trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Svaret er ja. Staten ved Nærings- og fiskeridepartementet eier 100 pst. av Norges sjømatråd AS og Fiskeri- og havbruksnæringens forskningsfinansiering AS, FHF. En av de viktigste oppgavene for staten som eier er å sørge for at selskapene har kompetente og velfungerende styrer. Styremedlemmer i Sjømatrådet og FHF velges på generalforsamlingen, som er staten ved Nærings- og fiskeridepartementet. I fiskeeksportloven står det at styret i Sjømatrådet skal være representativt for fiskeri- og havbruksnæringen, det samme er gjentatt i selskapets vedtekter. I den tilhørende forskriften står det at foretak og organisasjoner i næringen kan fremme forslag til departementet om kandidater til styret. Nærings- og fiskeridepartementet har som rutine å innhente forslag fra næringsorganisasjoner i forkant av styrevalg. For FHF er det nedfelt i forskriften til loven som ligger til grunn for opprettelsen av FHF, og i selskapets vedtekter, at det skal innhentes forslag til styremedlemmer fra fiskeri- og havbruksnæringen, og at det skal være kompetanse fra næringen i styret for selskapet. Flere av medlemmene i styrene i dag er utnevnt etter forslag fra organisasjonene. Styremedlemmene representerer imidlertid ikke organisasjonene de er foreslått av, de svarer overfor meg, som er konstitusjonelt ansvarlig for selskapene. Det er svært viktig at det er god kompetanse om fiskeri- og havbruksnæringen i styrene i de to selskapene, og det er tilfellet i dag. Blant styremedlemmene i Sjømatrådet har samtlige erfaring fra fiskeri- og havbruksnæringen på ett eller flere vis, som virksomhetseiere, gjennom arbeid i sjømatselskaper, ved erfaring fra styrerommet eller ved politisk erfaring. Erfaringen er f.eks. fra fangstledd eller oppdrett. Sjømatnæringen har også stor innflytelse på Sjømatrådets virksomhet gjennom deltakelse i markedsgruppene for de ulike produktkategoriene. De sentrale næringsorganisasjonene har kommet med innspill til medlemmer i det sittende styret for FHF, og det er lagt vekt på at det skal være god kompetanse fra næringen i styret. Alle medlemmene i styret for FHF har en forankring i fiskeri- og havbruksnæringen. Samtlige styremedlemmer i Sjømatrådet og FHF er valgt til ordinær generalforsamling i 2023. De står altså ikke på valg til ordinær generalforsamling i år.
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2022-02-09:
«I år har Norge formannskapet i Nordisk ministerråd. Den nordiske dimensjonen er blant de viktigste for Norge innen områder som transport, klima, kultur og næringsliv. Den siste tiden har vi sett store sikkerhetspolitiske spenninger i våre nærområder, tydeligst og mest akutt ved russisk styrkemobilisering på grensen mot Ukraina. I lys av denne utviklingen, akter regjeringen å benytte Norges formannskap til å løfte sikkerhetspolitisk samarbeid i Norden og med Baltikum?»
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2022-02-09:
Jeg er veldig glad for at utenriksministeren også deler den oppfatningen at de nordiske landene nå i denne situasjonen kanskje står enda nærmere hverandre enn tidligere, og et samlet storting har jo i tidligere meldinger om nordisk samarbeid uttrykt nettopp et ønske om å stå samlet i Norden om sikkerhetsutfordringer og vært tydelig på det, og disse spørsmålene er jo i dag mer aktuelle enn på lenge. Men det fremstår nå som om nabolandene våre er litt mer på ballen enn det Norge er, så har regjeringen til hensikt å legge til rette for å intensivere det sikkerhetspolitiske samarbeidet mellom Norden og Baltikum i inneværende år?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2022-02-09:
Jeg synes det er interessant at utenriksministeren sier det, for mens NATO øker sine militære stillinger i grenseområdene mot Russland, så sier jo vi i Norge at det ikke er aktuelt. Støre sa, som det ble nevnt tidligere i dag, i januar i år til NRK at vi må passe på områdene i nord. Det er jeg for så vidt helt enig i, og det er jo Stortinget også enig i, at nordområdene er Norges viktigste sikkerhetspolitiske ansvarsområde. Men de andre nordiske landene viste jo i dag en intensjon om å trappe opp sin militære tilstedeværelse i Baltikum, mens regjeringen ikke gir noen slike signaler på vegne av Norge. Så hvilken posisjon har Norden og Baltikum i regjeringens syn på norsk sikkerhetspolitikk?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
«I pressemeldingen fra Utenriksdepartementet etter at samtalene med Taliban var avsluttet, ble det trukket frem to forhold som gjorde besøket vellykket. Det første var dialogen mellom Taliban og menneskerettsforkjempere fra Afghanistan som utenriksministeren håpet ville fortsette, og det andre var at vestlige land fikk stilt tydelige krav til Taliban. Dette er svært lite konkret. Foreligger det noen konkrete resultater fra samtalene, avtaler som er inngått, og løfter som har blitt gitt?»
