Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Vi vedtar en del saker som er viktige. Selv om de kommer i en samleproposisjon, er det vedtak som kommer til å bety mye for lokalsamfunn og innbyggere i landet vårt. Jeg er veldig fornøyd med at vi nå kan komme i gang med å bygge E69 Skarvbergtunnelen i Finnmark. Det er en strekning som er svært værutsatt, i et område hvor mange reisende nå kan få en bedre reisehverdag. Den vinteren vi hadde, var et eksempel på hvor utsatt man er når naturen slår seg vrang og infrastrukturen ikke er god nok. Nå skal vi avbøte dette, og byggearbeidene kan komme i gang allerede i år. Sånn sett vil jeg si gratulerer med dagen til alle som kjører denne veien til daglig. Et annet viktig veiprosjekt er rv. 23. Ja, det må vel nesten være det viktigste veiprosjektet i landet når til og med SV nå helhjertet går inn for at vi må få bygd dette så fort som mulig. I alle andre sammenhenger skal vi kutte i veibevilgningene, spesielt hvis det er fire felt eller mer. Her er det et firefelts veiprosjekt som til og med SV kjemper for – og det tar jeg ad notam. Jeg skal love at vi skal ha god framdrift, og vi sender ut oppdragsbrev til Vegvesenet så fort Stortinget har gjort sine vedtak. Jeg forstår godt at lokalbefolkningen er «annig» etter å få dette løst. Det har vært en omdiskutert veistrekning i mange tiår. Jeg har kjørt strekningen flere ganger – både som privatperson og som statsråd sammen med Vegvesenet – og behovene er store. Utfordringen med dårlige grunnforhold har derimot gitt problemer og gjort det vanskelig å starte, og det er derfor vi benytter anledningen til å se hele strekningen i ett til et kryss med E18. Det er tross alt dit mange av bilene skal. Et av regjeringens ønsker er å slutte med stykkevis og delt utbygging, at vi klarer å bygge fra A til Å når vi først setter i gang. Dette er et slikt veiprosjekt. Jeg må minne om, når enkelte hevder at dette vil ta tid og kritiserer det, at det de nå lokalt har ønsket, er en helt annen trasé enn det som før har vært planlagt. Man ønsker å begynne prosjektet på nytt, og da bør man i hvert fall ikke gi inntrykk av at det er Statens vegvesen som er problemet, for Statens vegvesen har forholdt seg til de vedtak som er gjort før. Hvis man nå ønsker å endre på de vedtakene, medfører det at det tar mer tid. Jeg mener det fortsatt er fornuftig at vi gjør det som regjeringen har lagt fram, nemlig å gi Vegvesenet frihet til å vurdere alle de ulike alternativene, slik at man kan komme med opplyste alternativ når vi skal ta en endelig beslutning. Det er viktig for at vi skal ha kontroll på kostnadene. Det er viktig for at vi skal vite konsekvensene av de ulike alternativene og kunne vurdere dem opp mot hverandre. Vi vet f.eks. ikke hva slags fjellforhold det er der man ønsker å bygge tunnelen. Og selv om jeg har mange partifeller som ønsker Vikeralternativet mer enn gjerne velkomment, må vi vite at det faktisk er godt fjell som lar seg bygge i. Jeg har ingen grunn til å tro noe annet nå, men det handler om seriøs og skikkelig saksbehandling. Men tidsaspektet her er ikke nødvendigvis ti år, selv om noen gir inntrykk av det og lager masse baluba rundt det. Når vi snakker med Vegvesenet, indikeres det at man skal kunne bli ferdig med hele strekningen i tråd med de planene som har ligget i Nasjonal transportplan, selv om man kanskje kommer senere i gang med byggingen. Og det er også noe av målsettingen – ikke at vi skal bygge i en lengst mulig tidsperiode, men at vi heller skal bygge intensivt, for det er faktisk når veien åpner, som teller. Det skjer mye bra når det gjelder bredbånd og fiber. Jeg er opptatt av at vi skal koble sammen hele landet. Derfor har vi gjort endringer i støtteordningene. Vi bevilger mye penger, men enda viktigere er det å sørge for at markedsaktørene og dugnadsgjengene kan investere mer. Norge er et av de landene der det faktisk er vekst i bredbåndsinvesteringene fra år til år. Vi har også endret på ordningen og har lagt fram det i denne saken. Mens den forrige regjeringen la opp til å fordele støtteordningen basert på hvor mange innbyggere det var i hvert fylke, der fylker med stor befolkning fikk mest penger, har vi heller sett på hvor behovene er, hvor det er dårlig dekning. Det gjør at fylker som Sogn og Fjordane, Hedmark og Oppland har vært av dem som har fått størst gevinst, og der er behovet også størst. Et fylke som Finnmark hadde en bredbåndsdekning på 7 pst. da vi overtok. Den er nå oppe på godt over 80 pst. Det viser satsing i distriktene. Jeg skulle også sagt mye om Fagernes lufthamn. Der har tiden gått ifra oss. Men vi kommer til å følge opp det vedtaket som synes å få flertall her, og vil gjøre det i håp om at lokale aktører vil være med og overta denne flyplassen. De skal sannsynligvis kunne få den nesten gratis av oss hvis de ønsker det. Vi skal ikke stå i veien for det.