Bent Høie (Høyre), 2014-03-20:
Riksrevisjonen har i undersøkelsen av effektive sykehus funnet at mange sykehus kan bli mer effektive gjennom å lære av sykehus som har kort liggetid, effektive pasientforløp og høy utnyttelse av operasjonsstuene. Riksrevisjonen har laget en interessant, konkret og relevant rapport. Jeg er opptatt av at spesialisthelsetjenesten blir kjent med og lærer av denne. I foretaksmøtet som jeg hadde i januar, ble rapporten delt ut, og jeg oppfordret sykehusene – de nye styrene i helseregionene – til å bruke rapporter fra Riksrevisjonen og tilsynsmyndigheter som grunnlag for sitt forbedringsarbeid. Undersøkelsen viser at effektive pasientforløp ikke går på bekostning av kvalitet i pasientbehandlingen. Operasjonsstuene kan utnyttes bedre. Mange sykehus kan øke produktiviteten dersom de lærer av sykehus med kort liggetid, effektive behandlingsforløp og høy utnyttelse av kapasiteten. Jeg er derfor enig i komiteens anbefaling om at helseforetakene bør etablere tverrfaglige standardiserte behandlingsforløp. Dette vet jeg at man er i god gang med enkelte steder i landet. Helse Vest har laget en egen forløpshåndbok som beskriver utarbeidelse, innføring og oppfølging av standardiserte pasientforløp. Komiteens medlemmer fra Senterpartiet, SV og Miljøpartiet De Grønne uttrykker engstelse for at sykehusene skal bli «kroppsdelsverksteder». Det er nettopp det forløpet skal hindre, nemlig at en ser den enkelte pasients forløp gjennom behandlingen, gjennom sykehuset, i stedet for at sykehuset organiseres etter kroppsdeler, eller det som kanskje er enda vanligere, etter hvilken utdanning de som jobber der, har. Jeg er også helt enig i at det viktigste i helsetjenesten vår uansett nivå er møtet mellom pasient og helsepersonell. Det var det jeg trakk fram i min sykehustale i januar som sannhetens øyeblikk. Det er da den enkelte pasient opplever kvaliteten i helsetjenestene. Mange av de kvalitetsindikatorene som vi har, og som det legges stor vekt på, handler veldig mye om medisinsk kvalitet, men vi er også i mye større grad nødt til å integrere pasientopplevd kvalitet inn i måten vi vurderer sykehusene og helsetjenestene våre på. Da er det ikke minst sannhetens øyeblikk, møtet mellom pasient og helsepersonell, som er avgjørende. Det er en ledelsesoppgave å legge til rette for at disse møtene blir best mulig. Samfunnets ressurser må selvfølgelig utnyttes på best mulig måte, og ingen er tjent med en lite effektiv spesialisthelsetjeneste. Helseforetakene har det helhetlige ansvar for drift og investeringer innenfor de rammene som Stortinget har bestemt. Dårlig utstyr og etterslep skal verken være en forklaring eller en unnskyldning for lite effektiv drift. Sykehusene er store kompetansebedrifter. Engasjerte medarbeidere bidrar til kontinuerlig forbedringsarbeid. Akershus universitetssykehus hadde i 2010 og 2011 dårligere resultater enn landsgjennomsnittet for 30 dagers overlevelse etter hoftebrudd. I 2012 forbedret de seg og nådde landsgjennomsnittet. I 2013 har sykehuset gjort flere tiltak for ytterligere å bedre kvaliteten for disse pasientene, og det forventes da enda bedre resultater. På kreftområdet skal vi redusere ventetid som ikke er medisinsk begrunnet. Ved konkret mistanke om en type kreft, skal pasienten inn i et pakkeforløp. Dette innebærer en nasjonal standard for hvor lang tid de ulike elementene i et slikt forløp skal ta. Helsedirektoratet utarbeider nå pakkeforløp for de ulike kreftformene bygd på danske erfaringer og de norske behandlingsretningslinjene. Det skal også utarbeides et eget pakkeforløp for spredning, eller