Silja Ekeland Bjørkly (Høyre), 2004-12-09:
Regjeringens politikk virker. Vi har nå en bedre kronekurs, og vi har fått en historisk lav rente. Bunnplanken i økonomien er i orden, mye takket være Regjeringens økonomiske politikk. Vi ser en større optimisme i næringslivet enn det vi så for bare et par år siden, og vi gleder oss over stadige nyetableringer, hittil i år ca. 23 000 nye foretak. Høyre vil fortsette å føre en politikk som sikrer generelt gode rammebetingelser for næringslivet, og som fører til at folk tør å satse og tør å være gründere. Et konkurransedyktig næringsliv er viktig for å sikre vår fremtidige velferd. Ved siden av å satse på lavere skatter og avgifter for næringslivet satser Regjeringen på forskning, utvikling og innovasjon. Det overordnede målet med investeringene i FoU er å bidra til økt verdiskaping i næringslivet. Næringsrettet FoU er et av de viktigste elementene i en god innovasjonspolitikk. Det kan også være verdt å nevne at for første gang er den næringsrettende forskningen på over 3 milliarder kr. Næringslivet står også nå for første gang for mer enn 50 pst. av FoU-utgiftene, og selv om det fortsatt er et godt stykke igjen før vi når igjen de landene vi konkurrerer med, viser dette at Regjeringens satsing på forskning virker. Den vellykkede SkatteFUNN-ordningen videreføres og forventes å gi lettelser på hele 1,8 milliarder kr neste år. Samlet sett har Samarbeidsregjeringen økt forskningsinnsatsen med 2,8 milliarder kr. Regjeringen satser på FoU både i offentlig og privat regi for å styrke den fremtidige velferden. Det er viktig at norske forskningsmiljøer og bedrifter sikres fortsatt deltakelse i internasjonale forskningsprogrammer. Jeg er derfor glad for at Regjeringen har tatt initiativ til en nærmere tilknytning til det europeiske Galileo-prosjektet, slik at norsk industri kan få oppdrag på linje med EU-landene. Regjeringen har også signalisert fortsatt deltakelse i EUs rammeprogram for forskning og teknologi. Etter forliket med Fremskrittspartiet sikres det nå flertall for fire nye landsdekkende såkornfond knyttet til fire universitetsbyer. Det gjennomføres utrolig mye bra forskning på universitetene våre, og de nye såkornfondene er ment å lette fasen fra forskning til kommersialisering, slik at vi kan dra nytte av det vi er aller best på, nemlig kunnskap. I tillegg til disse landsdekkende fondene ventes de tidligere vedtatte distriktsbaserte såkornfondene å være operative i løpet av 2005. Regjeringen fortsetter arbeidet med forenkling for næringslivet. Et viktig verktøy i dette arbeidet er AltInn, som innebærer elektronisk innrapportering for næringslivet. Siden oppstarten i mai 2004 har mer enn 1,7 millioner skjemaer gått gjennom AltInn-systemet, og det må vel kunne kalles en suksess. Samtidig som Regjeringen arbeider med dette, arbeides det med å få innført og tatt i bruk elektronisk signatur, og det forventes å være på plass i løpet av 2005. For å nevne et eksempel fra forenklingens hverdag har det at vi kan levere inn selvangivelsen elektronisk, spart det offentlige for 300 årsverk og folk for utrolig mye kø og irritasjon. Størstedelen av ansvaret for IT-politikken er nå overtatt av det nyopprettede Moderniseringsdepartementet. Det innebærer at departementet har ansvaret for samordningen av IT-politikken. Dette er et viktig arbeid siden det er utrolig mange departementer med ulike og til dels kryssende interesser innenfor IKT-politikken. Det er også viktig at departementene kan få tilført kompetanse på viktige IT-områder, slik at de kan bruke IT som et verktøy i sine aktiviteter. Videre er det viktig at bredbåndspolitikken samordnes, og at departementene følger opp sektorovergripende spørsmål. Regjeringen vil i 2005 ha spesiell fokus på utviklingen av offentlige elektroniske tjenester til innbyggere og næringsliv, bl.a. gjennom oppretting av en felles Internett-portal for offentlige tjenester. Dette vil åpne for nye muligheter i vår kommunikasjon med det offentlige. I 1999 ble Høykom etablert som en treårig tilskuddsordning. Ordningen ble videreført for tre nye år i 2001, og Regjeringen har nå besluttet å videreføre den i ytterligere tre år. Gjennom Høykom ønsker man å bidra til at offentlige virksomheter over hele landet tar i bruk IKT. På denne måten får vi et bedre offentlig tilbud til innbyggerne, samtidig som det offentlige bidrar til etterspørselen etter IT-tjenester som danner grunnlaget for utbygging av infrastruktur, som næringslivet og privatpersoner kan dra nytte av. Det er en stor utfordring å sikre tilgang til bredbåndstjenester i tynt befolkede distrikter. Regjeringen opprettet derfor i 2004 delprogrammet Høykom-distrikt. Dette delprogrammet har vært en suksess, og vil i 2005 få økt sin andel av de samlede bevilgningene innenfor Høykom-programmet. Til slutt vil jeg bare si at jeg er veldig glad for at vi nå skal vedta et budsjett som sikrer fremtidig velferd, nyskaping og modernisering.