trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Representanten sa det selv, Venstre har en mye mer offensiv likestillingspolitikk enn det regjeringspartiene har, og følger Arbeiderpartiet på svært mange områder. Venstre og Kristelig Folkeparti klarte å hindre at Fremskrittspartiet og Høyre fikk gjennomslag for å kutte hele pappakvoten, men vi fikk en betydelig svekkelse. Venstre måtte svelge kontantstøtten, og i tillegg i dette budsjettet kutter Høyre og Fremskrittspartiet i bevilgningene til Likestillingsombudet, til likestillingssentrene, til LHBT-miljøet og til resten av likestillingsapparatet. Venstre og Kristelig Folkeparti måtte bruke sin prestisje på å kjempe inn igjen noen av disse kuttene, men fikk ikke til alle. Da Horne la fram regjeringens likestillingsmelding, 9. oktober, gikk representanter fra Venstre ut og sa at meldingen var så tynn og inneholdt så få tiltak at man like gjerne ikke kunne lagt den fram. Hva mener representanten egentlig om Høyres og Fremskrittspartiets likestillingspolitikk?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Når stortingsrepresentantene i denne debatten nevner regjeringens framlagte likestillingsmelding, er det fordi regjeringen for første gang har vist sin helhetlige likestillingspolitikk. Problemet er bare at det ikke er likestillingspolitikk i likestillingsmeldingen. Vi har en regjering som har resignert i likestillingspolitikken, som svekker likestillingen og setter den i revers, og som mener at alle andre enn regjeringen skal ordne opp for å sørge for likestilling. Statsråden sa nå i sitt innlegg at meldingen skal følges opp i budsjettproposisjonene videre. Hvorfor begynner regjeringen i dette budsjettet å kutte i bevilgningene til de likestillingsaktørene vi har – Likestillingsombudet, likestillingssentrene, LHBT-feltet og likestillingspotten? Blir det mer eller mindre likestilling av det?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Det er ingen ny opplysning at denne regjeringen ikke ser at man må bygge strukturer for å oppnå like muligheter for kvinner og menn. Statsråden nevnte at hun er opptatt av å styrke de tiltakene som fungerer. Et av de tiltakene som beviselig har fungert best når det kommer til å gjøre likestillingslandet Norge til verdens beste land å bo i, er innføringen av foreldrepermisjon med sterk pappakvote. Partene i arbeidslivet er enige om at det er det virkemiddelet som fungerer best. Skal vi komme i mål med likestillingen, og skal vi få et mer likestilt arbeidsliv, trenger vi en mer lik fordeling av foreldrepermisjonen. Denne regjeringen har kuttet i pappakvoten. Erfaringen fra alle andre land viser at når fedre får færre rettigheter, tar de ut mindre permisjon. Nå ser vi at det var rett – hva var det vi sa? Norske fedre tar ut mindre permisjon som følge av kutt i kvoten. Likevel sa statsråd Horne, da regjeringen kuttet i kvoten, at hun hadde tro på at fedre kom til å ta ut mer permisjon når regjeringen kuttet. Innser statsråden nå at hun tok feil, og hva vil statsråden gjøre med det?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
For å dekke over det faktum at det for første gang siden barnehageforliket er færre barn i barnehagene og køene vokser, så snakker statsråden mest om at han er opptatt av kvalitet. Heller ikke der er regjeringen handlekraftig. Statsråden nevnte selv at han nå øker tilskuddene til private barnehager, men uten å benytte mulighetene til å stille krav om likeverdighet i kvalitet og tilbud. Senest for en uke siden fikk statsråden instruks av et utålmodig stortingsflertall om å komme på banen med det som alle vet er den fremste kvalitetsfaktoren, nemlig flere ansatte med barnefaglig kompetanse. Stortingsflertallet ba statsråden komme på banen med en plan for bemanningsnorm fra 2020 og en fjerning av dispensasjonskravet, altså imot regjeringspartienes vilje og stemmer. Hva synes statsråden om at han hvert eneste år blir tvunget av Venstre og Kristelig Folkeparti til å bygge flere barnehageplasser og nå blir tvunget av en enstemmig opposisjon til å levere på kvalitet, fordi opposisjonen finner det nødvendig å gå sammen og fatte vedtak mot regjeringen fordi regjeringen ikke leverer?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Når en samlet opposisjon finner det nødvendig å fatte vedtak og be statsråden snarest komme med en plan for hvordan man skal nå kravet om en bemanningsnorm fra 2020 og fjerning av dispensasjonskravet, er det fordi denne regjeringen ikke har vist vilje til å følge dette opp, og Stortinget er utålmodig. Regjeringen leverer ikke på kvalitet. Nå når statsråden velger å likebehandle private og kommunale barnehager når det gjelder tilskudd, uten å benytte seg av muligheten til å la kommunene stille krav om lik kvalitet og likeverdige tjenester, så går han lenger i å forlate Arbeiderpartiets linje om at vi ønsker bedre kvalitet. Han har muligheten til å ta grep, men gjør det altså ikke. I tillegg ser vi at regjeringen har forlatt valgkampløftet sitt om løpende opptak. Det er færre barn i barnehager og lengre køer. Er statsråden fornøyd med egen innsats, der han har forlatt løftet om løpende opptak, køene vokser og Stortinget tvinger ham i kne?