trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Mitt spørsmål er til justisministeren. At vårt naboland Russland har gått til brutal angrepskrig på Ukraina, har medført at over 10 millioner ukrainere har måttet flykte. Flere millioner flykter nå over landegrensene, og det er en kaotisk og uoversiktlig situasjon. Fremskrittspartiet har alltid ment at flyktninger hjelpes best i deres nærområder, og det mener vi selvfølgelig nå også, og det er derfor Fremskrittspartiet har vært veldig klare på at Norge både må og skal stille opp for ukrainere på flukt. Men samtidig vet vi at PST ved tidligere flyktningkriser og store flyktningstrømmer har advart om at terrorister og andre kriminelle gjerne ønsker å utnytte flyktningstrømmene ved å blande seg inn i dem for å kunne snike seg inn i Schengen-området og dermed også inn i Norge. Det har bl.a. Sverige tatt konsekvensen av. Den svenske regjeringen varslet for noen uker siden at de ønsket utvidet grensekontroll og ID-sjekk, og har fremmet forslag om dette til Riksdagen nå, hvis jeg har forstått korrekt. Fremskrittspartiet mente da at Norge selvfølgelig burde følge etter. Derfor tok vi til orde for dette for to uker siden, men svaret fra regjeringen og statsråden da var at hun skulle vente og se, og at hun skulle vurdere det. Fortsatt registrerer jeg at statsråden venter og ser, venter på signaler fra EU. Men situasjonen er at det er nå vi er avhengig av å ha kontroll på våre grenser. Så spørsmålet til statsråden er: Hvor lenge skal statsråden nå vurdere situasjonen før vi kan forvente en konklusjon?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Jeg registrerer at statsråden er tydelig på at hun ønsker å følge løpende med på situasjonen fra dag til dag. Det er betryggende, men det det norske folk nå savner, er faktisk handlekraft. Kripos kunne nylig melde at overgrepsdømte nå frakter barn over landegrensene. Det er helt uakseptabelt. Og et av de tiltakene vi kunne brukt for å få redusert dette, er å innføre en grensekontroll. Norge har hatt grensekontroll ved tidligere flyktningkriser. I 2015–2016 var det riktignok ikke Senterpartiet som satt i regjering. Da var det Fremskrittspartiet som satt i regjering, og vi fikk innført grensekontroll for å få kontroll på grensene våre. Men jeg registrerer nå at statsråden bare ønsker å vurdere det videre. Spørsmålet er: Kommer statsråden til å komme med en klar konklusjon og anbefaling?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Det er bra at regjeringen melder om problemet, men det hadde muligens vært på sin plass også å komme med konkrete tiltak for hvordan man kan få gjort noe med dette uakseptable problemet. Men det er flere utfordringer denne flyktningkrisen har skapt, og jeg tror alle også har forståelse for at regjeringen ikke har alt på plass fra dag én. Noe av det som er viktig, er å sørge for at de flyktningene som kommer, raskest mulig kan bli registrert, slik at de kan komme seg ut i det norske samfunnet uten å bruke unødvendig tid på mottak osv., men komme seg ut i skole, barnehage og jobb – ut i samfunnet. Vi ser nå ganske kaotiske situasjoner der folk ikke får registrert seg. Regjeringen har lagt opp til et ganske byråkratisk system. Vi vet at før denne krisen hadde ukrainere med biometrisk pass mulighet til umiddelbart å få innvilget 90 dagers visum til Norge. Spørsmålet er hvorfor ikke statsråden nå åpner opp for at ukrainere med biometrisk pass kan slippe å måtte dra til Råde, men heller kan få registrere seg ute på politikamrene.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Hvis du først er en terrorist og har klart å komme deg inn til Norge, tror jeg ikke det første du gjør er å banke på døren hos politiet for å registrere deg. Det er derfor det er viktig å få stoppet folk på grensen før de kommer inn i Norge. Det som er åpenbart når vi ser den flyktningkrisen vi nå har, er at det er en helt annen type gruppe flyktninger som kommer til Norge. Det er en gruppe flyktninger fra vår egen kulturkrets som veldig lett vil kunne integrere seg og komme ut i det norske samfunnet. Derfor må vi kunne bygge ned byråkratiet her, sånn at vi kan få hjulpet flest mulig. I går besøkte jeg noen ukrainske flyktninger i Bamble som nå må helt til Råde for å registrere seg. Spørsmålet som statsråden ikke besvarte, er fortsatt: Hvorfor må flyktninger som har biometrisk pass, som allerede er godkjent av norske myndigheter som gyldig identifikasjon, reise helt fra Bamble til Råde, i stedet for å kunne registrere seg der på en ubyråkratisk måte og slik også frigjøre politiressurser?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Regjeringen har vært opptatt av å møte Ukraina-flyktningene på en god måte, på en kontrollert måte og på en ansvarlig måte. Derfor innførte vi forsterket overvåkning og etterretning på grensene våre raskt etter utbruddet av krigen i Ukraina. Jeg er glad for at Fremskrittspartiet nå synes at det er viktig å innføre grensekontroll og tar opp det, for dette er noe vi har vurdert og følger løpende med på, og har gjort det i flere uker. Men politiet har mye å gjøre om dagen. De skal løse mange oppgaver nå. De skal registrere flyktningene, og det er regjeringen opptatt av at de faktisk bruker ressurser på, sånn at vi har kontroll på hvem som er i landet vårt. Politiet og PST skal følge ekstra med på trusselen fra personer som ønsker å utnytte flyktningene. Det er ikke bare på grensene, det er i hele landet. Derfor må de ha ressurser til å følge opp personer som bor i private hjem, flyktninger som er rundt i kommunene, sånn at de ikke blir utsatt for overgrep som vi ikke klarer å fange opp. Hvis vi nå skulle innført grensekontroll på den måten som det høres ut som Fremskrittspartiet ønsker å gjøre nå, ville det ha lagt et enormt press på politiet. Det ville ha vært veldig vanskelig å gjennomføre i praksis. Vi mener at det er mer hensiktsmessig å bruke politiets ressurser på andre måter nå for å bekjempe menneskehandel, ha trygghet for flyktningene og ha trygghet for nasjonal sikkerhet. Vi følger situasjonen fra dag til dag, og vi har vurdert grensekontroll, som jeg sa, i flere uker. Det kommer vi også til å fortsette med. Hvis det viser seg å være et egnet tiltak, vil vi innføre det. Jeg tror at Fremskrittspartiet har en litt feil forståelse av reglene i Sverige. Jeg er minister i Norge, så jeg skal ikke prøve å begi meg ut på en tolkning av det, men et av de forslagene som er lagt fram for Riksdagen, går ut på å innføre ID-kontroll som tilsvarer transportøransvaret som vi nå har i Norge. Vi har grensekontroll på fergene våre fra før.