trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-02-13:
Eg takkar for svaret. Statsråden styrer over eit selskap som heiter Bring. I Luster kommune i Sogn er det ei bedrift som heiter Avery Dennison NTP, med 130 tilsette. Der er òg Digital Etikett, som er noko mindre, men som òg produserer merke av høg kvalitet til trykk på tekstil. Blant anna Barcelona trur eg Avery har – dei har store fotballag, Nike osv. For desse bedriftene har det vore ein kjempeviktig konkurransefordel at dei kan få ei bestilling om dagen, produsere om ettermiddagen, sende det med nattekspressen og få det levert til kunden dagen etterpå. Utan noka varsling kutta Bring nattekspressen i Luster kommune. Bedriftene fekk plutseleg beskjed frå kundane om at pakkane ikkje var komne fram. Bring var ikkje såpass at dei tok ein telefon eingong for å fortelje om desse endringane. Det forverrar konkurransevilkåra. Postbilane og Brings bilar går parallelt. Kvifor kan ikkje statsråden ta initiativ til å samordne Posten og Bring? For talet på pakkar går ikkje ned – og då kunne ein halde ved lag både postlevering og gode tenester. Vil statsråden no sikre at Luster får nattekspress?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
La meg først seie at eg greier å forstå forarginga og frustrasjonen til dei som må oppleve å hamne i ein slik situasjon. Det er likevel slik at fallet i brevvolumet har eskalert til godt over 10 pst. årleg dei siste åra. Det er forventa ei halvering av volumet berre fram til 2025. Folk, verksemder og offentleg sektor vel å kommunisere raskare og meir effektivt gjennom digitale løysingar, noko som gjev gevinstar for samfunnet, men som også gjev utfordringar. Denne utviklinga er krevjande for Postens økonomi. Posten har store faste kostnader, medan fallet i brevmengda inneber raskt og sterkt fallande inntekter. I lys av dette må rammene for leveringsvilkåra vere slik at ein sikrar to ting framover. Det eine er eit godt og likeverdig tilbod i heile landet også i framtida, det andre er at det må vere rom for enkelte tilpassingar, i tråd med den drastisk reduserte etterspørselen. Difor legg regelverket til rette for at Posten kan be eigarar av postkasse om å plassere kassa lenger unna enn dei vanlege avstandskrava når særleg spreidd busetnad eller næringsverksemd gjer utlevering urimeleg kostnadskrevjande. Det kan gjerast slikt unntak for opp til 11 000 husstandar og næringsverksemder på landsbasis. For dei over to millionar andre husstandane er det med andre ord ikkje mogleg å gjere slikt vedtak. Når det gjeld den konkrete saka representanten spør om, har eg vore i kontakt med Posten, som har meldt til departementet at Posten har gjort ei sjølvstendig vurdering – dei meiner det ikkje er forsvarleg å køyre bil den om lag 2 km lange kommunale vegen for å levere til dei husstandane det gjeld. Dei har i samband med det vist til arbeidsmiljøregelverket. Eg har ikkje føresetnader for verken å ettergå eller overprøve den vurderinga som Posten har gjort, men vi har ved fleire andre slike tilfelle sett at Posten og brukarane deira kan finne hensiktsmessige løysingar. Det håpar eg ein også kan få til her. Dei aktuelle husstandane i Devik i Gloppen får no levert posten sin til Post i butikk. Posten opplyser i svaret til departementet at selskapet har avtale om ny synfaring dersom den aktuelle vegen i Gloppen vert utbetra, med tanke på å starte opp igjen postleveringa til husstandane det gjeld. Det betyr at eg håpar det skal vere mogleg å få til ei løysing på dette som er tenleg, men det er altså anledning til å gje unntak for 11 000 husstandar.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Posten må ta samfunnsansvaret sitt. Difor er det Stortinget og regjeringa som fastset at dei ikkje kan gje slike unntak for meir enn 11 000 husstandar. Det handlar om at dei i stort har eit viktig samfunnsoppdrag. Problemet vårt – eg kan skjøne at Senterpartiet ikkje likar det – er at vi held på å bevege oss inn i ei tid da ingen brukar Posten. Og då er spørsmålet: Kor mange tomme postbilar skal køyre rundt i Noreg for å levere tenester som ingen lenger brukar? Det er den reelle utfordringa vi står i. Senterpartiet har halde mykje sirkus med regjeringa på grunn av 350-kronersgrensa. Bortfallet av ho bidreg til ytterlegare å forverre situasjonen for Posten. Det er fleire ting som tyder på at vi i større og større grad vel andre løysingar enn Posten. Det gjev oss kjempeutfordringar framover. Og det gjer at også staten og det offentlege tenestetilbodet må tilpasse seg at folk er i endring.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Først, la meg berre rette opp: Eg er ikkje eigar av Bring, det er det næringsministeren som er. Det er difor naturleg å rette slike spørsmål til han. Eg skal likevel prøve å gjere ei vurdering av spørsmålet. Det handlar i stort om i kva grad vi skal opptre som eigar og regulator i den same augneblinken. Det eg høyrer Senterpartiet tek til orde for, er ikkje å skilje mellom kva tid ein regulerer ein marknad, som vi gjer for Posten, opptrer som regulator, og kva tid ein er eigar av enkeltselskap og grip inn i vurderingane til selskapet, som stort sett er gjorde på forretningsmessig basis. I den augneblinken vi begynner å gjere slikt, treng ikkje desse selskapa private styre. Då kan vi i prinsippet styre alle selskap direkte frå statsrådskontora. Det meinte heller aldri Senterpartiet at vi skulle gjere, då dei sat i regjering. Det kjem dei antakeleg heller ikkje til å meine viss dei nokon gong kjem i regjering igjen. Det handlar om at staten må opptre ryddig i dei ulike rollene vi har. Det gjer vi, og det skal vi forsetje å gjere.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Eg har ikkje konkludert, men eg har sagt at desse prosjekta ligg ikkje i Nasjonal transportplan, som Stortinget har vedteke, og som gjeld til 2029, og det held eg meg til. Så har eg sagt at i tillegg til det skjer det ei utgreiing. Den er venta sommaren 2019. Den vil vi eventuelt kunne gjere ei vurdering av når ho føreligg. Det gjer ho ikkje enno. Eg har sagt i eit intervju til ei avis i Tromsø at det ikkje er ei kortsiktig løysing med jernbane til Tromsø for å erstatte den krevjande situasjonen vi har hatt på norske vintervegar i vinter. Det meiner eg ikkje er å avlyse konklusjonen i ei utgreiing som er sett i gang, det er å vere ærleg og reieleg om kvar vi står no, og kva som er kortsiktige og eventuelle langsiktige løysingar.