Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2016-04-28:
Regjeringen har lagt frem en opptrappingsplan for rusfeltet som gir oversikt over hovedutfordringene og fastlegger både kortsiktige og langsiktige strategier for å møte disse. Feltet rus og psykisk helse er et satsingsområde for regjeringen, og det er derfor allerede igangsatt omfattende satsinger i påvente av denne planen. Den rød-grønne regjeringen la frem etter syv år en rusmelding under navnet Se meg! Denne inneholdt ingen forpliktelser og ingen av Stoltenberg-utvalgets anbefalinger. Kostnadsrammen for rus ble utvidet med 45 mill. kr, og rundt 70 organisasjoner møtte på høring. Disse organisasjonene var veldig tydelige på at dette var for dårlig. Allerede den gang samlet Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti seg om en rekke forslag, inkludert mange fra Stoltenberg-utvalgets forslag. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV stemte imot alle forslagene. Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti gikk derfor sammen til valg på en forpliktende opptrappingsplan. Planen er derfor fremmet som en proposisjon, og vi forplikter oss til å bruke 2,4 mrd. kr på dette til kommunene. I tillegg kommer nær 800 mill. kr til økt behandling i spesialisthelsetjenesten – til sammen om lag 3,2 mrd. kr, hvor nær halvparten er øremerkede midler. Antall personer som injiserer narkotika, har vist en stabil eller noe nedadgående trend fra 2008. Det samme har alkoholforbruket. Så utviklingen går heldigvis ikke i feil retning. Med denne planen legger vi til rette for å hjelpe enda flere på en mer riktig og helhetlig måte, samtidig som vi ser fremover med tanke på å fange opp flere på et tidlig stadium. Det fremgår av Brukerplan-kartleggingen at personer i alderen 18–24 år i liten grad er kjent og blir fulgt opp i tjenesteapparatet. Når unge med rusproblemer først blir oppdaget, har mange allerede utviklet et omfattende rusproblem. Her har kommunene en jobb å gjøre. Den nasjonale undersøkelsen om pasienttilfredshet blant pasienter innen tverrfaglig spesialisert behandling viser at nesten halvparten svarte at samarbeidet med pårørende ikke hadde vært bra nok. 14 pst. svarte at de i liten eller ingen grad hadde innflytelse på behandlingen, og bare 13 pst. ble registrert med individuell plan. Dette viser at vi har store utfordringer i forhold til mangel på brukermedvirkning, pårørendesamarbeid og kartlegging. Og det synliggjør et stort behov for en kulturendring i tjenestene. Jeg vil understreke betydningen av at brukernes og pårørendes egne erfaringer og kompetanse vektlegges når tilbudet skal utformes. Fremskrittspartiet har alltid vært opptatt av manglende samhandling mellom spesialisthelsetjenesten og kommunene, og dette har vært hovedgrunnen til at vi har ønsket at staten skulle finansiere hele kjeden. Siden finansieringsordningen er som den er, er det viktig å vise til de grep vi tok bl.a. i primærhelsemeldingen. Samarbeidet mellom kommuner og sykehus om helhetlige og gode behandlingsforløp og kompetanseutveksling er en vesentlig faktor for å lykkes. Pasienter og brukere trenger et sammenhengende, helhetlig og tilgjengelig hjelpetilbud. For å få dette til trenger vi en stor vekst og utvikling av det kommunale rusarbeidet, og at samarbeidet mellom kommunehelsetjenesten, Nav og spesialisthelsetjenesten fungerer. Det er uakseptabelt at mange kommuner ikke fatter vedtak på tjenestene, slik at pasientene ikke får klagerett. Det er gledelig at gjennomsnittlig ventetid på oppstart av behandling nå reduseres betydelig, og målet nå er at alle får mulighet til å oppleve et sammenhengende tilbud fra avrusning, via behandling og til ettervern og oppfølging med bolig, arbeid og aktivitet. Mangel på aktivitet og arbeid for personer med ruslidelser er et stort problem. Det er opplagt at mange kommuner er tjent med et tettere samarbeid med ideelle og frivillige aktører. Aktivitet må være en integrert del av et behandlingsforløp. Som bl.a. RIO pekte på under høringen, er risikoen for overdose etter behandling for høy, og det samme er antallet reinnleggelser. Fattigdom, isolasjon, ensomhet og mangel på nettverk og tilhørighet er faktorer som både forårsakes av, leder til, opprettholder og forsterker rusproblemer og psykiske problemer. Brukere som har gjennomført behandlingsopphold i tverrfaglig spesialisert rusarbeid, viser ofte til dette som en av årsakene til tilbakefall. Derfor har arbeid og aktivitet fått en sentral plass i meldingen. Alle partiene er enige om at narkotikaforbudet, også mot besittelse og bruk, skal opprettholdes ut fra allmennpreventive hensyn