Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-04-05:
Forsvaret har siden 1995 hatt en egen kulturminneforvaltning, fra 2002 etablert som en rådgivningsenhet i Forsvarsbygg. Denne egne kulturminneforvaltningen besitter unik kunnskap og erfaring knyttet til militære kulturminner. I 2002 ble ansvaret for eiendom som skulle ut av Forsvarets bruk, overført til prosjektet Skifte Eiendom. Med til denne bygningsmassen hørte de nasjonale festningene som i hovedsak ikke lenger skulle være i militær bruk. I juni 2002 ble Nasjonale Festningsverk etablert som en egen enhet innenfor Skifte Eiendom, med ansvar for å forvalte, bevare og utvikle de nasjonale festningsverkene som Stortinget har besluttet at staten fortsatt skal eie. Forsvarsbygg er gitt i oppdrag å samle oppgaver og funksjoner tilknyttet kulturminneforvaltning sammen med forvaltning av de nasjonale festningsverkene. Forsvarsbygg styrker på denne måten den kulturhistoriske kompetansen ved fra 1. juni 2005 å slå enheten Nasjonale Festningsverk sammen med rådgivningsenheten for kulturminner i Forsvarsbygg. Nasjonale Festningsverk skal bevare festningene som kulturminner gjennom å utvikle disse til etterspurte arenaer for kultur, næring og opplevelser. Basert på festningenes egenart og historie skal Nasjonale Festningsverk legge til rette for at det skapes gode opplevelser og nye muligheter for festningens gjester. Det skal skje i samspill mellom offentlige og private aktører og leietakere. Siden juni 2002 har det vært arbeidet med å etablere ny virksomhet på festningene og legge grunnlag for framtidig bruk og utvikling. I 2004 har vi sett gode resultater av dette arbeidet, grunnet tett samarbeid med lokale myndigheter, private aktører og offentlig forvaltning. Utfordringen er å finne brukere som kan bidra til å levendegjøre festningsverkene gjennom selvfinansierte løsninger. Erfaring fra Oscarsborg festning viser at det lar seg gjøre å kombinere vern og forretning, og at det finnes et potensial for å bruke kulturminner til å skape ny aktivitet og få økt verdiskaping i lokalsamfunnet. Enheten Nasjonale Festningsverk i Forsvarsbygg har som ambisjon å bygge opp en merkevare for positiv bruk av festningsverkene. I 2004 hadde festningene et betydelig besøk – hele 1,25 millioner mennesker – og da er Akershus festning holdt utenfor beregningene. Festningene representerer verdifulle rekreasjonsområder i lokalsamfunnene. Det er derfor inngått samarbeid med sentrale verne- og friluftsorganisasjoner, eksempelvis Oslofjorden Friluftsråd, som bidrar aktivt i utviklingsarbeidet. I samarbeid med kommunene er det vedtatt ferdselsbegrensninger for de områdene hvor det er nødvendig å skjerme natur- og kulturminneverdier. Dette bidrar til å opprettholde områdene som attraktive besøksmål. Basert på erfaringene fra bl.a. Oscarsborg festning har Nasjonale Festningsverk utviklet en ny organisasjonsmodell for forvaltning og utvikling av festningene. Nasjonale Festningsverk har etablert en lokal festningsledelse på hver festning. Nasjonale Festningsverk inngår direkte leie-, bruks- og lisensavtaler med leietakere, arrangører og leverandører på hver festning på vegne av Forsvarsbygg. Det er hver enkelt leietaker, arrangør eller leverandør som har ansvaret for den forretningmessige drift mot markedet. Deres tilbud og produkt skal være i henhold til føringene fra festningsledelsen, og er definert i avtalene med Nasjonale Festningsverk. Leietakere, arrangører og leverandører på festningene er i tillegg gjennom sin avtale med Nasjonale Festningsverk pliktig til å delta i en festningsforening. Festningsforeningene har koordinerende ansvar i forhold til produktutvikling, markedsføring, salg og bestilling. Festningsforeningen har et styre og vedtekter som regulerer dens økonomi og oppgaver. Inntektene til de enkelte festningsforeningene kommer i hovedsak i form av bidrag fra medlemmene, og skal dekke egne kostnader. Kommunen, fylket og andre viktige samarbeidspartnere samles i et fagråd for å være støttespillere til festningsledelsen og medvirke til lokal forankring. For å skape økonomiske forutsetninger for å forvalte komplekse og sammensatte kulturmiljøer ved festningene skal Nasjonale Festningsverk bidra til at det utvikles konsepter som kan generere inntekter. For 2005 vil utviklingsarbeidet bli konsentrert til de tre festningene Oscarsborg, Fredriksten og Kristiansten. Siden Stortinget har hatt et særlig fokus på Oscarsborg festning, vil jeg nevne noen erfaringer herfra. Blant annet har Forsvarsbygg kartlagt de økonomiske ringvirkningene av utviklingsarbeidet på Oscarsborg, der hele 27,6 mill. kr gjennom ulike arrangementer er tilført lokalsamfunnet rundt festningen. Det har vært et viktig anliggende å åpne festningen for nye publikumsgrupper gjennom positive aktiviteter og god tilrettelegging. Oscarsborg kan vise til nærmere 80 000 besøkende i 2004, hvorav 50 000 i en hektisk sommersesong. I den forbindelse har det vært gjennomført en brukertilfredshetsundersøkelse, der ni av ti besøkende sa at de var fornøyd eller meget fornøyd med besøket på festningen. Oppsummert vil jeg si at omstillingen av Forsvaret gir en unik mulighet til å bringe viktige historiske nasjonalklenodier som festningene over fra militært til sivilt bruk. Beliggenheten og historien gjør festningene til unike arenaer, med et potensial til verdiskaping og rekreasjon for lokalmiljøer og tilreisende. Som andre kulturminneforvaltere har også Forsvaret utfordringer når det gjelder den utøvende forvaltningen. Verneplan- og tilstandsrapportarbeid har avdekket betydelig etterslep på vedlikehold. Det er derfor behov for forutsigbarhet og langsiktighet i det videre arbeidet med å forvalte festningene på en god måte. Det er forutsetningen for å bevare anleggene for ettertiden at arbeidet med å skape langsiktig økonomisk bærekraft gjennom turisme og ny bruk lykkes. Når det gjelder den delen av spørsmålet som gjelder framtidig forvaltning av våre nasjonale festningsverk, vil jeg vise til at dette sorterer under en annen statsråds konstitusjonelle område. Moderniseringsministeren har i St.prp. nr. 1 for 2004-2005 om Moderniseringsdepartementets budsjett orientert om at det er iverksatt arbeid med en helhetlig gjennomgang og vurdering av statens samlede bygge- og eiendomsforvaltning med sikte på endringer som vil gi en best mulig forvaltning. I denne gjennomgangen vil ivaretakelse av statens kulturhistoriske eiendommer og spørsmål om eventuell egen organisasjon av denne typen eiendommer også bli vurdert. Moderniseringsdepartementet har ledet en arbeidsgruppe som utreder dette, og som nå er i en avsluttende fase. Moderniseringsdepartementet har opplyst at Regjeringen tar sikte på å komme tilbake til Stortinget med eiendomsforvaltningen i løpet av 2005.