metastaser, uten at krefttype er spesifisert, og et diagnostisk pakkeforløp for pasienter med uspesifikke symptomer på alvorlig sykdom som kan være kreft. Disse pakkeforløpene skal være ferdige i løpet av 2014 og kan dermed implementeres i 2015. Når de er implementert, kan vi avvikle dagens normerte forløpstider. Mange spør da om dette vil bety at kreft får et fortrinn foran andre diagnoser i helsetjenesten. Mitt svar på det er nei. Dette vil innebære at kreft blir et lokomotiv for hvordan vi ønsker at helsetjenesten skal utvikle seg innenfor andre områder. Jeg er derfor glad for at komiteen er så tydelig på at det å se på pasientforløp er framtidens måte å organisere helsetjenesten på. Regjeringen skal også innføre fritt behandlingsvalg. Ventetiden skal ned og kvaliteten skal opp. Derfor vil vi også ta i bruk alle gode krefter og slippe til dem som ønsker å bidra. For å sikre et sterkt offentlig finansiert helsetilbud som befolkningen har tillit til, må vi legge vekt på å gjøre den offentlige helsetjenesten bedre. Vi skal skape et bedre tilbud til pasientene gjennom økt konkurranse og valgfrihet. På den måten sikrer vi at de offentlige sykehusene er bærebjelken i et offentlig system, der de sykeste får behandling først. Nå er vi i gang med å forberede innføringen av fritt behandlingsvalg. Forslag til lovendringer skal ut på høring i år, og min ambisjon er at vi kan innføre fritt behandlingsvalg innenfor rus og psykisk helse i 2015. Undersøkelsen fra Riksrevisjonen viser at det er mulig å utnytte kapasiteten i de offentlige sykehusene ved å gjøre de offentlige sykehusene bedre og mer effektive. Fritt sykehusvalg skal være en stimulans for de offentlige sykehusene til å bli bedre og mer effektive. Flere pasienter ønsker å bli behandlet ved sitt nærmeste offentlige sykehus, men dersom kvaliteten ikke er god nok og de opplever urimelig lang venting, ja, da fortjener sykehuset at pasienten velger behandling hos andre. Jeg mener at det er en sammenheng mellom den forrige saken, denne saken og de resultatene vi har fått av de nasjonale kvalitetsregistrene. I den forrige saken var vi opptatt av at direktoratets behandlingsretningslinjer i for liten grad blir implementert i tjenesten. I denne saken ser vi også tydelig at de sykehusene som implementerer det som er anbefalt behandling og gjennomfører dette, også opplever høyere effektivitet og bedre kvalitet. Rett før jul åpnet jeg den første nasjonale portalen for de medisinske kvalitetsregistrene. Denne rapporten viser at det er for stor variasjon mellom sykehusene når det gjelder å ta i bruk gode og effektive behandlingsforløp. Den nasjonale portalen for medisinsk kvalitet viser at det er for stor variasjon mellom sykehusene når det gjelder kvaliteten på behandlingen. Her er det en helt klar sammenheng. Jeg mener, som jeg også sa i min sykehustale i januar, at denne ulikheten innebærer en systematisk svikt i vår helsetjeneste. Det tar for lang tid før en implementerer det som er den anbefalte behandlingsretningslinjen, og det tar for lang tid før en bruker den kunnskapen som er i de medisinske kvalitetsregistrene, til å endre sin egen praksis. Dette går også ut over effektiviteten i sykehusene våre. Når det går ut over effektiviteten i sykehusene våre, betyr det at pasienter som skulle hatt behandling, ikke får behandling godt nok eller raskt nok fordi vi sløser med samfunnets ressurser. Det er ikke en holdbar situasjon, derfor er det viktig å følge opp denne rapporten fra Riksrevisjonen og bruke den konkret i helseregionene til å forbedre effektiviteten og behandlingskvaliteten i sykehusene våre.