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Ja.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Det hadde vore greitt om ein ikkje hadde bestemt seg for oppfølgingsspørsmåla før ein høyrde mitt første svar, som eg opplever at representanten no langt på veg gjer. Eg har sagt og lagt til grunn i det intervjuet eg har gjeve, at det ikkje ligg pengar til dette i den noverande NTP-en, som er vedteken i Stortinget, og at det skjer eit utgreiingsarbeid som skal vere ferdigstilt i 2019. Då skal regjeringa gjere sine vurderingar og eventuelt sjå på grunnlaget for å ta dette inn i komande NTP-ar. Eg opplever at det burde vere avklarande for representanten. Har eg då ført nokon bak lyset? Det definitive svaret på det må vere nei.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Som eg gjorde greie for i svaret til representanten Borch, har eg ikkje konkludert før utgreiinga ligg føre. Eg har halde meg til den gjeldande NTP-en. Eg gav dette intervjuet, og svaret, som også er referert i avisa i den samanhengen, gjaldt situasjonen som er på norske vintervegar i Nord-Noreg no, og i kva grad ei utbygging av jernbanen til Tromsø var ei kortsiktig løysing på den. Svaret på det var nei. Det har eg bekrefta at det meiner eg framleis i dag at svaret er nei på. Det er alltid ein NTP-prosess på gang. Dei vurderingane som Jernbanedirektoratet gjer no, og som skal vere ferdigstilte i 2019, vil vi ta stilling til. Så vil vi fram mot neste NTP-prosess avgjere i kva grad det er grunnlag for å gå vidare med det. Men som kortsiktig tiltak for å løyse utfordringane vi har på norske vintervegar no, kan ikkje det vere eit langsiktig svar. Det har eg vore ærleg om. Det er ikkje alltid det løner seg å vere ærleg, men det er no i alle fall den mest reielege måten å gjere det på.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Vi har bl.a. dei siste åra laga ei ordning for godsoverføring frå veg til sjø, som fleire aktørar har søkt på og fått støtte til – med utgangspunkt i å finne gode prosjekt som reelt kan bidra til godsoverføring. Eg har bl.a. peikt på det som eitt av svara. Så veit eg at det er lokalpolitiske initiativ og initiativ frå hamnene i Nord-Noreg, mfl., og der har vi også sagt at vi har ordningar som dei kan søkje på, anten gjennom godsoverføringsordninga eller gjennom andre ordningar, som det eventuelt då vil liggje føre ei konkret vurdering av. Dette er gjort gjennom at vi dei siste åra har laga ordningar for godsoverføring som ein også har kunna søkje på i Nord-Noreg. Det er enkelt å vere for godsoverføring. Eg er det. Det har dessverre vist seg vanskeleg å bestemme kvar godset skal gå, og det gjer at å få til ei endå betre integrering mellom gods på bane og gods på sjø bør vere prioritert i åra som kjem.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
La meg berre først gå i rette med eit par av påstandane. Ulykkesgraden på norske vegar knytte til f.eks. tunge køyretøy, går heldigvis ikkje opp, han aukar heldigvis ikkje, han går ned. Det er framleis altfor mange, men det er greitt å vere reieleg om kva situasjon vi faktisk har på vegane. Så til kva eg svarte på i intervjuet. Eg har lagt til grunn at den NTP-en som Stortinget har vedteke, gjeld. Det gjer at det meste av satsinga på den norske jernbanen i åra framover for alle praktiske føremål skjer innanfor to tiltak. Det eine er ei godspakke. Det er eit tiltak i store delar av landet. Det andre er at vi har prioritet på utbygginga av intercity. Det har vore ei klar prioritering frå Stortinget si side. Så har eg sagt at basert på det er det ikkje grunn til å vente til vi er komne til Tromsø, rundt neste dør. Det vert gjort ein jobb i Jernbanedirektoratet no. Når den rapporten ligg føre, gjer vi naturlegvis våre vurderingar av det. Då får vi eit betre grunnlag for å gjere konkrete vurderingar inntil neste NTP.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Svaret på det er nei.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Nei, det gjer eg ikkje. For eg svara på dette basert på kva som er gjeldande politikk i dagens nasjonale transportplan, eg svara ikkje på om eg hadde konkludert på førehand på ei utgreiing som Jernbanedirektoratet enno ikkje har levert. I dagens nasjonale transportplan ligg ikkje dette inne. Eg trur Stortinget over tid skal vere glad for at regjeringa tek omsyn til stortingsvedtak, også når vi kommenterer ting ute. Det kan godt hende det vekkjer litt frustrasjon av og til, men det gjer at det er føreseieleg å vite kva staten heile tida meiner om dette, basert på dei vedtaka Stortinget har gjort. Så får vi sjå når utgreiinga ligg føre i løpet av 2019, kva grunnlag det gjev for andre vurderingar inn mot komande nasjonale transportplanar.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Utfordringa i dette, som eg har gjort greie for i mine tidlegare svar, er at godset som regel finn sin veg. Det gjer at vi bl.a. har laga denne ordninga for godsoverføring frå veg til sjø som folk har kunna søkje på for å prøve å flytte gods frå veg til sjø. I budsjettet for 2019 laga vi ei ordning for effektive og miljøvenlege hamner som kan bidra til å få redusert kostnadene og med det sørgje for at sjøtransporten i større grad vert konkurransedyktig, og som var grunnlaget for at M/S Tege i si tid forsvann. Det var ikkje konkurransedyktig, det alternativet som var. Ein måtte investere i ny båt. Viss det har vore uklart kva eg har meint om dette, håper eg denne spørjetimen hittil har gjort greie for det, slik at representantane som i dag har stilt meg spørsmål om dette, trygt kan reise heim igjen og seie at no har dei fått garanti, dei kan senke skuldrene, slappe av og vente på utgreiinga. Vi skal konkludere når ho ligg føre.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2019-02-13:
«I nordnorske medier har man den siste uken lest uttalelser fra samferdselsministeren angående en jernbane i nord hvor det er tydelig at statsråden ikke vil vurdere dette. Dette gjør statsråden mens man holder på med en utredning som skal legges frem i neste nasjonale transportplan. Hvordan kan statsråden ha konkludert med dette før utredningen foreligger?»
