trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2009-02-26:
Ein velfungerande E6 mellom Trondheim og Stjørdal er viktig for dei som ferdast langs denne vegen dagleg, og for utviklinga i regionen. Då dagens bompengeprosjekt på strekninga vart vedteke, innebar det ein heilt ny situasjon for trafikken der – store framskritt rett og slett. No er det parsellane Værnes–Kvithammar og Nidelv bru–Grillstad som står att. At prosjektet blir finansiert ved bruk av bompengar, kan vi i Senterpartiet vere einige med Framstegspartiet i burde vore unødvendig ideelt sett, men det er noko som heiter at det beste ikkje må blir det godes fiende. Oppgåva vår som politikarar er, slik eg ser det, m.a. å forsøkje å få til ein balanse mellom ulike typar verkemiddel og finansieringsformer. Saksordførar Sortevik seier at han har problem med å finne eit parlamentarisk uttrykk for det som han kalla eit «politisk røveri». Framstegspartiet ønskjer full statleg finansiering av samferdsleprosjekt, og det er for så vidt vi i Senterpartiet prinsipielt einige i. Det er nokon som har sagt at ein skal ikkje undervurdere ein mann som overvurderer seg sjølv, og det kan òg kanskje gjelde for eit parti. Men etter det eg har fått med meg, oppfattar Framstegspartiet stort sett all innkrevjing av skattar og avgifter som politisk røveri. Då kan ein jo spørje: Kor skal pengane til vegutbygginga komme frå? Eg trur alle saman er einige om at ideelt sett bør vi i alle fall passe på at bompengedelen av prosjektet bør vere minst mogleg, men så må vi òg no sjå det gode i at denne strekninga mellom Stjørdal og Trondheim blir vesentleg utbetra.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2009-02-26:
Det er ein tendens til at det blir litt action kvar gong det er bompengedebattar i denne salen. Som eg nemnde i det førre innlegget mitt, skal ein ikkje nødvendigvis undervurdere ein mann eller eit parti som overvurderer seg sjølv. Framstegspartiet vil stort sett kutte i alle skattar og avgifter, det er det som er den store lovnaden deira. Når Framstegspartiet skuldar oss i Senterpartiet for å bryte partiprogrammet vårt når det gjeld bompengesaker, så lurar eg personleg på kva delar av sitt eige partiprogram Framstegspartiet vil bryte viss dei skal få til å fullfinansiere alle dei prosjekta som no er bompengeprosjekt. Representanten Hoksrud gjorde eit imponerande forsøk på å ramse opp alle bompengeprosjekt og nivå på bompengedelen i dei i stad og klarte det, så vidt eg forstod, på akkurat tre minutt. Men eg skal love at viss eg begynte å ramse opp alt som faktisk er statleg fullfinansiert, hadde eg stått her til langt på natt. Ein skal heller ikkje gløyme at staten står for utruleg mykje vegbygging og jernbanebygging i dette landet. Sjølv om vi diskuterer bompengar aldri så mykje – eg er for så vidt i prinsippet einig i at vi skal unngå det – må vi ikkje gløyme alt det gode vi trass alt får til. Og – som eg sa i stad – ein skal ikkje gjere det beste til det godes fiende.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2009-02-26:
Det er mesta rørande når Framstegspartiet kvar gong dei meiner det same som eit anna parti i ei sak, skuldar det andre partiet for å drive framstegspartipolitikk. Så enkelt og så ille er det heldigvis ikkje. Når det gjeld dette Dokument nr. 8-framlegget, er det likevel intensjonen bak framlegget eg vil leggje vekt på, og ikkje det faktum at statsråden for så vidt fleire gonger har varsla at det kjem ei sak til Stortinget om dette, og at det å fremje Dokument nr. 8-framlegget dermed var noko unødvendig. Det eg er glad for i dag, er at Regjeringa har varsla at dei kjem til å forlengje perioden det går an å få utbetalt ferjetilskott, frå 15 til 30 år. Det betyr utruleg mykje for alle samfunna rundt omkring i Noreg som i dag er stengde ute frå resten av samfunnet store delar av døgnet og dermed av året. Det eg ser fram til no, er at vi kan få realisert ein god del ferjeavløysingsprosjekt som elles ikkje kunne ha vorte realiserte.