trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Utgangspunktet her er at disse spørsmålene er jo ikke endelig avklart. Det pågår et arbeid i Finansdepartementet rundt det. Det er som kjent mange forhold som må klargjøres i oppfølgingen av merverdiavgiftsreformen. Og da er det altså slik at utleie av båtplass som er å anse som næringsvirksomhet, vil være avgiftspliktig, mens i den utstrekning det anses for å være en ideell organisasjon, er det ikke avgiftspliktig. Avgrensingen av det må i mange tilfeller skje i hvert enkelt tilfelle. Derfor kan jeg ikke gi et svar som er helt definitivt, på hva som gjelder for foreninger generelt.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg kjenner ikke til uttalelsene fra de ulike fylkesskattesjefene. Det som imidlertid er helt klart, er at momsplikt knyttes til begrepet næring og utøvelse av næringsvirksomhet. Derfor er det altså slik at det i mange tilfeller må skje en avveining for hver enkelt virksomhets vedkommende. Selv om det skulle være ønskelig å kunne gi enkle og klare svar, så er det slik at det alltid har vært vanskelige avveininger i tilknytning til momsregelverket. Det viser også den enkeltsaken som det her er vist til, som er gjengitt i Uttalelser om merverdiavgift nr. 4/75, hvor man konkluderte med at det ikke var næringsvirksomhet. Men her må jeg altså vise til at man i svært mange tilfeller vil måtte foreta en avgjørelse basert på en vurdering av det konkrete tilfellet.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Forsøksordningen med lørdagsåpne systembolag i Sverige har pågått i om lag ett år. I løpet av våren kan det bli besluttet om ordningen skal gjøres permanent. Grensehandelen med alkohol kan øke dersom flere systembolag langs grensen blir lørdagsåpne. Tall fra Statens institutt for alkohol- og narkotikaforskning tyder imidlertid på at under 2 pst. av det totale forbruket av vin og brennevin i Norge stammer fra grensehandel med Sverige. I tillegg bidrar norske kvotebestemmelser til å begrense grensehandelen med alkohol. Grensehandelsundersøkelser viser at matvarer, og særlig kjøtt, er den viktigste grunnen til at nordmenn reiser til Sverige for å handle. Vedtaket om redusert matmoms fra 1. juli 2001 vil gi lavere pris på norske matvarer, og forventes å føre til at grensehandelen med Sverige generelt vil reduseres. Regjeringen er oppmerksom på at utviklingen i svenske alkoholavgifter vil kunne legge et press på våre alkoholavgifter over tid. På bakgrunn av utviklingen i Sverige vil Regjeringen derfor løpende vurdere alkoholavgiftene, bl.a. i budsjettet for 2002.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Regjeringen foreslo som kjent å redusere brennevinsavgiften med 17,5 pst. i budsjettet for 2001. Regjeringen har altså fulgt opp den problemstillingen som representanten her tar opp. Jeg konstaterer at vi ikke fikk flertall i Stortinget for det.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg har nettopp svart på det. Regjeringen foreslo en betydelig reduksjon i brennevinsavgiften – i motsetning til de budsjettforlik hvor Fremskrittspartiet inngikk avtale med sentrum, hvor det ikke inngikk en slik reduksjon. Jeg konstaterer imidlertid at Regjeringen ikke fikk tilslutning til det forslaget man la fram for Stortinget. Men det er et spørsmål som vi løpende vil vurdere.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Føreren av fartøy som ankommer norsk havn fra utlandet, plikter å gå direkte til sted hvor toll- og avgiftsetaten er stasjonert, med mindre tillatelse til å gå til annet sted er innhentet på forhånd. Når fartøyet er ankommet fra utlandet, plikter føreren å melde fra om ankomsten. Føreren angir vanligvis opplysninger om reiserute og last i form av en forhåndsmelding til toll- og avgiftsetaten. Det skal ikke startes lossing eller fjernes varer fra et fartøy ankommet fra utlandet uten etatens tillatelse. I forbindelse med det midlertidige innførselsforbudet av spesielle dyreprodukter fra EU på grunn av munn- og klovsyke har toll- og avgiftsetaten hevet beredskapen og iverksatt en rekke tiltak som også omfatter kontroll av fartøy som ankommer fra utlandet. Det følger også av Schengen-samarbeidet at fører av fartøy som ankommer norsk område eller havn fra utlandet, plikter å melde sin ankomst til flere offentlige myndigheter, bl.a. veterinærmyndighetene. Fører av fartøy plikter også å fremlegge oversikt over mannskap og passasjerer for politiet.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Som landbruksministeren flere ganger har understreket, vil en oppfølging av det midlertidige innførselsforbudet forutsette en lojal oppfølging fra publikum og fra næringsvirksomhet, og det vil forutsette et nært samspill mellom befolkningen og myndighetene. Det legges selvsagt til grunn også i dette tilfellet. Vi kan ikke se bort fra at man i enkelte tilfeller vil kunne være i situasjoner hvor man kan omgå forbudet ved ulovlig å innføre varer eller på annen måte bidra ved at f.eks. søppel deponeres. Men vi må her forutsette at befolkningen har den samme interesse som myndighetene, nemlig å unngå risikoen for smittespredning, og at man da innretter seg lojalt i forhold til innførselsforbudet.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Som jeg redegjorde for i mitt første svar, er det slik at det er klare regler for hvordan fartøy, og fører av fartøy, skal forholde seg når de anløper norsk havn etter å ha vært i utlandet. Jeg må legge til grunn at fører av fartøy følger disse reglene. Jeg må også forutsette at det er et samspill mellom befolkningen, de næringsdrivende og myndighetene i ønsket om å begrense risikoen for smittespredning. Det er selvsagt slik at det finnes mange teoretiske muligheter for å omgå dette. Men vi må altså for det første legge til grunn at regelverket lojalt følges, dernest må vi iverksette kontrolltiltak som bidrar til at det forsterker oppfølgingen av regelverket.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-03-21:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til finansministeren: «Fra 1. juli 2001 blir det trolig lørdagsåpent på samtlige polutsalg i Sverige. Dermed får f.eks. vinmonopolutsalget i Kongsvinger enda større konkurranse med Systembolaget i Charlottenberg. Det samme vil gjelde for samtlige norske vinmonopolutsalg langs grensen til Sverige. Hvordan vil statsråden imøtekomme dette slik at vi ikke får en ytterligere økning av den såkalte «svenskehandelen»?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-03-21:
Jeg takker statsråden for svaret. Av det totale konsum av brennevin i Norge er det etter mine opplysninger kun ca. 45 pst. som selges over Vinmonopolets disker. Det vil si at det resterende konsum, ca. 55 pst., må komme fra såkalt uregistrert omsetning, som innebærer ulovlig import, dvs. smugling, ulovlig produksjon, turistimport, taxfree-salg og selvfølgelig fra omsetning langs grensen til Sverige, lovlig innkjøpt nettopp her. Forteller dette finansministeren at Norge må gjøre noe med våre muligheter til å skaffe oss dette lovlige produktet på en enklere og billigere måte for nettopp å redusere handelslekkasjen vi har til Sverige, samt i respekt for dem av oss som ønsker f.eks. en rødvinsflaske til lørdagskosen uten å måtte planlegge dette lang tid i forveien?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-03-21:
Jeg takker statsråden nok en gang for svaret. I sitt første svar viste finansministeren til at importen fra Sverige utgjorde i underkant av 2 pst. av det totale forbruk av vin og brennevin i Norge. Men ser man på de 2 pst., utgjør disse veldig mye for de norske vinmonopolene langs grensen. For dem innebærer dette mye mer enn 2 pst. På den måten får vi en stor handelslekkasje, som vil øke etter hvert. Ser statsråden at disse 2 pst. er på landsbasis, mens det for vinmonopolene langs grensen er en stor del av omsetningen, som heller kunne ha blitt i Norge hvis priser og muligheter hadde vært til stede?
