Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2004-06-10:
Kristelig Folkeparti er tilfreds med et forlik med Arbeiderpartiet på langtidsproposisjonen. Det gjør at den brede politiske enigheten i sikkerhets- og forsvarspolitikken videreføres. Moderniseringen av Forsvaret er avhengig av stabile og forutsigbare rammer, definerte og konkrete målsettinger og tilpassede virkemidler. Omstillingsprosessen i Forsvaret var nødvendig for å skape samsvar mellom forsvarsstruktur og finansiering. Det er viktig å vri utgiftene fra drift til investeringer. Derfor ble målet å kutte driftsutgifter med 2 milliarder kr, nedbemanne med 5 000 årsverk og avhende 2 mill. m2 bygningsmasse. Man går ikke smertefri gjennom slike prosesser, men det er viktig at de pengene som bevilges til Forsvaret, gir best mulig operativ evne. Utviklingen må ta utgangspunkt i de kapasiteter Forsvaret trenger for å kunne løse sine oppgaver på en mest mulig effektiv måte. Derfor prioriteres nå deployerbare kapasiteter, med høy mobilitet og reaksjonsevne, kvalitet og tilgjengelighet. Kristelig Folkeparti vil understreke betydningen av et moderne og fleksibelt norsk forsvar som er av høy kvalitet, og som på effektiv måte kan bidra til å ivareta både norsk og internasjonal sikkerhet. Kristelig Folkeparti er svært tilfreds med at et flertall i forsvarskomiteen mener Norge må avstå fra deltakelse i preventiv krigføring og forkjøpsangrep som ikke har en klar forankring i folkeretten. Det er avgjørende at all militær maktbruk har en klar forankring i folkeretten. I tillegg er politisk og moralsk legitimitet nødvendig. Militære engasjement i utlandet må dessuten være gjenstand for en bred og åpen debatt, fordi folkelig forankring er nødvendig for å sikre operasjonens legitimitet. Preventiv krigføring skal i prinsippet føre til et legitimt styre. Når krigen i seg selv blir et angrep på menneskeverdet, mister den all legitimitet. Vi må insistere på respekt for menneskerettighetene, også i krigssituasjoner. Her har Det norske forsvaret lagt gode prinsipper til grunn når det slår fast at respekten for menneskeverdet gjelder selv når maktmidler tas i bruk. Jeg er glad for at Forsvarets verdigrunnlag brukes aktivt både i utdanning og tjeneste, og at forsvarkomiteens flertall følger opp med politiske rammebetingelser som gir norsk utenlandsengasjement en klar forankring i folkeretten. Proposisjonen vektlegger Forsvarets verdigrunnlag, og formuleringene som står der, er viktige. Det heter at Forsvarets verdier må "baseres på samfunnets verdier og vies oppmerksomhet i all utdanning, samt i tjenesten ved de ulike avdelinger og institusjoner i Forsvaret". Jeg vil også vise til merknader både i en innstilling fra justiskomiteen og her i innstillingen fra forsvarskomiteen, der det pekes på at det avgjørende er å bygge gode undervisningsopplegg knyttet til bl.a. internasjonal politikk, folkerett, flerkulturell forståelse og krisehåndtering. Det er etablert et studium ved Høgskolen i Hedmark som fanger opp dette, og som er brukt av Telemarkbataljonen på Rena. Kristelig Folkeparti ser at dette opplegget kan utvikles videre og tilbys andre målgrupper i Forsvaret og også andre som trenger det. Feltprestene har en svært viktig rolle i forhold til utdanning i religions- og kulturkunnskap for soldater og befal som skal ut i utenlandsoperasjoner. Egenforståelse og fremmedforståelse står i klar sammenheng i møtet med de utfordringene som utenlandstjeneste stiller. Kunnskap og bevissthet om egne kulturelle og religiøse røtter gjør forståelsen av andres religion og kultur enklere. I stor grad vil de moralske kvaliteter hos mannskaper og befal avgjøre utfallet av Forsvarets ulike oppdrag i årene som kommer. Derfor er det viktig for Kristelig Folkeparti at holdningsskapende arbeid følges opp kontinuerlig på alle nivå i Forsvaret. Kristelig Folkeparti mener at FN er den viktigste rammen for globalt sikkerhetsarbeid, og at NATO fortsatt skal være en hjørnestein i norsk sikkerhetspolitikk. Både diplomatiske, økonomiske og militære virkemidler må utnyttes i arbeidet for internasjonal fred og forsoning. Beordringsplikt er nødvendig for å sikre tilgang på samtrente enheter til alle Forsvarets oppgaver, både nasjonalt og internasjonalt. Beordringsplikt vil i tillegg være viktig for å sikre fordeling av den kompetanse internasjonale operasjoner gir, gi mulighet til å plassere rett person på rett plass samt gi rettferdig belastning på personellet. Det