Sandra Borch (Senterpartiet), 2019-02-13:
Jeg merker meg statsrådens svar, men det går ikke an å misforstå det som har stått i media. Det ser man også av uttalelser fra en rekke personer og befolkningen i Nord-Norge. Vi ser også at en rekke kommuner bruker enormt mye ressurser på dette og nå stiller spørsmål ved om det bare er bortkastet arbeid. Kan vi få en forsikring fra statsråden om at man ikke har konkludert fra regjeringens side i denne saken?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2019-02-13:
Jeg takker for svaret og tar det med meg. Samtidig ønsker jeg å utfordre statsråden, om han kan forklare til en haug med nordlendinger som har vært frustrert etter uttalelsene: Er ikke dette å føre folket i nord bak lyset?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-13:
«Samtidig som Jernbanedirektoratet på oppdrag fra regjeringen utreder Nord-Norge banen, svarte statsråden følgende i et intervju med iTromsø 4. februar 2019 om hvorvidt en videre utbygging av jernbane i Nord-Norge var aktuelt: «Nei. Og jeg tror vel neppe det kommer som en overraskelse på folk. Jeg mener at vi istedenfor å forlenge jernbanen må koble godstrafikken videre til havs, slik at vi får færre vogntog på veiene.» Hva er grunnlaget for at statsråden kan konkludere før utredningen foreligger?»
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-13:
Eg synest det er positivt at statsråden her endeleg – han har ikkje gjennomført noko nytt intervju med iTromsø – har avliva det inntrykket som er skapt i Nord-Noreg, om at han var imot jernbanen. Det synest eg han kunne ha vurdert, men vi kan i alle fall slå fast her og no at statsråden ikkje har konkludert, at han ikkje har noko grunnlag for å påstå at det ikkje er grunnlag for jernbane nordover frå Fauske til Narvik og frå Narvik til Tromsø. Han har ikkje nokon føresetnad for å seie noko sånt. Så seier statsråden: Kva skal løyse situasjonen på vegane no? Det han då svarar, er at han trur ein i staden må kople godstrafikken vidare til havs, at det er eit no-tiltak. Så langt har det sett ut som om det også har vore eit langsiktig tiltak, for det har ikkje skjedd store ting på det området. Det er difor vi har problem på vegane. Kan statsråden utdjupe kva det kortsiktige tiltaket for meir gods til havs er?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-13:
Eg veit ikkje om eg heilt forstod svaret på spørsmålet mitt. Alle er for meir gods til havs; det har vi vel vedteke – la oss seie – femti gonger i Stortinget at vi er for, at vi vil ha meir av det. Så har vi likevel ein veldig auke i vogntog på vegane, og ulykkesgraden aukar, spesielt i Troms, det fylket der dette er på det absolutt høgaste nivået. Og det er ingen teikn til at det vil gå ned med dei ordningane som statsråden skisserer. Eg reknar ikkje med at statsråden kan seie at vi no vil få trygge vegar fordi vi vil få ein stor auke. Men tilbake til hovudspørsmålet, berre så vi får slått det fast og protokollert: Kva grunnlag har statsråden for å seie at det ikkje bør satsast på jernbane i nord? Kva var det han tok utgangspunkt i da han svarte på det spørsmålet? Var det berre kort sikt / lang sikt – at han var heilt open på lang sikt, men på kort sikt var det eit nei?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
«Jernbanedirektoratet utreder nå muligheter for jernbane mellom Fauske og Tromsø, og resultatene av utredningen skal inn i neste rullering av NTP. Til avisa iTromsø har statsråden avvist en slik jernbane, selv om det er lenge til prosessen er ferdig. Dette har skapt sterke reaksjoner i Nord-Norge, der man daglig ser behovet for en jernbane som bl.a. kan løse utfordringer med godstrafikk. Har statsråden ført befolkningen i nord bak lyset, og konkludert?»
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Jeg takker for svaret, og jeg har hørt de andre svarene som er gitt til de to representantene før meg. Jeg vil sitere ministeren på hva han faktisk sa til iTromsø: «Nei. Og jeg tror vel neppe det kommer som en overraskelse på folk. Jeg mener at vi istedenfor å forlenge jernbanen må koble godstrafikken videre til havs(..) (..) Det er en ganske tydelig uttalelse om at man ikke ønsker å gjøre noe med jernbanen, og da er mitt spørsmål: Synes statsråden det er en konstruktiv tilnærming i en fase der man skal få en utredning på bordet for å veie for og imot, å komme med den type uttalelser? Og da vil mitt spørsmål nå til ministeren være: Angrer ministeren på uttalelsene han kom med?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Det er spesielt når det etterlatte inntrykket i iTrømsø er at man har sagt nei. Jeg hører hva han sier, men da regner jeg med at han kommer til å trekke de uttalelsene tilbake. I går var ministeren på Senja, en veldig viktig del av Sjømat Nord-Norge. Da fikk han vel kjenne litt på kroppen hva det vil si å leve i den landsdelen, ikke minst med tanke på all godstrafikken som er. Jeg vil minne om at i 2013 la man ned containerskipet M/S Tege, og det skapte ganske sterke reaksjoner. Mitt spørsmål er egentlig: Hvilke tiltak tenker ministeren å sette inn som alternativ? For det er ikke noen jernbane i det fylket som jeg kommer fra, man kan ikke flytte gods over fra vei til bane. Hvordan skal man konkret få til å flytte gods over til sjø?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
«Det er sådd tvil om arealnorma og om ho kan vere i strid med arbeidsmiljøloven sine krav. Ho tek heller ikkje omsyn til at mange statstilsette har sensitive utgreiingsoppgåver, innanfor mellom anna økonomi og jus, og at dei har teieplikt i konkrete saker. Kvifor vil statsråden ikkje ta initiativ til å endre arealnorma?»
