trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Den vedvarande krisa i luftambulansetenesta, som eskalerte i helga, er det ikkje tatt høgd for i debattopplegget som helsekomiteen har føreslått. Sjølvsagt ikkje – dette skjedde i helga, dei kom med forslaget sitt før. For at vi faktisk skal få tid til å få svar på viktige spørsmål for ein stor del av befolkninga og få avklaringar frå regjeringa og ein skikkeleg debatt om dette, ber eg innstendig presidentskapet om å fråvike debattopplegget og gjere det romslegare ved å innføre fri taletid.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Samtidig som statsråden hevdar at det er hundre prosent beredskap, har det vore ei rekkje eksempel på at det er pasientar som ikkje blir henta før det har gått altfor lang tid. For eksempel fortel kommunelegen i Kjøllefjord, Jan Eggesvik, om ein lunge- og hjartesjuk pasient som måtte vente i elleve og ein halv time før hjelpa kom, og om små barn som ved mistanke om hjernebløding må vente i tre og ein halv time – altfor lenge. Ifølgje Eggesvik har han aldri opplevd noko liknande gjennom 35 år som rekvirent, av dette 30 år som kommunelege. Er det slik at befolkninga i nord no skal bli vande til eit dårlegare tilbod enn det ein hadde før endringa som statsråden stod for, da ein gjekk over til Babcock som operatør?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Det same har blitt sagt – at det skal bli betre i morgon – sidan ein inngjekk denne avtalen, og det er ingen teikn til at det blir betre. Her har ein problem med teknisk utstyr, ein har problem med personell, det kjem bekymringsmeldingar frå Legeforeningen og Sykepleierforbundet, det blir slått alarm frå kommunelegar, og barn og vaksne får ikkje den hjelpa dei skal ha. Kor lenge skal ein da vente? Vi har bedt om – i media og no også formelt – å få ei ordentleg utgreiing i Stortinget. På det svarar statsråden at ei utgreiing vil gå ut over det viktige arbeidet som skal gjerast – vel vitande om at statsråden har fått daglege oppdateringar om situasjonen frå føretaket, utan at det har gått ut over den jobben som skal gjerast. Når ser helseministeren for seg at Stortinget, det norske folket og spesielt dei i Nord-Noreg som er heilt avhengige av desse tenestene, skal få ei ordentleg utgreiing frå statsråden om saka?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
I dag fekk vi vite gjennom media at det på søndag blei sendt ei bekymringsmelding frå Norsk Flygerforbund til Luftfartstilsynet. Dei meinte at også dei andre flya som Babcock opererer, bør bli sette ned. Flygarane har i lang tid følt på ein usikkerheit på grunn av manglande forbetring av tenesta, og forbundsleder Yngve Carlsen seier at dei har opplevd krisetilstandar heilt sidan overtakinga 1. juli. Dette er altså flygarane som snakkar: Dei har vore usikre på den situasjonen som er. Dei meiner at det har vore manglande sikkerheit i dei nye flya. Vi veit allereie at helsepersonell, både frå Sykepleierforbundet og frå Legeforeningen, har sendt bekymringsmeldingar til Fylkesmannen i Troms og Finnmark om at dei medisinsk-faglege dimensjonane ikkje er på stell. Vi høyrer historier frå fastlegar som fortel om barn som ikkje får akutt beredskapshjelp når dei treng det, at det kjem altfor seint. Det har vore eit stort tal alvorlege avvik på grunn av at hjelpa kjem for seint. Dersom det er sånn at flya må setjast på bakken, at dei ikkje har nok flygarar, og at det er store problem med teknikarar, då begynner spørsmålet å oppstå om denne avtalen som er inngått med Babcock, i det heile betyr noko som helst. Når skal regjeringa vurdere sjølv om den kontrakten er verd noko som helst – når ein ikkje klarar å levere noko av innhaldet i tenesta? Det er stor usikkerheit. Det har vore ei svekking av akuttberedskapen for store delar av landet. Når vil regjeringa vurdere å gjere om den fatale avgjerda som ein tok i 2016, då ein fekk bekymringsmeldingar, då ein køyrde dette gjennom i Stortinget, og etter at stort sett det som kan krype og gå av fagfolk på området, åtvara mot å gjennomføre dette? Her køyrer ein altså på med ideologiske skylappar og dundrar igjennom ei løysing, og trur fortsatt at det skal bli billegare og betre, mens det vi ser, er at det blir dåregare og dyrare for kvar dag som går. Eg beit meg merke i det siste innlegget i den litle replikkvekslinga som statsråden hadde, der han peikte på at dei som ville ha ei utgreiing på Stortinget, ja, det var dei som var ein fare for arbeidet med pasientane. Det representerer den største arrogansen eg har opplevd frå ein helseminister nokosinne.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Ei stemmeforklaring frå SV: Når det gjeld dei forslaga som går på luftambulansetenesta, kjem vi primært til å stemme for alle våre eigne forslag, og der det er tilstøytande forslag, køyrer vi sekundær støtte til dei andre forslaga. Det gjeld bl.a. forslaget frå Senterpartiet. Dette har vore ei kulminering av ei krise som har blitt verre og verre ettersom tida har gått. Berre i dag har vi fått høyre at Helse Nord set krisestab, utan at statsråden sjølv er villig til å kalle dette ei krise. Flygerforbundet meiner at alle flya bør stå, noko som vil kunne gjere situasjonen enda verre. Det har gått frå å vere ei krise til å bli ei akutt krise, og statsråden har ikkje vist tilstrekkeleg vilje til verken å sjå alvoret eller ta grep i denne alvorlege situasjonen. Det er ein dramatisk situasjon, spesielt for befolkninga i Nord-Norge. Med det vil eg varsle at SV kjem til å følgje statsråden si handtering dei neste dagane med argusauge.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Eg oppfattar ikkje at SV gjer det. Kan representanten i så fall utdjupe kva han legg i det?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Det eg antar Nilsen viste til, er SVs stillingstaken til kraftskatteutvalet sine forslag og problemstillingar knytte til det. Dette er ikkje eit felt som ligg til denne komiteen, men vi har vore borti temaet før. SVs hovudpoeng er at det er viktig å sørgje for at kommunane sit igjen med betydelege inntekter frå kraft, nettopp for å skape insentiv til å etablere ny fornybar kraft. Dette er ein diskusjon som førebels vel er på eit NOU-nivå, men som vil kome inn til Stortinget etter kvart. SVs linje er at vi ikkje ønskjer eit skattesystem for fornybar kraft som gjer det mindre lønsamt å investere, men gjer det meir lønsamt å investere og ikkje minst for kommunane å leggje til rette for det.