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Budsjettet vi behandler her i dag, og debatten i salen i dag viser helt klart at vi har en regjering uten gjennomføringskraft, med en til dels bakstreversk politikk som de står alene om. Ta likestillingsdebatten: Kristelig Folkeparti og Venstre, altså samarbeidspartiene, står sammen med opposisjonen om å redde i land regjeringens kutt på likestillingsfeltet. De står sammen med opposisjonen og krever en mer aktiv likestillingspolitikk der regjeringen ikke har en, men konsekvent setter likestillingen i revers. Debatten i dag har vist at vi har en likestillingsminister som fortsatt hevder at fedre vil ta ut mer pappaperm, til tross for at tallene viser det vi alle vet: Kutt i kvote betyr mindre perm. Debatten og dette budsjettet viser en regjering som heller ikke leverer på barnehageløftene sine eller på det som er behovet der ute, men som tvert imot ser på at køene vokser, og som ikke tar nødvendige grep for å styrke kvaliteten. Debatten og budsjettet viser en regjering som står alene også her, og som tvinges av samarbeidspartiene og opposisjonen til å bygge flere plasser – som tvinges til innføring av det statsråden tidligere har kalt detaljtyranni, fordi regjeringen har løpt fra løftene sine om løpende opptak. Folk er skuffet, og stortingsflertallet vil videre. Vi ser en regjering som må tvinges i kne for å levere den viktigste kvalitetsfaktoren i barnehagene, flere og bedre ansatte, fordi en samlet opposisjon er lei av å vente på regjeringens trenering og manglende plan. Vi ser en regjering som først styrket det kommunale barnevernet etter at forlikspartnerne hadde forhandlet det frem. Alt i alt er dette tydelig og gjenkjennelig Høyre-politikk fra regjeringen også på dette budsjettområdet. På område etter område bygger man ned og satser ikke på fellesskapsløsninger. Det er å ta Norge i feil retning, og det er å ikke ta folks behov på alvor. Til slutt vil jeg varsle at Arbeiderpartiet kommer til å støtte forslag nr. 16 fra Senterpartiet og nr. 17 fra SV.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Statsråden snakker ofte om prinsippet om å holde armlengdes avstand og det å bygge tildelinger på faglige kriterier. Det underlige er at det ofte blir med praten. Knutepunktordningen skulle avvikles fordi det var nødvendig å holde armlengdes avstand, men armene var ikke lengre og prinsippene fastere enn at to festivaler fortsatt skulle få beholde den direkte støtten. I årets budsjettforslag, som vi behandler i dag, ligger det en betydelig økning til Kistefos-museet. Jeg er klar over at statsråden er inhabil når det gjelder Kistefos-museet, på grunn av sitt vennskap med Sveaas, men statsråden må likevel kunne svare på hvilke faglige vurderinger og nøytrale kriterier som ligger til grunn for at regjeringen og departementet har doblet tilskuddet til Kistefos-museet i neste års budsjett.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Vi er meget klar over at statsråden her er inhabil. Vi ber heller ikke om noen subjektive vurderinger av Kistefos-museet, men om et enkelt svar på hva slags kriterier som er lagt til grunn for den type tildelinger, og hvorfor Kistefos er valgt framfor andre sammenlignbare museer. Vi har forsøkt å spørre statsrådens settestatsråd, statsråd Røe Isaksen, om dette. Han kunne ikke svare på spørsmålet og var ikke kjent med verken saken eller reglene. Hva slags kriterier er her lagt til grunn? Kan statsråden beskrive disse? Og hvilken statsråd har egentlig det politiske ansvaret for å ha tatt denne beslutningen?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Vi skal respektere at vi ikke her kan få noe svar, men jeg vil si at det er viktig at Stortinget får svar på hva slags kriterier som har ligget til grunn, og hvem som har ansvaret for at den beslutningen er fattet politisk. Vi kan ta en annen sak, knutepunktordningen. Det var prinsipielt viktig for regjeringen at knutepunktordningen ble avviklet av prinsipp om å holde en armlengdes avstand. Hvordan kan da statsråden forklare at alle knutepunktfestivalene med unntak av to skulle miste statusen? Hva synes statsråden egentlig om at Stortinget har gått imot regjeringens eget forslag og lagt alle festivalene inn under Kulturrådet?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
En enkeltsak som sorterer under denne statsråden og dette budsjettområdet, og der regjeringen svikter fullstendig og meget alvorlig – vil jeg si – er saken om helsearkivet på Tynset. Det er en sak som har pågått siden 2005–2006, der både stat og kommune har brukt titalls millioner på utredninger. Løfter er blitt gitt, men regjeringen skrinlegger nå prosjektet og svikter et helt lokalsamfunn. Det er ikke bare trist, men også alvorlig at regjeringens argumentasjon om hvorfor de gjør dette, åpenbart ikke holder vann. Det er skuffende at det nå skjer, og jeg regner med at denne saken får etterspill i en helt annen komité enn kulturkomiteen. Jeg merket meg i debatten innlegget til representanten Løvaas til forsvar for den uheldige liberaliseringen av spillpolitikken denne regjeringen fører. Det er ikke nye toner fra representanten Løvaas. Det jeg derimot mener er oppsiktsvekkende, er hans omtale av muligheten til å hindre ulovlige utenlandske spill og den aggressive markedsføringen de ruller inn over nettet. Arbeiderpartiet er opptatt av å forsvare enerettsmodellen. Vi er opptatt av å begrense spilleavhengigheten. Vi vil disse spillene og markedsføringen de holder på med, til livs. Vi har i debatter tidligere denne måneden registrert at regjeringen ikke vil komme på banen med helt åpenbart gjennomførbare tiltak som kan stanse dette, men heller vil vente og se. Oppsiktsvekkende nok mener representanten Løvaas at tiltak vi har foreslått – det å blokkere selskapene fra nettet – det er nordkoreanske metoder. Da får representanten Løvaas svare på om han mener at Danmark, Frankrike, Belgia, Nederland og elleve andre europeiske land som har gjort dette, er «nordkoreanske». De har bevist at det funker, og at det er effektive tiltak mot denne type ulovlig markedsføring av spill som stjeler av overskuddet til Norsk Tipping og dermed norsk frivillighet og idrett. Til slutt: Jeg mener at denne debatten helt tydelig viser en regjering med lave ambisjoner og stor tro på politikk som ikke funker. Satsingen på gaveforsterkning viser seg å ikke ha effekt. Likevel kjører altså regjeringen på mot bedre vitende. Den bidrar ikke til økning av private bidrag. Den stimulerer heller ikke private til å gi, og sammenligningen mellom momskompensasjonsordningen og gaveforsterkningen er søkt. Momskompensasjonsordningen retter seg mot lag, foreninger og organisasjoner. Arbeiderpartiet vil videre. Vi viste i åtte år at vi satset på kultur og idrett, og vi viser det i dette budsjettet. Vi gjør det med politikk som virker, og som samler og ikke splitter Kultur-Norge. Så vil jeg varsle at Arbeiderpartiet vil stemme for Senterpartiets forslag nr. 15. Da tror jeg Arbeiderpartiet har stemmeforklart alle forslagene vi skal stemme for.