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Min klare konklusjon og anbefaling er at politiet og PST gjør helt rett i å ha forsterket etterretning og overvåkning på grensene. De gjør rett i å bruke muligheten til identitetskontroll – ikke bare på grensen, men også i resten av Norge. Det heter territorialkontroll, og det er viktig fordi personer som kan begå overgrep mot sårbare flyktninger, befinner seg ikke bare i grenseområdene, men også andre steder. De gjør også helt rett i å bruke ressurser på å få opp bevisstheten, kompetansen og kunnskapen om utfordringene med menneskehandel og overgrep mot flyktninger, både i politietaten og ute i kommunene hvor disse menneskene skal bo. Jeg er veldig klar over utfordringen med at overgrepsdømte har transportert barn. Jeg var den som meldte det først, og Kripos bekreftet det senere samme dag. Så dette er selvfølgelig en del av regjeringens vurdering av hvilke tiltak det er riktig å iverksette.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Regjeringen har åpnet for registrering på 18 nye registreringspunkter i landet. Det var Fremskrittspartiet og Høyre som la opp til at alt skulle sentraliseres til Råde. Det har skapt en utfordring i den situasjonen vi nå står i, for vi ser jo at det er flyktninger i hele landet. Derfor trenger vi mulighet til å registrere disse flyktningene andre steder. Med Fremskrittspartiets løsning nå hadde vi brukt alle ressursene til politiet på at de kunne stå på grensen og kontrollere hver eneste person. Vi hadde ikke fått registrert folk i det tempoet vi nå legger opp til. Regjeringen har vært opptatt av at vi vet hvem som er i Norge, at vi vet hvem de er, slik at vi kan gi dem et godt tilbud, ta vare på dem, og at vi unngår at f.eks. terrorister eller personer som kommer hit for å utnytte flyktningsituasjonen, kan gjøre det i skjul av flyktningstrømmen. Derfor er jeg veldig glad for at regjeringen satte i gang med et ordentlig registreringssystem fra dag én som står seg over tid. Nå ser vi også at flere steder i Europa snakker man om at man trenger mer kontroll, man trenger mer registrering. Det har Norge gjort helt fra starten – og det er jeg veldig glad for.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Det er viktig at vi registrerer flyktningene på en skikkelig måte. De som har biometrisk pass og har visumfrihet til Norge, kan gjerne være her i 90 dager uten å registrere seg, men da får de heller ikke noe tilbud fra myndighetene. Hvis de vil ha hjelp fra myndighetene – ha oppfølging, at barna skal gå på skole, den typen ting – må de registrere seg for å søke om midlertidig kollektiv beskyttelse, som, hvis det blir innvilget, gir mulighet til å bosette seg i en kommune, gå på skole, ta jobb fra dag én. Det er viktig at vi har god kontroll på registreringen. Det er ikke bare at man skal skanne passet, og så er man registrert. Man skal også finne ut hva disse menneskene kan, om de er ekstra sårbare og trenger ekstra oppfølging. Vi har kuttet ned informasjonen man registrerer, til et minimum for å få gjort dette raskest mulig og mest mulig effektivt, men det er også en grense for hvor langt ned vi kan gå på kvaliteten hvis vi skal klare å få dem ut i samfunnet på en god måte når man skal bosette dem, som ligger under arbeids- og inkluderingsministeren.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Jeg vil se på den problemstillingen, om vi kan bruke den ressursen. I første omgang har det vært viktig å få styrket Politiets utlendingsenhet og alle de andre som skal jobbe med å håndtere dette så raskt som mulig. Derfor har Politiets utlendingsenhet fått overført over 400 stillinger. Vi har opprettet mange nye registreringssteder, som jeg sa til forrige representant, fordi det systemet vi arvet fra Høyre, ikke var helt egnet for denne situasjonen. Man hadde ikke beredskap for en så stor tilstrømning og at flyktningene kom til hele landet. Derfor har vi nå iverksatt en rekke tiltak for å få opp kapasiteten, både på Råde og i resten av landet. Jeg tror vi må erkjenne at det framover vil være litt ventetid. Dette vil etter hvert legge press på flere og flere deler av Norge. Grunnen til at jeg sier det, er at jeg ønsker at folk skal være forberedt på at vi fortsatt er i startfasen av det som kan bli en veldig stor krise. Jeg ser også at vi løser det godt i forhold til resten av Europa.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Når det gjelder hvor flyktningene skal bosettes, ligger det under arbeids- og inkluderingsministeren. Men jeg kan si at det er anledning til, hvis man allerede har kommet til en kommune eller har familie, å bosette seg der, men det må skje gjennom avtale mellom kommunen og IMDi, så det er forutsatt at det er mulig å få til med dem. Det må arbeids- og inkluderingsministeren gå nærmere inn på. Når det gjelder det å få folk til å registrere seg, kjenner jeg til den utfordringen. Vi har vært opptatt av å få informasjon ut til flyktningene om hva det egentlig er som ligger i å registrere seg. Det er viktig at man forstår at det er en god ting hvis man ønsker å ha arbeidstillatelse og ønsker å ha oppfølging fra myndighetene i Norge. Det er også viktig for myndighetene å vite hvem som er her, både for vår del og for flyktningene selv, for at vi skal kunne klare å følge dem opp på en god måte.