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Takk for godt spørsmål. SV si skattelinje er at vi ønskjer å redusere skatten på arbeid, og så ønskjer vi å auke skatten på rikdom og auke skatten på forureining. Vi har gjort berekningar for vårt budsjett – kva er effekten for vanlege folk i Finnmark og i Oslo? Vi har sett på alle dei ulike parametrane der. Med SVs skatteopplegg vil faktisk folk – vanlege folk – kome betre ut enn med regjeringa sitt opplegg, fordi regjeringa har satsa så kolossalt på dei som sit på dei store formuane, dei som sit på den store kapitalen. Det er dei som har vore regjeringa sine satsingsområde. SV ønskjer å auke skattlegginga av både rikdom, kapital og forureining, men da sørgjer vi for å kompensere det ved å redusere skattetrykket på arbeid og på vanlege folk. Vi meiner det er både framtidsretta og – ikkje minst – for folk flest.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Eg trur ikkje eg skjønte den koplinga der, for SVs politikk er verkeleg til gunst for kystsamfunn som Honningsvåg, både i innretning og i innhald. Tilbake til hamnekonferansen: På dette området har jo regjeringa kutta massivt i satsinga på hamner – på fiskerihamner, på farleier osv. – over lengre tid, som nok er utgangspunktet for mykje av irritasjonen på desse konferansane. Når det gjeld fiskeripolitikken, som vi sikkert skal få rikeleg tid til å snakke om etter kvart, har vi ein politikk som verkeleg vil føre til at fisken kjem tilbake til dei samfunna som held til i nærleiken av dei store fiskeressursane, sånn som Honningsvåg. Når det gjeld EØS-avtalen, var vi i SV veldig glade for at ein iallfall klarte å halde fisken ute av EØS-avtalen. Det har vore veldig, veldig viktig. Men at alternativet vårt er å innlemme fisken i ein avtale på eit eller anna seinare tidspunkt, har aldri vore aktuelt. Vi ønskjer å trappe ned og utvikle handlingsrommet i EØS, og sjølvsagt også avvikle vår tilknyting på den måten.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Statsråden sa at det er eit grønt skifte i Noreg, og det er det, men i altfor lite omfang. Det vi ser av grønt skifte i Noreg, i det avgrensa omfanget, skjer ikkje på grunn av, men trass i arbeidet til denne regjeringa. La oss snakke konkret: Ulefos Jernværk produserer kumlokk basert på vasskraft. Dei ser at dei no blir utkonkurrerte av aktørar som produserer med langt høgare utslepp i utlandet, og som får oppdraga i Noreg – offentlege aktørar – gjennom innkjøpsreglementet. Eller f.eks. Celsa, den einaste stålprodusenten vi har i Noreg, som produserer stål med halvparten av utsleppa som europeiske produsentar gjer, ser at dei stadig oftare blir utkonkurrerte fordi ein bruker offentlege innkjøp berre med omsyn til pris. Det er ikkje miljøvenleg. Kvifor vil ikkje regjeringa stille dei same krava til innkjøp som til produksjon for industrien?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Statsråden har jo ein slags noregsrekord i å vere statsråd for fiskeri og få næringa mot seg i saker – han fekk næringa mot seg så det ljoma etter i samband med kvotemeldinga – og på område etter område. Han fekk også næringa mot seg når det gjaldt budsjettet og kutta i sosiale ordningar, ikkje minst føringstilskotet. Det må vere interessant for statsråden å sjå at hans eigne partifellar på Stortinget går imot anbefalingane hans og ønskjer at denne ordninga skal bli vidareført. Dei ser noko som statsråden ikkje ser frå regjeringskontora, at dette faktisk vil gå ut over både kystfiskeri og industri, mindre fangst på land, osv. Korleis opplever statsråden å vere ein statsråd som heile tida er i krig med næringa og ikkje jobbar saman med ho?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Det er ingen som følgjer med på denne sendinga som verkeleg trur på statsråden. Her ønskjer ein faktisk å springe frå ei rekning og overlate rekninga til fiskesalslaga. Sånn er det, det veit vi. Det er ingen ting statsråden her kan vri og vende på for å få den sanninga til å endre seg. Det er nettopp difor statsråden sine eigne partifellar fann ut at dette går faktisk ikkje. Her har vi nokre overordna fiskeripolitiske mål som regjeringa med dette opplegget ikkje oppfyller, på same måte som med mottakinga av fiskerimeldinga frå statsråden. Ein skulle verkeleg ta tak i kvotepolitikken i dette landet og fekk heile næringa mot seg på dei aller vesentlegaste punkta. Og sånn har det gått. Da er spørsmålet til statsråden om han vil kome tilbake til Stortinget med forslag i neste runde der han vil trekkje ut tilskot som nettopp aukar verdiskapinga langs kysten og aukar mottaket av fisk.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Det har vore ein litt rar debatt, trur eg mange synest. Dei store linjene i norsk næringspolitikk har ein knapt kome inn på. Nokre har forsøkt å gjere dette til ein EØS-debatt – langt utanfor statsbudsjettet – men greitt nok. Det som er litt spesielt med denne inngangen, er at ein er så motvillig til å sjå på alternativa som kan vere ein betre deal for Noreg. Ein kan sjå på land som har gjort andre avtalar med EU og komne betre ut av det. Sør-Korea f.eks. har ein betre avtale. Skal vi ikkje sjå på det? Nei, vi skal ikkje sjå på det. Vi skal hegne om EØS-avtalen, uansett kva. Det er spesielt. Det har vore interessant å følgje med på Venstre, som sit i ei regjering som står for omtrent det motsette av det Venstre representerer – i alle fall det dei har sagt at dei representerer: eit miljøvennleg parti, opptatt av liberale verdiar. Her har vi eit statsbudsjett der ein i det heile ikkje klarer å kome klimamålsettingane som Noreg har, i møte. 12 pst. kutt innan 2030 er kva ein styrer mot, i ein situasjon der ein skulle vore oppe i 40 pst. kutt i