Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
La meg først litt humoristisk si at etter å ha hørt denne elendighetsbeskrivelsen av Møre og Romsdal må jeg være glad for at faren min fikk den studieplassen på NTH på slutten av 1950-tallet og kom seg ut før det var for sent. Skulle man bli presentert for Møre og Romsdal med det innlegget som nettopp ble holdt, måtte det være mange som tenkte at her står det stusselig til. Sannheten er selvsagt det motsatte; Møre og Romsdal er ikke bare et fantastisk vakkert fylke og et godt fylke å bo i, men også – etter tallene å dømme – et meget sterkt næringslivsfylke. Gode vilkår for konkurranseutsatt industri i Norge generelt opptar meg, men i Møre og Romsdal ser vi også veldig mange av de næringene, de fantastiske bedriftene, som Norge lever av. Møre og Romsdal er rett og slett et viktig industrifylke som faktisk har klart seg bedre igjennom finanskrisen enn mange andre fylker i det landet som har klart seg bedre enn de fleste andre land igjennom finanskrisen. Møre og Romsdal er faktisk et av de beste fylkene i et av de beste landene i verden. Det kan ikke være noen dårlig karakteristikk. Så vet vi at Møre og Romsdal har noen næringer som er ekstra utsatt for den internasjonale krisen. I Møre og Romsdal er betydelige deler av norsk konkurranseutsatt industri representert. Maritim og offshorerettet industri er sterkt til stede i denne delen av landet. Møbelindustrien er den største i landet og bidrar til å sette norsk kvalitet på kartet rundt om i verden. Fylket har også Norges største aluminiumsverk. I tillegg er Møre og Romsdal, målt i verdiskaping, Norges største sjømatfylke. Disse tallene forteller jo i seg selv at om ikke næringspolitikken i Norge har virket noe annet sted, har den i hvert fall virket i Møre og Romsdal. Her har den virkelig ført til at Møre og Romsdal er et slagkraftig og sterkt fylke. Men vi vet at der eksportmarkedene nå forsvinner eller er blitt kraftig redusert, der får også eksportrettede bedrifter utfordringer. Prosessindustrien, som i stor grad er avhengig av internasjonale råvarepriser, er av de næringene som har merket finansuroen og det internasjonale økonomiske tilbakeslaget sterkest. Aluminiumsverket i Sunndal har merket dette. Aluminiumsprisene falt med 60 pst. Aluminiumseksporten fra Norge gikk ned med 36 pst. Nå ser vi heldigvis tegn til bedring, både når det gjelder priser, og når det gjelder etterspørsel, og det er positivt. Og som kjent ble det nylig gjort grep fra Hydros side for å sikre seg framtidig tilgang til råvarer, som forhåpentligvis også kommer den norske produksjonen til gode. Regjeringen har gjennomført en rekke tiltak for å redusere de negative konsekvensene av finansuroen. Tiltakene har kommet konkurranseutsatt industri til gode. Konkrete eksempler er fleksible permitteringsordninger, midlertidig skattelette ved å kunne tilbakeføre underskudd mot tidligere års overskudd og økt satsing på utdanning og kompetanse i bedriftene. Kapitalmarkedstiltakene og redusert rente har også betydd mye. Målet med tiltakene har vært at bedriftene skal komme styrket ut av finansuroen. Samtidig har maritim og offshorerettet industri fått en spesiell oppmerksomhet gjennom revidert nasjonalbudsjett, med en rekke tiltak som skal hjelpe norske verft og maritime utstyrsleverandører igjennom en tøff tid. Etter innspill både fra GIEK, Innovasjon Norge, Eksportfinans og mange andre fikk vi på plass en pakke som bl.a. innebærer 10 mrd. kr mer i GIEKs garantiordninger, 200 mill. kr i økte rammer for innovasjonslån fra Innovasjon Norge og en rekke andre ordninger for maritim sektor. La meg avsløre en hemmelighet. Ingen av disse tiltakene gjelder bare i Møre og Romsdal; de gjelder i hele Norge. Men mange av dem vil komme Møre og Romsdal spesielt til gode, fordi Møre og Romsdal har industrier, bedrifter, som har spesiell nytte av disse tiltakene. Vi har også bidratt til styrking av den maritime forsknings- og innovasjonsinnsatsen. For å stimulere nettverk og klynger har Innovasjon Norge i samarbeid med Norges forskningsråd og SIVA utviklet programmene Arena og Norwegian Centre of Expertise. Møre og Romsdal har et tungt maritimt miljø. Det er derfor ikke tilfeldig at NCE Maritime er lagt til Ålesund. Interpellanten peker på mange konkrete rammevilkår som er av betydning for industrien. Mye av dette ligger under andre statsråder, men jeg kan forsikre om at både samferdselsministeren, olje- og energiministeren, kunnskapsministeren, utenriksministeren og mange andre er opptatt av rammebetingelsene for næringslivet, også når det gjelder veiutbygging, rassikring, kraftsituasjonen og alle de andre spørsmålene som interpellanten tar opp. Kraftsituasjonen i Midt-Norge kjenner jeg godt til fra mitt eget fylke, som er i samme båt som Møre og Romsdal. Det er ingen tvil om at en av hovedårsakene til dette var ilandføringen av Ormen Lange-gassen uten at det samtidig ble lagt til rette for gode energiløsninger. Det var en tidligere regjering som sto for det. Det er gjort, og det er historie. Vi må nå finne gode løsninger slik at vi får både overføringsnett, at vi får ekstra kraftproduksjon og energiøkonomiseringstiltak som gjør at kraftbalansen i Midt-Norge blir bedre, og at utfordringene – ikke bare for industrien, men også for befolkningen generelt – blir løst. I Møre og Romsdal er det bl.a. en stor satsing på fornybar energi. Her finner vi Norges største vindpark som drives av Statkraft på Smøla. I fylket er det også gitt konsesjon til Norges første havvindpark. Havsul I er planlagt i havområdene utenfor Sandøy kommune. Satsingen gir ikke bare økt kraftproduksjon, men innebærer også spennende muligheter for industri- og næringsutvikling. Vi gjennomfører også tiltak for å styrke krafttilgangen til den kraftintensive industrien. For å understøtte inngåelsen av kommersielle kraftavtaler arbeider vi for å få på plass en garantiordning for kraftintensiv industris kraftkjøp og har også fått på plass en tilskuddsordning til industribedrifter som etablerer konsortier for felles innkjøp av kraft. Også på området rassikring, et område som ligger under en annen statsråd, har regjeringen gjort mye. Rassikring er et viktig satsingsområde for regjeringen, og i Nasjonal transportplan 2010–2019 legges det opp til en historisk satsing på rassikring. Her er det forutsatt at det i perioden 2010–2019 skal bevilges 1 mrd. kr per år til særskilte rassikringstiltak. Innenfor denne rammen legges det opp til å gjennomføre en lang rekke prosjekter på både riks- og fylkesvegnettet. Av denne store satsingen har regjeringen lagt opp til flere store rassikringsprosjekter på riksveiene i Møre og Romsdal i første fireårsperiode av Nasjonal transportplan. Jeg mener at resultatene taler for seg. Sysselsettingen i Norge er mye bedre enn i de fleste land vi kan sammenligne oss med. Når vi ser på den krisen som Europa nå er i, som USA har vært igjennom og forhåpentligvis kanskje er på vei ut av, så har vi i Norge resultater vi kan være svært stolte av. Og heldigvis er disse resultatene også godt synlige i det glimrende og gode, flotte fylket Møre og Romsdal.