Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2010-03-23:
Regjeringa er opptatt av rammevilkårene for norske nettselskaper. Som forvalter og eier av en av landets viktigste infrastrukturer gjør denne bransjen en svært viktig jobb, og de gjør den bra. Samtidig er det viktig å huske på at nettvirksomheten i Norge drives som monopoler innenfor hvert forsyningsområde. For å unngå at enkelte nettselskaper utnytter sin monopolstilling er det viktig at myndighetene har kontroll med den virksomheten som selskapene driver. Nettselskapene er derfor regulert av myndigheten gjennom bl.a. energiloven, forskrifter og konsesjoner. Krav til bemanning og kompetanse er ikke et nytt element i reguleringa av nettselskapene. Energiloven har helt siden den ble vedtatt for snart 20 år siden, krevd konsesjon for å bygge og drive elektriske anlegg. Av forarbeidene framgår det at bakgrunnen for konsesjonsplikt bl.a. er det offentliges behov for å føre kontroll med drift av slike anlegg når det gjelder ansvarsforhold og vedlikehold. Konsesjonen med vilkår må derfor pålegges den reelle driveren av anlegget. Det må stilles krav om nødvendig kompetanse og bemanning til å drive et nettselskap på forsvarlig vis. Det sentrale spørsmålet i den pågående diskusjonen om kompetanseforskriften er i hvor stor grad den som innehar konsesjonen, kan sette bort driftsoppgaver og fortsatt anses som den reelle driveren av anlegget. Det må foretas en konkret vurdering av de enkelte endringene i organiseringen av nettselskapet for å kunne fastslå om bestemmelsene er overholdt. Sentrale momenter ved vurderinga er hvor mange og hvilke oppgaver som settes bort. Jeg registrerer at kompetanseforskriften har stor interesse i bransjen, det er forståelig nok. NVEs forskriftsutkast ble sendt på høring av departementet uten at det ble gjort noen endringer først i utkastet. Det ble presisert at departementet ikke hadde tatt stilling til forskriftsutkastet slik det var utformet av NVE. Som flere av høringsinstansene har påpekt, står bransjen overfor flere store utfordringer i tida som kommer, spesielt med tanke på investeringer. Kompetanseforskriften er ikke ment å skulle stikke kjepper i hjulene for en effektiv og hensiktsmessig organisering av nettselskapene. Uansett hvordan forskriften blir utformet, vil det fremdeles bli åpnet for utstrakt adgang til kjøp av tjenester fra tredjepart. Departementet har nå gått grundig gjennom alle høringsuttalelsene, og tar sikte på at forskriften skal bli vedtatt i løpet av våren. Den mest omdiskuterte forskriftsbestemmelsen er kravet til egenbemanning innen feilretting og praktisk vedlikehold i det enkelte nettselskap. Jeg legger til grunn at forskriften skal skape balanse mellom de motsetningene som har oppstått mellom bransjen og EL &IT Forbundet, og skal være til det beste for begge parter. Hensynene til forsyningssikkerhet, beredskap og samfunnsøkonomisk effektivitet vil være avgjørende for hva forskriften skal inneholde. Jeg skal sørge for at forskriften ivaretar disse hensynene godt, samtidig som den sørger for at konsesjonærene skal være de reelle og oppegående driverne av anleggene. Vi skal huske på at nettselskapene er monopolister som forvalter kritisk infrastruktur. Stortinget behandlet både i 2001 og 2006 rammene for bemanning hos konsesjonærer innenfor kraftdistribusjon. I begge omgangene ble det presisert at det ikke var tilstrekkelig at konsesjonæren bare ivaretar et rent formelt og økonomisk ansvar for virksomheten. Gjennom vedtakelsen av energiloven og endringene etterpå har Stortinget gitt departementet fullmakt til å utforme forskrifter om konsesjonærenes bemanning og kompetanse. På dette grunnlaget foretar departementet nå sluttbehandlinga av nettopp kompetanseforskriften. De som vil bli berørt av dette arbeidet, venter på departementets avgjørelse i denne forskriftssaken. Framlegg for Stortinget nå kan jeg ikke se at det er grunnlag for, basert på de diskusjonene og beslutningene som er tatt i Stortinget tidligere.