Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2005-05-24:
Finnmark skal fortsatt være under norsk statlig kontroll. Vi går imot finnmarksloven fordi vi tar folk på alvor. Derfor skal jeg garantere at Kystpartiet vil stemme imot finnmarksloven når den skal stemmes over her i Odelstinget. Jeg vil si meg enig med ordføreren i Måsøy, Ingalill Olsen fra Arbeiderpartiet, når hun i et innlegg i Altaposten hevder at det er «forakt for folk» når flertallet i Finnmark fylkesting ikke tar hensyn til at 11 000 finnmarkinger har underskrevet oppropet mot finnmarksloven. Hun skriver videre at underskriverne representerer 20 pst. av de stemmeberettigede, noe som utgjør 40 pst. av dem som avgav stemme ved siste valg. Vi kan være enig eller uenig i hvordan forslaget til lov til slutt er blitt, men å framstille det som et historisk øyeblikk er en underlig oppfatning av demokratiet. Aldri har vi sett en slik folkebevegelse og et slikt engasjement i Finnmark. Våre fylkestingspolitikere brydde seg ikke om det. Det er en ganske grei beskjed at 11 000 personer underskrev. De vil ha stemmene, men de bryr seg ikke om hva de mener. Jeg er enig med henne. Flertallet på fylkestinget brydde seg ikke om de 11 000 underskriftene. Men det gjorde Kystpartiets representant, og det gjør Kystpartiets stortingsrepresentant her. Stortingsflertallet, regjeringspartiene og Arbeiderpartiet, bryr seg ikke om at 40 pst. av Finnmarks stemmeberettigede har protestert mot loven. Stortingsflertallet mener at finnmarkingene er feilorientert og desorientert. De mener at finnmarkingene ikke har forstått saken. Det kan godt hende det er riktig. For hvordan skulle finnmarkingene og andre få tak i informasjon om finnmarksloven? Ikke engang fylkestingsrepresentantene fikk all informasjon om saken før kvelden før saken kom opp i fylkestinget i Finnmark. Først da fikk Kystpartiets fylkestingsrepresentant dokumentasjon på mer enn 100 sider til gjennomlesning. Komiteen på Stortinget har gjennom hele prosessen unntatt saken fra offentligheten. Da blir det lite relevant å hevde at finnmarkingene ikke forstår eller vet hva saken dreier seg om. På bakgrunn av denne merkelighet har representantene Storberget, Helleland og Marthinsen gått ut i avisene, slik de gjorde i Dagbladet sist søndag, og hevdet at motstanderne framsetter usannheter, og anklager dem for å villede debatten. Ordfører Ingalill Olsen fra Arbeiderpartiet tar situasjonen på kornet når hun skriver: «Vi har sett ekstremistiske utslag knyttet til Finnmarksloven som at sametingspresidenten har krevd samisk eiendomsrett til hele Finnmark». Videre: «Ingen tar til motmæle når samiske representanter trakasserer andre. Sannsynligvis fordi de ville blitt kalt rasister alle sammen.» Jeg er enig med henne. For hva skjer med dem som avviser finnmarksloven fordi den legger opp til en forskjellsbehandling ut fra etnisitet? Representantene Storberget, Helleland og Marthinsen er ute i avisene og kaller argumentasjonen for samehets. Representantene for Sametinget kaller kritikerne for rasister. Realiteten er jo den motsatte. I denne saken er det samene, Storberget, Helleland og Marthinsen som oppfører seg udemokratisk mot finnmarkingene når de vil ha Odelstinget til å vedta denne loven, som finnmarkingene oppfatter som et overgrep mot Finnmarks befolkning. Ingalill Olsens holdning står i kontrast til Arbeiderpartiets finnmarksrepresentant Karl Eirik Schjøtt-Pedersen. Han er såre fornøyd. Han mener at advokat Geir Haugen, som i flere tiår har ført en rekke saker for å sikre samiske rettigheter, ikke minst når det gjelder reindriftsnæringen i Finnmark, tar feil når han mener at finnmarksloven vil føre til at det på løpende bånd vil komme krav om privat eiendomsrett over store deler av Finnmarksvidda. Haugen, som advokat for reindriftssamene, mener kort og godt at de rettmessige eierne får hele Finnmark. Hvordan kan han si noe som bryter så fundamentalt med hva talspersonene for finnmarksloven sier? Haugen tror at vi vil oppleve at det reises en rekke saker for Finnmarkskommisjonen i kjølvannet av finnmarksloven. Han er helt sikker på at vi om noen år vil ha et helt annet eiendomskart i Finnmark enn i dag. Der staten i dag er grunneier – og det er de samme områdene som Finnmarkseiendommen er tiltenkt å overta – vil nye grupper eller enkeltpersoner sikres eiendomsretten. Det vil melde seg en rekke lignende krav fra ulike områder av Finnmark, slår Haugen fast. Men ifølge Schjøtt-Pedersen har nok heller ikke denne rutinerte og erfarne rettighetsadvokaten forstått hva saken dreier seg om. Jeg mener at Stortinget vil innføre en etnisk lov med utgangspunkt i feil oversettelse av begrepet «indigenous people» i ILO-konvensjon nr. 169, en lov som vil sende Finnmark ut i et kaos av konflikter og rettssaker, og som vil ende med at allmenningen i Finnmark blir privatisert. Derfor vil jeg stemme imot finnmarksloven.