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Jeg har stor forståelse for ønsket om å få en avklaring av hvorvidt arbeidet med utbedringer i farleden i Ringdalsfjorden inn til Halden kan gjennomføres. Det er også på denne bakgrunn at jeg har tatt kontakt med den svenske miljøministeren, Anders Carlgren. I brevet som jeg har sendt til den svenske statsråden, har jeg vist til at det i Halden er to store industribedrifter som er avhengige av sjøverts transport for sine produkter. Den første bedriften er Norske Skog Saugbrugs, som har terminal for utskiping av papir. Den andre bedriften er Nexans Norway AS, som benytter skip med stort dypgående for å transportere ut kabler som bedriften produserer. Norske myndigheter har også tidligere tatt kontakt med svenske myndigheter. Det svenske Naturvårdsverket har tidligere bedt om at saken utredes etter så vel Espoo-konvensjonen som norsk og svensk plan- og bygningslovgivning. På denne bakgrunn ble det i desember 1998 utarbeidet en melding om konsekvensutredning, hvor det gikk klart fram at tiltaket vil innebære direkte inngrep på svensk område, noe som vil kreve særskilte tillatelser etter svensk lov. Meldingen ble i 1999 sendt på høring i Sverige av Naturvårdsverket og i Norge av Kystverket. På bakgrunn av høringsuttalelsene til meldingen ble spørsmålet om utdyping av Ringdalsfjorden den gangen stilt i bero. De to berørte bedriftene har gitt uttrykk for et ønske om at innseilingen til Halden utbedres, og dette er hovedgrunnen til at spørsmålet om utdyping av innseilingen til Halden i Ringdalsfjorden er tatt opp ved flere anledninger. På norsk side er vi klar over at drøyt halvparten av de påtenkte inngrepene ville måtte gjennomføres på svensk grunn, ettersom riksgrensen mellom Sverige og Norge går midt i sundet. Nå avventer jeg svaret fra den svenske miljøvernministeren. Jeg er enig med en enstemmig komité i at det må tas særlige hensyn til miljømessige vurderinger av dette prosjektet. Dette vil være ett av flere forhold som vil måtte inngå i en dialog med svenske myndigheter. Vi kan først si noe om den videre framdrift av en mulig utdyping av Ringdalsfjorden når svaret fra de svenske myndighetene foreligger.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Nå har jeg sendt brev om denne saken til den svenske miljøvernministeren. Utenriksministeren har også tatt opp denne saken med sin svenske kollega og fått til svar at man skal se på saken i Sverige. Vi vil selvfølgelig fortsette å ta opp denne saken med svenske myndigheter i håp om at vi skal få et positivt svar. Hvorvidt man i Stortinget legger denne saken ved protokollen eller ikke, tror jeg ikke akkurat er avgjørende for hvordan svenske myndigheter responderer på denne saken. Vi er faktisk nødt til å få et positivt svar fra den svenske miljøministeren og den svenske regjeringen før vi kan gå i gang med nye utredninger og eventuelt prioritere prosjektet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Jeg er kjent med at det foreligger ny teknologi som kan benyttes, og det er selvfølgelig opplysninger som vi bringer videre til svenske myndigheter, i håp om å påvirke dem. Jeg er kjent med at representanten Martin Engeset også i forrige periode hadde et engasjement for denne saken. Dessverre ble ikke det engasjementet delt av partifellene hans og Kristelig Folkeparti og Venstre, som da satt i regjering og kunne tatt kontakt med den svenske regjeringen. Det ble dessverre ikke gjort, men vår regjering skal følge opp.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Jeg kan ikke gi noen dato for når vi får svar fra den svenske miljøministeren – det er han den rette til å svare på. Men jeg kan forsikre om at vi kommer til å fortsette dialogen med svenske myndigheter til vi har fått et svar. Så vil jeg gjerne bidra litt til historieskrivningen. Jeg registrerte ikke noe stort engasjement for denne saken fra den forrige regjeringen. Representanten Engeset skrev et brev i 2003 til den daværende fiskeriministeren fra Høyre, som svarte med å takke for innspillet i denne saken, men opplyste at Fiskeridepartementet hadde sluttet seg til Kystverkets anbefaling om at planarbeidet skulle stoppes. Det var Regjeringens offisielle holdning i forrige periode. Den forrige regjeringen, Bondevik II-regjeringen, fant heller ikke rom for å prioritere dette prosjektet i den nasjonale transportplanen som den la fram. Vi skal legge fram en veldig offensiv nasjonal transportplan i neste måned. Hvilke prosjekter som er prioritert i den planen, skal vi komme tilbake til da.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Jeg har gjort rede for det Regjeringen har gjort i denne saken. Saken er tatt opp med svenske myndigheter gjennom mitt brev til den svenske miljøministeren og gjennom utenriksministerens kontakt med sin svenske kollega. Det er en dialog vi kommer til å følge opp overfor svenske myndigheter i håp om å få et positivt svar.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Nå tror jeg representanten Sandberg trekker det veldig langt i en retning som jeg overhodet ikke har gitt uttrykk for. Selvfølgelig er det vesentlig hvilke vedtak som fattes i Det norske storting. Men når det gjelder å overbevise den svenske miljøministeren og hans kolleger om at vi bør gå videre med Ringdalsfjorden, tror jeg at jeg har med meg sterke nok signaler som det er. Jeg tror ikke noen er i tvil om hva holdningen er på norsk side. Når det gjelder bevilgningene til dette prosjektet, eller de andre prosjektene som skal komme, eller eventuelt ikke komme, i NTP, er jo det en prioritering vi gjør når NTP legges fram, og når den skal behandles i Stortinget, ikke gjennom mange forskjellige enkeltsaker.