trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
Jeg tror jeg kan forsikre representanten Knag Fylkesnes om at regjeringen er helt enig i det kongen leste opp i Stortinget under trontalen. Det betyr at regjeringen er enig i at vi skal fortsette å ha et samfunn med små forskjeller. Det betyr at vi skal kvalifisere flest mulig for arbeidslivet, og at vi skal ha gode, trygge, rause velferdsordninger for dem som ikke kan delta. En av konsekvensene av skattereformen handlet om utbyttetilpasninger som har gitt midlertidige utslag i de parametrene som måler ulikhet. Det betyr ikke at forskjellene øker kraftig i Norge. Vi har grunnleggende gode, skattefinansierte velferdsordninger. Det har vi tenkt å fortsette å ha, fordi det skaper trygghet for innbyggerne våre også i en tid da vi kommer til å måtte omstille oss til en helt annen type næringsstruktur fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
Mange av de tiltakene som representanten Skei Grande nå fremhevet, har regjeringspartiene, Venstre og Kristelig Folkeparti samarbeidet om å få på plass. Dette er vi enige om. Det har vært viktig å legge til rette for at barn som vokser opp i fattige familier, får muligheten til å gå i barnehage. Derfor er gratis kjernetid viktig. Derfor betyr det noe at de med lavest inntekt ikke må bruke mer enn 6 pst. av inntekten sin på å få barna i barnehage. Og det betyr noe at skolen skal være en arena for alle – tykk eller tynn lommebok. Derfor betyr det noe at vi satser på å bekjempe barnefattigdom gjennom en lang rekke ulike virkemidler, som gjør at barna – uavhengig av foreldrenes økonomi – føler seg inkludert og kan delta på ulike sosiale arenaer i skolesammenheng og i skolefritidssammenheng. Mye av dette har vi gjort i fellesskap, fordi det betyr noe for selvfølelsen til disse barna. Det er utrolig viktig, og det skaper et fundament for disse barna for å gå en tryggere oppvekst og fremtid i møte.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
Jeg er veldig enig i at vi skal ha gode ordninger som sørger for at barn får likest mulig muligheter når de vokser opp. Det har Kristelig Folkeparti vært enig med regjeringspartiene om. Jeg har også lyst til å minne om i debatten om barnefattigdom at hovedandelen av barn som vokser opp i fattige familier i dag, har minoritetsbakgrunn. Derfor er det ualminnelig viktig at vi i tiden som kommer, evner å legge til rette for bedre integrering, for at flere med minoritetsbakgrunn kommer i arbeid, for at begge foreldrene er i arbeid. Den beste måten å redusere barnefattigdom på er å sørge for at foreldrene har en inntekt som gjør at de kan forsørge barna sine. Derfor må vi fremover jobbe mye mer med å legge til rette for å kvalifisere mennesker med minoritetsbakgrunn for yrkeslivet. Det handler om norskopplæring, og det handler om deltakelse og inkludering i arbeidsmarkedet. Det er altfor mange som har gått altfor lenge uten å være en del av arbeidslivet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
Regjeringens budsjett fortsetter å legge til rette for at skatte- og avgiftstrykket i Norge går ned. Profilen på skattelettelsene i dette budsjettet betyr at om lag halvparten går til familier med inntekter på 600 000 kr eller mindre, og 88 pst. av skattyterne får uendret eller lavere skatt med dette opplegget. Så er det helt riktig at regjeringen har foreslått å fjerne fradraget for kost og losji, men det er et fradrag som har gått ut på dato. Jeg er helt enig i at vi er avhengig av å ha folk om er villig til å pendle. Derfor skal vi også ha gode ordninger for pendlere i Norge. Men dette er et fradrag man gir for å dra hjem og lage mat. Det betyr at mange andre skattebetalere som også drar hjem og lager mat, men som ikke får dette fradraget, er med på å subsidiere den gruppen som får det. Da mener jeg det er mye bedre å bruke de pengene til å gi skattelettelser til alle landets innbyggere, bidra til at flere kommer i jobb, at flere kan leve av egen inntekt. Jeg mener det er en mye bedre måte å bruke skattebetalernes penger på.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
Som jeg sa, er det ingenting galt med å være pendler, snarere tvert imot. Det er viktig at folk er villig til å flytte på seg for å skaffe seg arbeid. Jeg er veldig glad for at veldig mange gjør det. Men dette er i realiteten ikke et fradrag for å pendle. Dette er et fradrag fra 1927, og det handler i all hovedsak om å få fradrag for å dra hjem til et sted der en har kokemuligheter og tilbereder mat. Det er noe de aller fleste av oss gjør hver eneste dag, uavhengig av hva slags arbeidssituasjon vi er i. Er en ikke i en situasjon hvor en har kokemuligheter, enten på hybelen eller hjemme, får en også fradraget. Det mener jeg høres rimelig og greit ut. Jeg har også lyst til å minne representanten Slagsvold Vedum om at den gruppen som i all hovedsak bruker dette fradraget mest, er folk på det sentrale Østlandet og mennesker som ikke er bosatt i Norge. Det er mange grunner til å gjøre endringer i dette og frigjøre disse pengene, slik at vi kan gi lettelser til hele befolkningen i stedet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
Jeg er helt uenig i påstanden om at denne regjeringen er i ferd med å forlate hovedmålet om å ta hele landet i bruk. Hvor i all verden har representanten det fra? Det er snarere tvert imot slik at det å ha et godt og konkurransedyktig skattesystem kommer næringslivet i hele landet til gode. Det at vi gjeninnfører og forbedrer ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift, er definitivt et tiltak som kommer distriktsarbeidsplassene til gode. Det at vi nå foreslår å fjerne eiendomsskatten på maskiner, er også et utrolig viktig virkemiddel, som jeg er spent på om Senterpartiet kommer til å støtte i sitt alternative budsjett. Det er noe av det viktigste vi kan gjøre for å trygge distriktsarbeidsplassene i dette landet. Det at vi fortsetter å bygge ut infrastrukturen over hele landet, betyr noe for fremkommeligheten og avstanden til markeder, det at vi satser på utdanning, på forskning, legger til rette gjennom gode virkemidler i næringspolitikken – summen av dette gjør at vi legger til rette for at bedriftene kan være over hele landet, og at folk dermed kan bo over hele landet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
