Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Vi diskuterer et budsjettforslag som er fullt av kutt for offentlig sektor. Regjeringen, med Kristelig Folkeparti og Venstre, har besluttet å ta et såkalt flatt kutt i statlig virksomhet på 0,6 pst. Arbeiderpartiet er ikke imot at offentlig sektor skal effektivisere og forbedre seg i sitt arbeid for fellesskapet. Arbeiderpartiet er sterkt for en effektiv og godt fungerende offentlig sektor. Det vi stiller spørsmål ved, er mangelen på prioriteringer fra flertallet med dette kuttet. Det virker som en lettvint løsning. Man overlater utfordringen til det enkelte departement eller den enkelte virksomhet i stedet for å ta ansvar og peke på de områdene som man mener tåler kuttene best. Vi får bare forutsette at disse kuttene tas på en slik måte at det ikke går ut over tjenestetilbudet til befolkningen. Effektiv og innovativ bruk av IKT på alle områder innen offentlig sektor er viktig, og det støtter vi. Men vi må sørge for at IKT-løsningene ikke setter den enkeltes rettssikkerhet i utrygghet. Datatilsynet og Personvernnemnda er viktige verktøy for å ivareta rettssikkerhet og personvern for innbyggerne. Arbeiderpartiet merker seg også at regjeringen og støttepartiene innfører såkalt nøytral moms. Dette grepet framstår nå kun som et ledd i en strategi for ytterligere å kunne privatisere statlige og offentlige tjenester. Arbeiderpartiet støtter ikke dette, og vi mener at det kommer til å gå på bekostning av ansattes lønns- og arbeidsvilkår, herunder pensjonsrettigheter. Regjeringspartiene, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, har lagt fram en innstilling som i praksis inneholder en rekke kutt på en rekke områder. Dette må de gjøre for at hovedgrepet i statsbudsjettet skal kunne oppfylles – et hovedgrep som består av store skattekutt til de aller rikeste i Norge. Dette hovedgrepet i budsjettet er posisjonen ikke så glad i å diskutere, og det framstår litt merkelig at ikke selve hovedgrepet i et sånt budsjett er det som flertallet ønsker å løfte fram. De samiske formål og Sametinget slipper heller ikke unna disse kuttene. Jeg synes det framstår som både smålig og lite gjennomtenkt når man kutter i f.eks. næringsutvikling i samiske områder, samtidig som regjeringspartiene omtaler næringsutviklingen i de samiske områdene som viktig. Det framstår som smålig og lite gjennomtenkt når regjeringspartiene omtaler samiske språk og mulighetene for å bruke og utvikle samisk språk i svært positive ordelag, mens de samtidig foreslår å gjennomføre kutt i midlene som skal gå til nettopp dette formålet. Vi ser en utstrakt bruk av dobbeltkommunikasjon fra regjeringens side – de sier én ting, men gjør i praksis noe helt annet. Det samme gjelder konsultasjonsordningen som regjeringen har med Sametinget. De omtaler konsultasjonsordningen i rosende ordelag, men når det kommer til utførelsen, ser man at det svikter, selv om vi registrerer at Fremskrittspartiet nå er med på merknader i innstillingen når det gjelder samepolitikken, som de fra årene i opposisjon sto ganske langt fra. Vi har andre prioriteringer i innstillingen til statsbudsjettet, derfor har vi også muligheten til å øke rammene til Sametinget med over 21 mill. kr. Kultur får 10 mill. kr mer til samiske formål, vi reverserer kutt i samiske aviser, og vi kan også foreslå en oppstartsbevilgning til Saemien Sijte på 20 mill. kr – alt utover regjeringens forslag. Dette vil gjøre det mulig å bedre ivareta næringsutvikling, samisk språk og samisk kultur, noe som er viktig. Det er synd at det handlingsrommet som Norges økonomi i dag har, har endt opp i et forslag der fellesskapet skal betale store skatteletter til de få, og der vi i denne innstillingen på mange områder må fokusere på smålige kutt på en rekke poster som for de gruppene det gjelder, er svært viktige. Det er mange signaler fra mange kommuner, som det er blitt nevnt her tidligere i debatten, som skulle tilsi at man skulle prioritert kommuneøkonomien sterkere. Det vil ikke flertallet. Det betyr kutt i mange gode kommunale tjenester, til fordel for en privat skattefest for de aller rikeste i landet. Det er dårlig fordelingspolitikk, og det løfter ikke fram og bidrar ikke til å løse de store fellesoppgavene vi står overfor i omsorg og skole, som to eksempler. Jeg er redd for at når vi står her og hører regjeringspartiene snakke om forenkling og forbedring av offentlig sektor, ender det opp med reelle kutt i offentlige budsjetter og økt privatisering av offentlige tjenester, til fordel for privat rikdom.