Bent Høie (Høyre), 2013-12-11:
Jeg vil takke representanten Bøhler for å ta opp et tema som er viktig, og som det også er helt forventet at han som stortingsrepresentant for Oslo tar opp, fordi befolkningsveksten i hovedstadsområdet er, som interpellanten er inne på, større enn en tidligere har lagt til grunn. Helse Sør-Øst har engasjert SINTEF til et langsiktig kartleggingsarbeid av kapasiteten fram mot 2030–2040. Kartleggingen vil gi oss oversikt over kapasitetsbehovet i regionen på kort og på lang sikt, innen både somatikk, psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling. Dette arbeidet skal ferdigstilles i juni 2014. Omstillingsarbeidet i hovedstadsområdet har vært og er krevende. Noe av det første jeg gjorde etter at jeg overtok som helseminister, var derfor å ha flere møter om kapasitetsutfordringene med Helse Sør-Øst, Oslo universitetssykehus og Aker universitetssykehus. Dette var både for å få god informasjon om tiltak som er iverksatt for å møte vinteren 2014, og for å starte arbeidet med å få innsikt i hvordan en jobber med kapasitetsutfordringene på kort og mellomlang og også på lang sikt. En rekke tiltak er satt i verk for å øke den samlede kapasiteten i hovedstadsområdet. Ved Ahus har man satt i gang en rekke tiltak som kan øke kapasiteten raskt, for å unngå siste vinters veldige overbelegg, korridorsenger, økte ventetider og fristbrudd. Det jobbes samtidig med tiltak på mellomlang sikt. Her er noen eksempler: Akuttmottaket er reorganisert og utvidet, med erfarne overleger i front og etablering av en observasjonsenhet med 22 senger. Utvidelsen gjør at en raskere får undersøkt og tatt stilling til hva pasientene virkelig trenger, og samtidig får mulighet til å observere pasienter som det ikke er opplagt skal sendes videre til behandling på operasjonsstue eller sengepost. Erfaringen er at pasienter som tidligere ble innlagt, nå i større grad blir observert og behandlet i den nye enheten. Av disse observasjonspasientene kan de aller fleste bli skrevet ut etter ett døgn i gjennomsnitt. Kun et fåtall av dem trenger overføring til sengepost. Observasjonsenheten har vært i drift i seks måneder, og fylkeslegen har ifølge Ahus ikke mottatt noen saker fra akuttmottaket i denne perioden. Det er også opprettet ti senger i en ny enhet for medisinsk overvåking som ivaretar de sykeste pasientene. Den enheten besøkte jeg selv for kort tid siden og så det positive ved den. Det fører også til at ordinære sengeområder skjermes for noen av de mest ressurskrevende pasientene. Deler av det tidligere pasienthotellet er ombygd til 25 sykehussenger for pasienter med behov for sammensatte tilbud innen geriatri, generell indremedisin og lindrende behandling. Tilbudet åpnet i november i år. Ved Ski sykehus er det tatt i bruk 23 senger, primært med tanke på pasienter som nesten er ferdigbehandlet, og pasienter som trenger lindrende behandling. Fra desember er det inngått avtaler med Diakonhjemmet og Lovisenberg Diakonale Sykehus om å ta imot enkelte indremedisinske pasienter fra Ahus. Avtalen er å øke antallet pasienter fra Ahus også i 2014. Sykehuset har fortsatt overbelegg til tross for de tiltakene jeg har nevnt. I 2014 vil kapasiteten for medisinske og kirurgiske pasienter ved Nordbyhagen økes. Det samme gjelder antall senger ved Ski sykehus. Etableringen av kommunalt øyeblikkelig hjelp døgntilbud i kommunene antas også å redusere antall innleggelser ved Ahus. I tillegg til gode tiltak ved Ahus har sykehusene i hovedstadsområdet inngått en avtale om å hjelpe hverandre ved kritiske behandlingstopper, som f.eks. ved et influensautbrudd. Samtidig vil det alltid være situasjoner hvor det kan være nødvendig å prioritere akuttbehandling framfor planlagt behandling. Oslo universitetssykehus har god kapasitet på mange områder, men også store utfordringer. Særlig gjelder dette innen enkelte kirurgiske fag og postoperativ og intensiv virksomhet. OUS har utfordringer knyttet til bygningsmasse, personell og organisering av virksomheten. Det er igangsatt omfattende tiltak for å oppgradere bygningsmassen på Ullevål og Radiumhospitalet. Oslo universitetssykehus opplyser at flere sengeposter på Ullevål sykehus tidvis har svært høyt belegg. Det pågår en rekke prosjekter som vil styrke kapasiteten i sykehuset, både på kort og på mellomlang sikt. Ved Ullevål, Rikshospitalet og Radiumhospitalet etableres det til sammen ni nye operasjonsstuer. Oslo universitetssykehus oppgir at det er mulighet til å bygge ytterligere tre stuer samt postoperativ- og intensivsenger. Oslo kommune skal oppgradere og gjenåpne operasjonsstuene på Legevakten i Storgata. Dette skal etter