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Det er ikke bra at dette har skjedd, og jeg er også glad for at politiet og Riksadvokaten har oppdaget dette og har iverksatt tiltak for å sørge for at det ikke skjer i framtiden. Politiet har også beklaget dette selv. Jeg har tillit til at de følger opp dette på en god måte framover, og jeg forventer også at man har høy oppmerksomhet om dette nå. Det er jeg helt sikker på at de har i politiet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Jeg ser veldig alvorlig på denne saken, og derfor er jeg også glad for at den har kommet fram i dagen, sånn at det har vært mulig for politiet og riksadvokaten å gjøre tiltak med tanke på praksisen, og også for politiet å beklage til dem som har vært utsatt for dette. Så mener jeg at hvis det er snakk om oppreisnings- og erstatningssaker på generelt grunnlag, må vi håndtere dem gjennom de ordningene vi har. Det er ikke per nå aktuelt å opprette en ekstraordinær ordning.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Jeg forholder meg til de funnene som er gjort i rapporten. Og jeg er glad for at man har gjort jobben med å gå gjennom praksisen og ser på hva slags tiltak som er nødvendig å gjøre for å rydde opp. Og så registrerer jeg at politiet har beklaget at dette har skjedd, og at det er iverksatt en rekke tiltak for å sikre at man ikke fortsetter den praksisen videre.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Da viser jeg til svaret på det første spørsmålet fra Thorsvik.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
I lys av situasjonen i Ukraina, den russiske invasjonen, har regjeringen tatt grep umiddelbart. Vi har foreslått for Stortinget at det bevilges en halv milliard kroner til sivil beredskap. En stor del av dette skal gå til å styrke PST, innsatsen mot fremmed etterretning i Norge og sikkerheten i Norge. Allerede før invasjonen var dette noe regjeringen var veldig opptatt av, fordi vi mente at den forrige regjeringen, som Høyre var en del av, hadde for lite fokus på beredskapen. Derfor har vi bl.a. styrket NSM. Vi ønsker å ha en screeningmekanisme på plass for å fange opp utenlandske investeringer som kan være en trussel mot Norge. Vi har styrket beredskapen på mange områder. Når det gjelder de to forslagene, er jeg helt enig i at det er viktig å vurdere å gi politiet hjemmel til å søke i åpne kilder, og det som går på å kriminalisere påvirkning. Det er helt riktig at disse har vært på høring. Det er også helt riktig at de er til behandling i departementet. At de støver ned i en skuff, er feil. Det som derimot er riktig, er at disse forslagene, som Høyre sendte på høring, har i sin opprinnelige form veldig problematiske sider for personvernet, og de har blitt kritisert av bl.a. Advokatforeningen og menneskerettsorganisasjoner. Derfor jobber vi nå med å finne en god løsning som både gir politiet de virkemidlene de trenger, og som ivaretar personvernet på en god måte. Her tror jeg det skal være mulig for Stortinget sammen å finne fram til gode løsninger. Det svarte jeg også i forrige uke, hvis jeg ikke husker helt feil, for da fikk jeg det samme spørsmålet i spørretimen.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Den forrige regjeringen sovnet på vakt. Den forrige regjeringen var i ferd med å gi Russland kontroll over en fabrikk som ville vært svært viktig for dem i forsvarssammenheng. Den lå i Bergen. Det var Bergen Engines-saken – som jeg antar at den uttalelsen hørte til. På grunn av en våken opposisjon – som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og også Fremskrittspartiet var en del av da – klarte vi å stanse det salget. Vi fikk også satt nasjonal sikkerhet på agendaen. Det har ført til at vi nå har hatt gjennomganger av sikkerhetsloven. Vi prioriterte nasjonal sikkerhet i tilleggsproposisjonen fra regjeringen i høst, og vi gjør nå umiddelbart tiltak i lys av krigen i Ukraina. Vi har gjort tiltak for at det skal bli bedre samarbeid mellom departementene. Vi har gjort tiltak for å styrke Nasjonal sikkerhetsmyndighet, som er tjenesten for cyberangrep, og for å styrke PST og politiet. Jeg er veldig glad for at det er Arbeiderpartiet og Senterpartiet som styrer dette nå.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Regjeringen ønsker å gjennomføre en helhetlig og sammenhengende forebyggings- og behandlingsreform for rusfeltet som gir bedre kvalitet i behandlingen og oppfølging av mennesker med rusproblemer. Rusavhengige har rett til et verdig liv og nødvendig helsehjelp, uavhengig av hvilke rusmidler de bruker. Regjeringen viser i Hurdalsplattformen til at vi vil «utrede og fremme forslag til nødvendige endringer i lovverket som sikrer at bruk og besittelse av mindre brukerdoser for rusavhengige møtes med god helsehjelp og oppfølging istedenfor straffereaksjoner». Regjeringen går imidlertid samtidig imot en generell avkriminalisering av narkotika. Jeg vil understreke at det er ytterst viktig for meg at den nevnte målsettingen følges opp på en faglig forsvarlig og praktisk gjennomførbar måte. Justis- og beredskapsdepartementet er for tiden godt i gang med å vurdere reformens strafferettslige sider. Det er et krevende arbeid, og det reiser en rekke prinsipielle og praktiske spørsmål, herunder hvordan begrepet «rusavhengig» skal avgrenses. Ved denne vurderingen er det en rekke forskjellige forhold som vil kunne ha betydning. Jeg nevner at man også i dag skiller mellom rusavhengige og andre brukere i ulike sammenhenger i strafferetten. Det er bl.a. praksis for å bedømme rusavhengige annerledes eller mildere ved straffutmålingen. Rusavhengighet er også et kriterium for å benytte brukerromsordningen og bli idømt narkotikaprogram med domstolskontroll. Uansett hvilke løsninger som velges, må lovendringene sikre at rusavhengige får den hjelp og oppfølging de trenger. Det er derfor viktig å styrke det eksisterende behandlingstilbudet på rusfeltet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Jeg tror det er uklokt av meg å forskuttere de vurderingene som nå gjøres i departementet. Vi er nå, som jeg sa, i gang med å vurdere de strafferettslige sidene av reformen, og det er veldig sentralt at vi der finner gode løsninger, som står seg både prinsipielt, etisk og menneskelig. Dette handler jo til syvende og sist om de menneskene vi ønsker å fange opp på en bedre måte enn i dag, både for å hjelpe dem selv og for å forhindre at mange ender opp i et langt liv i rus uten å komme seg ut av det sporet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-30:
Det er viktig for regjeringen at vi har en helhetlig og sammenhengende forebyggings- og behandlingsreform, og at vi klarer å se hen til de forskjellige gruppene som vi må omfatte på ulike måter. Det gjelder også de unge, og det å klare å forebygge at unge tidlig havner inn i et russpor som de ikke kommer seg ut av, og som kan ødelegge liv på den måten. Det er regjeringen veldig opptatt av.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-30:
Det er altså store utfordringer knyttet til registrering av flyktninger. Vi kjenner eksempler på personer som har en arbeidsgiver klar, som ønsker å gå ut i jobb, men som får skissert flere ukers ventetid på å bli registrert. Det er veldig problematisk, også hvis man bare er her på visumfrihet, rett og slett fordi man ikke får lov til å jobbe hvis man ikke er registrert. Vi må selvfølgelig ha kontroll på identiteten til dem som kommer – det tror jeg alle kan være helt enige om – men når man opplever så store utfordringer med registrering som man nå gjør, tenker jeg det er viktig at man også er kreativ. Under pandemien hadde vi god erfaring med å ta i bruk pensjonert helsepersonell for å bistå. Jeg synes – og Høyre har tatt til orde for det – at vi bør ta i bruk pensjonerte politifolk for å sørge for at man får en raskere registrering. Det vil frigjøre ressurser. Statsråden påpeker også at det tas mye fra politiet nå. Vil statsråden sikre at pensjonerte politifolk får muligheten til å tre inn i tjeneste? Og hvis ja, hvorfor har hun ikke gjort det allerede?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-30:
Mitt spørsmål går til kommunalministeren. Kommunene blir nå bedt om å bosette 35 000 flyktninger. Det er flott å se at kommunene viser stor vilje til å stille opp og gi flyktningene gode tjenester. Samtidig må vi være ærlige på at dette kan by på noen utfordringer, men dem skal vi klare å løse. Flere i kommunene forteller at det samlede trykket på tjenester og personell kan bli vedvarende høyt. Mange ber også om klarere tilbakemeldinger om hvilke tilskudd kommunesektoren skal få, om de faktisk står i samsvar med de utgiftene som venter sektoren. Mange forteller også at de savner klar informasjon fra myndighetene om hvordan bosetting skal skje, og hvilket tilbud de som kommer, skal få. Bosetting er ikke statsrådens ansvar, men forholdene i kommunesektoren og tjenestetilbudet er det. Det er krevende for kommunesektoren nå å gå fra en krise til en annen, og det er det mange i kommunesektoren som føler på nå. Pandemien er ikke over. Folk har jobbet veldig mye over lang tid, og det er ofte også de samme folkene som nå igjen må brette opp ermene for at alle innbyggerne skal få barnehage, skole og helsetjeneste. For å gi gode tjenester til både dem som bor i kommunen i dag, og flyktningene som kommer i morgen, må altså kommunene forberede seg på å øke kapasiteten. Hvordan vil statsråden nå sikre at kommunene har den kapasiteten og det personellet som de trenger for å gi alle innbyggerne i kommunene gode tjenestetilbud?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-30:
Mange av dem som kontakter oss nå ute i kommunene, er bekymret både for at de ikke kan utføre tjenestene som de skal, og for at de ikke har helt oversikt over hvilke tjenester de faktisk skal levere. Det er flott at regjeringen nå har varslet at man vil ta en gjennomgang av alle lover og regler for å se hvilke tilbud man skal gi, og om det er noe midlertidig man skal gi, som Høyre også tok til orde for i slutten av februar. Men det kommer, slik jeg forstår ut fra pressekonferansen på fredag, først over påske. I krisesituasjoner er det viktig at vi har god kommunikasjon og tydelige signaler fra regjeringen. Derfor mener vi at det er viktig at vi tar de tilbakemeldingene som kommer, på alvor. Det er fine redegjørelser om de økonomiske sidene av det, også i statsrådens svar. Men jeg lurer på om statsråden kan si litt mer om hvilke konkrete planer regjeringen har for å skape forutsigbarhet og gi tydeligere signaler til kommunene for å sikre at de også kan gi den hjelpen de skal gi til dem som nå kommer.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-30:
Sentraliseringen av politiregistreringen som forrige regjering gjennomførte, har denne regjeringen viselig desentralisert, men vi hører at det er kapasitetsvansker, som flere av spørsmålsstillerne har tatt opp i dag. Vi hører også at det er mange som velger å ikke registrere seg, nettopp fordi de er bekymret for at hvis de registrerer seg f.eks. i Råde, vil de kunne bli sendt til andre steder i landet enn der de nå har vært innkvartert privat hos bekjente og kanskje også familiemedlemmer. Har statsråden rukket å se noe på denne problemstillingen, og hvordan kan vi sikre at alle får registrert seg, så vi alle får en god oversikt over utfordringene og de rettighetene vi nå må sikre?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-30:
Det er noko som bekymrar meg djupt for tida, og det er matvareprisane, som berre stig og stig og stig. I februar fekk vi ein kraftig auka, og ein forventar ein enda større auke i matprisane til folk i juni. Samtidig er handlevarene som det norske folk kjøper i butikk, allereie prisa for høgt. For å vere meir presis: Den norske handlekurva er 36 mrd. kr dyrare enn ho er i Sverige og Danmark, viser forsking frå 2018. Da er norske tollar og avgifter medrekna. Konsekvensane av desse prisane strekkjer seg langt utanfor høge prisar. Mangel på konkurranse og konsentrasjon av makt i daglegvaremarknaden svekkjer også heile strukturen i landbruket. Vi ser konsekvensane av dette spesielt i distrikta. I Nord-Noreg, f.eks., fortel Nortura at fordi dei må tilpasse seg denne veldig sentraliserte marknaden, ser dei ikkje for seg at dei klarer å drive verksemd i nord. Dei har to slakteri i Nord-Noreg per i dag. I Troms, mitt heimfylke, blei sju buskapar slakta berre i mars – sju aktørar gjekk ut av drift der. Det blir også sagt at taksering av eigedom og utstyr er ein av dei største aktivitetane no. Ein kartlegg kva slags verdiar ein har, fordi ein skal ut av yrket. Det er dramatisk. Den situasjonen vi har i daglegvarebransjen er ein viktig årsak til at vi ikkje får låge prisar for forbrukarane, og det svekkjer landbruket også. Og dette skjer midt i ei dyrtid. Her har næringsministeren ei heilt sentral rolle. Støre har tidlegare vore positiv til forslag frå SV, men næringsministeren har førebels ikkje sagt noko. Kva kan Stortinget vente seg?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-30:
Det er godt over eit år sidan Stortinget blei einige om ei rekkje tiltak som skal gjennomførast, som til saman eigentleg utgjer ein daglegvarereform. Det strekk seg frå openheit til det å skilje dei ulike ledda rekneskapsmessig i verdikjeda. Det handlar om rolla til Konkurransetilsynet, og eit samrøystes storting meiner eigentleg at Konkurransetilsynet verkeleg må skjerpe seg viss vi skal få ordentleg konkurranse her. Det handlar om eigne merkevarer – korleis dei pressar ut aktørar, svekkjer innovasjon og fører til produksjon i utlandet. Det handlar om korleis rabattar blir organiserte, der dei ikkje følgjer vara, men der enkeltaktørar gjennom prisdiskriminering sit igjen med den store gevinsten – rabattane kjem ikkje ut til forbrukaren. Og det handlar om grensehandel. Det er godt over eit år sidan, og no er vi liksom i ein kritisk fase. Kan statsråden forklare når dette kjem til å skje? Det høyrest ut som mykje utgreiingar, men når kan vi få nokre grep frå regjeringa si side?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-30:
Alle er jo einige om at det ikkje finst nokon kvikkfiks, men dette er ei problemstilling som har vore kjent, og som Stortinget har gitt tilslutning til at har vore eit stort problem. Det er eit stort samfunnsproblem at det er mangel på konkurranse i daglegvaremarkanden. Eg trur det har vore i alle fall tre store offentlege utgreiingar om dette spørsmålet og ein masse forslag – dei er ikkje bygde på nokon kvikkfiks – om korleis ein skal handtere dette. Det handlar om enkle ting som at ein ikkje kan ha så store aktørar som både dominerer heile daglegvarefeltet og også er integrerte langt ned i verdikjeda. Vi kan ikkje ha det sånn at rabattar som ein tileignar seg gjennom innkjøpsordningar, ikkje skal følgje vara, men berre føre til ytterlegare kryssubsidiering eller eigne merkevarer som gjer at ein når det kjem til stykket, eigentleg utvider makta si og posisjonen sin. Dette er ei utvikling som også har skote fart dei seinare åra. Derfor synest eg det er litt merkeleg at ein ikkje allereie no kan signalisere kva retning ein skal gå i. Så er det store spørsmålet: Når kan Stortinget forvente noko frå regjeringa om dette?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-30:
Ja, eg er einig i det, men eg trur ikkje det er nokon her som føreslår at ein skal gjere det når det gjeld prisdiskriminering. Dette handlar jo om å lage eit system som gjer at den usaklege prisdiskrimineringa skal forsvinne. NorgesGruppen har 10–15 pst. betre innkjøpsvilkår enn andre, men i butikken er det same pris. Så det er openbert at det her er nokre verdiar som verkeleg er på avvegar i mangemilliardarsklassen. Det ser ein gjennom heile verdikjeda. Der har vi på mange måtar problemet. Det skjer i ei tid der prisane går opp, og der jordbruket og produsentar slit på grunn av andre situasjonar, sånn at dette verkeleg berre gjer vondt verre. Da er det interessant å høyre vurderinga. No har vi ein serie forslag på Stortinget, så ser vi korleis dei går, men mens vi ventar på grep, kva vil regjeringa f.eks. gjere i tilfellet Nortura, som slit med å oppretthalde verksemda si i Nord-Noreg? Vil ein kome med avbøtande tiltak(presidenten klubber) for å unngå det? (presidenten klubber)
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-03-30:
Mitt spørsmål går til justisministeren. I februar i år ble Riksadvokatens rapport om tvangsmiddelbruk i mindre narkotikasaker lagt fram. I den slås det fast at politiet har foretatt svært mange ulovlige inngrep mot enkeltpersoner. Bruddene går bl.a. på manglende hjemmel, feilaktig bruk av hastekompetanse samt uforholdsmessighet i tvangsmiddelbruken. Det vil si at mennesker har blitt utsatt for kroppslige undersøkelser, blodprøve- og urinprøvetaking mv., uten at det har vært grunnlag for det. Dette er svært alvorlig, og det er brudd på enkeltpersoners menneskerettigheter. Riksadvokaten tok kun for seg tre uker i 2021 i sin undersøkelse, og det må dessverre derfor antas at det er snakk om langt flere saker enn det man kan lese ut fra rapporten. Riksadvokaten har senere understreket at det her er snakk om systematiske feil og mangler i politiets håndtering av tvangsmiddelbruken før 9. april 2021. Justisdepartementet har gjennom statssekretær beklaget til alle som har vært utsatt for ulovlige ransakelser. Jeg tror det vil bety mye for mange å kunne få denne beklagelsen direkte fra justisministeren. Stortinget forholder seg kun til statsråden. Nå har statsråden fra Stortingets talerstol mulighet til å beklage på vegne av regjeringen. Vil statsråden beklage på vegne av regjeringen til alle som har blitt utsatt for ulovlig tvangsmiddelbruk i disse sakene?
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-03-30:
Jeg hører ingen beklagelse fra statsråden. Jeg synes det er utrolig synd og oppsiktsvekkende at statsråden ikke svarer på spørsmålet mitt og ikke vil beklage at staten har begått systematiske lovbrudd mot sine borgere i flere år. For meg tyder det på at statsråden ikke ser alvorligheten i de menneskerettighetsbruddene som har blitt begått, men jeg går videre. Denne ulovlige tvangsmiddelbruken mot mennesker i besittelse av mindre mengder narkotika, er menneskerettighetsbrudd, og staten har en plikt til gjenoppretting overfor disse. Venstre har foreslått en ekstraordinær oppreisningsordning for disse menneskene. Vil statsråden opprette ekstraordinære oppreisningsordninger for dem som har blitt utsatt for ulovlig tvangsmiddelbruk i disse sakene?