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
For at Taliban skal forstå hva vi protesterer mot, altså tydeliggjøringen, trenger man ikke å bringe dem til Norge. Det tror jeg de har forstått for lenge siden. Det er ikke slik at man må snakke med djevelen for å fortelle djevelen at man ikke er særlig glad i deres budskap. Statsråden sa etter hvert at det var konkrete mål, om kvinner og utdanning. Jeg har hele statementet her. Det står: «Welcomed updates ...», «Listened carefully and with concern …», «Thanked Norway ...», «Urged the Taliban ...», «Raised the importance ...», «Noted with grave concern ...», «Reaffirmed our expectation …», «Made clear that their meetings with the Taliban in no way implied any sense of …», bla, bla, bla. Det er det som står her – ingen forpliktelser overhodet. Ingenting kom ut av dette møtet. Vil det bli stilt konkrete krav dersom hjelpeorganisasjoner igjen starter med å hjelpe afghanerne – dersom Taliban fortsetter å henrette, fortsetter å lemleste folk, fortsetter å skylde på kvinner som selv blir voldtatt? Vil vi da slutte med tiltakene?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Man skal altså ikke komme med så mye penger, men litt penger skal man altså gi til skoler som ikke aksepterer kvinners deltagelse. Det eneste punktet i avtalen som er konkret, er punkt 6, og der står det: «Noted that our governments are expanding relief operations, helping prevent the collapse of social services and supporting the revival of Afghanistan’s economy. Participants noted the importance of increasing cash liquidity and support to the banking sector in order to help stabilize the Afghan economy. Participants further pressed for the development of a transparent, sound strategy to restore confidence in the financial sector.» Det som står her, er at vi skal inkludere Taliban – i deres finanssystem, i å redde bankvesenet. Man kan ikke gjøre det uten å ha støtte fra regimet som faktisk styrer der. Så akkurat det vi sa vi ikke skulle gjøre, er det eneste konkrete punktet. Er det slik at det skal bli overført penger til Taliban gjennom denne hjelpeorganisasjonen, eller at disse pengene som er fryst i utlandet, skal tilbake til Taliban, eller blir det ingen penger til Taliban?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-02-09:
«De seks NH90-helikoptrene som er levert i foreløpig versjon, skal oppgraderes til endelig versjon og forventes å være ferdig oppgradert i 2023, jf. Prop. 1 S(2021–2022) fra Forsvarsdepartementet. (2021–2022) Vil oppgraderingen av disse seks helikoptrene gjennomføres som planlagt?»
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-02-09:
Takk for svaret. Det var jo en del nyheter i det, for å si det slik. Vi kjenner alle historien til NH90. Det startet som ideen om et enhetshelikopter – et helikopter som skulle være mest mulig lik for ganske mange nasjoner. Så kom nasjonene med sine spesifikke behov, og man endte opp med nesten det motsatte. I tillegg har man fått alle leveranseproblemene. Nå ser jeg at Australia velger å kjøre sine 47 helikopter på stallen, rett og slett å stenge det ned, og Sverige vurderer det samme med sine 14. Er det en vurdering som også Norge gjør, og som kan bli et mulig utfall?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-02-09:
Forsvarsministeren opplyste i et skriftlig svar til meg at Kystvaktens helikoptre vil levere 200 flydøgn i 2022. Gitt at alle de helikopterbærende fartøyene hadde vært på plass, og de kommer jo snart, er altså behovet over 1 000 døgn. De leverer altså 20 pst. av det som er Kystvaktens behov. Vil man vurdere som en mulig løsning å bruke disse helikoptrene bare til Kystvakten, eventuelt bare til fregattvåpenet, istedenfor å spre det på to forskjellige våpengrener?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-02-09:
La meg starte med å berømme innsatsen som gjøres både av Forsvarsmateriell og Forsvaret i forbindelse med anskaffelsen og innfasingen av NH90. Men det må sies at de fremdeles jobber i motbakke med leveranser som stadig har blitt forsinket, og med en leverandør som fortsatt ikke klarer å levere i henhold til de avtaler som er inngått. Vi har altså ennå ikke den maritime helikopterkapasiteten som vi trenger. Norge har til nå fått levert totalt 13 NH90. Seks av disse, som representanten påpeker, ble levert i en foreløpig versjon, og skal oppgraderes av leverandøren til endelig versjon. I stortingsproposisjonen var forventningen at disse seks helikoptrene skulle være ferdig oppgradert og levert tilbake til Norge innen utgangen av 2023. I desember i fjor fikk Forsvarsdepartementet oppdaterte prognoser for leveransen. Da var sluttdatoen for ferdigstillingen av oppgraderinger forskjøvet til 2024. Men leverandøren har heller ikke gitt oss grunn til å ha tillit til de planene. Jeg er definitivt ikke fornøyd med dette og vil derfor vurdere den maritime helikopterkapasiteten på nytt. I en sånn vurdering vil det være naturlig også å se på muligheter for å heve kontrakten. Jeg vet og er fullstendig klar over at det ikke finnes en rask eller enkel løsning på det problemet vi står i. Målet er å få en forsvarlig løsning for framtiden. Vi viderefører arbeidet med å undersøke mulighetene for innleie, som ble igangsatt av den forrige regjeringen, men det er ikke tilstrekkelig. En grundig gjennomgang av hele sakskomplekset er nødvendig, og Forsvaret og Forsvarsmateriell skal støtte departementet i gjennomføringen av dette arbeidet.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-02-09:
Som jeg allerede varslet i det første svaret mitt, vil det være en del av vurderingen, og jeg mener vi er kommet til det punkt hvor det er nødvendig å gjøre det. Allerede i 2012 signaliserte tidligere forsvarsminister Espen Barth Eide at det kanskje kunne være aktuelt å heve kontrakten. Det er altså ti år siden, og vi er fremdeles ikke kommet i mål, så det er jo et spørsmål om i hvilket evighetsperspektiv vi skal ha tålmodighet med denne leverandøren.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-02-09:
Vi vurderer egentlig alle alternativer for å få en best mulig beredskap. Det som er signalisert av Kystvakten for 2022, er et behov på 684 døgn, hvorav NH90 kan levere ca. 200. Vi er dessverre slett ikke helt sikre på at det er mulig å levere de 200 døgnene vi trodde skulle være mulig å levere med NH90 grunnet de utfordringer som er. Men svaret er ja, vi vurderer alle opsjoner med tanke på å få en best mulig beredskap på flest mulig fartøy.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Jeg vil takke representanten Tybring-Gjedde for spørsmålet. Jeg vil begynne med å si at jeg er veldig glad for at tekstilindustrien sett i et miljøperspektiv nå er et tema som vekker stor interesse, både i media og ikke minst ved hjelp av viktig innsats fra organisasjonen Framtiden i våre hender. Ingenting vil glede meg mer enn om vi kan få en bred politisk enighet om at dette må man ta tak i. For sånn må det være: Alle næringer som bruker ressurser og har utslipp, må man se på. Hver stein må snus, og det gjelder ikke minst tekstilindustrien. I Norge har vi en ganske liten tekstilindustri, men vi har et svært høyt forbruk. Det påvirker hvordan vi må jobbe med dette. Vi forbruker om lag 15 kg klær og hjemmetekstiler per person årlig. I Deloittes rapport om kunnskapsgrunnlag for nasjonal strategi for sirkulær økonomi og potensial for økt sirkularitet konkluderes det med at tekstiler og klær har stort potensial for økt sirkularitet. Det ble pekt på at det er potensial for å utsortere 43 000 tonn tekstiler til ombruk eller materialgjenvinning hvert år, og at en svært liten andel av tekstilene som gjenvinnes, faktisk blir brukt i produksjon av nye klær. I EUs rammedirektiv om avfall er det krav til separat innsamling av tekstilavfall fra 2025, og Miljødirektoratet jobber nå med hvordan dette kravet kan innføres i Norge. Når produksjonen av tekstiler skjer i andre land enn Norge, betyr det at vi også må jobbe internasjonalt for å imøtegå problemet. Vi må jobbe aktivt for reguleringer som kan påvirke global produksjon, hvor produktene må designes og produseres med tanke på bærekraft. Tiltak rettet mot produksjonsfasen av tekstiler er mest effektivt, og dette forutsetter internasjonale regler og standarder på europeisk og globalt nivå. Det er derfor svært viktig å jobbe sammen med EU og i internasjonale fora rundt dette. Det gjorde også den forrige regjeringen, som det ble nevnt. Om en drøy måned kommer EU med en ambisiøs strategi for bærekraftige tekstiler. Denne ser vi fram til. I veikartet for denne strategien står det at det vil bli vurdert hvilken rolle produsentansvar kan ha for å fremme bærekraftige tekstiler og behandling av tekstilavfall i tråd med avfallshierarkiet, og for å støtte medlemslandenes gjennomføring av separat innsamling av tekstilavfall. Så har Miljødirektoratet fått et oppdrag om å gjøre en bred gjennomgang av eksisterende produsentansvarsordninger og forbedringer av disse. Når Miljødirektoratet nå til våren kommer med en ny detaljrapport om produsentansvarsordningene, vil vi se på hvordan de eksisterende ordningene kan bli mer effektive, mer robuste og støtte opp om en sirkulær økonomi. Så viser jeg til svaret mitt på spørsmål nr. 981, fra representanten Tybring-Gjedde, om betydningen av produsentansvar. Jeg mener at produsentansvar kan være et svært interessant virkemiddel for å sikre økt innsamling av tekstiler og for å legge til rette for at mer av tekstilavfallet faktisk blir materiellgjenvunnet. Når vi har både Miljødirektoratets andre rapport og EU-kommisjonens strategi for bærekraftige tekstiler, vil vi komme tilbake med hvordan vi implementerer det.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Jeg er for det første enig i formålet her, og jeg skal faktisk møte Miljødirektoratet i morgen. Dette er et av temaene på min dagsorden med dem, å se på hvordan vi kan få fortgang i nettopp dette arbeidet, som representanten Tybring-Gjedde med rette etterlyser. Jeg vil normalt være helt enig i at man ikke skal vente på EU med ting man kan gjøre selv, men jeg bare minner om at her snakker vi om å vente ca. én måned, for denne strategien er altså svært nært forestående. Vi vet en del av hvilke elementer den vil inneholde, og vi har altså satt i gang med å forberede oss på å gå inn i disse spørsmålene, bl.a. produsentansvar. Grunnen til at det er viktig å koble det til EU, er at dette er et marked vi er en del av, som gjør at disse varene skal kunne bevege seg fritt i det europeiske markedet, og da er det også viktig at standardene settes på riktig nivå. Men det skal ikke være en hvilepute. Tvert imot ønsker jeg at Norge tar en aktiv rolle her hjemme, naturligvis, men også i det europeiske og internasjonale arbeidet på dette feltet, som jeg er veldig glad for at vi har oppmerksomhet rundt.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Det er helt riktig som representanten Tybring-Gjedde sier, at det er kort tid til 2025, og det er ganske store omlegginger som skal til. For å kunne ha separat utsortering av klær i alminnelig avfallsinnsamling skal man også sørge for at det er egen innsamling av tekstiler. Det vet vi at vi skal, og det er egentlig et arbeid som ikke trenger å vente, det er bare å sette i gang. Det er helt riktig at det er en del av disse ordningene vi kan håndtere selv, og det går mye på innsamling og materialgjenvinning her. Når det gjelder innhold, komponenter og produksjonsformer i klær som ikke lages i Norge, er nok EU den naturlige rammen å gjøre det samarbeidet i, for de skal jo inn til oss. Det skal i hvert fall ikke være noen tvil om at vi skal jobbe med fullt trykk på dette. Det inkluderer å få fart på de tingene vi allerede nå vet vi må gjøre, f.eks. når det gjelder innsamling og gjenvinning av klær, men kanskje også litt på spørsmål knyttet til bevisstgjøring av kleskonsum versus ombruk også i det private.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
«Det er eit folkekrav i Møre og Romsdal og eit krav frå fylkestinget at det skal gjennomførast ei ekstern utgreiing av Romsdalsaksen som ei oversjøisk løysing med alle teknologi for kryssing av E39 Romsdalsfjorden. Ei undersjøisk løysing har ingen bedt om. Leiaren i samferdselsutvalet i fylket har uttalt at «departementet ikkje skjønar alvoret». Kvifor konkluderer samferdselsministeren i saka om ei tilleggsutgreiing av Romsdalsaksen-alternativet utan at dette er gjennomført med eit oversjøisk alternativ slik alle krev?»