Lisbet Rugtvedt (Sosialistisk Venstreparti), 2001-03-21:
Jeg vil gjerne få stille følgende spørsmål til kommunal- og regionalministeren: «Sikh-menigheten i Oslo har bedt om en ordning med fast visum for spesialutdannede prester. Menigheten har gitt en faglig begrunnelse for hvorfor en ønsker skiftende prester framfor fast ansatte, men er gitt avslag. Utlendingsregelverket ser dermed ut til å være til hinder for at menigheten kan utøve sin religion på en tilfredsstillende måte. Vil Regjeringen ta initiativ til å endre regelverket dersom det ikke er mulig å gi et unntak for å løse menighetens problem?»
Lisbet Rugtvedt (Sosialistisk Venstreparti), 2001-03-21:
Jeg takker statsråden for svaret, som jeg i hvert fall oppfatter som noe positivt. Norge er jo blitt et flerkulturelt samfunn med mange forskjellige trossamfunn. Men den behandlingen som sikh-menigheten har fått fra Justisdepartementet, tyder på at vi har et utlendingsregelverk som ikke er fleksibelt nok til å ta hensyn til de spesielle behov som kan finnes i et flerkulturelt samfunn. Det kan også virke som om departementet ikke har forstått at det er helt spesielle eksperter menigheten ber om å få tillatelse til å hente inn, og at det også fra disse ekspertenes side er lite aktuelt å arbeide fast i Norge. De ekspertene som er ønsket, har meget lang og svært omfattende utdanning og erfaring. Dette er også bakgrunnen for at det er svært lite tenkelig at de vil ønske å oppholde seg fast i Norge. Uten disse ekspertene kan ulike seremonier bare utføres i forenklet form i menigheten, og dette innskrenker muligheten for religionsutøvelse. Ser ikke statsråden at dette kan tilsi at en må ta helt spesielle hensyn?
Lisbet Rugtvedt (Sosialistisk Venstreparti), 2001-03-21:
Jeg takker nok en gang for svaret, og jeg er glad for at det nå skal skje en oppmyking av regelverket. Jeg håper virkelig at departementet nok en gang vil ønske å se på denne saken og se om det kan være mulig å finne en løsning i samråd med menigheten, som oppfatter denne situasjonen som svært frustrerende. Med vanlig sunn fornuft er det vanskelig å forstå hvorfor en ikke kan finne løsninger eller unntak som gjør at det blir mulig for de ekspertene det her er tale om, å komme til Norge og praktisere i menigheten en tid, for så å vende tilbake til sin hovedvirksomhet i hjemlandet. En slik ordning ville ikke være til byrde for noen og ville være til stor nytte for svært mange mennesker. Det bor altså 5 000 sikher i Norge, og de aller fleste besøker denne menighetens samlingssted jevnlig. Menigheten er gitt avslag under henvisning til at de søkte om tre prester for tre måneder av gangen, og det er slått fast at dette vil være i strid med regelverket. Menigheten er villig til å finne mellomløsninger, så vidt jeg er kjent med. Vil statsråden stille seg åpen for å vurdere denne saken konkret på nytt for å kunne komme fram til en løsning?
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Som Stortinget er vel kjent med, kan jeg ikke kommentere de enkeltsaker som ligger til grunn for representanten Rugtvedts spørsmål. Jeg har imidlertid forstått det slik at sikh-menigheten ikke ønsker en permanent prest i menigheten, men i stedet vil rekruttere nye prester som skal arbeide i Norge i tre måneder uten arbeidstillatelse, men på grunnlag av et visum. Jeg har også forstått det slik at menigheten ønsker dette som en varig ordning. En hovedregel etter utlendingsloven er at en utlending må ha arbeidstillatelse for å arbeide i Norge. En ordning som foreslått av sikh-menigheten ville stride mot dette. Jeg er kjent med at sikh-menigheten ble orientert om reglene i møte med statssekretær Mæland i Justisdepartementet 8. mai i fjor og i brev fra Justisdepartementet datert 20. juli i fjor. Sikh-menigheten er også blitt gjort kjent med de mulighetene som foreligger for å søke om arbeidstillatelse. Regjeringa ønsker oppmykninger og forenklinger i utlendingslovgivningen, bl.a. for at det skal bli enklere å rekruttere kvalifisert arbeidskraft til Norge. Hovedregelen om at den som skal arbeide i Norge, må ha en arbeidstillatelse, vil vi imidlertid ikke fravike. Jeg håper at de forslagene til forenklinger som Regjeringa går inn for, vil bidra til en mer effektiv saksbehandling også ut fra behovet for å rekruttere utenlandske prester til arbeid i norske menigheter.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Utlendingslovgivningen er klar på det punktet at en må ha arbeidstillatelse for å arbeide i Norge hvis en kommer fra andre land, og Regjeringa har ikke til hensikt å endre det punktet. Vi ønsker ikke å åpne for at en skal kunne arbeide på grunnlag av at en f.eks. har visum. Vi foretar imidlertid i dag en rekke forenklinger i regelverket for å få flere også fra andre land til å komme hit og arbeide der det er behov for det. Det er selvfølgelig også noe som vil gjelde prester der det er behov for det. Men hovedregelen om at arbeidstillatelse må være grunnlaget for om en får arbeide her eller ikke, ønsker ikke Regjeringa å fravike.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg har ingen mulighet til å gå inn i slike enkeltsaker. Jeg har ingen mulighet til å instruere UDI eller Utlendingsnemnda i enkeltsaker i henhold til de endringer i utlendingsloven som er gjort gjeldende fra 1. januar i år. Hvis sikh-menigheten har andre opplysninger enn det de så langt har lagt fram for UDI eller eventuelt nemnda, må de ta opp det med dem. Men når det gjelder det generelle regelverket, har ikke Regjeringa til hensikt å endre det.
Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 2001-03-21:
«Departementet har nektet å godkjenne byggingen av Follo sykehus. 140 000 mennesker i Akershus og Østfold får derved ikke det lovede lokalsykehuset. Tilbud til disse er ikke ivaretatt ved planleggingen av det nye Sentralsykehuset i Akershus og ved nytt sentralsykehus i Østfold. Hvordan vil statsråden dekke det nødvendige helsetilbudet til den forbigåtte befolkningen i Akershus og Østfold?»
Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 2001-03-21:
Nå er det slik at allerede før jul sendte departementet et brev til fylket med en del nye signaler i forhold til godkjenning av prosjektene i Akershus, bl.a. et nei til kobling mellom Nye SiA og Follo sykehus. Departementet varslet en nærmere gjennomgang av forholdet til andre sykehus i Oslo, spesielt Aker. Flere tomme etasjer på Aker er ikke en god løsning for Akershus. Vi vil ikke i fremtiden være prisgitt helsebyrådens hellige budsjettbalanse, og jeg viser til Ullevåls situasjon over tid. Hva vil statsråden gjøre for å hindre en slik reprise?
Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 2001-03-21:
Samlokalisering av psykiatriske og somatiske lidelser vil gi en betydelig kvalitetsøkning når det gjelder behandlingstilbudet, spesielt for pasientene. Dette er tilfellet i forbindelse med Follo og Nye SiA og dimensjoneringen av begge to. Ledige senger andre steder i regionen vil hjelpe dårlig på dette forholdet. Dersom nødvendig behandlingskapasitet knyttet til disse sengene ikke finnes, må denne kapasiteten bygges ut. Er det ikke da naturlig å foreta denne økningen der folk vitterlig bor?
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Sosial- og helsedepartementet har nylig gjennomgått og godkjent regionale helseplaner for de fem helseregionene i Norge. Ved godkjenningen har det vært nødvendig å ta enkelte forbehold og presisere en del forutsetninger fra departementets side. Dette gjelder bl.a. forholdet til de større utbyggingsprosjektene som omtales i planene. I planene er det lagt opp til at større utbyggingsprosjekter skal omtales, avhengig av hvor i planleggingen prosjektet befinner seg. Departementet har imidlertid presisert at en godkjenning av den enkelte regionale helseplan ikke innebærer en godkjenning av det enkelte utbyggingsprosjekt som er omtalt i helseplanen. Det må i det hele understrekes at vedtak av regional helseplan ikke innebærer endring av etablerte regler og praksis for myndighetsgodkjenning av sykehus. Det er ikke regionen, men den enkelte fylkeskommune som er ansvarlig for eierskap av og investeringer i sykehus. Hvert enkelt prosjekt må – når det er ferdig utredet – fremmes av den enkelte fylkeskommune for godkjenning i departementet, eventuelt regjering og storting. Akershus fylkeskommune har ennå ikke søkt om godkjenning av bygging av Follo sykehus. Derfor er det heller ikke slik at departementet har nektet å godkjenne dette byggeprosjektet. Men departementet har gjennom vedtaket av regional helseplan gitt uttrykk for at det ikke er grunnlag for å ta stilling til bygging av nytt sykehus i Follo på nåværende tidspunkt.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Det er riktig at vi i vår kommunikasjon med Akershus fylkeskommune har tatt opp spørsmålet om en eventuell kobling mellom et nytt SiA og et eventuelt nytt sykehus i Follo. Det vi har sagt i den sammenheng, er at vi ønsker å ta stilling til en eventuell søknad om et nytt SIA uavhengig av også å ta stilling til et prosjekt i Follo. Vi har sagt at dersom fylkeskommunen selv mener at det er en slik kobling, må selvfølgelig også departementet ha seg forelagt begge prosjekter for å kunne ta stilling, noe som igjen vil innebære en ytterligere utsettelse av behandlingen av Nye SiA. For øvrig mener jeg at alle slike prosjekter må ses i sammenheng med kapasiteten i regionen, herunder også ved de andre sykehusene i regionen.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Det er alltid et mål å tilby kapasitet til sykehustjenester, somatiske eller psykiatriske, i størst mulig grad der befolkningen bor og har behov for tjenestene. Samtidig må det være forståelse for at man må se kapasitet og tilbud innenfor en region, eller innenfor ethvert geografisk område, i en viss sammenheng. Det er bakgrunnen for at vi har sagt i vår kommunikasjon med fylkeskommunen at de forskjellige prosjekter som de fremmer, må de selv vurdere om skal ses i sammenheng, eller om vi skal vurdere dem uavhengig av hverandre. Det er det siste som er tilfellet når det gjelder prosjekter i Akershus fylkeskommune. Det hindrer ikke at man også kan gjøre de koblinger som representanten Ursula Evje her ber om.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Når det gjelder pasienter som er påført skade i norsk helsetjeneste, vil de som tilkjennes pasientskadeerstatning, forutsettes å få alle sine utgifter dekket ved erstatningsutbetalingen. Dette gjelder også egenandelene for opprettelse eller lindring av skade som er blitt påført dem. På denne bakgrunn finner jeg det ikke riktig å unnta denne gruppen fra å betale egenandeler. Pasienter som er påført skade under behandling i deler av den private spesialisthelsetjeneste, omfattes i dag ikke av Norsk Pasientskadeerstatning. Det har i en del tilfeller vist seg vanskelig å nå fram med et krav om erstatning for disse pasientene. Regjeringen har imidlertid lagt fram et lovforslag som utvider pasientskadeordningen til også å omfatte private helsetjenester, og jeg viser her til Ot.prp. nr. 55 for 1999-2000, om lov om erstatning ved pasientskader, pasientskadeloven, som nå er til behandling i Stortinget. Med denne loven vil alle pasienter få de samme rettigheter, og kravene vil behandles etter samme regelverk.