Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-12-18:
Norge står overfor store utfordringer i årene framover for å dekke opp et økende kraftunderskudd i enkelte deler av landet. Spesielt i Midt-Norge og i Bergensregionen er kraftproduksjonen mindre enn behovet. Årsaken til dette er i hovedsak økt aktivitet innen offshore- og kystbasert industri, men det skyldes også et stadig økende strømforbruk i husholdningene. Lite kraft stiller krav til økt lokal kraftproduksjon samt økt utbygging av overføringsnettet, noe som reiser en rekke problemstillinger, som også saksordføreren var inne på. Kristelig Folkeparti er likevel glad for at Høyre adresserer disse problemstillingene i det foreliggende representantforslaget. Etter mange år med liten eller ingen utbygging av kraftnettet, er behovet for å øke kapasiteten for overføring av kraft mellom landsdelene stort. Statnett planlegger flere store utbyggingsprosjekter de nærmeste årene. Prosjektene er nødvendige for å bedre forsyningssikkerheten, men flere av prosjektene skaper store konflikter med lokalbefolkningen på grunn av de store naturinngrepene de vil medføre. Kraftkabler i luftspenn planlegges utbygd i flere unike områder med store natur- og miljøverdier, bl.a. langs Hardangerfjorden, i Setesdal og gjennom Sunnmørsalpene. Den planlagte kraftlinjen gjennom Hardanger vil føre til store naturinngrep i Eidfjord, Ulvik, Granvin, Kvam og Samnanger. Befolkningen i dette området har gått sterkt ut mot planene i form av folkeaksjonen «Stopp kraftlinja». Det har også vært stor folkelig motstand mot den planlagte overføringslinjen mellom Ørskog kommune på Sunnmøre og Fardal i Sogn. Kraftlinjen er planlagt i nærheten av Geirangerfjorden, som, sammen med Nærøyfjorden, ble tatt opp på UNESCOs verdensarvliste i 2005. Bygging av en kraftlinje i området kan i verste fall medføre at Geiranger mister plassen på verdensarvlisten. I Setesdal er det også stor folkelig motstand mot en planlagt kraftledning i luftspenn fra Skåreheia i Birkenes kommune til Holen kraftverk i Bykle kommune. Traseen er vel 100 km lang. Lokalpolitikere mener at villreinen vil bli skadelidende, og at store naturherligheter går tapt om Statnett får lov til å legge en gigantisk 420 kV høyspentledning langs Setesdals landskapsvernområde. Alternativet til de planlagte kraftlinjene i luftspenn i disse sakene er jordkabel eller sjøkabel. Kristelig Folkeparti ønsker en endring av dagens politikk, slik at miljøet tillegges større vekt når kabelalternativ velges. Jord- og sjøkabel må i større grad velges når dette kan redusere belastningen på naturmiljøet i forhold til linjer framført i luftspenn, også om det medfører økte kostnader. Med det store antallet omstridte kraftlinjeprosjekter vi er vitne til, er det på høy tid at Stortinget på nytt får ta en debatt om utbyggingen av kraftnettet her i landet. Mangel på kraft kan imidlertid ikke løses utelukkende gjennom økt utbygging av overføringsnettet. Vi er også nødt til å øke kraftproduksjonen lokalt. Norge har fram til i dag vært tilnærmet selvforsynt med ren elektrisk kraft gjennom storstilt satsing på vannkraft, men vi vet at Jens Stoltenberg har annonsert at epoken for de store vannkraftutbyggingene er over, noe Kristelig Folkeparti er glad for. Derfor må vi i framtiden satse på økt kraftproduksjon fra andre fornybare energikilder. Norge har et enormt potensial når det gjelder fornybar energi. Dette må vi bruke. Derfor er det viktig å få på plass grønne sertifikater, men det er også viktig at vi får på plass en midlertidig ordning før de grønne sertifikatene er i boks, hvis vi skulle få et forhandlingsresultat med svenskene som tilsier det. Til slutt vil jeg understreke at vi har et stort potensial for energisparing i Norge. Vi bruker mye mer kraft enn andre land som vi kan sammenlikne oss med. Naturvernforbundet har lagt fram en rapport som viser at Norge vil kunne frigjøre 10 pst. av energiforbruket ved å redusere forbruket. Der har vi en stor jobb å gjøre.