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Fylkestinget var tydeleg på å bruke all tilgjengeleg teknologi, og det er ikkje utgreidd for dei løysingane som er mogelege, spesielt forbi Veøya og andre område i Romsdalsaksen-alternativet. Det eg lurer på i tilleggsspørsmålet, er rett og slett dette: Korleis går det an å konkludere med Møreaksen og seie at det er det beste alternativet, når det no viser seg at Ålesund–Digernes, Digernes–Ørskogfjellet og også Julsund–Bolsøynes ikkje er utgreidde? Ein driv no og lurer på ulike alternativ. Ein har tidlegare kutta kostnadene frå 39,5 mrd. kr til 23,1 mrd. kr i 2012. Ein har f.eks. kutta Breivika–Digernes frå 7,2 mrd. kr til 1,6 mrd. kr utan at ein veit kva ein skal byggje. Då er spørsmålet: Korleis kan statsråden konkludere med at dette er den beste løysinga når store deler av ferjefri E39 Ålesund–Bolsøynes faktisk ikkje er verken prosjektert eller planlagt?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Eg har følgd med i prosessen frå 2011 og framover. I 2011 var det undersjøiske alternativet frå Sekken til Molde. Eg trur vi lèt det liggje. Utgangspunktet er at kravet frå både folket og fylkestinget er eit oversjøisk alternativ med dei løysingane som er i dag med flytebruer, men det er ikkje vorte utgreidd skikkeleg. Og vi er veldig undrande til at det er litt som tenk-på-eit-tal, for ein kuttar i kostnadene, og så viser det seg at det ikkje er prosjektert. Eit stort spørsmål som eg ønskjer at statsråden svarar på gjeld den 16 km lange tunnelen under fjorden, ned på nesten 360 meter, som er kostnadsrekna til 13 mrd. kr. Ein sit no med erfaringstala for Rogfast, som er bygd på det same grunnlaget, som viser vesentleg høgare meterpris. Korleis er det mogeleg for statsråden å stille seg bak at det skal vere mogeleg å byggje billegare på Møreaksen, også gjennom fleire jordskjelvforkastingar?
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Statens vegvesen har de siste årene gjort verdensledende arbeid i utviklingen av teknologi for fjordkryssinger – både flytebroer, hengebroer og rørbroer. Dette arbeidet gjør det nå mulig å krysse fjorder fergefritt der det tidligere bare var mulig med ferge eller undersjøisk tunnel. Utviklingen har skjedd både gjennom nasjonale utviklingsprosjekter og gjennom konkrete utbyggingsprosjekter. Innsatsen har særlig vært knyttet til E39, men kompetansen er bl.a. nyttet ved vurdering av kryssing av Oslofjorden. Den samlede kunnskapen som er bygd opp i Statens vegvesen på broer og tunneler, er nyttet når E39 Ålesund–Molde har vært til vurdering i flere omganger. Staten har gjennomført tre utredninger av fergefri kryssing av Romsdalsfjorden. Den siste utredningen ble gjennomført av Norconsult i 2021, etter at Samferdselsdepartementet hadde fått innspill fra Statens vegvesen med ønske om å vurdere over- og undersjøiske løsninger på nytt. Oversjøiske løsninger er vurdert i alle de tre utredningene.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Nå er det slik at jeg redegjorde for at akkurat dette spørsmålet har vært grundig utredet flere ganger. Det ble altså gjort i konseptvalgutredningen for E39 Ålesund–Bergsøya fra 2011. Da vurderte Statens vegvesen konsept 5C, oversjøisk løsning via Sekken og Veøya. Så var det en ny vurdering i 2019 da Statens vegvesen la fram utredningen E39 Ålesund–Molde. Der var også konseptet tilpasset innspill fra det lokale interesseselskapet Romsdalsaksen AS. I den siste vurderingen, som ble gjennomført av Norconsult, gjennomgikk man også de ulike konseptene på nytt og kom til om lag de samme konklusjonene.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Uten å gå direkte inn på prosjektet tror jeg representanten er kjent med at vi alle ønsker å få mest mulig ut av pengene. Derfor jobber Statens vegvesen med sine prosjekter og Nye Veier med sine prosjekter på en sånn måte at man forsøker å optimalisere prosjektene, få ned kostnadene og få opp nytten. Det gjelder selvfølgelig også dette prosjektet.
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-02-09:
«I Trønder-Avisa og NRK 2. februar kunne vi lese at bacon fra Coops EMV hadde Nyt Norge-merke, men hadde Tyskland som opprinnelsesland. I oktober i fjor sa 41 pst. av norske forbrukere at de følte seg lurt som følge av dårlig opprinnelsesmerking på matvarer, ifølge Forbrukerrådet. Det er ikke i tråd med flertallets merknader i Stortingets behandling av dagligvaremeldingen i fjor. Hvilke grep vil statsråden ta overfor dagligvarebransjen for å sikre bedre merking av opprinnelsesland på produsentenes egne merkevarer?»
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-02-09:
Det kunne vel ha en sammenheng med at vi i den perioden også hadde oppe dagligvaremeldingen, så vi mente at dette var å slå inn åpne dører. For å referere til den siste setningen i det komiteen var enige om også for et års tid siden: «Komiteen ber regjeringen sikre tydelig merking av EMV med produsent og produktenes opprinnelsesland, slik at forbrukerne kan gjøre opplyste valg.» Jeg har også merket meg den baconhistorien som sto i flere aviser – selvfølgelig, det var jo grunnlaget for spørsmålet – men dette interesserer meg litt. Jeg har også sjekket flere av egne merkevarer i butikkene, og hos Coop spesielt. Det står Nyt Norge på framsiden av servelatpakkene og på andre ting, og det står opprinnelsesland med liten skrift på baksiden: Tyskland. Det kan være andre land også. Dette var altså ikke komiteens intensjon, og det var en enstemmig komitémerknad, uansett hva det andre måtte være. Hva har statsråden tenkt å gjøre med dette?
