Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2003-06-19:
Reguleringen av grunnbeløpet betyr mye for mange som lever av pensjon – enten det er alderspensjon eller uførepensjon. For mange av disse betyr det at det blir en enklere hverdag, og at en greier å holde sine økonomiske forpliktelser. Samtidig betyr denne reguleringen økte utgifter på statsbudsjettet i år og har sterke bindinger for årene som kommer. Det er viktig for Stortinget å ta innover seg at mer enn hver fjerde krone i statsbudsjettet går til utgifter som er berørt av reguleringen av grunnbeløpet. Kristelig Folkeparti vil hjelpe dem som trenger det mest, og hadde gjerne sett at ordningen var mer målrettet, slik at det var minstepensjonistene som fikk størst uttelling. Vi er også, i likhet med de andre partiene, opptatt av at pensjonister med folketrygdpensjon ikke skal bli hengende etter i lønnsutviklingen. Derfor stemte vi for at de nye retningslinjene for trygdeoppgjøret skulle gi pensjonistene en inntektsutvikling på linje med yrkesaktive. Kristelig Folkeparti synes Regjeringens tilbud var bra. Det ville gitt en økning i grunnbeløpet med 2 374 kr, som innebærer at grunnbeløpet ville blitt 56 544 kr fra 1. mai i år. Regjeringen har lenge varslet at det skulle kompenseres for etterslepet for perioden 2001–2002. Etterreguleringen beregnes som differansen mellom reell lønnsvekst i alt og ventet lønnsvekst korrigert for særlige høve. Det betyr at lønnsveksten i alt skal korrigeres for tillegg i lønnsoppgjørene for lærerne, som anslås til å bety 0,2 pst. av årslønnsveksten. Etterreguleringen fra 2001 er derfor på 0,6 pst., og fra 2002 på 0,5 pst. Dette var det enighet om i forhandlingene. Det ble ikke enighet om en økning i folketrygdens grunnbeløp med 4 pst. fra 1. mai i år. For Kristelig Folkeparti er det viktig å presisere at pensjonistenes inntektsutvikling ble garantert gjennom etterreguleringsbestemmelsene i retningslinjene. Ifølge avtalen om det inntektspolitiske samarbeidet skal lønnsveksten i år være målt ut fra konkurranseutsatt sektor. Dersom differansen mellom denne og faktisk lønnsvekst i industrien blir høyere, skal denne differansen godtgjøres og etterbetales fra 1. januar neste år. I tillegg ble pensjonistene tilbudt en kompensasjon fra 1. mai 2004 for eventuell differanse mellom lønnsvekst i alt i 2003 og lønnsveksten i industrien. Med denne sikringsklausulen som pensjonistene fikk, mener Kristelig Folkeparti at Regjeringen har fulgt opp det som ble vedtatt om retningslinjene for trygdeoppgjøret, og sikret pensjonistene en inntektsutvikling minst på linje med utviklingen for yrkesaktive, korrigert for særlige høve og i tråd med de prinsipper og mål som er lagt til grunn for gjennomføringen av det inntektspolitiske opplegget ellers. Kristelig Folkeparti mener det er viktig at pensjonsoppgjøret ligger innenfor rammen av det inntektspolitiske opplegget. Samtidig er det viktig at en ikke kommer i en situasjon der pensjonsveksten er med på å presse lønnsveksten oppover. For oss er det også av stor betydning at forhandlingsinstituttet er reelt. Det burde ikke være slik at Stortinget hvert år imøtekommer pensjonistenes krav. Jeg hadde trodd at dette også var i tråd med Arbeiderpartiets intensjoner, og at vi hadde kommet til enighet. Det virker som partiet ikke er helt samstemt, når en omtrent samtidig med avgivelsen av årets trygdeoppgjør leser i avisen Vårt Land at den tidligere finansminister i Arbeiderpartiet Sigbjørn Johnsen, som nå er leder av Pensjonskommisjonen, sier at det kan bli for dyrt å holde fast ved dagens pensjonsordninger, og at det vil bli svært krevende å makte forpliktelsene i framtiden, siden tallet på pensjonister øker, og de lever lenger. Selv om Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon under høringene sa seg tilfreds med tilbudet som flertallet i dag legger fram, er det underlig at Fremskrittspartiet likevel ønsker at G skal være 4,5 pst. og ikke engang korrigeres for lønnsoppgjøret på 0,1 pst. Mye kan vel forklares med at vi er i et valgår. Tross dette overbudet er jeg glad for at regjeringspartiene sammen med Fremskrittspartiet har økt grunnpensjonen for ektepar og samboere fra 0,75 G til 0,8 G fra 1. mai i år. For minstepensjonistene gir dette en økning på hele 12 984 kr. Det fortjener de. Dette har lenge vært en kampsak for Kristelig Folkeparti som handler om likestilling og likeverd.