Sigbjørn Molvik (Sosialistisk Venstreparti), 2003-04-01:
SV er, i likhet med resten av Stortinget, bekymret over deler av markedsføringa innenfor bransjen kosmetisk kirurgi, som vi oppfatter som til dels svært aggressiv. Særlig er vi sterkt kritiske til hvilken virkning denne markedsføringen har overfor barn og unge som utsettes for et svært sterkt press som dreier seg om utseende og kroppsfiksering. Denne markedsføringa fører da også til at mange unge ønsker å få foretatt kosmetiske kirurgiske inngrep som ikke kan sies å være medisinsk begrunnet. Dette er da også bakgrunnen for at bransjen sjøl, ved Norsk plastikkirurgisk forening, har innført vedtekter som sier at kosmetisk kirurgi av irreversibel karakter ikke skal utføres på personer under 18 år. Dette syns vi i SV er bra. Det viser at bransjen sjøl, iallfall deler av den, innser at dette er et problem, og forsøker å ta ansvar for å få til en forsvarlig praksis. Men dessverre er det slik at deler av denne bransjen ikke opptrer like ansvarlig som Norsk plastikkirurgisk forening ønsker. Derfor er det SVs syn at de begrensninger bransjen sjøl forsøker å sette, ikke er tilstrekkelige for å komme det jeg vil kalle en uetisk praksis, til livs. Derfor må det offentlige og helsevesenet i større grad ta et ansvar både for hvilke regler som skal gjelde, og for håndhevelsen av disse reglene. Pasientrettighetsloven har bestemmelser som sier at den helserettslige myndighetsalder er 16 år. Det er også gjort unntak for denne aldersgrensen dersom tiltakets art er av en slik karakter at en annen myndighetsalder skal gjelde. Helseministeren har i brev til komiteen datert 29. januar i år sagt følgende: «Man har på denne bakgrunn lagt til grunn en 18 års aldersgrense for å kunne samtykke til kosmetiske inngrep av ikke reversibel karakter.» Praksis viser likevel at det foretas slike inngrep på mange personer i Norge som er under 18 år. Derfor ønsker SV at dette strammes inn. Det kan gjøres på flere måter. Man kunne foreslå en lovendring, dvs. innføre et lovforbud. Det er også det som er utgangspunktet i Dokument nr. 8-forslaget fra de to representantene fra SV. Gjennom komitebehandlinga har vi fått en klar forståelse av at både helseministeren og regjeringspartiene er enige i at det foregår en uheldig og bekymringsfull praksis på dette området, og at noe bør gjøres. SV foreslår derfor i innstillinga, sammen med Arbeiderpartiet og Senterpartiet, å utarbeide forskrifter til pasientrettighetsloven, der det klart slås fast at det ikke skal foretas kosmetisk kirurgi på personer under 18 år, med mindre dette er klart medisinsk begrunnet gjennom en henvisning fra lege. Det er litt vanskelig å få tak i begrunnelsen for hvorfor regjeringspartiene ikke kan støtte et slikt forslag, så lenge man sier at man saklig sett er enig i behovet. Jeg viser til følgende flertallsmerknad, der også regjeringspartiene er med: «Flertallet mener derfor at problemet må vies mye større offentlig og politisk oppmerksomhet og krever effektive og tydelige tiltak.» Jeg viser også til at Legeforeningens president, Hans Kristian Bakke, uttaler til Vårt Land 22. februar i år at han er positiv til et slikt forbud som SV foreslår. Når det gjelder reklame, er det en liknende problemstilling. En samlet komite mener i realiteten at det er nødvendig å utforme en forskrift som strammer inn en stadig mer aggressiv reklame spesielt rettet mot barn og unge. Men flertallet vil altså ikke be Regjeringa gjennomføre det tiltaket alle synes å være enige om er nødvendig. Så er jeg glad for at helseministeren i sine brev til komiteen har gått langt i å love at han vil gjennomføre tiltak som har til hensikt å stramme inn denne praksisen når det gjelder både reklame og gjennomføring av kosmetiske operasjoner. Men SV mener at Stortinget burde gitt en klar marsjordre til statsråden allerede i dag. Det er også gledelig at en samlet komite ønsker at helsemyndighetene skal engasjere seg sterkere i problemet knyttet til slankepress og markedsføring av diverse typer slankemidler og -kurer. Jeg har også registrert at helseministeren er opptatt av dette. Så til kvaliteten på den kosmetiske kirurgien. Det gis i dag dispensasjoner for å utføre kosmetisk kirurgi uten spesialutdanning på dette feltet. Det er store penger å tjene i denne delen av helsevesenet, slik Kristoffersen var inne på, ikke minst i det private markedet. Vi ser også at private klinikker er i ferd med å tappe det offentlige helsevesen for kompetanse, slik at ventelistene til nødvendig kosmetisk kirurgi er økende. Mindretallet ber derfor om at dispensasjonspraksisen blir strammet inn, og at kompetansekravene blir skjerpet. Jeg viser til de forslagene som Asmund Kristoffersen tok opp, og det er altså fortsatt mulig for regjeringspartiene å stemme for forslag de saklig sett er enige i. Så er det også fremmet et forslag fra representanten Heikki Holmås som er omdelt i salen, og det vil representanten sjøl redegjøre for og begrunne i et seinere innlegg i debatten.