Kristin Krohn Devold (Høyre), 2003-11-20:
Representanten Nybakk tar opp et svært viktig tema. Når Forsvaret gjør krav på innsats fra unge mennesker, er det en klar forutsetning at tjenestegjøringen må skje under så trygge forhold som mulig. Forsvaret er seg bevisst at førstegangstjenesten representerer en innsats fra våre ungdommer. Dette medfører et stort ansvar, og vi kan ikke tillate at liv og helse settes på spill. I Forsvarets kultur er det en klar forståelse for viktigheten av å ta vare på soldatene. Dette er ikke bare en avgjørende faktor for å kunne lykkes i en militær operasjon. Sikkerhet har en verdi i seg selv. Dette er den holdningen hele Forsvaret til sjuende og sist bygger på. Forsvarssjefen sendte den 20. august i år et skriv til alle avdelingssjefene, der han nettopp poengterte viktigheten av at sikkerheten ivaretas fullt ut, ikke minst i situasjoner med omstilling og arbeidspress. Forsvarssjefen poengterte i brevet sitt at alle avdelingssjefene må sette av tid til gjennomgang av sikkerheten innenfor sitt ansvarsområde. I brevet understreker også forsvarssjefen at Forsvaret ikke godtar at personell blir skadet eller utsettes for ulykker. Som etat skal Forsvaret ha kontinuerlig fokus på dette målet. Også landkommandøren skrev i sommer til samtlige av Hærens fredsoperative avdelinger og innskjerpet overholdelsen av sikkerhetsbestemmelsene. Landkommandøren påpekte at det ikke synes å være mangler ved sikkerhetsbestemmelsene som sådanne, men at befalet må forstå dem og etterleve kravene, også i en øvingssituasjon. Jeg er glad for denne anledningen til å belyse ulike sider av hva som er gjort for at Forsvaret skal være en trygg arbeidsplass, både for de vernepliktige og for befalet, og ikke minst hva vi skal gjøre framover. I et brev til Forsvarsdepartementet, datert den 3. november 2003, viser Forsvarsstaben til at Forsvaret ofte har ungt befal på grunnplanet, typisk eksemplifisert ved lagførernivået. Disse har ofte begrenset erfaring og modenhet. Det har vært strukturelle årsaker til at befalet har hatt kort funksjonstid i lagførerstillinger. Dette systemet var tidligere rasjonelt. I dag trenger vi andre løsninger. Forsvarsstaben påpeker derfor at en ny befalsordning må legge til rette for eldre og mer erfarent befal i lederstillinger på grunnplanet. Større faglig og lederskapsmessig erfaring vil gjøre at lederne bedre kan vurdere sikkerhetsrisikoer. Her er erfaring avgjørende. Det vil si at ledere med bedre og mer autoritet kan beholde oversikt og fokus i krevende situasjoner. De vil med større modenhet kunne ta etisk ansvar for sikkerheten til de underordnede. Forsvarsstaben mener at en ny befalsordning vil gi oss slik større sikkerhet i en vesentlig del av den tjenesten som soldatene gjennomfører. Forsvarssjefen har gitt sine foreløpige synspunkter til militærfaglig utredning i utkast til grunnlagsdokument for verneplikten, førstegangstjenesten og ny befalsordning, datert den 15. september 2003. Her skisserer han en ordning der det etableres en ny kategori befal, med spesialisert og erfaringsbasert kompetanse, som skal tjenestegjøre på lavere nivå i Forsvaret – akkurat slik interpellanten etterlyser. Dette blir foreslått innført for å gi ny kontinuitet og høy teknisk og stridsteknisk kompetanse ved avdelingene. Forsvarssjefens endelige forslag kommer i desember. Men jeg kan si her og nå at jeg deler fullt ut Forsvarssjefens syn på å gjøre noe med nettopp denne situasjonen. Gode og oppdaterte sikkerhetskrav er en forutsetning for at Forsvaret skal være en trygg arbeidsplass. Sikkerhetsbestemmelsene som gjelder for forsvarsgrenene, planlegges revidert hvert annet år for at erfaringer og ikke minst kontinuerlige forbedringer skal innarbeides i regelverket. I 2001 ble det iverksatt nye retningslinjer for organisering og gjennomføring av helse, miljø og sikkerhet i Forsvaret. Retningslinjene omfatter både organiseringen av HMS-arbeidet og tiltak for kompetanseheving. I brev av 3. november fra Forsvarsstaben opplyses det at de nå er i full sving med iverksetting. Forsvarsstaben viser i det tidligere nevnte brevet også til følgende tiltak for opplæring i HMS for soldatene: I samarbeid med tillitsmannsordningen – jeg deler Marit Nybakks syn på at tillitsmannsordningen har en svært verdifull funksjon – har Forsvarsstaben organisert et eget HMS-kurs. Det er også uformelle møter mellom partene, der slike problemstillinger