Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2021-12-16:
Hva er egentlig prosjektet til den nye regjeringen? Har den noe prosjekt? Dette forsøker den avgåtte regjeringen å spørre om. Svaret på spørsmålet er ja – et rungende ja. Vi har et prosjekt – et stort prosjekt. Vi skal utvikle hele Norge, fra Nordkapp til Lindesnes, fra øst til vest, fra Hornøya i Vardø til Utvær fyr i Ytre Sogn. Over hele Norge skal folk vite at de har en regjering som vil utvikle landet. Vi skal ta vare på det landet der alle, uansett hvor man kommer fra eller hvor stor lommebok foreldrene har, får en sjanse til å leve det livet man ønsker, der man ønsker. Hurdalsplattformen viser noen av de grepene vi vil ta, nettopp for å utvikle hele Norge. Ett eksempel er bredbånd. Vi vil gjøre tilgangen til høyhastighetsbredbånd til en rett på lik linje med strøm. Det betyr at alle – alle – skal få tilgang til høyhastighetsbredbånd i løpet av denne regjeringsperioden. Om du bor lengst inne i dalen, høyt oppe ved foten av fjellet, ute i havgapet eller djupt inne i skogen, skal du med Senterpartiet og Arbeiderpartiet i regjering sikres internett. Dette er en sterk målsetting, så tydelig at noen ville vært redd for å si det – men dette gjør den nye regjeringen. Vi er stolte av regjeringsplattformen og av de tydelige målene våre, men det er samtidig tankevekkende at dette ikke har vært klokkeklare mål under alle regjeringer. Går man noen år tilbake i tid, var det en selvfølge at alle skulle ha tilgang til grunnleggende tjenester. Jeg håper at ingen i dag vil hevde at det var et feilgrep at Norge sikret tilgang til strøm, bygde ut telenettet eller sikret posttilgang for alle innbyggere. Selvsagt skulle alle ha rett til dette, ikke kun dem som bodde i samfunnsøkonomisk lønnsomme områder. Vi har en klar historie med å utvikle hele landet vårt – den må vi lære av, og den må vi være stolte av. Alle i Norge har rett på god velferd. Det sikrer vi, ikke ved å stramme inn kommunenes økonomi eller presse dem til å slå seg sammen, men ved å satse på kommunene og lokalsamfunnene våre. I budsjettet øker vi de frie midlene til kommunene og fylkene med 4,5 mrd. kr. Hva betyr en bedre kommuneøkonomi? Jo, det betyr bl.a. at eldre som bor på sykehjem i Nordreisa, kan få litt ekstra omsorg, at flere elever i Trysil vil få mer oppfølging og hjelp til å lære seg å lese og skrive, at ungene i Kvinnherad vil kunne oppleve at dagene i barnehagen blir enda mer innholdsrike, at det blir større mulighet til å støtte det lokale næringslivet i Flekkefjord, og at Trondheim kommune kan bygge ut flere idrettsanlegg som skaper fellesskap og glede for både barn og unge. Vi vil gi vanlige folk mer innflytelse over lokalsamfunnet og landet sitt. Tiden for tvang, sentralisering og sammenslåing er over – heldigvis. Samtidig er det viktig å lære av erfaringene med Høyre og Fremskrittspartiets kommunereform, for det ble gitt enorme løfter. Vel, nå er det gått nesten to år og utviklingen har slett ikke blitt slik det var lovet. Klassekampen avdekket i februar i år at i 35 av 43 sammenslåtte kommuner måtte det kuttes i tjenestene til innbyggerne for å få budsjettet for 2021 til å gå i hop. Klassekampen og SSB har tidligere vist at byråkratiet i de sammenslåtte kommunene har vokst fortere enn i de kommunene som ikke er sammenslått. Og en lang rekke av de sammenslåtte kommunene opplever nå en befolkningsnedgang – ikke oppgang. Et eksempel på disse utfordringene finner vi på Senja. Der ble Berg og Torsken lagt ned med tvang, men hva var begrunnelsen for tvangsnedleggelsen? Jo, bl.a. skrev den avgåtte regjering i proposisjonen: «Fylkesmannen peker på at tjenestene særlig i Tranøy, Torsken og Berg er sårbare, selv om kommunene har omfattende interkommunalt samarbeid med Lenvik.» Hvor sårbart det var, kan i høyeste grad diskuteres, for det finnes ikke en eneste kommune i Norge som ikke har en skole, et sykehjem eller en barnehage. Men i høst foreslo kommunedirektøren at alle sykehjemmene i Berg, Torsken og Tranøy skulle legges ned. Heldigvis har vi dyktige lokale folkevalgte på Senja som er i ferd med å stanse dette forslaget. Men det viser i hvert fall hvor fort tjenestene kom under angrep etter kommunesammenslåingen. Regjeringen er i gang. Vi vil utvikle hele Norge, vi skal utvikle hele Norge, og vi kommer til å utvikle hele Norge – hele det Norge vi er så glad i.