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Vår regjering, Stoltenberg II-regjeringen, er faktisk den første regjeringen som setter denne problematikken på dagsordenen i løpet av de ti siste årene. Dette er ikke noe vi kan betale oss ut av eller vedta oss ut av overfor svenske myndigheter. Vi må rett og slett overbevise dem om at dette er et godt prosjekt, som ikke går ut over miljøet i en fjord som de er veldig opptatt av. Så har jo representanten Sandberg helt rett i at pengene bevilger vi i statsbudsjettet. Men prioriteringene gjør vi i Nasjonal transportplan. Da er det selvfølgelig fristende å ta fram enkeltprosjekter som man brenner for, fra sak til sak og fra uke til uke, men vi må altså ha en samlet prioritering av alle gode prosjekter, enten det er Gryllefjord havn, Stamsund havn, Ringdalsfjorden eller andre fjorder, i Nasjonal transportplan, som vår regjering er den første regjeringen til både å oppfylle og å overoppfylle.
Martin Engeset (Høyre), 2009-02-26:
Det er ikke nødvendig å gjenta og understreke hvor viktig denne saken er for utviklingen av de to store industribedriftene i Halden. Men jeg er litt opptatt av at vi nå i det videre arbeidet med saken ikke kjører oss fast på samme måte som man har gjort tidligere. Derfor er jeg opptatt av at alle, både på regjeringshold og politisk hold for øvrig som har kontakt med svenske myndigheter og riksdagsrepresentanter, kjenner saken og forhistorien godt nok til å kunne fortelle svenske myndigheter og politikere at den miljøbetenkeligheten og miljøredselen man har hatt tidligere, er det i dag ikke lenger grunnlag for. Her er det mulig å gjennomføre prosjektet på en meget skånsom måte, ved undersjøisk wiresaging som knapt blir synlig fra overflaten. Den mudderproblematikken man stod overfor tidligere, med frykt for å forurense svenskekysten nedover, er borte. Laksen går nå helt opp til Saugbrugs, så dette er en ren fjord. Jeg håper at også statsråden kan bidra til å bringe dette frem for svenske myndigheter.
Martin Engeset (Høyre), 2009-02-26:
Det hadde vært veldig greit hvis denne saken kunne blitt avgjort med endelig virkning her i salen og norske myndigheter hadde full handlefrihet i forhold til hva som skulle skje. Slik er det dessverre ikke, fordi vi har våre svenske naboer, som det er veldig viktig å få med på lag. Da tror jeg det er litt viktig for det arbeidet som skal gjøres, at man forsøker å sette seg inn i hvorfor svenskene har vært så engstelige i forhold til dette. Noe av forklaringen på det, jeg tror kanskje en av de viktigste forklaringene på det – og denne historien har en lang forhistorie – er følgende: På midten av 1980-tallet inviterte daværende opposisjonsleder Gro Harlem Brundtland Olof Palme, den svenske statsministeren på det tidspunktet, til Halden for å starte Arbeiderpartiets valgkamp foran stortingsvalget i 1985. Man seilte inn under Svinesundsbroen, inn Ringdalsfjorden, og fikk vist den svenske statsministeren på det tidspunktet og hele hans følge hvor ille det faktisk stod til i Iddefjorden og Ringdalsfjorden. For da var det aldeles grusomt. Da var faktisk Ringdalsfjorden død etter mange tiår med helt uforsvarlig forurensning, både fra kommunale kloakkutslipp og ikke minst fra stor og forurensende industrivirksomhet. Men så har det skjedd mye siden den gangen. Man har investert hundrevis av millioner kroner i rensetiltak, som har gjort at tilførselen av ny forurensning praktisk talt har stoppet opp. Det som da har skjedd – og som jo er fantastisk – er at naturen og undervannsmiljøet i Ringdalsfjorden og Iddefjorden har tatt seg tilbake til slik som det skal være. Det er jo det som er fantastisk med naturens evne til å reparere tidligere skader når man slutter med tilførsel av forurensning. I dag er Ringdalsfjorden frisk. Derfor er det ikke nå noen grunn for svenskene til å ha den redselen og frykten for at det, hvis man kutter disse undersjøiske tersklene fra 9 til 12 meter, altså med 3 meter, vil rase massevis av mudderslam ut og forurense nedover svenskekysten – for det er altså borte. Jeg har selv dykket der. Jeg vet hvordan det ser ut nå, og hvordan det så ut den gangen. Så dette perspektivet er det veldig viktig å ta med seg, for veldig mye av motstanden bygger på misforståelser – noe som var riktig en gang, ja, men som i dag ikke lenger er riktig.
