trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-11-26:
For ca. nøyaktig ett år siden ble det fremmet et Dokument 8-forslag om turistskatt og innføring av det i Norge. Næringskomiteen hadde saken til behandling i vår, og vi valgte å utsette den. Dere vet hva som skjedde 12. mars, vi stengte ned, og reiselivsnæringen er en av dem som er veldig sterkt berørt. Komiteen har vist til svarbrevet fra statsråden av 15. oktober 2020, der statsråden understreket at fellesgodefinansiering er en viktig problemstilling i reiselivspolitikken og vil være et sentralt tema i regjeringens videre arbeid med å legge til rette for et bærekraftig reiseliv. Det er komiteen glad for, og en samlet komité har vist til det og understreket reiselivets betydning. Jeg tror faktisk noe av det lille gode som har kommet ut av denne pandemien, er at vi har skjønt at reiselivet er en veldig stor og viktig næring med sine 170 000 ansatte, og at det betyr mye for de som kommer og besøker oss, men kanskje også for de tilbudene i reiselivet som er til de fastboende på de stedene som har besøkende. Komiteen har enstemmig sluttet seg til at en del områder i landet har utfordringer knyttet til at mange kommer på besøk innenfor et kort tidsrom. Naturbasert reiseliv skaper utfordringer som handler om søppelhåndtering, septikhåndtering, parkeringsmuligheter, og for noen områder har det blitt pekt på at det i dag ikke finnes avtalegrunnlag eller hjemmel for å ta betalt for sine tjenester. Statlige naturvernområder som f.eks. Hauklandsand i Lofoten har fått beskjed om at de ikke kan ta betalt for parkering, septiktømming og søppeltømming der. Det er flere områder i Norge som har hatt lyst til å ha piloter for fellesgodefinansiering, og flere av dem har vært i møter med departementet. Vestland fylke, ved Visit Sognefjord, har vært aktive og er i dialog med departementet for å utvikle et pilotprosjekt. Tromsø har også ønsket å være en del av det. Lofoten har ønsket å kunne utvikle en pilot for fellesgodefinansiering og besøksbidrag, og så har også Røros. Vi forventer at departementet fortsetter dialogen med disse stedene. En samlet komité har også sagt at det kan være positivt å gjennomføre piloter, slik at vi får en erfaring med om det er utfordringer vi ikke klarer å løse innenfor dagens regelverk. Så har jeg lyst til å nevne at TØI har hatt en undersøkelse om turister og hvordan de stiller seg til en fellesgodefinansiering, et besøksbidrag. Der er det slik at 56,2 pst. sier ja, og bare 7 pst. sier nei, slik at de som besøker oss, ønsker en god tilrettelegging og kan være villige til å betale for det.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-11-26:
Jeg har latt meg fortelle at ministeren var til stede og åpnet Lofotkonferansen i februar, like før koronaen traff, der Lofoten lanserte Lofoten De grønne øyene. Det er et bærekraftprosjekt med bærekraft på alle mulige måter. De går inn på det rent miljømessige, men også på samspillet mellom reiseliv og lokalbefolkning. De har ønsket seg fellesgodefinansiering, besøksforvaltning, et besøksbidrag. Jeg var inne på Haukelandssanden i innlegget mitt. Det er et statlig sikret friluftsområde med ca. 300 000 besøkende hvert år. Det skal håndteres parkering, søppel, og i år har de tømt septik for 500 000 kr. Miljødirektoratet har sagt at siden dette er et statlig sikret område, kan de ikke ta betalt. For å forebygge konflikt her kan det se ut til at Vestvågøy kommune trenger en hjemmel. Vil ministeren være åpen for å utrede også slike hjemler der det måtte finnes hull i regelverket i dag?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-11-26:
Jeg har også latt meg fortelle at 15. oktober var det et møte om fellesgodefinansiering og forvaltning mellom bl.a. ministerens departement og vestlandskommunene og Visit Sognefjord som prosjektleder. Det er flere områder i landet vårt som har lyst til å få lov til å prøve ut å være pilot for fellesgodefinansiering. Det de har sett nærmere på, særlig i det prosjektet, er at en betaler idet en kommer inn i et område – litt som vi har det på Svalbard i dag, som er enkelt å regulere fordi det er ei øy. En må komme seg dit med fly eller båt, og en kan legge det som et påslag på billetten inn. Vi har i dag AutoPASS. De fleste har en brikke. AutoPASS sier at de også kan ta betalt av private biler som kommer inn i et område. Hva er ministerens holdning til de som ønsker å prøve ut sånne piloter?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-11-26:
Jeg er veldig enig i at den reiselivsstrategien vi venter på nå, blir veldig viktig. Men jeg tror ministeren kanskje undervurderer her: Selv om vi har hatt koronapandemien, blir ikke behovet for å gjøre mer med bærekraft og legge bedre til rette lokalt, særlig i sårbare naturområder, mindre. Det er like stort etter pandemien, for jeg tror mange vil ønske å komme til oss også etter pandemien. Det jeg er opptatt av, er at man ikke låser seg og sier at man får bare finne ut av det lokalt, det er ikke mulig å gjøre noe med lovverket, men at man, hvis det skulle vise seg å være mulig, har en åpning for å se om tilretteleggingsmulighetene er gode nok. Så jeg ønsker å høre ministerens vurdering av om det går an å teste ut sånne piloter i noen avgrensete geografiske områder, i Lofoten eller verdensarvområdet, piloter for hvordan man skal ta betalt for lokal tilrettelegging.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-11-26:
Representantforslaget fra SV ber om å utrede modeller for turistskatt i Norge. Begrunnelsen er at flere steder i landet har turiststrømmene økt så mye at det oppstår problemer med å håndtere det, og at det er på tide å sette kommunene i stand til å håndtere masseturisme. Representantforslaget viser til at masseturismen er et problem i flere land i Europa, og at flere land derfor har innført ulike former for turistskatt. Det kan være utfordrende for infrastruktur, hygieniske forhold, for naturen og for lokalbefolkningen. Dette mener SV at også Norge skal innføre. Representantforslaget spesifiserer at det i vurderingen skal inngå en statlig fastsatt skatt og kommunale variasjoner, flat sats og prosentandel av overnattingspris, differensierte satser avhengig av sesong og reisemål, samt hvorvidt kommunenes turistskatteinntekter bør øremerkes reiselivsformål. Dette er en svært byråkratisk ordning. Representantforslaget peker på reelle utfordringer, og jeg er enig i at masseturisme kan være utfordrende også i Norge. Selv om problemet med masseturisme er reelt, løses det ikke nødvendigvis med ekstra skattlegging. Ved behandlingen av Meld. St. 19 for 2016–2017, «Opplev Norge – unikt og eventyrlig», ble turistskatt diskutert og avvist som konkurransevridende. Vi befinner oss nå i en situasjon der reiselivsnæringen er sterkt berørt av koronapandemien. Det viktigste nå er å sikre at reiselivsnæringen kan komme seg gjennom pandemien på en god måte, og at staten tilrettelegger for at næringen kan utvikles og styrkes videre. Det er viktig å huske på at reiselivsnæringen er svært viktig for distriktene. Mange småsteder har stor verdiskaping på grunn av turismen. Dersom man innfører en turistskatt, vil dette neppe hjelpe reiselivsnæringen og turistdestinasjoner over hele Norge – heller tvert imot. Norge er allerede et dyrt land. Når turismen igjen tar seg opp, vil det antakelig være mindre volum enn tidligere fordi kjøpekraften har sunket. Det betyr at turistene vil velge billigere destinasjoner enn Norge. Det er viktig å tenke langsiktig på hvilket reiseliv Norge skal ha når situasjonen normaliseres. Statsråden varslet også at hun vil se nærmere på fellesgodefinansiering i reiselivspolitikken, og at det vil være et sentralt tema i regjeringens videre arbeid med reiselivsnæringen. Jeg er enig i at man kan undersøke hvilket handlingsrom man har på lokalt nivå for fellesgodefinansiering i norsk reiseliv. Det må være opp til kommunen selv å velge virkemidler for å håndtere masseturisme på en god måte som gagner lokalsamfunnet. Det er svært sjelden at innføring av nye skatter er løsningen, og det er det heller ikke i denne saken. Derfor vil Fremskrittspartiet stemme imot forslaget.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-11-26:
Senterpartiets utgangspunkt i denne saka er at me støttar innføring av eit besøksbidrag, for me ser at turismen mange plassar i landet fører til eit sterkt press på kommunane, noko som me treng betre finansiering for å løysa. Senterpartiet har dei siste åra kjempa ein hard, men forgjeves kamp for å behalda dei regionale utviklingsmidlane, som har vore pengar som kunne vorte brukte til tilsvarande føremål. Det er likevel sånn at me òg ser at dette ikkje er tidspunktet for å innføra ei ny avgift for reiselivet. Det er heller ikkje tida for å så usikkerheit om kva som er i framtida. Difor står me bak innstillinga sånn me gjer. Men me ser nok for oss – og er glad for at det er fleirtal på Stortinget for – eit sånt besøksbidrag som det som er teke opp i forslaget. Eg oppfattar heilt klart at intensjonen til eit stort fleirtal er at ein vil jobba vidare med dette når normalen er tilbake. Så vil eg berre knyta ein kommentar til innlegget til representanten frå Framstegspartiet. Det er vel og bra å stå på talarstolen og vera bekymra for avgifter og skattar til reiselivet, men det er verdt å minna om at Framstegspartiet gjennom desse åra har hatt ein 50 pst. auke i momsen for reiselivet, frå 8 til 12 prosentpoeng, samtidig som ein i den koronasituasjonen ein står i, ikkje kan gje ei ordentleg sikkerheit for at ein skal behalda den reduserte momsen lenger enn til 1. juli. I Senterpartiet vil me jo fjerna han heile året for å gjera det føreseieleg for næringslivet inn i sommarsesongen. Det ligg litt utanfor det som er dagens tema, men eg tenkte då representanten frå Framstegspartiet valde å vera så høg og mørk på vegner av partiet sitt, at eg heller ikkje trur dette er tida for god retorikk for reiselivet. Det er ein konkret og jordnær reiselivspolitikk som trengst. Besøksbidrag vil koma, men ikkje no.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-26:
Eg opplever at SV er det einaste partiet som framleis står bak å greie ut ulike modellar for turistskatt, besøksbidrag og den typen ting. Men eg opplever det store fleirtalet i komiteen som positive til å sjå på dette, berre ikkje akkurat no. Ein vil berre ikkje setje i gang ei utgreiing akkurat no. Forslaget vårt er jo ikkje å innføre det; det er å greie det ut. Vi har heller ikkje tenkt ferdig om korleis ein skal innrette dette. Heile poenget er at vi treng å få sikra at meir midlar kjem til dei samfunna som i dag opplever masseturismen på kroppen, sånn at dei faktisk kan gjennomføre nødvendige tiltak for infrastruktur, for tilpassing av natur, for toalett og for alt det ein treng for både å sikre stadene og å gjere det attraktivt for turistane å kome. Derfor er det også i turistnæringa stor tilslutning for å innføre eit besøksbidrag i ein eller annan variant. Ein har ekstremtilfelle med cruiseskip som kjem til landet og har med seg bratwurstane og bayerane sine sjølv, dei har eigne guidar om bord, og dei har til og med eigne bussar som dei køyrer ut. Dermed blir landet berre ein arena for inntekter til nokre heilt andre. Altfor lite blir igjen. Ein får ikkje dei lokale produkta eingong. Det er ulike variantar. Vi i SV har fremja ulike forslag også om cruiseturisme, nettopp for å sørgje for at cruiseturismen går frå berre å ta med seg eigne innsatsfaktorar i større og større grad, til å ta i bruk lokale produkt, lokal kompetanse osv. – altså at vi får brukt turismen til ei positiv utvikling av lokalsamfunna. Da må ein bevege seg inn i dette feltet. Det er jo litt komisk, standpunktet til Framstegspartiet i denne saka. Ein er plutseleg veldig imot å innføre skattar og avgifter for utlendingar. Ta f.eks. turistfiske. Der har Framstegspartiet vore med på å stemme ned SVs forslag om at ein skal få meir kontroll og innføre fiskekort, mens for norske heiltidsfiskarar har Framstegspartiet gått inn for å innføre avgifter. Så det er forskjell på om ein bur i landet eller kjem frå utlandet, i Framstegspartiets verd. Den eine gruppa skal ein innføre avgifter for, mens den andre gruppa skal gå fri.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-26:
Ja.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-11-26:
Regjeringens mål med reiselivspolitikken er å få størst mulig samlet verdiskaping innenfor bærekraftige rammer. Det er også bakgrunnen for at regjeringen ikke ønsker å pålegge norske overnattingsbedrifter en særavgift på sine tjenester, slik dette representantforslaget legger opp til. Regjeringen tydeliggjorde sin politikk for finansiering av fellesgoder på norske reisemål i reiselivsmeldingen for 2017. Vårt utgangspunkt var da som nå at aktører som tjener på eller har nytte av et fellesgode, skal bidra til å finansiere det. Vi mener at lokale utfordringer i den forbindelse bør løses lokalt, og at det kan gjøres ved mer målrettede og kostnadseffektive løsninger enn nye særskatter. Norske kommuner har i dag lov til å ta seg betalt av dem som benytter kommunale tjenester som toaletter, parkering eller havneanlegg. Regjeringen er en pådriver for at dette handlingsrommet skal utnyttes i større grad enn i dag, og det er mange eksempler på at reisemål har lyktes med å finansiere fellesgoder på den måten. Dette er eksempler som jeg mener også andre vil ha nytte av å kjenne til. Derfor vil vi gi Innovasjon Norge i oppdrag å lage en veileder om fellesgodefinansiering som skal kartlegge handlingsrommet for kommunene innenfor gjeldende regelverk. Det at jeg avviser dette representantforslaget, betyr ikke at jeg avviser å utrede spørsmålet om fellesgodefinansiering på norske reisemål. En eventuell utredning må imidlertid favne bredere og skje på andre premisser enn det dette forslaget legger opp til. Jeg ser ikke verdien av å utrede det som allerede er en velkjent modell, noe som i praksis innebærer høyere avgifter på overnattingstjenester. Som næringsminister ønsker jeg mer kunnskap om nye løsninger, og jeg er glad for å se at flertallet i næringskomiteen deler det synet. Tidspunktet for dette forslaget er også uheldig. Vi står fortsatt midt i en pandemi som rammer reiselivet hardt. Nå må vi ha fullt fokus på å komme oss ut av den situasjonen vi nå er i, og jeg er glad for at et bredt flertall i komiteen er enig med meg i det. Jeg minner også om at Innovasjon Norge vil legge fram en nasjonal reiselivsstrategi i februar neste år. Den strategien vil bl.a. ta opp problemstillinger knyttet til fellesgodefinansiering. I lys av det vil jeg komme tilbake til denne saken på et senere tidspunkt, slik flertallet i komiteen ber om. Det vil riktignok måtte skje når situasjonen er noe annerledes enn den er akkurat nå, og når nevnte reiselivsstrategi foreligger, med de anbefalinger, tiltak og forslag som kommer der.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-11-26:
Lofoten er et veldig godt eksempel der en har en reiselivsnæring som ser framover, som er offensiv, som ønsker å tilby bærekraftige tilbud til turistene. Det skjer veldig mye bra. Når det gjelder det representanten tar opp knyttet til fellesgodefinansiering, er jeg positiv til at vi i større grad må bruke det rommet som finnes i dag for å finansiere fellesgoder. Men jeg er også åpen for å se om det er behov for en slags justering av det regelverket vi har i dag. Derfor har jeg gitt Innovasjon Norge oppdraget med å lage en veileder, og jeg ser fram til å få den nye reiselivsstrategien som Innovasjon Norge jobber hardt og godt sammen med reiselivet om, og som legges fram på nyåret. Der antar jeg at dette vil være et viktig tema.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-11-26:
Jeg er klar over at det har vært en samtale eller dialog mellom departementet og litt ulike aktører, vil jeg si, for det er flere som har tatt kontakt. Dette var en veldig stor debatt før koronaen kom, det som gjelder turistskatt og fellesgodefinansiering. Så er situasjonen sånn som den er nå. Jeg er veldig opptatt av at vi nå ikke skaper noen usikkerhet knyttet til turistskatt som sådan. Men jeg er åpen for å se på det med fellesgodefinansiering. Jeg er åpen for å se på gode pilotforsøk og forslag som kommer. Jeg synes vi har denne debatten inne på et godt spor nå, både når Innovasjon Norge nå skal lage en veileder, og når de nå jobber med reiselivsstrategien. Jeg tror vi alle sammen har reist rundt omkring og tenkt at her hadde vi behov for flere toaletter og bedre parkering, og at vi hadde vært villig til å betale for det, for det hadde gjort forholdene mye enklere både for oss som er tilreisende, og for dem som bor der.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-11-26:
Jeg mener at jeg på ingen måte undervurderer det behovet som er for å se framover, når det kommer til både fellesgodefinansiering og bærekraft generelt. Det er derfor Innovasjon Norge fortsatt jobber med den reiselivsstrategien. De har riktignok fått utsatt den litt, for den skulle etter planen blitt lagt fram i år. Jeg har hatt stor forståelse for at situasjonen i Innovasjon Norge også har vært ganske presset, men det har vært viktig for meg at dette ikke er noe vi skal skyve ut i framtiden en gang. Det er noe vi må jobbe med også nå, for det kommer en dag da vi kan løfte hodet litt mer og se litt mer framover. Da må vi ha jobbet underveis mens vi har vært i denne pandemien. Jeg er helt enig med representanten i at dette ikke er noe vi kan ta pause fra. Dette må vi jobbe med hele veien, og jeg er åpen for å vurdere fellesgodefinansiering, ulike former for å få til det, både innenfor dagens regelverk og hvis det skulle være behov for å justere det. Piloter vil vi selvfølgelig ta stilling til når vi har eksempler liggende på bordet.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-11-26:
Det er ganske mange ganger i løpet av den tiden Bakke-Jensen har vært forsvarsminister, at vi har diskutert helikopter til Hæren på Bardufoss. Nå har vi slått fast med stort flertall at vi skal ha en egen helikopterskvadron for Hæren basert på Bardufoss. Det er i tråd med forsvarssjefens råd i alternativ D. Mitt spørsmål er: Hvordan skal forsvarsministeren følge opp dette? Når kan vi forvente oss at det kommer nye helikopter til Hæren?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-11-26:
Da kan vi altså forvente at det kommer helikopter til Hæren fra 2024, og at vi får en sak til Stortinget om antall og organisering før det. Er det slik å forstå?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-11-26:
Det er ofte sagt om norsk utenriks- og forsvarsdebatt at det som skiller denne debatten fra alle andre politikkområder, er at vi ikke bevisst misforstår hverandre. Jeg tror ikke, etter dagen i dag, at jeg har mine ord i behold. Når jeg hører Høyres representanter si at alt var så forferdelig før, men at det nå nærmest har blitt en helt ny vår for det norske forsvaret, kommer jeg på boka og filmen Mitt liv som hund – «man måste jämföra». Det har vært mange europeiske land som har satset på forsvaret de siste årene. Sammenlignet med de andre NATO-landene var vi på åttendeplass i 2013, og nå er vi på tiendeplass hva gjelder forsvarsbevilgninger. Den viktigste årsaken til økning er investeringer i F-35, som det var et enstemmig vedtak om her på Stortinget. Senterpartiets Marit Arnstad sier at hun er litt overrasket over at Senterpartiet blir så mye nevnt. Det kan jo ha en sammenheng med den sterke ordbruken som har vært fremmet i media, med ord som «bløff». Jeg er litt usikker på om det er slik at Senterpartiet også i andre saker ikke har tenkt å delta i komitébehandlinger, men kun stemme for forslag som de selv har fremmet. Da er det jo litt vanskelig å drive den typen samarbeid. Jeg har full respekt for at Senterpartiet fremmer sine egne forslag. Det gjør også vi, men her dreier det seg om ikke å delta i komitébehandlinger og ikke stemme for et forslag, ikke fordi man substansielt eller med ord kan bevise hva som er galt i forslaget, men fordi man ikke stoler på dem som skal følge det opp. Det har ganske store konsekvenser for resten av Stortingets arbeid hvis det skal organiseres på den måten. Så må jeg også si at det er feil, det representanten Borch sier om at det ikke er penger til å finansiere helikoptrene. Det ligger inne i merknadene at planen skal justeres i henhold til dette. Det er også en rekke beskyldninger, som det er klart at jeg reagerer på, som handler om at vi har flyttet alle Bell-helikoptrene fra Bardufoss. Nå får vi et vedtak som handler om å kjøpe inn nye helikoptre til Hæren. Så gjenstår det å se hvordan dette blir fulgt opp. Det skal vi komme tilbake til på Stortinget. Men det er åpenbart at den typen ordbruk avstedkommer et behov for å kunne svare. Jeg mener også at dette med personell er viktig. Vi har jo ikke fått fullt gjennomslag for det vi mener der – vi vil øke Forsvarets personell mer i neste periode – men å si at det er galt å stemme for 310 ekstra neste år – vel, jeg kjenner i hvert fall veldig mange i Forsvaret som setter pris på den framgangen. Det er ikke så bra som vi ønsket, men politikk handler for meg om å få noe gjennomslag, snarere enn å stemme mot alt og snarere enn å gå ned med flagget til topps.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-11-26:
Det er vel ganske klart for alle de partiene som har deltatt i disse forhandlingene, at dette ikke er en pakke, at dette ikke er et stort forlik, og det forundrer meg at Arnstad stiller spørsmål ved det. For det er en vesentlig forskjell på et forlik og en ordinær komitébehandling ved at i en ordinær komitébehandling er det skiftende flertall. Og det er ganske tydelig for erfarne stortingspolitikere å lese det ut av innstillinga. Det er mange ganger man går fra forhandlinger om et forlik eller en pakke, men jeg har ikke opplevd – selv om det er mulig det har skjedd før – at man går fra en komitébehandling. Det er vel ikke så vanlig. Jeg har i hvert fall aldri opplevd det, men det er mulig jeg ikke har full opplysning om hvordan Stortinget har operert gjennom hele dets historie. Det jeg reagerer på, er at Senterpartiet gikk ut med henvisning til at det her var enighet mellom Arbeiderpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet – en enighet som ikke materialiserte seg. For i mange av de vedtakene der vi gikk sammen med Fremskrittspartiet, var jo SV også med. Og når vi ser på styrkestrukturen, stemte ikke Arbeiderpartiet for denne. Det var det Fremskrittspartiet som dannet flertall for. Jeg er glad for den framgangen vi har fått, men jeg reagerer på den karakteristikken man framfører mot de andre partiene. Jeg må innrømme at jeg mener de forslagene som Senterpartiet fremmer om helikopter, er gode. Jeg skulle ønske at vi hadde skrevet oss sammen. Det er min natur som stortingspolitiker at der det er flertall, må vi lage mest mulig like formuleringer, for da stiller vi sterkere. Men jeg har full respekt for at Senterpartiet velger en annen retning, at de fremmer sine egne forslag. Jeg har ikke noen grunn til å mistro hvorfor de gjør det. Men noen ganger var det vanskelig å vite helt når Senterpartiet var med i forhandlinger, eller ikke. Men vi har hatt en skvær diskusjon nå. Vi har hatt en gjennomgang av hele langtidsplanen med skiftende flertall. Vi har gjort en plan som var litt vag, noe bedre, og alt i alt er jeg glad for at vi sendte tilbake den planen vi fikk i vår. Da fikk vi konkrete løfter på bordet om økt bemanning i 2021, og det har gjort planen noe bedre.
