Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Det har slått meg når jeg har fulgt denne debatten i dag at det er ganske utrolig hvor mange ganger det er mulig for opposisjonen å bruke regjeringens skattelettelser. Man skulle nesten tro at det var en helt utømmelig kilde. Samtidig er det også ganske påtagelig hvordan de tidligere regjeringspartiene, altså de rød-grønne, nå har mulighet til å bevilge penger til alle gode formål som de ikke gjorde noe særlig med da de satt i posisjon i åtte år. Rollene er endret, men det er helt tydelig at det er lettere å være i opposisjon enn å sitte i posisjon. Regjeringen har fremlagt et forslag til statsbudsjett for 2015 med tydelige prioriteringer innenfor kunnskap, samferdsel, justis og helse. Samtidig er det funnet rom for betydelige lettelser i skatter og avgifter. Det er altså mulig å gjøre begge deler. Budsjettavtalen i Stortinget med Kristelig Folkeparti og Venstre har opprettholdt og forsterket prioriteringene i budsjettet for neste år. De fire samarbeidspartiene har bekreftet sin enighet om tydelige prioriteringer på viktige områder. Gjennom et godt budsjett kan vi bidra til å styrke norsk økonomi og bedre rammebetingelsene for dem som skal skape verdiene. I internasjonal sammenheng er norsk økonomi meget solid, selv om det er en økende usikkerhet. Store naturressurser, ikke minst olje og gass, og høy arbeidsinnsats har gitt et velferdsnivå som ivaretar de aller fleste, men samtidig også gitt noen utfordringer både for den enkelte husholdning, den enkelte bedrift og for landets økonomi som helhet. Kostnadsnivået i Norge er svært høyt sammenliknet med våre handelspartnere i Europa, og det har utviklet seg i gal retning. Velferd er ikke gratis, selv om den er offentlig. Noen må finansiere de godene som fordeles til enkeltindivider og grupper, og behovene kan synes uendelig store. Fremtidens utfordringer ble godt belyst i den forrige regjeringens perspektivmelding, som ble behandlet i Stortinget i 2013. I perspektivmeldingen til de rød-grønne ble det bl.a. påpekt behovet for å opprettholde god avkastning fra oljefondet, effektivisere offentlige sektor og øke arbeidstilbudet. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen tar disse utfordringene alvorlig, bl.a. ved å innføre et effektiviseringskrav til statlige etater som vil sikre fremtidige inndekningsbehov. Krav om produktivitetsgevinst i offentlige budsjetter er innarbeidet i mange land, men det er helt nytt i norsk sammenheng. Regjeringens forslag, som er ytterligere forsterket i budsjettforliket, er helt i tråd med anbefalinger fra OECD. Jeg registrerer at opposisjonen kritiserer regjeringens reform uten å ha egne alternativ på området. Å flytte mer arbeidskraft fra konkurranseutsatt sektor til en enda større oljefinansiert offentlig sektor er ikke svaret på de utfordringer vi står overfor. Vi har allerede gode eksempler på hvordan det er mulig for offentlig sektor å effektivisere, redusere utgiftene og oppnå bedre resultater. Jeg synes det er grunn til å fremheve den såkalte hedmarksmodellen, hvor Nav i Hedmark bare ved å benytte dagens regelverk har oppnådd over 80 mill. kr i innsparte sykepenger på ett år og fått flere tilbake i arbeid, og de har fått dem mye raskere tilbake i arbeid. Brukerne selv er gjennomgående veldig fornøyd. Så det viser at vi har mange dyktige mennesker i det offentlige – de må et regelverk og de må ha incitament til å foreta effektiviseringer og oppnå resultater. På vegne av Fremskrittspartiet er jeg glad for at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har fremlagt et budsjett med en klar retning og en tydelig prioritering av hvilke tiltak som er nødvendige for å løse behov innenfor viktige samfunnsområder. Flertallspartienes forslag til statsbudsjett gir ikke mer til alle, men prioriterer tiltak som er viktige for å bedre rammevilkårene for næringsliv og fastlandsindustri, motivere flere til økt engasjement, arbeidsinnsats og ikke minst stimulere til lønnsom sparing og investeringer. Det er også grunn til å minne om at det ikke alltid er størrelsen på bevilgningene som er avgjørende, men snarere at pengene brukes riktig og gir resultater som forventet. Vi skal måles på resultatene. Ved fremleggelse av regjeringens budsjettforslag ble det umiddelbart fokusert på to hovedelementer i budsjettet: skattelettelser og endringer i offentlige ytelser. Hver for seg veldig