Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2002-11-07:
Når vi i dag vedtar innstillingen om nye regler i opplæringsloven om skolemiljøet, er det en lovendring som vil sikre elevene et godt fysisk og psykososialt miljø. Denne loven sier at skolen aktivt og systematisk skal jobbe for å fremme et godt psykososialt miljø der den enkelte elev kan oppleve trygghet og sosial tilhørighet. Det vil si vern mot mobbing, vold, diskriminering og rasisme. Innledningsvis er det nærliggende å stille det enkle spørsmålet: Trenger vi en slik lovendring ? Foregår det ikke et godt arbeid i landets skoler når det gjelder elevenes arbeidsmiljø ? Vi vet at skoleledelse, lærere, elever og foreldre i mange skoler er opptatt av arbeidsmiljøet og gjør en god innsats på sin arbeidsplass. Men i dag er ingen direkte forpliktet til dette, det vil si at det ikke er en reell garanti eller et reelt vern når det gjelder elevenes arbeidsmiljø. Når vi i dag vedtar innstillingen om nye regler i opplæringsloven om skolemiljøet, slår vi fast at det ikke skal være opp til den enkelte lærer eller skole. Dette styrker viktigheten i det gode arbeid som mange i skolen gjør i dag. Jeg er glad for at Regjeringen har fått flertall for at dette skal være en del av opplæringsloven. Det er rett at dette kommer inn i nettopp opplæringsloven, for det er denne loven som regulerer det aller mest sentrale i barns og unges hverdag. Arbeidsmiljøet er avgjørende i hele læringssituasjonen. Det at elevene skal sikres et godt skolemiljø, skal ikke lenger overlates til tradisjon og tilfeldigheter, men nedfelles i lovs form. En lov slår fast forskjellen på rett og galt. På denne måten håper vi at lovendringen blir holdningsskapende og gir et sterkere fokus på et godt skolemiljø. En lov er alltid holdningsskapende. Mobbing og trakassering vil komme høyere på dagsordenen. Dermed kan også elevene bevisstgjøres på dette og selv bidra til et godt miljø. Lovendringene som sikrer et godt skolemiljø, er et viktig bidrag til en ønsket verdimobilisering i norsk skole. Jeg har selv bakgrunn som lærer og som rektor og mener at vedtaket vil ruste opp skolens innsats. Mange gjør en god jobb allerede, men dette er et klart signal til skolene om å ha fokus på elevenes skolemiljø og å ta i bruk det handlingsrommet og de redskapene skolene har i dag. Dette handler om å utvikle en inkluderende skolekultur ved å fremme elevers utvikling av sosial kompetanse, inkludert gode konflikthåndteringsevner, ved å ha rettferdige disiplineringsstrategier og et klasseromssamspill som utvikler samarbeid og ivaretakelse. Eller sagt på en enklere måte: Elevene skal lære å ta vare på hverandre. Ved å skape en skolekultur og organisering med medvirkning og innflytelse fra elevene, legges kanskje de beste grunnstenene for et skolemiljø uten mobbing og trakassering. Dette forslaget går betydelig lenger enn det høringsforslaget regjeringen Stoltenberg la fram. Her ble det psykososiale miljøet ikke nevnt med et eneste ord. Det er ingen tvil om at det er mer enn skolenes inneklima og skolebygg som kan forbedres. De etter hvert mange voldsepisoder som har funnet sted i norsk skole, kan være et varsel om at vårt arbeid med det psykososiale arbeidsklima må intensiveres. Forslaget gir også elevene langt større innflytelse på sitt eget arbeidsmiljø. For første gang får elevene reelle klagemuligheter. Det fysiske miljøet skal være i samsvar med de faglige normene som fagmyndighetene til enhver tid anbefaler, og skolene skal bygges, planlegges og tilrettelegges slik at det blir tatt hensyn til helse, trivsel og læring hos elevene. Et uavhengig offentlig tilsyn med sanksjonsmyndighet, f.eks. utdanningskontorene, skal kunne konsentrere seg om de situasjonene der det kommunale tilsynet ikke fungerer slik det skal, og fungere som en ekstra sikring. Dette statlige tilsynet får nå ansvaret for å reagere hvis elevene mener at skoleverket ikke har reagert på mobbing. Ved lovbrudd skal man kunne straffes. Lærere som overser trakassering av elever, kan straffes med fengsel i inntil tre måneder. Det vil si at dersom skolen har oversett mobbing av elever, vil det være mulig for tilsynet å gå til anmeldelse. I det gamle regelverket var det kommunestyret som hadde myndigheten til å anmelde. Det mener Regjeringen ikke gav elevene god nok beskyttelse. Lovendringen betyr ikke at man nå først og fremst skal ta lærerne, men slår fast at ingen lærer eller skoleleder kan la være å ta skolemiljøet og den enkelte elevs trivsel på alvor. Det er historisk at elevene får en skolemiljølov. Det beste med det er at loven skal sikre både det fysiske og det psykososiale miljøet.