Helene Falch Fladmark (Venstre), 1999-01-19:
Når Stortinget i dag behandler stortingsmeldingen om kompetansereformen, er vi kommet noen skritt nærmere et samfunn der livslang læring er en selvfølgelig del av alle menneskers liv. Venstre har alltid satt utdanning og kompetanseheving i en sosial og demokratisk ramme. Målet med utdanning har vært og er at den enkelte skal få et godt grunnlag for å delta i fellesskapet, som næringsdrivende eller som deltakende borger. I dagens samfunn, der kunnskap og kompetanse i større grad enn tidligere er nøkkelen til en meningsfull jobb og til et engasjement i samfunnsdebatten, blir dette perspektivet om mulig enda viktigere enn det har vært tidligere. Det er vel ingen uenighet i denne sal om at vi lever i et kunnskapssamfunn, og at denne reformen er viktig både for at Norge skal kunne hevde seg i det som kalles en global kunnskapsøkonomi, og for at den enkelte borger skal ha gode muligheter for å leve et godt liv. I dag driver store bedrifter kompetanseutvikling blant de ansatte. Dette er i mindre grad tilfellet blant de små bedriftene, og her trengs det tilrettelegging fra det offentlige. Det er enighet i komiteen om at SND sterkere må prioritere kompetanseheving i småbedriftene. Dette er en gledelig oppfølging av Regjeringens handlingsplan for de små og mellomstore bedriftene, der nettopp kompetanseheving i småbedriftene er et viktig element. En lovfestet rett til utdanningspermisjon er viktig for at alle arbeidstakere, også de som ikke omfattes av avtalene mellom de store arbeidslivsorganisasjonene, skal få mulighet til å ta videreutdanning. Men like viktig for å stimulere til etter- og videreutdanning er det å legge til rette for fleksibel opplæring, slik at arbeidsplassen eller hjemmet kan være en god opplæringsarena. Norge har mange fortrinn når utdanningssystemet skal settes i stand til å tilby en fleksibel utdanning for voksne. Vi har en desentralisert struktur både av videregående skoler og høyskoler, og vi har en lang tradisjon for voksenopplæring og fjernundervisning, både i regi av offentlige og private institusjoner. Noen av de private utdanningsinstitusjonene som driver voksenopplæring, ligger på verdenstoppen når det gjelder utnytting av ny teknologi. Både universiteter og høyskoler er allerede godt i gang med å møte et nytt utdanningsmarked gjennom nye samarbeidsformer og utvikling av nettbasert undervisning. Venstre er glad for at alle partiene nå er enige om at det er riktig å vise tillit til de allerede eksisterende institusjonene. Komiteen ønsker å sette de offentlige institusjonene i stand til delta i et etter- og videreutdanningsmarked, og tanken om et nytt såkalt åpent universitet i regi av andre aktører er forlatt. Økt frihet og fleksibilitet for den enkelte institusjon er en betingelse for at de skal kunne ha en viktig rolle i kunnskapssamfunnet, der internasjonal konkurranse om studenter og forskere gjør seg sterkere gjeldende. For Venstre er det en selvfølge at universitetene og høyskolene må spille en viktig rolle også i å utdanne voksne. Dette er viktig både for å utnytte nasjonens samlede ressurser best mulig og for å gi kompetansereformen et videre perspektiv enn ren nytte for næringslivet, men også for å forsterke universitetene og høyskolene som de sentrale arenaer for utdanning. Samtidig vil jeg understreke at det må bli et bedre samspill mellom offentlige aktører og de private og frittstående institusjonene som allerede har god kompetanse når det gjelder fleksibel utdanning ved hjelp av teknologiske virkemidler, pedagogisk tilrettelegging for voksne, og samspill med næringslivet og deres behov. Livslang læring kan bare ha mening dersom vi har en god grunnutdanning og gode fagfolk som skal gjennomføre reformen. Venstre vil derfor understreke den rollen lærerne har både for å gjennomføre denne reformen og for at den norske skolen skal bli så god som vi alle ønsker. Det er derfor spesielt viktig å satse på etter- og videreutdanning for lærere. Det er viktig å understreke at jobben ikke er gjort med de vedtak Stortinget i dag gjør. Denne reformen er en prosess der flere aktører må arbeide mot det samme mål – å heve kompetansen i den norske befolkningen. Det er derfor gledelig at både arbeidslivsorganisasjonene, de offentlige og private utdanningsinstitusjonene og mange bedrifter ser ut til å ønske å delta i denne nasjonale dugnaden. Det handler om å møte fremtiden med kunnskap. Livslang læring for alle, bedre utnytting og fordeling av utdanningstilbudet, bedre tilpasning av folkets evner til samfunnets behov for kompetanse og økt satsing på ny teknologi i utdanning er viktigere enn noensinne.