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jo, jeg forstår at dette kan oppfattes som urimelig, men jeg gjentar at hvis disse pasientene er tilkjent pasientskadeerstatning for den skade som er forvoldt, vil de også allerede ha fått dekket utgiftene til den fremtidige behandling for oppretting eller lindring av de skader som er påført, og det er derfor det også er riktig at de avkreves de egenandeler som de altså da tidligere har fått godtgjørelse for.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg er helt enig i at lang saksbehandlingstid i slike saker kan være en belastning for de pasienter det gjelder, og at det kan virke urimelig. Jeg gjentar at hvis man blir tilkjent en erstatning fordi det er godtgjort at det faktisk er påført en skade, vil disse egenandelene også bli refundert gjennom erstatningsutmålingen. Problemet er at hvis man samler opp, slik representanten Alvheim her foreslår, risikerer man selvfølgelig å komme i den situasjon at det ikke blir godtgjort at det er en skade som er påført, og man vil da måtte betale de aktuelle egenandeler. Men uten at jeg kjenner den konkrete sak det her vises til, bør det etter mitt syn være mulig å finne praktiske ordninger på de problemer det her er snakk om.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Ordningen med pasientombud skal tilfredsstille to overordnede hensyn. Den skal for det første sørge for at pasientene får ivaretatt sine rettigheter overfor helsevesenet. For det andre skal den være et middel til å ivareta og bedre kvaliteten i helsetjenesten. For å kunne ivareta disse oppgavene er det viktig at pasientombudet har en uavhengig stilling. Dette var en viktig forutsetning under utarbeidelsen av bestemmelsene om pasientombud i pasientrettighetsloven, som ble vedtatt av Stortinget i 1999. Det ble under utarbeidelsen av bestemmelsene om pasientombud påpekt at fylkeskommunal tilknytning vil gi en direkte kobling til de myndigheter som har det forvaltningsmessige ansvaret for den aktuelle delen av helsetjenesten. Erfaringer fra ordningen med pasientombud før den ble lovfestet tyder imidlertid på at pasientombudene har klart å ha en uavhengig rolle. For at det ikke skulle være noen tvil om at pasientombudet er uavhengig av ansvarlig instans, ble det tatt inn en bestemmelse i pasientrettighetsloven § 8-2 annet ledd om at «Ombudet skal utføre sin virksomhet selvstendig og uavhengig». Forarbeidene til pasientrettighetsloven lar det være opp til den enkelte fylkeskommune å avgjøre om det skal knyttes et rådgivende utvalg til pasientombudet i fylket, slik det er blitt gjort for flere pasientombud etter den tidligere ordningen. Dette kan la seg gjøre, forutsatt at fylkeskommunen ikke, gjennom det rådgivende utvalg, gis instruksjonsmyndighet overfor pasientombudet i enkeltsaker. Det vil være opp til det enkelte pasientombud og fylkeskommunen å finne fram til løsninger som muliggjør at pasientombudet får ivaretatt sine oppgaver på en tilfredsstillende måte. Det følger av dette at jeg mener at en fylkeskommune bør være tilbakeholden med å instruere pasientombudet til å gjennomføre oppgaver mot ombudets vilje. Jeg må samtidig understreke at jeg med dette ikke mener å ta noen konkret stilling til de tilfeller representanten Nesvik viser til.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg viser igjen til det jeg har sagt, at det er en forutsetning for ordningen med pasientombud at pasientombudet skal kunne arbeide helt uavhengig, også av den instans som eier de institusjoner som pasientombudet har sin rolle i forhold til. Og det følger av det jeg sa, at en fylkeskommune ut fra det ikke skal kunne instruere pasientombudet i enkeltsaker. Jeg mener også at det følger av det at en fylkeskommune ikke skal instruere et pasientombud til å gjennomføre oppgaver som pasientombudet selv mener er uforenlig med lovens forutsetninger.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Det siste kan jeg svare bekreftende på. Det vil jeg selvfølgelig vurdere. Det er noe vi er opptatt av i arbeidet med forberedelsene av det stortingsframlegg som kommer om en statlig overtakelse av spesialisthelsetjenesten. Jeg må igjen si at det er vanskelig å ta stilling til konkrete enkeltsaker som blir presentert på denne måten, men jeg gjentar at forutsetningen i lovverket er at et pasientombud skal arbeide helt uavhengig, og i det ligger at en fylkeskommune ikke skal instruere et pasientombud i enkeltsaker, og heller ikke på annen måte fastlegge pasientombudets arbeid på en slik måte som ombudet selv finner uforenlig med lovens intensjoner om uavhengighet.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
La meg først omtale forholdet mellom byggeprosjekter og regional helseplan. I regionale helseplaner skal større byggeprosjekter omtales, avhengig av hvor langt i planleggingen av prosjektet man har kommet. Sosial- og helsedepartementet har understreket at vedtak av regional helseplan ikke betyr en godkjenning av de enkelte byggeprosjekt som er omtalt i helseplanen. Godkjenning av byggeprosjekt vil følge de etablerte regler og godkjenningsordninger, basert på søknad fra den enkelte fylkeskommune. I forbindelse med behandlingen av bygging av Nytt Rikshospital i 1988 uttaler flertallet i sosialkomiteen i Innst. S. nr. 308 for 1987-88 følgende: «Flertallet er innforstått med at valget av Gaustad som lokaliseringssted for nytt rikshospital forutsetter at Akershus fylkeskommune bygger et nytt lokalsykehus i Follo. Flertallet forutsetter at representanter for de berørte sykehus og for brukerfylkene i helseregion 2 deltar i det videre planleggingsarbeidet.» Jeg oppfatter ikke dette som et endelig vedtak om, enn si godkjenning av, et nytt sykehusprosjekt, men som et uttrykk for at Stortinget har forutsatt at Akershus fylkeskommune fremmer et slikt prosjekt ut fra de vurderingene fylkeskommunen må gjøre med hensyn til fremtidig behov. Det er på et slikt grunnlag at regjering og statsråd kan følge opp Stortingets forutsetning. Det foreligger ingen slik søknad fra Akershus i dag. Sosial- og helsedepartementet har som kjent understreket at godkjenningen av den regionale helseplan, hvor Akershus inngår, ikke innebærer godkjenning av utbyggingsprosjektene som anbefales. Gjennom vedtaket av regional helseplan har departementet uttrykt at det ikke er funnet grunnlag for å ta stilling til bygging av nytt sykehus i Follo på det nåværende tidspunkt.