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2009-02-26:
Det kommer noen beskyldninger fra representanten Rudihagen overfor Fremskrittspartiet, og derfor kunne jeg tenke meg å få statsrådens hjelp til å oppklare noen faktiske forhold. Dette er en sak vi alle brenner for. I mai i fjor rettet representanten Sortevik et spørsmål til statsråden, og da sa statsråden at hun skulle komme tilbake og vurdere denne saken i forbindelse med Nasjonal transportplan. Og så får vi høre at Arbeiderpartiet jobber videre med saken. Men det Stortinget har å forholde seg til, er jo hva statsråden sier, og hva som kommer offentlig ut. Hva har skjedd offentlig fra mai i fjor og fram til Fremskrittspartiet den 12. desember fremmet dette representantforslaget? Hvilke offentlige signaler er det Stortinget har fått fra denne regjeringen om det videre arbeid med terskelproblematikken?
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2009-02-26:
Jeg synes det er litt trist at vi står her og driver nærmest et pingpongspill om en sak som man i utgangspunktet burde være veldig enige om. Det er veldig viktig for næringslivet i Halden å få utbedret innseilingen til Halden havn, og det er en sak som har versert lenge på norsk side. Også Kystverkets rapport i sin tid viste at dette var samfunnsøkonomisk fornuftig. Men den gangen stoppet det hele fordi det krevde ekstra ressurser å jobbe opp mot svenske myndigheter og tilfredsstille de kravene som svenske myndigheter måtte ha til utredning. Vi vet også at svenske myndigheter har et helt annet beslutningsgrunnlag for slike saker. Det er et enstemmig Østfold fylkesting som har jobbet for å få satt denne saken på kartet. Vi har vært enstemmige og samstemte på østfoldbenken her på Stortinget om at dette er riktig. Og så opplever vi nå en slags pingpong – hvem gjorde hva, først og sist? Stortinget har å forholde seg til statsråden, som i mai i fjor sa at man ville vurdere å ta dette inn i Nasjonal transportplan. Så har det ikke skjedd noe – i hvert fall ikke ifølge sakens dokumenter – med unntak av to interne regjeringsnotater. Så skjer det ikke noe før Fremskrittspartiet fremmer sitt representantforslag den 12. desember i fjor, og så kommer brevet til svenske myndigheter den 20. januar. Alt vel med det, hvis man kunne legge de gode intensjonene bak det. Stortinget var selvfølgelig ikke klar over hva Regjeringen eventuelt diskuterte på bakrommet, men her er det viktig at vi forener kreftene for å få dette på plass. Det er dialog med svenske myndigheter på en rekke andre områder i forbindelse med det samme geografiske området. Vi snakker om Skanled, med eventuelt en rørledning som skal gå til Østfold. Vi snakker om en nasjonalpark som også berører de korallrevene som svenske myndigheter tidligere har vist til. Så her er det muligheter for å tenke flere gode tanker samtidig. Derfor hadde vi håpet at det ville være en styrke for Regjeringen å få med seg et vedtak fra Stortinget, hvor vi sammen kunne gå inn og si at det var viktig å få utbedret disse tre punktene i innseilingen til Halden, og at vi også samtidig kunne gi klare signaler om at hvis det er behov for ekstra ressurser i forbindelse med utredninger som svenske myndigheter måtte kreve, er vi beredt til å behandle det når den henvendelsen kommer fra Regjeringen. Jeg synes det blir litt trist når Rudihagen fra denne talerstolen sier at Fremskrittspartiet nærmest fisker i en sak som Arbeiderpartiet allerede jobber med. Men som sagt, det er fordi det ikke kommer noen andre signaler fra Regjeringen enn det som har kommet. Det er heller ikke snakk om å overkjøre våre svenske naboer. Hvis man leser forslaget, ser man nettopp at det er om å gjøre å tilfredsstille de krav som svenske myndigheter setter. Det er jo det som er kjernen i det hele. Det har vært samstemt fra Norges side at man har behov for denne utbedringen, og da er det viktig hvordan vi jobber opp mot svenske myndigheter. Nå frykter jeg at dette havner inn i Nasjonal transportplan i beste fall, og at det ikke skjer noe i det hele tatt i den kommende perioden.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-02-26:
Jeg registrerer at statsråden sier at det er uvesentlig hvorvidt en fatter vedtak i det norske parlamentet, eller om en vedlegger protokollen. Det spiller ingen rolle. Det synes jeg er en meget defensiv holdning fra en statsråd. Det er en selvfølgelighet, hvis Stortinget fatter vedtak om noe som jeg forstår at alle partiene er enige om, men som noen partier likevel stemmer imot, at det må være bedre for statsråden i dialogen med svenske myndigheter å ha et vedtak fra det norske parlamentet å bruke. Ett av disse forslagene går på bevilgning, der statsråden og Regjeringen nærmest får carte blanche når det gjelder det som er nødvendig av ressurser og bevilgninger. Et slikt signal må da være vesentlig for statsråden å ta med seg til svenske myndigheter, at det norske parlamentet tverrpolitisk har sagt at her ligger alt til rette for både bevilgninger og det som er nødvendig for å framskynde dette prosjektet. Holder statsråden fortsatt fast på at det er uvesentlig å fatte vedtak i Det norske storting?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-02-26:
I et replikkordskifte blir det veldig lite dypdykk. Jeg må si at jeg var ikke noe særlig fornøyd med svaret fra statsråden. I innlegget til statsråden ble det sagt at å vedlegge protokollen eller å gjøre vedtak i Stortinget ikke vil være avgjørende for saken, og i hvert fall ikke i forhold til forhandlingene med svenske myndigheter. Jeg holder fast på at det er veldig defensivt, og jeg synes også at statsråden forsterket dette i sitt svar til undertegnede i replikkordskiftet. Statsråden går også i en annen felle, for hun viser til at når det gjelder bevilgningsspørsmålet, kommer det i Nasjonal transportplan. I Nasjonal transportplan ligger det ikke én krone. Nasjonal transportplan er ikke en bevilgningssak, det er en plansak. Hvis man skal bevilge penger til det som kommer i Nasjonal transportplan, må man starte med det i statsbudsjettet for 2010. Derfor er det så veldig avgjørende når det gjelder dette prosjektet, selv om det kommer i Nasjonal transportplan som en plan, at vi her nå hadde fattet et vedtak – et tverrpolitisk vedtak, alle er jo enige – om at vi gir carte blanche til Regjeringen til å bruke de pengene som er nødvendig for å få dette prosjektet fram. Men når Stortinget ikke gjør det, ja da blir det fortsatt sådd tvil om hvorvidt det kommer penger i 2010, 2011 eller i 2019, for den del, for Nasjonal transportplan går altså over ti år. Det er dette tvilsspørsmålet vi kunne rensket av veien nå, for videre dialog med miljøministeren i Sverige eller justisministeren i Sverige eller utenriksministeren i Sverige, med alle disse brevene og alle disse dialogene. Det er jo det som hadde vært så betydningsfullt for denne statsråden, at en neste gang man skal sende et brev til en statsråd i Sverige, kunne statsråden sagt i sitt brev at nå har jeg fått med meg hele Det norske storting, tverrpolitisk, jeg har alle de nødvendige verktøyene jeg kan bruke, og jeg har carte blanche i forhold til å bruke de pengene som er nødvendig for å få dette på plass. Da er jeg helt sikker på at svenskene, som ikke har det særlig godt økonomisk for tiden, ville ha sagt at det gjør jo saken mye enklere. Da hadde de kanskje sagt at da overlater vi til norske myndigheter, til den norske statsråden, å iverksette dette umiddelbart. Men nå blir det venting og venting. En annen ting også, som representanten Gåsvatn pekte på, gjelder uttalelser som kom i mai i fjor og fram til 20. januar i år. Hva har da Regjeringen gjort? Har de gjort noe overhodet? For i det brevet som er kommet fra statsråden, vises det til at det er i den siste tiden Regjeringen har gjort grep i forhold til denne saken. Det vil jeg også gjerne ha en avklaring på.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-02-26:
I den siste tiden har vi hatt en diskusjon – det har i hvert fall vært en debatt – mellom nord og sør om hvem det er som får penger. I den forbindelse har det dukket opp en debatt om grensen for når en kan kreve bompenger. Det vil jeg gjerne utfordre statsråden på. Når man nå skal prøve å utnytte bompengepotensialet 100 pst., betyr det at Regjeringen også er i ferd med å senke terskelen for områder der man kan innkreve bompenger? Min andre utfordring til statsråden gjelder svaret på en tidligere replikk. Jeg vil gjerne ha statsråden til å gjenta at det som vedtas her i dag, har akkurat samme innretning som det OPS-prosjektet som ble vedtatt i Trondheim, der Fremskrittspartiet bl.a. forutsatte at den gamle veien skulle være fri for bompenger. Vil statsråden fortsatt påstå at det er samme innretning på det som vedtas i dag?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-02-26:
Nå skal jeg bruke 3 minutter på å fylle opp listen til representanten Hoksrud – neida. Representanten Hoksrud glemte et prosjekt, og det er det vi behandler her – Trondheim–Stjørdal 3,5 milliarder kr – 108 pst. med bompenger. Innholdet i mitt innlegg vil bli rettet litt annerledes enn mot den sittende regjeringen. Jeg skal skryte litt av Regjeringen, for den er i hvert fall ærlig. Den er oppriktig. Til og med Senterpartiet er oppriktig med hensyn til at de bryter sitt partiprogram og at de er veldig offensive når det gjelder bompenger. Senterpartiet er ærlig og innrømmer at de har økt bompengebruken med 30 pst. i forhold til den forrige regjeringen. Men det som er urimelig, er at noen i denne salen framstår som bompengemotstandere når de uttaler seg til journalister i det ganske land, eksempelvis representanten Tenden fra Venstre, som i dag i et oppslag i Adresseavisen uttaler at hun er «møkk lei» av den sittende regjeringen og deres bompengebruk. Det synes jeg er urimelig. Det samme kan jeg si om representanten Halleraker, som nærmest framstiller det som om Høyre er imot bompenger. Høyre som parti og Halleraker som representant er jo de mest offensive når det gjelder å bruke bompenger. Men nå får vi god tid til å forklare det fram mot valget 14. september. Jeg synes også det er urimelig at man, selv om man føler seg presset i en infrastrukturdebatt og ikke har de verktøyene som Fremskrittspartiet har presentert, som man er enig i, men stemmer imot – som f.eks. at Høyre ønsker flerårige budsjetter, som man uttaler i presse og media, men stemmer imot i denne sal. Hvis det til syvende og sist gir som resultat at de andre partiene slutter seg til disse forslagene, skal jeg være særdeles fornøyd. Men da bør man si det. Da bør man gjøre som Kristelig Folkeparti og representanten Sahl, som har fått sin stortingsgruppe på plass når det gjelder å slutte seg til Fremskrittspartiets forslag for å finne nye verktøy. Det er en samlet skare med partier og representanter, minus Fremskrittspartiet, som har støttet alle disse bompengeprosjektene. Da kan man ikke gå rundt og være bekymret fordi mange av disse pengene går til andre ting. Det har man selv sørget for. Så en anbefaling og en oppfordring til statsråden. Jeg håper det er riktig, det som ble sagt i replikkordskiftet her, at Regjeringen i hvert fall er klar og tydelig på at man ikke senker terskelen nå, for nå kan det komme mange flere bompengeprosjekt, når forvaltningsreformen skal tre i kraft og riksveiene skal flyttes over til fylkeskommunen.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-02-26:
Min intensjon var å få noen til å føle seg litt rørt, eller i hvert fall omtalt på en sånn måte at man følte seg litt presset – og det fikk jeg svar på. Jeg kan si til representanten Tenden at Venstre og representanten aldri greier å berolige meg uansett hva de måtte gjøre, for Venstre har bevist mer enn noe annet parti at de er totalt udugelige når det gjelder infrastruktur – gjennom å ha hatt samferdselsministeren i to perioder og lagt fram en nasjonal transportplan som skulle gjelde de siste fire årene, som hadde vært en katastrofe for dette landet. Hvis den nasjonale transportplanen som Torild Skogsholm la fram i sin tid, skulle gjelde, hadde vi sannelig hatt store problemer. Og så glemmer en det. Til Oslopakke 3: Nei, som representanten Sortevik og andre har sagt her tidligere i dag, Oslopakke 3 skal vedtas i denne sal, og Fremskrittspartiet stemmer nei, og vi finner alternativ finansiering til det. Det kommer vi aldri til å rikke på. Jeg synes det er en parodi når Venstre sier at de er for mer til vei. Til representanten Halleraker: Nei, jeg hadde selvfølgelig overhodet ikke i tankene hva representanten Halleraker har foretatt seg privat i næringsvirksomhet. Jeg tar ad notam det representanten Halleraker sier i de saker som vi behandler i denne salen, og der er representanten Halleraker og Høyre offensive og har stemt for samtlige 24 prosjekt. Det er det jeg legger til grunn når jeg sier at representanten Halleraker og Høyre er noen av de mest offensive, også i offentligheten, i presse og media. Representanten Rudihagen gjør nærmest litt narr av – jeg vet ikke om