Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2001-11-28:
Jeg skjønner at det ikke er lagt opp til en stigning i programmet. Men jeg vil allikevel si at det budsjettet som Regjeringen og regjeringspartiene har lagt frem, er et meget godt budsjett, og det er godt å vite at vi får flertall for det her i kveld. Samarbeidsregjeringens beskjed til store og små bedrifter over hele landet er klar. Næringspolitikken og kursen for den er lagt om. Arbeiderpartiregjeringens stadige skatte- og avgiftsøkninger de siste årene er avløst av et program der lavere skatter og avgifter og gode rammevilkår for verdiskaping står helt sentralt. For meg er det en grunnleggende erkjennelse at verdiene som skapes i næringslivet, er grunnlaget for velferd og sysselsetting. Gode arbeidsvilkår for bedriftene er derfor helt nødvendig for å trygge fremtidens velferd og bosetting. Med dette budsjettforslaget begynner Samarbeidsregjeringens arbeid med å legge til rette for bedrifter og for mennesker med pågangsmot og skaperevne. Budsjettet inneholder skatte- og avgiftslette som vil øke tilgangen på risikovillig kapital, forbedre vilkårene for kunnskapsbasert næringsliv og styrke det private eierskap. Der andre nøyer seg med å snakke om å skape og dele, gjør Samarbeidsregjeringen noe med det. For Norge er det en særlig utfordring å utvikle et vekstkraftig næringsliv som kan redusere avhengigheten av olje- og gassvirksomheten. Innføringen av euroen hos mange av våre viktigste handelspartnere kan påføre norsk næringsliv nye konkurranseulemper. Det er derfor særlig viktig å gjøre forbedringer i andre rammebetingelser. For å redusere avstandsulempene foreslår Regjeringen både økt satsing på samferdsel og veibygging, og avvikling av flyplassavgiften. Også utviklingen av infrastruktur for høyhastighetskommunikasjon vil ha stor betydning. I tillegg til å stimulere offentlig etterspørsel etter bredbåndsløsninger er Regjeringen opptatt av å sikre konkurransen i markedet for levering av disse tjenestene. Kapitaltilgangen til gode prosjekter er avgjørende for nyskaping og næringsutvikling. Derfor er fjerning av utbytteskatten særlig viktig for bedrifter i etableringsfasen. Avviklingen av utbytteskatten vil også stimulere egenkapitalmarkedet og bidra til at overskuddet i bedriftene investeres der det kaster mest av seg og gir den største verdiskapingen. Jeg mener det er behov for en helhetlig og kritisk gjennomgang av virkemiddelapparatet for å se hva vi får ut av de midlene som brukes, hva som virker, og hva som ikke virker. Samarbeidsregjeringen mener virkemidlene i større grad må konsentreres om idé-, etablerings- og kommersialiseringsfasene i bedriftene. Det er særlig i disse fasene det kan være vanskelig å hente inn privat kapital og kompetanse. Sterkere privat eierskap er viktig for å vitalisere norsk næringsliv og stimulere til næringsutvikling. Et omfattende offentlig eierskap fører samtidig til uheldige konflikter mellom statens rolle som eier, lovgiver og myndighet. Regjeringen legger stor vekt på at vi har et velfungerende kapitalmarked, og vi arbeider for å styrke både det aktive private eierskapet og det institusjonelle private eierskapet. I løpet av våren vil Regjeringen derfor legge frem en sak for Stortinget med en strategi for et sterkere privat eierskap og et redusert og profesjonalisert statlig eierskap. Behandlingen av denne saken blir bestemmende for Regjeringens eierskapspolitikk i de årene som kommer. Valg av tidspunkt og fremgangsmåten for reduksjon i statens eierandel vil avhenge av verdiutviklingen og hva som sikrer det enkelte selskap en best mulig industriell utvikling. Reduksjon av den statlige eierandelen kan gjennomføres ved nedsalg, aksjeemisjon eller gjennom en kombinasjon av disse. Jeg mener det er avgjørende at staten opptrer som en ansvarlig og profesjonell eier i de bedriftene den skal forbli eier av. Det betyr at staten må forholde seg profesjonelt til kapitalutvidelser, erverv av nye virksomheter, oppsplitting av selskaper og fusjon med andre, selv om det skulle føre til at statens eierandel reduseres. I markeder med store omskiftninger er det viktig at eieren kan håndtere slike spørsmål raskt. For å ivareta statens verdier og hensynet til selskapenes utvikling vil det være en fordel å la Nærings- og handelsdepartementet få muligheten til å utøve eierrollen på en effektiv måte. De foreslåtte fullmaktene er derfor et virkemiddel for å profesjonalisere og redusere det statlige eierskapet. Omfattende salg av aksjer i de store selskapene anser jeg ikke som aktuelt før Stortinget har behandlet den bebudede saken om statlig eierskap. Det innebærer at de foreslåtte fullmaktene hva gjelder nedsalg, først og fremst vil bli brukt i forbindelse med strukturelle grep i de enkelte selskap.