Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-06-18:
Som det framgår av innstillingen, mener flertallet i komiteen, Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, at det er uheldig at mindretallet har benyttet sin mulighet til å bringe konflikten mellom Forsvarsdepartementet og Uniteam inn for Stortinget mens saken fortsatt er under etterforskning hos politiet. Jeg vil derfor ikke gå inn i sakens realiteter, utover å peke på at gjeldende regelverk gir grunnlag for å etablere et såkalt ikke-normalisert forhold til selskaper når innkjøper har grunnlag for å si at vedkommende leverandør har gjort seg skyldig i alvorlige forsømmelser mot etiske og faglige krav, noe Carl I. Hagen også understreket i sitt innlegg. Flertallet mener at det er ubestridelig at departementet under en annen statsråd i forrige stortingsperiode således hadde grunnlag for å reagere mot Uniteam. Når flertallet mener dette er en uheldig bruk av mindretallsrettigheten i kontroll- og konstitusjonskomiteen, er det begrunnet i en viktig basis i Grunnloven, nemlig læren om maktfordelingen mellom den lovgivende, den utøvende og den dømmende makt. Dette innebærer at Stortinget må vise varsomhet med hvilke saker som tas opp til behandling. Jeg vil vise til merknader fra Høyre og Kristelig Folkeparti i Innst. S. nr. 273 for 2002–2003, hvor disse partiene den gang pekte på at «det er klare betenkeligheter av konstitusjonell art ved å behandle som sak i kontrollkomiteen forhold som delvis er ferdigbehandlet i rettsapparatet, og som delvis ligger til behandling i rettsapparatet. Disse medlemmer viser til at domstolene, ut fra det maktfordelingsprinsippet som Grunnloven bygger på, har en stilling som selvstendig statsmakt. Dette betyr at Stortinget og Regjeringen ikke kan overprøve domstolens avgjørelser eller forsøke å påvirke disse avgjørelsene. Stortinget har tradisjon for å vise betydelig tilbakeholdenhet når det gjelder å behandle temaer som har tilknytning til en konkret sak som er under domstolsbehandling, og disse medlemmer mener at det er sterke grunner for at Stortinget burde holde på en slik tilnærming.» Vi mener at dette syn også bør gjelde når et forhold er anmeldt til politiet og er under etterforskning. Det er synd disse partiene nå har endret holdning i et forsøk på å ramme den sittende statsråd for et forhold som ble etablert under den foregående regjering. Jeg vil også vise til Dokument nr. 14 for 2002–2003, Frøilandutvalgets innstilling, side 58, spalte én, hvor det slås fast: «I hovedtrekk betyr det at kontrollen skal være forankret i statsrådens forhold, men at den også kan ta sikte på å avdekke feil og mangler i forvaltningen som ikke har direkte tilknytning til statsrådens forhold. Derimot skal komiteen ikke drive kontroll rettet mot private rettssubjekter.» Spørsmålet om Uniteam har brutt loven, er til behandling hos politiet. Utfallet av anmeldelsen og eventuell behandling i rettsapparatet burde vært avventet før saken ble tatt opp i kontroll- og konstitusjonskomiteen. Stortingets oppgave er å føre kontroll med at det er etablert tilfredsstillende kontrollsystemer, og at forvaltningen opptrer i henhold til gjeldende regelverk. Det er ikke Stortingets oppgave å opptre som domstol, og slik kan det lett bli oppfattet når man på denne måten går inn i en sak som er under politietterforskning. Når det gjelder forslaget fra Høyre og Kristelig Folkeparti, om å be Regjeringen foreta en avklaring av regelverket for bruk av ikke-normaliserte forhold overfor leverandører, er Fornyingsdepartementet allerede i gang med dette arbeidet. Jeg ser derfor ikke noe behov for et slikt vedtak.