trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-10-05:
Stortinget vedtar hvert år mye penger til viktige samferdselsprosjekter. Totalt i 2020 er samferdselsbudsjettet på over 74 mrd. kr. Mer penger betyr ikke lenger mer vei og bane. Mer penger går nå i stor grad til å dekke økte kostnader som har oppstått på grunn av manglende kostnadskontroll. Mange av utbyggingsprosjektene strekker seg over flere år. Stortinget bevilger penger på bakgrunn av utredninger og kostnadsanalyser som regjeringen legger fram. Det blir gitt fullmakter til regjeringen i de årlige statsbudsjettene slik at store prosjekter er sikret framdrift over flere år. De siste månedene har vi sett en stor endring i folks reisemønster. Det har dukket opp nye løsninger som sannsynligvis vil stå seg også etter at koronasituasjonen er over. Hvis en stor del av arbeidstakerne i framtiden kan velge en mer fleksibel arbeidstid og mer bruk av hjemmekontor, vil det bli mindre behov for økt kapasitet på kollektivtrafikken og på veiene, særlig i og rundt de største byene, der kapasitetsutfordringene er størst. Det er store kostnader knyttet til å bygge ut infrastruktur som er dimensjonert for rushtidene – de få timene i løpet av dagen da svært mange bruker veien, bussen og toget. Derfor må vi spørre oss: Hva er behovet om 10, 20 og 30 år? Er det da like mange som er nødt til å være på jobb mellom kl. 8 og kl. 16? Arven Fremskrittspartiet etterlater seg i Samferdselsdepartementet, er manglende kostnadskontroll – kostnadsoverskridelser i milliardklassen, dårlig styring av store prosjekter og en enorm bompengegjeld. Dette har Høyre sittet i regjering og sett på uten å ta det nødvendige ansvar. På grunn av manglende kostnadskontroll og svak styring over flere år har nåværende samferdselsminister Hareide sett seg nødt til å dra i bremsen. Han har forstått dette og at dete ikke kan fortsette. Han vil få kontroll på prosjekter og kostnader. «Store kostnadsauker på jernbaneprosjekt utfordrer naturlig nok framdrifta som var lagt til grunn i Nasjonal transportplan 2018–2029 og i Jernbanedirektoratet sitt handlingsprogram», sier Hareide. Det er omfattende byvekstavtaler til en statlig kostnad på 66 mrd. kr over tolv år, en bompengepakke til 20 mrd. kr, 50 mrd. kr til en 17,3 km lang vei vest for Oslo, og Follobaneprosjektet ligger an til å få en sluttkostnad på 35 mrd. kr, et prosjekt som har galopperende kostnader og stadige forsinkelser uten at statsrådene fra Fremskrittspartiet har tatt ansvar og ryddet opp. Denne regjeringen og forrige regjering har gjort det svært vanskelig å innfri de løftene som ligger inne i dagens NTP, og har lagt et svært dårlig grunnlag for den neste NTP-en, som skal behandles til våren.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-05:
Lærerne viste i forbindelse med skolenedleggingen i vår at de fortjener tillit – stor tillit. De omstilte skolene over natten, og mange lærere strakte seg langt fordi de vet hvor viktig fellesskapet i skolen er for ungene våre. Skoledagen for lærerne har til nå i for stor grad vært preget av et dokumentasjons- og rapporteringsbehov. Jeg er glad for at representanten Gahr Støre har vært talsperson for mer tid og tillit i skolen. For SV er det å redusere omfanget av rapportering og dokumentasjon på nasjonalt nivå en viktig del av vår skolepolitikk. Vi vil ha slutt på den uheldige rangeringen av skoler og kommuner, og vi mener at nasjonale prøver må bli utvalgsprøver. Arbeiderpartiet sier at de vil gjennomgå grunnskolens kvalitetsvurderingssystem, uten å si noe om det som har vært den hete poteten, den store politiske debatten, de siste 15 årene: de nasjonale prøvene. Kan representanten si hva Arbeiderpartiet egentlig vil med de nasjonale prøvene?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-05:
Ut fra lekkasjer fra kommende statsbudsjett kan det se ut som om regjeringen fortsetter sitt mislykkede prosjekt med behovsprøving for billigere SFO for lavinntektsfamilier i stedet for at dette skal gjelde alle barn. Ordningen er evaluert. Den fungerer ikke. Den blir ikke brukt av de foreldrene og barna som trenger det mest. At regjeringen fortsetter med dette prosjektet etter en slik nedslående evaluering, handler nok kun om dårlig samvittighet, all den tid forskjellene har økt dag for dag med Erna Solberg i regjering. Men behovsprøving er en fattigdomsfelle. Det er stigmatiserende, det er byråkratisk, og det er ikke minst tungvint. SV mener at velferdsstaten skal tilby universelle velferdsgoder. I Oslo innfører SV gratis SFO i bydel etter bydel med nesten 100 pst. oppslutning. Er det ikke på tide at regjeringen i stedet for å fortsette med en ordning som ikke fungerer for dem som trenger det mest, vurderer å se på hva som faktisk fungerer?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-05:
Det er lærernes dag i dag, og jeg vil starte dette innlegget med å takke alle landets lærere. Krisen vi sto i i mars, har med all tydelighet vist oss hvor viktig lærerne er i samfunnet vårt. Lærerne har drevet fjernundervisning av en hel nasjon. De har strukket seg langt, for lærerne vet hvor viktig det er for barn å gå i barnehage og i skole. De vet hvor viktig det er for barn å være en del av et felleskap, og de har vært bekymret for de ungene som ikke har det så bra hjemme, som trenger masse oppfølging, og som har hatt det ekstra vanskelig i denne tiden. Skoler over hele landet rapporterer nå om økte utgifter som følge av koronatiltak. Kunnskapsminister Guri Melby har lovet at ekstra utgifter skal kompenseres, men i mange kommuner er merutgiftene ikke fullt ut dekket. I mange kommuner blir skolene gitt beskjed om å ta koronautgiftene innenfor det ordinære budsjettet, som vil bety kutt i barnehage- og skolebudsjettene. Nå krever SV at krisepakken til skolene snart kommer på bordet, for det er barna våre som har betalt den høyeste prisen i koronakrisen. Guri Melby har sagt at hun skal ta hele regningen for koronaskolen. Nå må hun holde det hun har lovet og ikke svikte elevene og barnehagebarna. For det er åpenbart at tilbudet i barnehager og skoler vil bli dårligere når skolekassa er tom og rektorene og barnehagestyrerne bare ser røde tall i sine budsjetter. En undersøkelse fra Respons Analyse viser at sykefraværet blant ansatte i barnehagene har økt dramatisk etter sommeren, og mange barnehager har ikke penger til vikarer. Og det er ikke bare lederen i Utdanningsforbundet, Steffen Handal, som er bekymret for bemanningssituasjonen i barnehagene nå, det er også vi i SV. Styrere i norske barnehager mangler virkemidler for å sikre forsvarlig drift, og bruk av vikarer er heller ikke alltid like enkelt. Det kan være uforsvarlig å bruke vikarer som ikke kjenner barna eller barnehagens arbeid. Smitteverntiltakene gjør også at driftingen av barnehagene blir mindre smidig. På grunn av organisering i kohorter har ikke avdelingene mulighet til å hjelpe hverandre, slik de pleier å gjøre. Det haster mer enn noensinne med å få på plass en krisepakke for skolene. Det er useriøst og arrogant ikke å svare på hvor mye penger regjeringen har tenkt å bevilge, og hvor mye som er satt av til å dekke opp for de millionbeløpene det her er snakk om. SV skulle ønske at regjeringen var tydeligere på hva som er regjeringens planer for finansiering av skolene og barnehagene.
