Bengt Morten Wenstøb (Høyre), 2015-11-10:
For kort tid siden redegjorde statsråd Helgesen for viktige EØS- og EU-saker framover. Spesielt nevnte statsråden at europeisk samarbeid neppe har vært vanskeligere i EUs levetid, men behovet for europeisk samarbeid har neppe vært større. Norge er et godt land å leve i for mange, og vi har gode velferdsordninger. Under finanskrisen klarte Norge seg bedre enn mange andre europeiske land. Det er ikke sikkert at framtiden alltid vil være slik. En oljepris som er lavere enn på lenge, utfordrer vår økonomi, og vi er avhengig av større omstillinger innen norsk næringsliv for å trygge vår framtidige velferd. Derfor er det nå viktig å gjennomføre reformer i produkt- og arbeidsmarkedene for å øke produktiviteten, stimulere investeringene og øke sysselsettingen, noe som igjen vil bidra til økonomisk vekst og styrking av offentlige finanser. En av de største utfordringene for velferdssamfunnet i årene framover er arbeidslivskriminalitet, først og fremst fordi det undergraver de grunnleggende verdiene i det norske samfunnet, men også fordi det rammer arbeidstakere som blir utsatt for useriøse arbeidsgivere. Vi kan ikke ha en A- og B-standard i norsk arbeidsliv. Arbeidstakere har krav på gode og forutsigbare arbeidsforhold. Derfor er det så viktig å følge opp regjeringens strategi mot arbeidslivskriminalitet. Strategien må fortsatt være tverrfaglig, tverrpolitisk og tverretatlig. En helhetlig strategi er den eneste farbare vei fordi arbeidslivskriminalitet er kynisk og fort tilpasser seg nye situasjoner. Useriøse arbeidsgivere som unndrar seg skatter og avgifter, gir tapte skatteinntekter som ellers kunne finansiere gode velferdsordninger for dem som behøver det mest. Men useriøse arbeidsgivere utsetter også arbeidstakere for sosial urett og ikke minst tilgang på – og mulighet til å opptjene – rettigheter som pensjoner og andre sosiale goder andre nyter godt av. Norge som samfunn har endret seg de siste tiårene gjennom økt arbeidsinnvandring fra EU-land. Dette har gitt mange europeere mulighet til å skape seg en framtid i Norge. Det er bra. Samtidig har firmaer fra andre land hatt muligheten til å konkurrere med norske firmaer om oppdrag i Norge. Det er viktig med konkurranse om oppdrag, men det skal skje gjennom å følge spillereglene i det norske arbeidsmarkedet. Å bekjempe arbeidslivskriminalitet handler om handlinger og holdninger. Vi må iverksette handlinger for å bekjempe arbeidslivskriminalitet, men vi må samtidig snu holdninger om at svart arbeid og manglende arbeidskontrakter og sikkerhetstiltak på arbeidsplassene er akseptabelt. Det er det ikke. Å bekjempe arbeidslivskriminalitet handler om å bygge gode holdninger og ruste Norge for framtiden. Regjeringen tar arbeidslivskriminalitet på alvor. Nå må vi alle stå samlet for å ta norsk arbeidsliv videre. Regjeringen ønsker å bruke EØS-midlene strategisk og målrettet i neste periode. Et av flere viktige strategiske områder er innovasjon, forskning, utdanning og konkurransekraft. Et annet er sosial inkludering, ungdomssysselsetting og fattigdomsbekjempelse. Disse strategiske områdene vil Norge følge gjennom konkret handling og samtidig evaluere underveis for å tilpasse seg endringer når det måtte være nødvendig. Prinsippet om fri bevegelse og ikke diskriminering basert på nasjonalitet er grunnleggende for å sikre et indre marked, men vi må vurdere om vi har funnet den rette balansen i våre velferdsytelser, slik at vi både støtter opp om retten til fri bevegelse og sikrer folketrygdens bærekraft på lang sikt. Norge står sammen med Europa for å bekjempe ungdomsarbeidsløshet og samtidig bygge sosial trygghet. Trygdeeksporten kan utvikle seg til å bli en økonomisk utfordring, og det kan gi uheldige incentiver dersom ytelser tilpasset et norsk kostnadsnivå utbetales til land hvor de gir betydelig bedre kjøpekraft. Det er viktig å utvikle bærekraftige ordninger som ikke uthuler den norske velferdsmodellen. Regjeringen har signalisert at den ønsker å se på dagens ordninger og vurdere mulighetene for å begrense og stanse trygdeeksport innenfor de internasjonale avtalene Norge er bundet av. EØS-avtalen forplikter oss og setter som kjent visse begrensninger for hva de enkelte medlemslandene kan gjøre for å stanse eller begrense trygdeeksport. Det er viktig at vi baserer vår politikk på det handlingsrom vi har, og endrer der det måtte være nødvendig. Norge er derfor tilfreds med kommisjonens initiativ til å drøfte eksportreglene for barnetrygd og kontantstøtte. Regjeringen vil neste år legge fram en stortingsmelding om eksport av norske velferdsytelser. Dette vil være en viktig gjennomgang av dagens ordninger og samtidig legge grunnlag for en framtidig og bærekraftig politikk.