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Statsråden kan gjerne forsøke å snakke seg bort fra det faktum at regjeringen har valgt å la være å etablere det arkivprosjektet og de arbeidsplassene som et helt lokalsamfunn og et fylke er lovet. Det er et politisk valg, det er et politisk svik, og argumentasjonen til regjeringen holder ikke vann. Men som sagt, dette blir en sak for en annen komité enn kulturkomiteen. Vi er tydelige i våre prioriteringer i kulturbudsjettet. Vi ba selv om evaluering av Kulturløftet, og vi følger det opp, bl.a. med satsing på kunstnerlønn. Det er bra med gode intensjoner og politisk støtte fra posisjonen, men kunstnere kan ikke leve av gode ord og politisk støtte. Jeg er derfor skuffet over manglende flertall for f.eks. kunstnerassistentordningen. Denne debatten viser helt klart at det trengs et skifte i kulturpolitikken. Det nest siste innlegget viser nettopp det. Dersom representanten Løvaas mener og tror at institusjoner får en økning i årets kulturbudsjett, tar han feil. Det er bare å spørre institusjonene selv. Økningen på kulturbudsjettet spises opp av lønns- og prisvekst. Det betyr mindre kultur og kunst i institusjoner over hele landet.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Som også innlegget fra representanten fra Venstre og forslaget viser, har det i denne saken oppstått en debatt, og det framkommer påstander der det reises tvil om vurderingene knyttet til eierskapet og den fastsatte verdien av spillet fra departementets side er rett. Komiteen har ingen grunn til å mene at regjeringen her ikke har gjort riktige vurderinger, men vi er opptatt av at ting skal være rett, og jeg vil at statsråden skal bekrefte for Stortinget i dag at vurderingene som her er gjort i saken, er gjort på rett grunnlag og står seg.
Svein Harberg (Høyre), 2015-12-09:
Representanten Trettebergstuen brukte store deler av sitt innlegg til å snakke om likebehandling og verdien av likebehandling. Da fortoner det seg litt forunderlig at når det gjelder dem som arbeider med barn og unge på de forskjellige områdene, er likebehandling ikke så viktig. Det gjenspeiler seg helt konkret når det gjelder barnehage, der Arbeiderpartiet og Trettebergstuen mener at de barna som går i en av de private barnehagene, ikke skal få like mye av de offentlige midlene til drift av sine barnehageplasser som de som går i kommunale barnehager. Hvilket grunnlag er det som gjør at det er riktig for Arbeiderpartiet å behandle disse barna annerledes, og at ikke disse barna skal få samme grunnlag for en god barnehage som de som er i de offentlige barnehagene?
Svein Harberg (Høyre), 2015-12-09:
Det er mulig Trettebergstuen har et eget lovverk som ikke vi andre vet om, men det er altså det samme lovverket som gjelder for både offentlige og private barnehager. Her omtales det som om de har helt forskjellige forutsetninger for å drive virksomheten sin. Det er jo ikke tilfellet. Det er akkurat de samme kravene som gjelder til kvalitet, innhold, planer og personale, så hvordan det plutselig kan være så veldig forskjellig, tror jeg både Stortinget og andre trenger en forklaring på. Det er, uansett hva Trettebergstuen svarer, slik at Arbeiderpartiet mener at man skal gi de private barnehagene mindre penger til drift av plassene. Hvordan det eventuelt skal styrke kvalitet og innhold, er en gåte for meg.
Svein Harberg (Høyre), 2015-12-09:
Bare en liten kommentar fordi likestilling åpenbart er hovedtema i veldig mange innlegg: Representanten Haukeland Liadal stilte et spørsmål i starten her om det kunne nevnes noe som helst innen likestilling som hadde gått framover uten at politikerne hadde vært med på det. Da vil jeg vise til representanten Martin Henriksens innlegg nettopp, som viste til den store revolusjonen som hadde skjedd når det gjaldt at mannen hjalp til hjemme. Så vidt jeg vet, er det ingen kvotereguleringer eller lovpålegg som har gjort at det har blitt sånn. Det er rett og slett folket selv som har funnet ut at dette er lurt, og at dette er en god måte å jobbe på. I tillegg er jenter og teknologi nevnt. Det har vi lagt inn i budsjettet som et viktig satsingsområde. Det kom i gang fordi to menn – en ansatt i NHO Agder og en ansatt på Universitetet i Agder – sa at vi går glipp av masse gode ressurser når vi ikke får inn flere jenter på studiene for teknologi. De satte så i gang en kampanje og et holdningsskapende arbeid – uten ekstra ressurser, uten politisk medvirkning – og fikk til et prosjekt som har resultert i en voldsom søkning av jenter til teknologifaget. Nå sprer det seg til universitetene rundt om i landet. På egen hånd kom det initiativet, uten at vi måtte pålegge det politisk. Ja, det skjer heldigvis flere slike gode ting. Det er de som er levedyktige og virkelig fungerer – ikke de som blir lovpålagt. En stemmeforklaring: Forslag nr. 16 fra Senterpartiet er vel på mange måter å slå inn åpne dører, for det er en lovpålagt ting som ligger der, men det er helt unaturlig å stemme imot det. Derfor vil Høyre og Fremskrittspartiet støtte det forslaget. Vi støtter ikke forslag nr. 17 fra SV, bare for å presisere det.
Svein Harberg (Høyre), 2015-12-09:
Gaveforsterkningsordningen har vært en suksess. Det har vært en fornøyelse å reise rundt og møte mange av disse institusjonene og få overbringe til dem at de har fått del i ordningen. Jeg har hørt mange historier om hvordan dette har vært med på å utløse at private personer og/eller virksomheter har vært med på å løfte prosjekter som ellers ikke ville blitt finansiert fullt ut – det har vært fantastisk å høre. Jeg har vært rundt i hele landet og vært med på å dele ut fra gaveforsterkningsordningen. Så per i dag er det god spredning på dem. Det er god bredde i hvilke type institusjoner som får, og jeg er helt sikker på at statsråden, akkurat som vi, vil følge med på hvordan det utvikler seg. Skulle det få en enorm slagside, vil en gripe fatt i det, men det er ikke noe grunnlag for bekymring for det i dag.
