Iselin Nybø (Venstre), 2016-12-17:
Jeg har hatt gleden av å være fungerende komitéleder under denne budsjettbehandlingen, og jeg vil starte med å takke komiteen for godt samarbeid. Det har vært en krevende prosess for noen hver, men vi kom i mål, og nå står vi her. I går arrangerte Venstres stortingsgruppe et internt miniseminar om IKT i undervisningen. Vi fikk mange innspill fra en rekke aktører, som IKT-Norge, Abelia, Lektorlaget, Elevorganisasjonen, Teknologirådet, osv. Mange ulike tema ble tatt opp, både problemstillinger og løsningsforslag. Felles for alle innspillene er at det er et betydelig forbedringspotensial i måten vi ser på IKT på, bruker IKT og satser på IKT. For eksempel bruker mange fortsatt IKT som et hjelpemiddel, de bruker ikke teknologien og de mulighetene den gir, til å tenke på en ny måte og endre undervisningen. Det er fortsatt litt sånn at referanserammene våre er analoge, og så bruker vi de tekniske hjelpemidlene til å gjøre det samme som vi alltid har gjort, i stedet for å utnytte de mulighetene teknologien gir oss f.eks. når det gjelder samhandling med andre, hvordan flere kan jobbe på samme dokument samtidig og gjennom det styrke skriveopplæringen, eller hvordan man kan bruke spill i undervisningen både for å forstå begreper og for å få en annen type dybdelæring. Det er også ganske varierende hvor mye IKT-utstyr det er på skolene, og hvor fungerende det er. Noen steder har alle hver sin pc og iPad, mens andre steder er det et datarom som må bookes, og ofte er det mange maskiner som ikke virker. I Venstres alternative statsbudsjett har vi satset på IKT, også innenfor skolen. Vi har lagt inn 100 mill. kr til tilskudd til IKT-tiltak i opplæringen, en post hvor skoler og kommuner kunne søkt om støtte til IKT-tiltak som f.eks. smartboard og nettbrett. Vi hadde satt av 150 mill. kr ekstra til videreutdanning av lærere med spesiell vekt på IKT-opplæring. Vi hadde satt av penger til å flytte teknologi- og IT-utdanningen fra finansieringskategori E til D, og vi hadde satt av 1 000 nye studieplasser til IKT. Teknologi er framtiden, og ting skjer raskt. Vi snakker om smarte byer og autonome biler, vi snakker om teknologi i eldreomsorgen med roboter som gjør det enklere å klare seg selv og bo hjemme så lenge som mulig og ønskelig. Vi snakker om det grønne skiftet og den nye oljen. Vi må være på ballen. Vi har det største og beste fortrinnet noen i historien noen gang har hatt. Men det er vår oppgave å følge med, sånn at ikke sjansen glipper fra oss. Jeg er glad for at vi i budsjettforliket har fått med oss regjeringspartiene på 500 nye studieplasser innen IKT og 10 mill. kr til IKT i grunnopplæringen. Men dette kan bare være en begynnelse. Videreutdanning av lærere og skoleledere har vært en viktig sak for Venstre i hele denne stortingsperioden. Det er en av de sakene som det har vært veldig enkelt å samarbeide med regjeringen om, for jeg vet at vi er på samme kurs, og vi har samme mål: flere dyktige og faglig oppdaterte lærere i norsk skole. Alle de hardtarbeidende lærerne i skolen må gis tid og ressurser til å få faglig og pedagogisk påfyll. For Venstre er en offentlig skole av høyest mulig kvalitet førsteprioriteten på veien mot kunnskapssamfunnet. I løpet av budsjettforhandlingene i denne stortingsperioden har bevilgningene til videreutdanning økt kraftig, i tråd med Venstres prioriteringer. Siden regjeringen i tilleggsproposisjonen for 2014 la inn ca. 200 mill. kr mer til videreutdanning for lærere og skoleledere, har posten nå vokst til ca. 1,4 mrd. kr med de pengene som settes av i dette budsjettforliket. Det er historisk, og i motsetning til mange andre tiltak vet vi at dette nytter. Det nytter for å heve resultatene i skolen og sørge for at flere elever får et godt faglig utgangspunkt i livet. Og det har vært riktig å prioritere basisfagene. Men nå er tiden inne for å se på hvilke andre kompetanser som må styrkes for å sikre at alle elever kan henge med. Jeg har allerede nevnt at Venstre foreslo en storsatsing på å heve IKT-kompetansen blant lærerne. Vi prioriterte også spesielt kompetanse i praktisk-estetiske fag, som en samlet komité har pekt på i behandlingen av innholdsmeldingen, og vi satte av 50 mill. kr til styrking av skolelederutdanningen. Alle disse tingene er viktige deler av satsingen på tidlig innsats fordi det bidrar til at hver enkelt elev blir sett og tatt på alvor. Økt bruk av digitale hjelpemidler har et enormt potensial for tilpasset opplæring, som kan bidra til at barn ikke faller fra tidlig. Praktisk-estetiske fag stimulerer kreativitet og skapervilje og skaper mestring for mange som