Einar Holstad (Kristelig Folkeparti), 2001-12-04:
Det er bekymringsfullt at barne- og ungdomskriminaliteten øker. Antall siktede mellom 15 og 17 år har steget relativt mye, og det ser ut til at stadig flere har begynt en uheldig utvikling før fylte 15 år. Det kan være en sammenheng mellom raskere påtaleavgjørelser og ved det flere siktede statistisk sett, men den økende barne- og ungdomskriminaliteten er reell. Kristelig Folkeparti hevder at barn og unge trenger tydelig grensesetting. Vi mener at dette er til barns og unges beste. Forskning har entydig vist at barn og unge som ikke opplever tydelig grensesetting, klarer seg dårligere enn dem som blir møtt med klare grenser. Grensesetting for barn og unge er først og fremst et foreldreansvar, men også samfunnet må ha midler til å markere grensesetting. Kristelig Folkeparti mener det må rettes en særlig innsats for å redusere alkoholrelatert vold og kriminalitet. Sammenhengen mellom rusmiddelbruk, vold og kriminalitet er veldokumentert. I undersøkelser av vold i hjemmet blir alkoholpåvirkning registrert som en viktig forklaringsfaktor. Kvinner som har vært utsatt for grov vold fra nåværende eller tidligere ektefelle, angir selv alkohol som viktigste forklaring på at de har vært utsatt for vold. Mye tilsier at den type vold som her omtales, omfattes av store mørketall. Mange barn vokser opp i hjem hvor frykten for volden tidvis avløses av kampen for å bevare fasaden og lojaliteten til foreldrene. For å sikre trygghet for alle grupper i befolkningen må tiltak rettet mot å begrense omfanget av rusmiddelmisbruk tillegges større betydning. Strafferettspleien må være effektiv i alle ledd. Det er viktig at samfunnet reagerer på straffbare handlinger og at reaksjonene kommer raskt. Utmålingen av straff skal speile handlingens grovhet, men også ta individuelle hensyn. Straffeloven har som regel tilstrekkelig strafferamme for kriminelle handlinger. Strafferammen utnyttes imidlertid ikke godt nok. Kristelig Folkeparti har i lang tid arbeidet for å øke straffeutmålingen for forbrytelser som retter seg mot enkeltpersoner, som voldshandlinger og seksuelle overgrep. Forbrytelser som skader enkeltmennesker, skal ikke straffes mildere enn økonomiske forbrytelser. Saker om seksuelle overgrep, inklusiv voldtekt, blir lavt prioritert, noe som igjen resulterer i at få saker blir oppklart og ført for retten. Kristelig Folkeparti mener slike saker må gis høyere status og prioritet hos politi og påtalemyndighet, samtidig som kompetansen heves. Det er et problem for rettssikkerheten at så mange voldtektssaker henlegges på grunn av bevisets stilling. Kristelig Folkeparti mener det må være straffbart å kjøpe seksuelle tjenester. Det holdningsskapende arbeidet mot porno og prostitusjon må intensiveres. Organisasjoner som gir de prostituerte muligheten til et bedre liv, må styrkes. Rettsstatens grunnleggende rettssikkerhetsprinsipper og internasjonale forpliktelser skal ivaretas i all strafferettspleie. Her er det særlig viktig å begrense varetektsbruken, bl.a. gjennom innføring av ordninger med tidsfrister. Også nye etterforskningsmetoder som den teknologiske utviklingen gir muligheter for, må vurderes i lys av dette, og skje innenfor rammen av våre menneskerettighetsforpliktelser. Vurderingen kan bli forskjellig avhengig av handlingens grovhet og omfang. For å redusere soningskøen bør soningskapasiteten utvides. Kristelig Folkeparti støtter derfor komiteflertallet som ønsker å utvide fengselskapasiteten ved å gi private muligheten til å bygge/ombygge og leie ut til kriminalomsorgens drift. Det er en forutsetning at byggene utformes etter myndighetenes spesifikasjoner for å sikre oppsatte mål i straffegjennomføringen. Flertallet i komiteen ber derfor Regjeringen i en overgangsfase om å vurdere muligheten for å benytte sivilforsvarsanlegg og eventuelt forsvarsanlegg til å redusere soningskøen. Vardåsen leir i Kongsvinger vurderes spesielt. Svært mange gjengangere i norske fengsler har et rusproblem. Ekstern behandling av innsatte med avhengighetsproblemer er et viktig bidrag