Svein Harberg (Høyre), 2015-12-09:
Først må jeg rette opp en misforståelse. Jeg har ikke møtt, så vidt jeg vet, en eneste privat giver, men jeg har møtt de institusjonene som med fornøyelse kan fortelle at nå har de fått til et nytt prosjekt, nå har de fått gjennomført noe som de har planlagt lenge. I dialog med flere som kan bidra, har de sagt at nå har de fått dem til å bidra med noe mer fordi de vet at når gaveforsterkningen kommer på toppen, greier de å få fullført og fullfinansiert dette prosjektet. Og det er nettopp det som er poenget med hele ordningen: å utløse det ekstra som gjør at prosjekter blir gjennomført, prosjekter som vi ikke hadde hatt sjanse til å finansiere over statsbudsjettet. Men på denne måten sørger vi altså for at det kommer mer penger til kulturaktiviteter, at det er flere ting som realiseres. Det er en fantastisk god følelse å være med på å sørge for det.
Svein Harberg (Høyre), 2015-12-09:
For det første er det viktig å få med seg at det er i prinsippet ikke fem nye, for det var lotterier utenfor Norsk Tipping. Det var det som gjorde at det ble varslet en sak mot Norge i forhold til det internasjonale regelverket som vi er forpliktet til. Vi hadde noen alternativer: Vi kunne si til Pantelotteriet at sorry, det er slutt, vi kan ikke ha dere utenfor Norsk Tipping fordi det nå er reist sak om det, og da må vi legge ned Pantelotteriet. Nå er det gjort grep for å få ExtraStiftelsen inn i Norsk Tipping, og så er det laget en ordning, slik at lotterier som Pantelotteriet, som ikke er vanedannende, og som ikke har de store satsingene – altså små lotterier – kan være på utsiden av Norsk Tipping. Det er vi glad for at vi greier å legge til rette for. Skal vi garantere hvem som spiller på hvilke spill, må vi følge dem inn i lokalene, og det er en politikk Høyre ikke vil stå for.
Svein Harberg (Høyre), 2015-12-09:
Dette er jo direkte feil, så vi får rette det opp først av alt. Ingen er med i knutepunktordningen. Den er gjennom dette budsjettet opphørt. Istedenfor å flytte Kortfilmfestivalen i Grimstad til Kulturrådet er den flyttet til Norsk filminstitutt, slik at den blir behandlet sammen med de andre filmfestivalene og av et filmfaglig miljø. Det er helt naturlig og helt riktig. Så er det riktig at regjeringen foreslo at de to største festivalene, altså de som hadde størst summer, skulle ligge igjen på kulturbudsjettet. Etter avstemningen i kveld er det ikke sånn lenger, for flertallet i komiteen har flyttet dem inn sammen med de andre, slik at alle behandles likt, som jeg sa i mitt innlegg, etter de samme kriterier. Det tror vi blir en god ordning. Vi tror det blir en ny, god festivalstøtteordning, som det også kan åpnes for at flere kommer inn under.
Svein Harberg (Høyre), 2015-12-09:
Det er tid for noen kommentarer, og jeg tror jeg begynner der som statsråden sluttet, med momskompensasjon for idrettsanlegg. Representanten fra Arbeiderpartiet var så veldig tydelig på at det var fryktelig galt når private penger utløste offentlige penger. Ja, når det bygges idrettsanlegg rundt om, er det en stor andel private penger som gjør at disse bygges, og som gjør at det søkes momskompensasjon – altså utløser de private pengene offentlige penger. Dette foreslår de nå skal være regelstyrt – men det er så grusomt hvis private penger utløser offentlige penger! Nei, det er ikke så lett å bli klok på hva som er tråden i dette fra Arbeiderpartiet. Så forundrer det meg at de tviholder på denne prosenten av budsjettet. Jeg regner med at det gjelder uansett hvordan det går med budsjettet – nå har vi et budsjett i år som gjør et kraftig hopp, og som ganske sikkert også kan bli utfordret i revidert, fordi vi har store kostnader med en spesiell flyktningsituasjon. Nå var det regnet ut, hørte jeg, hvor mye dette utgjorde av totalbudsjettet. Da skal en altså opp på kulturbudsjettet når sånne ekstra ting oppstår, og når de kostnadene forsvinner igjen, skal en ned på kulturbudsjettet. At det er forutsigbart og godt for kulturlivet i Norge med denne prosenten – istedenfor å være tydelig på hvilke ordninger som får penger, være tydelig på hvilke ordninger som blir prioritert, og sørge for at det er vekst i tildelingene til de ordningene – det synes jeg er rart. Så må vi ha en liten stemmeforklaring. Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre kommer til å stemme imot rammeområde 3, V, punkt 2, som er en teknisk bestemmelse om hvordan pengene som var lagt på statsbudsjettet til festspillene i Bergen og Nord-Norge, skulle håndteres. Det kan vi selvfølgelig ikke stemme for når de pengene ikke er der lenger, så det er det som gjør at vi ikke stemmer for. Så ber jeg dem som har meldt bekymring for knutepunktordningen, om å lese til øyet blir stort og vått på side 61 i innstillingen. Der står det tydelig hva vi mener må være kriterier for en framtidig festivalstøtteordning, deriblant: «Regional forankring og lokal og regional medfinansiering skal gi prioritet i søknadsbehandlingen.» Der er det altså ivaretatt, og det er forklaringen på at vi går imot V, punkt 2.