og som instrument til å muliggjøre tidlig innsats. Og alle partier støtter opp om å øke bruken av alternative straffereaksjoner. Opptrappingsplanen legger til rette for flere gode helsetiltak fremfor fengselsopphold og flere tiltak under fengselsopphold. Dette gjelder bl.a. gjennom opprettelse og videreføring av tiltak som Narkotikaprogram med domstolskontroll, ungdomsstraff og ungdomsoppfølging, § 12-soning, helse- og omsorgstilbud i fengsel, avrusning i fengsel, rusmestringsenheter og tverrfaglig spesialisert behandling i fengsel etter Stifinner-modellen. For å være helt ærlig er det nesten litt sprøtt å se alt vi er enige om nå, med tanke på at alt vi fremmet for tre år siden, ble nedstemt. Fremskrittspartiet er stolt av at planen er laget sammen med alle berørte parter, hvor brukermedvirkning har stått i fokus, noe som klart kom til uttrykk under høringen. Tilbakemeldingene var veldig gode, men også tydelige: Bruk de store pengene på det som er viktigst, og på det som vi vet etterspørres mest. Det handler ikke bare om å bli rusfri, det handler om å forbli rusfri og skaffe seg et liv som føles godt og meningsfylt. Det krever at alle brikkene kommer på plass. Legemiddelassistert rehabilitering, LAR, har gitt mange en betydelig bedre livssituasjon. Men vi har i årevis visst at det er behov for å styrke oppfølgingen av den enkelte LAR-pasient. Nå leverer vi på dette. Det gjelder bolig, arbeid og aktiviteter, og det gjelder mulighet for å trappe ned eller avslutte behandling i LAR. Nå støtter alle partier at det etableres gode og sikre ordninger som muliggjør slik nedtrapping og avslutning. Det har vært en del negative oppslag om lekkasje av medisiner utdelt i LAR. Mange har tatt til orde for strengere kontroll og hyppige hentinger. Fremskrittspartiet er ikke for kollektive avstraffelser og mener det er mangel på oppfølging og involvering som gjør at enkelte ikke nyttiggjør seg systemet som LAR representerer. Veldig mange henter sin medisin og tar den som avtalt, og lever sine liv med både barn og jobb, og det skal de få fortsette med. Samtidig vil jeg benytte anledningen til å refse dem som plutselig endrer hentetidspunkt og ikke minst hentested, uten tanke for hvilke negative konsekvenser dette får for den enkelte. Opptil to timer på buss én vei hver dag for å hente sin medisin burde vært forbudt. Her må noen skjerpe seg. Dette handler om enkeltmennesker som forsøker å stable seg på beina, da må man også gi dem en fair mulighet til å lykkes. Nasjonale takster for utlevering av medisiner i LAR har vært diskutert i ti år. Den gang ble det satt ned et utvalg, som konkluderte med å anbefale dette. Dette havnet i den rød-grønne skuffen. I forbindelse med arbeidet med rusplanen tok jeg derfor igjen dette temaet opp. Også helse- og omsorgskomiteen har nå konkludert, vi vil ha nasjonale takster. På komiteens høring fikk gravide og rus mye oppmerksomhet. Det er tydelig at komiteen har lyttet, og vi har ønsket å stå samlet her. Vi mener at tidlig innsats rettet mot gravide som bruker rusmidler, må gis særskilt oppmerksomhet, og det er viktig å styrke arbeidet med å informere om og motivere kvinner til å være avholdende fra rusmidler under svangerskapet. En samlet komité mener det er nok kunnskap om alkoholens skadevirkning på fosteret til at det bør vurderes å gi alle kvinner med et alvorlig rusproblem tilbud om gratis prevensjon, og fremmer forslag om det. Det har lenge vært slik at dagens retningslinjer anbefaler at kvinner som er i LAR og blir gravide, bør fortsette i LAR. Fremskrittspartiet har lenge vært uenig i dette, og det kom tydelige høringsinnspill fra bl.a. Barneombudet, Barnelegeforeningen og Den norske jordmorforening om at graviditet og LAR-behandling må unngås av hensyn til barnet. Jeg er derfor glad for at en samlet komité ber regjeringen sikre at alle kvinner i reproduktiv alder som skal starte opp i LAR, blir grundig informert om LAR-behandling og graviditet, og blir frarådet å bli gravide. Fremskrittspartiet ber om at Helsedirektoratet til enhver tid holder seg oppdatert på dette området, og at retningslinjene til enhver tid samsvarer med kunnskapsgrunnlaget, og legger til grunn at hensynet til barnets beste alltid må veie tyngst. Tilbud om gratis prevensjon til kvinner i LAR er allerede der, men jeg vet at ikke alle blir gitt denne informasjonen. En samlet komité står bak et forslag hvor vi ber om at det innføres en enkel og ubyråkratisk ordning som sikrer at kvinner får gratis langtidsvirkende prevensjon ved oppstart i LAR. Helseministeren har gitt Helsedirektoratet i oppdrag å utarbeide forslag til pakkeforløp for