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-03-30:
Riksadvokaten har også slått fast at det dreier seg om systematiske feil og mangler ved politiets håndtering av disse sakene før 9. april 2021. Politidirektøren har tidligere uttalt at hun er glad for at det ikke er snakk om systematiske feil og mangler. Er statsråden enig med riksadvokaten i at det dreier seg om systematisk feil og mangler i disse sakene?
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-03-30:
Det er nærmest spektakulært å høre en statsråd som ikke stiller seg bak sin egen statssekretærs beklagelse. Statssekretæren i Justisdepartementet har beklaget politiets måte å jobbe på i dette spørsmålet, men statsråden vil ikke gjenta det. Jeg vil igjen gi statsråden en mulighet til å få lov til å beklage overfor dem som har blitt rammet, den uheldige virksomheten som har skjedd, i mindre alvorlige narkotikaspørsmål. Samtidig er statsråden tydelig på at praksisen er uakseptabel, men jeg lurer på: Hva skal statsråden gjøre for å rydde opp? Hvordan skal hun gjenopprette tilliten til statsråden? Er statsråden enig i at politidirektøren selv bør beklage på vegne av politiet? Først av alt vil jeg gjerne spørre statsråden om hun er enig i den beklagelsen som hennes egen statssekretær har gitt i dette spørsmålet.
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-03-30:
Jeg skal ikke be om flere beklagelser, selv om det kunne vært på sin plass, men mitt neste spørsmål går til justisministeren. PST vurderer at etterretningstrusselen fra Russland er høyere nå enn før krigen i Ukraina. PST peker særlig på at Russland kan forsøke å samle informasjon om norske holdninger og beslutningsprosesser. Slik informasjon kan brukes for å spre feilinformasjon, så splid og nøre opp under motsetninger. Slike virkemidler, kalt hybride trusler, er en større trussel mot Norge, norske verdier og vårt liberale demokrati enn på lenge. Det er bra at regjeringen har bevilget mer penger til PST og NSM, men det er ikke nok. Det er også behov for flere hjemler for å kunne forebygge, avdekke og iretteføre fremmed etterretning og forsøk på påvirkning. I regjering sendte Høyre to konkrete forslag på høring om å tydeliggjøre PSTs etterretningsoppdrag og -mandat. Det ene gjaldt å lovfeste og tydeliggjøre PSTs oppdrag som innenlands etterretningstjeneste samt å åpne for at PST kan lagre, systematisere og analysere store mengder åpent tilgjengelig informasjon til etterretningsformål. Det andre forslaget gjaldt å kriminalisere samarbeid med fremmed etterretningstjeneste om å utøve påvirkningsvirksomhet. Formålet er å motvirke påvirkningsaksjoner som er rettet mot beslutninger eller den allmenne meningsdannelsen i Norge, og det er samarbeid med slike makter som foreslås kriminalisert. Høringsfristen for begge disse forslagene er gått ut, og de er klare til å fremmes for Stortinget. Det haster. Det er krig i Europa, og den sikkerhetspolitiske situasjonen er mer spent enn på mange tiår, men i stedet for å handle lar regjeringen forslagene støve ned i en skuff i departementet. Vil statsråden gi PST et tydeligere etterretningsoppdrag med flere hjemler for å avdekke forsøk på fremmed etterretning og påvirkningsvirksomhet mot Norge? Når kan vi forvente at statsråden fremmer forslag til Stortinget om dette?
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-03-30:
Det å bevilge penger er bra. Det sa jeg i mitt spørsmål. Det er også veldig enkelt når en er statsråd i Norge, for penger har vi nok av. Men det jeg er opptatt av, er politisk handling. Det at det er motstand og innvendinger, viser jo bare at en må bruke politisk handlekraft for å finne løsninger. Vi er klar til å vedta disse forslagene så snart statsråden får levert dem til Stortinget. Regjeringen har sovet på vakt – det er ikke mine ord. Det er daværende opposisjonspolitiker Mehls. Hun var veldig høy og mørk i saker om nasjonal sikkerhet, og jeg hadde håpet å se den samme holdningen når hun nå sitter med ansvaret. PST peker som sagt på at fremmede etterretningstjenester kan utnytte svakheter i teknologi og leverandørkjeder for å drive etterretning mot Norge. Ja, det er vanskelig, det er veldig krevende, og det peker på en del grunnleggende demokratiske retter folk har, men det er faktisk regjeringens jobb å veie det opp mot samfunnets behov for trygghet. Har justisministeren tenkt å gjøre den jobben og få disse lovforslagene på plass så snart som mulig?