klimagassutslepp. Høgre ønskjer å gjere dette til eit spørsmål om formuesskatt, som om det nokon gong har vore eit spørsmål for næringspolitikken. Formuesskatten har aldri generert nye arbeidsplassar. Det seier regjeringa sjølv. Regjeringa sine eigne studiar viser det. Viss ein er opptatt av næring, er ikkje formuesskatt vegen, men viss ein er opptatt av omfordeling, da er formuesskatt vegen å gå. Ein skal jobbe med etterspørselsida, og der har heller ikkje regjeringa levert. SV har faktisk levert eit budsjett der næringsbudsjettet er over 1,3 mrd. kr større enn det regjeringa har levert. Tygg på den! Kva for etterspørselspolitikk er dette frå regjeringa om dei ønskjer å skape vekst på noko som helst vis? Så til Framstegspartiet, som skal ha all ære for å ta til orde for fisk i sitt hovudinnlegg. Bra, men dette er ei regjering som har sørgt for at meir frossen fisk blir handtert. Meir fisk går ut av landet. Det er ein konsentrasjon av eigarskap på fartøy, og taparane er heimfylket til talspersonen sjølv: Finnmark. Dei tapar mest på politikken regjeringa fører. Vi har ein veldig spreidd diskusjon der dei lange linjene i norsk næringspolitikk i veldig liten grad blir komne inn på. Kva er planen til regjeringa for at vi skal få til eit grønt skifte? Kva er planen for at vi skal omstille norsk næringsliv og økonomi til den nye tida? Det er ingen teikn til det i budsjettet i det heile. Vi styrer heller mot auka utslepp framover i tid, jamført med dei måla vi skal nå. Det er ikkje noko grønt skifte i sikte, så SV har lagt fram sin plan. No forventar vi at regjeringa snart kjem opp med ein idé.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
Det er et godt og betimelig spørsmål som representanten Haukeland Liadal stiller. Det var et samlet storting som stilte seg bak denne opptrappingsplanen, som ønsket det – fremmet av bl.a. Venstre og Kristelig Folkeparti. Det er helt klart at dette blir viktig, for det er ikke tiltakene som er kritisert, men den manglende økonomiske forpliktelsen for å få gjennomført disse tiltakene. Jeg skulle selvfølgelig ønske at det i budsjettet for 2020 var satt av midler slik at vi kunne komme enda mer i gang. Noen tiltak er satt i gang, men jeg kan love representanten Haukeland Liadal at Kristelig Folkeparti kommer til å være utålmodige i budsjettarbeidet videre framover, for dette er en plan som er viktig. Den er ikke bare viktig for Kristelig Folkeparti, men den er viktig for dem som denne planen skal være til hjelp for, og derfor vil det være en prioritert oppgave i framtidig budsjettarbeid.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
Jeg tror man aldri kan si at man er helt fornøyd med det man har fått til, og det er helt klart at når Kristelig Folkeparti går inn i en regjering sammen med tre andre partier, må man finne løsninger, og en del kompromissløsninger der det er uenighet mellom de fire partiene. Jeg er veldig glad for at vi i Granavolden har fått så stort gjennomslag for å sikre ideell sektor i tiden framover, og jeg ser veldig fram til at det skal bli tydeliggjort ikke minst i oppdragsdokumentene til helseforetakene at vi skal se mer av ideell sektors virksomhet. Når det gjelder fritt behandlingsvalg, er det klart at det har sine sider, men det har også sine positive sider. Det er en Blå Kors-institusjon på Sørlandet som klarer å opprettholde sin drift nettopp på grunn av fritt behandlingsvalg. Nå skal det sies at de tar hele risikoen selv, men det er et eksempel på at det har gjort at en ideell institusjon har klart å holde det gående videre.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
Det er ikke sånn at vi ikke har diskutert denne saken tidligere. Det har vi gjort, og i forrige runde hadde også regjeringspartiene lange merknader hvor vi stilte spørsmål som måtte avklares. Det som har vært viktig for Kristelig Folkeparti i denne saken, er ikke minst å sikre lokalsykehussituasjonen i Oslo for Oslos befolkning, herunder også å sikre fortsatt og styrket drift og vekst for de to ideelle sykehusene, Diakonhjemmet og Lovisenberg. Så er det også en annen ting som Kristelig Folkeparti er opptatt av, og det er at de investeringene som skal gjøres i forbindelse med OUS, ikke må gå ut over andre typer investeringer i resten av helseforetaket. Jeg har lyst til å minne om at sykehusdirektøren ved Sykehuset Telemark gikk ut og støttet dette forslaget, nettopp fordi han var redd for at det andre alternativet både ville bli dyrere og at man ville utsette saken ytterligere, noe som kunne gå ut over andre typer investeringer som er planlagt i Helse Sør-Øst.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
Det varsles trangere økonomiske tider, der offentlige utgifter fra 2030 og framover vil overstige inntektene. Det er store variasjoner mellom kommunene med hensyn til demografisk utvikling. Noen utkantkommuner vil ha en aldersbæreevne under 2, dvs. to yrkesaktive per pensjonist. Samtidig viser en fersk rapport et behov for om lag 30 000 nye heldøgns omsorgsplasser innen 2030. Hvis alt dette skal dekkes med sykehjem eller omsorgsboliger, vil investeringskostnadene være nærmere 100 mrd. kr. I tillegg til store rekrutteringsutfordringer står kommunene overfor en stor økonomisk utfordring. Vi i Kristelig Folkeparti mener utfordringene er så store at det i det minste må kunne diskuteres om og hvordan de private og ideelle aktørene kan være en del av løsningen. Hvordan ser SV for seg at de varslede utfordringene innenfor helse- og omsorgsfeltet skal løses, og er det i det hele tatt interessant for SV å diskutere en velferdsmiks?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