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Det er fint å få oppklart at det er statsrådens oppfatning at arealnorma ikkje er i strid med arbeidsmiljøloven. Eg stiller likevel spørsmål ved kor hensiktsmessig norma som ein har valt å operera med, er. Det er trass alt ei norm ein har valt å operera med utan at den arbeidstakarforeininga det gjeld, Norsk Tjenestemannslag, opplever å vera tilstrekkeleg involvert . Ein ser òg at når det gjeld oppgåvene til tilsette i staten, f.eks. i departement som Justisdepartementet og Forsvarsdepartementet, og for så vidt også Utanriksdepartementet eller Finansdepartementet, kan vera av så sensitiv karakter at det gjev lita meining å operera med ei arealnorm på den måten ein her vel å gjera. Spørsmålet mitt er rett og slett: Kan statsråden seia noko om kva vurderingar ho knyter til dei særskilde utfordringane departement som Justis-, Forsvars-, Finans- og Utanriks- gjev, sånn at ein kan sikra både effektivitet og produktivitet og ta omsyn til at det er nokre særskilde vurderingar knytte til dette?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Eg vil gjerne høyra meir om desse erfaringane ein har gjort seg, både frå privat næringsliv og frå andre land, som statsråden refererer til. Dokumentarprogrammet Brennpunkt gjekk gjennom ein del av den forskinga som bl.a. Statsbygg og departementet viser til når dei har operert med denne arealnorma. Brennpunkt ser ikkje ut til å finna noka dekning for påstandane om auka produktivitet og at det er hensiktsmessig. Kva er då årsaka til at statsråden er komfortabel med å gå til det skrittet å velja det som nokre av forskarane nesten vil karakterisera som eit eksperiment som ein ikkje har grunnlag for å seia aukar produktiviteten. Eg vil gjerne høyra statsråden vera meir presis på akkurat kva erfaringar ein har gjort seg, som gjer at ein vel denne arealnorma for norske statstilsette.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
«I forbindelse med vurderingen av Dalen gruver i Brevik som fremtidig deponi for uorganisk avfall føler Porsgrunn kommune seg med rette overkjørt av Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Vil statsråden i den videre behandling av saken sørge for at Porsgrunn kommune blir involvert slik lov og forskrift forutsetter?»
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Statsråden viser til riktig forskrift, men hun refererer ikke til hele forskriften, for i konsekvensutredningsforskriften står det altså, dersom planmyndighet skal overføres: «Kommunal- og moderniseringsdepartementet kan i samråd med berørte myndigheter bestemme at en annen myndighet enn den som følger av forskriften skal være ansvarlig myndighet for planer etter plan- og bygningsloven dersom hensynet til nasjonale eller viktige regionale hensyn tilsier det, eller planen omfatter flere kommuner eller fylker.» Det er nettopp det som er bakgrunnen for mitt spørsmål, at i denne saken har ikke den beslutningen blitt tatt i samråd med berørte myndigheter, som altså er Porsgrunn kommune, men tvert imot over hodet på Porsgrunn kommune. Det er bakgrunnen for mitt spørsmål: Vil statsråden ved framtidig behandling, eventuelt statlig planprosess, sørge for at regelverket blir fulgt, i motsetning til det det har blitt hittil?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Det er nettopp overføring av planmyndigheten som skal skje i samråd med Porsgrunn kommune, og det har altså ikke skjedd her, selv om statsråden mener å vite hva Porsgrunn kommune visste. Men det er jo ikke den eneste saksbehandlingsregelen som er brutt her, for etter offentlighetsloven skal folk ha anledning til å stille spørsmål om hva som skjer i departementet. Det har Porsgrunn kommune gjort. De fikk avslag på innsyn i dokumenter. I januar 2018 klaget de på det avslaget, som de har anledning til. De har gjentatt klagen, de har etterlyst klagebehandlingen. Det har til og med gått så langt at Sivilombudsmannen på eget initiativ har gått inn i saken og sagt at det har gått uakseptabelt lang tid før klagen ble behandlet. Han sier at det bør ta maksimalt to uker. Det som er realiteten i denne saken, er at etter at departementet lovet at de skulle få fortgang i saken, skjedde det ikke noe i oktober, ikke noe i november, men den 20. desember, altså elleve måneder etter klagen, ble den behandlet. Mener statsråden det er korrekt behandling av klagen?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-02-13:
«Et samlet fagmiljø er bekymret for at sykehusplanene i Oslo vil gi et dårligere sykehustilbud til pasientene. Eksperter ved traumesenteret på Ullevål sykehus sier at en oppsplitting av dagens akuttbehandlingsmiljø på Ullevål innebærer en betydelig risiko. Samtidig har overlege ved barneklinikken advart mot at oppsplitting vil føre til risikabel transport av nyfødte med komplikasjoner. Kan statsråden forsikre oss om at sykehusplanene ikke medfører risiko for liv og helse, slik fagmiljøene advarer mot?»
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-02-13:
Traumesenteret skal til Gaustad, øvrige akuttfunksjoner skal til Aker. Ifølge fagmiljøene – unisont – er dette ødeleggende, og beslutningen om å splitte eksisterende regionale akuttfunksjoner har heller aldri blitt risikovurdert. Så Høie vil altså splitte et fagmiljø som har bygget opp livreddende kompetanse i verdensklasse over flere tiår. I dag har Ullevål et pasientgrunnlag på 480 000. Det trengs minst 240 000 for å få tilstrekkelig mengdetrening. Gaustad vil få et pasientgrunnlag på 150 000, og det kan heller ikke utvides så mye, fordi det er altfor liten plass på tomten. Dermed svekkes tryggheten for pasienter på hele Østlandet. Hvordan forsvarer Høie en oppsplitting av fagmiljøet som gjør at traumesenteret på Gaustad vil ha for få pasienter til å opprettholde kompetansen som de i dag har på Ullevål?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-02-13:
Nils Oddvar Skaga, som er overlege i traumatologi, sier: «Alle elementene i fagmiljøet må være samlet på ett sted, og med tilstrekkelig pasientvolum og fasiliteter til å opprettholde og utvikle tjenesten.» Hvis helsetoppene lykkes med å legge ned Ullevål, må kritisk syke og døende pasienter sendes langs Ring 3, fra Aker sykehus til Gaustad, for livreddende behandling. Dette er ille, og helheten er direkte uforsvarlig. Dette er Norges største byggeprosjekt noensinne, og kvalitetssikreren, PricewaterhouseCoopers, sier at det er «betydelig usikkerhet knyttet både til investeringskostnadene og de driftsøkonomiske gevinstene». Samtidig kan Ullevål-alternativet bli titalls milliarder kroner billigere. Hvorfor støtter ikke Bent Høie en fullverdig utredning av Ullevål – ikke en belysning, men en fullverdig utredning – av norgeshistoriens største byggeprosjekt? Det vil jeg ha et svar på.
