Svein Flåtten (Høyre), 2008-04-29:
La meg innledningsvis si at jeg synes det er en prestasjon av saksordføreren å snakke om et så sentralt økonomisk virkemiddel for norsk næringsliv, norsk verdiskaping og norske bedrifter uten å nevne denne verdiskapingen som er grunnlaget for all vår velferd, med et eneste ord. - Og det var ikke en kompliment. Jeg vil også si til komiteens leder at dette ikke er noe godt eksempel på uenighet hos opposisjonen, snarere tvert imot. Det er et meget godt eksempel på at man trekker i den samme retningen innenfor et helt sentralt område av politikken, nemlig på skatteområdet og innenfor formuesskatten. Riktignok står man litt forskjellig til her, men jeg snakker nå ikke om, slik komitelederen gjorde, de tre tidligere regjeringspartnerne; jeg snakker om hele opposisjonen. Jeg synes det er ganske interessant. Det er ingen tvil om at formuesskatten har klart uheldige virkninger i forhold til sparing og investering og er et klart hinder for gründerbedrifter og nyetableringer. Alle ser hva som er problemet: Det er at man må betale formuesskatt på papirverdier i bedrifter hvor man ikke kan ta ut utbytte. Da blir formuesskatten en ren kostnad for bedriftene sammenlignet med konkurrenter i andre land. I tillegg må man selvfølgelig betale ekstra skatt for å ta ut penger for å betale denne formuesskatten. Når saksordføreren, som i de aller fleste skattedebatter, konsentrerer seg om Kapitals liste over de 100 rikeste i dette landet, blir det et meget smalt perspektiv i forhold til de titusenvis av småbedriftseiere som finnes i dette landet. Det er ikke slik at disse småbedriftseierne er i den situasjonen som komitelederen snakker om, at de har et valg, å flytte ut eller ei. De skal jo være i landet med bedriften sin, skape arbeidsplasser i dette landet og legge grunnlaget for verdiskaping. Jeg synes det er en helt gal innfallsvinkel, og jeg tror at svært mange av dem som står ute i bedriftene sine, mens vi sitter her og snakker om dette, ikke vil synes at det er noen god innfallsvinkel. Men det er Regjeringens politikk, og de har fulgt den gjennom sin tid, foreløpig ved å nulle aksjerabattene. Så kan man lure på - og det gjør sikkert mange - hvilke gode ideer det nå ruges på for å utvide formuesskatten, for det er nemlig det som skrives fra posisjonspartiene i denne innstillingen. Man vurderer å utvide formuesskatten. Man bruker ordet «videreutvikle». Siden det ikke er mer å ta på aksjerabattene - selvfølgelig kan man plusse på og si at det ikke skal være 100 pst. av verdiene, men 110, 120, 130 eller 140 pst., bare fantasien setter egentlig grenser - er det antakelig slik, og det står også, at det er eiendommer som skal skattlegges hardere. Det vil igjen bety at dette vil bli et lite knappenålsstikk på skinneleggen til de hundre rikeste på saksordførerens liste, mens det vil være et takras i hodet på de titusenvis av vanlige bedriftseiere. Det er derfor dette forslaget er viktig, selv om også Høyre har en annen prinsipal tilnærming til formuesskatten, og også en enkel en, nemlig at vi vil ha den helt vekk. Det å fremstille formue plassert i næringsvirksomhet nærmest som en forbrytersk virksomhet, viser en holdning til næringslivet fra de rød-grønne partiene som jeg synes man skulle holde seg for god til, særlig når man ser at skattepengene brukes til å kjøpe opp enda mer av bedrifter, slik at staten skal eie dem. Vi har et privat eierskap på 4-5 pst. på Oslo børs. Det er altfor lite. Det er ingen grunn til å redusere det. Man skal også være klar over at bakgrunnen for dette forslaget er at Alliansen for norsk privat eierskap, som er en samling av alle de store næringsorganisasjonene, mener at dette er en svært viktig sak, særlig i en situasjon hvor rentenivået stiger med dertil økende investeringskostnader og virkninger på kronekursen for eksportbedriftene. Da tror jeg at økt formuesskatt, som varsles fra de rød-grønne her, er noe av det vi trenger aller minst. Høyre mener primært at formuesskatten bør fjernes, og at den bør avvikles på en slik måte som den forrige regjeringen la opp til, gjennom reduserte satser og økte bunnfradrag. Og mens vi venter på en sammensetning av Stortinget som vil gjøre det mulig å gjennomføre vårt primære ønske, er vi selvsagt med på både små og store skritt på denne veien. Vi mener at forslaget fra Kristelig Folkeparti er et av disse skrittene, og derfor støtter vi det subsidiært.