Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-06:
Ved inngangen av dette tiåret står Europa i en alvorlig finanskrise, i enkelte europeiske land står snart én av to ungdommer uten jobb. Økonomi, arbeid og utdanning har mye å si for helsetilstanden til den enkelte og helsetilstanden i befolkningen. Vi har sosiale helseforskjeller, men sammenlignet med andre land er helseforskjellene små – fordi forskjellene i Norge er små. Fortsatt utjevning er et viktig mål for regjeringen, og gjennom en sterk offentlig fellesskole, gjennom rimelige barnehager og ikke minst full barnehagedekning bidrar vi til å legge grunnlaget for like muligheter. At folk har en jobb å gå til, en skole, en inntekt og et sted å bo er også avgjørende for god helse. Derfor er også fellesskapsløsningene et fundament i denne regjeringens politikk. En ansvarlig økonomisk politikk er derfor heller ikke løsrevet fra helse. De siste årene har regjeringen styrket helsebudsjettene, vi har sikret flere personer i helse- og omsorgstjenestene, og at flere får behandling i sykehusene. Samtidig har vi styrket arbeidet med pasientsikkerhet og kvalitet. Det vil vi fortsette med. Men det krever at vi fortsatt er villig til å gjøre endringer. Utfordringsbildet er godt kjent. De neste 20–30 årene vil det bli flere med kroniske sykdommer som KOLS og diabetes. Beregningene viser også at flere vil få kreft som et resultat av alder, men også av andre årsaker. Det er mange som er rammet av rusavhengighet og psykisk sykdom. Vi blir flere eldre, flere vil leve med demenssykdom. Samtidig vil det bli færre yrkesaktive per pensjonist. Denne utviklingen finnes det ingen pauseknapp for. Derfor er det så viktig at vi bruker den kunnskap og de erfaringer vi har. Vår vilje til å fornye og forbedre helse- og omsorgstjenesten vil være avgjørende for det helsetilbudet vi kan gi i årene fremover, og det tilbudet som generasjoner etter oss vil få. Ved å styrke forebygging kan vi bidra til at færre blir syke. Vi vil ha en serviceorientert helsetjeneste som er bygd rundt pasientenes behov. Vi vet at eldre kan få flere gode og friske år viss vi setter innsatsen inn tidligere. Resultatene kommer ikke med en gang, de kommer i alle fall ikke av seg selv, men rundt om i landet har vi sett inspirerende eksempler på kommuner som har tenkt – og som tenker – forebygging, og som får det til. Samhandling mellom sykehus og kommuner har pågått i lang tid mange steder i landet, og med svært gode resultat. Det er dette arbeidet vi nå bygger videre på. Engasjerte medarbeidere i helsetjenesten har sett pasientenes behov og funnet nye og gode løsninger. Hvorfor skal pasienter i Kirkenes reise til UNN i Tromsø, måtte ta seg fri fra arbeid og ordne henting i barnehagen når undersøkelsen med enkle tekniske løsninger kan gjøres lokalt? Derfor trenger vi ikke flere prøveprosjekter, piloter og utredninger, nå er tiden kommet for handling. Ikke alle utfordringer løses med mer penger. Vi må også organisere oss på rett måte, og vi må være villige til å gjøre endringer. God demensomsorg kan også være forebygging, samtidig som det gir et bedre tilbud til dem som er rammet. Neste år foreslår vi 150 mill. kr til utbygging av dagaktivitetstilbud. Det betyr at om lag 5 000 flere mennesker med demens kan få en mer meningsfull hverdag i fellesskap med andre, og at pårørende får viktig avlastning. Tilbudet skal trappes opp i årene som kommer. Vi er på god vei til å nå målet om å gi tilsagn om tilskudd til 12 000 heldøgns omsorgsplasser innen utgangen av 2015. Hittil i planperioden er det gitt tilsagn om tilskudd til rundt 5 000 boenheter. For neste år legges det til rette for ytterligere 1 500. Pasientsikkerhet har hatt et hovedfokus fra regjeringen, og vi gjør nå