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg har forsøkt i hvert fall å klargjøre hvilken status jeg mener det ikke har, ved å si at jeg oppfatter det ikke slik at ved den behandling Stortinget hadde i 1988, vedtok, enn si godkjente Stortinget dermed et bestemt utbyggingsprosjekt for sykehuset i Follo. Det Stortinget uttrykker, er en forutsetning om at Akershus fylkeskommune vil bygge et nytt lokalsykehus i Follo, og jeg går ut fra at man mener at det må Akershus fylkeskommune fremme forslag om, konkret utredning av, ut fra de ulike hensyn som fylkeskommunen har å ta når det gjelder dekningen av sykehustilbudet i fylkeskommunen. Og det er det jeg sier: En slik søknad, et slikt prosjekt foreligger ikke i dag. Regjeringen må følge opp Stortingets vedtak på basis av den type prosjektframlegg.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg må igjen forsøke å holde tunga så vidt rett i munnen at jeg ikke her og nå gir meg til å behandle et konkret prosjekt, og understreke at det er et spørsmål som enhver helsemyndighet må ta stilling til på grunnlag av et framlegg fra den ansvarlige utbygger, som i dette tilfelle vil være fylkeskommunen. Det er forståelig at mange års venting kan føre til utålmodighet, men jeg må samtidig understreke at det er fylkeskommunen som ut fra fylkeskommunens vurdering av behov og hvordan behovene best kan dekkes, som må komme med de prosjekter som helsemyndighetene sentralt skal ta stilling til og godkjenne. Men for øvrig tror jeg jeg kan forsikre om at enhver statsråd og regjering vil vite at Stortingets forutsetninger på en eller annen måte også skal følges opp gjennom praktisk handling.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Internett er ikke et lovtomt rom. Generelt gjelder de samme lover som ellers i det norske samfunnet. Når det gjelder straffelovens bestemmelser om redaktøransvar, er det pr. i dag noe uklart på hvilken måte og i hvilken grad disse kommer til anvendelse overfor Internett-baserte tjenester som f.eks. nettaviser. Kulturdepartementet arbeider nå sammen med Justisdepartementet med en klargjøring av redaktøransvaret i elektroniske informasjons- og kommunikasjonstjenester, og har nedsatt en arbeidsgruppe som ledes av professor Jon Bing for dette formål. Gruppens rapport vil foreligge før sommeren. Ellers kan jeg vise til at norske redaktører har markert et ansvar for det innholdet som publiseres på Internett. I oktober i fjor lanserte Norsk Redaktørforening et «segl» som skal markere at publiseringen skjer i henhold til de prinsipper som er nedfelt i Redaktørplakaten og i pressens etiske retningslinjer.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
For det første gjentar jeg at generelt gjelder de samme lover som ellers i det norske samfunnet for sjikane, trusler osv. som fremsettes, enten det er over Internett eller på annen måte. Jeg må også si at det skal ikke være noen tvil om hva jeg, kulturministeren eller Regjeringen mener om den type ytringer, enten det er i nettaviser eller det er i andre medier. Usikkerheten gjelder imidlertid spesielt i forhold til det strafferettslige redaktøransvaret på Internett ut fra at definisjonen av «redaktør» i straffeloven § 436 er knyttet til begrepene blad, tidsskrift og kringkasting. Den ekspertgruppen som jeg viste til, skal avklare nærmere hvor langt denne bestemmelsen gjelder også innenfor nettområdet og eventuelt hva man i så fall må gjøre for å klargjøre det i fremtiden.
Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg har notert meg representantens synspunkt på dette, og skal sørge for at det bringes fram for Kulturdepartementet og for den ekspertgruppe som jeg nevnte, som arbeider med disse spørsmålene, og som forutsettes å fremlegge sin rapport før sommeren.
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2001-03-21:
Jeg har følgende spørsmål til den ærede helseminister: «Det kan virke som om pasienter oftere blir påført små og store skader i norsk helsevesen nå enn tidligere. Dette kan føre til at pasienten, noen ganger i lang tid, blir avhengig av tjenester, behandling og medisiner. Det føles svært urettferdig for de som opplever dette, at det skal betales egenandeler for opprettelse eller lindring av skade som er blitt påført dem. Vil statsråden vurdere å frita for egenandeler, i hvert fall, de som er blitt tilkjent pasientskadeerstatning?»
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2001-03-21:
Jeg takker helseministeren for svaret. Det er flere og flere som henvender seg til meg og spør om det kan være riktig at pasientene avkreves egenandel for oppfølgingsbehandling for skader helsevesenet har påført pasienten. Jeg kan forstå den praktiske vanskelighet med å holde disse pasientene fra hverandre under en travel hverdag i sykehus og poliklinikker. Like fullt mener jeg det er helt urimelig at pasienter som er påført skade ved behandling i sykehus, under oppfølging og behandling av denne skaden skal måtte betale egenandeler. Finner ikke helseministeren også at dette kan føles svært urimelig i forhold til den enkelte pasient, som må betale fra 185 kr og oppover for hver konsultasjon? Jeg snakker da om skade som er påført i det offentlige helsevesen.
