Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2014-04-01:
Horisont 2020 har tre hovedmål: bygge fremragende forskningsmiljøer, skape et konkurransedyktig næringsliv og møte de store samfunnsutfordringene. Norge bør ha ambisjoner om å være med og oppfylle alle de tre prioriteringene. Innen fremragende vitenskap finner vi Det europeiske forskningsrådet, ERC, mobilitetsprogrammer, framtidsteknologier og infrastruktur. I konkurransedyktig næringsliv finner vi nøkkelteknologier som IKT, nanoteknologi, bioteknologi, romfartsteknologi, finansieringsordninger for risikokapital samt innovasjon i de små og mellomstore bedriftene, de såkalte SMB-ene. Forskning for å løse samfunnsutfordringer er den tredje foten i Horisont 2020. Sju ulike sentrale samfunnsutfordringer er utpekt, deriblant marin og maritim forskning, og helse- og energiforskning trekkes fram. Det er områder der Norge har forskningsmiljøer i absolutt verdensklasse. Her har Norge enorme muligheter. For et land som Norge med en befolkning tilsvarende St. Petersburgs og en til dels ganske fragmentert FoU-sektor, er det spesielt viktig at man deltar på store konkurransearenaer der kvaliteten på forskningen er det som avgjør. Vi har store forventninger til at norsk universitets- og høgskolesektorsektor ser det enorme potensialet som ligger i å utnytte Horisont 2020, ikke minst fordi innretningen på dette i større grad matcher kompetanseområdene der vi har norske forskere i verdensklasse. I det store BI-prosjektet Et kunnskapsbasert Norge, ledet av Torger Reve og Amir Sasson, slås det fast at Norges verdiskapende næringer er kompetansebasert, og at dette vil bli enda sterkere i framtiden. Olje og gass, fornybar energi, maritim sektor, offshore, marin sektor, finans og IKT er verdidriverne som skal sikre framtidens velferdssamfunn. Det er ulike bransjer, men alle har én ting til felles: De bygger på realfagskunnskap. Uten realfag blir det ingen velferd eller velstand, og uten gode realfagskunnskaper blir det ingen nordisk eller norsk modell. Derfor må vi sørge for at disse sektorene får tilført den beste kompetansen og deltar på internasjonale kompetansearenaer, sånn at de blir stadig bedre, og at grunnlaget for mer verdiskapning og innovasjon bedres. Deltagelse i Horisont 2020, verdens største forsknings- og innovasjonsprogram, med 70 mrd. euro fordelt over sju år, gir norske forskningsmiljøer en unik mulighet til å trekke veksler på miljøer som er fremst på sine felter. Det vil bidra til både økt forskningskvalitet, økt studiekvalitet og økt verdiskapning. Fremskrittspartiet mener at vi må ha som mål at Norge skal være blant Europas mest innovative land. Det er avgjørende for at vi skal kunne ha vekst og velferd også i framtiden. Derfor er det også svært positivt at innovasjon nevnes eksplisitt. At Horisont 2020 i tillegg trekker fram SMB-segmentet, er ytterligere positivt for Norges del. Her vil vi gjøre det vi kan for å få til gunstigst mulige rammevilkår for SMB-segmentet, sånn at de også får økt sine muligheter til å delta på den viktige internasjonale forskningsarenaen. Forskningsprosjektet Et kunnskapsbasert Norge dokumenterte hvordan verdiskapningen er kunnskapsbasert samt at forskningsbasert verdiskapning er sterkest i de næringsmiljøene som også har de sterkeste forskningsmiljøene rundt seg. Vi håper derfor på enda større deltagelse i Horisont 2020 fra næringslivet. Her ligger det enorme muligheter. Et kompetansesamfunn som det norske krever forskningsbidrag fra et bredt spekter av fag og disipliner. Gode forskningsmiljøer ved universiteter og høyskoler er helt avgjørende. Sterke fagmiljøer styrker tilbudet til studenter og forskere og er en forutsetning for innovasjon, velstand og velferdsutvikling. I samfunnsdebatten kan man få inntrykk av at innovasjon bare er noe som foregår i en garasje hvor to teknologer utvikler et nytt apparat. Jeg tror vi må huske at innovasjon er langt mer enn det. Innovasjon kan skje i alle fagretninger og finner sted i tjenesteproduksjon, i offentlig sektor, helsesektoren osv. – ikke bare i industri og næringsliv. Innovasjon handler også om kultur og forutsetter at vi har innbyggere med kompetanse på mange felter, ikke bare innenfor real- og teknologifag, men også innen samfunnsfagene og humaniora. Å få flere humanister og samfunnsvitere til å tenke mer bevisst rundt kreativitet og verdiskapning vil være viktig ikke bare for de akademiske miljøene, men for samfunnet som helhet. Her håper vi miljøene selv er offensive og viser selvtillit på egne vegne og aktivt søker seg til Horisont 2020.