psykisk helse og rus. Et flertall ber regjeringen sørge for at også rus og graviditet blir vurdert med et eget pakkeforløp. Pakkeforløpet bør i så fall inneholde flere tiltak som kan settes i gang, med tanke på en bedre ivaretakelse av den gravide og ikke minst hennes barn. Jeg vil også kommentere det faktum at stadig flere eldre drikker alkohol, og at de drikker mer enn før. Det er viktig at kommunene har dette med seg og tenker forebyggende. Økt alder kan lett medføre økt bruk av medikamenter, ensomhet og alkohol. Hver for seg er dette svekkende på helsen, sammen kan de gjøre svært stor skade. Forebyggende hjemmebesøk bør ha fokus på også denne problemstillingen. Opptrappingsplanen har noen overordnede mål. Den skal bidra til at flere rusavhengige får et egnet sted å bo, og det gis et tilskudd på 500 mill. kr. Vi skal øke antall tiltaksplasser med 500 og utvikle og øke bruken av alternative straffereaksjoner og straffegjennomføringsformer. Videre skal vi åpne mottakssentre i de største byene og sørge for økt utbygging og oppsøkende behandlingsmodeller etter modell av ACT-team og annet, som f.eks. LASSO og Gatehospitalet. Og til slutt skal vi ha økt kompetanse om rus- og avhengighetsproblematikk i alle sektorer. Fritt behandlingsvalg er en viktig del av opptrappingsplanen. Dette gir økt brukermedvirkning og egenmotivasjon, og private og ideelle aktører får bidra til kvalitetsarbeid og mangfold. For å sikre reell brukerinnflytelse skal nettsiden «fritt behandlingsvalg» utvides og forbedres, slik at pasientene kan velge ut fra en rekke objektive kriterier. For Fremskrittspartiet har sammenhengende forløp uten ventetid mellom avrusning, behandling og et godt ettervern vært det aller viktigste å få på plass, og vi ser derfor positivt på forslaget i opptrappingsplanen om å vurdere en 24-timers behandlingsgaranti, der det sikres at ruspasienter får time til poliklinisk behandling innen 24 timer etter avrusning. Målet må være at vi får på plass også dette når rusomsorgen i alle ledd er blitt bedre utbygd. Det er stor sannsynlighet for at prosjektet Nalokson nesespray har reddet liv, og jeg er glad for at denne regjeringen har fått dette på plass. Fremskrittspartiet imøteser at dette prosjektet blir utvidet med flere byer. I forbindelse med Stortingets behandling av Fremtidens primærhelsetjeneste vedtok et flertall å innføre betalingsplikt for utskrivningsklare pasienter i psykisk helsevern og TSB. Det er derfor viktig at kommunene nå bygger ut nødvendig kapasitet og kompetanse i sine tjenester for å kunne gi et forsvarlig tilbud. Det vil i den forbindelse være nødvendig at spesialisthelsetjenesten og kommunen utarbeider en plan for behandling og oppfølging, før betalingsplikten inntrer. Også døgntilbud for øyeblikkelig hjelp må omfatte mennesker med psykiske helse- og rusproblemer. Det er uakseptabelt at mennesker med rusproblemer eller psykiske helseproblemer blir boende over lang tid i institusjon etter at de er ferdigbehandlet. Å vente ytterligere med å innføre virkemidler for å bøte på dette vil kunne bidra til at psykiske helse- og rustjenester ikke får nødvendig prioritet i kommunene. Å bli skrevet ut uten at det finnes noe og noen som tar tak i ettervern, er også uholdbart og kan ikke fortsette. Kommunene har lenge vært varslet om at en slik betalingsplikt vil bli innført, og ved å innføre ordningen også for psykisk helse og rus vil vi bidra til å likestille disse fagområdene med somatikk, også i kommunale prioriteringer. Opptrappingsplanen legger vekt på at sosiale entreprenører og aktører i frivillig og ideell sektor skal kunne bidra til å få flere med rusproblemer i arbeid, og at det opprettes egne tilskuddsordninger – som et supplement til den nyopprettede ordningen med Arbeidsforberedende trening og prosjektet TULT, tidsubestemt lønnstilskudd, som fra 1. januar 2016 ble gjort permanent. Opptrappingsplanen skal også bidra til at det opprettes flere brukerstyrte sentre og tiltak i samarbeid med bruker- og pårørendeorganisasjoner. Pårørendepolitikken og pårørendeomsorgen skal også bedres, og jeg viser til program for en aktiv og fremtidsrettet pårørendepolitikk 2014–2020, samt at det er sendt på høring et forslag om styrket pårørendestøtte i helse- og omsorgstjenesteloven. Det er mye godt å si om planen, da den tar opp i seg både store og små problemstillinger som vi har blitt konfrontert med gjennom veldig, veldig mange år. Jeg er stolt over og glad for at jeg har fått lov til å være med på å forme denne viktige planen. Nå blir det opp til kommunene og de ansatte å følge opp Stortingets gode intensjoner, krav og forhåpninger.