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-02-09:
Jeg takker for svaret. Jeg tror statsråden er engasjert i dette. Vi hadde en stor debatt om egenmerking i fjor, og en del av det var tydeliggjøring, at det skulle være tydelig og ikke villedende informasjon. Dette kan i hvert fall tyde på at det er det, selv om Stortinget var tydelig på dette i fjor. Hvordan vil statsråden nå følge opp dette videre? Vil det bli noen konsekvenser for dem som driver med såkalt villedende informasjon på pakkene? Det er ikke nok med en beklagelse for en feilmerking, for det er tydeligvis ikke bare feilmerking på en baconpakke, det er feilmerking på ganske mye annet. Da må dette også medføre konsekvenser. Har statsråden tenkt å iverksette det?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-02-09:
Regelverket om matinformasjon og merking av mat er i hovedsak helse- og omsorgsministerens ansvarsområde, og jeg svarer nå i samråd med henne. Jeg er imidlertid også opptatt av at vi skal ha riktig forbrukerinformasjon og gode merkeordninger for mat. Jeg vil derfor samarbeide med helse- og omsorgsministeren for å se på hvordan regjeringen best kan følge opp Hurdalsplattformens ønske om strengere krav til merking av matvarer. Det er behov for å se nærmere på hvilket handlingsrom vi har i EØS-avtalen, og det er også behov for å påvirke regelutviklingen i EU for å styrke merkeregelverket i EU. Det er grunn til å tro at reglene om opprinnelsesmerking vil bli styrket som følge av disse prosessene, og dette arbeidet vil jeg følge tett sammen med helse- og omsorgsministeren. Men representanten spør om to ulike saker her. Det ene er et tilfelle der bacon fra Coops EMV hadde Nyt Norge-merke, men hadde Tyskland som opprinnelsesland. Den saken har regjeringen sjekket ut med Coop, og de svarer at disse pakkene inneholdt bacon produsert på norske råvarer, og de mente derfor det var riktig å bruke Nyt Norge-merket på denne. Så Coop beklager at det ble feilmerket som tysk. Det andre tilfellet Skjelstad viser til, er en undersøkelse der 41 pst. av norske forbrukere føler seg lurt som følge av dårlig opprinnelsesmerking på matvarer, ifølge Forbrukerrådet. Det er ingen tvil om at feilmerking skaper forvirring hos forbrukerne. Det er derfor viktig at informasjon om matvarer ikke er villedende, verken når det gjelder innhold, egenskaper, mengde eller opprinnelse. Åtte av ti forbrukere kjenner Nyt Norge-merket og sier at det gjør det enklere å velge norsk mat og drikke. Seks av ti sier også at merket gjør at de får lyst til å kjøpe norsk mat. Dette forplikter hele verdikjeden for mat til å følge opp og sikre at reglene for merking følges i alle ledd i kjeden. Jeg støtter engasjementet rundt viktigheten av forbrukerinformasjonen og gode merkeordninger for mat. I Hurdalsplattformen er regjeringen tydelig på at vi ønsker strengere krav til merking av matvarer, både når det gjelder opphavsland og produksjonsmetode, f.eks. bruk av antibiotika. Det er også verdt å minne om at det bare er ett år siden vi sto i denne salen og diskuterte et representantforslag som omhandlet matmerking, hvor Venstre stemte ned alle forslagene som kom fra dagens regjeringspartier.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-02-09:
Det er bra at representanten er engasjert i denne saken. Det er også statsråden og regjeringen. I forbindelse med behandlingen av stortingsmeldingen om dagligvarebransjen ved forrige årsskifte kom nettopp regjeringspartiene – dagens regjeringsparti – med en rekke forslag til tiltak og utredninger vi ønsket at Solberg-regjeringen skulle ta tak i. Det ble i svært liten grad levert på, og det er fortsatt veldig mange utfordringer i bransjen. Det vil jeg ta tak i, og det vil regjeringen ta tak i. Det handler bl.a. om mer åpenhet, effektene av vertikal integrasjon og effekt av en økende andel av kjedenes EMV-varer. Jeg kan berolige representanten med at regjeringen har stort fokus på området og er innstilt på både å utnytte handelsrommet som ev. finnes i EU, og ikke minst også gjøre forbrukerne mer oppmerksomme på å velge norske matvarer.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-02-09:
Jeg er helt enig med representanten i at det er svært uheldig at feilmerking skjer. Det er også viktig å si at regjeringen følger opp sånne feilmerkinger, bl.a. ved at rutiner blir gjennomgått. Jeg vil også påpeke at jeg er veldig glad for at den norske forbrukeren har blitt veldig opptatt av hva man spiser, og hvor det kommer fra. Jeg mener at forbrukerne faktisk har løftet denne saken opp og presset kjedene til å ta et ansvar også for matmerking. Jeg kan berolige representanten med at regjeringen vil følge denne saken tett og nøye. Vi er opptatt av at matvarene skal være merket norske. Vi er også innstilt på å se på handlingsrommet for å komme med nye merkinger, f.eks. bruk av antibiotika.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-02-09:
Som jeg også sa her i Stortinget den 5. januar, var det faktisk Solberg-regjeringen som først foreslo å oppheve avgiftsfritaket for bruk av CO 2 i veksthus. Solberg-regjeringen, som Fremskrittspartiet både har vært en del av og senere har vært budsjettpartner for, foreslo at avgiften skulle innføres med 20 pst. av ordinært nivå for CO 2 -avgiften. Vår regjering mente det var en for høy sats og foreslo å innføre avgiften med 10 pst. – et svært lavt nivå. Dette vil innebære en kostnadsøkning i 2022 på om lag 2 mill. kr for hele veksthusnæringen samlet sett. Klimaavtalen ligger til grunn for klimaarbeidet i jordbruket også for denne regjeringen. For oss er det helt sentralt at klimamålet for jordbruket skal nås uten at det går ut over matproduksjonen. Derfor må utslippsreduksjonene i all hovedsak skje gjennom å redusere utslippene per produserte enhet og også ved å begrense de fossile utslippene så langt som mulig. All forbrenning av mineralske produkter tilfører fossilt karbon til atmosfæren. Jeg vil gi veksthusnæringen stor honnør for den jobben som allerede er gjort med å redusere bruken av fossilt brennstoff