Hårek Elvenes (Høyre), 2020-11-26:
Senterpartiet lager et stort nummer av forskjellen i bruken av ordene «anskaffelse» og «kjøp». Anskaffelse uten kjøp er jo tyveri, og vi skal ikke ut og stjele nye helikopter. Det er rett og slett parodisk av Senterpartiet at de driver på på denne måten. En LTP som sikrer samsvar mellom struktur, innhold og finansiering, oppstår i det øyeblikket det inngås en avtale mellom regjeringspartier og opposisjon. Det er garantien for at en slik plan vil bli ført videre, uavhengig av hvem som sitter i regjering. Senterpartiet la ikke to pinner i kors for å få til en slik enighet. Tøylesløs overbudspolitikk og spill var det som drev Senterpartiet i disse forhandlingene. Her legges det inn langtrekkende luftvern, som koster 20 mrd. kr bare i anskaffelseskostnader. Driftskostnadene kommer i tillegg. Så fabler man om en Brigade Sør. Den koster altså 12 mrd. kr i anskaffelseskostnader og materiellkostnader, og så kommer driftskostnader i tillegg. Det er ingen sammenheng mellom det Senterpartiet har foreslått som tilleggsinnhold i LTP-en, og deres evne til å stille opp med en troverdig finansiering. Og så tillater man seg å si både i merknads form og her i salen at Hæren er vanskjøttet. Har det gått helt hus forbi at Hæren har fått nytt artilleri og nytt kampluftvern, at Finnmark landforsvar gjenopprettes, og det samme med garnisonen i Porsanger, at man har fått nye lastevogner, nye bergingspanservogner og nye ingeniørpanservogner? Det er Hærens utvikling de siste fire årene, samtidig som man har styrket de andre forsvarsgrenene. Så må jeg si at jeg nesten fikk frysninger på ryggen da jeg hørte representanten Moxnes’ innlegg, der han hevdet at denne langtidsplanen vil sette nasjonens sikkerhet i spill. NATO-medlemskapet har sikret vår trygghet de 75 siste årene. Det er Rødts politikk som vil sette vår nasjons sikkerhet i spill. F-35, som han kritiserte, er altså hovedkampsystemet i Forsvaret, som hadde bred militærfaglig tilslutning da vi anskaffet det. Til SV vil jeg si: SV er forsvars- og sikkerhetspolitikkens janusansikt. Her står man og forteller at man skal satse på Forsvaret, at man skal legge mer inn. Det man legger inn, er kutt på andre deler av forsvarssektoren. Jeg bare tillater meg helt på tampen å sitere hva som står i SVs program om forsvarspolitikken: «Norges forsvarsutgifter per innbygger er allerede nest størst i NATO. SV vil redusere de totale bevilgningene til forsvaret for å frigjøre midler som kan brukes på andre gode, offentlige formål.» Det er fasiten på SVs forsvarspolitikk.
Hårek Elvenes (Høyre), 2020-11-26:
Mye tyder på at Senterpartiet ikke er i stand til å glede seg over verken helikoptre på Bardufoss eller andre gode tiltak i langtidsplanen. Partiets overbudspolitikk til i hvert fall 40 mill. kr er jo avkledd i salen i dag. Så blir det direkte søkt når representanten Arnstad trekker inn regjeringskvartalet, som om forhistorien her har fullstendig gått i glemmeboka. Det er sikkerhetslovens krav som gjør at dette kontorkomplekset får den prisen det får. Man har rett og slett ikke anledning til å se bort fra det. Hvis man ser bort fra det, er ikke prisen per kvadratmeter for kontorplassene som her planlegges, høyere enn andre kontorplasser i dette området som det er grunn til å sammenligne med.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2020-11-26:
Ein er i salen i dag såre nøgd med at det er brei semje om store delar av langtidsplanen, men er det verkeleg ein styrke med semje når semja ikkje byggjer det forsvaret Noreg treng? Eg vil hevde at det kan vere ei svakheit at den breie semja som er i salen i dag, ikkje er i takt med den oppbygginga me burde hatt i Noreg, og som me ser i våre naboland. I Sverige skal ein auke forsvarsbudsjettet med anslagsvis 7,2 mrd. kr årleg fram til 2029, Finland skal auke forsvarsbudsjettet sitt med 54 pst. i 2021, og Storbritannia aukar forsvarsbudsjettet med 4 mrd. pund i året, altså ein plass mellom 46 og 47 mrd. kr. Det er så mykje pengar at ein nesten ikkje greier å seie det høgt. Meiner verkeleg statsråden at den forsvarsplanen me legg fram i dag, er ein plan som er i takt med den sikkerheitsutfordringa som han sjølv beskriv i sin langtidsplan?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2020-11-26:
Senterpartiet har i fire år prøvd å få svar på spørsmål om etableringa av den nye overvakingsbasen på Evenes. Me har òg i arbeidet med langtidsplanen prøvd å få svar på ulike spørsmål på ulike andre område i Forsvaret. Felles for svara me får, er at dei er runde, dei er lite informative og til dels ikkje gir svar på spørsmåla. Det er kritikkverdig. Forsvarsdepartementet har ein veg å gå for å verte meir ope, ikkje minst overfor Stortinget. Å få seriøse svar på spørsmål, anten svaret kan gis i opne eller lukka forum, viser respekt for Stortinget sitt arbeid. Evenes vil verte ein god QRA-base for F-35, men ved òg å leggje basen for dei nye P-8-overvakingsflya til Evenes, skapar ein plassproblem, og det er mange usikre element knytt til lagring og armering av ammunisjon, korleis ein skal halde rullebana operativ heile vinteren, terminalbygg som ikkje er endeleg godkjend grunna turbulens, osv. Desse spørsmåla kan òg ha ei negativ kostnadsside. På grunn av forseinkingar vil ikkje overvakingsbasen på Evenes vere klar til å fase inn P-8-flya når dei kjem til Noreg. Senterpartiet tok initiativ til å få innsyn i vedtak knytt til kvar ein vil fase inn fly. I to veker vart me haldne med godt snakk og lovnad om innsyn, før me brått fekk melding frå statsråden om at det ikkje kom til å skje. Ein skulda då på at det var interne notat, men kva truverd har det når Forsvarsdepartementet og Forsvarsstaben måtte bruke to veker og vel så det på å finne ut at det var interne notat som ikkje kunne lesast av stortingsrepresentantar? Mitt spørsmål til statsråden er: Var innhaldet i dei så enormt hemmelege notata at P8-flya heilt eller delvis skulle fasast inn på Gardermoen? Så til representanten Elvenes, som hever stemma: Det er vel noko som heiter at når ein ikkje har gode argument, så bør ein heve stemma. Det hadde kanskje vore nyttig, trur eg, om ein frå denne talarstolen hadde sagt litt om kva tid ein verkeleg fekk fart på forhandlingane mellom dei partia. Kva tid var det dei kom inn, dei ulike forslaga til vedtak? Var det før Senterpartiet la inn sine forslag, eller var det etterpå? Det trur eg kunne vore nyttig. Sidan representanten Tybring-Gjedde røpa at eit forslag dei la fram, kom inn i siste sekund, kan vel kanskje eg seie det òg, at me sat i siste sekund utan å ha vedtaksforslag på bordet. Det er vel ikkje verre at eg seier det om vårt forslag, enn at det vert sagt frå Tybring-Gjedde. Eg trur at representanten Per-Willy Amundsen burde spørje sine partifeller i komiteen om korleis prosessen i komiteen var, før han går laus på Senterpartiet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2020-11-26:
Representanten Henriksen undra seg over at Senterpartiet fremja det same forslaget, som han sa, som fleirtalet. Det er nok å snu saka på hovudet. Når det vert fokusert så mykje på dette, trur eg det er rett av meg å seie korleis det eigentleg er. Senterpartiet la inn alle sine forslag innan fristen for ny politikk i komiteen. Me har fristar som er sette opp. Me hadde ein frist for ny politikk, og då la me inn alle våre forslag. Så brukte dei andre partia lang tid på å kome fram til si einighet. Eg kunne ha kome med nokre sitat som understreka det, det skal eg la vere, men eg trur at det at Senterpartiet la inn sine tydelege forslag, var den beste drivaren for at me fekk fram desse vedtaka. Elles kunne det vore at Senterpartiet starta nokre meter før – eg skal ikkje sitere meir, unnskyld. Det er litt rart at ein brukar så mykje tid på at Senterpartiet valde å gå ut av det som ikkje eingong var forhandlingar, vart det sagt i dag.(Presidenten klubber.) Me var altså i åtte møte. (Presidenten klubber.)
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2020-11-26:
Tida har gått ut, men eg tenkjer me har alt på det reine, og me står for det me står for. Me kjem til å stemme for det me er for, når dette skal voterast over.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-11-26:
I vårt forslag til langtidsplan har vi sagt at vi skal skaffe helikopter til spesialstyrkene i 2024, uten at vi har levert saken til Stortinget. Vi vil komme til Stortinget med en sak om helikopter i god tid før det. Uten at vi har finsett på det de siste dagene, vil det være naturlig at også anskaffelsen av helikopter til Hæren vil være en del av de vurderingene og den saken. Det praktiske vil nok være at man finner egnet helikopter til spesialstyrkene, og så ser man om man kan skjøte på med et antall i den anskaffelsen. Det tror jeg vil være det riktige. Vi har diskutert mye helikopter til Forsvaret. Veldig mange av behovene for helikopter i nord har primært ikke vært til Hæren. Det har vært til sivilsamfunnet. Jeg må skyte inn at vi har sett det alvoret. Vi har levert dedikert helikopter til politiet. Vi leverer en hovedredningsbase mellom Banak og Bodø, i Tromsø, for å øke den sivile delen. Vi har økt helikopterkapasiteten for helse. Så vi har frigjort kapasitet for Forsvaret med de grepene vi har tatt de siste årene.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-11-26:
Jeg tenker at det som er det mest konstruktive, riktigste og mest kosteffektive å gjøre, er å se denne saken i sammenheng med at vi skal komme med en sak om helikopter til spesialstyrkene. Så jeg regner med at vi kommer med de to forslagene i samme sak til Stortinget.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-11-26:
Driver regjeringen, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet med bløff? Det er selvfølgelig et farlig spørsmål å svare enkelt på. Men hvis jeg kunne få lov til å innskrenke det til det med helikopter og vedtaket i langtidsplanen, som vi snakker om, mener jeg at vi tolker det vedtaket klart. Det skal være helikopter til stede i nord, i Bardufoss. Det skal være i form av en skvadron. Det vil si at det er etablert hvilke elementer som skal være i det. Og, som sagt: Jeg tror det er både økonomisk riktig og også rasjonelt å komme med den saken samtidig som vi kommer med en sak om helikopter til spesialstyrkene. Så er jeg ikke sikker på at vi klarer å overbevise representanten Borch om at vi ikke bløffer, så ambisiøs er jeg ikke på vegne av egne taleevner, men jeg mener at vi har oppnådd en felles forståelse av hva man vil oppnå i nord, og jeg tror at vi, altså regjeringen, Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet, skal klare å være enige om forståelsen av det.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-11-26:
Vi har i forhandlingene lagt fram hva som ligger som en spesifikasjon for en skvadron. Det er altså en skvadron med maskiner, med støttemiljø og med ledelseselementer. Men vi har også sagt at vi vil komme tilbake til saken i Stortinget når vi kommer med helikopteranskaffelsen. Da kommer vi også med organiseringen. En skvadron kan jo være alt fra de fire Hercules-helikoptrene vi har, til den andre skvadronen, der vi har atten Bell-412-helikopter. Men hoveddefinisjonen på en skvadron er som vi har beskrevet det i forhandlingene: Det er en selvstendig enhet. Jeg mener også at det er lurest å komme tilbake til saken i Stortinget – med hvordan vi organiserer dette – når vi skal anskaffe helikopter. I forhandlingene har vi også vært tydelige på at vi kunne tenke oss å se dette organisert som i dag, med en avdeling på Bardufoss og en avdeling på Rygge, under én skvadron. Vedtaket i Stortinget er to skvadroner: én på Bardufoss og én på Rygge. Det gjør at vi bygger en større organisasjon i nord.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-11-26:
Det er interessant at Senterpartiet, som ellers lener seg på nasjonale størrelser, norsk innhold, norske varer og norske merkevarer, når det kommer til vanskelige spørsmål, må utenfor grensene for å finne svaret på nasjonale spørsmål. Utgangspunktet for det svenske forsvarsbudsjettet er altså helt annerledes enn det utgangspunktet vi har i Norge. De hadde bygd forsvaret helt ned. Utgangspunktet for det finske forsvaret er også helt annerledes. Det er et land som er utenfor NATO-alliansen, og bygger helt andre kapasiteter for å forsvare Finland målt mot det vi gjør i Norge, som er en del av alliansen. Vi har de siste årene jobbet tett med NATO. NATO har endret sitt planverk, sitt konsept. De har tatt oppdraget tilbake til nærområdene, til Nord-Atlanteren. Vi bygger vår strategiske plan på det NATO-planverket som nå foreligger, og vi øver hver dag sammen med våre allierte på NATOs planverk og det nasjonale planverket, og vi bygger en langtidsplan som forsterker akkurat de trekkene.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-11-26:
Dette er en interessant, viktig og gjentagende debatt i denne salen. Den modellen man valgte i 2012, da vi bestemte oss for å kjøpe F-35, for valutakontroll og valutarapportering, sånn at regjeringen kunne rapportere til Stortinget hvordan stoda var, er sånn at man plukker en periode, så følger man dollarkursen da, og så bruker man den som en referansekurs for prognosene i budsjettet. Den perioden er satt, og i budsjettet for 2021 er dollarkursen satt til 10,49. Hvis vi hadde brukt den prognosen i begynnelsen av november måned, hadde dollarkursen vært litt over 9, og vi hadde altså sett helt andre tall. Dette er en mekanisme som er lagt inn rett og slett for at vi skal rapportere til Stortinget hvordan prosjektene går. Jeg har også sagt i denne salen til representanten Lysbakken at vi nå jobber med Finansdepartementet for å finne en måte å ta den belastningen bort fra langtidsplanleggingen i Forsvaret på og heller la finanskompetansen jobbe med de mekanismene. Men vi har som sagt rapportert, og har god kontroll på det.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-11-26:
Jeg skal åpne med å gi honnør til komitélederen og saksordføreren for det arbeidet som har vært gjort. Det skulle jeg egentlig ha gjort i åpningsinnlegget mitt. Denne debatten forteller meg bare at det er enda større grunn til å gi en honnør for godt politisk håndverk, godt komitéarbeid. I stort er faktisk Stortinget enige både om de lange linjene og også om de store prosjektene når det gjelder utviklingen av Forsvaret. Her etterlyses på mange vis mange ting. Man er opptatt av folk. Ja, ny militærordning, utdanningsreformen handler om hvordan vi utvikler folk i Forsvaret. Organisasjonene sier at folk er utslitt, man er misfornøyd, det er altfor få. Medarbeiderundersøkelsene i Forsvaret forteller at folk stiller på jobb og trives på jobb. Rekrutteringen til stillinger i Forsvaret forteller at dette er en attraktiv arbeidsplass. Det er altså en etat der nordmenn vil bidra, og der man finner meningsfulle oppgaver. Så er det sånn at vi justerer, og vi er nødt til å gå opp når det gjelder personell. For oss har det vært viktig å gjøre det i en balanse når det gjelder EBA, i en balanse når det gjelder hvor mange vi klarer å utdanne, og i en balanse økonomisk. I stort har vi fått forsikringer om at det er et grep som skal fortsette i framtida, vi skal ha balanse mellom ressurser, forventninger, aktivitet og økonomi. Så er det noe jeg kort skal kommentere litt. Det hevdes at vi ikke oppfyller løftene på Andøya. Vel, jeg er regelmessig i kontakt med ordføreren i Andøy. Jeg har hatt kontakt med sjef for Andøya Test Center om omstillingsarbeidet der. Det aller meste går bra på Andøya, også med omstillingsarbeidet. Vi har ikke fått noen henvendelser der det er sagt at vi båndlegger arealer som det er bruk for i omstillingsarbeidet, eller som næringslivet har bruk for. Jeg har vært tydelig, og vi har også vært tydelig i revidert nasjonalbudsjett for 2018, på at omstillingsarbeidet på Andøya og i Bodø skal ha prioritet. Det er en veldig god dialog, og jeg er kry av at i et så stort omstillingsarbeid som det er på Andøya, er vi altså fire år før endringen skjer, inne med omstillingsorganisasjonen og finansieringen. De får veldig god tid på å forberede seg på den endringen som kommer når vi legger ned stasjonen. I stort, avslutningsvis: Takk for en god debatt. Først og fremst takk til komiteen for et godt og grundig arbeid på et felt som er veldig viktig, et felt som, som det så riktig har vært sagt i denne debatten, er preget av at nå kan vi ikke bare se Forsvaret som et parallellsamfunn, vi er nødt til å se dette i den store sammenhengen. Sikkerhetsutfordringene våre strekker seg over hele spekteret. Det er også godt ivaretatt i denne delen av langtidsplanen.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-11-26:
Dette er til representanten Arnstad: Vi har altså informert om tilstanden på Evenes, om prosessen som foregår, men Senterpartiet tror ikke på den informasjonen som leveres. Det er noe annet. Til de dokumentene, de saksopplysningene, som Arnstad også etterlyser: Det er altså slik at Senterpartiet sendte en forespørsel til Forsvaret om noen dokumenter. Dette er interne dokumenter unntatt offentlighet, og Forsvaret svarte som de skal i henhold til forvaltningsloven og offentligloven, at man ikke kunne få dem. Da jeg hørte om det, sa jeg: Kan ikke dere sende forespørselen gjennom oss, så skal vi se hva det er på? Den ble sendt. Dette er altså interne arbeidsdokumenter som alle regjeringer holder unntatt Stortinget. Også da Arnstad var statsråd, var det praksis. Så må det gjerne være slik at man er misfornøyd med det, men jeg sa i møte i komiteen at jeg ikke kan ta politisk ansvar for et tilfeldig dokument i en eller annen arbeidsprosess i departementet. Det er ganske enkelt slik at man her prøver å dekonstruere de arbeidsmetodene man har i departementssektoren, og det synes jeg faktisk for det første er ganske bekymringsfullt. For det andre er det slik at når man i tillegg i offentligheten prøver å skape et inntrykk av at vi prøver å holde informasjon om et så viktig prosjekt borte, så synes jeg det er feil. Det er også en arbeidsmetode og en måte å kommunisere på som jeg misliker sterkt.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2020-11-26:
Det er litt det samme spørsmålet, men jeg vil allikevel gjenta det, for i dag har representanten Sandra Borch fra Senterpartiet et innlegg i Nordnorsk debatt om at regjeringen, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet farer med tomme løfter og bløff når det gjelder helikopter til Hæren. Og det er jo interessant å vite, for da kan vi parkere det en gang for alle: Driver regjeringen, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet med bløff, eller vil det komme nye helikopter til Hæren? Eller er det bare populisme fra Sandra Borch? – så er vi ferdige med det og slipper å ta en fortsatt diskusjon.