det var bevisst, eller hva det var for noe – at Fremskrittspartiet har standardformuleringer. Ja, det er jo de samme sakene, og jeg ser at posisjonen har akkurat de samme standardformuleringene, de også. De slutter seg til alle mulige bompengeprosjekt. Det har de gjort i 24 prosjekt, mens Fremskrittspartiet har gjort det motsatte. Vi vil ønske statlig finansiering, og så er vi ferdig med det, og sier nei til bompengene. Så til representanten Klinge. Jeg vet ikke om jeg greier å berolige representanten, men vi kommer altså ikke til å bryte vårt program. Vi har alle disse verktøyene, og vi har sagt at vi i løpet av 25 år skal gjennomføre en infrastrukturpolitikk som gjør at vi får en framtidsrettet, moderne, effektiv, sikker og miljøvennlig infrastruktur. Andre land har faktisk gjort det. Nordiske land har 30-årsplaner. Fremskrittspartiet har en 25-årsplan. Det skal vi greie, særlig når vi ikke bygger jernbane fra Narvik til Tromsø, som Senterpartiet ønsker seg, og når vi ikke bygger høyhastighetstog, som Høyre ønsker seg. Da får vi mye penger disponibelt.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-02-26:
Høyre støtter innstillingen i denne saken, og har ikke noen forslag utover det som ligger i tilrådingen. Dette er et viktig prosjekt. Det er viktig nå å få på plass de parsellene som flere har nevnt her, nemlig Nidelv bru–Grillstad og i andre enden Værnes–Kvithammar. Det jeg tok ordet for, var dette med klattvis utbygging, som har opptatt komiteen en del, og som vi må forsøke å finne veger ut av. Det blir sagt at prosjektet E6 øst nå begynner å bli ferdig, men dette kan ikke være tilfellet. De opplysningene jeg har, tilsier at det allerede nå er en trafikk på den gjenstående parsellen – altså mellom disse to firefeltsparsellene som vi nå får på plass – som ligger 50 pst. over det som er normen for den standarden denne veien har. Det er stor vekst i området. Stjørdal er det raskest voksende tettstedet i Nord-Trøndelag, og det er behov for ganske snart å få en utvidelse også på den tofeltsparsellen som ligger imellom, som er på 20–25 kilometer. Det er 6–7 kilometer med tunneler som er problemet der. Så jeg har bare lyst til å gjøre oppmerksom på at da denne saken ble behandlet i Trondheim bystyre, hadde Høyre et forslag om å se hele strekningen i sammenheng og kanskje vurdere en annen finansieringsløsning, organisert enten som et OPS-prosjekt eller en annen løsning, som ville fått fortgang på hele strekningen. Det er et forslag vi ikke tar opp her i dag, for i dag snakker vi om en konkret bompengesøknad. Men jeg vil gjøre oppmerksom på at jeg tror dette ville vært en klok handlemåte i dette prosjektet.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-02-26:
Jeg bad om replikk fordi statsråden kom med en nyhet om at hun vurderte et statlig bompengeselskap. Det er ny politikk. I forrige periode var dette tema flere ganger. Et av de partiene som gikk sterkest imot dette, var Senterpartiet, nettopp fordi dette er tuftet på lokale initiativ og interesser i Norge. Når statsråden nå nevner det, tror jeg det er av vesentlig betydning å få vite hvordan man tenker seg det utført. Det er jo slik at det er forpliktelser knyttet til både lån og annet i disse enkeltprosjektene. Når det gjelder debatten om AutoPASS, er det riktig og ikke overraskende for dem som har holdt på med dette en stund, at det er meget arbeidskrevende å sitte og lese disse bildene. I Stockholm sitter det 500 og leser bilder. Det er klart at det er svært arbeidskrevende. Det løser man ikke med et statlig selskap heller.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-02-26:
Det er noe forutsigbart og trygt og gjenkjennelig over disse bompengedebattene i denne salen og i denne komiteen, og det kan man jo dvele litt ved, hadde jeg nær sagt, hvis man ønsker å bruke mye tid på det. Men jeg syns faktisk at vi i respekt for resten av Stortinget kanskje etter hvert bør lede disse typer debatter over til en større og bredere debatt, som vi skal ha når NTP kommer, ikke ha disse debattene i alle bompengesaker som kommer. Jeg vil faktisk gå så langt som til å si at jeg syns at innlegget til Hoksrud ikke hadde noen ting å gjøre i denne debatten. Han nevnte ikke gjeldende sak med et eneste ord, og det står det faktisk i § 38 at man skal gjøre, man skal forholde seg til saken. Når det gjelder