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2001-03-21:
Jeg takker igjen for svaret fra helseministeren. Utgangspunktet for dette spørsmålet gjelder en pasient som også har fått tilstått pasientskadeerstatning. I et tilfelle som dette mener jeg det absolutt må være riktig at denne pasienten blir fritatt for egenandeler, noe pasienten ikke blir. Saken er nemlig den at det tar fra to til tre år å få avgjort en pasientskadeerstatning fra Pasientskadeerstatningsnemnda. I mellomtiden går pasientene til sykehuset og får etterbehandling og oppfølging og må hver gang betale egenandeler fra 185 kr og oppover. Dette synes jeg er urimelig. Kunne man ikke innføre den praksis at de pasientene som blir skadet ved sykehus, kan samle opp disse egenandelene og få dem refundert fra det sykehus som har påført pasienten skade? Det burde være en enkel, god praksis å følge.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2001-03-21:
Jeg vil få lov å stille følgende spørsmål til helseministeren: «I forbindelse med behandlingen av pasientrettighetsloven ble det lovfestet at alle fylker skulle ha et pasientombud. Dette ombudet skulle ha en fri stilling slik at en ikke skulle underlegges politisk instruksjonsmyndighet fra fylkeskommunen. Det har imidlertid dukket opp tilfeller der en fylkeskommune vil instruere pasientombudet til å være sekretær for pasientombudsrådet i fylket, mot ombudets vilje. Mener statsråden at dette er i tråd med lovens bestemmelser om en uavhengig stilling for ombudet?»
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2001-03-21:
Jeg står her med instruksen for pasientombudet i Nordland, som er sakens kjerne her. Og jeg vil gjerne få lov til å referere fra § 12, der man sier i andre avsnitt: «Pasientombudet skal gi Pasientombudsrådet orientering om de planer Pasientombudet har.» Og videre i tredje avsnitt: «Pasientombudet er sekretær for Pasientombudsrådet. Pasientombudet har tale- og forslagsrett, men ikke stemmerett.» Pasientombudsrådet, bl.a. i Nordland, består av tre politikere og to øvrige. Pasientombudet har gitt klart uttrykk for at det ikke ønsker sekretærfunksjonen for dette rådet, både av hensyn til arbeidskapasitet og av hensyn til det rettslige i dette, på grunn av en eventuell styring. Ser ikke helseministeren problemstillingen med at fylkeskommunen ønsker å tvinge et pasientombud inn i den type rolle som her foreslås?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2001-03-21:
Det er jo variasjon i hvordan de enkelte fylkeskommuner har gjennomført ordningen med pasientombud, og det er vel ikke alle som bl.a. har et pasientombudsråd. Pasientombudet i Nordland var vel det første pasientombudet som kom på plass i dette landet, hvis ikke min kunnskap på det området er helt feil. De var i hvert fall veldig tidlig ute. Man må her legge stor vekt på at pasientombudet selv føler at dette vil være i strid med det et pasientombud skal holde på med, og man føler også en konflikt overfor det som pasientrettighetsloven la vekt på i forbindelse med den uavhengige stillingen. Jeg skal ikke prøve å dra statsråden enda lenger utpå i å gi et svar, verken i den ene eller den andre retning. Men vi kommer jo nå i en situasjon med en eventuell statlig overtakelse av sykehusene i Norge. Vil statsråden da igjen vurdere hvordan pasientombudsrollen skal fungere?
Terje Johansen (Venstre), 2001-03-21:
Jeg har følgende spørsmål til helseministeren: «Under behandlingen av St.prp. nr. 87 for 1991-92 Om nytt rikshospital, vedtok Stortinget at det ved bygging av nytt rikshospital også skal bygges nytt sykehus i Follo. I Sosial- og helsedepartementets vedtak om regionale helseplaner for 2001-2004 er nytt sykehus i Follo ikke tatt med. Betyr dette at Regjeringen og statsråden ikke vil følge opp Stortingets vedtak om å bygge nytt sykehus i Follo?»
Terje Johansen (Venstre), 2001-03-21:
Jeg takker for svaret. Jeg holdt på å si at nå gjelder det å holde tunga beint i munnen, for dette var ikke innlysende å forstå i første omgang. Det som opptar meg nå, er status for det som jeg henviser til i mitt spørsmål, altså St.prp. nr. 87 for 1991-92, som har et Vedlegg 2 som omtaler bygging av et nytt sykehus i Follo på bakgrunn av vedtaket om plasseringen av Rikshospitalet på Gaustad. Hvilken status har dette? Er det slik at Regjeringen oppfatter dette som at Stortinget ønsker at det skal bygges et sykehus i Follo, kan jeg i en oppfølging komme tilbake til hvordan den videre prosedyre eventuelt skal være.
Terje Johansen (Venstre), 2001-03-21:
Jeg antar at statsråden forstår at etter ti års venting er Follo-befolkningen noe skuffet over at det ikke er gitt et entydig svar på om det vil bli bygd sykehus eller ikke. La meg derfor stille spørsmålet på en litt annen måte. Jeg vet at Akershus fylkeskommune er bedt av departementet om å utrede tre prosjekter. Det at man nå ber om det, er det slik å forstå at statsråden mener at det er behov for et sykehus i Follo? Det er det som er det springende punktet nå. Kan vi regne med støtte fra arbeiderpartiregjeringen dersom en slik søknad fremmes på formell måte fra Akershus fylkeskommune?
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Eg vil gjerne stilla helseministeren, som skal svara på vegner av kulturministeren, følgjande spørsmål: «Eg syner til Dagbladet si nettavis under spalten «si din mening» den 15. mars 2001. Kan statsråden forsikra om at redaktøransvaret gjeld for nettaviser på samme måte som for papiraviser?»
