trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-21:
Fornyings- og administrasjonsdepartementet er etatsstyrar overfor Datatilsynet og har fleire møte med Datatilsynet i løpet av eit år, både formelle og uformelle. Eg har invitert Datatilsynet på fleire møte for å ha faglege drøftingar rundt ulike saker som er til behandling, eller internasjonale trendar vi ser angripe personvernet, og ynskjer å høyre Datatilsynet si stemme når det gjeld korleis vi som departement kan ta tak i behandlinga av enkeltsaker. Eg synest det er spennande å ha eit datatilsyn som har den rolla dei har som eit fritt og uavhengig organ, som fagleg er svært oppdatert og på høgda, og som gir meg utfordringar og gode innspel til korleis vi kan nærme oss personvernutfordringane frå ei politisk side. Så trur eg at eg vil seie - eg har vel uttrykt det før òg - at det òg i Framstegspartiet har vore noko ulik haldning til personvernområdet, bl.a. har ein innanfor kriminalitetsområdet ikkje alltid hatt personvern i fokus.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-21:
Vi har eit fritt og uavhengig datatilsyn, og det skal vi fortsetje å ha. Ingenting av det Fornyings- og adminstrasjonsdepartementet har formidla i etatsstyringa overfor tilsynet, har forandra på det. Tvert imot: Som eg har sagt, har vi styrkt personvernområdet med over 10 mill. kr i den tida vi har regjert. Datatilsynet har fått ein god del av det gjennom dei prosjekta vi har støtta dei i. Vi kjem til å fortsetje å støtte Datatilsynet i deira ulike måtar å nærme seg personvernområdet på. Vi har fleire saker til debatt som utfordrar personvernet - ja. Den saka som representanten Bent Høie omtala, er finansministeren sitt ansvar, og eg overlet til henne å argumentere for det. Så er det heilt opplagt at når vi diskuterer slike saker i Regjeringa, så har vi ulike innfallsvinklar når det gjeld å få belyst dei, men når Regjeringa gjer vedtak i slike saker, står heile regjeringa bak.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-21:
I den grad nokon skapar usikkerheit om Datatilsynet si frie og uavhengige rolle, er det iallfall ikkje statsråden. Eg har tvert imot fleire gonger no på spørsmål frå representantar i Stortinget stadfesta at Datatilsynet har, skal ha og alltid vil ha ei sterk og uavhengig rolle, iallfall så lenge vi sit i regjering, og så lenge eg sit i denne stolen. Eg har forsterka Datatilsynet sine musklar slik at dei kan gjere ein større og viktigare jobb. Eg har sett ned ein personvernkommisjon i godt samarbeid med Venstre for å få fleire aktørar på denne bana, som Datatilsynet dessverre var veldig aleine på tidlegare. No er fleire på denne bana, som gjer at vi får personverndebattar i mange fleire fora, også i Stortinget. Det treng vi. Og vi treng, som eg sa, Datatilsynet si uavhengige rolle. Så får nokon like eller ikkje like det dei seier, men poenget er at dei har fått i oppdrag å vere uavhengige og påpeike konsekvensar for personvernet av ulike saker. Så får Regjeringa ta med seg argumentasjonen i dei ulike sakene vi skal avgjere, og så får vi sjå kva utfallet av dei vert.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Det kan sjå ut som om det er ulike syn i Regjeringa på korleis Datatilsynet skal fungere. Framstegspartiet har all si tid støtta Datatilsynet og ikkje minst Apenes’ leiing av Datatilsynet, som etter vårt syn skal vere ei vaktbikkje for personvernet til folk. Når vi då registrerer at det skjer, det som skjer frå Regjeringa si side, og høyrer det som statsråden seier, blir eg litt forundra over at det er så pass ulikt syn på dette frå to statsrådar. Eg registrerer at det er Heidi Grande Røys som har hovudansvaret for Datatilsynet, og eg blir då litt forundra over at denne statsråden har late justisministeren leie reaksjonane overfor Datatilsynet. Mitt spørsmål er: Vil statsråden her og no bekrefte at ho vil sjå på kva rolle Datatilsynet skal ha?
Lars Sponheim (Venstre), 2008-05-21:
Denne saken har vist at statsrådens departement har brutt offentlighetsloven ved ikke å journalføre et brev til departementet. Jeg forstår at departementet også har akseptert det. Det er galt nok, og det er statsrådens ansvar. Mye verre er det om det etter en sak som denne hefter usikkerhet ved om Datatilsynet og Datatilsynets leder heretter tør si det som er rett å si i kampen for personvernet. Det hefter ved denne saken etter denne runden i spørretimen, hvor Justisdepartementet har tatt affære og har gitt uttrykk for etter et møte at hensikten er oppnådd, at vi ikke vet hvilken hensikt som er oppnådd. Så lenge det henger i lufta, er det en usikkerhet om hvorvidt Datatilsynet på noen måte er blitt begrenset i sin vaktbikkjerolle. Statsråden har en jobb å gjøre for å rydde opp overfor Justisdepartementet og på egnet måte redegjøre og dokumentere for Stortinget at den usikkerhet mange av oss føler for at Datatilsynet her har fått redusert sin uavhengighet, blir ryddet vekk.