Helene Falch Fladmark (Venstre), 1998-12-10:
Denne budsjetthøsten har vært spesiell på mange måter. Den økonomiske situasjonen har ført til at Stortinget er i ferd med å vedta et budsjett som er strammere enn på mange år. Hensikten er som kjent først og fremst å stabilisere norsk økonomi, slik at den unaturlig høye renten kan gå ned. Når flertallet gikk inn for at innstrammingen skulle skje uten noen økning i skatter og avgifter, måtte kuttene i de offentlige utgiftene bli smertefulle, noe vi som sitter i denne komiteen, også måtte slite med. Naturlig nok har det i høst også vært mye fokusering må studielånsrenten. Da et politisk flertall, bestående av Arbeiderpartiet og Høyre, innførte markedsrente på studielån, var det mot Venstres stemme. Når renten har gått til værs, ser vi at denne ordningen har ført til problemer for mange unge i etableringsfasen. Nå er det ikke flertall for å gjeninnføre politisk styrt rente, og Lånekassen jobber derfor for fullt for å få på plass en ordning med fast rente for dem som ønsker det. Men det viktigste er jo at renten går ned. En god studiefinansiering er en forutsetning for at alle skal ha en reell lik rett til utdanning. Studentgruppen har endret seg mye de siste årene, og vil gjøre det i enda sterkere grad fremover når flere voksne får anledning til å ta etterutdanning. Dette medfører utfordringer for støttesystemet. Det er derfor fornuftig at Regjeringen har satt ned et utvalg som skal vurdere hvordan støttesystemet kan møte disse utfordringene. Like viktig som gode finansieringsordninger er gode velferdstilbud. Spesielt for dem som velger å studere i Oslo, utgjør boligutgiftene en belastende ekstrakostnad. Stivbente regler har ført til at det ikke har blitt bygd boliger for Oslo-studenter på mange år. Derfor er det gledelig at komiteens flertall nå åpner for å endre reglene, slik at man kan møte behovene for boliger i Oslo. Venstre er tilfreds med at flertallet til tross for innstramminger har klart å prioritere høyere utdanning og grunnforskning. Det er nettopp på disse områdene grunnlaget for det kompetanseløftet landet trenger, blir lagt. Jeg vil peke på den betydningen grunnforskning har i en langsiktig strategi for å bygge opp den generelle kompetansen. Også fagmiljøene ser det derfor som positivt at det satses nettopp på grunnforskning og midler til frie prosjekter. Det er spesielt gledelig at det satses på medisinsk grunnforskning, som lenge har trengt et løft. Venstre er tilfreds med at Regjeringen for alvor tar tak i utfordringene Forsknings-Norge står overfor, ved at det i vinter skal legges fram en stortingsmelding om forskning. Venstre er opptatt av at satsingen på informasjons- og kommunikasjonsteknologi må videreføres. Jeg er derfor fornøyd med at Regjeringens næringsrettede IT-plan og stortingsmeldingen om IT-kompetanse i et regionalt perspektiv blir fulgt opp i neste års budsjett. Det er samtidig viktig at utdanning og forskning innenfor informasjonsteknologi virker i sammenheng med andre fag, og at de eksisterende faglige miljøene får gode vekstvilkår. Jeg er derfor glad for at komiteen går inn for at Institutt for Informatikk skal få tilgang på nye lokaler i et nytt informatikkbygg, i samboerskap med bl.a. SINTEF, i Gaustadbekkdalen i Oslo. I dette området har det gjennom mange år utviklet seg et meget sterkt kompetansemiljø, der det skjer et fruktbart samspill mellom Universitetet, private bedrifter og forskningsstiftelser på flere fagområder. Det er viktig at dette miljøet får utvikle seg videre. Like viktig som å bygge opp kompetansen innenfor ny teknologi, er det samfunnets oppgave å debattere konsekvensene ved denne teknologien. Den teknologiske utviklingen gir oss etiske, demokratiske og politiske dilemmaer på løpende bånd. Venstre ser derfor fram til at Teknologirådet skal komme i funksjon til neste år. Rådet vil ha en viktig oppgave i det å ha en sunn kritisk holdning til å være et kompetanseorgan for forskjellige samfunnsinstitusjoner og ved å være et bindeledd mellom samfunnet og teknologiske aktører. Venstre legger avgjørende vekt på at Kirken skal være åpen og inkluderende. Nettopp derfor må det foregå en kontinuerlig debatt om spørsmål som av mange oppleves som tunge og vanskelige. De siste årene har det særlig vært homofiles plass i Kirken som har vært et stridstema. Dette er en viktig debatt. Åpen Kirkegruppe har en svært viktig rolle i den dialogen som Kirkemøtet tidligere har gått inn for, og jeg vil også peke på den viktige støttefunksjonen organisasjonen har i forhold til hvert enkeltindivid. Venstre er derfor glad for at gruppen sikres midler også på neste års budsjett. Vi er midt oppe i den viktige prosessen med å finne løsninger og ordninger som vil gjøre kunnskap og læring til en del av livet. Vi vet at kunnskap dypest sett er investering både for den enkelte borger og for samfunnet som helhet. Samtidig ser vi at kunnskap er i ferd med å bli kanskje den viktigste konkurransefaktor internasjonalt. Faren for at det kun blir kost-nytteaspektet ved læring og kunnskap som vil telle i fremtiden, er dessverre overhengende. Venstre vil legge vekt på at kunnskap og lærdom først og fremst er et gode for det enkelte menneske. Den frihet som kunnskap til alle tider har gitt, må sikres også i fremtiden.