Et viktig gjennomslag for Kristelig Folkeparti på Granavolden var en satsing på ideell sektor. I forslag til statsbudsjett følger regjeringen offensivt opp løfter i Granavolden-plattformen. Plattformen innebærer det tydeligste signalet om og satsingen på ideell sektor i nyere tid og følger opp de lange linjene i Stortingets vedtak om å satse på ideell sektor. Ideelle aktører er sivilsamfunnets engasjement i velferden og mobiliserer frivillig arbeid. Ideelle aktører har videre en viktig organisatorisk og faglig funksjon som målestokk og korrektiv. Dersom samfunnet skal få størst mulig utbytte av ideelle aktørers deltakelse i velferden, er det nødvendig med en politikk som tillater at potensialet som ligger i sektoren, realiseres. Det er derfor viktig at regjeringen nå har slått fast at helseforetakene ikke skal bygge opp konkurrerende tilbud i egen regi der ideelle aktører allerede har et etablert tilbud. Regjeringen har slått fast at 10 pst. av den samlede helse- og omsorgstjenesten skal være organisert som ideell virksomhet. Dette innebærer en vekst på om lag 5 pst., en dobling for de samlede helse- og omsorgstjenestene. Det er av stor betydning at regjeringen har gitt de regionale helseforetakene en klar bestilling om å ivareta en strategisk dialog med de ideelle aktørene, i tråd med Granavolden-plattformens formuleringer om at ideelle aktører skal være likeverdige parter. Dialogen må innrettes med tanke på hvordan deres oppgaveportefølje kan utvikles, slik at den både blir bærekraftig for ideelle aktører og bidrar til å løse det regionale helseforetakets samfunnsoppdrag som helhet. Det er positivt at regjeringen neste år forventer betydelige utbetalinger over tilskuddsordningen til virksomheter med historiske pensjonskostnader på statlig nivå. Dette har stor prinsipiell betydning ettersom det er offentlige myndigheter som i utgangspunktet har påført de ideelle aktørene disse forpliktelsene gjennom krav stilt i driftsavtaler osv. Dette prinsipielle forholdet gjør seg også gjeldende på kommunalt og fylkeskommunalt nivå. Det er viktig å få fortgang i å lage et rammeverk for hvordan ideelle aktører som har levert tjenester på vegne av kommuner og fylkeskommuner, også kan få sine historiske pensjonsforpliktelser kompensert. I anmodningsvedtak nr. 82 for 2018–2019 ber Stortinget regjeringen «utrede de økonomiske konsekvensene av å dekke de ideelle organisasjoners historiske pensjonskostnader for kommunal og fylkeskommunal sektor med sikte på at de dekkes av kommunene og fylkeskommunene.» Vedtaket er så langt ikke fulgt opp, men det er positivt at regjeringen har varslet at de vil komme til Stortinget med en sak om dette ganske raskt.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
Jeg tegnet meg såpass sent at jeg tenkte jeg skulle bruke anledningen til å takke for debatten, men det var kanskje litt prematurt. Egentlig burde jeg være såpass erfaren at jeg burde ha skjønt det. Men jeg vil allikevel benytte anledningen til å takke for debatten. Jeg synes det har vært veldig mange viktige områder innenfor helse- og omsorgsfeltet som er blitt løftet fram i debatten. Jeg er veldig glad for at representanten Kjerkol bl.a. løfter fram de sykeste av de eldste som skrives ut altfor tidlig, og mye av det som er blitt avdekket i mediene, er rett og slett uverdig. Så til representanten Toppe, som etterlyser en redegjørelse angående beredskapen: Jeg opplever at statsråden har svart bekreftende på det. Han ønsker å komme tilbake til Stortinget med en redegjørelse. Av hans innlegg hører jeg også at veldig mye av det Kjersti Toppe ønsker seg i en slik redegjørelse, vil bli redegjort for. Jeg håper at det ikke tar for lang tid før vi får den redegjørelsen, for beredskap i Nord-Norge er noe vi alle er opptatt av, og den akutte situasjonen som er oppstått nå, må løses.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
I høst har Stortinget jobbet med Opptrappingsplan for barn og unges psykiske helse, som kom fra regjeringen, og som vi har behandlet i komiteen. Forventningene har vært store både fra fagmiljø og fra politisk hold, ikke minst fra forslagsstilleren selv, Kristelig Folkeparti, som la det fram for Stortinget. Det skulle være en forpliktende opptrappingsplan både økonomisk og politisk. Fagmiljøene, med Barneombudet i spissen, har vært tydelige i sin kritikk. Opposisjonspartiene på Stortinget ønsker å sende dette tilbake til videre arbeid i regjering. Mitt spørsmål til representanten Bekkevold omhandler budsjettet for 2020, hvor også forventningene var store til at man skulle følge opp dette arbeidet. Hva er de tre viktigste grep regjeringen gjør for å følge opp en opptrappingsplan, en økonomisk forpliktende opptrappingsplan, for barn og unges psykisk helse?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Om det er ett land i verden som burde sett til at barn ikke var sultne på skolen, er det Norge. Om en hadde hatt quiz i FN i disse dager der de skulle nevne ett land i Europa som ikke hadde nasjonal politikk for skolemat, er jeg helt sikker på at ingen ville ha skrevet Norge. I et folkehelseperspektiv betyr det mye om en er sulten eller mett i skolehverdagen. Mat har en sosialiserende effekt. Det bidrar til mindre uro, og det virker sosialt utjevnende. Arbeiderpartiet er tydelig på at vi vil ha en universell ordning der alle barn skal få et skolemåltid, ikke egne ordninger for dem med fattige foresatte, slik vår folkehelseminister synes er en bra idé. Jeg vil ta dere med hjem til Rogaland og til Hå kommune. De har skolemat, enkel brødmat på langbord med to–tre forskjellige pålegg. Men det mest populære er skolemelken. De kaller det hotellmelk – iskald melk tappes på glass. Gode matvaner skapes tidlig, i likhet med fysisk aktivitet. Hva er det som gjør at regjeringen kommer så haltende etter Stortingets vedtak om én time fysisk aktivitet hver dag? Vi vet nok om at god folkehelse gjennom et langt liv starter med fysisk aktivitet, gode vaner som vi enkelt kan legge til rette for i en skolehverdag som er mest preget av å sitte stille. Det har ikke vært stille fra fagmiljøene rundt barn og unges psykiske helse etter at regjeringen denne høsten la fram sin opptrappingsplan for barn og unges psykiske helse. Årsaken til det er at det ble ingen økonomisk opptrapping. En vurdering – 13 pst. av forslagene regjeringen kommer med, er bare en vurdering. En skulle tro at en hadde vurdert før en la fram en opptrappingsplan. I budsjettet for 2020 er det heller ingen spor å finne av opptrapping for barn og unges psykiske helse. Regjeringen har strøket på sin levering til Stortinget, og fravær føres av økonomisk opptrapping på dette området.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-12-09:
Eg høyrer representanten snakka om dei viktige og små satsingane, men helsepolitikken i stort høyrer eg ikkje representanten snakka så mykje om, og mi bekymring er at med den regjeringa som Kristeleg Folkeparti no er ein del av, får vi ei dreiing av helsepolitikken i retning av meir marknadstenking, auka privatisering og fleire kommersielle. Så ser eg at representanten er med på merknader der ein lovprisar fritt behandlingsval fordi ein får mange fleire gode private, mens vi på høyringa fekk innspel om at den same ordninga skvisar ut dei ideelle, og representanten er også med på merknader der han viser til innsatsstyrt finansiering som stimulerer til kostnadseffektiv pasientbehandling – ganske fjernt frå det eg opplever at Kristeleg Folkeparti har stått for tidlegare. Er representanten fornøgd med korleis Kristeleg Folkeparti har klart å påverka helsepolitikken når dei sit i regjering?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-12-09:
Eg synest det er spesielt at representanten Stensland er meir opptatt av å fortelja om Senterpartiet sin helsepolitikk enn om kva hans eige parti står for i helsepolitikken. Det er ein bløff at Senterpartiet har levert det svakaste helsebudsjettet. Eg veit at representanten har prøvd å få til debattar i media om dette, men heldigvis har vi media som er kritiske, og dei serverer ikkje bløffar ut til folket. Det han seier, stemmer faktisk ikkje. Eg kan gjere greie for det i mitt innlegg. Eg vil spørja representanten om luftambulansetenesta. Vi har hatt fleire debattar dei to siste åra. Han nemnde ingenting om dette i innlegget sitt, som eg høyrde. Det er ein alvorleg situasjon, og hans eiga regjering har i to år sagt at dette skal ordna seg, og at beredskapen er betre enn nokon gong. Spørsmålet mitt er: Er representanten Stensland fornøgd med hans eiga regjeringa si handtering av luftambulansetenesta, eller tar han sjølvkritikk på at han burde ha forhindra den situasjonen vi står i no?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-12-09:
I april uttalte representanten Bruun-Gundersen til NTB at «Frp frykter de nye sykehusplanene i Oslo kan velte økonomien til Helse sør-øst, og vurderer å stemme imot lånesøknaden når saken skal opp i Stortinget». Vidare vart det uttalt: «Det er mye usikkerhet rundt dette prosjektet. Valg av tomt og lokalisering er ikke grundig utredet, og byggelånet forutsetter at Oslo universitetssykehus må effektivisere driften med 2,1 milliarder.» Representanten spør retorisk: «Hvis det er mulig, hvorfor har de ikke klart det før?» Og Sylvi Listhaug, den gang stortingsrepresentant, uttalte: «Vi trenger å bli trygge på at dette prosjektet er forsvarlig før vi kan bevilge lånet på over 30 milliarder kroner. Det er vi ikke i dag». Spørsmålet er: Kva er nytt sidan april til no sidan Framstegspartiet no går inn for å stemma for lånesøknaden på over 30 mrd. kr?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-12-09:
Dei forslaga som vi fremjar og er med på i Stortinget, går på å få betre tenester ut til folket. Det er ikkje den typen byråkrati vi er ute etter å redusera. Vi er ute etter å redusera meiningslause ting som ein held på med i departementet, f.eks. som å utgreia betalingsordningar for fritt behandlingsval, som dei bruker ein del ressursar på, og å utgreia ei ordning i kommunane for fritt brukarval, pasientrettsdirektivet. Og vi er opptatt av å stoppa å sløsa med pengar, som ein har gjort no i f.eks. luftambulanseanbodet. Det er òg mykje sløsing i helseføretaka, med f.eks. ei kommunikasjonsavdeling som det ikkje er nødvendig å ha, og ein ekstremt stor bruk av konsulentselskap, som òg tar mykje pengar, som vi heller kan bruka på tenester ute blant folk.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-12-09:
Alt vi leverer av politikk, går ut på at ein skal få ei desentralisering ut av helsepolitikken, og at folk skal få likeverdige tenester uavhengig av kvar dei bur. Dei sakene vi har tatt opp i Stortinget, er på område som nettopp trengst å styrkjast. Ta fastlegeordninga: Eg synest ikkje det er greitt at vi har ei fastlegekrise i Noreg. Da må vi be om ein handlingsplan. Det er faktisk heilt nødvendig. Ta jordmortilbodet og følgjetenesta: Når det er stor svikt i følgjetenesta, må vi nødvendigvis be statsråden om å ta ansvar og sørgja for at dei fødande som har lang reiseveg, får det som faktisk er eit lovpålagt krav frå helseføretaka, at det fungerer der ute. Vi er nøydde til å ta tak i det som ikkje fungerer, og det er det dessverre veldig mykje av under denne regjeringa.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-12-09:
Det er no sånn at helse og helsepolitikk finn vi ikkje berre på Helse- og omsorgsdepartementet sitt budsjett. Vi har òg eit kommunebudsjett, der det er veldig mykje helsepolitikk og helseansvar. Det vi har gjort på tannhelsefeltet, er å kutta i budsjettet til dei regionale kompetansesentera, som har fått ein stor auke dei siste fem åra, og så har vi overført det til fylkeskommunen sine rammer, som har ansvaret for barn, unge og eldre. Vi har vore spesielt opptatt av at det er veldig mange eldre med behov som ikkje får det tilbodet dei skal ha. Vi veit òg at fylkeskommunen har stramme økonomiske rammer. Da meiner vi at det er mykje viktigare at fylkeskommunen får auka sine rammer, slik at ein kan gi det same helsetilbodet, noko som er veldig viktig spesielt for eldre og pleietrengande.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-12-09:
Den store saka i dette helsebudsjettet er lånesøknaden for Nye Oslo universitetssjukehus. Vi høyrde representanten Åshild Bruun-Gundersen fortelja i replikkordskiftet at Framstegspartiet hadde gjeve opp kampen for Ullevål, bl.a. fordi lånevilkåra er endra. Eg vil spørja representanten Grimstad om Venstre òg har gjeve opp kampen for Ullevål sjukehus, og eg vil gjerne høyra ein kommentar om kva representanten meiner om denne prosessen. Første gongen vi får saka til Stortinget frå regjeringa, er det for å godkjenna ein lånesøknad, og utan eigentleg å kunna få lov til å ta stilling til struktur i det heile.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-12-09:
Eg høyrde at statsråden snakka mykje om statleg finansiering av eldreomsorga i sitt innlegg. I Os kommune i Hordaland er det ein sjukeheim som stadig vert trekt fram av Framstegspartiet som eit utstillingsvindauge nettopp for statleg finansiering av eldreomsorga. I haust starta to tilsette der oppropet Eldrebrølet. Dei gjekk ut og varsla om at det ikkje var så idyllisk på sjukeheimen. Dei slo alarm om ei uforsvarleg teneste for demente pasientar på grunn av svak bemanning, om pasientar som døyr aleine, om vakter med berre assistentar på jobb, om feilmedisinering på grunn av høgt arbeidspress, om pasientar som ikkje får skikkeleg tannstell, om kalde middagar, venting på mat osv. Kva vil statsråden seia til dei som jobbar i og varslar om desse tenestene?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-12-09:
Vi åtvarar våre ordførarar og kommunar mot å gå inn på dette, for ein ting som er sikkert, er at det kjem til å verta reversert i 2021. Det som er spørsmålet, er korleis ein statsråd kan omtala dette som ein suksess i dei kommunane det har vore prøvd, når vi får denne beskrivinga av verkelegheita frå Os kommune. Det som var ideen med eit statleg prosjekt, var nettopp å hindra slikt. Det skulle ikkje vera mogleg å ha ei slik verkelegheit med eit statleg prosjekt som skulle sørgja for ei god eldreomsorg. Eg må igjen spørja statsråden – eg kan gjerne visa til andre kommunar, men slik er det generelt: Korleis kan ein statleg finansiert eldreomsorgskommune oppleva så stor svikt i det faglege tilbodet og når det gjeld vørdnaden for dei eldre?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-12-09:
Det er krise i norsk luftambulanseteneste. Denne krisa var varsla. Det var innlysande at Babcock ikkje ville kunna levera. Det vi åtvara mot, har skjedd. Babcock tok over drifta 1. juli, og etter det har kriseplan erstatta kriseplan. I helga stod fem fly på bakken, og i dag ber Flygerforbundet myndigheitene vurdera å setja alle ambulanseflya på bakken. Helse Nord sit no i krisestab. I to år har helseminister Høie og regjeringa bagatellisert situasjonen, i to år har regjeringa og helseministeren ikkje innrømt at føretaket eller dei sjølve har gjort noko som helst feil, ikkje beklaga, men tvert imot hevda av beredskapen er betre enn tidlegare. Det helseministeren har gjort greie for i dag, er ingen nye innrømmingar, ingen nye tiltak. Alt skal fortsetja som før, dei skal jobba som best dei kan – altså ingen garantiar for ei teneste som er føreseieleg, som har stabilitet, som gir tryggleik for befolkninga. Senterpartiet bad om ei utgreiing i sommar. Statsråden svarte da at ein skulle greia ut om beredskapen i luftambulansetenesta når Stortinget kom saman i oktober. Eg har etterlyst den utgreiinga og har fått til svar at ho kom i statsbudsjettet. No skal altså statsråden koma med ei orientering. Dette held ikkje. Vi har fleire spørsmål enn svar etter debatten i dag. Skal staten fortsetja å subsidiera Babcock som er eit selskap som ikkje har levert på kontrakt, og som treng hjelp kvar einaste dag frå det offentlege? Visste helseministeren at det var teknisk svikt allereie i august? Det synest eg faktisk er spesielt alvorleg. Det er ikkje berre den feilen vi har snakka om i dag, som har skjedd, som representanten Larsen viste til. Det har vore feil på feil og masse teknisk svikt heilt sidan operatørbytet i juli, òg det ingen har snakka om her, som vi visste om: at det har vore total svikt i rekruttering av bemanning. Det veit vi også vil vera eit stort problem langt inn i neste år. Vi treng ei ordentleg utgreiing frå helseministeren. Kva har dette kosta samfunnet? Kven skal betala det? Kva har konsekvensen vore for pasient og for helseteneste? Kan statsråden lova at han vil koma tilbake med ei fullstendig utgreiing for Stortinget – ein fullstendig gjennomgang av heile anbodsprosessen og beredskapssituasjonen i luftambulansetenesta? Det ynskjer eg å få svar på før denne debatten er over.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-12-09:
Til dei såkalla lause forslaga om luftambulansetenesta: Vi kjem til å støtta alle, nokre subsidiært. Vi har eit forslag om at Kirkenes sjukehus skal verta ferdigstilt, med intensivberedskap på nivå 2. Til Ullevål-forslaga: Eg vil seia til Høgre at vi fremjar forslag som er i tråd med det som fleirtalet av Oslos innbyggjarar støttar, inkludert fleirtalet i Høgre, ifølgje den undersøkinga som var no nyleg. Til utgreiinga: Eg høyrer det som representanten Bekkevold, komitéleiaren, seier. Og så høyrer eg det som statsråden seier, men eg opplever jo at statsråden seier «orientering». Vi ber om ei utgreiing, og det er – for meg, iallfall – litt meir omfattande. Eg er ikkje med på at vi meiner at det skal koma på eit heilt anna tidspunkt. Det er på ein måte no det gjeld. Eg har forståing for at det ikkje skjer i dag, men eg bad om ei utgreiing i sommar, og den har vi enno ikkje sett. Vi kan ikkje venta med ei utgreiing til det vert vår og sommar igjen. Den må koma ganske straks, om ikkje akkurat i dag eller i morgon.
Torleif Hamre (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Saken om framtiden for Ullevål og sykehusene i Oslo vil i dag bli bakt inn i budsjettdebatten uten en særskilt behandling – dessverre. Vi snakker om den største sykehusinvesteringen noensinne i Norge og i verste fall den største sykehusnedleggingen noen gang. Kristelig Folkeparti i Oslo støtter kampen mot nedleggelse av Ullevål, og et flertall av velgerne i alle partier her i hovedstaden mener det samme. Er representanten enig i at det er et demokratisk problem at en sak av så stor samfunnsmessig og økonomisk betydning ikke blir brakt til nasjonalforsamlingen for grundig debatt og avgjørelse, men isteden blir overlatt til helseforetaket, med ministeren i siste instans? Og hva vil Kristelig Folkepartis stortingsgruppe si til sine lokale partifeller og velgere om stemmegivningen i saken i dag?