kanskje sliter med det i andre fag. Med en effektiv kamp mot mobbing kan vi spare mange for store psykiske lidelser, og vi kan spare samfunnet for framtidige utgifter. Tidlig innsats handler om alt dette, og det handler om flere lærere på de tidlige klassetrinnene, men det handler også om å sette inn innsatsen før skolen. Jeg vil derfor nevne, selv om det har blitt behandlet i en annen komité, arbeidet med å sikre at flere familier med lav inntekt får delta i barnehage og SFO. Med de støtteordningene som har blitt innført i tidligere budsjetter, og med den prøveordningen for gratis fulltidsplass som har blitt innført i dette budsjettet, er det mange familier som får glede av det. Høyere utdanning og forskning har alltid vært et viktig tema for Venstre. Det har det også vært i denne budsjettprosessen. Den største diskusjonen etter at regjeringen la fram sitt forslag til statsbudsjett, har vært det nye finansieringssystemet. Det var et bredt flertall som sluttet seg til prinsippene om å innføre to nye indikatorer, BOA og kandidatindikatoren. Men det var ingen, verken på Stortinget eller i sektoren, som hadde sett for seg hvilke utslag dette skulle gi, og hvilken overføring mellom institusjoner dette nye systemet skulle medføre. Jeg antar at heller ikke statsråden var klar over hvor store utslagene ville bli, for hadde han visst det, hadde jeg også forventet at han informerte Stortinget om det. I komitéhøringen ga sektoren gjennom UH-rådet klar beskjed om at utslagene ble for store, og at dette var noe vi måtte ta hensyn til i budsjettprosessen. Dette har ikke vært et lett spørsmål. Det er vanskelig, for Stortinget kan ikke gå inn og gjøre enkeltjusteringer helt uten videre. Vi har ikke noe apparat til å beregne hvilke utslag det gir hvis vi gjør sånn eller sånn. Det har også vært vanskelig fordi det blir to lag i sektoren. Det blir de gamle universitetene mot de nye universitetene og høgskolene. Det er ingen som er tjent med slike motsetninger, og med dette systemet er dette en konfliktlinje som ikke kommer til å roe seg de neste årene. Venstre ønsket derfor å kompensere dem som kom dårlig ut, og vi ønsket å kompensere fullt ut. Vi ønsket å gjennomføre det nye systemet, men tilføre dem som tapte penger på det, midler gjennom basis. Resultatet i budsjettforliket ble at innføringen nå tas over tre år, ikke to, og at de som kommer negativt ut, får tilført til sammen 45 mill. kr i 2017. Min holdning til dette er at neste år er det et nytt budsjett, og da er det også grunn til å kompensere dem som kommer negativt ut. Det kommer i alle fall Venstre til å jobbe for. I Venstres alternative statsbudsjett har vi lagt inn penger til 2 000 nye studieplasser, 200 nye stipendiatstillinger og 100 nye post doc.-stillinger. I budsjettforliket fikk vi gjennomslag for 500 studieplasser og 50 stipendiatstillinger. Dette er ting vi vet kommer godt med, og det er flere institusjoner nå som venter i spenning på fordelingen av disse stipendiatstillingene og studieplassene. Også studentvelferd har stått høyt hos oss. Vi har tidligere fått gjennomslag for en opptrapping av studiestøtten, og i 2017 utbetales den første uken i opptrappingen, som skal gi oss elleve måneders studiestøtte. Dette er et av de viktigste tiltakene vi kan treffe for å holde på heltidsstudentene og for å sikre at det å studere er et reelt valg for alle. Men også studentboliger er viktig. I vårt alternative statsbudsjett hadde vi inne 800 nye studentboliger, sånn at vi til sammen hadde kommet opp i 3 000, som er det studentorganisasjonene ønsker seg. I forliket ble det 300, men også det er et betydelig bidrag, som gjør en forskjell. Jeg vil spesielt trekke fram Oslo, der vi ser et eiendomsmarked som er nesten umulig for studenter å leve med og i. Det å få bo i en studentbolig kan utgjøre en stor forskjell for studenter, og jeg er glad for at vi har satset på det de siste tre årene. Helt til slutt vil jeg si noen ord om Kirken. Det er spennende tider vi går i møte. Vi står midt i skillet, og Kirken skal nå bli et selvstendig rettssubjekt med alt det innebærer. Vi vet alle at den prosessen Kirken nå skal gjennom, er krevende. Skuffelsen var tydelig da de ikke fikk det de hadde ventet verken til drift eller egenkapital. I budsjettforliket ble driftstilskuddet økt, men det ble ikke satt av ekstra midler til egenkapital utover regjeringens forslag. Jeg går ut fra at statsråden har merket seg at komiteen ber regjeringen følge nøye med i utviklingen og i omstillingen, og at vi ber regjeringen komme tilbake i revidert med en oppdatering av situasjonen og en vurdering av behovet for mer egenkapital.