planen være gjennomført ved årsskiftet 2014–2015. Da blir det ledige arealer på Aker sykehus. Oslo universitetssykehus er i dialog med Akershus universitetssykehus om utnyttelse av disse lokalene. Oslo kommune ønsker også å etablere flere kommunale akutte døgnsenger på Aker sykehus. Det planlegges et brystsenter ved Radiumhospitalet og et prostatasenter ved Ullevål sykehus. Dette vil samle fagmiljøene og gi mulighet for økt behandlingskapasitet. Oslo universitetssykehus ser på oppgavefordelingen i Oslo, slik at kapasiteten utnyttes best mulig til pasientbehandling. Både Lovisenberg sykehus og Diakonhjemmet ønsker å utvide aktiviteten og har mulighet til å øke kapasiteten. Mangel på spesialsykepleiere er imidlertid et stort problem ved alle sykehus. Oslo universitetssykehus gjennomførte flere tiltak for å øke rekrutteringen av spesialsykepleiere, bl.a. rekrutteringstillegg og utlysninger i hele Norden. Tiltakene har dessverre ikke hatt den ønskede effekten. I sommer vedtok Oslo universitetssykehus å innføre 100 utdanningsstillinger for spesialsykepleiere for på den måten å øke tilfanget av spesialsykepleiere i årene som kommer. Det er satt i gang et arbeid med utviklingsplan og idéfase ved Oslo universitetssykehus. Som en del av dette arbeidet vurderer en også løsninger i et mer kortsiktig perspektiv. Det er også nødvendig å sette inn tiltak for å oppfylle bygningsmessige lovkrav. Det er ingen tvil om at det er behov for å se på framtidige løsninger for Oslo universitetssykehus på lengre sikt, noe som bl.a. kan innebære videre utbygging på Gaustad. I mine møter med Helse Sør-Øst, Oslo universitetssykehus og Ahus har jeg lagt stor vekt på spørsmål rundt pasientsikkerhet. Oslo universitetssykehus har prioritert pasientsikkerhet helt siden etableringen i 2010, nettopp fordi omstilling kan være forbundet med økt risiko for uønskede hendelser. Det ble tilrettelagt for systemer, rutiner, opplæring og oppfølging i hele organisasjonen, og det ble etablert en sentral stabsavdeling for pasientsikkerhet og kvalitet. Oslo universitetssykehus har felles elektronisk melde- og oppfølgingssystem for uønskede hendelser og har rutiner for å gjennomgå slike hendelser i avdelingene. Det er etablert pasientsikkerhets- og kvalitetsutvalg i alle klinikker, i en rekke avdelinger og i sykehusets ledergruppe. Det er ansatt egne kvalitetsrådgivere med ansvar for pasientsikkerhet og råd og veiledning til de ansatte. I høst ble det opprettet en analysegruppe som går gjennom de mest alvorlige hendelsene, og som skal støtte ansatte, pasienter og pårørende som er involvert. Sykehuset gjennomfører flere forskningsprosjekter knyttet til pasientsikkerhet. Snart publiseres en undersøkelse av alle uønskede hendelser og infeksjoner hos pasienter som døde på OUS i 2011. En tilsvarende studie for 2012 er under etablering. I tillegg kommer Riksrevisjonens undersøkelser og evalueringsprosjektet «Evaluering av omstillingsprosessen i Helse Sør-Øst. Kunnskapsgrunnlag for videre utvikling frem mot 2020», som SINTEF gjennomfører – i tillegg til den nevnte utredningen. Her vil hovedstadsområdet være et særskilt tema. Prosjektet skal være ferdig rundt 2015. Akershus universitetssykehus har arbeidet mye med å utvikle en åpen og god meldekultur, og de publiserer løpende informasjon om uønskede hendelser på sine nettsider. I forbindelse med at Ahus fikk utvidet sitt opptaksområde, ble det reist spørsmål om antallet alvorlige hendelser hadde økt mer enn befolkningsøkningen tilsa. I 2012 ble alle alvorlige dødsfall gjennomgått som ledd i et tilsynssvar. Analysen fant ikke holdepunkter for en slik økning. Sykehuset har lagt stor vekt på å følge opp Kunnskapssenterets rapporter om 30 dagers dødelighet i 2011 og 2012. Et kvalitets- og pasientsikkerhetsutvalg analyserer alle alvorlige uønskede hendelser og ser på hva som kan gjøres for å hindre at slike hendelser oppstår. Rapporten som Riksrevisjonen nylig la fram, er en nyttig gjennomgang av omstillingen ved Oslo universitetssykehus så langt. Riksrevisjonen påpeker mange forhold som Oslo universitetssykehus nå arbeider videre med. Det er viktig å jobbe med de utfordringene som interpellanten tar opp. På Helse Sør-Østs styremøte 19. desember vil det derfor bli framlagt en rapport fra den nevnte arbeidsgruppen – en rapport som jeg er sikker på at også interpellanten vil lese med interesse – der disse forholdene tas opp enda mer konkret enn jeg tidsmessig har mulighet til å gå inn i i mitt svar. Men interpellanten kan føle seg trygg på at jeg kommer til å følge veldig nøye opp at utfordringene med kapasitet på mellomlang sikt blir håndtert av Helse Sør-Øst.