Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2017-12-07:
Saken vi behandler i dag, er kompleks og krevende. Den handler i bunn og grunn om hvordan vi skal behandle mennesker som kommer til Norge for å søke asyl. For noen tykkes det å handle om signalpolitikk og symboler og hvorvidt vi skal ha åpne grenser eller ikke. Men det er ikke det saken handler om. Den handler om hvilke prinsipper vi skal bygge asylpolitikken på som er en rettsstat verdig. Kristelig Folkeparti står for en ansvarlig og rettferdig innvandringspolitikk. Vi vil sikre en forutsigbar politikk som ivaretar sentrale rettssikkerhetsgarantier. Vi viker ikke fra – og vi forhandler heller ikke vekk – krav etter folkeretten og menneskerettighetene. Det stiller vi som krav for dette. Da Stortinget behandlet de såkalte hastevedtakene høsten 2015, fikk Kristelig Folkeparti gjennomslag for at endringene kun skulle gjelde for to år. I tillegg ble det vedtatt at endringene skulle evalueres. Det var bl.a. viktig fordi alle forslagene ikke hadde vært ute på normal høring. Fristen på to år og evalueringen ville også sikre at man fikk et bedre beslutningsgrunnlag for å vurdere om det var et reelt behov for endringene, før de eventuelt skulle gjøres permanente. Da proposisjonen var gjenstand for høring i komiteen, var høringsinstansene unisont motstandere av å videreføre hastevedtakene, spesielt forslag om å gi regjeringen instruksjonsmyndighet overfor UNE. Spørsmålet om instruksjonsmyndighet er blitt vurdert en rekke ganger, sist i NOU 2010: 12. Utvalget anbefalte da at vi ikke skulle gi regjeringen instruksjonsmyndighet i asylsaker. Grunnen var at legitimiteten og uavhengigheten ville svekkes, i tillegg til tilliten og rettssikkerheten. Regjeringen påpeker også i proposisjonen at politisk styring av utlendingsfeltet bør skje gjennom lov og forskrift, men at instruksjonsmyndighet vil sikre mulighet til å handle raskt og gi mer detaljert instruksjon i tider med usikre asylankomster, og at domstolsbehandling vil gi en reell ankemulighet. De fleste høringsinstansene støttet ikke videreføring av forslaget. UNE har på sin side påpekt i høringssvaret sitt at det er hyppighet og hvor omfattende og detaljerte instruksene er, som avgjør om organet er uavhengig eller ikke. NOAS har påpekt at Norge vil være det eneste landet i Europa som eventuelt vil ha en slik instruksjonsmyndighet over klageorganet. Adgangen til politisk styring fra regjeringens side er per i dag stor, da sentrale deler av utlendingsretten er forskriftsfestet. Det mener Kristelig Folkeparti taler klart imot å gi regjeringen instruksjonsmyndighet. Det strider mot en reell to-instansbehandling om regjeringen kan instruere både UDI og UNE, i tillegg til at rettssikkerheten svekkes. Det er også lite samfunnsøkonomisk at saker må tas inn for retten i stedet for å få en reell ankebehandling i UNE. Derfor stemte Kristelig Folkeparti imot å gi regjeringen instruksjonsmyndighet i 2015, og derfor stemmer vi imot det i dag. Vi behandler også forslag om å videreføre nektelse av realitetsbehandling av asylsøknader til land de har reist gjennom eller oppholdt seg i, uten at man vet om de vil få en søknad om asyl behandlet der. Før 2015 kunne man bare nekte realitetsbehandling og returnere asylsøkere til et trygt tredjeland om man ville få en søknad om beskyttelse behandlet der. Norsk Folkehjelp har påpekt at om dette blir vedtatt, blir Norge på dette området strengere enn EU, da EUs prosedyredirektiv inneholder vilkår om at en asylsøknad blir behandlet i et tredjeland. Røde Kors mener på sin side at forslaget bryter med folkeretten, og UNE stiller spørsmål om det er et reelt behov for å videreføre endringen. De påpeker også at det ikke nødvendigvis er mer tidkrevende å behandle en sak etter § 28 enn en avvisning om realitetsbehandling. Kristelig Folkeparti ønsker derfor ikke å videreføre dette, og mener det trist at Senterpartiet og Arbeiderpartiet gir regjeringspartiene støtte til dette, i tillegg til alle de andre innstrammingsforslagene fra regjeringen – utenom instruksjonsmyndighet. Kristelig Folkeparti mener det er positivt at regjeringen fremmer forslag om å senke terskelen for arbeidstillatelse for asylsøkere. Vi kan selvsagt ikke hjelpe alle mennesker som lider nød i verden. Det har vi ikke kapasitet til. Men det er heller ikke det innvandringsdebatten egentlig handler om. Ingen vil ha åpne grenser, men vi vil ha gode og gangbare regler. Derfor stemmer Kristelig Folkeparti imot alle innstrammingsforslagene fra 2015.