er imidlertid viktig å understreke at det skal tas hensyn til familieforpliktelser ved beordring til utlandet. Innføringen av beordringsplikt for norske soldater vil kun gjelde operasjoner med klar folkerettslig forankring. For Kristelig Folkeparti er en helhetlig sikkerhetspolitisk tenkning meget viktig. Et totalforsvarskonsept må styrke samarbeidet mellom sivil og militær beredskap, og de samlede ressurser skal sikre at samfunnet er rustet til å møte utfordringene som det nye trusselbildet og moderne terrorisme representerer. Forsvaret er et sentralt sikkerhetspolitisk virkemiddel. Innenfor rammen av totalforsvarskonseptet skal Forsvaret ha som en av sine oppgaver å bidra til samfunnssikkerhet. Et helhetlig og moderne konsept for totalforsvar vil dermed bestå av gjensidig støtte mellom Forsvaret og det sivile samfunn i hele krisespekteret. Heimevernet har en sentral rolle innen samfunnssikkerhetsarbeidet, med sitt territorialansvar. Kristelig Folkeparti mener i den sammenheng at den vedtatte kvalitetsreformen er helt nødvendig. Heimevernets moderniserte struktur skal bestå av 50 000 aktivt tjenestegjørende personell og 33 000 personell i reserven. Gitt den budsjettprofil som denne proposisjonen legger opp til, vil Heimevernet få en viss økning i sine budsjetter, slik at det skapes rom for heving av kvaliteten. Allerede i 2005 vil ca. 150 mill. kr settes av til materiellinvesteringer for Heimevernet, en sum som økes til ca. 250 mill. kr i 2008. Dette er en betydelig økning fra dagens nivå på i underkant av 100 mill. kr. Ny organisasjonsplan for Heimevernet vil være klar senest 1. januar 2006. Når det gjelder reserven i Heimevernet, vil Vernepliktsverket få en nøkkelrolle i å etablere en kompetansedatabase og forestå kontakt med personellet. Det må utvikles videre et samarbeid mellom Heimevernet, Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap og Politidirektoratet. I utviklingen av et nytt totalforsvarskonsept bør alle reserveordninger ses i sammenheng. Heimevernet er et viktig bindeledd mellom Forsvaret og det sivile samfunn. Fylkesmannen skal arbeide for sivilt-militært samarbeid lokalt og regionalt, ivareta god kontakt med Heimevernet og ta initiativ til arbeid for å samordne planer og øvelser innenfor totalforsvaret. Etter den nye distriktsinndelingen vil det være viktig å se på de områder der sårbarhet og samfunnssikkerhet går på tvers av fylkesgrenser, f.eks. Kongsvinger-regionen. Det er mange grenseoverganger i området, og jernbane og vei med stor trafikk går mot Oslo og Gardermoen. Derfor er det fortsatt nødvendig med tett samarbeid med Akershus. Denne siste, men viktige setningen: "Derfor er det fortsatt nødvendig med tett samarbeid med Akershus", har dessverre blitt borte fra den endelige innstillingen, men realiteten er fortsatt den samme. Jeg ber derfor statsråden merke seg dette og bringe det videre. St.meld. nr. 39 for 2003-2004, samfunnssikkerhet og sivilt-militært samarbeid, ligger til behandling i Stortinget. Komiteen ser meldingen som så viktig for vårt totalforsvar at vi trenger tid til å arbeide videre med den, selv om det beste hadde vært å behandle Forsvarets langtidsproposisjon og samfunnssikkerhetsmeldingen parallelt for lettere å se helheten i totalforsvarskonseptet. Nordområdene, med våre store havområder, er viktige i totalforsvarskonseptet. Det er summen av det de forskjellige departementene og direktorater gjør, som viser hvordan vi håndterer utfordringene i området. Norsk samfunnssikkerhet berøres direkte av den potensielle forurensningsfaren knyttet til militær eller tidligere militær aktivitet i Nordvest-Russland. Økt olje- og gassutvinning i nordområdene samt omfattende skipstransport av olje og gass langs vår kyst vil gi økt risiko for forurensning. Flernasjonalt samarbeid og fortsatt felles innsats for å redusere og fjerne potensielle miljøtrusler mot Barentshavets sårbare økologi og mot samfunnssikkerheten er her avgjørende. Kystvakten er ett viktig bidrag som trenger tilstrekkelig med ressurser for å trygge sikkerheten og beredskapen langs den nordlige maritime korridor og langs kysten for øvrig, men Forsvaret har mange viktige oppgaver i området. Til slutt: Kristelig Folkeparti sitter i regjering og er følgelig en del av det politiske grunnlaget for proposisjonen. I innstillingen er vi en del av flertallsmerknadene. Derfor har jeg ikke gått i detaljer, fordi jeg ønsket å bringe også fredsdimensjonen i Forsvaret inn i debatten.