Svein Harberg (Høyre), 2015-12-09:
Jeg vil først på vegne av Høyre og Fremskrittspartiet bekrefte at vi fortsatt stemmer for det reviderte forslaget fra Senterpartiet om fosterhjem. Og så presiserer vi at vi stemmer imot forslagene nr. 13–15, fra Senterpartiet. Helt til slutt har jeg bare lyst til å takke komiteen for godt samarbeid. Det ble en hektisk budsjettprosess, så takk til dere alle for fleksibilitet og raushet og samarbeid som gjorde at vi kom i mål med merknader på rekordtid og fikk ryddet i alt som heter forslag, og hva som skal henge sammen med hva. Det var ingen selvfølge at det skulle gå så fort. Takk også for en god debatt her i salen i dag.
Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
No brukte representanten Trettebergstuen det meste av innlegget sitt på likestilling, og likestilling er viktig, men eg vil vinkla spørsmålet mitt inn mot integrering, som òg er kjempeviktig, men som det ikkje blei brukt så mykje tid på. Representanten Hadia Tajik har hatt eit utspel om å forby hijab i barneskulen, noko som Framstegspartiet òg er for. Men er dette eit forslag som heile Arbeidarpartiet stiller seg bak?
Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
No skal vi behandla likestillingsmeldinga seinare – til våren – men det er veldig viktig at vi tar opp til behandling dei fem områda som er satt i likestillingsmeldinga, og ser på kva ein kan gjera vidare. For det første har vi sett opp eit konkret forslag når det gjeld jenter og teknologi. Vi har fokus på vald i nære relasjonar, og i budsjettet som vi diskuterer i dag, har vi òg sett opp over 13,1 mill. kr til tiltak og prosjekt for å fremja kjønslikestilling. Så det vil nok koma meir ut av ei likestillingsmelding som skal opp til våren, der vi òg kanskje kan få fleire konkrete forslag.
Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Mykje av det som er lagt fram i Stortinget gjennom årene, har vore med og bidrege til at vi får ei oppleving av at kvar og ein av oss har eit ansvar i samfunnet for å fremja god likestilling. Og det er klart at mange ting, både når det gjeld svangerskap, foreldrepengar og foreldrepermisjon som er viktige moment, har vore med og bidrege til at kvinner har kunna vera meir i arbeidslivet, noko som er kjempeviktig, og som vil vera viktig framover.
Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Innhaldet i merknaden synest eg er positivt med tanke på det ein ikkje opplever som likestilling i dag. Men samstundes vil eg minna representanten om at vi blei einige med Kristeleg Folkeparti om å auka tilskotet til likestillingssentra, som òg kan vera eit positivt bidrag vidare. Men eg har lyst til å seia at like viktig som alle desse kronene som vi tar med oss, er samhandlinga som vi som enkeltindivid kan tilføra i likestillingsdebatten, og det er like viktig for meg som kvinne, som mor, som arbeidstakar, som arbeidsgivar, som heile mangfaldet frå barnehage, til skule, til utdanning. Det at vi er med på å støtta opp om dei vala alle tar, både gutar og jenter, vidare, er viktig for meg.
Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Eg har sjølv hatt mine barn i privat barnehage og har vore veldig fornøgd med det. Tilbakemeldingane i kommunar som eg kjenner, er at det er gode resultat både i dei private og i dei offentlege. Eg meiner at vegen skal gå vidare, og for meg spelar det eigentleg ingen rolle om dei er private eller offentlege. Vi må ikkje gløyma at vi gjekk saman med SV om å byggja ut barnehagesektoren den gongen, så takk vera dei private kan vi sitja der vi sit i dag med den løysinga, med både private og offentlege, og at det er nok barnehagar ikkje minst.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Jeg for min del er veldig glad for at representanten Trettebergstuen brukte såpass mye tid av sitt innlegg på det som har med likestilling og likestillingspolitikk å gjøre, for det er et viktig område. Vi liker å tenke om oss selv at vi lever i verdens mest likestilte land. Mye er bra, men jeg tror vi kan være enige om at det også er utfordringer. I vårt alternative budsjett foreslo vi en økning på 1 mill. kr for å legge til rette for bedre trepartssamarbeid og forberede en likelønnspott. Ser Arbeiderpartiet behovet for en slik likelønnspott? Og kan Arbeiderpartiet også si noe om hva det partiet ser på som de største utfordringene innenfor likestilling i tiden framover?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Jeg har bare lyst til å stille et litt åpent spørsmål til representanten Tønder. Det går også på dette med likestilling, for med de små kuttene vi har sett innenfor likestillingsfeltet, kan man nesten få inntrykk av at regjeringen tenker at vi har nådd målet om full likestilling i Norge. Men det tror jeg ikke at representanten Tønder ville ha vært enig i. Derfor vil jeg bare spørre helt åpent: På hvilket område mener representanten Tønder at vi fortsatt har utfordringer når det gjelder likestilling mellom mann og kvinne?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
I komitéinnstillingen er Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti alene om en merknad, der vi viser til Likestillings- og diskrimineringsombudets viktige håndhevings- og pådriverrolle i likestillingsarbeidet, og hvor vi mener at vi har store likestillingsutfordringer i det norske samfunnet, at det er langt igjen til kvinner og menn har reelt samme muligheter, og at det er nødvendig med fortsatt offensiv likestillingspolitikk for å oppnå endringer. Er representanten Reiertsen enig i innholdet i denne merknaden?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Kristelig Folkeparti er ikke uberørt av de opplysningene vi nå får fra Nav, som representanten helt riktig nevner. Det at trenden er at fedrene stort sett forholder seg til de ukene som man vedtar skal være forbeholdt dem, og ikke utnytter det handlingsrommet de har til å ta ut flere uker, er alvorlig. Samtidig er jeg veldig glad for at vi i samarbeidsavtalen har sagt ti uker. Jeg tror at dersom man hadde fjernet hele denne forbeholdte retten til permisjonsuker, ville kanskje tallene vært enda dystrere. Dette viser at vi ennå ikke er der at vi kan legge det helt bort. Vi er nødt til fortsatt å forbeholde uker til både mor og far, men her tror jeg at hva slags type tiltak man skal peke på, må vi komme tilbake til.