Henrik Asheim (Høyre), 2015-12-16:
I 2013 gikk de fire samarbeidspartiene sammen til valg på å realisere kunnskapssamfunnet. Det var nødvendig fordi vi er et av de landene som bruker mest i verden per elev, men som dessverre ikke får gode nok resultater tilbake. Det er for store forskjeller mellom elevenes prestasjoner, for mange faller fra før de har fullført videregående skole, og sosial bakgrunn spiller en for stor rolle i hvor godt elevene gjør det på skolen. Med dette som bakteppe var og er det behov for en ny og mer offensiv politikk. I tillegg vet vi at Norge nå skal gjennom en omstilling. En omstilling vi egentlig står midt oppi allerede, og som betyr at i enda større grad enn tidligere vil våre elever og studenter måtte være ute i verden og konkurrere med studenter og elever fra andre land som har et skolevesen hvor de lærer mer, og hvor det er mindre sosiale forskjeller. Dette er det tredje kunnskapsbudsjettet disse fire samarbeidspartiene vedtar. Gjennom de tre budsjettene har man nå sett et taktskifte på stadig flere områder. Vi vet f.eks. at 20 pst. av elevene som går ut av ungdomsskolen, scorer på eller under kritisk grense i matematikk. Vi vet at 65 pst. av dem som stryker i et fag på Vg1 på videregående skole, stryker i et realfag. Derfor har disse fire partiene gått sammen om en realfagsstrategi hvor vi i dette budsjettet vedtar en ekstra time naturfag i barneskolen, innfører og utvider ordningen med realfagskommuner og satser på tidlig innsats også for realfag, slik vi gjorde med stor suksess i leseopplæringen. Vi faser ytterligere 1,5 mrd. kr inn i rentekompensasjonsordningen som nå er på 15 mrd. kr, fordi elevene og lærerne fortjener et godt arbeidsmiljø. Vi vet at yrkesfagsundervisningen i norsk skole ikke har vært god nok. Derfor gjennomfører vi og trapper videre opp et yrkesfagsløft, bl.a. ved å stille krav til at de som leverer anbud til staten, skal ta imot lærlinger, og for fjerde gang øker vi lærlingtilskuddet. Som en parentes til det: Arbeiderpartiet foreslår å innføre økt lærlingtilskudd fra høsten, ikke fra januar slik vi foreslår. Heldigvis blir ikke det vedtatt, for det ville vært en veldig ulykke for lærlingene som ville ha læreplass i løpet av våren. Bedriftene vil da naturligvis utsette å ta imot lærlinger fordi den nye ordningen slår inn fra høsten. Nå kommer den fra 1. januar med de fire samarbeidspartienes stemmer. I tillegg bygger vi rekordmange studentboliger, og vi innfører nå 11 måneders studiestøtte. Vi har et forskningsbudsjett som hylles av Akademikerne, den samme organisasjonen som under den forrige regjeringen måtte sende ut pressemeldingen «Fra hvileskjær til havari» da den rød-grønne regjeringen la frem et riktig så dårlig forskningsbudsjett. Men vår aller viktigste satsing, både gjennom disse tre budsjettene og i årene som kommer, er læreren. Vi vet hvor viktig en god og faglig kompetent lærer er for elevenes prestasjoner. Derfor har man satt i gang, fortsetter å trappe opp og fortsetter å love å trappe opp det gedigne lærerløftet: med økte opptakskrav til lærerutdanningen, med kompetanseløft for dem i skolen som ikke har en fullført lærerutdanning, med eget yrkesfagslærerløft som kommer i dette budsjettet, vi innfører master på lærerutdanningen fra 2017, og det blir tidenes videreutdanningsløft, med 5 000 lærere hvert år som får videreutdanning. Ja, vi innfører et kompetansekrav, et krav som man allerede stiller til lærerne som utdanner seg på lærerutdanningen i dag, nemlig at du skal ha fordypning i fellesfagene du underviser i. Det er noe vi også krever at kommunene i løpet av ti år skal gi til alle de flinke lærerne vi allerede har i skolen. Vårt løfte er at man som forelder eller elev skal vite at læreren du møter i klasserommet, har fordypning og relevant kompetanse i fellesfaget læreren er der for å undervise i. Det er vårt klare løfte. Jeg vil gjøre en tydelig markering av at hvis det er slik at Senterpartiet mener at det ikke er viktig, at utdanning ikke virker, at det ikke har noe å si hvilken kompetanse læreren i klasserommet har i fagene læreren skal undervise elevene i, så er det en konflikt jeg gjerne søker. Representanten Martin Henriksen sa i en replikkordveksling i sted – det er jeg svært glad for at han sa – at han var for de samme kompetansekravene. Det er veldig bra, men da er det veldig pussig at Arbeiderpartiet ikke vil stille de samme kravene til kommunene som oss, nemlig at de skal gi dem det. Men slik vingler altså Arbeiderpartiet videre i kunnskapspolitikken. Heldigvis har vi de fire samarbeidspartiene, i flertall, som vedtar offensiv kunnskapspolitikk.