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Mitt spørsmål går til arbeids- og inkluderingsministeren. Vi opplever for tiden en dramatisk økning i asyltilstrømningen til Norge. Ja, jeg vil hevde at norsk asylpolitikk i realiteten er ute av kontroll, når vi opplever en fordobling i asyltilstrømningen til Norge i forhold til tilsvarende periode i fjor. I motsetning til tidligere er det ikke sånn at det er konfliktnivået der ute i verden som kan forklare den økte tilstrømningen. Tvert imot synes det åpenbart at en veldig liberal asylpolitikk som føres av den rød-grønne regjeringen, sammenkoblet med en situasjon hvor resten av Europa strammer inn sine respektive lands asylpolitikk, fører til økt tilstrømning til Norge. I revidert ramses det opp noen tiltak for å møte denne utfordringen. Det er tiltak som går på underholdningskravet, som allerede ble vedtatt i forbindelse med ny utlendingslov, det er Dublin II-forordningen, som det er en selvfølge at man skal følge, det går på økt trykk på retur, som det også burde være en selvfølge at man skal følge, flere grensenære kontroller, som det også burde være åpenbart at man skal følge - altså en rekke tiltak som er av kosmetisk art, og som overhodet ikke vil hjelpe på den situasjonen Norge befinner seg i med den økte asyltilstrømningen til Norge. Det som derimot ville ha fungert, var om man innførte strengere krav for å få opphold i Norge på bakgrunn av en asylsøknad. Disse andre forslagene som ligger i revidert, vil altså ikke hjelpe i det hele tatt. Vil statsråden ta initiativ til å stramme inn norsk asylpolitikk, slik at lykkejegere som ikke har grunnlag for å få lov til å bli i Norge, ikke skal kunne misbruke systemet og bli her på uriktig grunnlag, og dermed redusere asyltilstrømningen til Norge?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Det er ikke sånn at de tiltakene som Regjeringen skisserer i revidert, deriblant underholdskravet , som ligger i den nye utlendingsloven, vil medføre redusert asyltilstrømning til Norge, nettopp fordi dette er kosmetiske endringer som ikke vil medføre realitetsendringer i forhold til den tilstrømningen vi opplever. Nå har Regjeringen fått veldig mye kritikk fordi man er nødt til å ta i bruk teltleirer, noe som er en ren og skjær nødvendighet når den rød-grønne regjeringen har mistet kontrollen over asylpolitikken. Det at man må plassere folk i teltleirer, er selvfølgelig ikke noen optimal situasjon. Dermed utfordrer jeg statsråden på et annet punkt: Hva med å ta i bruk asylmottak i utlandet? Vil statsråden vurdere å kjøpe plasser i utlandet for å plassere asylsøkere i asylmottak der? Da kan man både spare penger og også få bedre boforhold for asylsøkere.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-05-21:
Ifølge direktøren i UDI skyldes ikke den store økningen i asyltilstrømmingen vi nå har, internasjonale forhold. Det står i Dagsavisen i dag, der skriver hun det. Det er Høyre også enig i, for vi mener at årsaken til at asylpolitikken nå faktisk er ute av kontroll, er Regjeringens egen politikk. Høyre har hele tiden vært imot at Regjeringen har foretatt lettelser i asylpolitikken. Vi advarte mot å senke terskelen for omgjøring av vedtak, og vi advarte mot innføringen av treårsregelen. Vi har advart mot å gi folk falske forhåpninger, vi har advart mot at signaler ut til omverdenen om en snillere norsk asylpolitikk enn den nabolandene fører, vil få flere mennesker fra fattige land til å selge alt de eier og komme til Norge, og det gjør bare vondt verre. Spesielt har vi advart mot at voksne ville bruke barna som døråpnere for å få fotfeste i landet. Vi har dessverre fått rett - det viser tallene nå, og Regjeringens snillisme(presidenten annonserer statsråd Bjarne Håkon Hanssen) har ført til at dobbelt så mange kommer hit. Vil statsråden(presidenten annonserer igjen statsråden) reversere asylpolitikken tilbake til den vi hadde tidligere? (presidenten annonserer statsråd Bjarne Håkon Hanssen) (presidenten annonserer igjen statsråden)
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Jeg ser nå at Arbeiderpartiet og Regjeringen er sterkt presset til å etablere flere asylmottak i Norge, etter den store tilstrømningen vi ser nå om dagen. Men UDI har nærmest ubegrenset makt når det gjelder lokalisering av nye asylmottak, til tross for at slike mottak har store konsekvenser for lokalsamfunnet. Det er et alvorlig overgrep mot lokaldemokratiet, selv om Arbeiderpartiet og Regjeringen har sagt at de ønsker og vil styrke lokaldemokratiet. Så virker det som om Arbeiderpartiet og Regjeringens hovedargument mot lokal vetorett er at statlig overstyring er mer effektivt, fordi staten da raskt kan øke kapasiteten i takt med økt tilstrømning, uten at lokaldemokratiet får en innvirkning. Fremskrittspartiet er derimot for lokaldemokratiet og ser egenverdien av det. Spørsmålet mitt er: Vil statsråden jobbe for at UDI respekterer lokalt fattede vedtak?
Martin Engeset (Høyre), 2008-05-21:
Vi kan ikke la en hel spontanspørretime fare forbi uten at statsråden blir konfrontert med det enkeltområdet hvor Regjeringen uten tvil har mislyktes mest, nemlig når det gjelder bekjempelse av fattigdom. Mitt spørsmål går derfor til arbeids- og inkluderingsministeren. Et av de aller mest konkrete og forpliktende løftene de rød-grønne gav i valgkampen i 2005, var at fattigdommen i Norge skulle avskaffes. Landets nåværende finansminister, Kristin Halvorsen, som sitter på pengesekken, gikk faktisk så langt at hun sa at fattigdommen kunne avskaffes med et pennestrøk, at det bare var politisk vilje det stod på. Nå er situasjonen den at Regjeringen som Bjarne Håkon Hanssen deltar i, sitter på den største pengesekken som noen norsk regjering noen gang har hatt til disposisjon - nesten 160 000 mill. kr i økte skatte- og avgiftsinntekter, bl.a. takket være Høyres vekstfremmende skattepolitikk i forrige periode. I tillegg: Den rød-grønne regjeringen har flertall, kan gjøre akkurat slik som den vil, og har ingen andre å skylde på. Mange hadde derfor håpet, trodd og forventet at den sittende regjering skulle gjøre noe for de aller fattigste, de som sitter aller nederst ved bordet. Men så, løftet om å avskaffe fattigdommen ble nesten umerkelig og plutselig omgjort til en målsetting. Arbeidslinjen er vel og bra og har Høyres fulle støtte, men hva med dem som på grunn av rus, psykiatri og mangel på grunnleggende kompetanse ikke har en sjanse på arbeidsmarkedet? De sitter bom fast i en håpløs livssituasjon på grunn av Regjeringens handlingslammelse. Hva vil Regjeringen konkret gjøre for å løfte dem som sitter nederst ved bordet, ut av en håpløs livssituasjon?
Martin Engeset (Høyre), 2008-05-21:
Det er jo slik at enhver regjering må måles på sine resultater, også i forhold til de løftene og garantiene man gav. Det er interessant å høre statsråden skryte av at det har kommet mange i jobb. Det er det all grunn til å glede seg over, men jeg tror nok forklaringen ligger helt andre steder enn i Regjeringen - hva den har gjort. Vi er i en situasjon i Norge der 600 000-700 000 mennesker i arbeidsfør alder står utenfor arbeidslivet. Det er kanskje ikke så veldig mye å være stolt av og skryte av. Når vi har en akutt mangel på arbeidskraft, men ikke klarer å løfte de gruppene som sitter lengst nede ved bordet, og som har en håpløs livssituasjon, inn i arbeidsmarkedet, i en situasjon hvor vi har hatt den lengste og sterkeste oppgangskonjunkturen i Norge i moderne tid, synes jeg kanskje ikke at Regjeringen skal være så veldig kjepphøy når det gjelder egne resultater. Da synes jeg det er på tide at man blir litt mer ydmyk og innrømmer at man ikke har lyktes spesielt godt på det enkeltområdet hvor man gikk høyest på banen og lovte mest.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
«De siste 30 årene har fiskerinæringen måttet dele sjøarealene med oljenæringen. Fiskerne har vist stor toleranse for dette fordi de har sett at oljeproduksjonen har vært viktig for velferdsutviklingen i hele landet, også langs kysten. Nå kommer også havvindmøllenæringen og vil kunne fortrenge fiskeriene. Kan statsråden garantere at statsfinansiert vindmølleutbygging ikke vil fortrenge fiskeriene fra fiskebankene, f.eks. gjennom å lage en nasjonal plan for hvilke sjøområder som skal åpnes for vindmølleutbygging?»
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Jeg takker for svaret. Statsråden har tidligere sagt at havvindmøller vil medføre et lavere konfliktnivå, fordi ingen ser dem. Dagens havvindmøller har altså en slik teknologi at de ikke kan stå på større havdyp. Det kan bli mulig i framtiden, men i dag kan de ikke stå på større havdyp, de må stå på grunner i havet - grunner som i stor grad er sammenfallende med fiskebanker. Da er mitt spørsmål: Forstår statsråden at når statsråden sier at ingen ser disse havvindmøllene, kan det være egnet til å provosere en hel yrkesgruppe, en yrkesgruppe som bidrar med verdiskaping i det norske samfunnet usubsidiert, i størrelsesorden 100 milliarder kr?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Dialog og involvering av andre sektorinteresser og andre næringer, sameksistens, har vel også vært en ambisjon ved seismikkskyting på Nordland VII og Troms II. Jeg tolker statsråden dit hen at man har ambisjoner om å legge til rette for et atskillig lavere konfliktnivå ved havvindmølleutbygging enn det man har sett at Regjeringen har fått til i disse områdene utenfor Vesterålen og Lofoten. Det takker jeg for, og vil gjerne be statsråden bekrefte at det er ambisjonen og et mål som Regjeringen vil legge stor vekt på i det videre arbeidet med havvindmøller.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-21:
For å svare på det siste først: Regjeringa har gjennom klimaforliket forpliktet seg til å lage en nasjonal strategi for kraftproduksjon fra offshore vindkraft og andre marine fornybare energikilder. Dette følger vi opp. I dette arbeidet vil det også fokusers på de arealmessige sidene av offshore vindkraft og hvilken konsesjonsmessig tilnærming som skal legges til grunn for å sikre offentlig kontroll med hvilke arealer som kan utbygges, og for å sikre at slik utbygging skjer på en måte som hensyntar andre interesser, deriblant fiskeri, og jeg kunne også nevne skipsfart. Videre er offshore energiproduksjon et eget utredningstema under delutredning petroleum og energi i det pågående arbeidet med helhetlig forvaltningsplan for Norskehavet. Denne utredningen er nå på bred offentlig høring. Offshore energiproduksjon vil også bli inkludert i arbeidet med forvaltningsplan for Nordsjøen på en hensiktsmessig måte. Videre kan jeg forsikre representanten om at staten vil ta en aktiv rolle når det gjelder å avklare aktuelle områder for offshore energiproduksjon. Alle aktuelle sektorinteresser vil bli involvert i et slikt arbeid, og det vil bli lagt vekt på åpenhet og høring. Det er for øvrig mye som tyder på at eventuelle flytende offshore vindkraftturbiner vil bli relativt fleksible med hensyn til plassering, noe som kan gi tilsvarende muligheter til å tilpasse anleggene mot andre hensyn. Offshore energiproduksjon er et spennende konsept, som kan få stor betydning for norsk energiproduksjon og eksport, og ikke minst for norsk teknologi- og næringsutvikling. Hvorvidt offshore energiproduksjon lar seg realisere og kan gi grobunn som en ny norsk offshorenæring, må sjølsagt tida få vise. Jeg har imidlertid stor tro på at det er mulig å få til en god sameksistens mellom fiskeri- og energiproduksjon ved å være bevisst på utfordringene som ligger i en slik sameksistens allerede i starten av prosessen med å utarbeide lovgrunnlag.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-21:
La meg bare først understreke at jeg opplever det slik at jeg har god dialog med fiskeriinteressene om disse spørsmålene, og jeg er definitivt opptatt av at fiskernes interesser skal ivaretas i denne prosessen. Det er viktig når vi diskuterer havmøller, at vi skiller mellom bunnfaste installasjoner og flytende installasjoner. I et framtidsperspektiv har jeg god tro på at vi skal kunne anvende flytende havmøller. De vil være langt mer fleksible enn hva de bunnfaste møllene vil være. Jeg kan forsikre representanten om at vi skal ivareta fiskeriinteressene på en god måte i dette viktige arbeidet framover, og vi skal ha tett dialog med dem, slik at vi får til den sameksistensen som er nødvendig, og som vi har lyktes med, vil jeg si, i veldig stor grad innenfor petroleumsvirksomheten.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-21:
Jeg kan forsikre representanten om at vi gjør alt som er mulig for å redusere konfliktnivået nå i Nordland VII og Troms II, og vi har aktiv håndtering av den situasjonen som er eksisterende i dette området. Så er jo jeg veldig glad for at Fremskrittspartiet nå viser en betydelig omsut for fiskernes interesser. Vi har vel opplevd når det gjelder olje, at det ikke nødvendigvis er fiskeriinteressene som har stått høyest på Fremskrittspartiets dagsorden. Fremskrittspartiet ønsker vekst i oljeutvinninga uten geografiske begrensninger, og de mener videre - og det står i deres program - at økt oljeaktivitet er forenlig med fiskeriinteressene. Hvis de spørsmålene som representanten Lien nå stiller omkring fiskeriinteressene og sameksistens, også har sitt utgangspunkt i Fremskrittspartiets tilnærming til petroleum, er jeg veldig glad for det.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-21:
Gjennom Soria Moria-erklæringa har Regjeringa satt seg svært ambisiøse mål for satsinga på miljøvennlig energi. Ved siden av satsinga på energieffektivisering og fornybare energikilder er det Regjeringas ambisjon å bidra til at vi finner de beste løsningene for fangst og lagring av CO2. Soria Moria-erklæringa gir rammene for dette arbeidet. Det heter: «Gjennom økonomiske virkemidler og satsing på ny teknologi vil vi sørge for at nye konsesjoner til gasskraft skal basere seg på CO2-fjerning.» Det er dette som er grunnlaget for den statlige satsinga på etablering av anlegg for CO2-håndtering i forbindelse med gasskraftverkene på Kårstø og Mongstad. Et hovedformål med satsinga på Mongstad og Kårstø er å fremme teknologiutvikling og redusere kostnader for fangst og lagring av CO2. Utvikling av kostnadseffektiv teknologi er helt avgjørende for at CO2 -fangst og -lagring skal bli et godt virkemiddel i kampen mot global oppvarming. Gjennom dette engasjementet er vi opptatt av å sørge for utvikling av best mulig teknologi, slik at CO2-fangst og -lagring kan bli et reelt alternativ, nasjonalt og internasjonalt. Ved å sørge for at vi sikrer oss erfaring og kunnskap fra de pågående prosjektene, vil satsinga også komme nye prosjekter til gode. Videre er rammene for myndighetenes bidrag til prosjekter for forskning, utvikling og demonstrasjon av teknologier for fangst og lagring av CO2 godt etablert gjennom CLIMIT-programmet. Avkastningen av Gassteknologifondet på over 80 mill. kr i året skal benyttes til å støtte prosjekter for utvikling og demonstrasjon av CO2-håndteringsteknologier.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-21:
Det er helt nødvendig at vi har en realistisk tilnærming til disse problemstillingene. Og hva legger jeg i det? Jo, i det legger jeg at vi pr. i dag ikke har teknologi som kan kjøpes i en butikk og anvendes på et hvilket som helst gasskraftverk, kullkraftverk eller lignende. Vi er ganske enkelt der i prosessen at vi er avhengig av teknologiutvikling. Teknologiutvikling er ikke noe man vedtar seg til. Teknologi må utvikles over tid. Det er derfor fullskalaanlegget på Kårstø er viktig, det er derfor ikke minst testsenteret på Mongstad er helt avgjørende. Vi må tillate oss å gå trinnvis i denne prosessen. Faktum er at vi i dag ikke kan gå i butikken og kjøpe CO2-håndteringsteknologi. Det kan ikke Regjeringa gjøre, det kan ikke noen av de selskapene som her har vært nevnt, gjøre.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-21:
Det er helt riktig at Regjeringa og Fremskrittspartiet har helt ulik tilnærming til dette spørsmålet. Regjeringa har hatt og har sterke ambisjoner på dette området. Vi skal på sikt drive fram den teknologien som gjør det mulig å rense både gasskraft og kullkraft. Så er Regjeringas politikk tindrende klar. Vi har sagt at nye konsesjoner bare kan gis i de tilfeller hvor man kan ha CO2-håndtering. Så er det ett gasskraftverk som har alle tillatelser, og det er Skogn. De hadde tillatelsene før denne regjeringa tiltrådte. Hvis de får lønnsomhet i sitt prosjekt - vel, så kan de bare sette i gang. Men nå er det viktig at vi bruker all vår energi på å sikre at vi får fram teknologiutvikling som vil være relevant for det som kan bli en rekke prosjekter langs kysten.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
La meg bare først bekrefte at mitt spørsmål er i samsvar med partiets program, akkurat som forrige spørrers spørsmål var det. Spørsmålet mitt lyder: «En rekke kull- og gasskraftprosjekt er lansert i Norge, blant annet Hammerfest Energis prosjekt på Melkøya, Skagerak Energi i Grenland, Sargas kullkraftverk på Husnes og Industrikraft Møre i Fræna. Disse kunne bidratt til en bredere satsing på CO2-fangst og -lagring, men samtlige mangler avklaringer om rammebetingelser og statlig bidrag på CO2-siden. Når vil Regjeringen legge frem forutsigbare retningslinjer for hvordan Regjeringen håndterer prosjekter utover Mongstad og Kårstø?»
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Jeg stod egentlig her og ventet på svaret på spørsmålet, for det Regjeringen gjør på Kårstø og Mongstad, er velkjent. Det har Stortinget diskutert skikkelig, i hvert fall når det gjelder Mongstad. Kårstø har vi aldri fått en skikkelig sak om. Det er også kjent at Regjeringen selv sier at den har ambisiøse mål. Problemet her er at den har fullstendig uforutsigbare og uavklarte virkemidler for andre prosjekt. Når Skagerak Energi ønsker å bygge et gasskraftverk i Grenland, når Industrikraft Møre ønsker å bygge i Midt-Norge, vet de jo ikke hva det betyr i konkret politikk når statsråden sier at de skal komme med et statlig bidrag. Det er jo ingen som kan planlegge et prosjekt med løfte om et statlig bidrag når en ikke vet hvor stort dette er, verken i prosent eller i kroner og øre. Det er nettopp det som må avklares hvis man skal få aktører som våger å komme fram med andre prosjekt. Sier statsråden her at inntil Kårstø og Mongstad er realisert og evaluert, er det ikke ønskelig med andre gasskraftprosjekt? Eller ønsker statsråden at en skal prøve å bygge gasskraftverk andre steder?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Dette er jo som å høre Fremskrittspartiet i 2005, da Regjeringen vedtok at det innen 2009 skulle være et fullskala renseanlegg på Kårstø. Vi påpekte da at den teknologien finnes ikke, og derfor er det uansvarlig av en regjering å stille krav om at den teknologien skal på plass. Så har Regjeringen selv etter hvert sett lyset. En realistisk tilnærming er veldig viktig, men da må Regjeringen gi avklaringer til alle andre aktører som tenker, ønsker eller vurderer å bygge gasskraftverk, og si hva slags krav den har. Skal det være CO2-rensing ved oppstart, slik som denne statsråden tidligere har sagt - som i dag bekreftes ikke vil være realistisk på lenge ennå - eller skal en kunne slippe unna dette kravet fordi en ønsker å prøve å realisere gasskraftverk? Sånn som jeg forstår statsråden, sier statsråden her at det kravet hun selv har satt om rensing ved oppstart, ikke er mulig å innfri. Det statsråden da i realiteten sier, er at under denne regjeringens regime vil det ikke være mulig for noen aktører utover Kårstø og Mongstad å bygge gasskraftverk. Er det rett forstått?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Jeg vil stille følgende spørsmål til kommunal- og regionalministeren: «Viser til oppslag i Troms Folkeblad 15. mai 2008, der det fremkommer at en eier av et turistanlegg ikke får byggetillatelse for et servicebygg pga. at reindriftsnæringen påstår at bygget er i et kalvings- og beiteområde. Hva vil statsråden gjøre for å styrke den private eiendomsretten slik at næringsutvikling også kan skje i distriktene, og mener statsråden at samiske interesser bør gå foran lokale behov?»
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Jeg takker statsråden for et generelt svar på et konkret spørsmål. Det skuffer meg at statsråden ikke ønsker å gå mer konkret inn i denne saken, i og med at den har vært behandlet i ulike organ. Vedtakene og problemstillingene bør egentlig være veldig lette å oppfatte. Så blir det generelle ord rundt dette, som at samiske interesser skal ivaretas. Hadde man stilt spørsmålet på en annen måte, hadde vel svaret vært at lokale interesser skal ivaretas. Det kommer altså veldig lite konkret ut av det svaret statsråden kommer med på en konkret problemstilling, for det er et faktum at det er en interessekonflikt mellom samiske og lokale interesser. Denne reineieren tar opp muligheten for erstatning dersom det blir bygging. Mener statsråden da - for å snu problemstillingen - at en eier av eiendom også kan få erstatning, på samme måte som samene krever erstatning?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg må si jeg er skuffet over svaret fra statsråden, som har lang fartstid både her i huset og som statsråd. Jeg hadde faktisk forventet et mer konkret svar. Som jeg har oppfattet Stortingets reglement, er det lov å stille konkrete spørsmål om konkrete saker, og ikke bare på et generelt grunnlag. Problemstillingen som sådan er ikke ny. Jeg har tatt opp denne typen spørsmål tidligere, og jeg konstaterer at denne regjeringen bare viderefører det som har vært en etablert politikk, nemlig i realiteten at samiske interesser går foran lokale interesser. Det får man da bare registrere. Mange samer hevder at dette skjer innenfor deres område. For å stille et konkret spørsmål, som jeg håper jeg får svar på: Mener statsråden at det nå er behov for en plikt til dokumentasjon fra samene som nærmest kan bevise at dette skjer innenfor deres kjerneområde?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-05-21:
Dette spørsmålet gjeld ansvarsområdet til fleire ministrar. Svaret vert gjeve i samråd med Landbruks- og matdepartementet og Miljøverndepartementet. Eg kjenner ikkje vedtaka i denne konkrete saka. Eg uttaler meg difor generelt om byggjesaker. I ei byggjesak er det mange omsyn som skal takast. Omsynet til grunneigaren veg tungt. Det er hans ynske som utløyser byggjesaka, og kommunen må ha ein klar heimel for å seia nei til prosjektet. Når eit byggjeprosjekt skal vurderast, gjeld òg ei rekkje andre krav som samfunnet elles stiller. At grunneigaren i utgangspunktet kan styra over eigen eigedom, går ikkje så langt at andre omsyn, f.eks. omsynet til tryggleik og miljø, kan setjast til sides. Omsynet til reindrift er eit anna eksempel. Å sikra livsgrunnlaget for den samiske kulturen er eit viktig føremål. For byggjesaker følgjer det av plan- og bygningslova at kommunen ikkje kan gje igangsetjingsløyve før aktuelle styresmakter har gjeve samtykke, når det følgjer av lov at samtykke eller løyve er naudsynt. Dette er for at det ikkje skal vera tvil om at tiltaket er avklart, og at alle omsyn er tekne. Bruken av eigedom vert ofte styrt gjennom kommunale arealplanar. Plan- og bygningslova gjev grunnlag for vedtak om utbygging og om bruk og vern av ressursar. Denne lova er sentral når det gjeld arealforvaltninga innan reinbeiteområda. Områdestyra for reindrifta kan fremja motsegn til arealdelen i kommuneplanen og til reguleringsplanar, og kan klaga på dispensasjonsvedtak som gjev negative konsekvensar når det gjeld utøving av reindrifta i dei samiske reinbeiteområda. Plandelen i forslag til ny plan- og bygningslov framhevar at omsynet til samiske interesser skal varetakast på same måten som andre viktige nasjonale og regionale omsyn i planlegginga - jamfør § 3-1c i lovforslaget, som seier at planar etter lova skal «sikre naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv». Lat meg understreka at i byggjesaker og andre saker som gjeld bruk av privat grunn, vil det vera eit spørsmål om balanse mellom grunneigaren sine ynske og omsynet til omgjevnadene og samfunnet. I nokre tilfelle må omsynet til å ta vare på den samiske kulturen gå føre omsynet til den einskilde grunneigaren. Det er viktig at dette ikkje skjer i større grad enn naudsynt. Retten til å klaga over vedtak skal sikra ei forsvarleg handsaming av ei sak.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-05-21:
Lat meg fyrst seia at eg er ein smule overraska over at representanten Korsberg, med så lang fartstid som han har i Stortinget, ventar at statsråden skal gå direkte inn i ei sak som er omtalt i Troms Folkeblad, og koma med råd, synspunkt og til og med konklusjonar. Som eg har vist til: Dette er kompliserte saker, når ein på den eine sida skal vareta grunneigarinteresser og -initiativ, etter lova, mens ein samstundes i konkrete tilfelle, etter same lovverket, skal vareta andre omsyn. Om det her kan vera spørsmål om erstatning eller ikkje, er eit spørsmål som ikkje ligg til meg. Det er eit spørsmål eg ikkje kan svara på.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-05-21:
Eg trur representanten Korsberg og eg skal vera samde om éi sak, og det er at dei konkrete problemstillingane som denne saka reiser, er vanskelege og innvikla og krev sakshandsaming frå organ til organ etter dei reglane som føreligg for det. Så skal eg gje representanten Korsberg rett på eitt punkt, nemleg at dagens regjering er oppteken av å vareta dei internasjonale forpliktingane overfor samefolket som Noreg har teke på seg, så vel FN-konvensjonen om sivile og politiske rettar av 1966 som ILO-konvensjon nr. 169 av 1989 om urfolk. Men så vil eg gjerne på nytt understreka at det ikkje vil seia at samane sine interesser alltid skal gå føre andre interesser. Det blir ei avveging i kvar konkret sak.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
«Nytt ferjeopplegg for Austevoll kommune etter åpning av Austevollsbrua har vært tema for spørsmål før, men må dessverre bli det igjen. Utlysing av anbud på ferjestrekningen mellom Krokeide og Hufthamar er i samsvar med stortingsproposisjon om Austevollsbrua. De gamle forutsetningene som brukes for fremtidig ferjesamband, tar bl.a. ikke hensyn til sterk trafikkvekst i mange år som viser stort behov for ferjekapasitet. To ferjer og lavere fart vil gi bedre løsning enn én stor ny ferje. Hvordan hjelper statsråden Austevoll?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Takk for svaret. Det er bra at det blir møte. Det er enda bedre hvis det blir bedre fergekapasitet. Tallene som statsråden refererte, er nok riktige. Men det som er viktige tall å bruke i denne sammenheng er jo trafikkprognosen som ligger i St.prp. nr. 30 for 2004-2005, som vi behandlet i 2004. Trafikktallet i 2007 er da 13 pst. over det som stortingsproposisjonen la til grunn. Det er ingen tvil om forutsetningene som ligger i tidligere vedtak. Det er heller ingen tvil om at verden ser annerledes ut i dag, ikke minst at trafikken ser annerledes ut i dag. Det er først og fremst det Austevoll kommune og Hordaland fylkeskommune veldig tydelig har bedt departement og sentrale styresmakter ta hensyn til. Statsråden åpnet Austevollsbrua. Hun nevnte jobbingen med fergeforbindelsen og sa hun jobbet under høytrykk og påtrykk. Kan den jobbingen gi en bedre fergeforbindelse enn det som nå forespeiles?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Igjen takk for svaret. Det skjønner jeg utmerket godt. Vi må likevel sørge for at det som var en stor landevinning, nemlig å få bedre internforbindelse i øykommunen Austevoll, ikke resulterer i at vi får forverret fergeforbindelsen - som eneste forbindelse - til Bergen. Der er ingen omkjøringsmulighet i det hele tatt, og trafikkveksten er langt over det som var forutsetningen i stortingsproposisjonen. Så er det viktig å legge til at det dreier seg ikke bare om antall personbilenheter på fergen. Det dreier seg også om åpningstiden, altså når fergen går, og hvor mange ganger fergen går. Hvis vi ser på trafikkmengden i forhold til NTP-standard slik jeg har oppfattet dette, vil den løsningen som er valgt, ligge betydelig lavere for dette samfunnet i tiden fremover enn det som vil gjelde for andre samband med tilsvarende kapasitet. Det har også med beredskap å gjøre hvis man velger én ferge og ikke to. Er én ferge satt ut av spill, lammer man hele øysamfunnet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-21:
I St.prp. nr. 30 for 2004-2005, om utbygging og finansiering av rv. 546 Austevollsbrua, er det føresett alternativ bruk av innspara ferjetilskot frå riksvegferjedrifta og bompengar. Alternativ bruk av innspara ferjetilskot er føresett for 15 år gjennom ein reduksjon frå to til éi ferje i sambandet Krokeide-Hufthamar. Ved handsaming av saka gjorde Austevoll kommune vedtak om å godta redusert ferjefrekvens for å få på plass Austevollsbrua. Ferjestrekninga Hufthamar-Austevollshella vart lagt ned då Austevollsbrua opna i november 2007. Å erstatte to ferjer med éi større ferje var ein viktig føresetnad for å få på plass finansiering av Austevollsbrua. For å ta unna framtidig trafikkvekst vart det difor i stortingsmeldinga lagt inn éi stor ferje i sambandet, slik at kapasiteten pr. time vart tilnærma lik kapasiteten med to mindre ferjer. Eit framlegg om å erstatte éi ferje med to mindre vil difor bryte med grunnlaget for heile ordninga knytt til alternativ bruk av ferjetilskot. Sambandet er i dag trafikkert av ferja MF «Stord». Ferja har ein kapasitet på 107 bilar. Vegdirektoratet opplyser at dersom me samanliknar 1. kvartal i 2008 med 1. kvartal i 2007, ser me ein trafikkvekst på 3 pst. Dette er ein vekst som ligg innanfor det ein kan vente. Vidare opplyser Vegdirektoratet at pr. 1. kvartal i år har det stått att 15 køyrety. Årsaka til det er frakt med farleg last, ikkje kapasiteten på ferja i sambandet. Trafikkavviklinga i sambandet er etter Vegdirektoratet si vurdering tilfredsstillande. I samband med konkurranseutsetjinga har Samferdsledepartementet valt ein kortare driftsperiode for sambandet Krokeide-Hufthamar. Driftsperioden er sett til seks år, med oppstart frå 1. januar 2011. Redusert anbodsperiode er meint å redusere uvissa knytt til framtidig trafikkutvikling. Anbodskriteria set ikkje krav til høgare fart i sambandet enn det som er normalt i riksvegferjedrifta. Eg er kjend med at det er stor lokal merksemd om sambandet og ny anbodsutlysing. Samferdsledepartementet vil difor om kort tid ha eit møte med Austevoll kommune om saka.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-21:
Det var ein flott dag på Austevoll då ein opna Austevollsbrua. Det er ei av dei fine opplevingane ein samferdsleminister får lov til å ta del i. Når det gjeld ferja, er det heilt rett som eg òg sa, at det jobbar eg med, og det er ein lekk i det at me då har eit møte med kommunen i nær framtid. Det som er viktig, er om det er ein stor prosent attståande bilar på ferjesambandet. Det har ein pr. dags dato ikkje. Me veit at det blant andre samband langs kysten finst samband som har atskilleg større attsetjing enn ein har i Austevoll. Då vert det nødvendig for meg, som skal ha ansvar for heile landet, òg å sjå på kva samband som er i samsvar med det som er lagt inn i tidlegare føresetnad, kva som er i samsvar med NTP-standard, og kva som ikkje er det. Difor må denne strekninga sjølvsagt òg sjåast i samanheng med andre strekningar.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-21:
Det er sjølvsagt viktig at ein skal ha eit føreseieleg og godt samband. Når me ser på kapasiteten no opp mot det som var før ein gjekk over til éi ferje, er det altså slik at det i 2006 var 3 100 attståande køyrety, eller 1,2 pst. av samla trafikk. Tilsvarande tal for 2007 var 1 814, eller 0,6 pst. Frå veke 47 i 2007 har sambandet vore trafikkert med éi ferje. Bortsett frå to tysdagar då ein har hatt transport av farleg gods, har det ikkje vore attsetjing. Grunnen til attståande bilar desse dagane var altså transport av farleg gods. Det var 31 attståande bilar i desember 2007, mot tilsvarande 65 i desember 2006. Som statsråd er eg nøydd til å forhalde meg til den typen tal. Eg er nøydd til å forhalde meg til verkelegheita og sjå på korleis ho er her kontra andre samband. Slik eg vurderer røyndomen pr. i dag, er dette ikkje eit problem. Om det vert det i framtida, vil eg vurdere det. Det er difor me har sett anbodsperioden til seks år og ikkje åtte år, som er det vanlege.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-21:
Det er rett at Arbeidstilsynet uformelt har stilt Statens vegvesen spørsmål om tryggleiken for tunge køyrety på rv. 33 mellom Minnesund og Gjøvik, og spesielt på strekninga gjennom Byrudberga i Eidsvoll kommune. Grunnen til dette er setningar i vegbana og smal køyrebane, som gjer det vanskeleg å køyre der, spesielt for tunge køyrety. Statens vegvesen har svart Arbeidstilsynet at dei er klar over desse forholda, men at dei ikkje vurderer det som naudsynt å stengje vegen for tunge køyrety. Dei vil likevel gjennomføre strakstiltak for å betre forholda, ved å innføre mellombels redusert fartsgrense og utbetre dei verste setningsskadane med asfaltmassar. Ei nyleg gjennomførd synfaring med ingeniørgeolog viser at det er rørsle i vegfundamentet forbi Byrudberga, slik at det må gjennomførast eit større forsterkingsarbeid på denne strekninga i løpet av få år. Statens vegvesen vil difor no setje i gang eit planarbeid med sikte på å få innpassa eit forsterkingsprosjekt for rv. 33 i handlingsprogrammet for 2010-2013. Dette vil sjølvsagt avhenge av at òg fylket prioriterer vegen i samband med Nasjonal transportplan 2010-2019.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-21:
Eg har ikkje den fulle oversikta her no over kvar i Oppland ein har hatt dødsulukker i år, men viss me ser på erfaringane frå tidlegare, både i Oppland og i andre fylke, er det ikkje på dei smale og svingete vegane dødsulukkene skjer. Dei skjer oftast på dei gode vegane. For det er farten som dessverre oftast drep, og farten vert høgare dess betre vegen vert. Det er eit paradoks som me dessverre ser. Og det er kanskje éin grunn til at ein del vestlandsfylke ligg lågt på ulukkesstatistikken, for vegane er så dårlege og smale at ein ikkje kan køyre fortare. Når det gjeld utforminga av vegen, sa eg i hovudsvaret mitt at ein skal no i gang med eit planleggingsarbeid. Difor har eg ikkje svar på det spørsmålet no. Det må arbeidet som Statens vegvesen skal utføre, gi svar på. Men me vil gi rom for at Statens vegvesen skal kunne setje i gang eit slikt planarbeid.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-21:
Det er heilt klart fleire årsakssamanhengar når ulukker skjer. Det er viktig å presisere det. Når det gjeld E16, reiser jo samferdsleministeren dann og vann langs den vegen. Det er ikkje lenge sia eg køyrde heim langs E16, og eg må nok seie at eg vert litt uroa over trafikkulturen. Som statsråd - og elles òg - prøver eg å halde fartsgrensene. Det var det ikkje mange andre som gjorde den fredagsettermiddagen. Der eg køyrde i 80 og litt over, køyrde veldig mange i langt over 100, etter det eg kunne bedømme. Så farten greier ein å få opp òg på E16, sjølv om vegen er i ein tilstand som gjer at ein ikkje burde køyre i den farten. Det er vel kombinasjonen av ein veg som ikkje er eigna til den farten, og at mange likevel hastar for å kome raskt fram, som gjer at vegen er ulukkesutsett. Det er klart at den vegen er ein av dei som me no vurderer i Nasjonal transportplan-samanheng, for utbetring.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Jeg vil få lov til å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Ifølge Oppland Arbeiderblad har Arbeidstilsynet for Indre Østland vurdert å stenge rv. 33 Gjøvik-Minnesund pga. fare for yrkessjåførene. Veien er i ferd med å synke på ytre side mot Mjøsa, og dette fører til at tungtransporten i sterk grad blir dratt mot autovernet/skråningen. På sikt vil deler av veien rase ut. Statsråden er sikkert allerede kjent med saken, men hva slags tiltak vil statsråden sette i verk?»
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Jeg er veldig godt fornøyd med at statsråden har grepet tak i det. Nå sier hun at det er fra 2010. Fortsatt er jeg fornøyd med det, selv om det ligger lite grann fram i tid. Oppland har jo vært av de verste fylkene når det gjelder ulykkesstatistikken - det var på topp i fjor - og dessverre er statistikken for i år også ille. Her er veien eksepsjonelt dårlig. Kan statsråden framskynde dette? Og hvor stort vil eventuelt dette forsterkningsprosjektet være? Vil det være slik at to trailere på en lett måte kan møtes i dette området?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-05-21:
Jeg er veldig fornøyd med statsråden - for en gangs skyld, holdt jeg på å si. - Ja, jeg synes det er positivt at statsråden ville ta tak i det - jeg synes det. Samtidig som rv. 33 raser ut, har jo også fundamentet for Gjøvikbanen rast ut. Gjøvikbanen var da stengt en stund. Så det er helt klart at fundamentet for både jernbane og vei er dårlig i Oppland. Samtidig er det ikke farten som skaper ulykkene i Oppland. Ser vi på E16, er jo den så smal at to trailere ikke kan møtes. Der er det enormt med ulykker, og det fortsetter også inn i dette året, dessverre. Så jeg lurer på om statsråden vil revurdere lite grann den oppfatningen at det ikke er farten som gjør det i Oppland - men det kan være at det er slik i andre fylker.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-01-28:
På vegne av representantene Trine Skei Grande, Leif Helge Kongshaug, Borghild Tenden og meg selv har jeg den glede å fremme forslag om lærerløft for lærere i grunnskole og videregående skole.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-01-28:
Jeg tillater meg å foreslå Øyvind Halleraker.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-01-28:
Jeg takker finansministeren for konstruktive svar. Jeg skal også la den store debatten om økonomisk system ligge i denne sammenheng, men jeg synes at det er viktig å markere at markedsøkonomien som system bidrar til effektiv ressursutnyttelse, og at det er behov for gode tilsyn og regler for at markedet skal fungere. Jeg er også enig med finansministeren i at det har skjedd mye positivt på lov- og regelsiden, og at det selvsagt heller ikke er mulig å ha type forhåndskontroll av slike avtaler. Jeg kunne allikevel tenke meg å utfordre finansministeren noe mer på hva vi kan lære av Terra Securities-saken, for det er helt åpenbart at der ble det begått lovbrudd på begge sider. Både selger og kjøper har brutt lov- og regelverk, og da mener jeg at det ville være nyttig å bruke den saken som en case og få vurdert om tilsynet har vært tilstrekkelig. Jeg har registrert at finansministeren ved flere anledninger har gitt skryt til Kredittilsynet, og det kan godt tenkes at det er grunnlag for å gjøre det, men jeg kunne godt tenke meg også å se en evaluering fra finansministerens side, gjerne lagt frem i f.eks. kredittmeldingen. Så jeg vil utfordre finansministeren til å respondere på om hun mener at det kan være fornuftig å få en sak, eller en vurdering i tilknytning til en sak, slik at Stortinget kan få en gjennomgang av om tilsynet har vært tilstrekkelig i forbindelse med Terra Securities-saken. Jeg registrerer også at finansministeren sier at hun vil følge med på budsjettet til Kredittilsynet. Min hensikt er selvsagt heller ikke å forskuttere budsjettbehandlingen i 2009 - jeg er klar over at finansministeren er inne i de rundene nå. Men jeg mener at det bør være mulig for finansministeren å si noe om hvorvidt hun er enig med meg i at det er et behov for å styrke Kredittilsynet i et litt større og lengre perspektiv, for det er helt åpenbart at tilsynsoppgavene blir ikke mindre i årene som kommer, og når Dagens Næringsliv avdekket i forrige uke at det er en rekke saker oversendt fra Oslo Børs som Kredittilsynet og Økokrim bare må la ligge fordi de ikke har kapasitet, er det åpenbart at det er kapasitetsgrenser som de stanger hodet i. Jeg mener også at det i tillegg bør kunne være interessant å se på om Kredittilsynet bør få en noe friere stilling, kanskje ikke på samme måte som Konkurransetilsynet, men at det ville bidra til at Kredittilsynet ville få en sterkere posisjon i markedet dersom det hadde et noe friere spillerom.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-01-28:
La meg begrense meg til noen få merknader. For det første vil jeg takke for en interessant debatt, som har en prinsipiell side om hvor fri og åpen markedsøkonomien skal være, men også en praktisk side om hvordan man skal sikre hensiktsmessig regulering og gode tilsynsordninger. La meg kort kommentere representanten Tybring-Gjeddes overraskelse over at Høyre er tilhenger av å styrke tilsynsordningene. Det burde ikke overraske ham. Høyre er tilhenger av å styrke domstolvesenet. Vi har ved flere anledninger tatt til orde for å styrke Datatilsynet og Konkurransetilsynet. Jeg mener at det er all mulig grunn til også å reise spørsmålet om en styrking av Kredittilsynet. Jeg registrerer imidlertid at budsjettskruen har skrudd seg til i regjeringspartiene, og at man nå er mer opptatt av å få mer ut av de ressursene man har til disposisjon. Det er en fornuftig tilnærming, men jeg mener at i den liberaliserte og globaliserte økonomien vi har, bør også det spørsmålet reises. Jeg registrerte at representanten Holmås understreket at det hjelper ikke hvor strålende tilsyn vi har i Norge, hvis det svikter internasjonalt. Vel, det er et interessant synspunkt som jeg mener understreker viktigheten av en videre diskusjon om overnasjonalitet og internasjonale institusjoner, som jeg mener også hører hjemme i denne diskusjonen. Til slutt: Jeg registrerte at representanten Holmås har merket seg det samme som jeg, nemlig at finansministeren åpner for en gjennomgang av om et bedre tilsyn på et tidligere tidspunkt kunne ha bidratt til en begrensning, eller om vi kunne ha unngått denne skandalen knyttet til Terra Securities. Jeg håper at vi får en slik gjennomgang, og at den kan presenteres f.eks. i forbindelse med kredittmeldingen. Det ville gi oss et bedre utgangspunkt for å dra denne diskusjonen videre og forsøksvis kanskje klare å trekke noen konklusjoner om hvordan vi skal bedre tilsynene for fremtiden.