Bent Høie (Høyre), 2019-02-13:
Regjeringen er opptatt av å skape pasientenes helsetjeneste. Noen av sykehusbyggene i Oslo er blant de dårligste i landet, og det er helt nødvendig med nye bygg. Oslo vokser, og Oslo universitetssykehus, sammen med Diakonhjemmet sykehus og Lovisenberg sykehus, skal på sikt gi hele Oslos befolkning de sykehustjenestene de har behov for. Det vil også frigjøre kapasitet på Ahus for den voksende befolkningen. Vi er nå i gang med første steg, som er nytt klinikkbygg og protonsenter på Radiumhospitalet. Styrevedtaket i Helse Sør-Øst er et viktig skritt videre mot beslutningen om å sette i gang bygging av ytterligere nye sykehus i Oslo. Til erstatning for Ullevål sykehus og for å ta hensyn til en voksende befolkning skal det opprettes et stort nytt lokalsykehus med akuttfunksjoner ved Aker sykehus, og et samlet og komplett regionssykehus, inkludert lokalsykehusfunksjoner, på Gaustad. Noe av bakgrunnen for opprettelsen av Oslo universitetssykehus var nettopp å samle funksjoner i større grad, og å utnytte det høyspesialiserte helsepersonellet på en bedre måte. Dette er viktig, ikke minst for resten av landet, hvor det er utfordringer med å rekruttere denne typen høyspesialisert helsepersonell. Det er helseforetakets ansvar å planlegge for nye bygg og sikre forsvarlig organisering av tjenesten. Det vil alltid være mange interessenter i en så stor utbygging, som også innebærer endringer i organisasjoner og i framtidig arbeidssted for de ansatte. Det viktige for meg er at det legges til rette for at tilbudet skal leveres med god kvalitet og kapasitet også i framtiden. Jeg har selvfølgelig merket meg de kritiske røstene. Når det gjelder traumebehandlingen, legger jeg til grunn at Oslo universitetssykehus og Helse Sør-Øst sikrer at tjenesten på Gaustad får nok pasienter til å ivareta den funksjonen og den kompetansen som er på Ullevål i dag. Dette står ikke i motstrid til å opprette et akuttilbud på nye Aker sykehus. I dag er fødetilbudet i Oslo delt mellom Ullevål og Gaustad. I framtiden vil fødetilbudet være delt mellom Aker og Gaustad. Det mest avanserte nyfødtintensivtilbudet for hele regionen vil, som i dag, også i framtiden bli gitt på Gaustad, men det vil også være nyfødtintensiv på Aker. Jeg har også merket meg at styret i Helse Sør-Øst har bedt om at det skal ses nærmere på virksomhetsinnhold og driftskonsepter, bl.a. for traume- og akuttmedisin og for nyfødtmedisin. Så en del av de spørsmålene som nå er stilt, vil også bli ytterligere belyst før styremøtet i juni.
Bent Høie (Høyre), 2019-02-13:
Nei, traumemiljøet på Ullevål skal ivaretas også på Gaustad. Det betyr også at Gaustad skal ha et tilstrekkelig grunnlag for akuttpasienter til å opprettholde den funksjonen, den kompetansen og det miljøet som i dag er på Ullevål. Det er en forutsetning for de planene som nå foregår. Men det betyr ikke at det står i motsetning til også å ha et stort akuttilbud på Aker. Jeg registrerer at hovedkritikken mot Gaustad-alternativet tidligere var at det var for stort. Nå er åpenbart Moxnes bekymret for at det er for lite.
Bent Høie (Høyre), 2019-02-13:
I dag er det slik at det høyspesialiserte miljøet ved Oslo universitetssykehus er delt på to steder. Det er uheldig for pasientene i Oslo, som nettopp opplever at de må fraktes mellom Ullevål og Radiumhospitalet i kritiske situasjoner. Det er ikke bra for Oslos befolkning. Men det som også er ille med det, er at det ikke er bra for befolkningen i resten av landet, fordi vi er nødt til å ha doble funksjoner på høyspesialiserte områder der vi mangler spesialister på de samme områdene på andre sykehus i landet. Så dette er også veldig dårlig for å opprettholde et desentralisert spesialisthelsetilbud i resten av landet utenfor Oslo. Jeg er helt enig i at det må være et tilstrekkelig pasientgrunnlag for akuttmottaket på det nye sykehuset, nettopp for å ivareta de funksjonene som Ullevål og traumemiljøet der har i dag, i framtiden. Det legger jeg til grunn at også Helse Sør-Øst følger opp i sine planer.
Bent Høie (Høyre), 2019-02-13:
Akuttmottaket ved et sykehus er særlig viktig for å sikre at pasientene får riktig medisinsk vurdering og prioritering ved starten av pasientforløpet. Mange avdelinger er involvert i driften av akuttmottaket – noe som skjerper kravene til forsvarlig organisering og stiller høye krav til ledelse og styring. Det er det enkelte helseforetaket som har ansvar for forsvarlig drift og bemanning. Representanten Toppe trekker fram akuttmottaket ved Stavanger universitetssjukehus, hvor det er uenighet om turnusplanen. Helse Vest har orientert meg om at klinikkledelsen samarbeider tett med de ansatte og jobber systematisk med tiltak som imøtekommer varsler og bekymringer fra de ansatte. Klinikkledelsen arbeider også sammen med tillitsvalgte og verneombud for å utvikle en turnus som ikke krever overtid av de ansatte i så stor grad som nå. Helse Vests samlede vurdering er at situasjonen blir møtt med samarbeid og relevante tiltak som skal gi et forsvarlig tilbud til pasientene. Representanten Toppe trekker også fram akuttmottaket ved Haukeland universitetssjukehus. Siden 2007 har de arbeidet med en ny modell for mottak, vurdering og prioritering og videre oppfølging av pasienter som legges inn fra akuttmottaket. Målet er at pasienten – uten forsinkelse – skal få rask og presis diagnostikk og rett behandling på rett sted til rett tid. Jeg ser alvorlig på tilsynssaken om akuttmottaket ved Haukeland. Jeg er informert om at Helse Bergen vil sette i verk tiltak for å forebygge liknende hendelser i mottaket, og foretaket har startet arbeidet med en handlingsplan for å bedre forholdene. Styret for Helse Bergen behandlet saken i desember. De har rettet kritikk mot administrerende direktør og har bedt Helse Bergen om å redegjøre for videre tiltak. Jeg legger til grunn at styret for Helse Bergen følger opp saken, og har bedt om at Helse Vest holder meg orientert om dette. Representanten Toppe spør om jeg er trygg på kvaliteten og bemanningen ved landets sykehus generelt. Tilsynssaken om akuttmottaket på Haukeland og Helsetilsynets landsdekkende tilsyn i 2016–2018 viser at det fortsatt er forbedringsområder på landets akuttmottak.