diskuteres. Soldatkurset i HMS fungerer også som introduksjonskurs i temaet for befalet. I tillegg opplyser Forsvarsstaben at følgende tiltak er iverksatt når det gjelder opplæring i HMS for befal: I samarbeid med Universitetet i Tromsø har Forsvarets studiesenter ved 6. divisjon i Troms etablert et eget grunnfag i HMS. Det første kullet uteksamineres i år, og en kortversjon av kurset gjennomføres to ganger årlig for utvalgte ledere. Alle disse tiltakene bidrar til å heve nivået på helse, miljø og sikkerhet i Forsvaret, samtidig som akkreditering på universitetsnivå bidrar til å markedsføre helse, miljø og sikkerhet som et kompetanseområde som Forsvaret prioriterer. Her er jeg også helt enig med Generalinspektøren for Hæren, som vil gjøre sikkerhetsspørsmål til et strategisk prioritert område i Hæren. Forsvaret vil også arbeide videre med å utvikle strategier for gode holdninger når det gjelder helse, miljø og sikkerhet, slik at regelverket blir etterlevd i forhold til alle situasjoner og alle berørte. En stor utfordring er å få omsatt teoretisk og praktisk kunnskap til holdninger som setter fokus på sikkerhet i alle situasjoner. For å få fortgang i dette holdningsskapende arbeidet tar Forsvaret i bruk nye pedagogiske metoder, også et eget dataprogram for sikkerhetsopplæring. Vi skal ikke glemme at det skjer flere alvorlige ulykker blant vanlig norsk, mannlig ungdom i denne aldersgruppen enn blant dem som er inne til førstegangstjeneste. Det er imidlertid en mager trøst for dem som blir berørt. Forsvaret skal ta vare på den tilliten som foreldre og unge vernepliktige viser Forsvaret ved å utføre verneplikt, og Forsvaret skal ha som mål å bli en tryggere arbeidsplass i tiden som kommer. Dette er garantert meget høyt prioritert fra forsvarssjefens side. I forhold til de utfordringene som interpellanten tok opp, vil jeg bekrefte at jeg fullt ut støtter Generalinspektøren for Hærens forslag om å gjøre sikkerhetsspørsmål til et strategisk område i Hæren, og jeg synes det er en god ide å gjøre tilsvarende for resten av Forsvaret. Jeg er helt enig i at de særtrekkene som vi har hatt i Forsvaret, med lav alder på befal og kanskje til dels utilstrekkelig erfaring på befal, er en utfordring vi må gjøre noe med raskt, og det vil både forsvarssjefens forslag i desember og mitt forslag til våren ivareta. Det er noe vi er helt enige om. Det er også viktig, som interpellanten var inne på, å fokusere på holdninger. Hva lærer man under befalsutdanningen? Jeg er glad for at vi ikke lenger har et ordrerettet forsvar, eller et forsvar med «skrikebefal». Forsvaret legger vekt på moderne ledelse og på å utnevne og utvikle folk som tenker selv, som tar ansvar, og som ikke er avhengig av å bli detaljstyrt. Det å være denne type tenkende befal krever ofte at man har erfaring, ikke minst krever det at holdninger vektlegges på strategisk nivå. Det vil også bli lagt til grunn i den omorganiseringen av utdanningen som vi skal gjennom til våren. Det var også nevnt kort det med godkjente øvingsopplegg. Her deler jeg interpellantens syn, at det er overordnet befals ansvar å sørge for at det underordnede befalet som har ansvaret for en øvelse, er erfarent nok til fullt ut å kunne ta det ansvaret man blir gitt. Vi har vært inne på de tillitsvalgte for vernepliktige. Vi hadde et møte med dem for en knapp uke siden, og vi var faktisk enige om det meste, både når det gjelder statushevende tiltak for vernepliktige, bedre utdanning og ikke minst økt vektlegging av sikkerhet. Vi er også enige om at nettverk etter skade, slik Forsvaret har fått til når det gjelder internasjonale operasjoner – interpellanten refererte til Kirgisistan – også kan være viktig å se på i hjemlige forhold. Min erfaring viser at det ikke alltid er oppfølging i de nærmeste to ukene som er hovedproblemet; det er den langsiktige kontakten og ikke minst hjelp, trøst og støtte på det følelsesmessige plan i lang tid etterpå. Jeg synes det temaet som interpellanten tar opp, er uhyre vanskelig. Jeg synes det er like vanskelig som det å sende norske soldater til farlige operasjoner ute. Det er risiko forbundet med den aktiviteten Forsvaret utøver, men jeg kan love at vi skal gjøre vårt aller beste for å gjøre risikoen så lav som mulig. I tillegg til at vi vil påse at gjeldende regelverk blir fulgt, vil det altså komme en rekke tiltak til våren som nettopp tar utfordringene på alvor, akkurat slik interpellanten har pekt på.