørindustri. Det vi skal leve av i fremtiden, også i en fjern fremtid når vi kanskje ikke har olje og gass, er all teknologien, all kreativiteten, alle de nye løsningene, all erfaringen og all kunnskapen vi har opparbeidet oss i våre gylne år som olje- og gassnasjon. Det å trekke ut proppen for norsk olje- og gassindustri – eller sette i proppen, det blir vel et mer riktig bilde – vil ikke bare føre til at man kvitter seg med titusenvis av arbeidsplasser over kort tid. Det gjør veldig mange, særlig på Vestlandet, arbeidsledige, og vi får også et gigantisk teknologitap.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-02-14:
Først tusen takk for gratulasjonen fra representanten Aasland. Jeg er enig i at vi har mange vekstbransjer i Norge, og det er også verdt å si at selv om det er riktig at sysselsettingsandelen i Norge er for lav, er det et fall som startet for mange år siden – også før denne regjeringen. Jeg husker selv at Stein Reegård som var daværende sjeføkonom i LO, advarte mot det, og bl.a. at mye av sysselsettingsveksten under den rød-grønne regjeringen ble fylt av arbeidsinnvandrere. Så var det sagt. Den maritime næringen i Norge er en fremtidsnæring. Det er en fremtidsnæring ikke bare på grunn av rederiene våre, men også på grunn av norske sjøfolk. Denne regjeringen er opptatt av at vi skal ha norske sjøfolk, vi har lovfestet nettolønnsordningen, vi har sikret rammevilkårene. Og så er det en balansegang der som jeg har lyst til å være helt åpen og ærlig om. På den ene siden er vi nødt til å ha rammevilkår, f.eks. rederibeskatning – i og for seg nettolønnsordning også – som gjør at man kan konkurrere i en veldig internasjonal næring. På den andre siden er vi opptatt av at vi skal ha norske sjøfolk, vi er opptatt av gode arbeidsvilkår, vi er opptatt av å ha et godt lønnsnivå – et norsk lønnsnivå. Den balansegangen må vi treffe. Mitt utgangspunkt er at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen i forrige periode, allerede i 2015, varslet at det kom til å bli noen moderate endringer i fartsområdebegrensningene. Et utvalgsarbeid så på det samme, og et flertall i utvalget pekte på at det var en god idé. Helt konkret har det først og fremst vært knyttet til Color Line og skipene de har i trafikk. Det utvalget argumenterte for, var at man her i realiteten sto overfor et valg hvor man i verste fall satte 2 500 norske arbeidsplasser i fare, mot at man i verste fall satte 700 norske arbeidsplasser i fare. Så er det verdt å nevne at en viktig del av omleggingen og styrkingen av nettolønnsordningen også har vært at såkalte NIS-skip nå har en annen og bedre nettolønnsordning enn tidligere.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-02-14:
Som ny statsråd er det en selvfølge at jeg går inn i alle problemstillinger. Jeg skal denne uken ha et møte med sjømannsorganisasjonene, altså fagforeningssiden, og kommer selvfølgelig til å være opptatt av å høre på deres side av saken. Men dette er også en diskusjon som har vart lenge. Det er en diskusjon som har en forhistorie, dette er en varslet politisk endring fra regjeringens side. Det er heller ikke en omfattende og stor endring. Det er en moderat endring av fartsområdebegrensningene, og den kommer samtidig med at regjeringen har styrket – lovfestet – tilskuddsordningen for sysselsetting av sjøfolk og gjort endringer som sannsynligvis har bidratt til at mens maritim næring har vært i en ganske tøff situasjon – nå ser det ut til at det lysner – har man klart å opprettholde sånn cirka antallet norske sjøfolk. Det er også regjeringens politikk fremover. Vi skal finne balansen, vi skal ha norske sjøfolk, og vi skal satse på maritim næring.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-02-14:
Det kan ikke være noen tvil om hva som er regjeringens utgangspunkt: Vi skal ha en sterk maritim næring – det er en fremtidsnæring – og vi skal ha norske sjøfolk. Det er faktisk så viktig at vi bruker 2 mrd. kr av skattebetalernes penger, som vi kunne brukt på sykehus, lærere, veier eller politi, fordi vi er opptatt av å ha norske sjøfolk. Det er ingen hemmelighet for noen i privat næringsliv eller noen av dem som jobber i privat næringsliv, at konjunkturene vil svinge – det går opp og ned. Men vi kan ikke lage en politikk basert på om et selskap gjør det bra akkurat her og nå. Vi må lage en langsiktig og forutsigbar politikk, som gjør at man på sikt kan opprettholde en best mulig og størst mulig maritim næring i Norge og ha flest mulig norske arbeidsplasser med norske eiere.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-02-14:
Som representanten Botten selvfølgelig er klar over, er det ikke jeg som politiker eller som statsråd som bestemmer hvorvidt en virksomhet skal ønske å forbli i Norge. Det jeg som statsråd kan gjøre, er å høre på forskjellige argumenter, finne den riktige balansen mellom hensynet til norske sjøfolk, norske arbeidsforhold og norske lønnsforhold, og det at vi ønsker å ha flest mulig funksjoner i Norge, altså at en veldig konkurranseutsatt næring i størst mulig grad skal være i Norge. Jeg er kjent med den diskusjonen som har vært om f.eks. Norsk internasjonalt skipsregister og det danske skipsregisteret, altså at det vil være en fare for at Norge får vilkår som gjør at mange vil flytte fra Danmark til Norge. Mitt utgangspunkt er at også der er det en balanse. Vi har ingen interesse av å sette i gang et slags kappløp med Danmark som kan føre til dårligere lønns- og arbeidsvilkår, eller at flere skip blir lokket over til Norge. Men moderate justeringer og endringer vil være fornuftig.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-02-14:
Hvis man leser saken i dagens Varden om Telemark Kildevann, som er en bedrift jeg for øvrig besøkte flere ganger hjemme i Telemark da jeg var stortingsrepresentant, så ser man at det nok ikke er helt riktig at det bare skyldes regjeringens politikk. Der forteller de bl.a. at de har mistet en stor kunde, ICA, som ønsker mer lokalt, kortere transportvei. Det er også en veldig god og optimistisk nyhet der, for bedriften sier at de tror at det er store muligheter her fordi vi er et rent land – vi har godt vann, ikke minst i Telemark. Saken avsluttes med at bedriften sier at de tror at om 10–15 år er det flere arbeidsplasser i Fyresdal enn det er i dag. Når det er sagt, er det sånn at alle politikere, også regjeringspartiene, må ta inn over seg at noe av det aller viktigste for næringslivet er forutsigbarhet – og mest mulig forutsigbarhet – men det er også sånn at budsjettene hvert år skal gå opp.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-02-14:
Hvis bekymringen først og fremst er for ledighet i Telemark – og jeg skjønner veldig godt at for dem som nå mister jobben i Fyresdal, er det tøft og vanskelig, det er det – og hvis man ser på Telemark under ett, er ledigheten i Telemark lavere enn siden, jeg tror det er, i 2008 eller 2007. Så at regjeringens økonomiske politikk ikke har gagnet Telemark, tror jeg ikke noe tyder på. Nettopp fordi vi er en regjering for privat næringsliv, en regjering for arbeidsplasser i privat sektor, er vi alltid opptatt av to ting: at skatter og avgifter skal gå ned og ikke urettmessig ramme norske eiere og norske arbeidsplasser, og at vi alltid er interessert i, selvfølgelig, å ha dialog og få innspill om hvordan skatte- og avgiftssystemet kan bli bedre dersom det har uheldige virkninger. Helt til slutt må det være lov å minne om at også i denne saken har Senterpartiet tidligere vært en pådriver. Kjersti Toppe i helse- og omsorgskomiteen har ved gjentatte anledninger understreket hvor viktig en sukkeravgift er. Når har den altså kommet. Senterpartiet har fått det som de ville. Da er…(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-02-14:
Grunnen til at jeg står her og prater, er at Stortinget inviterer meg til å svare på spørsmål. Det hadde vært veldig arrogant av meg som statsråd å komme hit og ikke svare på de spørsmålene jeg ble stilt. Jeg er opptatt av å svare så kort og konsist som mulig, slik at jeg kan komme meg tilbake til kontoret og få gjort ting. Når det er sagt, er det slik at Telemark Kildevann ikke skal legges ned. Antall arbeidsplasser går ned fra 30 til 15. Jeg har foreløpig ikke fått noen henvendelser fra kommunen eller andre. Jeg er helt enig i at det er en viktig bedrift. Når det gjelder næringsmiddelindustrien, foreligger det et forslag fra Stortinget nå om en stortingsmelding der en ser alle virkemidlene for en viktig næring i sammenheng. Det er noe vi vurderer, og som vi ser på akkurat nå. Det er også slik at for næringsmiddelindustrien og for Telemark Kildevann og alle andre private arbeidsplasser rundt om i hele dette landet er viktige ting som f.eks. skatten på norske eiere, maskinskatten, helt avgjørende for å kunne trygge arbeidsplasser og ikke gjøre det vanskeligere for dem. Så må jeg minne om at så vidt jeg husker, var også Arbeiderpartiet for at man skulle ha en sukkeravgift. I hvert fall fjernet man den ikke i sitt alternative budsjett, så vidt jeg husker.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-02-14:
Eg hadde håpa at me hadde fått ein næringsminister som svarar på dei spørsmåla han får. Realiteten er at ved Telemark Kildevann i Fyresdal, i statsrådens eige fylke, er det femten stykk som no vert oppsagde. Dei vert oppsagde på grunn av ei avgift som Høgre er med på å innføra. Det er ei heilt meiningslaus avgift, for det er ei avgift som skal redusera sukkerforbruket – og så rammar det bedrifter som produserer kjeldevatn. Det er rett og slett vanvitig det som skjer. Mitt spørsmål er ganske enkelt: Vil næringsministeren som næringsminister ta eit initiativ overfor Framstegspartiets finansminister for å sjå på om ein kan endra denne avgifta, slik at ho ikkje rammer næringslivet så hardt, som dei konsekvensane me ser no?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-02-14:
Då kan eg òg nytta moglegheita til på ein skikkeleg måte å ønskja Røe Isaksen velkomen som næringsminister i Stortinget. Eg vil ta opp spørsmål knytte til norsk næringsmiddelindustri, ein industri som me har sett at i tider når det har gått litt opp og ned i andre delar av næringslivet, har vore stabil og bidrege med verdiskaping og arbeidsplassar. Det er ein industri som er veldig avhengig av politiske rammevilkår og ikkje minst stabile rammevilkår. Næringsministeren kjem heilt sikkert til å snakka mykje om stabile rammevilkår, men fasiten med denne regjeringa er jo at me ofte har sett ustabile vilkår som rammar enkeltnæringar. Då vil eg tilbake til Fyresdal i Telemark, der det som ein direkte konsekvens av regjeringas politikk, er 15 arbeidsplassar som no forsvinn. Det er veldig mykje i ein sånn kommune. Tilsvarande tal ut frå folketal ville vore over 7 000 arbeidsplassar i Oslo. Dette er altså fordi ein i kampen mot sukker har innført ei avgift på kjeldevatn. Så mitt spørsmål er veldig konkret: Kva vil næringsministeren gjera no for å betra vilkåra for Telemark Kildevann? Vil ein sjå på dei avgiftene ein har innført, og korleis dei treff? Og kva vil ein gjera for å imøtekoma dei ønska om å bidra til verdiskaping og å ha arbeidsplassar som desse 15 familiane som no er ramma i Fyresdal, har?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-02-14:
Eg trur det er ei mager trøyst for dei som nå mister jobben i Fyresdal, at det skal verta betre om 10–15 år. Dei lever sine liv nå, og det er ingen tvil når ein ser saka i Varden, at regjeringa si avgiftsauke har vore medverkande til det som skjer. Så eg skulle ønska, når ein såg at politikken fekk uheldige utslag, når ein såg at det å innføra avgift på ting ikkje er eigna til å nå det formålet ein hadde då ein innførte avgifta, at ein kunne ha sagt: Ok, kanskje dette var uheldig, kanskje eg som næringsminister skal ta ein prat med finansministeren frå Framstegspartiet og spørja ho om vi ikkje kan finna ein meir fleksibel måte å gjera dette på, og om vi ikkje kan gjera dei tilpassingane, slik at vi beheld og styrkjer desse arbeidsplassane. Mitt spørsmål er: Vil næringsministeren ta eit slikt initiativ til å forbetra denne avgifta?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-02-14:
Summen av denne regjeringens politikk er altså at skattene for dem som har mest fra før, går kraftig ned, og avgiftene for folk flest går opp. Statsråd Siv Jensen har selv i et svar til Stortinget denne uken sagt at 6,6 mrd. kr har avgiftene gått opp med under denne regjeringen. Så er det, så vidt jeg vet, nærmere 40 år siden sist det har vært en næringsminister fra Telemark. Mindre enn tre uker etter at han satte seg i stolen, kom de første oppsigelsene – konsekvenser av regjeringens avgiftspolitikk. Det forventer jeg at statsråden tar ansvaret for. Statsråden er flink til å reise rundt og sole seg i glansen av suksess som andre har skapt – eksempelvis på Lillestrøm i forrige uke. Men noen kilometer unna ble investeringer blitt lagt på is, da folk ble permittert ved Coca-Cola i Lørenskog. Da er ikke næringsministeren å se. Hvor mange investeringer skal gå tapt, hvor mange arbeidsplasser skal gå tapt, før statsråden er med på å gjøre om på avgiftspolitikken?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-02-14:
Jeg takker for svaret. Det er riktig at gjeldsveksten har vært høy over mange år, med en ytterligere økning på 6,5 pst. de siste tolv månedene på toppen av det igjen. Norske husholdninger har en gjeld på ca. 100 pst. av BNP, mens IMF eksempelvis anbefaler at den over tid bør ligge på et nivå på ca. 30 pst. Det IMF også sier, i sin stabiliseringsrapport for 2017, er at gjeldsøkningen på kort sikt vil løfte økonomien i landet, mens den på mellomlang sikt vil svekke veksten og øke risikoen for finansielle kriser. Er statsråden enig i det, og hvorfor har en i så fall ikke iverksatt kraftigere tiltak for å få ned gjeldsveksten i Norge?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-02-14:
Jeg takker for svaret igjen. Når det gjelder en del av de tiltakene som statsråden viser til, eksempelvis tiltak for å begrense forbrukslån, er det jo ikke regjeringen som har sittet i førersetet der – det er tiltak som er kommet gjennom Stortinget, enten det gjelder å stramme inn på markedsføringen av forbrukslån eller det gjelder gjeldsregister. En burde også ha gjennomført flere tiltak, bl.a. knyttet til rentetak. Statsråden beskriver at det egentlig er positivt, det som på noen områder skjer gjennom økt gjeld. Vel – investeringer innenfor viktige sektorer i Norge er jo ikke på vei i riktig retning. Det er betydelige utfordringer knyttet til investeringer i olje og gass og også til investeringer på fastlandet, investeringer innenfor industri. Tidligere i spørretimen her i dag ble det vist til Coca-Cola på Lørenskog, som legger investeringsplaner for 100 mill. kr på is på grunn av regjeringens avgiftspolitikk. Kombinasjonen av dette kan bidra både til redusert stabilitet i det norske samfunnet og til redusert vekst over tid.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-02-14:
Mitt spørsmål er en oppfølger til justisministeren. Jeg tror nok at det forslaget som nå er gått ut om gebyr på død, er en erkjennelse av at ja, det koster, dette fellesskapet som vi har, dette velferdssamfunnet – det koster. Da er spørsmålet hvordan vi fordeler de kostnadene – hvem er det som tar den største byrden, hvem er det som bidrar mest? Det bør jo være de som også har mest. Fram til 2013 kunne man i Norge arve inntil 470 000 kr uten å betale arveavgift. Den rød-grønne regjeringen foreslo å øke bunnfradraget videre, til 1 mill. kr, men dagens regjering skrinla det, la bort arveavgiften og kalte det skatt på død. Men dette handler nok om hvem man tar utgangspunkt i. Hvordan kan statsråden forklare at det er de som mottar en liten arv, folk flest, som må betale mer i avgift enn det de gjorde da de rød-grønne styrte? Burde det ikke være de rikeste i Norge, hvorav de aller fleste arver, som betaler mest?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-02-14:
Dette handler jo om hvem det er som betaler mest, hvem det er som tar de største regningene. Ja, arveavgiften ga inn milliarder til staten, men det var de rikeste som betalte, og med SV og den rød-grønne regjeringens forslag ville det ha vært de enda mer rike som faktisk bidro til fellesskapet. Denne regjeringen har gitt de aller største skattelettelsene til de rikeste i Norge, og da er det slik at det faktisk koster dette fellesskapet. Og den konsekvensen som regjeringen trekker av det, er å innføre flere avgifter, flere gebyrer, som spres tynt utover folk flest. Tusen kroner: Det er en sum, det, for folk flest som ikke har masse å rutte med. Men de hundre rikeste i Norge, hvorav to tredjedeler av dem er arvinger – de arver millionbeløp – skal ikke betale noe inn til fellesskapet, med regjeringens logikk.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-02-14:
I Jeløya-erklæringen står det at regjeringen skal ta «initiativ til en mulighetsstudie for å se på ulike tilknytningsformer for universitets- og høyskolesektoren, som for eksempel foretaksmodellen, for å sikre mer uavhengige institusjoner». Samtidig er regjeringen bekymret for universitetene og høyskolenes autonomi. De siste årene har regjeringen hvert år kuttet med ostehøvel i offentlig sektor, også i høyere utdanning. Faktisk har regjeringen med Venstres velsignelse kuttet nærmere 1 mrd. kr, ifølge Forskerforbundet. Det er skåret så inn til beinet at det ikke er mer å skjære i. Og det regjeringen liker å kalle for effektiviseringskutt, er langt fra effektivt. Det er helt ordinære kutt som har rammet kvalitet og studentoppfølging. Dessuten har regjeringen strammet inn i sin styringsiver gjennom et økt konkurranse- og intensivbasert finansieringssystem. Nå signaliserer regjeringen med Venstre i førersetet et skritt videre for en mer markedsliberalisert foretaksmodell. Spørsmålet mitt til statsråd Nybø blir: Hvorfor mener statsråden at økt konkurranse og markedsliberalisering er det rette svaret for å styrke UH-sektorens faglige autonomi?