Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2003-12-12:
Med det budsjettvedtak vi får i dag, får Regjeringen støtte til sine hovedprioriteringer: gjennomføring av Kvalitetsreformen i høyere utdanning, økt satsing på forskning, mer midler til kvalitetsutvikling i grunnskolen og et kirkebudsjett som prioriterer Kirkens dåpsopplæring. I Kristelig Folkeparti er vi fornøyd med dette resultatet og glad for den støtte vi har fått i disse sakene. Budsjettavtalen med Arbeiderpartiet har ført til en ryddig behandling i komiteen, og våre samarbeidspartnere skal ha ros for et konstruktivt samarbeid. Jeg vil bruke dette innlegget til å peke på tre saker i innstillingen som vi i Kristelig Folkeparti mener er viktige politiske prioriteringer som peker framover. Andre representanter for Kristelig Folkeparti vil ta for seg kirkebudsjettet. Gjennom budsjettavtalen med Arbeiderpartiet fortsetter arbeidet med å utvide timetallet i småskolen. I Sem-erklæringen sier samarbeidspartiene at de ønsker en slik utvidelse. Vi mener det kan gi bedre tid og ro til å arbeide med viktige læringsmål i begynneropplæringen. Det er spesielt viktig å trekke fram lese- og skriveopplæring, men også matematikk og fysisk fostring. I bunnen ligger vekten på å gi elevene sosial og kulturell kompetanse, slik at elevene får utvikle seg på en helhetlig måte. I Kristelig Folkeparti er vi likevel så nøkterne at vi mener at flere undervisningstimer ikke automatisk bedrer læringsresultatene. Det er liten forskningsmessig dekning for å hevde at flere timer automatisk vil gi bedre resultater. Men flere timer kan gi et bedre læringsmiljø med mindre stress, og med vekt på arbeidsvaner og effektiv læring. Dette er viktig for læringen senere i skolen. I Kristelig Folkeparti vil vi også avvise en heldagsskolemodell hvor opplæring og SFO integreres. SFO skal fortsatt være frivillig og oppfattes som et tilbud om organisert tilsyn av barn før og etter skoletid inntil foreldrene kan ta dette tilsynet selv. Ved en utvidelse av skoledagen reduseres behovet for den lange åpningstiden i SFO, og foreldrebetalingene kan holdes lave. Det andre viktige politiske budskap i denne innstillingen er den brede enighet om at ungdomstrinnet står overfor særlige utfordringer, og at innsatsen overfor ungdomstrinnet må forsterkes. Det er Kristelig Folkeparti særlig fornøyd med. Vi trenger en slik bred politisk enighet for å få den nødvendige oppmerksomhet og politisk trykk for ungdomstrinnet. Det er en fare for at ressursene og oppmerksomheten går til andre skoletrinn når Kvalitetsutvalgets forslag skal behandles. Det ønsker ikke Kristelig Folkeparti. Vi i Kristelig Folkeparti utfordrer i dag våre samarbeidspartnere og øvrige partier til å klargjøre om de vil være med og fornye ungdomstrinnet. Evalueringen av Reform 97 sier at ungdomstrinnet er det glemte skoletrinn, og den viser at ungdomstrinnet har store pedagogiske utfordringer. Mye av aktiviteten preges av formidlingspedagogikk, mens de mer elevaktive læringsmåter ikke brukes godt nok. Dette henger nok sammen med at skolestart for 6 åringene og småskoletrinnet fikk størst oppmerksomhet ved innføringen av Reform 97. Skal vi klare å fornye læringsarbeidet i ungdomstrinnet og gi elevene ny læringsmotivasjon, krever det satsing på lærerne og utviklingstiltak over tid. Det er derfor et viktig politisk signal når flertallet ber departementet om å gi ungdomstrinnet særlig prioritet i fordelingen av midler, bl.a. til kompetanseutvikling for lærere, program for digital kompetanse og ved valg av nye demonstrasjonsskoler. Slik målretter vi satsinger i budsjettet mot etterutdanning av lærere på ungdomstrinnet, bredbånd og IT-satsing for ungdomsskoler og demonstrasjonsskoler for ungdomstrinnet. Jeg vil be statsråden bekrefte at hun vil foreta en slik prioritering av ungdomstrinnet. Bare et målrettet arbeid med ledelse, arbeidsmetoder og læringsmål kan gi fornyelse. De nødvendige organisatoriske og strukturelle endringer vil Kristelig Folkeparti komme tilbake til når Kvalitetsutvalgets forslag kommer til behandling. Det tredje og siste området jeg vil trekke fram, er viktigheten av tilpasset opplæring. Evalueringen av Reform 97 viser at grunnopplæringen i for liten grad evner å tilrettelegge opplæringen ut fra elevenes ulike forutsetninger, interesser og behov. Skolen bidrar dessverre til å reprodusere ulikheter, og evalueringen konkluderer med at manglende tilpasset opplæring er en tungtveiende årsak til de store forskjellene. Skal elevene få gode læringsresultater, må de oppleve å lykkes i skolen. For Kristelig Folkeparti er det viktig å understreke at den enkelte elev fortsatt skal ha tilrettelagt undervisning. Elever med særskilte behov må fortsatt ha krav på tilrettelagt opplæring. Det budsjett vi vedtar i dag, tilfører økte ressurser til høyere utdanning, forskning og kvalitetsutvikling i grunnopplæringen. Det politiske budskap fra Kristelig Folkeparti er imidlertid at vi nå står foran en situasjon hvor grunnopplæringen igjen – og ungdomstrinnet spesielt – krever vår oppmerksomhet og våre ressurser.