Bent Høie (Høyre), 2019-02-13:
Jeg sa ikke at situasjonen på Haukeland skyldes uenighet om turnus – det håper jeg at representanten trekker tilbake. Tvert imot, jeg redegjorde veldig tydelig for at vi ser veldig alvorlig på situasjonen på Haukeland, bakgrunnen for denne, og det har også styret i Helse Bergen gjort. Når det gjelder situasjonen i Helse Stavanger, har det der vært en uenighet om turnus, som jeg opplever at ledelsen nå tar på alvor og jobber sammen med de tillitsvalgte for å løse, nettopp på bakgrunn av de bekymringsmeldingene og advarslene som er kommet fra de ansatte. Det er før det har skjedd en alvorlig hendelse, og det er jeg glad for. Det er sånn det skal være, det skal ikke være nødvendig at det skjer en alvorlig hendelse. Når de ansatte gir beskjed om at de er bekymret for pasientsikkerhet og kvalitet, skal det blir lyttet til og tatt på alvor i alle landets sykehus, uavhengig av hvilken avdeling det er.
Bent Høie (Høyre), 2019-02-13:
Situasjonen i Stavanger, som jeg har vært inne på, er sammensatt, og jeg er orientert om at klinikkledelsen samarbeider tett med de ansatte og jobber systematisk med tiltak, nettopp for å imøtekomme varslene og bekymringene fra de ansatte. Det viser også at Stavanger tar bekymringene fra de ansatte på akuttmottaket på alvor. Så er det også et arbeid – og der er også verneombudet involvert – knyttet til å utvikle en turnus og en arbeidsplan som ikke krever ekstraarbeid, overtid, av de ansatte i så stor grad. Det er meldt at enkeltansatte har hatt betydelig overtidsbelastning, og det er noe jeg også er glad for at sykehuset og sykehusets ledelse tar på alvor. Sånn skal det også være. Når de ansatte gir beskjed om forhold som kan gå ut over pasientsikkerhet og kvalitet og deres helse, miljø og sikkerhet som ansatte, skal ledelsen ta det på alvor og samarbeide med de tillitsvalgte og verneombud for å rette opp i det.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2019-02-13:
Norge og EU ble enige om vilkårene i en ny EØS artikkel 19-avtale i april 2017. Stortinget godkjente denne avtalen 16. juni 2017, og den trådte formelt i kraft 1. oktober i fjor. I henhold til EØS-avtalens artikkel 19 skal vilkårene for handelen gjennomgås med to års mellomrom. Det innebærer at neste gjennomgang tidligst kan finne sted 1. oktober 2020. Hvis Storbritannia blir enige med EU om en utmeldingsavtale, vil Storbritannia fram til utløpet av 2020 bli behandlet som om de var medlem av EU, dvs. til etter det tidspunkt hvor artikkel 19 tidligst kan gjennomgås på nytt. Skulle Storbritannia gå ut av EU 29. mars uten en avtale, vil ikke dette endre den foreliggende artikkel 19-avtalen, sånn den er vedtatt av Stortinget. Det er fordi artikkel 19 er avtalt med EU og vil forbli med EU. Det vil ikke bli noen reduksjon selv om Storbritannia går ut. Det er ikke noen forbehold i avtalen med hensyn til antall medlemsland, verken flere eller færre, og det var heller ingen forbehold i Stortingets godkjenning av avtalen om dette. Det vil også gjelde andre avtaler vi har med EU, herunder de som regulerer de 49 tollfrie kvotene for norsk sjømat til EU. Disse kvotene vil altså videreføres som før, selv om Storbritannia går ut. Jeg vil også få legge til at importen fra Storbritannia av landbruksprodukter er nokså beskjeden. Vi importerer årlig landbruksprodukter for ca. 2,5 mrd. kr fra Storbritannia av en total import fra EU på mer enn 41 mrd. kr. Men av de landbruksvarene som faktisk er omfattet av kvotene i artikkel 19-avtalene, utgjør importen bare 30 mill. kr, og består i all hovedsak av om lag 300 tonn ost av en total osteimport fra EU på om lag 12 000 tonn. Regjeringa har ikke tatt stilling til hvilke mulige konsekvenser en britisk uttreden av EU vil ha med hensyn til framtidige artikkel 19-avtaler, altså de som skal forhandles etter 2020. En sånn vurdering vil vi først kunne gjøre når vi ser hva slags endelig løsning de pågående brexit-forhandlingene leder fram til. Regjeringa vil i en eventuell framtidig prosess selvsagt ivareta norske landbruksinteresser på best mulig måte.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2019-02-13:
Som jeg sa, kommer ikke Norge til å snakke om de framtidige forhandlingene og posisjonene før det blir aktuelt, før vi ser hva slags avtale Storbritannia og EU får. Det er for så vidt riktig at Senterpartiet stemte imot artikkel 19-avtalen, men den har bredt flertall i Stortinget. Det er ikke tatt forbehold om endring av EUs størrelse eller sammensetning, og det er verdt å merke seg at dette skjedde et år etter at britene hadde stemt for brexit, så det var godt kjent for Stortinget dersom man ønsket å gjøre en tilsvarende endring. Det er verdt å merke seg at dersom man skulle gå den veien som Senterpartiet foreslår, og gjenåpne dette, ville det også bety at vi får færre fiskerikvoter som vi kan selge inn til EU. Det betyr at tilgangen for norsk sjømat blir tilsvarende redusert, og det antar jeg at representanten Gjelsvik heller ikke er interessert i.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2019-02-13:
Som jeg har svart i to omganger, er svaret på det nei. Disse forutsetningene var godt kjent både for Stortinget og for Norge på det tidspunktet avtalen ble inngått, fordi det var et år etter at britene hadde stemt for brexit. Men det oppsummerer jo Senterpartiets synspunkt på en ganske fin måte, syns jeg, når man sier at det selvsagt ikke skal være noen automatikk i at vi da får reduserte kvoter for å eksportere fisk til EU, mens vi skal stenge døra for å importere landbruksvarer fra EU fordi Storbritannia går ut. Det er en holdning til en slags «cherry picking» som overhodet ikke har noen resonans, verken i EU eller veldig mange andre steder. En av årsakene til at vi ikke ønsker å åpne dette, er nettopp fordi vi også, som en del av dette, ser at vi har markedsadgang for fisk, som er usedvanlig viktig for Norge. Det er heller ingen grunn til å gjenåpne dette. Jeg tror også det er verdt å minne om at den reelle økningen i importkvotene er nokså beskjeden, sammenlignet med det som var eksisterende import og forventet importbehov de nærmeste årene. Det er flere varer som er vernet i dette, som man kjenner godt til, og derfor er det ikke aktuelt for regjeringa å åpne dette før man skal, etter to år.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-02-13:
«Regjeringa offentliggjorde 5. februar sin reviderte strategi mot arbeidslivskriminalitet hvor punkt 20 heter: «Styrket håndheving av ulovlig innleie». Det står blant annet at Arbeids- og velferdsdirektoratet vil styrke kontroller ved tildeling av oppdrag og i oppfølging av inngåtte kontrakter for å sikre at deres leverandører følger gjeldende lover og regler. Hvordan skal regjeringen styrke håndhevingen av ulovlig innleie når Arbeidstilsynet i dag mangler hjemmel til å slå fast hva som er ulovlig innleie?»
