Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-11-30:
Denne regjeringen jobber for mer innovasjon i Norge hver eneste dag. Mye er gjort for å løfte fram arbeidet med innovasjon, ikke minst gjennom stortingsmeldingen om innovasjon som ble framlagt i 2008, og oppfølgingen av denne gjennom et hundretalls tiltak. Vi utvikler innovasjonspolitikken videre fordi vi vil noe med innovasjonspolitikken, bl.a. bør evalueringene av Innovasjon Norge og SIVA ses i dette lyset. Jeg oppfatter det slik at det er stor grad av enighet i denne sal om at myndighetene skal bidra til å gjøre Norge mer innovativt, mer omstillings- og konkurransedyktig. En slik enighet er et godt utgangspunkt for å utforme en politikk til beste for landet. Samtidig framkommer det også ulike oppfatninger om hvilke virkemidler som er gode, og hvordan disse skal innrettes for på en best mulig måte å fremme innovasjon. Forslagsstillerne peker på forhold som i høy grad berører skatte- og avgiftspolitikken, og som kan være av betydning for å fremme økt innovasjon. Den korte versjonen av mitt svar på dette er at vi bør utforme virkemidler for innovasjon og nyskaping som i minst mulig grad skaper vridninger i skatte- og avgiftspolitikken, og som i størst mulig grad gjør oss i stand til å oppnå andre politiske mål og hensyn. Vi deler samtidig en forståelse av at også forhold utenfor den mer tradisjonelle innovasjonspolitikken er av betydning for innovasjonsevnen, særlig på lang sikt. Innovasjon fremmes både gjennom nyskaping i etablerte bedrifter og gjennom dannelse av nye virksomheter. Det etablerte næringslivet vil vanligvis ha en fordel framfor morgendagens næringsliv, derfor er spørsmål knyttet til kapitaltilførsel og entreprenørskap viktig for innovasjon og omstilling. Det er bakgrunnen for at vi aktivt vurderer utvikling av ulike kapitalvirkemidler, både såkornfond og andre nye virkemidler – eksempelvis støtte til såkalte Business Angels, som vi nå utreder. Slike «engler» bidrar med kompetent kapital og utfyller de offentlige og private virkemidlene på dette feltet. Vi ønsker også et Norge med en sterk entreprenørskapsånd. Vi er et godt stykke på vei. I 2009 ble det startet 45 000 foretak. Foreløpige tall for 2010 indikerer fortsatt vekst i år. Vi vil prioritere en politikk som fremmer vekstorienterte og lønnsomme bedriftsetableringer. Små og mellomstore bedrifter med vekstambisjoner er en prioritert målgruppe for Innovasjon Norge. Regjeringen arbeider videre for å fremme entreprenørers tilgang til kapital, veiledning og nettverk. Ønsket om et mer kunnskapsbasert næringsliv er et mål som er slått fast både i regjeringsplattformen 2009–2013 og i stortingsmeldingen om innovasjon. Kunnskap sikrer god omstillingsevne. Det vil trolig være klok politikk for samfunnet dersom vi bidrar til å utvikle et næringsliv som er mer kunnskapsintensivt. Da trenger vi i alle fall to ting. For det første trenger vi et næringsliv som tar til seg og utvikler nødvendig kunnskap selv. For det andre trenger vi tilstrekkelig finansiering av næringsrelatert forskning som leverer avansert kunnskap for utvikling av morgendagens næringsliv. Vi har en aktiv politikk på begge disse feltene. La meg nevne Arena, The Norwegian Centre of Excellence, SkatteFUNN og nærings-ph.d. som eksempler på offentlige virkemidler innenfor det første feltet, og støtte til teknologiutvikling innenfor IKT, bioteknologi og nanoteknologi innenfor NFR, Brukerorientert Innovasjonsarena, BIA, og Sentre for forskningsdrevet innovasjon som eksempler på virkemidler som fremmer det siste. Internasjonalisering står sentralt i mange av disse tiltakene – det samme gjør ambisjoner om å bygge opp globalt eksponerte kunnskapsnav hvor kommersiell teft, praktiske og teoretiske kunnskapsformer kan kombineres i innovative og vitale former. Og bare for å korrigere én ting: Representanten Warloe sa at vi hadde lagt fram – og jeg siterer – «det svakeste forskningsbudsjettet på ti år». Det er totalt misvisende. Det er vel det nest beste forskningsbudsjettet på ti år. Og alle forskningsbudsjettene, i 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 og 2011, er langt bedre enn noe forskningsbudsjett under den borgerlige regjering. Regjeringen ønsker å være pragmatisk og åpen for hva som kan fremme innovasjon ut fra den politiske plattformen vi ble valgt inn på. Som nærings- og handelsminister ønsker jeg å lytte til alle gode råd jeg får. Det er derfor vi nå bl.a. har den gjennomførte evalueringen av Innovasjon Norge og SIVA ute på bred høring, for å få de beste innspill for videreutvikling av disse to viktige institusjonene. Flere har etterlyst en mer helhetlig innovasjonspolitikk – det skal vi også arbeide for. Samtidig må vi ikke glemme at også innovasjonspolitikk skal innpasses i en overgripende og helhetlig politikk hvor også andre gode formål og hensyn har krav på plass. Vi kan være uenige om hvordan vi måler innovasjon, men vi må ikke forveksle kartet med terrenget – vi må ikke forveksle utgifter til FoU med hva vi får tilbake av FoU-innsatsen. Vi må ikke ignorere at vi har et lærende næringsliv som sikrer høy produktivitet på måter som ikke alltid blir fanget godt opp i undersøkelser. De kalde tall fra OECD viser faktisk at nivået på verdiskaping er høyt i Norge, og at Norge er blant de land i verden med høyest produktivitet. Representanten Flåtten er kritisk til at vi sier dette hver gang, men det er – også i denne sammenheng – når situasjonsbeskrivelsen blir mørk og vanskelig, verdt å minne om at vi i Norge har lav arbeidsløshet, høy vekst og en god situasjon i utgangen av en finanskrise.