Terje Breivik (Venstre), 2020-10-05:
Dei norske klimagassutsleppa har gått ned fire år på rad. Det har ikkje skjedd av seg sjølv. I godt samarbeid på borgarleg side har Venstre fått gjennomslag for viktige tiltak: billigare null- og lågutsleppsbilar, innblanding av biodrivstoff, elferjer, me har gjort det billigare å ta grøne val i kvardagen og hatt ei systematisk satsing på grøn vekst i industrialisering. I dei same fire åra som utsleppa i Noreg har gått ned, har utsleppa i Arbeidarparti-styrte Oslo gått opp, trass i at dagens fleirtal har sikra at staten no dekkjer 66 pst. av kollektivsatsinga i byen, mot kr 0 då representanten Gahr Støre sist sat i regjering. Spørsmålet er: Korleis kan representanten Gahr Støre no lova at Noreg skal nå klimamåla med Arbeidarpartiet i førarsetet, med tanke på kva dei sjølve gjer og gjorde – eller rettare sagt: ikkje gjorde – sist dei sat i regjering?
Terje Breivik (Venstre), 2020-10-05:
Føremålet med pengane er det desidert viktigaste. På Stortinget er me opptekne av å finna veg ut av problem som er viktige å løysa. Føremålet med pengane til denne stiftinga var nettopp å kjempa mot sosial ulikskap og sosial forskjellsbehandling i innvandrarmiljø. Det er ikkje Stortinget si oppgåve å kvalitetssikra i ettertid korleis pengane faktisk vert brukte. Heldigvis kan ein med dei kontrollordningane som departementet og direktoratet har, få avdekt viss ting ikkje er heilt i samsvar. Då grip ein inn og gjev organisasjonen høve til å gjera endringar og retta på dei feila som eventuelt er der.
Terje Breivik (Venstre), 2020-10-05:
Eg kan avdramatisera dette. Det er ein heilt vanleg framgangsmåte i forhandlingar mellom partia på Stortinget i budsjettsamanheng når partia har ulike ynske, ulike ting ein ynskjer å løysa. Det er òg like vanleg at kvalitetssikringa av dei som mottek ulik støtte over statsbudsjettet, vert vareteken av forvaltingsapparatet, anten det er departement eller det er direktorat. Dette er ein heilt ordinær måte å løyva pengar på, til eit svært godt føremål i statsbudsjettet.
Terje Breivik (Venstre), 2020-10-05:
Det viktigaste for Venstre i bilpolitikken, og som eg oppfattar at me og partiet til representanten Limi er einige om, er å bruka marknadskreftene aktivt for å gjera det billigare å ta dei klimavenlege vala, òg når ein står på terskelen til å handla bil. Det har me gjort gjennom eit veldig godt samarbeid. Me har endra bilavgiftsystemet til fordel for null- og lågutsleppsbilar, noko som me no verkeleg ser resultata av, der salet av nullutsleppsbilar, og delvis lågutsleppsbilar som hybridar, dominerer totalt, og me er på god veg fram mot den felles målsetjinga om at nybilsalet i 2025 skal vera 100 pst. nullutsleppsbilar. Så er jo representanten Limi klar over at dette er eit programutkast som no er sendt ut til partiet til høyring, jf. ein tidlegare representant som vart spurd om det same. Eg ser fram til å delta i behandlinga av dette i partiorganisasjonen.
Terje Breivik (Venstre), 2020-10-05:
Eg kan stadfesta at for Venstre er det heilt avgjerande at me fører ein aktiv skatte- og avgiftspolitikk, som nettopp gjer det billigare å ta dei klimavenlege vala i kvardagen, anten det er for folk flest som skal handla seg bil, eller det er i styreromma for bedrifter som skal tena pengar i ein marknad. Eg kan òg stadfesta at som regjeringsparti tenkjer me sjølvsagt på det framtidige bilavgiftssystemet, for å vareta nettopp denne typen ting òg etter 2025.
Terje Breivik (Venstre), 2020-10-05:
Det viser litt av kompleksiteten når ein skal ha overgang frå reint fossilt drivstoff til drivstoff med bio innblanda. Det viser òg viktigheita av alt me no gjer for å stimulera norsk skogindustri og norske bioprodusentar til å bidra med biodrivstoff som òg held berekraftskriteria, som me nødvendigvis må setja til biodrivstoff. Så får eg seia at me får venta og sjå resultata av både budsjettforslaga og budsjettforhandlingane før me feller den endelege domen over korleis fylkeskommunane kan handtera denne typen problem.