til kriminalomsorgen. Frivillige organisasjoner og medarbeidere bør trekkes aktivt med og støttes med statlige midler. Kristelig Folkeparti peker på at ett eksempel er prosjektet «Nytt Liv» på Modum, som kan bli et supplement i denne sammenhengen. Vi ber derfor departementet vurdere dette og liknende prosjekter med tanke på eventuell støtte. Den 1. desember gikk fristen ut for å søke om erstatning for opphold i japanske fangeleire under den andre verdenskrigen. Kristelig Folkeparti er glad for at justisministeren har signalisert at fristen for å søke erstatning forlenges ut desember. Jeg er enig med statsråd Dørum når han uttaler til avisen Vårt Land i går at fristen må være fornuftig. Ordningen er ment å være et håndslag til dem som satt i fangenskap, og deres pårørende. St.meld. nr. 44 for 2000-2001, om redningshelikoptertjenesten i fremtiden, ligger til behandling i komiteen. Sentralt i meldingen er forslaget om å etablere kortere reaksjonstid på redningshelikopterbasene. Det hjelper lite å ha utstyret i beredskap hvis det ikke kan brukes ved behov og kommer i bruk i tide; spesielt vinterstid med lave sjøtemperaturer betyr noen få minutter fra eller til liv eller død for dem som ligger i sjøen og venter på redningen. Jeg ser også fram til en ny stortingsmelding om samfunnssikkerhet og beredskap. Justisdepartementet vil se dette arbeidet i sammenheng med rapporten fra Sårbarhetsutvalget og Regjeringens handlingsplan for økt sikkerhet og beredskap langs kysten. Etter terroraksjonene i USA den 11. september er det nødvendig å se på organiseringen av alt rednings- og beredskapsarbeid i forhold til begrepene fred, krise og krig. Vi ser det som viktig at det er innledet et formelt samarbeid mellom de tre nødetatene, og startet opp et prosjekt for å utrede nærmere teknologiske , organisatoriske og økonomiske konsekvenser ved mulig innføring av et felles radiosamband for nød- og beredskapsetatene basert på TETRA-standarden. Dagens analoge radiosamband som brukes av nødetatene og andre etater med beredskapsansvar, må byttes ut i løpet av fem–ti år. I utredningsprosjektet som startet opp i Trondheimsområdet i fjor høst, brukes TETRA-radioer som erstatning for gamle, analoge radiosamband. Dersom man velger full utskifting av dagens analoge systemer med TETRA-samband innen fire-seks år, vil dette kreve investeringer i størrelsesorden 3-4 milliarder kr. Jeg kan i dag ikke se andre muligheter til å skaffe et fullverdig sambandsnett for våre nødetater enn de kvaliteter et TETRA-samband representerer. Sjelden har et Dokument nr. 8-forslag vist seg så seiglivet som det representanten Roy N. Wetterstad fremmet i 1995 om etablering av fast helikoptertjeneste i politiet. En intern arbeidsgruppe i departementet fikk i oppdrag å utrede spørsmålet nærmere, men konkluderte høsten 1996 med at det ikke var behov for å gjennomføre et særskilt prøveprosjekt. Stortinget mente derimot at det var nødvendig å igangsette et toårig prøveprosjekt med helikoptertjeneste i politiet i løpet av 1997. Selv om evalueringen av prøveprosjektet på de fleste punkter var positive, konkluderte departementet i 1999 med å videreføre ordningen med innleie av helikopter ved behov. Samme år bad et samlet storting departementet om en ny vurdering med kost–nytte-effekten i fokus, og samtidig vurdere dette opp mot beredskap og forebyggende effekt ved egen helikoptertjeneste i politiet. Nok en gang synes det som om man laget en utredning hvor svaret var gitt på forhånd. Man ønsket å holde fast ved den gamle ordningen med innleie ved behov. Et samlet storting bad i fjor departementet i egen sak vurdere ulike alternativer for å dekke politiets behov for helikopterstøtte. St.meld. nr. 51 for 2000-2001, Helikopter i politiet, ligger nå til behandling i komiteen. Det er nå Stortingets oppgave i løpet av vårsesjonen å avslutte denne saken som startet i dette hus for sju år siden. «Look to Norway» heter det i et kjent sitat fra siste verdenskrig. Men når det gjelder denne saken, bør vi snarere se på andre nasjoner for å lære noe om å følge med i utviklingen.