Torleif Hamre (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Jeg vil gjerne gå litt videre på Ullevål-saken. Når Stortinget i dag dessverre vil gi grønt lys for nedlegging av Ullevål sykehus, bakt inn i lånegarantien, er det allikevel Oslo kommune som eventuelt skal omregulere eiendommen til et annet formål enn sykehus. Representanten Grimstad vet at flertallet i bystyret er imot nedlegging, det gjelder også Venstres representanter i bystyret, og man kan vente at man ikke ønsker en slik omregulering. Representanten Bruun-Gundersen fra Fremskrittspartiet svarte at Fremskrittspartiet på Stortinget ikke vil legge seg opp i Oslo kommunes behandling, men vi vet jo at staten etter plan- og bygningsloven har anledning til å overprøve kommunens eventuelle nei i en slik reguleringssak som denne. Vil Venstre akseptere et vedtak fra Oslo kommune i spørsmålet om regulering av Ullevål, eller vil Venstre være med på å overkjøre bystyret, inkludert Venstres representanter, for å få gjennomført en nedlegging av Ullevål?
Torleif Hamre (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Det har blitt mye krisedebatt i dag, og sånn må det bli når det er snakk om så alvorlige saker som beredskapskrisen i nord og luftambulanseskandalen. Det er egentlig et produkt av en ideologisk overtro på privatisering og konkurranseutsetting som den ene veien til saligheten. Vi vil også bruke en helsedebatt til å snakke litt om de positive løftene som SV har synliggjort mulighetene for i sitt alternative budsjett. Vi har litt tidligere i debatten vært inne på behovet for bedre grunnbemanning og flere hele og faste stillinger i omsorgen. SV setter av midler til dette både i spesialisthelsetjenesten og i primærhelsetjenesten. I det siste har vi sett nye oppslag om vold og overgrep mot beboere og ansatte i eldreomsorgen, og det haster med en plan for å møte dette. Jeg viser til representantforslaget fra Karin Andersen og meg selv sist uke, noe også Karin Andersen var inne på i et innlegg tidligere her i dag. Her trengs flere og ulike tiltak naturligvis, men dette handler også helt utvilsomt om behovet for tilstrekkelig og kvalifisert bemanning, og SV er ikke redd for å øremerke tiltak til slike formål når det trengs. Debatten har vært litt tannløs. Den har vært skarp, men tenner er det ikke mange som har snakket om, et par unntak har det vært. Vi synes vi har snakket lenge nok om tennene som en del av kroppen – uten å bygge ut en tannhelse som tar dette slagordet på alvor. Dette er fortsatt et av de helseområdene der sosial ulikhet slår sterkest ut, og en reform er på overtid. Målet vårt er at ingen skal betale mer enn 2 500 kr i tannlegeutgifter per år. Dette vil koste, men SV vil ta første skritt i sitt forslag for neste års budsjett gjennom en solid utvidelse av den offentlige tannhelsetjenesten for de unge og for de eldre. Vi tror det er veien å gå. Den skal være gratis for ungdom fram til fylte 20 år og billigere enn nå fram til 30 år. Og de eldre over 75 år må få tilbake gratis tannkontroll. Naturligvis vil vi ikke ta støtten til tannregulering fra barn som trenger det. Alt dette har inndekning i SVs budsjettforslag, som vi gjerne skulle sett vedtatt. Med dette vil jeg ta opp forslag nr. 31 i sak nr. 1 som SV står alene bak.
Torleif Hamre (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
En siste visitt til kommuneøkonomien: Vi tror ikke at statlig styrt eldreomsorg i kommunene er veien å gå, selv om staten naturligvis må finansiere egne reformer og gjerne også øremerke midler til særlige satsingsområder. Men eksperimentet med statsdrevet eldreomsorg i kommunene har brakt fram noe svært interessant. Det viser seg nemlig at midlene ikke strekker til – ikke der heller. Når staten skal drive kommunal eldreomsorg, ser staten med andre ord at det er dyrere enn forutsatt. Og hva skjer så? Jo, vi får en proposisjon med endringer i statsbudsjettet for inneværende år som etterbevilger 41,5 mill. kr til forsøkskommunene. Ettersom: «Det forventede merforbruket antas blant annet å ha sammenheng med økt behov for tjenester i enkelte av forsøkskommunene.» Jeg er sikker på at behovet er reelt, og at pengene trengs, men er det grunn til å tro at det er annerledes i kommuner som ikke har statsfinansiert omsorg, og som ikke får etterbetalt utgifter som viser seg å bli større? Dette kunne vært et lærestykke i kommuneøkonomi for regjeringen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Jeg er rett og slett ikke enig med representanten Erlend Larsen i beskrivelsene. Han trekker fram små summer på utvalgte poster, men i realiteten er det en ganske tydelig retning fra de tre opposisjonspartiene han refererer til, som velger den offentlige helsetjenesten, ikke den private, som står opp for like tjenester til alle, uansett hvem du er og hvor du bor. Jeg ville trodd det var større sprik mellom de partiene representanten Larsen representer i sitt regjeringsfelleskap, når vi ser litt bakover i tid og i de alternative budsjettene som da ble lagt fram.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
For Arbeiderpartiet skal eldreomsorgen være best mulig, ikke billigst mulig. Når jeg hører representanten Bruun-Gundersen, er det en omtale med omsorg for de private logoene som har hatt i oppdrag å utføre denne tjenesten. Vi er opptatt av at eldre skal få et vidt spekter av tilbud. Når man bor hjemme, skal man få dagaktivitetstilbud. Fremskrittspartiet endrer nå den tilskuddsordningen som gjør det mulig for kommunene å lage dagaktivitetstilbud for mennesker med demens. Vi vet at det utgjør forskjellen mellom en strevsom hverdag og en slitsom hverdag om kona di eller mannen din har et dagaktivitetstilbud å gå til når man opplever demenssykdom. Så for Arbeiderpartiet er det helt klart de ulike tilbudene og den bredden man kan tilby lokalt som er viktig, og hvis man da har satt bort brorparten av oppdraget til en privat leverandør, har man ikke den fleksibiliteten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