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Eg takkar for svaret. Eg er glad for at ein arbeider med å regulera, slik iallfall eg opplever det, eit nokså uregulert rom. Det undrar meg at det er usikkert om redaktøransvaret gjeld nettaviser. Eg var klar over at det kunne gjelda andre innslag på Internett, men ikkje aviser. Det som dette gjeld, er eit innlegg i Dagbladet si nettavis førre torsdag, 15. mars. Det er grovt skyts, for der står det: «Skyt Grete Fossum!! Et forferdelig menneske som dreper andre levende skapninger for å tjene vellvilje fra «bøgda» si.» Eg er ikkje særleg i tvil om at dette må vera ytringar som aldri ville ha gått gjennom i papiraviser. Eg vil igjen spørja statsråden om han ikkje meiner at dette ligg utanfor det som ein redaktør kan la gå gjennom. For redaktøren for Dagbladet er òg ansvarleg for Internett-avisa.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Eg er glad for at ein tek dette på alvor, for dette er berre byrjinga på noko som vi kjem til å sjå meir og meir av – ikkje slike innslag, men at me får tilgang på informasjon og synspunkt frå folk via Internett. Eg er glad for denne ekspertgruppa som er i arbeid, og eg vonar at dei òg i tillegg til å sjå på desse nettavisene, der det er lett å finna ut kven som er den ansvarlege, òg ser på nettsidene, heimesidene til ulike lag, organisasjonar og personar for å sikra at det alltid er ein ansvarleg som kan stå til rette og som må ta ansvaret for det som står på desse sidene. Det har vore fleire eksempel på at ein har gått langt utover det som ein bør tillata, på nokre av desse Internett-sidene.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2001-03-21:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til fiskeriministeren, som jeg forstår vil bli besvart av miljøvernministeren: «Havområdene utenfor Nordvestlandet er av de mest trafikkerte, værharde og urene i landet. Årlig seiler 13 000 skip på strekningen. Trafikken er voksende som følge av stor fiskeriaktivitet, økt oljevirksomhet og store utbygginger som metanolfabrikken på Tjeldbergodden og modernisering av Hydro Aluminium på Sunndal. Er statsråden enig i at det nå er behov for økt fokus på sikkerheten langs kysten av Nordvestlandet, og at etablering av en trafikksentral på nordmørskysten er et riktig og nødvendig tiltak?»
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2001-03-21:
Jeg vil få lov å takke for svaret. Det er riktig, som statsråden sier, at slike sentraler er etablert der det er stor trafikk. Det vil også bli etablert en slik trafikksentral på Kvitsøy, som det her ble nevnt, og i tillegg har statsministeren gjentatt det fiskeriministeren signaliserte for en tid tilbake, at Finnmark skal få sin egen trafikksentral for kystovervåking. Jeg vil gjøre statsråden oppmerksom på at om fem år foregår 40 pst. av Norges oljerelaterte produksjon utenfor Midt-Norge. Det er snakk om ilandføring av gass, kondensat og foredling av gass fra Ormen Lange og videre utskiping av den. Er ikke da statsråden enig i at det er så mange signaler som tyder på at vi vil få en betydelig økt trafikk i forbindelse med oljeproduksjon utenfor Midt-Norge, at den må få sin rettmessige plass og sin rettmessige fokusering med tanke på en trafikksentral, jf. det som har vært sagt om Finnmarkskysten?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2001-03-21:
Jeg er enig med statsråden i at vi må se på dette i sammenheng med de ulike tiltak som må settes inn, og det er gledelig at en i forbindelse med budsjettet igjen fikk inn penger til å fortsette arbeidet med digitale sjøkart. Det var viktig. Likevel er jeg ikke fornøyd med det svaret som er gitt. Vi registrerer også at det er snakk om transport av atomavfall til Russland. Vi vet også at oljetransporten fra Nordvest-Russland har hatt en betydelig økning, og den økningen vil føre til at vi får økt transport langs norskekysten, slik at det er viktig at en her er besluttsom, og at en handler. Hvis en 70 000-tonner slipper ut olje, vil det føre til at store deler av kyststrekningen blir asfaltert. I den forbindelse er det også viktig å se på en utviding av territorialgrensen fra 4 til 12 nautiske mil. Er miljøvernministeren enig i at det er viktig å prioritere dette for å gi hjelpeapparatet den nødvendige tid i en krisesituasjon?
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg er enig i at det er behov for større oppmerksomhet omkring sikkerheten langs kysten vår. Regjeringen har derfor iverksatt et arbeid omkring sikkerhet til sjøs som involverer en rekke departementer. Dette er det redegjort for i tidligere spørretimer i år. Representanten Kongshaug etterspør etablering av trafikksentral for Nordvestlandet spesielt. Sikkerhet til sjøs må ses i en bredere sammenheng. Det er flere faktorer som spiller inn, og som virker sammen for å bedre sikkerheten. En helt grunnleggende forutsetning er at det er personer med god farvannskunnskap om bord på fartøyene. Fra 1. mai 1995 ble det derfor innført losplikt innenfor grunnlinjen for fartøyer over 500 bruttotonn, og med lavere grenser for fartøyer med farlig eller forurensende last. For Nordvestlandet og Trøndelag, med unntak av Trondheimsfjorden, var det tidligere ikke losplikt. Fartøyer av enhver størrelse og med alle typer last kunne fritt seile uten los også i indre farvann. En annen sentral faktor er kartene og navigasjonshjelpemidlene fartøyene har til disposisjon. For eksempel har Veritas tidligere anslått at man ved bruk av nøyaktige elektroniske kart, kombinert med elektroniske navigasjonshjelpemidler, kan redusere antallet grunnstøtinger med opptil 40 pst. Forbedring av sjøkartene, også de elektroniske, er et av de områdene som inngår i Regjeringens satsing på sikkerhet til sjøs. Erfaringen med trafikksentraler, i Norge og andre steder, er at de har størst risikoreduserende effekt der det er stor trafikk. Det er særlig risikoen for kollisjoner en slik tjeneste kan påvirke. De trafikksentralene som allerede er etablert i Norge, skal dels håndtere stor trafikk av fartøyer med farlig eller forurensende last, slik som trafikksentralene i Brevik og på Fedje, og dels en generelt stor og kryssende trafikk, slik som trafikksentralen i Horten. Trafikksentralen som er under oppføring på Kvitsøy, vil også dekke et farvann med stor og kryssende trafikk. Driftskostnadene ved alle de eksisterende trafikksentralene betales av skipstrafikken. Kystdirektoratet har tidligere sett på behovet for trafikksentraltjenester på Nordvestlandet i forbindelse med etablering av anleggene på Tjeldbergodden. Trafikken ble da ikke ansett å være så stor at det burde bygges en egen trafikksentral. Jeg mener det ikke er riktig å starte en diskusjon nå om hvorvidt det skal eller ikke skal være en trafikksentral for Nordvestlandet. Sikkerheten til sjøs bør vurderes i en større sammenheng, slik Regjeringen nå er gang med.