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-02-13:
Det som var bakgrunnen for mitt spørsmål, står i overskriften: «Styrket håndheving av ulovlig innleie». Alle som leser den overskriften, tror at en skal styrke håndhevingen i forhold til det som har vært tidligere. Det statsråden nå sier, er at en ikke har lovhjemmel for å styrke håndhevingen fordi arbeidsmiljøloven § 18-6 ikke er endret. Derfor er mitt oppfølgingsspørsmål: Er det samsvar mellom tittelen i det som skrives i det dokumentet som heter Strategi mot arbeidslivskriminalitet – revidert 5. februar 2019, fra departementene – og det som er det faktiske innholdet, slik statsråden nå svarte?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-02-13:
Da ville den korrekte overskriften til punkt 20 være at regjeringa vil komme tilbake til styrket håndheving av ulovlig innleie. Det ville vært den presise overskriften. Jeg må beklage å si at sånne feilaktige beskrivelser fra regjeringas side etter hvert begynner å bli et problem for hele diskusjonen. Det som står under punkt 20, er at den såkalt styrkede håndhevingen er relatert til de mange inngåtte intensjonsavtaler med bemanningsbyråene. Mitt oppfølgingsspørsmål er da: Er intensjonsavtalene med bemanningsbyråene slik at regjeringa stiller krav til fast ansettelse, og at en har en gjennomsnittsberegning av arbeidsforholdet, slik at en ikke omgår det som Stortinget vedtok gjennom lovreglene, slik at f.eks. 5-prosentkontrakter ikke godtas?
Anniken Hauglie (Høyre), 2019-02-13:
I forbindelse med at reglene om innleie ble endret i fjor, varslet regjeringen i lovproposisjonen at vi ville sette i gang et arbeid med å se på reglene for håndheving av innleiereglene. Det har også kommet anmodningsvedtak fra Stortinget om dette. Formålet er å finne tiltak som skal styrke etterlevelsen av reglene, og å forhindre ulovlig innleie. Arbeidstilsynets rolle og tilsynskompetanse er i denne sammenheng sentral. Dette arbeidet er godt i gang, og vi tar sikte på å sende et forslag på høring i løpet av våren 2019. Som kjent skal lovendringer både utredes og høres, og det gjelder en instruks om utredning av statlige tiltak, herunder lovforslag. I denne saken er det særlig viktig å involvere partene, også underveis i prosessen. En utvidelse av Arbeidstilsynets rolle på innleieområdet berører bl.a. grunnleggende spørsmål om skillet mellom privat- og offentligrettslig håndheving og reiser ulike problemstillinger som må belyses og utredes, herunder administrative og økonomiske konsekvenser. Jeg ønsker styrket etterlevelse av innleiereglene, og vi jobber nå for å finne ut hvordan dette best kan innrettes. Jeg nevner for ordens skyld at Arbeidstilsynet allerede i dag kan be om at innleier og bemanningsforetak skal framlegge dokumentasjon på at innleievirksomheten er bundet av tariffavtale inngått med fagforening med innstillingsrett, og at det er inngått avtale med de tillitsvalgte. Så Arbeidstilsynet har allerede i dag noe kontrollfunksjon når det gjelder innleie.
Anniken Hauglie (Høyre), 2019-02-13:
Ja, jeg opplever at det er samsvar mellom dem. Både det som regjeringen har sagt i lovproposisjonen som Stortinget behandlet i fjor, og det som Stortinget vedtok i sitt anmodningsvedtak, handlet om at man skulle se på reglene for håndheving av innleiereglene, og se hvordan man kunne håndheve dem på en bedre måte. Det var også etterlyst av både arbeidstaker- og arbeidsgiversiden, og man har sett at det har vært utfordringer der. Nå gikk jo Stortinget noe lenger, mener jeg å huske, i sine vedtak. Noe av det som har vært utfordringen med det, og som også har vært etterlyst fra Stortinget, handler om at det vil kunne endre Arbeidstilsynets kompetanse ikke bare innen kunnskap og det faglige, men også Arbeidstilsynets beslutningskompetanse. Som jeg sa i mitt forrige svar, vil det også berøre forholdet mellom den privatrettslige og den offentligrettslige håndhevingen av reglene, som vi må se nærmere på. Men dette kommer vi tilbake til senere, i en egen proposisjon. Strategien mot arbeidslivkriminalitet henviser i stor grad til det arbeidet som er igangsatt.
Anniken Hauglie (Høyre), 2019-02-13:
Nå har jo Stortinget vedtatt et nytt regelverk for innleie, som etter min vurdering setter ganske klare og strenge rammer for hva som er mulig. Regjeringen foreslo i sin opprinnelige proposisjon bl.a. å presisere hva som var fast ansettelse, hva som skulle ligge i det. Bare dette forslaget fra regjeringen ville jo innebære at de såkalte nulltimerskontraktene – hvor man ikke får lønn mellom oppdrag – er det ikke lenger anledning til. Dette regelverket har blitt strammet betydelig inn, og bemanningsbyråene må selvfølgelig følge det. Det er lov å ha lave stillingsprosenter. Det har vært én sak som jeg har lest om i mediene nylig, om et byrå som ansetter i 5-prosentstillinger. Hvorvidt det er lov eller ikke lov, kan jeg ikke svare på her. Det er arbeidets art som avgjør i hvilken grad kontrakten er lovlig eller ikke.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
«Hvilke tiltak vil statsråden sette inn for å få andelen midlertidige ansettelser i forskning og høyere utdanning ned på nivå med arbeidslivet ellers, ut over å vente på effekten av en lov, altså statsansatteloven, som har virket i ett og et halvt år?»