interessante fokus, som absolutt har en sammenheng. Det bør ikke være noen motsetning mellom å belønne arbeid og innsats og å opprettholde et godt sosialt sikkerhetsnett, snarere tvert om. For 2014 ble selskapsskatten og skattesatsen på lønnsinntekt redusert fra 28 pst. til 27 pst. Arveavgiften ble fjernet i sin helhet, og i tillegg ble formuesskatten redusert. For 2015 medfører budsjettforliket i Stortinget noen endringer i regjeringens foreslåtte skatte- og avgiftsopplegg, men hovedretningen er godt ivaretatt. Forliket gir skatte- og avgiftslettelser på 5,2 mrd. kr i 2015, samtidig som det gir økt innsats på viktige samfunnsområder. I sum er det da 12,5 mrd. kr som er gitt i skatte- og avgiftslettelser i løpet av to år. For å øke arbeidstilbudet og sikre velferden må det bli mer lønnsomt å arbeide, investere, ta risiko og bygge verdier. Budsjettforliket gir signaler i riktig retning og svarer på fremtidige utfordringer. For ordens skyld – siden det har vært nevnt i debatten – har ikke Fremskrittspartiet spesielt mange velbeslåtte kjernevelgere. Og siden vi er så få til stede, er det kanskje noen som vil hevde at akkurat nå har vi ikke så mange i det hele tatt, men vi har god representasjon blant gründere og små og mellomstore næringsdrivende. For dem er faktisk skattesatser og størst mulig likebehandling av formuesobjekter viktig for å gjøre det attraktivt for private å investere i næringsvirksomhet. Innføring av ny ordning med uføretrygd har også fått sterk fokusering denne høsten. Reformen, som ble vedtatt av Stortinget i 2011, skal innføres i 2015, og regjeringens forslag til overgangsordninger har blitt ytterligere styrket i budsjettforliket. Motivasjonen for uførereformen var å gjøre det enklere å kombinere arbeid og trygd, dvs. å fremme arbeidslinjen og skape muligheter for de altfor mange som står på utsiden av det ordinære arbeidsmarkedet. Verdien av vår fremtidige arbeidsinnsats utgjør den største delen av vår nasjonale formue. Skattelettelser i kombinasjon med større bevilgninger til forskning og utdanning er bidrag til å utvikle vår felles formue. Norge har et høyt kostnadsnivå, og vi må konkurrere på kvalitet og kompetanse. Derfor er det viktig å stimulere forskning som resulterer i kommersielt gode og innovative løsninger. Ordninger med skatteFUNN og de næringsrettede virkemidlene i Norges forskningsråd styrkes i neste års budsjett. I tillegg får enda flere lærere tilbud om videreutdanning, og det innføres en ordning med realfagskommuner nettopp fordi kunnskap er avgjørende viktig. Budsjettforliket gjør det også mulig å bygge 2 000 nye studentboliger i 2015, og lærlingtilskuddet kan økes med 4 000 kr per kontrakt. Behovet for mer vei og bane, ikke bare til nyinvesteringer, men også mer til vedlikehold, er godt ivaretatt i budsjettforslaget for 2015. For næringslivet og den enkelte bruker vil det merkes at det bevilges vesentlig mer til disse formålene. Det betyr at vi også klarer å ta igjen noe av vedlikeholdsetterslepet på vei og bane. Samtidig kommer infrastrukturfondet opp i 70 mrd. kr i 2015, og gir en betydelig kapitalbase hvor avkastningen kan brukes til fremtidig vedlikehold. For Oslo og Akershus er det viktig med regjeringens forpliktelse om 50 pst. finansiering av Fornebubanen, og at det legges inn planmidler allerede i 2015. Så er det også viktig at vi dobler kapasiteten på lokalnettet på jernbanen gjennom økte investeringer til å kjøpe nye togsett. Det skjer allerede til sommeren. Trygghet for enkeltmennesket er høyt prioritert. Justisbudsjettet gir virkelig et løft med fokusering på nye stillinger innenfor politi og påtalemyndighet og når det gjelder etterforskningskapasitet som styrkes. Vi får et betydelig fokus på helsebudsjettet med økt pasientbehandling på sykehusene. Jeg vil bare helt til slutt nevne at det har vært veldig mye fokusering på folk flest i denne debatten, og det er veldig bra. Det er prisverdig, og for folk flest er kanskje avgiftene like viktige som skattenivået. Fra Fremskrittspartiets ståsted er jeg veldig fornøyd med at vi klarte å få til betydelige lettelser i bilrelaterte avgifter. Gjennom konstruktive forhandlinger(presidenten klubber) med Kristelig Folkeparti og Venstre fikk vi faktisk til en pakke(presidenten klubber igjen) som var bedre enn det regjeringen i utgangspunktet hadde foreslått, og det er veldig bra. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)