Det er en ærlig sak at SV ønsker å skjerpe skatten for dem som ønsker å skape arbeidsplasser i dette landet. Jeg er uenig i det. Det er en bred enighet i dette hus, i Stortinget, om at vi skal fortsette å redusere skatten på arbeidende kapital. Det har regjeringen fulgt opp i statsbudsjettet for neste år. I tillegg har vi foreslått forbedringer for distriktsarbeidsplassene gjennom å foreslå å fjerne eiendomsskatten på maskiner og utstyr. Vi har gjeninnført den differensierte arbeidsgiveravgiften, vi har redusert det samlede skattetrykket med over 3 mrd. kr, og profilen i dette betyr at om lag halvparten av lettelsene til denne regjeringen går til husholdninger som har inntekter på 600 000 kr eller mindre. Men igjen: Det er en helt ærlig sak at SV går til kamp mot lavere skatter og vil skjerpe dem. Det betyr i realiteten at det blir vanskeligere å skape nye arbeidsplasser i privat sektor, og det er forutsetningen for at flere skal komme i jobb, og færre være på trygd.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
Som jeg svarte på spørsmålet fra representanten Slagsvold Vedum, er regjeringens hovedbegrunnelse for å fjerne fradraget for å dra hjem og spise mat at det er bedre å bruke de pengene på å gi skattelette til alle. Jeg ser ingen god grunn til at de skattebetalerne som ikke får dette fradraget, som drar hjem og lager mat, skal subsidiere noen som ikke kan gjøre det i egen bolig, men på en hybel. Det viktige er at man har kokemuligheter. Da er formålet med dette fradraget gått ut. Det er mye bedre og mye mer treffsikker skattepolitikk å legge til rette for at skattetrykket går ned for alle husholdningene. Derfor har regjeringen foreslått å fjerne dette fradraget.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
Jeg kan i hvert fall svare at jeg med spenning ser frem til de forhandlingene som snart skal finne sted mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre om budsjettet. Jeg er helt sikker på at Kristelig Folkeparti har en godt gjennomtenkt liste over ting de ønsker å endre i budsjettet. Men jeg har lyst til å si helt generelt – fordi enkelte av spørsmålene som kommer, får det til å høres ut som om budsjettet for 2018 er et kuttebudsjett – at utgangspunktet er et budsjett som vokser. Det er et budsjett hvor den positive utviklingen i norsk økonomi er grunnlaget. Nå peker pilene i riktig retning. Ledigheten går ned, veksten i økonomien går opp. Det har gitt oss et større handlingsrom til å legge til rette for flere arbeidsplasser for å trygge bærekraftige velferdsordninger. Utgangspunktet er altså fantastisk godt. Så er det en helt ærlig sak at partiene i Stortinget har ulike prioriteringer. Det er i bunn og grunn det dette handler om – det handler om å prioritere. Det har regjeringen gjort, og det håper jeg selvfølgelig også at Kristelig Folkeparti gjør.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2017-10-25:
Den kanskje største forskjellen i samfunnet vårt er mellom dei som er innanfor, og dei som er utanfor arbeidslivet. Sidan Høgre og Framstegspartiet tok over regjeringsmakta, er talet på unge uføre gått i taket – ein auke på nesten 50 pst – utan at regjeringa har teke tak i problemet eller presentert løysingar. Tvert imot ser vi kutt til dei svakaste gruppene. Kor mange vi greier å få inn i arbeidslivet, avgjer om vi vil klare å halde velferdsstaten ved lag framover. At unge mistar trua på framtida, blir ståande utanfor permanent, er ei krise ikkje berre for den det gjeld, men det er øydeleggjande for heile samfunnet. Arbeidarpartiet vil ha ein aktiv arbeidsmarknadspolitikk for å få fleire unge i arbeid og færre på trygd. Vi vil ha ein jobbgaranti for unge uføre. Under dagens regjering har arbeidsløysa vore vedvarande høg. No minkar delen som er i jobb, og delen unge på uføretrygd aukar dramatisk. Kan finansministeren vise til eitt nytt tiltak i dette statsbudsjettet som bøter på den utfordringa?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-10-25:
Skatte- og avgiftspolitikken er en viktig del av fordelingspolitikken, og like sikkert som at det nærmer seg jul, er det at det kommer forslag om økte avgifter fra statsråd Siv Jensen. Mens de med de høyeste inntektene har fått mer enn 50 000 kr i skattelette med denne regjeringen, har folk flest opplevd avgiftsøkninger – avgiftsøkninger på el og på drivstoff og en flypassasjeravgift. Nesten 4 mrd. kr var avgiftsøkningene på i forrige periode. I dette statsbudsjettet ligger det nesten 0,5 mrd. kr til. Hvordan er statsråd Siv Jensens planer for den kommende fireårsperioden? Hvor mye skal avgiftene øke videre for å finansiere skattelettene til dem som har mest fra før?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-10-25:
Tilbake til spørsmålet som gjelder pendlere: Nok en gang merket jeg meg at statsråd Siv Jensen skyver utenlandske arbeidstakere foran seg. Fremskrittspartiet har vært en av de fremste forkjemperne for uregulert arbeidsinnvandring, som har ført til press på lønns- og arbeidsvilkår, ikke minst i praktiske yrker. Nå skal en i tillegg – med bakgrunn i det – ta fra norske arbeidstakere fradrag for kost og losji. Ifølge skatteetaten er fire av fem av dem som får dette fradraget, norske arbeidstakere. Det er slitere, de som har bygd landet. Hvorfor i all verden skal en ta fra dem denne rettigheten?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-10-25:
Jeg takker for svaret. I tillegg til at dette kom overraskende på bransjen, er det vel også andre dette har kommet overraskende på, som har vært langt tettere på de besluttende prosessene. La meg sitere fra Romerikes Blad den 16. oktober i år: «Å gi ordningen tilbakevirkende kraft er ødeleggende for små og mellomstore bedrifter rundt i hele landet. Kravet smaker av skrivebord og byråkrati, og totalt fravær av praktisk sans», sier Julie Brodtkorb, som i dag er administrerende direktør i Maskinentreprenørenes Forbund, og som vel også skal være godt kjent for statsråden fra før. Når vi nå har tatt til oss ny kunnskap og en ny virkelighet, kan vi forvente av det statsråden nå varslet, at man vil ta inn over seg den hverdagen som bedriftene opplevde, og sørge for at man ikke møter de problemene som blir beskrevet av Maskinentreprenørenes Forbund?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-10-25:
Jeg takker for det svaret også. I sitt første svar viste statsråden til at bakgrunnen for endringen som har skjedd, er at man gjennom EØS-avtalen dessverre ikke kunne opprettholde et regelverk som statsråden refererte til var gunstig for Norge. Det gjør også at man har en situasjon der lokale bedrifter i Norge tilpasser seg et regelverk som blir stadig strammere knyttet til formell kompetanse, samtidig som man har ganske kraftig konkurranse fra utenlandske konkurrenter, som det kan være vanskelig å kontrollere har den riktige godkjenningen. Hvordan mener statsråden at man skal følge opp den situasjonen?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-25:
Sjølv om forskjellane i Noreg er mindre enn i mange andre land, er Noreg det landet i heile OECD-området der forskjellane aukar aller mest. Finansministeren har tidlegare ved mange anledningar nekta for at forskjellane aukar i Noreg – trass i både at det står i statsbudsjettet, at SSB har dokumentert det, og at mange av hennar eigne partifeller og kollegaer i regjeringa har vedkjent seg at forskjellane faktisk aukar i dette landet. I statsbudsjettet som er lagt fram no, fortset regjeringa denne prosessen, samtidig som kongen i trontalen heiste opp betydinga av eit samfunn med små forskjellar. Kan finansministeren seie litt om kva budsjettet for neste år vil bety? Vil forskjellane auke, eller vil forskjellane bli reduserte i Noreg det neste året med regjeringas opplegg?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-25:
Nei, det stemmer ikkje at det skatteopplegget som regjeringa har i dag, bidrar til å ta heile landet i bruk. Berre ta dei kutta som regjeringa har gjort i formuesskatten: Kvar er det formuane i dette landet er? Dei er ikkje spreidde jamt utover heile landet, men dei har hopa seg opp i nokre få regionar, spesielt i den regionen vi er i akkurat no, og i delar av Vestlandet. Dersom skatteopplegget skulle bidra til å ta heile landet i bruk, ville ein ha lagt opp til heilt andre typar rammer. Kva er det regjeringa har gjort? Jau, ho fører ein fiskeripolitikk der det ikkje er dei fiskeristerke kommunane som er tilgodesett, og ein fører ein landbrukspolitikk der det absolutt ikkje er heile landet som blir tatt i bruk. Ein har ein næringspolitikk der ein kuttar i dei verkemidlane som ein har dokumentert er veldig gode for å ta heile landet i bruk. Ein kuttar kraftig i dei – 300 mill. kr berre i år. I tillegg kjem kutta ved halvering når det gjeld breiband, hamner og regionale utviklingsmidlar. Spørsmålet mitt er: Kva er grunnen til at regjeringa er så opptatt av å skjerme dei aller rikaste i dette landet, og slik absolutt ikkje ta i bruk heile landet, ved å kutte i alle dei verkemidlane vi har?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-25:
Det var distriktspolitikk, var det ikkje det?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-25:
Det er på mange måtar same sak vi diskuterer, sjølv om ministeren prøver å seie at det er to ulike saker. Det handlar om personvern, det handlar om sikkerheita til ein tredjedel av Noregs befolknings mest sensitive data som har hamna på avvegar, og ein veit faktisk ikkje – viser rapporten frå PwC, bl.a. – om denne informasjonen har falle i hendene på dei som kan utnytte den informasjonen direkte overfor pasientane sine. Ein veit rett og slett ikkje. Dette sikkerheitsholet har kome på helseministerens vakt. Vi har ved tidlegare anledningar og gjennom kontrollkomiteen stilt ein serie spørsmål der ministeren har forsøkt å forklare at dette er noko som ein no skal begynne å ta kontroll over, og så kjem dette plutseleg igjen. Det enkle spørsmålet er om ministeren har kontroll, eller om det no er ute av kontroll. Kan statsråden garantere at uvedkomande aktørar i andre land ikkje har tilgang til personsensitive opplysningar i Helse Sør-Aust?
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-10-25:
Også for Venstre er et samfunn med små forskjeller viktig. Men når vi skal prioritere hva som er det viktigste, og kjempe for det, handler det om kampen mot barnefattigdom – om alle de ungene som opplever å vokse opp uten de samme mulighetene som alle andre. Derfor har vi kjempet veldig for å satse på skole. Vi har også satset på gratis kjernetid i barnehager for lavinntektsfamilier og lavere pris i barnehager for de familiene med dårlig råd. På alle disse statistikkene er det ikke bare inntekter som betyr noe, men manglende utgifter betyr også noe for utviklingen for de gruppene. Så spørsmålet mitt er: Er virkningene av å få ned utgiftene til de familiene med dårlig råd også virkningsfulle i kampen mot barnefattigdom, at man ikke bare fokuserer på inntektsdelen?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-10-25:
Jeg vil fortsette sporet med at det er altfor mange barn som lever i lavinntektsfamilier. Dessverre har det vært en økning de siste årene. På mange måter er det to spor man må jobbe med. Det viktigste er å sikre at foreldrene kan ha en jobb å gå til, at de kan klare å livnære seg selv. Det er det desidert viktigste. Så vet vi at det er noen som ikke kan jobbe, som ikke vil klare å komme ut i jobb, eller at det vil ta en stund før de kommer ut i jobb. Da er det også viktig å jobbe med tilbud til de barna som i dag vokser opp i en fattig familie. Vi har vært opptatt av å sikre at de har et aktivitetstilbud. Ingenting er mer isolerende enn at man ikke kan delta i idrett eller andre aktiviteter som alle vennene dine gjør, eller at man ikke kan delta i ferietilbud. I de siste budsjettene har vi styrket den satsingen ganske kraftig. Men vi vet likevel at i sommer var det mange som sto i kø, og som ikke kom på ferie. Vi har en visjon om at alle barn fortjener et ferietilbud – aller helst at foreldrene betaler, men hvis ikke skal de kunne få det f.eks. gjennom en frivillig organisasjon. Deler finansministeren den visjonen?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-10-25:
Det å ha gode rettigheter for pendlere er ett av viktige tiltak for å sikre bosetting også i distriktene. Derfor må en sikre at helheten i det blir ivaretatt på en god måte. Som flere har vært inne på i løpet av denne runden, er det flere tiltak som også er krevende i budsjettet, når en tenker på distriktene. Jeg vil spesielt ta opp kutt i bredbåndsmidler, for skal en få næringslivet til å blomstre rundt om i hele landet, noe som Siv Jensen er opptatt av, trenger en også bredbånd. Og skal en sikre at bosettingen opprettholdes, er også bredbånd en viktig nøkkel. Jeg vil gjerne bore litt mer i argumentasjonen til regjeringa om hvorfor det er viktig å kutte i bredbåndsmidlene. Potten er halvert, fra ca. 140 mill. kr til ca. 70 mill. kr. Er ikke den potten viktig for å utløse investeringer, for å sikre bredbånd til hele landet og for å sikre bosetting og næringsliv?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-10-25:
Det er helt utrolig at i Siv Jensens statsbudsjett, i Fremskrittspartiets statsbudsjett, er det vanlige folk som ikke kan bo hjemme på grunn av jobb, som får den store skattesmellen på 750 mill. kr, mens de 50 rikeste har fått 1 mrd. kr i skattekutt mens Fremskrittspartiet har styrt. Det er de mange som skal få skatteskjerpelsene, de få som skal få skattekuttene. Det er noe usolidarisk og noe unorsk over å gi store skattekutt til dem som kan velte seg i luksus, mens de som skal bo på brakke, skal få mer skatt og få skatteskjerpelser. Dette er jo en del av et mønster. I forrige periode kuttet Fremskrittspartiet massivt i pendlerfradragene til dem som kjører langt til jobb. En vanlig pendler som må pendle sju mil hver dag – det er det mange som må – fikk mindre fradrag, rundt 8 000 kr. I fjor sa Erna Solberg at når det er et tøffere arbeidsmarked, er det viktig at folk er villig til å flytte på seg, er villig til å reise langt. Hvorfor er det da sånn at når Fremskrittspartiet skal legge fram sitt budsjett, er det nettopp de som er villig til å reise, de som er villig til å bo langt borte fra familiene i ukedagene, som skal straffes økonomisk, at det er de som skal få mer skatt? Er det politikk for folk flest, eller er det det ikke?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-10-25:
Det er noe forunderlig å høre på finansminister Siv Jensen, for i valgkampen lovet hun f.eks. store skattekutt for dem som skulle bo i sin egen bolig, men når vi leser statsbudsjettet, står det at man har et nytt system for innføring av eiendomsskatt. Finansminister Siv Jensen lovet ikke noen skatteskjerpelser til dem som må bo utenfor egen bolig, men det blir innført. Hun sier at det har gått ut på dato. Bare i min egen hjemkommune, Stange, kommer det nå en ny brakkerigg, 200 arbeidere skal bo på en brakkerigg. Det er mange som har et praktisk arbeid og må reise langt på jobb, må bo utenfor hjemmet, har to husholdninger og har ekstra kostnader med det. Det er lett for Siv Jensen å si at det har gått ut på dato, for hun lever i en annen virkelighet. Mange lever i en praktisk hverdag, en praktisk virkelighet der en må reise langt for å få seg arbeid. Hva er galt med det, og hvorfor er det den gruppen av befolkningen – de som må reise langt, de som har de ulempene – som får mer skatt?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-25:
I går rapporterte NRK om nok en IT-skandale i helsesektoren. Utenlandske ansatte i et firma i Israel har hatt tilgang til nordmenns private og sensitive pasientinformasjon. Folk skal vite at deres private helseopplysninger ikke deles med folk som ikke skal ha tilgang – tenk på den unge jenta som nylig har tatt abort, gutten som fikk behandling etter overgrep, eller damen som lider av kreft og snart skal dø, men ikke vil at alle skal vite det ennå. Men disse IT-arbeiderne i Israel har hatt tilgang til vår pasientinformasjon. Dette er ikke første gang. Det er få måneder siden helse- og omsorgsministeren sist måtte svare for manglende sikkerhet for vår personlige informasjon. For bare noen måneder siden fikk vi vite at over 100 IT-ansatte fra Bulgaria, Malaysia og India hadde fått datarettigheter som ga tilgang til de mest intime pasientjournaler til 2,8 millioner nordmenn. I brevet til kontrollkomiteen 15. mai 2017 skrev helse- og omsorgsministeren at «kun personell som har lovlig adgang skal ha tilgang til sensitive data». Etter avsløringene i våres regnet vi med at alle hull ville bli tettet umiddelbart. Vi trodde dette var under kontroll. Vi trodde helse- og omsorgsministeren hadde kontroll. Kan statsråden nå garantere at ingen uvedkommende lenger har tilgang til våre sensitive personopplysninger?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-25:
Jeg merker meg at statsråden nå ikke garanterer at vår pasientinformasjon ikke fortsatt er på avveier. Det er ikke betryggende for oss i SV, og vi vil derfor sende brev til presidentskapet for å få statsråden til Stortinget for en skikkelig og grundig redegjørelse om dette. Allerede i 2015, gjentatt i 2016, foreslo SV i Stortinget at regjeringen skulle foreslå tiltak for å redusere sårbarheten i IKT-systemene. Bent Høies parti, Høyre, stemte her i Stortinget ned disse forslagene. Jeg håper at statsråden nå ser klokheten i SVs forslag. Vi har hatt rot med å involvere utenlandske aktører. Vi har hatt rot med eksterne firmaer og sensitiv personinformasjon. Eksperimentene med å sette ut store og viktige deler av vår infrastruktur uten skikkelig sikkerhet må ta slutt. I møte med Helse Sør-Øst 15. september 2016 fattet Helse- og omsorgsdepartementet vedtak om å tillate finansiell leasing for de store IKT-systemene. Angrer statsråden nå på den beslutningen når han ser hvilket uføre denne politikken har ført oss ut i?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-25:
Resultatene for Naltrekson er veldig oppløftende. Men som all forskning viser, må legemiddelet ses i sammenheng med resten av behandlingen som gis, og rusbehandling er veldig komplekst. Narkotikapolitikken i Norge fungerer ikke godt nok. 24 700 forhold som utelukkende handlet om bruk og besittelse av narkotika, har blitt anmeldt. 48 mill. kr har blitt gitt i bøter til narkomane, spesielt i Oslo og Bergen, og i 2015 hadde vi 289 narkotikarelaterte dødsfall. Statsråden har selv vært ute og sagt at han ønsker å sette i gang en utredning om en helhetlig narkotikapolitisk reform i Norge, der vi flytter oppfølgingen av narkomane fra justissektoren til helse- og omsorgssektoren. Vi i SV ønsker at dette skal skje så raskt som mulig, og vi lurer på om helse- og omsorgsministeren kan fortelle oss når Stortinget vil få en sak om en helhetlig narkotikareform i Norge.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-25:
Vold og overgrep mot barn er et alvorlig samfunnsproblem. «Vista Analyse har på oppdrag fra regjeringen laget en rapport om samfunnsmessige kostnader av vold og overgrep mot barn. Ut fra sine beregninger utelukker ikke Vista Analyse at vold og overgrep mot barn koster samfunnet nærmere 75 mrd. kr. Forebygging av vold og overgrep, samt å jobbe for å oppdage dette tidlig for å hjelpe de barna som blir utsatt, vil spare mye lidelse, men også penger. Bestrider Helse- og omsorgsdepartementet innholdet i rapporten, eller er statsråden enig i konklusjonene?»
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-25:
Jeg må innrømme at jeg nå er litt overrasket, men positivt overrasket, over at statsråden ikke ser noen grunn til å tvile på rapporten. I regjeringens budsjett er det jo tydelig at dette likevel ikke følges opp, for i rapporten er de tydelige på at vi trenger en opptrappingsplan for arbeidet mot vold og overgrep. Det Barneombudet har sagt om denne satsingen – som statsråden kaller det – er at regjeringens forslag til statsbudsjett er altfor dårlig med tanke på midler til å beskytte barn mot vold og overgrep. Det er en hån mot de aller mest sårbare blant oss. Regjeringen har altså funnet ut at de skal sette av 54 mill. kr mer. For å sammenligne her: Bare på aksjerabatten setter regjeringen av 700 mill. kr. Det vil si at regjeringen satser akkurat 13 ganger mer på aksjerabatt enn de satser på tiltak for å hjelpe barn som utsettes for vold og overgrep. Jeg vil spørre statsråden om hun mener at aksjerabatt er 13 ganger viktigere enn å verne barn mot vold og overgrep.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-25:
Jeg registrerer at statsrådens svar på mitt spørsmål er at det er feil å stille det spørsmålet. Jeg mener det ikke er feil å stille spørsmål om hvordan vi prioriterer vold og overgrep mot barn. Det har seg sånn at vi har alle begrensede midler til hva vi kan prioritere å bruke penger på. Statsbudsjettet er inntekter og utgifter. Da må man spørre seg: Hva er det man synes er aller viktigst å jobbe med? Så jeg må egentlig gjenta spørsmålet mitt, for jeg fikk ikke et svar. Regjeringen har altså i sine endringer, fra forrige statsbudsjett til nå, lagt inn nye satsinger. De har lagt inn en bitte liten pott på 54 mill. kr, som Barneombudet mener er altfor lite, til tiltak mot vold og overgrep mot barn. Til sammenligning har de satt av 700 mill. kr til aksjerabatt. Regjeringen prioriterer altså 13 ganger mer til aksjerabatt enn til tiltak for å hjelpe barn som utsettes for vold og overgrep. Da spør jeg igjen statsråden: Mener virkelig statsråden at dette er en god prioritering, eller vil statsråden støtte SV i å redusere aksjerabatten og heller bruke mer av de pengene på barn som utsettes for vold og overgrep?
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Svaret til kontrollkomiteen omhandler saken om den grunnleggende IKT-infrastrukturen i Helse Sør-Øst. Det å sette den ut til eksterne aktører er et arbeid som er stilt i bero, nettopp for å sikre å finne løsninger på de utfordringene som ligger i å modernisere infrastrukturen i Helse Sør-Øst slik at en gjør det som ikke minst er viktig for å ivareta sikkerhet og trygghet rundt pasientinformasjon, på en god og trygg måte. Saken som representanten refererer til, handler om tilgang til medisinsk-teknisk utstyr i sykehusene. Det vil ikke være mulig å drive en moderne helsetjeneste i dag uten å ha medisinsk-teknisk utstyr som er levert også av utenlandske aktører. Det er heller ikke mulig å drive helsetjenester i dag uten at leverandørene har mulighet til å drive service og oppgraderinger på dette utstyret, slik at sykehuset faktisk kan fungere ofte 24 timer i døgnet. Dette er imidlertid en tilgang som må skje på en sikker, trygg og regulert måte, der en både vet hvem som har tilgang, og har kontroll på hvilken tilgang en har. I den saken som jeg refererte til, var ureglementert tilgang oppdaget og stengt. For at dette arbeidet skal få enda mer oppmerksomhet, har jeg gitt et oppdrag til Direktoratet for e-helse, der de nå i løpet av høsten vil komme med en utredning om nettopp hva slags regelverk og systemer som skal være knyttet til å ha en sikker og trygg måte å regulere dette på, slik at en ikke risikerer at viktig pasientinformasjon kommer på avveier.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Igjen blander representanten sammen to ulike saker. Den saken som representanten viste til sist, som handlet om den grunnleggende IKT-infrastrukturen i Helse Sør-Øst, er etter at det ble oppdaget at en i den overgangsfasen som en var inne i, ikke klarte å ivareta disse spørsmålene på en god nok måte, satt i bero. Det tror jeg også representanten har fått med seg. Når det gjelder spørsmålet som var utgangspunktet for representanten, nemlig tilgang som gis til medisinsk-teknisk utstyr, gjelder det stort sett alt medisinsk-teknisk utstyr i Norge og andre land, rett og slett fordi det ikke er mulig, som jeg var inne på, å drive moderne helsetjeneste i dag uten medisinsk-teknisk utstyr som er levert av utenlandske aktører. Disse må ha muligheten til å drive service og oppgradering av det utstyret. For at det arbeidet skal foregå på en sikker og trygg måte, er det selvfølgelig regler rundt det, men der er det også gitt et eget oppdrag til Direktoratet for e-helse, som snart også kommer med anbefalinger, og det er på mitt initiativ.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Igjen: I denne PwC-rapporten, som er den første saken som en refererer til, kommer det veldig tydelig fram at det er svært lite sannsynlig at det er pasientinformasjon på avveier. Det er også klart dokumentert i det undersøkelsesarbeidet som er gjort. Når det gjelder spørsmålet om hvorvidt utenlandske aktører har tilgang til pasientsensitiv informasjon, er svaret på det ja: Utenlandske aktører har tilgang til pasientsensitiv informasjon, fordi det ikke er mulig å drive en moderne helsetjeneste i dag uten at utenlandske aktører har tilgang til medisinsk-teknisk utstyr som også inneholder pasientsensitiv informasjon. Hvis en ikke hadde hatt mulighet til det, hadde vi ikke hatt mulighet til å drive en moderne helsetjeneste i Norge. Da hadde sykehusene våre blitt stengt i påvente av f.eks. vedlikehold, reparering av utstyr og oppgradering av datavare. Det hadde gått kraftig ut over pasienten. Det som er viktig, er at den tilgangen skjer på en kontrollert og sikker måte.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Utredningsoppdraget er sendt. Vi venter på leveringen. Stortinget ble informert før sommeren om at oppdraget er gitt. Det handler om den problemstillingen som representanten Wilkinson tok opp, nemlig knyttet til det at en er avhengig av å ha privat underleverandør til medisinsk-teknisk utstyr, og på hvilken måte den typen tilgang skal reguleres. Det pågår også et parallelt arbeid med denne problemstillingen, som også er aktuell for andre samfunnssektorer, i regi av Nasjonal sikkerhetsmyndighet. De vil også komme med sine anbefalinger. Nettopp fordi denne regjeringen tar denne typen spørsmål på største alvor, er det et omfattende arbeid som er igangsatt – som også er relatert til utkast til ny sikkerhetslov, som også er levert til Stortinget. Spørsmålet knyttet til den grunnleggende infrastrukturen i Helse Sør-Øst er et arbeid som er stilt i bero i påvente av at Helse Sør-Øst nettopp skal avklare de spørsmålene før de velger hvilken vei de skal ta videre.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Jeg er helt enig med representanten i at det er helt avgjørende at befolkningen har tillit til at helsetjenesten forvalter deres pasientsensitive informasjon på en trygg og god måte, at det er klare regler for tilgang og klare systemer for kontroll av tilgang, og at dette overvåkes og passes på på en god måte, slik at eventuelle feil blir oppdaget. Men det er også viktig at ikke denne representanten, og andre representanter som har vært på talerstolen, legger til grunn at pasientsensitiv informasjon er på avveier. Jeg er ikke kjent med at pasientsensitiv informasjon er på avveier, men jeg er kjent med at i forbindelse med den store saken i Helse Sør-Øst, var det tilganger som ikke skulle ha vært der, og som jeg har fått informasjon om at nå er lukket. Jeg er kjent med at i denne konkrete saken som representanten Wilkinson tar opp, og som jeg ikke kjente før den ble offentlig i media, hadde det også vært en tilgang som ikke var i tråd med regelverket og som ble stoppet. Men det betyr ikke at pasientsensitiv informasjon er på avveier.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Jeg er helt enig med representanten i at det er ekstremt viktig at helsetjenesten har gode systemer på dette området. Det er også en av grunnene til at da Riksrevisjonen tidlig i – her må jeg ta det på hukommelsen – 2014 kom med en rapport om dette som viste denne type hull, ble det er et klart oppdrag fra meg til helseregionene å jobbe med å få bedre systemer på dette området. I tillegg har jeg gitt et klart oppdrag til Helsedirektoratet. I den nye sikkerhetsloven som regjeringen har lagt fram, har vi også en større oppmerksomhet knyttet til sårbarhet i IKT-infrastrukturen. Dette er et arbeid som det er ekstremt viktig å forbedre kontinuerlig. Som representanten var inne på, medisinsk-teknisk utstyr er utstyr som man nødvendigvis er avhengig av at leveres av utenlandske aktører. Denne diskusjonen må ikke reduseres til en diskusjon om hvorvidt vi skal ha utstyr levert fra utlandet eller ikke, for da vil vi ikke ha mulighet til å drive en moderne helsetjeneste.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
De grepene tok jeg umiddelbart da jeg overtok ansvaret som helseminister. Det første jeg gjorde, var å bestille tre omfattende rapporter som beskrev hele denne situasjonen, og det var en alvorlig situasjon som kom fram i de tre rapportene. Derfor var det slik at jeg var helt avhengig av nettopp å ta en sterkere nasjonal styring på dette området. Det første var å få vedtatt en lov i Stortinget som la grunnlaget for å ha en moderne infrastruktur i helsetjenesten. Det var forbudt etter den gamle loven, så derfor var det heller ikke mulig å få det. Det andre var å gjøre noe så uvanlig – for en Høyre–Fremskrittsparti-regjering – som å opprette et nytt direktorat, et direktorat for e-helse, for å sikre en sterkere nasjonal styring med utviklingen i hele sektoren. Det tredje grepet var å etablere Nasjonal IKT HF som et felles eid selskap mellom de fire regionene, for også å sikre en sterkere koordinering. I det budsjettet som Stortinget har til behandling nå, er det foreslått å bevilge 55 mill. kr, nettopp for å sikre en felles kommunal løsning for de kommunale helse- og omsorgstjenestene på dette området.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Jeg er helt enig med representanten i at vi har behov for mer forskning og utvikling knyttet til rusbehandling, både i Norge og internasjonalt. Vi har mottatt søknad og har hatt møte med Lars Tanum i denne saken. I det møtet opplyste vi om at Helse- og omsorgsdepartementet jo ikke disponerer egne tilskuddsmidler til forskning. Vi gir disse midlene gjennom de regionale helseforetakene og gjennom Forskningsrådet. Dette er viktig nettopp for å sikre vitenskapelig kvalitet, forskningens uavhengighet, og også at det skjer en prioritering av forskningsprosjekter på et faglig grunnlag ut fra det som er tjenestens behov for kunnskap. Så det er det som er veien inn hvis en ønsker mer midler til forskning. Når det gjelder denne saken, som handler om Naltrekson, så er det et legemiddel som ikke har markedsføringstillatelse i Norge, og ifølge Statens legemiddelverk er det heller ikke noen pågående søknad om markedsføringstillatelse for langtidsvirkende Naltrekson ved bruk i opiatavhengighet. Det er det i tilfelle det selskapet som produserer legemiddelet, som må søke om. Helsedirektoratet jobber nå med å revidere retningslinjene for behandling av opiatavhengige pasienter, og i den forbindelse ønsker også direktoratet å vurdere et bredere legemiddelvalg for pasienter som ønsker legemidler som en del av behandlingen. Helsedirektoratet har også bestilt en kunnskapsoppsummering om mulige nye legemidler som kan ha effekt, og som kan anbefales i de nye retningslinjene. Naltrekson vil kunne være et av de legemidlene som vurderes, selvfølgelig forutsatt de nødvendige godkjenningene.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Når det gjelder forskningsmidler, tror jeg det er viktig at vi holder fast på prinsippet om at det ikke er politisk ledelse eller Helse- og omsorgsdepartementet som fordeler forskningsmidler til ulike forskningsprosjekter, og det er spesielt viktig innen medisinsk forskning. Norge vil rundt regnet bidra til én prosent av den medisinske forskningen i verden. All medisinsk forskning er internasjonal, kunnskapen er internasjonalt tilgjengelig, og vi må derfor sørge for at de midlene Norge bruker på forskning, brukes på de områdene der vi har de beste forutsetningene. Og med respekt å melde: Jeg tror ikke Helse- og omsorgsdepartementet – eller undertegnede – er den rette til å avgjøre hvilke forskningsprosjekter som har den beste kvaliteten. Men vi avsetter mye penger til forskning, både gjennom helseregionene og gjennom Forskningsrådet. Jeg synes også det ville vært et uheldig signal overfor rusavhengige om vi skulle hatt lavere krav til standarden på forskningen knyttet til legemidler til rusavhengige enn forskningen på legemidler til andre pasienter.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Når det gjelder videre forskning på legemidler, er det direkte rådet vi har gitt forskerne, at helseregionene har betydelige midler til medisinsk forskning, og nok vil være det stedet der det enklest vil være mulig å få finansiering. Alternativet er å søke Forskningsrådet. Når det gjelder godkjenning av selve legemiddelet, må det skje på samme måte som med alle andre legemidler. Der er vi avhengig av at de som produserer legemiddelet, er interessert i å søke om en godkjenning av bruken av dette legemiddelet til det formålet i Norge. Det er jeg ikke kjent med at de har gjort. Men jeg er helt enig med representanten i at det er veldig positivt og veldig bra at det allerede foregår den type forskning og utprøving i Norge i dag. Ikke minst er det også viktig at dette skjer parallelt med at Helsedirektoratet nå sitter og konkret vurderer hvilke typer legemidler som skal være tilgjengelige gjennom Legemiddelassistert rehabilitering.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Det er helt riktig, vi har utfordringer i Norge – som i mange andre land – knyttet til at for mange rusavhengige har blitt møtt med straff og bøter istedenfor hjelp, og at det har vært med på å bygge opp en barriere mot hjelp til enten å mestre et best mulig liv i en avhengighetssituasjon eller å komme ut av en avhengighetssituasjon. Det har vært en viktig sak for meg å få endret mitt eget partis standpunkt i den saken, og det er jeg glad for at vi har fått gjort. Jeg registrerer at veldig mange andre partier har gjort det samme, og at det i realiteten er et flertall på Stortinget som ønsker det i dag. Jeg må komme tilbake til å svare på hva som vil være regjeringens initiativ på dette området.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Når det gjelder legemidler inn i legemiddelassistert rehabilitering, er det et arbeid som er godt i gang. Helsedirektoratet har nettopp bestilt en kunnskapsoppsummering knyttet til nye legemidler som kan ha effekt, og som dermed kan være med i anbefalingen i de nye retningslinjene for legemiddelassistert rehabilitering. Jeg er helt enig med representanten i at den type spørsmål først og fremst er faglige spørsmål, og ikke politiske spørsmål. Derfor er det viktig at de spørsmålene baserer seg på kunnskap, og en slik kunnskapsoppsummering er bestilt. Da vil dette legemiddelet, på lik linje med andre alternativer, kunne bli vurdert. Denne regjeringen har lagt fram og iverksatt en egen nasjonal strategi mot overdoser, og vi følger selvfølgelig nøye med på effekten av den. Og så må vi vurdere om vi skal forlenge eller fornye overdosestrategien når den går ut.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Jeg hører at tonen fra Arbeiderpartiet nå har fått en helt ny lyd. Mens jeg tidligere har måttet stå her i spørretimen og svare for at fritt behandlingsvalg ikke brukes nok, er kritikken nå at det brukes for mye. Ja, fritt behandlingsvalg blir mer og mer populært blant pasientene. En av hovedårsakene til det er nettopp at pasientene får mulighet til å velge en behandling som de har grunnleggende tro på selv. Ikke minst er det viktig for mennesker med rusavhengighet og mennesker med psykiske helseutfordringer. Mange av dem har prøvd behandlingen som er nær og offentlig mange ganger, uten å bli bedre, og det er nettopp en av hovedårsakene til at mange av dem ønsker å bruke andre alternativer. Jeg er glad for at fritt behandlingsvalg legger til rette for nettopp det. Å hevde at dette går ut over helsetjenesten, er litt spesielt, med tanke på at disse private aktørene får betalt mindre enn det koster å gi tilsvarende behandling i det offentlige. De får en betaling som ligger under det som er den oppnådde anbudsprisen. Hvis Arbeiderpartiet hadde nådd gjennom med sin politikk, avskaffet fritt behandlingsvalg, hadde færre pasienter fått hjelp, og de som hadde fått hjelp, hadde fått mindre valgfrihet. Jeg har møtt noen av disse pasientene. Jeg har møtt mennesker som har vært innlagt med tvang i psykisk helse, ikke bare 50 ganger, ikke bare 100 ganger, men enda mer enn det, og som nå har fått benytte seg av fritt behandlingsvalg og ser at de endelig har funnet et behandlingstilbud som de faktisk opplever hjelper. Det behandlingstilbudet, som i dette konkrete tilfellet handler om Hurdalssjøen Recoverysenter, hadde en ikke hatt muligheten til å gi til andre enn dem som kunne betale selv, hadde det ikke vært for fritt behandlingsvalg.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Ja, en rekke rusavhengige vil miste sin valgfrihet fordi det er flere rusinstitusjoner som ikke har avtale med det offentlige, eller tilstrekkelig avtale med det offentlige til å kunne overleve. For eksempel har Karmsund ABR Senter, som tilbyr rusavhengige god behandling, nå også etablert en privat videregående skole, som samtidig gir undervisning. De ville ikke kunnet drive med den offentlige avtalen som de har i dag, fordi den er altfor liten til at det ville vært regningssvarende. Det er et tilbud som ville stått i fare for å bli lagt ned hvis Arbeiderpartiet hadde vunnet valget i høst. Og det finnes en rekke andre tilsvarende institusjoner over hele landet. Rusavhengige opplever nå en dramatisk nedgang i ventetiden. Ventetiden for rusavhengige nå er nærmere 30 dager. Veldig mange flere får hjelp. Til neste år skal vi også innføre pakkeforløp for rusavhengige, sånn at de får mer sammenhengende hjelp.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Når det gjelder den økonomiske situasjonen i sykehusene, er det slik at gjennom de fem budsjettene som denne regjeringen har lagt fram, og de fire som vi har fått vedtatt, har vi i sum bevilget penger til en høyere vekst i pasientbehandlingen enn det den forrige regjeringen klarte gjennom åtte år. Altså: tre år kortere tid og høyere vekst i pasientbehandlingen. Vi har lagt til rette for et rekordhøyt investeringsnivå i sykehusene. Det investeres i både bygg og IKT, sykehuskøene er kortere, ventetiden er den korteste som noen gang har vært siden man begynte å måle den. Så er det slik at ja, det er flere sykehus som har utfordringer med at de ikke har klart å holde budsjettene sine i løpet av 2017. Men en kan ikke skylde på fritt behandlingsvalg for at de offentlige sykehusene ikke klarer å holde de budsjettene som de har fått.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Nei, arbeidet med studentenes psykiske helse handler selvsagt om mye mer enn rusmiddelforebygging. I statsbudsjettet for 2018 foreslås det å opprette en egen tilskuddsordning til rusmiddelforebyggende innsats rettet inn mot studenter og studiesteder i regi av bl.a. studentsamskipnader og studentorganisasjoner. Ved å kunngjøre ordningene med et felles regelverk vil søknadsprosessen bli enklere for studentsamskipnader, læringsinstitusjoner og studentorganisasjoner, samtidig som tilskuddsforvaltningen blir mer effektiv. Det er viktig å understreke at dette er en samordning av to tilskuddsordninger som fortsatt skal ha to formål: Det ene er å styrke studentenes psykiske helse, og det andre er å forebygge problemer knyttet til rusmiddelbruk. Derfor vil tiltak som omhandler studenters psykiske helse, fortsatt kunne søke støtte over ordningen, også uten at tiltaket omhandler rusforebyggende arbeid. Og omvendt vil tiltak som er rusforebyggende, kunne få støtte uten å omhandle studentenes psykiske helse. For tiltak som treffer begge formålene, vil det kunne være aktuelt å gi støtte fra begge tilskuddsposter samtidig.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Det er sånn at en alltid har ønske om å finne rom for mer når en jobber med helse. Det vil være et uendelig ønske. Men jeg mener at regjeringen har klart nettopp å prioritere og styrke arbeidet innen psykisk helse, både mot studenter og i befolkningen generelt. Vi har fått en kraftig økning i antall psykologer i kommunene, vi har hatt en kraftig økning i utbyggingen av helsestasjons- og skolehelsetjenesten for elever i grunnskolen og videregående skole, samtidig som vi også har styrket det psykiske helsetilbudet i sykehusene. Det er viktig. Det er også viktig at vi blir bedre på å forebygge – eller å skape god psykisk helse – gjennom folkehelsearbeidet, og det er en av årsakene til at vi nå samlet sett har en bevilgning på 70 mill. kr til et folkehelseprogram i regi av kommunene nettopp rettet mot barn og ungdoms psykiske helse.
Bent Høie (Høyre), 2017-10-25:
Jeg er ikke kjent med at ikke midlene på årets budsjett er lyst ut, og det er jo sånn at en bevilger nye penger for hvert år. De pengene som ligger inne i neste års budsjett, er ikke en økning i forhold til årets budsjett. Det er vel om lag på samme nivå som årets budsjett.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-10-25:
IT-skandalen i Helse Sør-Øst viser en sårbarhet som helseministeren må ta på største alvor. Helseministeren har i denne sal flere ganger tidligere gitt forsikringer om at han skal skaffe seg full oversikt og iverksette nødvendige tiltak for at de tilgangene som er gitt, og som ikke skulle vært gitt, skal opphøre. Nå kom det nye opplysninger denne uken, og det er fristende å spørre statsråden om han var kjent med de opplysningene. Så er det også fristende å spørre statsråden, helseministeren – når han viser til et oppdrag Direktoratet for e-helse skal få for å lage disse rammene, når vi vet at vi allerede står i kjømda til å gjøre nye, store kjøp i helseplattformen i Midt-Norge og situasjonen i Helse Sør-Øst ikke løses med den situasjonen man har nå – om han visste dette. Har han full oversikt, og mener man at det er tilstrekkelig, med de pågående prosessene, å sende et utredningsoppdrag til Direktoratet for e-helse?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-10-25:
Dette er lovende medikamenter for en sårbar gruppe, som kan gi meget gode resultater for denne pasientgruppen. Det er en pasientgruppe som i dag har en veldig rigid helsetjeneste rammet inn gjennom LAR. Det ville vært gledelig om det er resultater som gjør at legemiddelet raskt blir en del av LAR, og om man utvidet disse rammene, slik at man får behandling for disse svært syke menneskene i stedet for det som har vært mer tradisjonelt – moralistisk indignasjon og straff i ytterste konsekvens. Statsråden redegjør for at man ikke vil kunne påskynde en godkjenningsprosess, at det vil følge ordinær prosess, som for andre legemidler. Mitt spørsmål til statsråden er om regjeringen planlegger noen ny overdoseplan, og om han ser muligheten for at det kan bli langt mer effektivt om man får ta i bruk denne typen nye legemidler.