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-30:
Det er som representanten sier, en alvorlig situasjon vi står i. Krigen i Ukraina gir også ringvirkninger for hele kontinentet og for oss her i Norge på forskjellig vis, bl.a. ved at mange kommer hit og søker trygghet. Det må vi håndtere. I likhet med representanten er jeg veldig glad for både den tverrpolitiske viljen og den samstemtheten vi har i hele det norske samfunnet om å mobilisere nå og stille opp for å håndtere situasjonen. Jeg la merke til den undersøkelsen som NRK presenterte i går fra veldig mange av landets kommuner, som melder at man har klart å svare ut godt de forespørslene om bosetting fra regjeringen som det er svarfrist på i morgen, og faktisk også varsler at man er villig til å stille opp ut over antallet 35 000. Men det er, som det blir sagt her, en krevende situasjon i kommunene. Mange følte nok at det var stramt og krevende til og med før pandemien å strekke til med alle tjenestene. Så har man stått i en pandemi gjennom to år, som har utfordret særlig kanskje innen helsevesen og i oppvekstsektoren, og så kommer dette nå. Det må vi ta på alvor, og vi må gi trygghet for kommunene til at man har rammevilkår som gjør det mulig å håndtere dette. Det gjelder økonomien. Der har vi varslet at merutgifter på grunn av den spesielle situasjonen vil bli dekt også ut over de ordinære virkemidlene. Regjeringen har f.eks. varslet – i tillegg til vertskommunetilskudd til kommuner med asylmottak og integreringstilskuddet for bosetting – at man vil ha en skjønnsordning til statsforvalterne knyttet til merkostnader for mottak, og varslet de kommunene som er urolig for å bygge opp for stor kapasitet hvis det ikke kommer noen, at man skal ha en kompensasjonsordning for nettopp å gi den tryggheten, sånn at kommunene kan levere tjenestene og rigge seg for å ta imot dette som det nå vil bli behov for.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-30:
Det er nå først og fremst veldig tett og løpende kontakt med kommunesektoren for nettopp å sikre at det er god dialog. Det gjelder de ansvarlige departementene og de underliggende etatene. Jeg skal selv delta i overmorgen på et eget møte med samtlige kommuner. Jeg kan fra mitt eget ansvarsområde nevne et felt som kommunene er veldig opptatt av, nemlig å ha kapasitet til å bosette og ha tilgang på boliger. Vi har varslet – og det blir konkretisert på fredag – en kraftig satsing på tiltak for å framskaffe flere boliger i Kommune-Norge, framskaffe flere utleieboliger, sette flere boliger i stand, slik at man, i tillegg til det man skal levere av barnehagetilbud, skoletilbud, osv., kan sikre at vi får en god bosetting så raskt som mulig i Kommune-Norge.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-30:
I Hurdalsplattfonnen har regjeringspartiene sagt at vi vil legge til rette for bosetting og verdiskaping i hele landet. Det skal legges til rette for mer boligbygging i områder med liten befolkningstetthet, og kommunene skal få økt handlefrihet når det gjelder hvor i kommunene nye boliger skal kunne bygges. Det lokale selvstyret er viktig. Statlige og regionale myndigheter skal derfor vektlegge lokaldemokratiet når det vurderes om det skal fremmes innsigelse. Statlige innsigelser må bli færre og samordnes bedre, og statsforvalterne må være forutsigbare gjennom planprosessene. Dette er signaler jeg formidler i min dialog med statsforvalterne, og som departementet vil følge opp i det løpende arbeidet med å forbedre innsigelsespraksis. Dette vil også være en rettesnor når departementet selv behandler uløste innsigelser. Jeg vil i den forbindelse nevne at jeg nå har svært få innsigelsessaker liggende til behandling i departementet. Etter regjeringsskiftet har jeg tatt beslutning i åtte, snart ni, innsigelsessaker. I sju, snart åtte, av disse har kommunen fått helt eller delvis medhold. Regjeringen vil ha en arealpolitikk som bidrar til utvikling over hele landet. Det betyr at den nasjonale politikken må tilpasses lokale og regionale forhold. Jeg vil særlige peke på to områder: Det ene er strandsonen. De statlige planretningslinjene for strandsonen er nylig revidert, og det synes som at retningslinjene gir et godt utgangspunkt for mer fleksibilitet og lokal tilpasning. I områder med stort utbyggingspress skal byggeforbudet fortsatt håndheves strengt. I områder med mindre utbyggingspress vil imidlertid retningslinjene gi kommunene økt handlefrihet og i større grad legge til rette for næringsutvikling og bosetting. For å kunne utnytte det lokale handlingsrommet som de nye planretningslinjene gir, må kommunene oppdatere sine arealplaner. Da vil også behovet for dispensasjoner bli mindre. I og med at de statlige planretningslinjene for strandsonen nylig er revidert, har jeg lagt mest vekt på de statlige planretningslinjene for samordnet bolig-, areal- og transportplanlegging. Det opptar mange rundt omkring i landet. Regjeringen har satt i gang en evaluering av disse retningslinjene, i tråd med Hurdalsplattformen. Plattformen sier at retningslinjene må praktiseres – og eventuelt endres – slik at det legges til rette for vekst og utvikling i områder med svak eller negativ befolkningsutvikling. Utredningsarbeidet vil gi et faglig grunnlag for det videre arbeidet med å evaluere og eventuelt revidere planretningslinjene.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-30:
Som jeg sa: Av snart ni behandlede søknader vil kommunen og lokaldemokratiet få medhold, helt eller delvis, i åtte av dem. Så den statistikken står seg bra i den sammenlikningen som representanten la opp til. Det er selvfølgelig sakenes reelle innhold som vil avgjøre hvordan de til slutt skal behandles. De må opplagt vurderes hver for seg. Jeg har også, i likhet med representanten, god tro på at lokaldemokratiet tar dette ansvaret alvorlig. Man har et ansvar, ikke bare for de lokale interessene, men også for viktige regionale og nasjonale interesser. Å avveie disse interessene er et stort ansvar for kommunen å ha. Det er vanskelige avveiinger. Jeg tror, som jeg var inne på i svaret mitt, at det beste grunnlaget kommunene kan ha for å få gjort de avveiingene bra og unngå unødvendig mange innsigelser, er å ha et oppdatert planverk. Det gir det beste grunnlaget for å håndtere alle enkeltsakene.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-30:
Som jeg sa, er de statlige planretningslinjene for strandsonen nokså nylig revidert, og man har videreført en differensiert forvaltning knyttet til det i bestemmelsene. Det mener jeg er veldig rett. Det er pressområder – ikke minst rundt Oslofjorden, f.eks., og andre plasser – der det må være sterke begrensninger, mens det er andre plasser i landet der man bør være mer romslig. Den revideringen som skjedde her tidligere, forsterket etter mitt syn mulighetene for næringstiltak og andre tiltak i de områdene hvor pressproblemene er minst. Her gjelder også det poenget som vi var innom i stad, at den beste måten å håndtere dette på for kommunen er å sikre at man har oppdatert planverk, også når det skal tas stilling til arealspørsmål i strandsonen, sånn at man ikke styrer etter dispensasjoner. Det tror jeg ville være uheldig.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Mitt spørsmål går til næringsministeren. I Hurdalsplattformen varsler regjeringen en aktiv næringspolitikk, hvor staten skal engasjere seg med en veldig kraftfull verktøykasse og legge til rette for levende lokalsamfunn og arbeidsplasser i hele landet. Så langt er det eneste kraftfulle tiltaket en historisk skatte- og avgiftsøkning på nærmere 9 mrd. kr, som særlig har rammet næringslivet og norske eiere: Formuesskatten har økt. Verdsettelsen av aksjer og driftsmidler har økt fra 50 pst. til 75 pst. Utbytteskatten har økt til 35 pst., CO 2 -avgiften har økt med nesten 30 pst., for å nevne noe av det som er mest dramatisk og direkte svekker konkurransevilkårene for norske bedrifter og norske eiere. Støttepartiet SV har sågar varslet at dette er bare en start. Samtidig som regjeringen ønsker å beskatte hardere, opplever veldig mange bransjer, spesielt bransjer som domineres av små og mellomstore bedrifter, en formidabel kostnadsøkning på mange innsatsfaktorer, spesielt på energi. Både strøm- og drivstoffpriser er nå på et ekstremt høyt nivå. Dette er økte kostnader som ikke uten videre kan viderefaktureres til kundene, men som svekker bedriftens likviditet, stopper investeringer og setter arbeidsplasser i fare. Fremskrittspartiet har gjentatte ganger utfordret finansministeren på konkrete tiltak for å kompensere kostnadsøkninger ved å fjerne eller redusere avgifter. Han vil vente og se og vente og se. Hvor lenge vil næringsministeren vente og se? Og hva konkret inneholder egentlig denne kraftfulle verktøykassen, utover kraftige skatteøkninger og kraftfull retorikk?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Jeg vil bare presisere at spesielt etter de siste skatteendringene som regjeringen har gjennomført, er faktisk eierbeskatningen i Norge nesten på topp i verden. Så det er ikke noe gunstig for dem som ønsker å investere og satse i Norge. Jeg hørte ikke veldig mye konkret, bortsett fra at man nevnte noe som er gitt enkeltnæringer, men det er ikke noe generelt til næringslivet, som opplever en kjempeutfordring med høye strømpriser og høye drivstoffpriser, i tillegg til at råvareprisene stiger. Vi får mange konkrete eksempler: Skiensbedriften Millba, som er i næringsmiddelbransjen og har 180 ansatte, utsetter alle investeringer. Strømregningene er altså fire ganger så høye nå som de var i 2020. Din Baker organiserer 70 lokale bakerier og konditorier med over 4 000 ansatte, og for disse medlemmene økte altså strømutgiftene med 500 pst. i 2021 og kan øke med 250 pst. i år hvis dette fortsetter. Er verktøykassen helt tom? Kan det virkelig være så ille at den allerede etter fem måneder er tom?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-30:
«De pågående økonomiske sanksjonene mot russiske oligarker har aktualisert behovet for et eierskapsregister i Norge, som gir en oversikt over hvem som eier hvilke selskaper. I dag kan oligarker på sanksjonslista være reell eier av selskaper i Norge, av luksuseiendommer og infrastruktur, uten at vi vet om det. Når kommer eierskapsregisteret på plass, og vil regjeringen senke terskelen for registrering av reelle rettighetshavere og gjøre andre endringer i tråd med føringene fra Innst. 143 L(2018–2019) (2018–2019)
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-30:
Jeg takker for svaret. Det er ingen tvil om at dette er en sak som har vært diskutert over lang tid i Stortinget, siden 2015, da Stortinget fattet det første vedtaket om å få et sånt register på plass, og det er i aller høyeste grad aktualisert som en følge av Russlands krig mot Ukraina og de pågående økonomiske sanksjonene. Derfor må jeg si det er urovekkende å høre at registeret er så til de grader forsinket. Den seneste informasjonen vi fikk, var at det skulle være på plass 30. april – riktignok med begrenset funksjonalitet. Da er mine videre spørsmål: Hva er bakgrunnen for denne forsinkelsen? Innebærer det at regjeringen nå vil sørge for at når registeret først kommer i drift, har det full funksjonalitet? Og vurderer man å endre forskriften som den forrige regjeringen laget for dette registeret, som i begrenset grad fulgte opp Stortingets vedtak?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-30:
Det skjønner jeg. Finansministeren sier at hvis man gjør endringer nå, vil det kunne forsinke registeret ytterligere, men man skulle tro at dette knytter seg til de praktiske og mer tekniske løsningene ved en sånn type register. Noe av det Stortingets finanskomité var samlet om, var et ønske om bl.a. å ha en lavere terskelverdi enn 25 pst. eierskap for å registreres. På børsen opererer man med en 5 pst. grense for å registreres. Det var også tydelig fra Stortingets side at Norge skal være et foregangsland her, og vi ser at andre land opererer med lavere grenser. Dette er viktig fordi man kan være den reelle eieren av et selskap selv om man har en lavere eierandel enn 25 pst. Man kan i verste fall ha russiske oligarker på sanksjonslisten som eier selskaper, men med lavere andel, som ikke blir registrert.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-30:
Jeg vil takke for spørsmålet. Spørsmålet representanten stiller, refererer til to ulike saker, som begge følges opp i ulike prosesser i regjeringen. Når det gjelder registeret over reelle rettighetshavere, er det underlagt mitt ansvarsområde. Jeg antar at det er det representanten har ment med eierskapsregisteret. Det er viktig å presisere at registeret over reelle rettighetshavere ikke er å regne som et eierskapsregister, selv om det riktignok inneholder en god del opplysninger om eierskap. Registeret over reelle rettighetshavere er under utvikling i Brønnøysundregistrene. Per nå planlegges det for oppstart av registeret tidlig i 2023. Forutsetningene og føringene for registeret ligger fast, og det er ikke planer om å gjøre endringer i prosjektet nå som vil kunne forsinke utviklingen. Jeg vil imidlertid følge med på at reglene for registeret fortsetter å være i tråd med etablert internasjonal praksis. Det er næringsministeren som primært har håndtert de spørsmål som gjelder aksjeeieropplysninger, uavhengig av terskelverdier. I det skriftlige svaret fra næringsministeren til representanten Kaski tidligere i vinter viste han bl.a. til at alle har rett til innsyn i opplysninger om direkte eierskap i aksjeselskaper i dag. Det er samtidig bred enighet om at det i praksis kan være tungvint å få tilgang til opplysningene siden man må henvende seg til det enkelte selskapet. Kildene som ligger offentlig tilgjengelige, oppdateres kun årlig. Det er igangsatt et arbeid med å vurdere en løsning for helhetlig og forenklet rapportering og tilgjengeliggjøring av aksjeeierinformasjon. Næringsministeren pekte i svaret på at en slik løsning må bygge på et solid rettslig fundament som støtter opp under de politiske målsettingene om åpenhet om eierskap, samtidig som også andre viktige samfunnshensyn ivaretas: verdiskaping, reduksjon av næringslivets rapporteringskostnader, stabile finansmarkeder og kontroll over persondata.