mer for å undersøke kvalitet slik at vi kan måle fremgang. Mye er bra, og utviklingen går i riktig retning. Likevel ser vi at vi kan bli bedre. Jeg vil derfor legge frem Norges første stortingsmelding om kvalitet og pasientsikkerhet høsten 2012. Regjeringen vil ha fullt trykk på arbeidet med å få på plass gode, samsnakkende IKT-løsninger i helse- og omsorgssektoren. Vi satser også betydelig på nasjonal kjernejournal. Det gjør vi fordi helsepersonell i akutte situasjoner må ha tilgang til livsviktig informasjon om pasienten. Det kan redde liv og redusere risikoen for at noe går galt. Gjennom helsenorge.no skal vi gjøre det lettere for pasienter å orientere seg i helsetjenesten. I vår varslet regjeringen at vi neste år legger frem en egen stortingsmelding om IKT i helsetjenesten. Det foreligger nå ny informasjon som tilsier at pensjonskostnadene for helseforetakene kan øke med mellom 3 og 3,5 mrd. kr sammenliknet med det som er lagt til grunn i statsbudsjettet for 2012. Endelig pensjonskostnad for 2012 blir først kjent i slutten av januar neste år. I foretaksmøtene i januar vil jeg ikke stille krav om inndekning av økte pensjonskostnader. Øvrige styringskrav i Prop. 1 S vil være uendret. Regjeringen vil komme tilbake til håndtering av eventuelle økte pensjonskostnader i revidert budsjett 2012. Ny informasjon fra Statens legemiddelverk når det gjelder svineinfluensavaksinen, viser at det til sammen er meldt om 29 tilfeller av narkolepsi hos vaksinerte barn mot fire tilfeller hos ikke-vaksinerte barn i alderen 4–19 år. Norge deltar i en større europeisk undersøkelse som skal gi oss mer kunnskap. Datainnsamling til denne studien skal etter planen være ferdig i midten av desember 2011, og endelig rapport forventes i februar 2012. Vi vil iverksette tiltak for å styrke kompetansen omkring diagnostikk og behandling av narkolepsi. I flere år har Norge vært blant landene som bruker mest penger på helsetjenester, men kvaliteten har ikke alltid stått i forhold til ressursinnsatsen. Derfor har regjeringen de siste årene hatt sterkt fokus på å styrke kvaliteten. OECD-rapporten Health at a Glance 2011 viser at Norge nå er i verdenstoppen når det gjelder femårs overlevelse for flere kreftformer. Det er bare Danmark som har lavere dødelighet etter akutt hjerteinfarkt enn Norge, mens vi har fjerde lavest dødelighet av alle OECD-land ved hjerneslag. De store endringene vi har gjort på kreft- og hjerte- og karområdet de siste årene, har gitt resultater til beste for pasientene. Det er all grunn til å takke dyktige ansatte på alle nivå i helsetjenesten for det viktige og gode arbeidet som blir gjort. Vi ligger også på toppen når det gjelder omsorgstjenester og eldreomsorg, og rapporten viser at det er et høyt kompetansenivå i tjenesten. Utviklingen i helsetjenesten går derfor i riktig retning, og vi har etablert gode tiltak på mange områder. Men vi kan også bli bedre, derfor vil vi vite mer om resultatene. Vi måler nå kvalitet. Vi har satt større fokus på pasientsikkerhet. Det skal vi fortsette med. Grunnen til at Norge har et så godt helsevesen, er ikke bare mye ressurser og kompetanse, men også at vi har turt å gjøre viktige endringer. Ikke bare innenfor kreft og hjerteinfarkt har det vært omstilling, men også innenfor samhandling, fødselsomsorg og i arbeidsdeling mellom sykehus er det gjort mange nye grep. Jeg vet at selv om Norge er i toppen, kan vi få færre feil, økt overlevelse og mer pasientvennlig behandling ved bedre arbeidsdeling og mer nytenkning. Vi må fortsette å gjøre endringer hvis vi vil videre med kvalitet og pasientsikkerhet. Dette budsjettet legger ikke bare opp til en styrking i kroner og øre, men en fortsatt endringsvilje og omstillinger både i sykehus og kommuner.