Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-12-08:
Stortingsmeldingen som behandles i dag, omfatter to temaer; utjevning av nettleien og finansieringsmodeller for toveiskommunikasjon. I meldingen behandles også Dokument nr. 8:66 for 2002-2003, hvor det foreslås å sette en lav øvre grense for fastleddet i nettleien. Innstillingen viser at også andre problemstillinger knyttet til nettleien enn dem som har vært behandlet i meldingen, har vært i fokus i komiteen. Jeg er fornøyd med at komiteens flertall støtter opp om Regjeringens syn på hovedprinsippene for tariffutformingen. Tariffene skal utformes slik at de i størst mulig grad gir signal om effektiv utnyttelse og utvikling i nettet. Det har preget flere av innleggene, og jeg er fornøyd med at det synes å ha bred oppslutning. Dette er også i tråd med hovedprinsippene i energiloven og tilhørende forskrifter. Videre bør det legges vekt på at systemet skal være enkelt, forståelig og gjennomsiktig. Generelt bør en ikke prøve å oppnå mer enn ett mål med ett virkemiddel. Flertallets syn innebærer videre at forslaget om å sette en lav øvre grense på fastleddet ikke har fått tilslutning. Det vil neste år bli benyttet 40 mill. kr over budsjettet til utjevningsordningen for nettleien. Dette beløpet ble doblet som et resultat av forhandlingene med Arbeiderpartiet i budsjettforliket. Det synes jeg gir en god fordeling. Økningen vil bidra til at flere forbrukere blir omfattet av ordningen, og at de som i dag får, vil få noe mer. Vedtaket i dag tar jeg også som et signal om at Stortinget er positivt til måten denne ordningen fungerer på. Jeg synes det er meget forståelig at mange reagerer på økningen i nettleie hos enkelte nettselskaper det siste året, spesielt sett i forhold til de høye kraftprisene vi opplevde sist vinter. Jeg synes heller ikke tidspunktet for økningen av nettleien er særlig velvalgt hos mange nettselskaper. Samtidig har jeg forståelse for at nettselskapene over tid ønsker å ta de inntekter som reguleringen gir adgang til, som også er nødvendig for å opprettholde god kvalitet i nettet. Det gir bl.a. et bedre grunnlag for å gjennomføre nødvendige nettinvesteringer i årene framover, og dermed sikre en forsvarlig drift. Jeg forventer imidlertid at nettselskapene og eierne har et helhetsperspektiv, for bl.a. å skape tillit hos kundene, når de fastsetter sin strategi for nettleien. Jeg antar at denne situasjonen har vært grunnlaget for at komiteen nå ber Regjeringen foreta en gjennomgang av NVEs regelverk på dette området i forbindelse med revidert budsjett for 2004. Det vil Regjeringen selvfølgelig gjøre, og jeg har også forståelse for at Stortinget ønsker å diskutere dette noe nærmere. Jeg er helt enig i at det må være en prioritert oppgave å søke en mest mulig stabil prisutvikling over tid, samtidig som en må gi best mulige signaler om effektiv energibruk, slik også flere talere i dag har gitt uttrykk for. Siste tema i meldingen var toveiskommunikasjon. Meldingen skulle ikke omfatte en full vurdering av toveiskommunikasjon, men en vurdering av ulike modeller for finansiering av en frivillig ordning med toveiskommunikasjon. Det er ingen uenighet om at toveiskommunikasjon har en framtid i Norge. Jeg har valgt ikke å ta endelig stilling før prosjekter om dette avsluttes neste år. Vi må erkjenne at det fortsatt er usikkerhet når det gjelder dette, og vi må unngå at eventuelle krav og føringer fra myndighetene gir seg utslag i feilinvesteringer. Men jeg vil understreke at min holdning til denne teknologien er meget positiv, og det er også utvilsomt en teknologi som kommer. For øvrig viser jeg til at toveiskommunikasjon også er tema i den stortingsmeldingen om forsyningssikkerheten for strøm som Regjeringen tar sikte på å legge fram like før jul.