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Takk for svaret. I Arbeiderpartiet ser vi det som helt uakseptabelt at midlertidigheten i akademia er dobbelt så høy som i arbeidslivet ellers. Det er helt åpenbart at det trengs et krafttak for å få den ned. Vi kommer til å følge nøye med på utviklingen i midlertidigheten, og jeg er opptatt av statistikken som føres, og at tallgrunnlaget for den er sikkert. Forskerforbundet mener det er behov for å gå gjennom tallgrunnlaget, for å sikre omforent praksis og f.eks. unngå at åremålsstillinger feilregistreres som faste stillinger. Vil statsråden sørge for en sånn gjennomgang?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Det er mange grunner til at Arbeiderpartiet vil ha ned midlertidigheten ved universiteter og høyskoler. Som statsråden var inne på, er trygge jobber viktig for den enkelte og for samfunnet. Høy midlertidighet kan gjøre forskning til en lite attraktiv karrierevei, ikke minst for yngre forskere. Videre ser vi at det rammer kvinner mer enn menn. Nylig gikk nestlederen i Akademiet for yngre forskere ut og advarte om at det er en klar tendens til at kvinner ikke vil anbefale forskeryrket videre i samme grad som menn. Midlertidige stillinger skaper en usikkerhet som antagelig gjør at kvinner lettere velger bort akademisk karriere. Hva vil statsråden gjøre for å hindre at midlertidighet rammer kvinner spesielt, og i siste instans likestillingen i norsk forskning?
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
«Arendal fengsel, avdeling Evje, er nå ferdigstilt. Et flott nytt bygg med ti lukkede plasser, i tillegg er Evje tilrettelagt for mottak av 20 innsatte til åpen soning. Dette er et spennende og påkostet prosjekt i kriminalomsorgen, spesielt tilpasset kvinner. Likevel ser det ikke ut til at hele tilbudet er klart til å åpne etter planen. Hvilket initiativ vil statsråden ta for å sørge for at åpning av hele avdeling Evje vil skje etter planen 1. april?»
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Det er for så vidt fint at statsråden bekrefter at det skal åpne. Men er det da sånn at de tillitsvalgte som jeg møtte for en ukes tid siden på Evje, tar helt feil når de sier at det mangler ca. 15–20 mill. kr til drift, og at de ikke har de pengene? Sågar fengselsinspektøren er sitert på det samme i Setesdølen. Ambisjonen om å åpne den 1. april er veldig bra, men de ansatte sier også at det ikke er rekruttert folk, fordi det ikke er penger til å dekke opp all den bemanningen som skal være der 1. april. Så mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan skal det praktisk gjennomføres at man åpner hele fengselet 1. april, når de ansatte ved avdelingen i Evje sier at det ikke er penger til det per dags dato?
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Jeg har forståelse for at en justisminister ikke kan ha full oversikt over hva som skjer i alle fengsler. Nettopp derfor bruker opposisjonen denne muligheten til å stille statsråden forberedte spørsmål, for at statsråden kan innhente svar. Mitt oppfølgingsspørsmål blir da: Hvordan ser de for seg at de skal gjennomføre denne åpningen? Ser de for seg å tilføre flere midler til Evje avdeling, eller ser de for seg andre typer løsninger for å få dette til? Det er både tillitsvalgte og de som har ansvaret for driften av avdelingen, som sier at det her ikke er midler. Vil det etter spørsmålet i dag komme nye signaler fra direktoratet om at man vil få de midlene som trengs?
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
I spørretimen for en uke siden fikk jeg et oppfølgingsspørsmål fra representanten Maria Aasen-Svensrud vedrørende situasjonen ved Arendal fengsel, Evje avdeling, om at verken ansatte eller driftsmidler er tilgjengelige for å få startet opp avdelingen til datoen 1. april, og om hvordan jeg så for meg at dette skulle gå. Dette var ny informasjon for meg, og jeg er glad for at representanten tar dette opp igjen, slik at denne saken kan bli avklart. Regjeringen arbeider for å sikre trygge og likeverdige forhold for kvinner som soner straff. På denne bakgrunn følger regjeringen opp Stortingets anmodningsvedtak om å utvide Arendal fengsel, Evje avdeling, med ti plasser med høyt sikkerhetsnivå, samt å omgjøre avdelingen til et fengsel tilpasset kvinner. Avdelingen har i tillegg til de nye plassene 20 plasser med lavere sikkerhetsnivå. Avdelingen vil være et viktig tilbud og tiltak for å gi kvinner et bedre tilbud. Det har i etatsstyringsdialogen mellom departementet og Kriminalomsorgsdirektoratet vært avklart at den utvidede og omgjorte avdelingen i Evje skal være klar til å åpne ved utgangen av første kvartal, det vil si 1. april i år. Departementet har tatt opp med Kriminalomsorgsdirektoratet opplysningene om at avdelingen ikke kan starte opp som planlagt. Direktoratet har forsikret meg om at planen om å åpne 1. april i år står fast. Dette gjelder både plasser med høyt og lavere sikkerhetsnivå. Jeg er derfor glad for å kunne meddele at dette viktige tilbudet kan starte opp som forutsatt.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg har ingen innsikt i hva de ansatte har sagt til stortingsrepresentanten. Jeg forholder meg selvfølgelig til direktoratet, som er min etat, og de forsikrer meg om at datoen 1. april opprettholdes i henhold til planen. Det er ikke sånn at jeg som statsråd kan reise rundt og sjekke alle de fengslene vi har, det er nesten 5 000 ansatte og 5 mrd. kr i budsjett. Når direktoratet sier at fengselet skal være på plass, må jeg legge det til grunn. Det representanten spør om, er noe som skal skje i framtiden. Da får vi se hva som skjer i framtiden.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg har gitt et svar, og det er at dette går i henhold til planen, 1. april. Så er det sånn at representanten nekter å godta og å forholde seg til det svaret. Men det er det som er svaret. Det er ikke de tillitsvalgte som skal drive eller ha ansvar for å drive et fengsel. Det er det Kriminalomsorgsdirektoratet som har. Fengselet er finansiert. Direktoratet meddeler tilbake at de er klar til å drive det fra 1. april, som planlagt.