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Jeg blir gjerne med på kampanjer, og jeg blir gjerne med på et holdningsarbeid som kan føre til at fedre tar ut flere uker enn bare de ti tilmålte. Jeg er helt enig i at det viser seg, og det ser ut til, at de ukene vi vedtar her på Stortinget, blir oppfattet som de ukene far skal ta ut – ferdig snakket, nesten. Her tror jeg også at like viktig er det å være i god dialog med arbeidsgiver, for jeg tror det også er et område som vi må se nærmere på. Vi har jo en samarbeidsavtale med regjeringen nå, der vi har foreslått ti uker, derfor vil jeg ikke se det som aktuelt å øke det nå, men andre tiltak som kan få fedre til å ta ut enda flere uker, vil jeg gjerne være med på.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Tusen takk for spørsmålet. 6-timersdagen har ikke vært på vår agenda, og vi har ikke tatt stilling til den. Det er noe vi må komme tilbake til, og her må vi ha et helhetlig blikk på hele arbeidsmarkedet. Vi må se på om dette er noe av det som kan føre til mer likestilling, men vi har ikke tatt stilling til 6-timersdagen. Dette har også noen økonomiske konsekvenser som vi er nødt til å ta hensyn til. Jeg tror ikke jeg kan gi noe klarere svar på spørsmålet enn det jeg har sagt nå.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Vi har i budsjettet pekt på noen områder som vi mener det er viktig å fokusere på. Jeg mener det er viktig å styrke likestillingsaktørene, ikke svekke dem. Jeg tror at det er viktig å se på virkemiddelapparatet, for hvis det er slik at man på en arbeidsplass bare kan fortsette å diskriminere uten at det får noen konsekvenser, må man se på om virkemiddelapparatet vi har, er for dårlig. I budsjettet har vi lagt inn 1 mill. kr for å forberede en likelønnspott – den millionen er ikke en likelønnspott – for det ser vi at det kan det være behov for som et tiltak for å skape mer likestilt arbeidsliv, for å peke på noen områder.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
En ting som det ofte blir en diskusjon rundt, er barnetrygden. I debatten er det jo de som tar til orde for å differensiere barnetrygden. I diskusjonen rundt barnefattigdom blir også barnetrygden ofte trukket fram. Det jeg vil spørre Senterpartiet om, er: Deler Senterpartiet Kristelig Folkepartis syn på at barnetrygden fortsatt må være en universell ordning?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
En av utfordringene innenfor likestillingsområdet er den urettferdigheten som ligger i det faktum at på mange arbeidsplasser opplever kvinner å tjene mindre – ha mindre lønn – enn menn for likt arbeid. Kristelig Folkeparti har tatt til orde for at vi kanskje må gå veien om en likelønnspott, som man kan bruke i trepartssamarbeidet. Er SV enig i det? Og hvilke eventuelle andre tiltak ser SV for seg at vi kan få tatt i bruk for å utjevne denne urettferdigheten?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Kristelig Folkeparti er veldig glad for at vi har fått flere midler til familievern. I fjor fikk vi et ordentlig løft. Vi fikk ikke det samme løftet for neste år, men det kommer likevel flere midler. En av grunnene til at vi er glad for det, er at familievernkontorene har blitt pålagt flere oppgaver uten at det har blitt kompensert med økte midler tidligere. Vi får signaler om at familievernkontorene nå også skal få oppgaver knyttet til flyktningene som kommer, at de skal få oppgaver knyttet til asylmottakene – at de skal inn og bidra der. Mitt spørsmål er: Kommer det midler til familievernkontorene, slik at de kan gjøre en god jobb på det området? Eventuelt: Hvilke oppgaver skal familievernkontorene legge fra seg for å få det til?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Det var det jeg ville høre.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
I finansinnstillingen som ble vedtatt i forrige uke, fikk regjeringspartiene og samarbeidspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre, på plass en veldig viktig merknad: «Stortinget ber regjeringen fremme forslag til endring i barnehagelovens § 12a slik at barn som fyller ett år senest innen utgangen av oktober det året det søkes om barnehageplass, etter søknad har rett til å få plass i barnehagen fra fylte ett år i samsvar med denne loven med forskrifter. Barn født før 1. september skal få plass innen utgangen av august som i dag.» Kan statsråden forsikre Stortinget om at han går raskt i gang med et lovforslag, en proposisjon, slik at vi kan få satt dette ut i livet allerede i løpet av 2016?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Tusen takk.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Det er én ting som jeg har litt vanskeligheter med å forstå, og det er denne vegringen, eller denne allergien, nærmest, som Arbeiderpartiet har når det gjelder private penger inn i kulturen. For Kristelig Folkeparti er ikke private penger skitne penger, men vi er veldig nøye med å presisere at private penger ikke må komme på bekostning av offentlige penger. Gaveforsterkningsordningen, f.eks., som Arbeiderpartiet er veldig imot, er vi for så lenge den kommer i tillegg til høye offentlige tilskudd, og det må på en måte være en viktig forutsetning her. Men hva er det Arbeiderpartiet er så bekymret for når det gjelder private penger inn i store deler av kulturlivet?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
I forrige uke hadde denne komiteen en viktig debatt om norsk spillpolitikk knyttet til et representantforslag som var fremmet av Rigmor Aasrud og undertegnede. Der stilte jeg et spørsmål som jeg aldri fikk et godt svar på. Det skal opprettes fem nye lotterier på utsiden av Norsk Tipping og enerettsmodellen. Tror Høyre og representanten Harberg at de fem lotteriene vil utløse mer spilling, slik at det ikke vil gå ut over overskuddet fra Norsk Tipping? Eller vil vi regne med å se at idretten, kulturen og frivilligheten vil få mindre å rutte med i årene framover på grunn av disse fem nye lotteriene?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Her om dagen var jeg innom Fremskrittspartiets hjemmeside. Den 12. november var det et oppslag med representanten Ib Thomsen. Overskriften syntes jeg lovte veldig godt, for der sto det: «Ikke undervurder kulturen». Det var en fantastisk fin overskrift, men oppslaget handlet nok mer om at man ikke skal undervurdere kulturens egen evne til å tjene penger uten å gjøre seg avhengig av offentlig støtte. Mine spørsmål til representanten Ib Thomsen er: På hvilket nivå mener Fremskrittspartiet at den offentlige støtten bør ligge sammenliknet med egeninntjening? Er det områder innenfor kulturlivet som Fremskrittspartiet mener ikke burde fått offentlig støtte, og er det eventuelt deler av kulturlivet som ikke får offentlig støtte, som burde fått det?