For Arbeiderpartiet er det viktig at vi har en spesialisthelsetjeneste for alle innbyggerne i Norge. Vi er 5 millioner innbyggere og den mest begrensede ressursen vi har, er tilgangen på gode fagfolk. Den skal være like god om man bor i Alta eller om man bor i Oslo. Det er Arbeiderpartiets hovedanliggende. Derfor er det viktig for oss å holde på det statlige eierskapet av sykehusene og den regionale organiseringen. Og så er vi like kritisk som representanten Lundteigen til måten helseforetakene har blitt styrt på, særlig i det siste. Det er 20 år siden helseforetaksreformen kom, så her er det behov for å gjøre tilpasninger for framtiden. Vi må få ned andelen innsatsstyrt finansiering, der tror jeg vi er helt enige. Vi må få bort markedstenkningen, nøytral moms, alle insentiver til å outsource og sette ut oppgaver som hører sykehusene til. Og så må vi få en gjenreisning av tillit og faglig skjønn, og det arbeidet har Arbeiderpartiet allerede startet på.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Representanten Bruun-Gundersen viet lite oppmerksomhet til beredskap i innlegget sitt. Jeg hørte egentlig ingenting om det – og det i en situasjon hvor den nordlige landsdelen uke etter uke opplever at beredskapen er redusert, at det er ekstraordinære tiltak – helikopter i stedet for fly – som gjør at man opprettholder beredskapen. Konsekvensen av det blir at personellet blir overforbrukt, og at man får en personellkrise når man i utgangspunktet hadde mangel på fly og mangel på annen type personell. I helgen ble dette enda mer alvorlig da fem av flyene til den nye operatøren, Babcock, ble satt på bakken. Likevel framholder helseministeren at beredskapen er 100 pst. Da regner han altså med alle de ekstraordinære tiltakene. Er dette en situasjon som Fremskrittspartiet er beroliget av?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Krisen i luftambulansetjenesten er alvorlig. På tross av statlig støtte er det fortsatt svikt i beredskapen langt utover kontraktkravene. Hvis ikke ekstratiltakene hadde vært satt inn, ville svikten vært enda større. Men ekstraordinære tiltak er nettopp det – de er ekstraordinære – og de er for ressurskrevende til å kunne være løsningen over lang, lang tid, slik de har vært nå. Med det helseministeren sier i sitt innlegg om situasjonen etter at det i helgen kom for en dag at fem av operatørens fly ble satt på bakken, i tillegg til de utfordringene som var fra før – hvilken oversikt har helseministeren over tilgjengelighet og beredskap, slik situasjonen er nå?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Helseministeren har sagt gjentatte ganger at han har fått daglige rapporter. Det som har vært kjent, er at operatøren har en utfordring med å skaffe tilstrekkelig personell. Det er fordi man må utdanne dem og sjekke dem ut på de nevnte flytypene. Der finner man ikke en løsning før ut i neste kalenderår. Når det så gjelder det som har kommet de senere dagene – tekniske utfordringer – kommer det oss nå for øre at disse tekniske utfordringene har vært kjent for Luftambulansetjenesten siden august. Hvor lenge har statsråden kjent til de tekniske utfordringene?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Da bekrefter helseministeren at dette har vært kjent for ham siden august – på samme tid som Luftambulansetjenesten fikk vite om det. Som erstatning for de fire kortbaneflyene som er satt ut av drift nå, setter man altså opp ett – hvis jeg har forstått det riktig. Er det slik at statsråden avviser å bruke andre leverandører når Babcock ikke leverer, og har Luftambulansetjenesten eventuelt forhandlet bort muligheten til å bruke andre leverandører i sin kontrakt med Babcock? Det hadde vært viktig for Stortinget å få klarlagt akkurat de mulighetene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Det begynner å bli langt ut i helsedebatten. For oss i Arbeiderpartiet er det faktisk fortsatt aller viktigst at vi har en solidarisk helsetjeneste. God helse og livskvalitet skal være like tilgjengelig uansett hvem man er, eller hvor man kommer fra. Det er stadig færre som synes at den politikken regjeringa fører på dette området, er god. Fastlegeordningen vakler, bemanningssituasjon og arbeidsforhold i tjenesten forverres, og i dag avslører VG store mangler når det gjelder eldre multisyke som skrives ut for tidlig fra sykehus og blir overlatt til seg selv. Så har vi krisen i luftambulansen. Den er alvorlig, og det gjelder ikke bare de fem flyene som nå står på bakken. Også de andre flyene som er i drift, har sterke begrensninger. De kan f.eks. ikke lande på kortbanenettet når det er mer enn 15 knop sidevind, som det ofte er i nord. Jeg må si at da jeg hørte representanten Bruun-Gundersen forsvare operatøren, trodde jeg nesten ikke mine egne ører. Hun sa at nå var det en fordel at vi hadde en privat operatør som kunne stilles til ansvar for tjenesten. Vel, verktøykassen til denne operatøren er tom. De har ikke fly å sette inn. Beredskapen er svekket. Flygerforbundet ber i dag myndighetene om å vurdere å sette alle fly på bakken til feilen er funnet. Dette er en profesjon som ikke har for vane å skremme opinionen. Det må anses å være et godt faglig råd, som jeg forutsetter at statsråden og de rette myndighetene lytter til. Så skal jeg ta en stemmeforklaring fra Arbeiderpartiets side når det gjelder de løse forslagene som har kommet inn. Vi kommer til å støtte forslagene nr. 31, 33, 36 og 37. Vi kommer subsidiært til å støtte forslagene nr. 32 og 34 da de ligner litt på vårt forslag nr. 38, når det eventuelt ikke får flertall – blir det nå vedtatt, skal vi være glade.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Jeg tar ordet ene og alene til representanten Lundteigens helt uriktige framstilling av Arbeiderpartiets votering i juni 2018, der han tillegger Arbeiderpartiet ansvaret for at det ble inngått en kontrakt med operatøren Babcock i luftambulansen. Det er helt feil. Representanten Lundteigen må lære seg å regne stemmer i denne sal og finne ut hvem det er som har flertall. Når det er sagt, stemmer vi ikke for Senterpartiets forslag om å heve kontrakten med Babcock i dag, midt i en krise i tjenesten. Om man samler alle tilgjengelige ressurser fra den gamle operatøren, vil det ikke være tilstrekkelig til å dekke pasientenes behov. Det synes vi i Arbeiderpartiet er helt uansvarlig. Vi vil ikke sette norske pasienter i en sånn situasjon.