Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2004-09-30:
En stor nordmann, Henrik Wergeland, har i diktet «Sønner av Norge» uttrykt betydningen og verdien av ytringsfriheten i en historisk sammenheng: «Frihetens Tempel i Nordmandens Dale, stander saa herlig i Ly af hans Fjeld. Frit tør han tænke og frit tør han tale, Frit tør han virke til Noriges Held.» En organisasjon som kaller seg American Civil Liberties Union går til et ytterpunkt når det gjelder å forsvare ytringsfrihet. De forsvarer nynazisters rett til å marsjere gjennom en bydel hvor mange holocaustofre bor, ved å vise til at «ytringsfrihet må respekteres i de mest ekstreme situasjoner, ellers gjelder den ikke i det hele tatt». Kristelig Folkeparti går imot en tolkning av ytringsfrihet som tilsier at hensynet til resultatet av ytringen er uvesentlig. Vern av rasistiske, nazistiske eller voldspornografiske ytringer med henvisning til nøytralitet er etter Kristelig Folkepartis syn mangel på respekt for personer som tilhører den gruppen ytringen rammer. Ytringsfrihetskommisjonen omtaler mediesystemet og utdanningssystemet som de to kanskje viktigste institusjoner eller «vegger», om vi vil, i det offentlige rom. En kommuniserende offentlighet vurderes som en forutsetning for politisk demokrati. Kontroll over nyhetsformidlingen gir stor potensiell påvirkningskraft over opinionen. Derfor er lovfesting av Redaktørplakaten viktig. Demokratihensyn tilsier at medias påvirkningskraft ikke må være konsentrert hos en eller noen få aktører. Ved regulering av eierkonsentrasjon i media må imidlertid hensynet til ressurstilgang for den enkelte redaksjon veies opp mot mulige konsekvenser av kontroll over nyhetsformidlingen. Målet er framfor alt å sikre mangfold som en viktig verdi i seg selv. Kristelig Folkeparti støtter grunnlovfesting av infrastrukturkravet, som innebærer en forpliktelse for staten til aktivt å medvirke til etablering og drift av kanaler ut i det offentlige rom, slik at individer og grupper sikres en faktisk ytringsmulighet. Etableringen av en åpen fjernsynskanal i det digitale bakkenettet kan være et eksempel på hvordan myndighetene kan legge til rette for en åpen og opplyst samtale i det offentlige rom. Allmennkringkasterne skal tjene de demokratiske verdiene i et samfunn. De skal ta vare på og utvikle nasjonal kultur og identitet, og de skal sikre kulturelt mangfold. NRK og de andre allmennkanalene spiller i denne sammenheng en viktig rolle når det gjelder å fremme kulturelt mangfold, tilby program som er allmenndannende, informere folk på en objektiv måte, garantere mangfold og tilby kvalitetsprogram. Som lisensfinansiert allmennkringkaster har Norsk rikskringkasting større økonomisk frihet enn andre medier og må derfor ivareta flere og andre områder i samfunnet enn hva kommersielle medier er pålagt. Kringkastingsmediet er i ferd med å bli digitalisert. Stortinget har sagt ja til at det skal bygges ut et digitalt bakkenett for fjernsyn. Dette gir nye utfordringer, både når det gjelder formidling, teknisk kvalitet og innhold. I møte med denne nye digitale tidsalder har det vært reist spørsmål om det fortsatt vil være aktuelt å tildele konsesjoner for å drive kringkasting. Uansett vil dette ligge noe fram i tid. Jeg tror ikke det er tvil om at det i overskuelig framtid vil være behov for å finne reguleringer, ikke minst for å sikre en fullgod kringkastingsdekning i hele vårt vidstrakte land. I alle fall vil NRK fortsatt være en sentral aktør i dette arbeidet. Kristelig Folkeparti legger vekt på at NRK skal være vår viktigste allmennkringkaster også etter at et digitalt bakkenett er en realitet. Ytringsfrihet skal først og fremst ivareta sannhet, demokrati og individets frie meningsdannelse. Kommersielle ytringer bidrar i liten grad til de prosessene ytringsfriheten skal ivareta. Det må ikke skapes tvil om adgangen til å gripe inn mot reklame som krenker likeverdet mellom kjønn, som er rettet mot barn, eller som virker diskriminerende i forhold til etnisitet. Om dette gjøres gjennom et eget ledd eller gjennom unntaksadgangen i hovedregelen i annet ledd, er ikke avgjørende. Resultatet må det imidlertid ikke være tvil om: Forbudene mot kjønnsdiskriminerende reklame, reklame rettet mot barn og reklame som er diskriminerende i forhold til etnisitet, videreføres. Den politiske filosofen Montesquieu definerte frihet som retten til å gjøre alt loven tillater. Ytringsfrihet er imidlertid en frihet under ansvar. Ansvaret ligger hos hver enkelt av oss for hvilke ytringer vi slipper inn, og hvilke ytringer vi slipper ut. Ankerfestet finner vi i den enkeltes samvittighet. Det er allikevel viktig at staten regulerer de ytringer som krenker enkeltmennesker eller grupper. Usensurert vold og sex kan gjøre uopprettelig skade hos barn og ungdom. Her må samfunnet fungere som et filter for å beskytte svake grupper.