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Tusen takk for det spørsmålet. Jeg minnes jo også hvordan det var i forrige periode. Det var vel ikke et veldig lyttende Arbeiderparti den gangen da Kristelig Folkeparti kom med innspill til også kulturbudsjettet. Men jeg ser med glede at det er et stort flertall på Stortinget for ulike tiltak som vi har fått inn i budsjettet, og jeg er glad for det som ble foreslått i budsjettet av regjeringen selv, som vi var enig i, men også for det vi sammen med regjeringspartiene og Venstre har klart å få inn. Jeg er også veldig glad for den åpenheten det har vært i komiteen om å se på mulighetene for å flytte på ting innenfor egen ramme, noe som bl.a. gjør at et kjent gjøglerteater i Sonja Mandts hjemfylke, Stella Polaris, nå ser ut til å kunne videreføre driften sin.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Uten å avsløre interne diskusjoner mellom samarbeidspartiene er det slik at når en budsjettavtale er på plass, må alle fire partiene være enig i de eventuelle endringene som kommer innenfor rammen. Jeg må si at jeg skulle ønske man hadde klart å finne inndekning for dette ikke ved å ta fra ensemblestøtten, som selvfølgelig går ut over noe av det som har vært Kristelig Folkepartis prioriteringer. Men vi synes likevel det var så viktig å få til en videreføring av Stella Polaris at vi valgte å ta den inndekningen der, og så får vi heller bare leve med at ensemblestøtten ble noe redusert.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Til den konkrete saken: Jeg uttalte vel, da den ble kjent, at det var svært umusikalsk. Jeg burde kanskje ha brukt enda sterkere uttrykk, for det er helt uhørt at aviser som trenger pressestøtte, allikevel har en slik praksis – som de nå heldigvis har sagt ikke er videreført hos noen ansatte innenfor det mediehuset. Men at det var gjort en slik avtale, var svært uheldig. Allikevel: Pressestøtten er viktig, ikke minst for å ivareta et bredt mangfold innenfor nyhetsformidling. Pressestøtten går ikke bare til de store mediekonsernene og de meningsbærende avisene, men er utrolig viktig ikke minst for nr. 2-avisene ute i regionene, ute i fylkene. Jeg vet at pressestøtten er treffsikker, og vil gjerne videreføre den, helt uavhengig av hva som har skjedd. Men la meg være veldig tydelig: Det var svært uheldig.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Det var vel ikke noe spørsmål i dette, men når det gjelder pressestøtten, vet jo alle at den kommer til å være et tema i mediepolitikken også i tiden framover. Ellers er jeg enig i mye av det Ib Thomsen sa. Jeg registrerer allikevel at regjeringen velger å kutte i pressestøtten. Det har vi vært uenig i og har prøvd å rette det opp. Så får vi ta den debatten videre senere.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Til knutepunktfestivalordningen: Det første spørsmålet er hvorfor regjeringen velger å gjøre denne endringen bare i budsjettet. Mener man at den ikke hadde fortjent en egen debatt i Stortinget? Spørsmål 2 er: Vi har en flertallsmerknad som legger veldig klare føringer og forutsetninger som må være på plass før denne ordningen avvikles, og vi ber også regjeringen om å komme tilbake til Stortinget, aller helst i revidert, med kriteriene som skal være på plass når Kulturrådet tar over dette. Jeg vil bare ha en forsikring om at regjeringen har forstått den merknaden, og at den følges opp.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Aller først, når det gjelder bokmessen i Frankfurt, så er Kristelig Folkeparti veldig glad for at alle fire samarbeidspartiene har blitt enige om både en merknad i innstillingen og også det forslaget som i dag er fremmet i salen. Vi står bak det, og det ser også ut til at vi får stor og bred tilslutning fra Stortinget til det. Det er veldig bra – bra for norsk litteratur og ikke minst når det gjelder internasjonalisering av norsk litteratur. Det er et annet område som flere har vært innom, og det er museumsområdet. Det er et viktig område, og det er helt opplagt at gaveforsterkningsordningen ikke på langt nær er nok til å møte de utfordringene som museumsfronten har, ikke minst når det gjelder det bygningsmessige. Men der har det vært en bevegelse i Stortinget, og jeg er veldig glad for at vi har fått en samlet komité til å stille seg bak merknader knyttet både til Telemark Museum og til Norsk Bergverksmuseum på Kongsberg. Jeg forventer selvfølgelig at regjeringen legger merke til de merknadene og ser at det er en vilje på Stortinget til å støtte de prosjektene, at vi er positive til de utviklingsplanene som er der. Men det er helt klart at gaveforsterkningsordningen kan ikke alene være med på å løse de utfordringene som museumsmiljøet står overfor. Kunstnerassistentordningen er også nevnt, og Kristelig Folkeparti og Venstre ble beskyldt for å bli truet i kne. Jeg vil bare minne om at det er en samlet komité som står bak en merknad når det gjelder kunstnerassistentordningen, og det er en veldig positiv vilje til å løfte opp det. Vi har tidligere sagt at kanskje Talent Norge kan være rammeverket rundt en slik ordning. Jeg registrerer at det ennå ikke har blitt tatt til følge, sannsynligvis vil det ikke bli tatt til følge, og derfor må vi fortsatt se på hvordan vi kan få dette på plass. Den erfaringsoverføringen som er fra etablerte til nye kunstnere, er utrolig viktig, det må vi bare få på plass. Det er ikke noen dyr ordning, og jeg håper derfor at vi allerede til budsjettet neste år kan få noen positive signaler fra regjeringen om det. Ellers er jeg selvfølgelig glad for at kunstnerstipendene ble hevet, og jeg er veldig glad for det svaret som statsråden ga representanten Trine Skei Grande, for dette er jo en start, men det må følges opp. At regjeringen ikke bare anerkjenner det løftet vi fikk til nå i forbindelse med dette budsjettet, men også at det skal følges opp, det er jeg veldig glad for. Ellers må jeg bare til slutt si at jeg synes denne diskusjonen rundt private og offentlige midler blir litt rar.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-09:
Jeg avsluttet det forrige innlegget kanskje litt brått med å si at jeg synes denne debatten om private midler er litt rar. Jeg ser ikke på private midler som skumle – snarere tvert imot, det er med på å supplere. Men det jeg vil advare mot, er å tro at det finnes en sareptakrukke der ute, en utømmelig krukke av private midler. Det vil jeg advare sterkt imot, for det er ikke tilfellet. De signalene vi får, er at det er knalltøft for institusjonene innenfor kulturlivet å hente private midler. Derfor er jeg opptatt av at private midler må komme som et supplement til fortsatt høye offentlige tilskudd – bare sånn at jeg har klart å plassere det riktig i denne debatten.