Terje Breivik (Venstre), 2020-10-05:
Ja, Noreg tek definitivt sitt ansvar i denne samanhengen. Hadde alle land teke eit like tungt ansvar som Noreg no gjer for flyktningsituasjonen i både Moria-leiren og andre stader i verda, hadde me sannsynlegvis langt på veg kunna løyst den akutte krisa. Så skulle sjølvsagt eg, som representant for Venstre, isolert sett gjerne teke imot fleire enn dei 50 som me no tek imot. Men hugs på at Noreg gjennom å gjera det òg vert ein tung, viktig pådrivar for at resten av dei europeiske landa gjer det same. Og skal ein få bukt med den flyktningsituasjonen som no pressar på både Europas grenser og resten av verda, er ein heilt avhengig av at Noreg aleine ikkje gjer betydeleg meir enn alle andre, men at me gjennom det me gjer, dreg med oss resten av den europeiske fellesskapen. Berre slik kan me stilla opp for alle dei som no er i naud og i ein heilt håplaus situasjon.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Representanten Helleland snakka om det å skapa arbeidsplassar. I dag kom det ein rapport som regjeringa sjølv har bestilt, om effekten av formuesskatten på små og mellomstore bedrifter. Det går jo ikkje an å ikkje spørja om han. Der slår fagfolka fast at det er auka formuesskatt for majoritetseigarane som vil kunna bidra til å auka sysselsetjinga i desse verksemdene. Det er altså ikkje dekning for det Høgre har påstått gjennom mange år, altså at kutt i formuesskatten gjev arbeidsplassar, snarare tvert imot. Det er Arbeidarpartiet si oppskrift som får støtte: Det er trygge jobbar og investeringar i arbeidsfolka, kombinert med små forskjellar mellom folk, som er den viktigaste oppskrifta for at landet vårt skal oppleva auka verdiskaping og fleire arbeidsplassar. Så spørsmålet mitt er ganske enkelt: Vil snart Høgre òg innrømma at formuesskattekutta deira i milliardklassen gjennom sju år fyrst og fremst har gått til privat forbruk for dei rikaste og ikkje til fleire arbeidsplassar for landet?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Representanten Helleland har rett i at det finst mange rapportar, men denne rapporten har regjeringa altså bestilt sjølv. Dei har sjølv etterlyst han, dei har bedt om denne informasjonen. No har dei fått han, dei har fått fakta på bordet, og faktum er at auka formuesskatt vil kunna bety auka sysselsetjing og fleire arbeidsplassar. Det dokumenterer også det Arbeidarpartiet har sagt heile vegen, nemleg at formuesskattekutta går til auka privat forbruk hos dei som har mest pengar, ikkje til fleire arbeidsplassar for landet. Me lever trass alt i ei tid der det er viktig å bruka pengane på ein målretta måte for å auka verdiskapinga og sikra trygge jobbar for folk. Eg må minna representanten Helleland om at det er humankapitalen som er den verkeleg arbeidande kapitalen, det er arbeidarane, altså arbeidsfolka, menneska i desse bedriftene – og som òg denne rapporten regjeringa har bedt om, seier at ein heller skal investera pengane i. Eg må nesten spørja kvifor Høyre vil at eigarane skal kunna forbruka meir på privaten ved å gje dei skattekutt, heller enn å investera i folk ved å auka formuesskatten, sånn som rapporten dei sjølve har bestilt, føreslår.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Det er tradisjonell Arbeidarparti-politikk Arbeidarpartiet har føreslått. Det er ingen grunn til at representanten Kapur skal framstille det som noko anna. Viss han høyrer med Fellesforbundet, som jo kjenner privat industri godt, kan dei også fortelja han kor viktig det er å ha gode offentlege velferdstilbod i eit lokalsamfunn, slik at òg privat industri kan vilja slå seg opp der. Det er òg noko av grunnen til at me ser korleis det rammar distrikta våre og lokalsamfunn rundt om i heile landet når høgregjeringa fører ein sentraliseringspolitikk som legg ned dei offentlege tilboda. Det gjer det mindre attraktivt for private aktørar å slå seg opp og skapa arbeidsplassar, for dei òg treng at det er eit Nav-kontor der som kan tilby arbeidsfolka deira den hjelpa dei treng ved behov. Dei òg treng at det er eit skattekontor som kan følgja med og følgja opp viss det skulle vera skatteunndragingar eller annan informasjon som må følgjast opp på ein skikkeleg måte. Det er ein samanheng mellom det å satsa på offentleg velferd og det å sikra privat vekst og velstand og verdiskaping.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Eg kan avklara Arbeidarpartiets politikk når det gjeld arveavgift, og det er at det ikkje er ein del av vår politikk, difor er det ikkje i vårt partiprogram denne gongen heller. Det stod heller ikkje i vårt førre partiprogram. Eg må seia at eg ikkje er så veldig imponert over at Framstegspartiet går rundt og er kritiske til effektane av pensjonsreforma. No har dei anten sete i regjering eller vore eit støtteparti for regjeringa dei siste sju åra, og kva har dei eigentleg gjort for pensjonistane? Kva har dei eigentleg gjort for å få bukt med at pensjonistane i dag har fått mindre å rutta med, mens lønsmottakarane har fått meir? Arbeidarpartiet har lagt fram eit heilt konkret forslag som ville betydd noko for reguleringa av pensjonane. Det ville betydd fleire tusen meir i årlege utbetalingar til dagens pensjonistar, og Framstegspartiet har vore med på å seia nei til det. I staden har dei valt å bruka nesten ein milliard kr meir til faktisk å gje formuesskatt i 2020 til nokre av dei rikaste i landet. Den milliarden burde dei heller ha brukt på pensjonistane. Det ville Arbeidarpartiet ha gjort.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Eg avklarte jo Arbeidarpartiets standpunkt til arveavgift allereie i mitt første svar, så eg vil oppmode representanten Listhaug om å høyra betre etter. Når det gjeld pensjonistar, veit ein jo at med Arbeidarpartiets opplegg for inntektsskatt vil ni av ti pensjonistar få mindre i skatt enn det dei har fått med høgreregjeringa. Det er klart at har ein store formuar, uansett kven ein er, vil ein jo måtta betala meir i skatt, bidra meir til fellesskapet. Men det handlar òg om å ha ein rettferdig skattepolitikk. Det Framstegspartiet har gjort mens dei har sete i regjering, og mens dei har vore støtteparti, er jo å auka det som er den største byrda for vanlege folk og vanlege pensjonistar sine lommebøker, nemleg avgiftene, med over 6 mrd. kr. Eg synest det er freidig av representanten Listhaug å stå her og forsøkje å ta eit slags oppgjer med avgiftspolitikken til regjeringa når det er Framstegspartiet sjølv som har sete i Finansdepartementet og drive dette fram, noko som har ramma vanlege folk og vanlege pensjonistar sine lommebøker ganske hardt.