Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Det er ingen hemmelighet at Fremskrittspartiet var skuffet over regjeringens budsjettforslag. Skuffelsen gjaldt særlig den maritime næringen. Det er en næring i krise på grunn av både oljeprisfall og korona. Rekordmange skip ligger i opplag, og nesten 20 000 arbeidsplasser sto i fare for å gå tapt før 2022. Det er samtidig en av Norges viktigste næringer, der vi hevder oss i den internasjonale konkurransen. Kuttet i nettolønnsordningen var særlig uforståelig fordi det berører direkte arbeidsplasser til norske sjøfolk og konkurransekraften til norsk sjøfart internasjonalt. Derfor var det et av våre hovedkrav i budsjettforhandlingene at pakken til maritim næring måtte styrkes betydelig, og da særlig nettolønnsordningen. Det fikk vi gjennomslag for. Fremskrittspartiet kjempet gjennom at regjeringens forslag til kutt i nettolønnsordningen ble reversert. Ikke nok med det: Vi fikk gjennomslag for å oppheve makstaket i tilskuddsmodellen for petroleumsskip i NOR. Vi fikk fjernet taket for konstruksjonsskip i NIS og den generelle tilskuddsmodellen for NIS for første, andre og tredje termin 2021. Vi fikk gjennomslag for tilskudd til kondemneringsordning for skip på 150 mill. kr, som også skal gjelde offshore fartøy. Vi fikk gjennomslag for å utvide byggelånsgarantien i GIEK til også å omfatte forskuddsgarantier, slik at GIEK kan gi forskuddsgarantier på inntil 50 pst. Vi fikk også utsatt kildeskatt på fysiske driftsmidler. Som et kirsebær på kremen fikk vi også 6 mill. kr til de tre seilskutene våre, som er symbolet på norsk sjøfartshistorie: Christian Radich, Statsraad Lehmkuhl og Sørlandet. Det er veldig hyggelig å se at hele næringen er fornøyd med den jobben vi har gjort. Maritimt Forum skriver at Fremskrittspartiet har «lyttet til næringen og bidrar nå til å senke skuldrene langs hele kysten». Det er da man virkelig føler at man har gjort en forskjell som politiker. Vi har fått gjennomslag for mange andre saker og næringer som er viktige for Fremskrittspartiet. Det ene er mineralnæringen. Norske mineraler vil bli viktigere for utviklingen av grønn teknologi, særlig om målet er å bli mindre avhengig av mineralressursene i Asia. Næringen vil også kunne gi tusenvis av nye arbeidsplasser, og særlig i distriktene. I årets alternative budsjett foreslo vi å etablere et statlig kapitalfond og styrke kartleggingen av mineralressurser og redusere konsesjonskøene. Det siste fikk vi gehør for i forhandlingene, og regjeringen skal komme tilbake til Stortinget med forslag til forbedringer og forenklinger i mineralloven for å få en bedre koordinering og lavere tidsbruk. Det vil redusere konsesjonskøene og gjøre næringen mer attraktiv. En annen sak jeg er glad vi fikk gjennomslag for, er ordningen med differensiert tvangsmulkt. Det vil i særlig grad gjøre det enklere for små og mellomstore bedrifter å overleve. Nå er det slik at uansett om man er stor eller liten, har høy inntjening eller lav inntjening, skal man betale det samme om man ilegges tvangsmulkt. Store bedrifter har vanligvis ikke problemer med å betale mulkt. For en liten bedrift kan det være forskjellen mellom å overleve og å gå konkurs. Vi ønsker en økonomi der mange vanlige folk tør å ta sjansen på å starte opp sin egen bedrift. De skal heies på og ikke straffes så hardt at de tvinges til å legge ned om de gjør en feil. Budsjettforliket er et særdeles godt næringsbudsjett for å bidra til å skape og sikre arbeidsplasser i det ganske land, noe næringsaktørene rundt om i landet er svært fornøyd med at Fremskrittspartiet fikk på plass. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag.