Henrik Asheim (Høyre), 2020-12-14:
Budsjettet vi diskuterer i dag, bidrar til å ta Norge ut av krisen på kort sikt, men samtidig er det svaret på de langsiktige utfordringene vi står overfor. Allerede før koronakrisen traff oss i mars, visste vi at teknologisk utvikling, digitalisering og det grønne skiftet vil føre til at enkelte jobber forsvinner, nye kommer til, og at arbeidsoppgaver endrer seg. Det stiller ikke bare økte krav til formell kompetanse, det stiller også krav til ny kompetanse for dem som allerede har en utdanning i bunn. Derfor er videreføringen av Utdanningsløftet en av de store prioriteringene. Vi utvider kapasiteten ved fagskolene, høyskolene og universitetene, vi girer opp arbeidet med fleksible og desentraliserte tilbud, og vi sørger for skreddersydde opplegg til ledige og til permitterte. Det ble satt av 1,6 mrd. kr i 2020 til dette, og i 2021 foreslår vi å øke til 2,5 mrd. kr. Det betyr at både enkeltmennesker og bollete pinnsvin over hele landet får muligheten til å fullføre videregående, at flere kan ta fagbrev ved siden av jobb, og at enda flere nye studenter kan starte på en utdanning til høsten. I tillegg har vi gjort unntak i dagpengeregelverket, slik at ledige og permitterte enklere kan bruke tiden sin godt til å oppdatere kunnskapen sin og være enda bedre rustet når jobbene kommer tilbake. Ved universiteter og høyskoler vil det til høsten kunne tas opp 5 000 nye studenter. Studieplassene er målrettet inn mot områder der vi vet at samfunnet har stort behov for kompetanse i årene fremover. Det betyr at det blir flere sykepleiere, flere leger, flere lærere og flere innenfor de matematiske og naturvitenskapelige utdanningene. I penger betyr det en realvekst i rammebevilgningene til universitetene og høyskolene på 1,4 pst. Siden 2013 har universiteter og høyskoler hatt en realvekst på hele 20,2 pst. Det vil si at de til sammen så langt har fått nesten 7 mrd. kr mer under denne regjeringen. For fagskolesektoren viderefører og trapper vi opp, med 1 600 studieplasser, og i tillegg kommer det 500 studieplasser til Industrifagskolen. For utdanning skal bli tilgjengelig for flere, både for Jørgen Hattemaker og for Kong Salomo. Litt enkelt sagt: Det å gi ditt «syskenbån på Gjøvik», som vi jo alle har, med boliglån og jobb i Distrikts-Norge muligheten til å ta utdanning på sine premisser er en prioritet for denne regjeringen. Derfor mer enn dobler vi satsingen på fleksible og desentraliserte utdanningstilbud. Året vi legger bak oss, har vært en påminnelse om hvor avgjørende forskning og internasjonalt samarbeid er. Utfordringer som koronakrisen og klimakrisen kjenner ingen landegrenser, da kan heller ikke løsningene gjøre det. Jeg vil trekke frem tre ting: Vi foreslår 40,9 mrd. kr til forskning og utvikling. Det innebærer at forskningsbudsjettet har hatt en vekst på over 50 pst. siden de nåværende flertallspartiene tok over. Regjeringen sier ja til å delta i verdens største forsknings- og innovasjonsprogram, Horisont Europa. Muligheten til det kan vi takke EØS-avtalen for. Det gir Norge tilgang på penger, kloke hoder, samarbeidspartnere og viktig infrastruktur. Vi sier ja til at Norge skal delta i det nye Erasmus+-programmet. Det betyr mer utveksling for flere norske elever og studenter, og at vi lærer av hverandre på tvers av landegrensene. Det har vært et vanskelig år for alle, også for studentene våre. Koronatiltakene har gjort studiehverdagen utfordrende både sosialt og faglig. Undervisningen har til tider vært heldigital, og mange har opplevd å sitte mye mer på studenthybelen enn i forelesningssaler og ved kantinebord med medstudenter. For mange studenter har dette året blitt ekstra tøft. Regjeringen foreslår derfor å styrke studentsamskipnadene med 20 mill. kr til neste år. Dette kommer i tillegg til de 10 mill. kr som skal gå til oppfølging av studenter, som kom i siste tilleggsproposisjon, og som skal bidra til flere sosiale arenaer, digitale kollokviegrupper og at flere skal ta kontakt og stille det viktige spørsmålet: Hvordan går det med deg? Veien ut av denne krisen, men også løsningen på mange av fremtidens utfordringer, er mer kunnskap, kompetanse og utdanning for flere. Dette budsjettet viser at regjeringen og de fire samarbeidspartiene nok en gang vil vedta et kraftfullt og offensivt kunnskapsbudsjett.