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Ein treng eit politi med sterkare lokalt nærvær og klarare lokal forankring. Eg var med på å forhandla fram forliket om politireform. Ein viktig del av det forliket var at me ville ha nettopp lokal forankring, og me ville ha grundige lokale prosessar for dei endringane som politiet skulle igjennom. Eg er veldig skuffa over at høgreregjeringa ikkje har gjennomført den lokale forankringa som Stortinget hadde forventa, og som Stortinget hadde pålagt dei. Det har svekt heile gjennomføringa av politireforma, og det er noko av grunnen til at ein i dag ikkje har eit politi med det lokale nærværet som Arbeidarpartiet har jobba for og ønskt. Det er klart at òg Arbeidarpartiet ønskjer at uansett kvar i landet ein bur, skal ein kunna stola på at ein får hjelp når ein treng det. Då har òg responstid betydning, men endå viktigare enn å nedfella på eit papir kva tid politiet skal vera ein stad, er det å sørgja for at ein har nok politifolk med nok ressursar til faktisk å gjera den jobben, og det vil Arbeidarpartiet sikra.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Jeg synes representanten Trond Helleland sa mye fint i sitt innlegg om behovet for å skape mer og å legge til rette for næring. En konsekvens av koronatiltakene er at grensen mot Sverige er midlertidig stengt. Det innebærer at det ikke foregår noen form for grensehandel, noe som igjen har ført til en oppblomstring innen norsk varehandel. Vi ser at det er skapt mange tusen nye arbeidsplasser, spesielt innenfor dagligvarehandelen, men også Vinmonopolet har fått en kraftig omsetningsøkning. Da er det grunn til å sjekke om også Høyre – i likhet med Fremskrittspartiet – erkjenner at de høye avgiftene på grenseutsatte varer koster Norge mange tusen arbeidsplasser. Spørsmålet til representanten Helleland er: Vil Høyre være med Fremskrittspartiet på å redusere avgiftene til svensk nivå, eller må vi vente på programvedtak på Høyres landsmøte neste år?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Nylig kom Sveriges statsminister Stefan Löfven med en for noen ganske oppsiktsvekkende uttalelse. Han sa: «Hvis man har en migrasjon som innebærer i størrelsesorden at man ikke klarer å håndtere integrasjonen, er det klart at det blir sånn at vi får sosiale spenninger i et samfunn. Det er ikke bra.» På direkte spørsmål bekreftet han også at Sverige har problemer med integreringen, og at man derfor har lagt om innvandringspolitikken og nå tar imot betydelig færre. Det er ikke så mange år siden representanten Lysbakken mente at Sverige var et lys i Europa i asylpolitikken. Mener han fortsatt det, eller er han enig med Löfven i at Sverige trolig har hatt altfor høy innvandring og for liberal asylpolitikk, noe som har ført til store negative utfordringer for det svenske samfunnet? I realiteten er det vel slik at lyset nå har sluknet.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Jeg vil starte med å røpe at representanten Breivik og jeg har en felles interesse, en lidenskap, og det er for bil, og nødvendigvis ikke batteridrevne. I september utgjorde salget av elbiler 60 pst. av nybilsalget, og Stortinget har vedtatt en målsetting om at alle nye biler skal være nullutslippsbiler fra 2025. Så ser jeg i Venstres forslag til nytt program at Venstre vil avslutte alt salg av bensin- og dieselbiler fra 2025. Da må jeg nesten spørre representanten Breivik: Betyr det at Venstre vil forby salg av bensin- og dieselbiler i 2025?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Det er jo slik at man kan ha ulike oppfatninger om hvorvidt den målsettingen som Stortinget har vedtatt om at det kun skal selges nullutslippsbiler fra 2025, er realistisk. Samtidig vet vi at nettopp den omleggingen av avgiftssystemet som er gjennomført de siste årene, også bidrar til å premiere ny teknologi, moderne motorteknologi som bidrar til både mindre forbruk og mindre utslipp. Så jeg håper jo at representanten Breivik vil påvirke Venstre i riktig retning, slik at man ikke får forbud og sånn sett begrenser folks valgfrihet, men nettopp fortsetter å stimulere slik at man kan velge, og at man gjør sine valg ut fra de behovene man har. Men uansett om man velger batteridrift eller bensin/diesel, kan man velge en moderne teknologi som både er energiøkonomisk og bidrar til å begrense utslippene, til beste for klimaet i byene.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-10-05:
Representanten Kapur sa i sitt innlegg at det er uklart hva venstresiden vil, og hva som er venstresidens løsninger, og det er jeg helt enig i. Samtidig er Fremskrittspartiet mest opptatt av hva vi på ikke-sosialistisk side både vil og kan få til. Nå er det et veldig behov for å legge til rette for nye arbeidsplasser og i hvert fall ikke fjerne de arbeidsplassene som allerede er skapt til tross for den krisen vi opplever. Et eksempel på det er innen varehandel. Vi vet at det er mange tusen nye arbeidsplasser som har kommet til fordi grensehandelen er så å si null. Da er det et spørsmål hvordan vi kan bidra til at vi viderefører og opprettholder de arbeidsplassene ved å redusere avgiftene på grensehandelsutsatte varer. Da er min utfordring til representanten Kapur: Vil Høyre være med Fremskrittspartiet i å sørge for at vi reduserer avgifter slik at vi kan opprettholde og videreføre de mange tusen nye arbeidsplassene vi har fått i løpet av denne kriseperioden?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Et viktig konkurransefortrinn for Norge er eierskapet til og forvaltningen av naturressursene våre. Før helgen fikk vi vite at en norsk investor har solgt 580 000 dekar norsk skog til utlandet. Høyres fylkesleder i Trøndelag er godt fornøyd. 580 000 dekar skog er over 1 000 ganger den gjennomsnittlige størrelsen på en skogseiendom i Norge. Høyre opphevet priskontrollen for skog i 2017, og det er grunn til å tro at det var et meget lukrativt salg for ham som solgte til utlandet. Høyre foreslår også i sitt program å fjerne all konsesjonsplikt for behandling av skog. Hvorfor synes Høyre det er så greit at tyske eller kinesiske interesser kjøper opp norske naturressurser, som skog?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-10-05:
For det første er jeg enig i og tror at Senterpartiet og Arbeiderpartiet har mye å samarbeide om både når det gjelder spørsmålet om å redusere forskjeller, og når det gjelder distriktspolitikk og motstand mot sentralisering. Jeg synes også representanten Gahr Støres innlegg var et godt anslag for det. Senterpartiet snakker kanskje i noen av sine innlegg mer om distriktspolitikk enn om forskjeller, men det er fordi det er så få andre som snakker om distriktspolitikk. Noen må faktisk stå opp og ta den kampen. Da er det Senterpartiet som har gjort det, for det har vært trontaledebatter her i salen gjennom de siste sju årene der ingen parti har snakket om distriktspolitikk. Arbeiderpartiet gjorde det i dag, og det var bra, men det har også vært innlegg tidligere som har vært nesten kjemisk fri for distriktspolitikk fra Arbeiderpartiets side. Så du skjønner at noen må ta den fighten, og det må Senterpartiet gjøre. Når det er sagt, betyr ikke det at vi ikke er opptatt av forskjellene og det å få utjevnet forskjeller. Vi mener at vi skal ha et skattesystem som utjevner forskjeller. Vi mener at vi ikke skal øke avgiftene på en slik måte at det rammer dem som har de laveste inntektene og har minst fra før, slik vi har sett at Høyre og Fremskrittspartiet f.eks. har gjort.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Jeg skjønner at en fra Høyres side leser våre programutkast godt – det var jo ikke et fullt programutkast, det var det ikke, det var et tidlig utkast som ble sendt ut til en ekstra høring. Vi har ikke lagt fram programutkastet vårt enda, vi kommer til å gjøre det nå til uka. Da vil representanten Wang Soleim se hva vi sier om Schengen, og det kan hende at det har kommet fram ting i løpet av høringen som gjør at vi også der har gjort endringer, for ethvert utkast til program må ta opp i seg det som kommer gjennom høringsrunden. Det vi har sagt, er at vi ikke ønsker norsk deltakelse i Schengen, men vi ser samtidig at det er en viss dialog mellom EU og Storbritannia om Storbritannias framtidige forhold til Schengen, og det er nok et arbeid som det kan være interessant for Norge i alle fall å se på og kanskje også ha en grundigere gjennomgang av.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Jeg vet ikke hvordan programprosessen er i Høyre, men programprosessen i Senterpartiet er en meget levende debatt. Det er et partidemokrati som ytrer seg bredt om mange saker i flere omganger. Det betyr at de ulike programutkastene sjølsagt kommer til å utvikle seg ut fra det som har vært opplevd av innspill fra partidemokratiet, og hva en på en måte får av høringsinnspill. Noe annet synes jeg ville vært respektløst overfor den store, viktige og levende debatten en skal ha. Også når det gjelder punktet om Nye Veier, tror jeg representanten skal avvente det endelige programutkastet fra Senterpartiet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Jeg blir så overrasket over at Fremskrittspartiet er så opptatt av spill og taktikkeri at de her og nå, basert på hypoteser et år før valget, liksom skal ha bestemt seg for hva valgresultatet blir, og så på en måte ha en spilldebatt og en taktikkdebatt ut fra det. Det synes jeg er rart. Jeg mener at trontaledebatten er et utmerket sted for å diskutere politiske saker, mer enn å diskutere det politiske spillet. Jeg kunne ha nevnt at vi i løpet av fire år har hatt fire forskjellige utgaver av borgerlig regjering, tre med Fremskrittspartiet og én uten. Jeg kunne nevnt at Venstres leder nå har invitert Miljøpartiet De Grønne inn i et mulig framtidig borgerlig samarbeid. Men det er så formålsløst, for jeg synes vi bør diskutere sakene og det politiske grunnlaget – jeg tror det er det folk forventer av oss – mer enn å diskutere spill og taktikk.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Nei, det er ikke så uklart, dette. Ethvert partis kandidater går jo til valg på det programmet som et parti har vedtatt. Det gjelder i SV, og det gjelder i Senterpartiet. Sånn kommer det også til å være i Senterpartiet – at Senterpartiets representanter går til valg på Senterpartiets program, som vedtas på Senterpartiets landsmøte. Det er egentlig nokså enkelt, dette med partidemokrati. Det Senterpartiet har sagt i den litt spesielle situasjonen vi er oppe i nå, er at Bøhler i dag er valgt inn på et annet partiprogram, og av respekt for de velgerne som har valgt ham inn der, bør han i løpet av disse åtte månedene som er igjen av denne perioden, få lov til å stå fritt, sånn at han kan oppfylle de løftene han har gitt sine velgere i det valgprogrammet. Det synes jeg er den eneste fornuftige måten å gjøre det på i de åtte månedene fram mot valget, for en kan på en måte ikke kreve at noen skal stemme imot det velgerne har valgt en inn på. Det går ikke an.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Byvekstavtalene er et viktig moment i klimaarbeidet. Det er det ingen tvil om. Det å få redusert bl.a. trafikk og trafikkutfordringer i byene er viktig. Det å få gode kollektivtilbud i byene er viktig. Da bør en jo satse på elektrifisering inn mot Trondheim, og ikke hydrogentog, som kommer til å slippe ut mer CO 2 enn dagens dieseltog, i det området som representanten Gunnes og jeg kommer fra. Jeg tror samtidig at denne typen vekstavtaler, når de blir så omfattende som de har blitt nå, også er nødt til å underlegges en debatt: Hva er det som faktisk virker og ikke? Hva er det som faktisk har klimaeffekt og ikke? Den debatten blir nesten fraværende hos enkelte av partiene fordi en per definisjon er så for byvekstavtaler at en ikke er i stand til å problematisere eller diskutere ulike sider ved avtalene eller måten de utvikler seg på. Jeg tror det er fornuftig, når det brukes så mye penger på byvekstavtaler som det gjøres i dag, at en også har en grunnleggende debatt om innholdet i noen av avtalene.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-05:
Krisetid kan føre til økte forskjeller hvis vi ikke møter krisens konsekvenser med en rettferdig politikk. Det har blitt snakket mye om dugnad i det siste, og skal dugnad virke, må alle bære etter evne og få hjelp etter behov. Men fortsatt står omkring 200 000 mennesker arbeidsløse, samtidig som børsene i all hovedsak går så det suser. Likevel velger regjeringspartiene å stemme ned krav om at krisestøtte ikke kan tas ut i utbytte, lederlønninger og bonuser. De stemmer også ned krav om at man ikke skal kunne si opp folk mens man mottar krisestøtte. Det har allerede blitt satt ny rekord i antall milliardærer i år, og en ny SSB-rapport viser at de rikeste betaler en mindre andel i skatt enn vanlige folk. Men Høyre sier seg likevel ikke fornøyd: Nå går de også til valg på å fjerne formuesskatten helt. Derfor må jeg spørre: Er det egentlig et mål for Høyres krisepolitikk å stoppe de økende forskjellene?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-05:
Krisen vi står i nå, rammer folk på forskjellige måter, men noe av det som kanskje bekymrer meg mest, er de sårbare menneskene som står i fare for å miste livsviktig hjelp i kommunene sine – barn som trenger hjelp av barnevernet, som ikke får omsorgen de trenger, hjemme, de som rammes av vold i hjemmet, og som må oppsøke hjelp på et krisesenter. Det er jo all grunn til å tro at det er blitt mer vold i hjemmene nå, men mange kjenner ikke til krisesentertilbudet. Nå melder KS i dag at mange kommuner står i en helt umulig situasjon når de ikke får kompensert alle de tapte inntektene og de økte utgiftene som følge av krisen. Derfor frykter de kutt i tilbudet for disse menneskene når de det gjelder, selv ofte ikke har sterke stemmer til å protestere. Det er Ropstad som statsråd som har ansvaret for at disse menneskene får hjelp, selv om kommunene har fått delegert oppgavene. Derfor spør jeg statsråden om han kan garantere fra denne talerstolen at deres tilbud ikke vil bli skadelidende.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Vi har nå hørt et timinutters langt innlegg i stortingssalen som overhodet ikke nevner et eneste ord om de økende forskjellene i landet vårt, som vi nesten daglig får nye rapporter om at er større enn vi trodde. I fjor var det en rekordøkning i antallet nye milliardærer i Norge, og de aller rikeste kan være så mye som dobbelt så rike som vi trodde, på bekostning av alle andre. SSB viste for et par uker siden at de aller rikeste nå betaler mindre skatt av inntektene sine enn sykepleiere og lærere. Representanten Jensen nevnte ikke alt dette i innlegget sitt. Det er veldig forståelig, for som tidligere finansminister gjennom seks og et halvt år er hun ansvarlig for skattesystemet vi har i dag, som sørger for at de med store inntekter betaler mindre skatt enn vanlige folk. Mitt spørsmål til representanten Jensen er om hun er fornøyd med et skattesystem der de på toppen betaler mindre skatt enn vanlige folk, og der de drar ifra, og at dette selvfølgelig øker forskjellene i Norge år for år?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Hvis jeg hadde skrevet denne replikken før representanten Jensens innlegg, hadde jeg gjort det på en litt mer ryddig måte enn min egen uleselige håndskrift på et lite ark. Men uansett: Representanten er redd for at et nytt flertall i Stortinget vil føre til et annet skatteopplegg. Ja, det vil det. Arbeiderpartiet ønsker at vanlige folk skal betale mindre skatt av inntekten sin, og at folk med høye inntekter og store formuer skal betale litt mer skatt enn i dag. Men representanten Jensen svarte ikke på spørsmålet mitt – om hun er fornøyd med det skattesystemet vi har i Norge i dag, hvor de på toppen drar ifra, og de med de aller største inntektene betaler mindre skatt enn lærere og sykepleiere. Er dette en god skattepolitikk og et godt skatteopplegg for partiet som sier at de er for folk flest?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Etter å ha hørt innlegg fra en rekke Høyre-representanter i denne salen i dag – representantene Helleland, Tetzschner, Rodum Agdestein og nå sist Haukland – om skatt, og særlig formuesskatt, er det behov for noen oppklaringer. Formuesskatten er altså den mest omfordelende skatten vi har, krone for krone. Formuesskatten betales av mennesker, ikke bedrifter – jeg gjentar: mennesker. Hvis man fjerner formuesskatten helt, som Høyres landsmøte har vedtatt, blir det over 30 000 nye nullskattytere i Norge. Det koster 16 mrd. kr å fjerne formuesskatten helt. Det tilsvarer halvparten av de kommunale sykepleierne rundt omkring i hele Norge. Det viktigste med dette innlegget er å si at det er ingenting som heter arbeidende kapital. Det er et politisk oppfunnet begrep. Det heter verdsettelsesrabatt på aksjer og driftsmidler, og aksjer står for 88 pst. Per-Kristian Foss kalte det selv aksjerabatt. Bankinnskudd blir ikke omtalt av Høyre som arbeidende kapital, men er vel så arbeidende, for når man har penger i banken, blir de lånt ut til bedrifter som investerer i prosjekter. Statsministeren vet alt dette, finansministeren vet alt dette, ja, både den nåværende lederen og tidligere ledere av finanskomiteen vet dette, og Kristelig Folkeparti-lederen, som stadig snakker om arbeidende kapital, vet dette. Men de bruker dette begrepet for bevisst å villede en komplisert skattedebatt. Dette kuttet i formuesskatten fordeler også ressurser fra hele landet inn til Oslo vest og Bærum. Det er der personene med store finansformuer sitter. Og kuttet i verdsettelsesrabatten har altså – nesten halvparten – gått til personer med formuer på over 100 mill. kr. Men verst av alt er at disse kuttene i formuesskatten som er gjort, og som Høyre nå planlegger å gjøre videre, øker forskjellene – uten å skape nye arbeidsplasser. I dag har vi fått en rapport fra Frischsenteret som sier at formuesskatt faktisk kan gi noen flere arbeidsplasser i familieeide bedrifter. Og for ti dager siden fikk vi en rapport fra SSB som viser at de aller rikeste i Norge viser seg å være dobbelt så rike som vi tidligere har trodd, og de betaler mindre skatt av inntektene sine enn lærere og sykepleiere. Det er behov for ny politikk i dette landet, for mer eksport, for bedre fordeling og for en styrket velferd. Høyres hovedprioritering med å fjerne formuesskatten er ikke veien å gå.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Representanten Jensen snakka i sitt innlegg om skatt og avgift. Fasiten etter Framstegspartiets år i regjering og som støtteparti er at avgiftene i Noreg har auka. Ei yrkesgruppe som no vert tynga av Framstegspartiets avgiftsiver, er landets fiskarar. Sjølv om fisk er miljøvennleg mat, har ein altså auka CO 2 -avgifta for fiskarane. Ein har innført ei kompensasjonsordning. Den har to eigenskapar: Den er mellombels, og det er ingen som har sett noko til den enno. Eit anna forslag er at ein har innført 100 mill. kr i avgift på fiskeri – ei rein fiskal avgift. Ein skulle tru at Jensen trudde at fiskal avgift var avgift på fisk. Det er det altså ikkje. Mitt spørsmål er difor: Kvifor meiner Framstegspartiet at det er viktig å auka avgiftstrykket på yrkesgruppa fiskarar?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Eg takkar for svaret. Ein ser f.eks. at då forslaget om 100 mill. kr i ei eiga særavgift for fiskeri dukka opp, var Framstegspartiet ivrig på dette, saman med regjeringspartia. Det var dei som vedtok dette i Stortinget. Arbeidarpartiet og Senterpartiet – eg trur til og med SV – var kritiske til å innføra denne avgifta. Det er altså ikkje sånn at Framstegspartiet kan hevda å vera eit parti for kutt i avgifter. Fasiten er at Framstegspartiet aukar avgiftene på område etter område. Eg ønskjer å få svar på kva det er Framstegspartiet vil med å påleggja landets fiskarar fyrst full CO 2 -avgift og så ei eiga særavgift på 100 mill. kr. Kva er det ein vil oppnå? Er det sånn at målsetjinga om å vera støtteparti er viktigare enn kva politikk som vert ført?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Representanten Listhaug snakka i sitt innlegg om grensehandel og avgifter. Er det éin ting som står igjen etter at Framstegspartiet sidan 2013 anten har sete i regjering eller vore støtteparti, er det at avgiftene i Noreg har auka. Avgiftene har ikkje auka med nokre hundre millionar. Avgiftene har auka med mangfaldige milliardar kroner kvart einaste år – avgifter på alkoholfri drikke, avgifter på sukker. Avgiftene er skrudde opp. Ein har føreslått avgifter som ein har måtta gå tilbake på, som plastposeavgift. Representanten Listhaug prøvde seg som justisminister til og med på dødsgebyr. Det vart òg stoppa i Stortinget. Mitt spørsmål er: Kva er det Framstegspartiet no har forstått, som dei ikkje forstod gjennom dei siste sju åra?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Eg takkar for spørsmålet. Eg trur eit av de fremste næringspolitiske verkemidla me har i Noreg, er små forskjellar mellom folk. Det er Senterpartiet og Arbeidarpartiet veldig einige om. Når ein nemner lønsnivået i landbruket, trur eg at der må ein jobba langsiktig med å få inn meir norsk arbeidskraft, og det må ein òg gjera gjennom å auka inntektene til dei som jobbar i landbruket. Når det gjeld spørsmålet om pensjon frå første krone, oppfattar ikkje eg at det var ueinigheit mellom Arbeidarpartiet og Senterpartiet i førre runde. Me hadde litt ulik tilnærming til det i diskusjonen, men at Senterpartiet støttar prinsippet og ønskjer at det i Noreg skal vera pensjon frå første krone, bør det ikkje vera tvil om.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Som eg sa i innlegget mitt, meiner eg at eitt av problema til dagens regjeringsparti og deira støtteparti er at dei ikkje erkjenner problema, og når ein ikkje erkjenner problema, kan ein heller ikkje løysa dei. Når ein står her og framstiller det som at nærpolitireforma er ein einaste stor suksess – eg trur ikkje ein treng å vera mykje rundt om i landet for å merka at det definitivt finst mange kritiske røyster som er ueinige i det. Når det gjeld ordføraren i Lyngen og oppslaget i Nordlys, som eg òg koste meg med til frukosten i dag, vil eg også tilføya at ordføraren spurde: Kan me vera unntaket som bekreftar regelen? Det trur eg me langt på veg kan seia at ordføraren i Lyngen er. Det er ingen tvil om at nærpolitireforma har gjeve sentralisering, og ho er heller ikkje følgd opp med dei økonomiske midlane som er nødvendige.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Eg takkar for spørsmålet. Når Framstegspartiet snakkar om samarbeidspartnarar, tenkjer eg ein skal lytta veldig nøye, for det er openbert sånn at dei har vore i eit ekteskap med nokon som ikkje har fungert særleg bra, så det må ein anta at dei er ekspertar på. Det som forundrar meg litt, er at etter at Framstegspartiet gjekk ut av denne regjeringa, verkar dei å logra endå meir for regjeringspartia som støtteparti. Òg representanten Strifeldt verkar å trivast meir i rolla som støtteparti enn i rolla som regjeringsparti. Når det gjeld Senterpartiet, går me til val på at me skal få eit størst mogleg mandat for vårt partiprogram. Me vil vera forsiktige med å samarbeida med folk som står så langt unna oss. Der Framstegspartiet ikkje har hatt nokre hemningar, er me observante på den problemstillinga, og eg er nokså sikker på at med Senterpartiet i regjering skal folk få lov til å eta kva dei vil til middag, frå måndag til sundag.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-10-05:
Eg meiner at me står oss på å fokusere på dei tinga me grunnleggjande sett har til felles, og difor har ikkje eg heller behov for å minna SV om ein avgiftspolitikk som definitivt vil skada fiskerinæringa. Når det gjeld vårt engasjement for den norske fiskeriflåten, trur eg me har det til felles at me ønskjer å styrkja kystflåten, at me ønskjer å styrkja fiskerisamfunna langs kysten. Eg trur det viktigaste me kan gjera framover for å greia det, er å ta den rapporten som me no har fått frå Riksrevisjonen, dei tiltaka og dei vurderingane som ligg der, og saman jobba aktivt med korleis me kan utforma ein konkret politikk som både varetek føreseielegheita til dei som har investert, og som gjer at ressursane utanfor kysten bidreg til verdiskaping i dei enkelte lokalsamfunna. Det er eg heilt trygg på at me skal kunna ha gode og konstruktive samtalar om framover.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-05:
Jeg hadde håpet at denne debatten skulle dreie seg om de virkelig store spørsmålene som samfunnet står overfor, og også at innlegget til representanten Jensen hadde dreid seg om det – men nei. Hvilke store eksistensielle spørsmål står vi overfor? Hvilke trusler står vi overfor? Vi har to FN-paneler som har kommet med pekefingeren. De har kommet med alvorlige advarsler til oss om at vi må ta grep. Det ene er selvfølgelig naturpanelet. Det andre er klimapanelet. Jeg kan ikke med min beste vilje, uansett forstørrelsesglass, se på hvilke områder Fremskrittspartiet noensinne har tatt disse store spørsmålene inn over seg. Når de var med på ting da de satt i regjering, virket det som om det var på tross av Fremskrittspartiet og ikke på grunn av Fremskrittspartiet når det var noen vedtak som kom klimautslippene til gode. Kan representanten kommentere hvorfor den norske befolkningen sitter igjen med den holdningen at Fremskrittspartiet aldri er offensive i disse to spørsmålene?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-10-05:
Venstre har hatt et samarbeid med Fremskrittspartiet både om budsjett og også om mange andre saker i snart to stortingsperioder. Det er slik, som representanten Jensen sier, at klimagassutslippene har gått ned de siste fire årene. Ja, faktisk har de gått ned i seks av de siste sju årene. Det er på borgerlig side vi har fått enighet om bare salg av nullutslippskjøretøy i 2025. Vi har holdt fast ved elbilfordelene, og vi har også fått en enighet om felles klimamål med EU. Så legger jeg merke til at i innlegget til representanten Jensen nevner hun ingenting om det som er de største problemene verden står overfor. Det er natur, og det er klima. Da blir mitt spørsmål: Er det fortsatt sånn, til tross for det vi har gjort, at Fremskrittspartiet som parti ikke anerkjenner menneskeskapte klimaendringer som et problem, og ser heller ikke representanten at nettopp klimatiltak er det som i dag driver næringsutvikling? Vi ser det på område etter område: grønn skipsfart og nå også karbonfangst og -lagring.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-10-05:
For det første er jeg ikke enig i at det bare er en hvilken som helst jobb som er det viktigste. Som jeg sa: Det viktigste nå, i det tiåret som er foran oss, er at vi skal nå målene våre for utslippskutt, vi skal ta vare på naturen, og vi skal gjøre dette på en måte som gjør at vi også skaper arbeidsplasser. Det vil si at vi må se på hvordan klimatiltak driver en næringsutvikling, som man ser på flere og flere områder, og dette må henge sammen med det å ha et arbeid. Det er viktig å satse på integrering, så vi får alle inn i arbeidslivet, og inn i det nye arbeidslivet som vi trenger. Dette er et satsingsområde for Venstre. Det har det vært i regjering, og det har det vært også tidligere, før vi kom i regjering. Nå skal vi ha en egen integreringslov – og når man innfører en lov, så følger man jo opp dette også overfor norske kommuner. Norske kommuner har bedre økonomi enn det de har hatt på kanskje tjue år, men i tillegg er det nye pålegg, og det medfører også at man får en støtte til det.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-10-05:
Jeg mener at det ikke blir noe deponi for farlig avfall i Brevik.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-10-05:
Når en ser på den diskusjonen fra i vår, tror jeg vel det var et eksempel på at det forslaget som ble lagt fram fra regjeringen, var betydelig bedre enn det som ble vedtatt i Stortinget, som var for gunstig for oljeindustrien, etter vår mening. Og selv om det ikke er flertall for det her, mener jeg fortsatt at det er helt avgjørende at man ser på skattesystemet, at man kommer nærmere et nøytralt skattesystem. Det får være i neste stortingsperiode man må jobbe for det. Og selv om det er letetillatelser, skal man ikke sette likhetstegn mellom det og at det faktisk blir satt i gang aktivitet. Når det gjelder de norske utslippene, skal vi også huske på at det andre vedtaket Stortinget gjorde, at vi skal kutte utslipp på petroleumssektoren med 50 pst. innen 2030, krever kraftige virkemidler som vi også kommer til å måtte følge opp, og som vi må bruke hele bredden av statlige virkemidler for å klare å oppnå.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2020-10-05:
Det er alltid interessant å høyre Marit Arnstad sine analysar i slike debattar, og dei viser at Senterpartiet og Arbeidarpartiet står saman om behovet for ei ny regjering som ser og forstår heile Noreg og behovet for å snu den sentraliserande høgrepolitikken. Men for å få til ei meir rettferdig fordeling sosialt og geografisk må vi ta tak i dei aukande forskjellane mellom folk i Noreg, og det handlar om meir enn berre distriktspolitikk. Vi må hindre at dei som har mest frå før, får stadig meir – når det er slik at dei med minst får mindre. Og for ofte synest eg det er stille frå Senterpartiet i slike spørsmål. Inntrykket er at det ikkje er prioritert. Kanskje er det fordi forskjellane mellom folk aller mest kjem til syne i byane våre. Eg vil gje Marit Arnstad anledning til å rette opp det inntrykket og spørje: Kva er eigentleg dei viktigaste fordelingsgrepa i politikken til Senterpartiet?
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2020-10-05:
For det første: Det var mange tema som ikke ble berørt i årets trontale. Det var fordi den var kortere, og det var den av grunner som jeg er helt sikker på at representanten Arnstad er i stand til å forstå, framfor å slå politisk mynt på det. Alle partier i denne salen er i gang med partiprogramarbeidet, og da jeg leste Senterpartiets programutkast på deler av de punktene de jobbet med, var det et punkt jeg bet meg merke i. For etter å ha stått hardt på at Schengen-samarbeidet er noe Norge må melde seg ut av snarest mulig og innføre en nasjonal grense og passkontroll som erstatning, virker dette standpunktet nå mindre tydelig. De to alternativene som er sendt ut, er ikke bare enten å gå ut av Schengen eller å forbli, det er enten å melde seg ut og innføre grensekontroll eller å forsterke samarbeidet mellom Schengen-landene for å bekjempe kriminalitet. Hvilke nye refleksjoner er det Senterpartiet nå har gjort seg, nå som man åpenbart begynner å forstå at internasjonale utfordringer best løses gjennom internasjonalt samarbeid?