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Som jeg sa i mitt svar, mener Regjeringen at spørsmålet om en trafikksentral på Nordvestlandet må ses i et større perspektiv og i sammenheng med alle de tiltakene vi nå arbeider med når det gjelder sikkerhet langs kysten. I det arbeidet utelukker vi ikke noen virkemidler, men vi vil gjerne se dem i forhold til hverandre og vurdert opp mot nytteverdien. Vi vil derfor løpende vurdere hvilke tiltak som best kan tjene sikkerheten, og akkurat på dette området vil vi legge veldig stor vekt på mange av de grunnleggende faktorene, som sjøkart, merking av seilingsleder og losplikten, som jeg har nevnt, som basis for å vurdere ytterligere konkrete tiltak.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg kan bekrefte at mulighetene for, og faren for, at det kan bli transportert atomavfall langs norskekysten opp til Russland, er en del av de utfordringene vi ser veldig nøye på i arbeidet med sjøsikkerhet, og vi har tatt dette opp med russiske myndigheter, for dette er en uakseptabel situasjon i framtida. Vi har også tatt opp forholdet med oljetransporter på den måten at det vil være nødvendig å utvide de avtalene vi har med russiske myndigheter, som i dag omfatter varsling ved ulykker, til også å omfatte varsling ved slike transporter. Jeg håper at vi vil unngå transport av atomavfall ved det internasjonale arbeidet som er i gang – et press overfor russiske myndigheter – og jeg håper at vi kan få forpliktende avtaler vedrørende varsling av farlige transporter på oljesiden. Jeg tror også at utvidelse av territorialgrensen er et av de tiltakene som kan bli viktig for å håndheve norsk lov og få bedre sikkerhet langs kysten. Derfor vurderer Regjeringen også dette forslaget.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg reagerte, i likhet med representanten Gaundal, med undring da jeg ble gjort oppmerksom på denne saken. Det virker naturlig at glass innsamlet i Midt-Norge benyttes til materialgjenvinning i samme området. Ordfører Bård Langsåvold i Meråker har også henvendt seg til meg i denne saken. La meg først forklare hvilken rolle myndighetene har i denne saken. Myndighetene har i tråd med avfallspolitikken lagt til rette for ombruk og gjenvinning av drikkevareemballasje gjennom bruk av avgifter. Grunnavgiften på engangsemballasje stimulerer til ombruk, og miljøavgiften gir incentiver til gjenvinning ved at den reduseres i takt med økende gjenvinning. De ulike gjenvinningssystemene som er etablert av næringslivet, blir vurdert hvert år i forbindelse med at SFT fastsetter en godkjent returandel. Dersom et system ikke oppnår en høy retur- og gjenvinningsandel, vil det bli belastet med en høyere avgift på emballasjen. Innenfor disse rammebetingelsene er det opp til aktørene i bransjen å tilpasse seg. For å sikre en effektiv gjennomføring av systemene går ikke myndighetene inn og detaljregulerer de enkelte ordninger og deres avtaler når det gjelder måten eller stedet gjenvinningen skjer på. Dette reguleres i avtaler mellom aktørene, som i hovedsak er kommuner og interkommunale selskaper, gjenvinningsordninger og mottakerne av den avfallsbaserte råvaren, i dette tilfellet glassråvaren. Norsk Glassgjenvinning AS er etablert av importører og brukere av glassemballasje som blir belastet miljøavgift. Bedriften har som formål å bidra til gjenvinning av glass og dermed oppnå redusert avgift. Norsk Glassgjenvinning har bygd opp et tilnærmet landsdekkende system for innsamling av glassemballasje, iglo-systemet, etter avtale med kommunene. Kommunene som samler inn glasset, velger fritt om de vil samarbeide med Norsk Glassgjenvinning eller om de vil levere til andre potensielle mottakere som Miljøteknologi Midt-Norge AS. Miljøverndepartementet har ikke inngått noen avtale med Norsk Glassgjenvinning AS. Rammebetingelsene som myndighetene har lagt opp til, er ikke til hinder for at Miljøteknologi Midt-Norge AS skal klare å få en avtale med de lokale aktørene eller Norsk Glassgjenvinning AS dersom de økonomiske og praktiske forholdene ligger til rette. Norsk Glassgjenvinning AS driver med utvikling av nye bruksområder for gjenvunnet glass og er opptatt av å finne nye mottakere av råvaren. Jeg er kjent med at Norsk Glassgjenvinning er interessert i at Miljøteknologi Midt-Norge AS skal kunne ta imot emballasjeglass gjennom iglo-systemet i sin egen region, og at de er i kontakt med bedriften om dette. For å bidra til en kostnadseffektiv tilnærming til målene i avfallspolitikken legges det opp til rammebetingelser for å sikre avfallsminimering og gjenvinning. Det er opp til aktørene å utarbeide de konkrete løsningene, og det vil ikke være naturlig for meg å regulere forholdet mellom bedrifter som forhandler om kjøp og salg av en råvare. Likevel oppfordrer jeg partene til å finne løsninger slik at lokalt innsamlet glass kan brukes av Miljøteknologi i Midt-Norge.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg har tro på at den kontakten som er mellom selskapene her, kan bidra til en fornuftig løsning ved at det glasset som samles inn i Midt-Norge, også blir levert til bedriften Miljøteknologi Midt-Norge AS. Og jeg håper at den oppmerksomheten som nå er omkring saken, ikke minst her, også bidrar til et slikt positivt resultat. Og som jeg sa i mitt svar, så er jeg opptatt av å oppfordre partene til å finne slike løsninger, og jeg har tro på at de klarer det på en god måte.
Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Jeg holder gjerne kontakt med kommunene i saker som dette, og derfor har jeg kontakt med ordføreren i Meråker i denne saken. Det er viktig at det gis oppmerksomhet til slike saker, for det kan bidra til at man finner de fornuftige og praktiske løsningene som vi trenger for å få en god miljøpolitikk, og også til at miljøpolitikken drives fram av de aktørene som er satt til å gjøre jobben.