Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2020-06-11:
Loven vi skal vedta i dag, er viktig for å sikre norske borgere og interesser mot bl.a. digitale trusler. Slik situasjonen er i dag, har vi i Norge ingen kontroll over de krefter som ønsker å skade vårt samfunn gjennom det digitale domenet. Derfor er det allerede innledningsvis viktig å understreke betydningen av en effektiv etterretningstjeneste som kan kartlegge og motvirke ytre trusler rettet mot rikets selvstendighet og sikkerhet. Med tilrettelagt innhenting åpner vi for at E-tjenesten i større grad kan finne og følge opp kommunikasjon mellom personer og organisasjoner som har til hensikt å skade vårt samfunn. Vanlige mennesker blir daglig utsatt for identitetstyverier, bedrifter blir frastjålet hemmeligheter, og offentlige organer utsettes for datainnbrudd. Vi har dessverre sett flere eksempler på at utenforstående har stjålet store mengder personopplysninger og drevet regelrett sabotasje mot digital infrastruktur. Med denne loven vil Norge endelig få et verktøy som bedrer både nasjonens og den enkelte borgers digitale sikkerhet. Utenlandske aktører, både fiendtlige stater og kriminelle organisasjoner og terrorister, blir stadig mer aktive i cyberdomenet. Det er derfor helt nødvendig å ha et forsvar mot disse truslene. Det er viktig å ha et system som kan identifisere, isolere og eventuelt forfølge trusselaktørenes handlinger. I dag er Norge åpent for trusler utenfra. Vi har liten eller ingen mulighet til å forhindre angrep på norsk digital infrastruktur. Vi er derfor helt avhengig av at naboland eller allierte gir oss informasjon om forestående eller aktive angrep mot norske mål. Med den nye e-loven vil også vi kunne hevde suverenitet i cyberdomenet. Målgruppen for tilrettelagt innhenting er utenlandske aktører, det er altså ikke norske borgere i Norge. Lovforslaget klargjør likevel at det ikke er i strid med loven at informasjon om personer i Norge vil kunne følge med ved tilrettelagt innhenting overfor personer i utlandet. Videre tydeliggjøres det også at rådata i bulk kan innhentes selv om informasjon om personer i Norge vil kunne følge med. Forslaget innebærer at E-tjenesten får hjemmel til å innhente og lagre store mengder metadata om elektronisk kommunikasjon som krysser den norske grensen. Ettersom norsk kommunikasjon i stor utstrekning krysser grensen, foreslås det strenge begrensninger og kontrollmekanismer. Søk i lagrede metadata krever kjennelse fra Oslo tingrett, og tjenesten kan ikke innhente og lagre innholdsdata før retten har godkjent det. Lagrede metadata skal slettes senest etter 18 måneder. Det foreslås også at EOS-utvalget skal føre løpende kontroll. Som ledd i denne kontrollen gis Oslo tingrett myndighet til å stanse ulovlig innhenting på begjæring fra EOS-utvalget, og ulovlig innhentet informasjon skal slettes. Av hensyn til å unngå formålsutglidning foreslås det forbud mot å utlevere overskuddsinformasjon og bevisforbud i straffesaker. Overskuddsinformasjon kan likevel utleveres i den utstrekning det er nødvendig for å forhindre alvorlig fare for noens liv, helse eller frihet, eller at noen blir uriktig tiltalt eller domfelt for en straffbar handling. Ved innføring av den nye loven vil EOS-utvalgets rolle bli påvirket. Eventuelle nye kontrolloppgaver vil gjøre det nødvendig med en gjennomgang av utvalgets kontrollvirksomhet og prioriteringer, og utvalget vil ved behov komme tilbake til Stortinget etter å ha høstet nye erfaringer. Det må vurderes praktiske tilnærminger til hvor kontroller skal gjennomføres, og i hvilken form, på en teknisk og sikkerhetsmessig forsvarlig måte. For veldig mange mennesker er personvern svært viktig og et tema som skaper engasjement. Ingen ønsker å leve i et overvåkingssamfunn, uavhengig av om man har gjort noe galt eller ikke. Derfor er det viktig å verne om norske borgeres frihet til å kommunisere fritt seg imellom. Og derfor er det også betryggende å se presiseringene i loven på disse punktene. Dessuten er ivaretakelse av overvåkedes rettigheter viktig. Retten skal etter å ha mottatt begjæring oppnevne en advokat som skal ivareta den enkeltes rettigheter og samfunnets interesser i saken. Både Etterretningstjenesten og den særskilte advokaten kan anke rettens kjennelse. Fremskrittspartiet støtter forslaget til ny lov og mener den på en god måte ivaretar personvernet, samtidig som den vil bidra til å styrke personvernet gjennom et bedre vern av personopplysninger og sikring av digital infrastruktur. Det er viktig for Fremskrittspartiet at Norge som NATO-land har de samme beskyttelsestiltakene digitalt som våre allierte. Dette gjør det lettere å samhandle og samarbeide om å stanse felles trusler. En kjede er aldri sterkere enn det svakeste leddet, og Norge må ikke være dette leddet. Innføringen av ny lov for Etterretningstjenesten medfører nye rutiner og praksis i rettssystemet og i tjenestens oppgaveløsning. Derfor vil det også være nødvendig å gjennomføre en uavhengig evaluering av den nye etterretningstjenesteloven. Evalueringen skal være offentlig og foreligge senest fire år etter at loven er satt i kraft. Det er viktig. Helt avslutningsvis: Når vi i dag vedtar denne loven, gjør vi et stort fremskritt for å sikre både nasjonen og folket mot fremtidige angrep. Det sømmer seg faktisk for landets lovgivende forsamling i 2020.