Mette Tønder (Høyre), 2015-12-09:
Regjeringen sier jo at vi skal legge til rette for at barn får lov til å gå i barnehagen. Så er det sånn at hvis du ser på budsjettet vårt i 2015 og 2016, er det 3 400 nye småbarnsplasser det legges opp til. Når du sier nedgang i antallet barn, må det sies at det faktisk er nedgang i antall barn i Norge også. Så prosenten barn som går i barnehagen, er fortsatt like høy. I tillegg til å se på antall barn i barnehagen, ser vi også på kvaliteten på innholdet som er der. Aldri har det vært satset mer på kvalitet i barnehagen enn nå, og aldri har det vært brukt mer penger på å satse på kvalitet i barnehagen enn nå. Vi legger også forholdene til rette sånn at flere foreldre som ikke har økonomi til det, får hjelp slik at barn får lov til å gå i barnehagen, og vi satser på gratis kjernetid nå også for treåringer i tillegg til fire- og femåringer. Så ja, jeg er fornøyd med satsingen vår på barnehage.
Mette Tønder (Høyre), 2015-12-09:
Jeg sier litt som Ole Brumm: Jeg tror det er viktig å gjøre begge deler. Vi satser på flere barnehageplasser, men barnehageplassene blir bygd i kommunene, så det er viktig at kommunene følger opp det regjeringen sier. Det vet alle vi som har vært både kommunepolitikere og stortingspolitikere. Men det å satse på kvalitet, å begynne å tenke på innholdet i barnehagen også, har vært litt fraværende. Vi har vært veldig opptatt av å snakke om antall plasser, ikke så mye om innholdet. Derfor er det viktig at vi nå satser på kvalitet, og det er viktig at vi likestiller barn som går i offentlige barnehager, og barn som går i private barnehager. Så vi gjør mange gode grep i dette budsjettet.
Mette Tønder (Høyre), 2015-12-09:
Jeg tenker som så at det kan være greit å ta en titt på likestillingsmeldingen, som nettopp er lagt fram. Den presiserer fem forskjellige områder, bl.a. vold i nære relasjoner, hvor vi vet at selv om det er slik at også menn blir slått og føler seg utrygge i hjemmet, gjelder det flere kvinner. Det å jobbe med de tiltaksplanene som også vi har vært enig i, om vold i nære relasjoner, tror jeg er svært viktig. Så har det også noe å gjøre med rettighetene våre. Vi vet at når vi kvinner går ut i svangerskapspermisjon, har vi en tendens til å falle litt bakpå når det gjelder lønnsvekst – og det er ikke lov. Men vi må ha et virkemiddelapparat som faktisk setter krav bak ordene, og derfor er jeg veldig glad for at statsråden har sagt at hun skal gjennomgå det virkemiddelapparatet.
Mette Tønder (Høyre), 2015-12-09:
Det er litt surrealistisk – jeg har akkurat levert min datter i en privat barnehage, og jeg klarer ikke helt å kjenne meg igjen i beskrivelsen til representanten. Når det er sagt: Høyre mener at det er viktig å likestille private og offentlige barnehager. I tillegg er det slik at private barnehager er underlagt de samme kvalitetskravene som offentlige barnehager. Det er også flere kommuner, bl.a. min egen, som jobber svært godt med å samordne driften, både hos de offentlige og hos de private, og som helt klart klarer å få til en helhetlig drift selv om man har forskjellige drivere på dette området. Som sagt: Verken jeg eller de foreldrene som svarer i brukerundersøkelsen, er enig med representanten i at det er dårligere kvalitet i private barnehager, og vi mener det er riktig å likestille barna – de som går i offentlige barnehager, og de som går i private barnehager.
Mette Tønder (Høyre), 2015-12-09:
Representanten Bergstø har ved flere anledninger tatt til orde for 6-timersdag. Det har vært forsøkt tidligere, med ikke akkurat stort hell. Vi står overfor en situasjon i Norge i dag der næringslivet vårt har det ganske tøft økonomisk. Da er spørsmålet mitt: Hvordan vil en 6-timersdag, som jo vil gjøre det enda tøffere for vårt eget næringsliv og svekke konkurransekraften vår, gjøre det lettere for kvinner å få lov til å komme ut i arbeidslivet? Altså: Hvordan vil det at næringslivet vårt får det enda tøffere gjøre det lettere å skape likestilling i samfunnet vårt?
Mette Tønder (Høyre), 2015-12-09:
En 6-timersdag høres helt fantastisk ut for de fleste av oss. Vi skulle gjerne gått ned til vanlig arbeidstid, de fleste som sitter på Stortinget. Da hadde vi hatt det godt. Men jeg forstår det ikke helt – et treningssenter er jo ikke konkurranseutsatt fra utlandet i så stor grad. Vi har en næring som hele tiden nå møter konkurranse fra utlandet, vi ser lavere oljepriser, næringslivet vårt strever, og vi har flere konkurser. Mitt spørsmål er: Hvordan vil det å gjøre det dyrere for et næringsliv gjøre det bedre for kvinner, når arbeidsplassen deres går konkurs?