vesentlig. Det gode arbeidet næringen har gjennomført på dette området, har også vært grunnen til at man har opprettholdt fritaket helt til nå, selv om en slik avgift er innført for alle andre næringer. For å komme helt i mål mener vi imidlertid at det nå er nødvendig å oppheve fritaket for CO 2 -avgiften for naturgass og LPG. Vi legger derfor opp til en forsiktig og gradvis innføring av avgift for å gi veksthusnæringen et forsterket økonomisk insentiv til å redusere bruken av fossil gass, samtidig som vi gir næringen tid til å tilpasse seg det høye avgiftsnivået. Når det gjelder de enkelttilfellene representanten Steffensen viser til, der noen bønder ikke har en reell mulighet til å koble seg på strømnettet, har jeg bedt om å få en oversikt over den konkrete problemstillingen og omfanget det er snakk om. Til sist må jeg få nevne at det er en svært krevende situasjon for norsk landbruk nå, som representanten Steffensen også kjenner til, og regjeringen har som kjent fremmet en strømpakke også for jordbruket, som inkluderer veksthusnæringen. Kompensasjonen skal utbetales av Landbruksdirektoratet og baserer seg på data fra RME, Reguleringsmyndigheten for energi. Det jobbes intenst nærmest døgnet rundt for å få på plass detaljene i dette. Jeg er opptatt av at pengene skal utbetales så raskt som mulig, og Landbruksdirektoratet tar sikte på å starte med utbetalinger allerede i slutten av februar. Strømordningen vil også avhjelpe de akutte likviditetsutfordringene som skyldes de ekstremt høye strømprisene som mange nå står i, også for veksthusnæringen.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-02-09:
Jeg må igjen minne om at regjeringen faktisk har halvert CO 2 -avgiften sammenlignet med det Solberg-regjeringen foreslo. Så er det i statsbudsjettet signalisert at denne avgiften skal økes gradvis, men det er ikke tatt noen beslutning om dette eller om noen skal ha fritak. Vi må selvfølgelig nå følge med på konsekvensene av denne avgiften, uten at jeg kan si noe mer om det nå. Men at regjeringen har satt i gang et arbeid for å hente inn informasjon om de enkelttilfellene som representanten viser til, det kan jeg bekrefte.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-02-09:
Som jeg viste til i svaret mitt, og som jeg har vist til i ganske mange svar i dette stortinget, legger regjeringen nå faktisk en strømpakke på bordet som også vil gagne veksthusnæringen, en strømpakke uten noe makstak, som også vil gagne veksthusnæringen. Når det gjelder de konkrete tilfellene som representanten Steffensen viser til, der noen få bønder ikke har noen reell mulighet til å koble seg på strømnettet, har jeg som sagt bedt om å få en konkret oversikt over de problemstillingene og ikke minst omfanget – hvor mange det er snakk om. Jeg vil påpeke at grøntnæringen er utrolig viktig for denne regjeringen, og grøntnæringen er også utrolig viktig for å nå regjeringens mål om å øke selvforsyningsgraden i Norge til 50 pst.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Vi er som kjent i en situasjon med uvanlig høye strømpriser, og regjeringen følger denne situasjonen tett hver uke. Vi følger situasjonen i strømmarkedet nøye, og vi vil ikke avvise at det kan bli aktuelt med nye grep. Det er likevel verd å minne om at vi har et ansvar for å vurdere grensene mellom det som er bedriftenes ansvar, og det som er statens ansvar. Bedriftene er vant til at prisene går opp og ned. Det gjelder råvarer, det gjelder strøm, det gjelder transport, og det gjelder på andre innsatsfaktorer. Spørsmålet da blir i hvilken grad og på hvilken måte fellesskapets midler eventuelt skal benyttes på en måte som samlet sett er best for samfunnet, og om staten da mer konkret skal være med på å kompensere for slike markedssvingninger eller ikke. Så kan jeg forsikre representanten om at regjeringen er svært opptatt av bedriftenes situasjon, ikke minst de små og mellomstore bedriftenes situasjon. Jeg er selv ute og møter dem regelmessig og lytter til situasjonen. Vi har også regelmessig og god dialog med partene i arbeidslivet, og jeg forstår veldig godt at mange bedrifter nå opplever situasjonen som krevende. I motsetning til landbrukssektoren er næringslivet omfattet av EØS-avtalen, og eventuell støtte må derfor utformes innenfor rammene av statsstøtteregelverket. Og som jeg tidligere har orientert Stortinget om, åpner EØS-regelverket for at vi kan gi det som heter bagatellmessig støtte til bedrifter. Det er da inntil 200 000 euro innenfor en treårsperiode, mer presist over tre regnskapsår. Da trenger man ikke å stille nærmere krav til hvordan denne støtten skal brukes, og beløpsgrensen gjelder samlet for all støtte gitt under dette regelverket for bagatellmessig støtte. Det vil altså kunne ha konsekvenser for bedrifter som de siste tre årene har fått støtte utfra andre hjemmelsgrunnlag eller andre kommunale eller nasjonale ordninger. Norske myndigheter har relativt stor frihet med hensyn til hvordan og til hvilke formål slik støtte skal tildeles, herunder å avgrense støtten til visse sektorer. Det er, som vi vet, ekstraordinære forhold som nå gjør at vi er i en situasjon med uvanlig høye strømpriser. Det er derfor, synes jeg, vel så sentralt å diskutere hva vi gjør framover på lengre sikt for å unngå en tilsvarende situasjon i framtiden. Da mener jeg at det aller viktigste vi kan gjøre, er å få opp tempoet for ny kraftutbygging, først og fremst ny fornybar utbygging. Det skal regjeringen si mer om etterpå i dag. Utbygging av ny fornybar energi er en høyt prioritert oppgave for oss, og det haster å komme videre. Slik kan vi sikre at ren og rimelig kraft forblir et norsk konkurransefortrinn, og det vil også være helt avgjørende for å lykkes med den enorme grønne omstillingen vi nå er i gang med.