Michael Tetzschner (Høyre), 2020-11-26:
Når Senterpartiet har så mye annet å glede seg over for tiden, forundres jeg over at de velger en så ilter tone i denne debatten her i dag. De klager over at de liksom ikke har vært inne i varmen, men for å være inne i varmen må man jo selv oppsøke den. Litt feilaktig har det vært sagt at Senterpartiet ville diskutere politikk, derfor brøt de forhandlingene. Nå var det ikke forhandlinger i egentlig forstand. Det var et vanlig komitéarbeid, uformelt gruppearbeid, for å se hvor partene var, så vi kunne lage en samlet innstilling som Stortinget kunne finne fornuftig, og som det kan styres etter. Det er det produktet vi har i dag, som jeg tror også forsvarssektoren er meget fornøyd med, for flertallet er bredt, det er robust, det er konsistent. Vi opplevde at de som sier de vil diskutere politikk, henvendte seg til komiteens medlemmer gjennom Dagsrevyen. Da ble det litt vanskelig å få til en dynamikk, så da fikk vi andre som var tilbake, gjøre den jobben. Jeg synes også at representanten Henriksen fra Arbeiderpartiet, som ellers har medvirket positivt, var litt inne på at den beste garantien for å få gjennomført dette var en annen regjering. Det er ikke jeg så sikker på. For det første er dette brede flertallet med veldig konkrete retningsgivende vedtak ikke til å misforstå for noen regjering. Men en eventuell annen regjering enn den vi har nå, vil da bestå av – så vidt jeg forstår av avisene – et anti-NATO-parti, SV, inne i regjeringskontorene, og muligens vil den regjeringen også måtte søke støtte fra et annet ytterliggående anti-NATO-parti, som for øvrig er det eneste i vår mangfoldige partiflora som har uttrykt støtte til Putins okkupasjon av Krim. Jeg vil avslutte med en liten vennskapelig påminning til min gode kollega Tybring-Gjedde når det gjelder dette med det europeiske forsvarsfondet. Jeg har hatt den samme positive holdningen til forsvarsfondet og ble ytterligere forsterket i dette gjennom høringsrunden hvor rådene var veldig entydige fra forsvarsindustrien og fra Landsorganisasjonen i Norge og NHO, med sine spesialbedrifter som er klar over hvilke muligheter vi hadde forskuslet hvis vi ikke var med. Jeg vil avslutte med å si at det som nå har skjedd i konflikten mellom Aserbajdsjan og Armenia, bør nok få militærteknikerne til å studere det nærmere, for det skjer en stor utvikling våpenteknologisk, hvor man altså bruker autonome droner, kamikaze-teknologi. Det samme også i grensekonflikten i India, hvor de har hatt nærmest laservåpen som har satt soldater ut av spill uten å drepe dem. Det skjer mye, og Norge må være med i den teknologiske frontlinjen.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-11-26:
Tilstedeværelse i nord har alltid vært en viktig del av Arbeiderpartiets forsvarslinje. Det blir bare viktigere. Vi lever i en urolig verden, og da vil jeg si at sikkerhet og dialog går hånd i hånd. Ikke minst er det viktig i krevende tider. Derfor er jeg stolt av partiet, som både er for et sterkt forsvar i hele landet og spesielt ønsker å styrke nord. Vi er også nordområdepartiet. Det er også viktig, for disse tingene henger nøye sammen. Et moderne forsvar, en moderne hær, trenger helikopterstøtte. Hæren trenger dedikerte helikoptre. Det mener Arbeiderpartiet, og det har vi jobbet for lenge. Vi har også vært uenige med regjeringen, som lenge har villet fjerne alt som har vært på Bardufoss når det kommer til helikopter. Det eneste som skaffer Hæren dedikerte helikopter, som skaffer oss helikopterstøtte på Bardufoss, er et flertall i Stortinget. Derfor har det vært et ufravikelig krav fra Arbeiderpartiet i de samtalene som har vært, at det nettopp må på plass. Det er en viktig seier. Det er mye vi også er misfornøyd med, men dette er en seier. Det er viktig å feire de viktige seirene. Det er et bredt flertall som nå står bak dette. Jeg må si jeg er litt forundret over den uenigheten som ser ut til å bli konstruert når det kommer til de forslagene som foreligger. Min til vanlig så gode kollega Sandra Borch har hatt et veldig overraskende utspill om at det forslaget som ligger her, er tomme løfter som fører folk bak lyset, mens det andre forslaget som ligger her, som er ca. identisk, skal bidra til helikopter på Bardufoss. Det ene forslaget sier at man skal «anskaffe nye helikoptre til dedikert helikopterstøtte for Hæren», med «en skvadron på Bardufoss», det andre sier «utvide kjøpet med dedikerte helikopter til Hæren», med «ein eigen skvadron basert på Bardufoss». Altså – det er ganske identisk! Så hvordan det ene kan være tomme løfter og det andre skal sikre dette, forstår jeg ikke. Det er interessant å spørre representanten Navarsete om hun er enig med representanten Borch i hennes uttalelser. Det innlegget som kom her, kunne nesten tilsi at hadde man bare skrevet det på nynorsk, hadde det vært greit, for da hadde man kunnet se hvem som hadde forslaget. Men nå er det vel også sånn at Navarsete gikk fra forhandlingene før man hadde blitt enige om man skulle skrive det på nynorsk eller på bokmål. Det som er viktig er: Tillit til vedtaket handler om hvem som skal gjennomføre det. I 2024 er det forhåpentligvis en rød-grønn regjering, som jeg har full tillit til.