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Det får vi da eventuelt komme tilbake til. Men som jeg sier til representanten, er det en del prinsipielle sider ved slike ordninger som da må belyses nøye. Vi kan havne i en situasjon der andre deler av næringslivet også opplever endrede rammevilkår som følge av at prisene i verdensmarkedet svinger. Ferdigvareindustrien opplever sterk økning i tømmerpriser. Det gjelder stålpriser, det gjelder transportpriser. Vi står overfor et lønnsoppgjør. Vi vet at renten går opp og ned, og at valutakursen svinger. Og jeg tror vi skal passe oss vel for å skape en etablert forventning om at staten er en slags forsikringskasse for det ansvaret som bedrifter i alle år har tatt. Derfor tar vi ikke lett på disse spørsmålene. Jeg vil også jeg si at reduksjonen i elavgiften som denne regjeringen har gjort, kommer også næringslivet til gode. Vi anslår at ca. 1 mrd. kr går til næringslivet der. Og så vil bedrifter med omsetningsfall som følge av pandemi, også få – indirekte i hvert fall – støtte til strømregningen gjennom den nasjonale kompensasjonsordningen, som fortsatt er aktiv.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Forslaget fra Venstre skal Stortinget få ta stilling til. Dersom en skal lage ordninger, og det gjelder alle ordninger, bør de i hvert fall være godt treffsikre, og de bør være mulig å håndtere for dem som er satt til å håndtere dem. Nå forstår jeg Venstres forslag som en maksgrense på 1 mrd. kr som kommunene skal ha ansvaret for å dele ut. Jeg gjorde en rask regning her før spørretimen i dag, og med 164 000 potensielle støttemottakere, altså de små og mellomstore bedriftene i de sonene som nå har høy kraftpris, er det en relativt krevende operasjon for kommunene å håndterer potensielt 164 000 søknader etter pandemihåndteringen og etter alle ordningene som er der. Det er også et spørsmål til representanten hvor mye dette faktisk vil monne med et makstak på 1 mrd. kr. Jeg tror kanskje forslaget synliggjør hvorfor dette er et vanskelig tema, men på nåværende tidspunkt avviser vi ingen eventuelle grep.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-02-09:
«I Hurdalsplattformen står det at regjeringen vil «sikre at barnets beste er et grunnleggende hensyn i behandlingen av asylsaker som berører barn», og at «regjeringen vil gjennomgå praksis når det gjelder vurderinger av barnets beste for å sikre at det gjøres konkrete og individuelle vurderinger i hver enkelt sak». Når vil statsråden sørge for at man går fra ord til handling på dette politikkområdet i lys av de nylige sakene i mediene hvor mødre med barn i Norge har fått vedtak om å bli sendt ut av landet?»
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-02-09:
I svaret på mitt skriftlige spørsmål til statsråden 28. januar om hvorvidt innvandringspolitiske hensyn er viktigere enn norske barns rett til trygge oppvekstvilkår, svarer statsråden: «Det er likevel fortsatt slik at selv om barnekonvensjonen fastslår at barnets beste skal være et grunnleggende hensyn, kan andre hensyn få avgjørende betydning i den enkelte sak. Dette vil typisk være innvandringsregulerende og allmennpreventive hensyn.» Det kan være verdt å bemerke at Psykologforeningens menneskerettighetsutvalg mener at norsk praksis i utsendelsesaker hvor barn er involvert, strider mot faglig kunnskap om barns behov og utvikling. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Kan statsråden si klart og tydelig til denne salen at innvandringsregulerende hensyn er viktigere enn barnets beste i utsendelsessaker?
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-02-09:
Da er det slik å forstå at innvandringsregulerende hensyn ofte kan trumfe barns beste. Som statsråden også var inne på, ble det i går presentert en rapport fra Justis- og beredskapsdepartementet som jeg leste med stor interesse. Her konkluderer utvalget med at utlendinger med barn i Norge som hovedregel ikke bør utvises ved brudd på utlendingsloven, og flertallet i utvalget peker også på at det over tid kan sies å ha etablert seg en streng praksis som kan skape noe tvil om hvorvidt barns rettigheter i tilstrekkelig grad løftes fram, i avveiningen mellom statens og barnets egne interesser. Flertallet understreker også, og dette er viktig, at det er et politisk spørsmål hvorvidt en ønsker å vedta regelendringer som innebærer å endre regelverket. Mitt spørsmål til statsråden er derfor om hun klart og tydelig kan si at hun politisk vil følge opp anbefalingene til utvalget, eller er det slik å forstå at statsråden er mer opptatt av å videreføre den innvandringspolitiske arven til Fremskrittspartiet?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-09:
Representanten viser til enkeltsaker som har vært omtalt i mediene, og Stortinget har uttrykkelig slått fast at det er Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda som skal behandle enkeltsaker uten involvering fra departementet. Det er derfor verken riktig eller mulig for meg å kommentere eller gå inn på behandlingen av konkrete enkeltsaker. Regjeringen vil at Norge skal være en pådriver for at rettighetene til barn på flukt blir ivaretatt. Saker som omfatter barn, prioriteres høyt, og saksbehandlingen skal være rettssikker, rask og effektiv, slik at barns og unges liv ikke blir satt på vent. For å følge opp Hurdalsplattformen har regjeringen i tildelingsbrevene for 2022 til Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda bedt om at etatene rapporterer på hvordan de sikrer at barnets beste er et grunnleggende hensyn i asylsaker som berører barn. De skal også beskrive arbeidet med å prioritere enslige mindreårige asylsøkere. Dette vil etatene gi en beskrivelse av i sine årsrapporter for 2022. Regjeringen har også bedt Utlendingsdirektoratet om å lyse ut et oppdrag hvor oppdragstaker skal gå gjennom et visst antall vedtak fra Utlendingsnemnda og direktoratet med sikte på å avdekke hvorvidt det gjøres tilstrekkelige konkrete og individuelle vurderinger av hensynet til barnets beste i hver enkelt sak. Oppdraget vil bli spesifisert nærmere i et eget brev fra departementet som nå er under utarbeidelse. Videre har departementet nå mottatt rapporten fra en arbeidsgruppe som har hatt i oppdrag å vurdere terskelen for utvisning i saker som berører barn. Rapporten er et godt grunnlag for å vurdere dilemmaer i saker om utvisning på grunn av grove brudd på utlendingsloven hvor den utviste har barn. På oppdrag av UDI startet Fafo i 2021 et forskningsarbeid for å klarlegge om det er grunn til endringer i regelverk og praksis i høring av barn i utvisningssaker. Rapporten fra Fafo skal etter planen være ferdig sommeren 2022, og den vil også danne grunnlag for departementets videre vurderinger av spørsmål som gjelder høring av barn i utvisningssaker.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-09:
Barnets beste er et grunnleggende hensyn. Men det er ikke nødvendigvis det avgjørende hensyn, som representanten oppsummerte godt selv. Det lar jeg være svaret på det spørsmålet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-09:
Nei, jeg kan ikke si nå at jeg kommer til å gå inn for alle forslagene som utvalget har lagt fram. Departementet har nå fått en rapport som vil gi oss et godt grunnlag for å vurdere dilemmaer i disse sakene i tiden som kommer. Nå skal vi sette oss skikkelig inn i rapporten og se på hva som ligger der. Jeg har også lyst til å understreke at den arbeidsgruppen ikke har funnet noen avgjørende forskjeller mellom norsk praksis og våre folkerettslige forpliktelser. Det er for tidlig å si om vi vil gjøre endringer som vil få betydning for terskelen i utvisningssaker. Dette er spørsmål som vi må komme tilbake til. Vi fikk rapporten helt nylig, så det er god grunn til å gjøre grundige avveininger og se på dette på en skikkelig måte før vi eventuelt legger fram endringer.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-09:
Jeg vil først benytte anledningen til å takke Kaski for engasjementet rundt denne saken. Det er et viktig spørsmål, hvor vi skal lokalisere et erstatningsfengsel for dagens Oslo fengsel, som er i svært dårlig forfatning. Det er tidskritisk å finne et alternativ til fengselet på Grønland, som i realiteten kan bli stengt når som helst. Det er ikke helt riktig sitert, men jeg har sagt at Bredtvet framstår som det eneste reelle alternativet i Oslo, der vi er nå. Det mener jeg det har vært viktig å være ærlig på, for hvis man velger å plassere fengselet utenfor Oslo, som da blir alternativet til Bredtvet, har det også noen konsekvenser som jeg mener at Oslo kommune må få anledning til å ta stilling til før man eventuelt avviser et fengsel i Oslo. Et nytt fengsel vil, uansett hvor det ligger, gi bedre soningsforhold for innsatte, og det vil gi bedre arbeidsforhold for ansatte. Nye fengsler – og spesielt sett opp mot Gamle Oslo fengsel – vil gi bedre mulighet for aktivisering og mindre isolasjon, og det er jeg veldig opptatt av at vi skal få til. Regjeringen ønsker ikke å overkjøre Oslo kommune i denne saken, og vi ønsker å lytte til de innspillene som kommer, men vi er også opptatt av å sikre tilstrekkelig kapasitet i kriminalomsorgen. Basert på de gjennomførte lokaliseringsanalysene som har vært gjort – det har vært en årelang prosess rundt dette nå – er det ingen gode alternative tomter i Oslo. Alternativet til Bredtvet er derfor å flytte fengselet ut av Oslo, og det mener jeg, som jeg sa innledningsvis, at det er viktig og riktig å være ærlig på der vi er nå. Som vi har diskutert tidligere, vil utbygging på Bredtvet også være veldig viktig for kvinnene, fordi dagens soningsforhold for kvinner er dårligere enn for menn. Det er også det eneste alternativet for nytt Oslo fengsel som vil gi et nytt kvinnefengsel og likestille soningsforholdene for kvinner og menn. Regjeringen er klar over det lokale engasjementet for å bevare Bredtvetskogen og de synspunktene som kommer til uttrykk fra Groruddalens befolkning, og det tar jeg på største alvor. Det er nettopp derfor regjeringen har bedt departementet om å se på en annen løsning enn de forslagene som har kommet tidligere, med færre fengselsplasser, slik at man kan ha et mindre fengsel på Bredtvet, noe som vil ta mindre skog. Det jobber vi med nå, å se på om det er mulig å nedskalere fengselet ytterligere uten at det går ut over de innsatte og muligheten til friområder og rehabilitering for dem. Av praktiske årsaker kan det være gode grunner til at et fengsel bør ha noe nærhet til tinghuset og politihuset i Oslo, bl.a. på grunn av effektivitet knyttet til transport.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-09:
Som jeg sa, så jobber departementet med et nytt forslag, og jeg vil komme tilbake med det så snart vi har det. Jeg mener det haster å komme videre med dette. Så må vi se på om det forslaget kan komme i møte noen av de ønskene som er lokalt i Groruddalen. Det er viktig for meg at vi har en kriminalomsorg i Norge som ikke bare er en straff, men også legger til rette for rehabilitering, og som gjør at vi bruker minst mulig isolasjon. Der vi er nå, skulle vi veldig gjerne ønske at vi hadde flere alternativer i Oslo, for det har vært mye lokal protest på Bredtvet, men det har vi ikke. Da må vi også ta ansvar for å få erstattet Oslo fengsel. Uansett hvor fengselet ligger, er det noen hensyn som man må inngå kompromiss med. Det er det debatten egentlig handler om.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-09:
Det er klart at det er en stor verdi å ha grøntarealer der man bor, uansett om man bor i Oslo eller et annet sted i landet. Det er jo også derfor jeg har sagt at det ikke er aktuelt å gå for noen av de største alternativene på Bredtvet som man hittil har diskutert. Det er mange krevende hensyn i denne saken. Det er andre tomter som man kunne tenkt seg i Oslo, f.eks. på Haugenstua. Der er det både grunnforhold, tomtestørrelse og andre ting som gjør at tomta er et problem. Den tomta som er på Kolbotn, like utenfor bygrensen, er ikke til salgs, og der er det også mye lokal motstand. Man har hensynet til de innsatte og deres forhold og nærheten til familie for dem som bor i Oslo, og så har man hensynet til politiet og at det ikke skal bli for store kostnader for dem. Dette er en sak hvor det er umulig å oppfylle alles ønsker samtidig, så her må vi prøve å finne gode løsninger, og det er det departementet jobber med nå.