Høyres bompengepolitikk, som Sandberg forsøker seg på forskjellige innfallsvinkler til for å prøve å svekke, og etter hvert mistenkeliggjøre, er det ikke noe hokuspokus eller noe mistenkelig ved den. Det har vi sagt så uendelig mange ganger. Det står uttrykkelig i vårt program at vi går inn for de prosjekter som blir fremmet fra lokalt hold. Det står vi på – det tror jeg vi er ganske mange om i denne salen. Så trekker han fram meg som den som er mest for bompenger, av en eller annen grunn. Det syns jeg jo er sjarmerende. Jeg regner med at det kanskje er min bakgrunn før jeg kom inn på Stortinget, som daglig leder i et selskap, som gjør at han faller for den fristelsen. Da må jeg nok si at jeg er svært stolt av den jobben som vi gjorde i det selskapet. Vi avløste fire ferjesamband, fikk faste forbindelser. Det er nedbetalt om to–tre år, fire år før tiden, og når det er ferdig, betaler ikke folk i det hele tatt, i motsetning til å måtte betale på ferjer i all framtid. Det syns jeg er et godt eksempel på hvordan kloke beslutninger har vært tatt i denne sal, slik det også skjer i dag. Høyres politikk skal vi ta oss av selv, og selv om Fremskrittspartiet har forslag i mange sammenhenger, betyr ikke det at vi hopper på alle. Vi har politikken vår under utforming kontinuerlig, og det kommer vi til å ha også når det gjelder transportpolitikken. Faktisk er det slik at vårt parti har en egen transportplan under utvikling, og der kommer vi til å komme inn på mange nye, spennende løsninger, som jeg tror skal bidra til at vi får både flere, bedre og raskere veiutbygginger i landet.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-02-26:
Sakens ordfører redegjorde på en glimrende måte for saken, og også for de merknader der vi står sammen med Venstre i denne saken. Så her har jeg lite å legge til. Men bare så det skal være sagt: Vi støtter fullt ut at det utvikles et togtilbud som kan betjene disse to lufthavnene. Jeg har en liten betraktning og kanskje til og med et spørsmål. For det er jo slik at Flytoget, som er et AS, er en kommersiell aktør. Og de uttaler i denne saken, slik vi har forstått det, at det ikke vil være lønnsomt i overskuelig tid med et flytogtilbud slik de tilbyr det, og slik vi kjenner det fra Gardermoen til Oslo og videre vestover i dag. Likevel fremmer Fremskrittspartiet dette forslaget. Da lurer jeg på om vi aner konturene av en ny politikk her, for i andre jernbanedebatter tidligere har vi fått høre at når det gjelder høyhastighetsjernbane i Norge, er Fremskrittspartiet tilhenger av det, men kun hvis dette er lønnsomt. Dette vil det i tilfelle være svært interessant å få et svar på, for det kan jo gi bedre forhandlingsmuligheter for å få etablert et høyhastighetstilbud i framtiden.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-02-26:
Jeg fikk svar på ett av mine spørsmål i statsrådens innlegg, så jeg har bare et lite spørsmål knyttet til det forholdet jeg tok opp, om kapital- og driftskostnadene, som er et problem spesielt for ferjeavløsningsprosjekter, hvor det blir lange omkjøringsveger. Der hvor det er relativt korte ferjesamband og kort bruforbindelse som erstatter dette, er ikke problemet like stort. Men der hvor det er lang veg, kanskje mange mil omkjøring, får du altså et vedlikeholdsaspekt knyttet til den nye vegen som slår veldig uheldig ut, og det er det som rammer det prosjektet som Tungesvik har tatt opp. Så jeg vil oppfordre statsråden til å se nærmere på det forholdet, i alle fall slik at det kun er vedlikeholds- og kapitalkostnader knyttet til selve fjordkrysningen som kanskje bør legges til grunn.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Som regjeringsparti sluttar me oss sjølvsagt til innstillinga og det Torstein Rudihagen sa. Det som gjer at eg tek ordet, er den litt interessante situasjonen at Framstegspartiet prøver å framstå som rak og rank i bompengepolitikken. Dei kallar dei andre som krev inn pengar, for røvarar og anna, og seier at dei er for prosjekta, men staten skal betala. Ja, i tre år sat dei i posisjon sjølv når det galdt budsjetta og kunne gjera nettopp det dei seier. Men gjorde dei det? Nesten ikkje. Eit par rundkjøringar og 1 mill. kr ekstra til vegvedlikehald på tre år var det store resultatet me fekk då Framstegspartiet kom i posisjon. Då må eg spørja Sortevik som er saksordførar her: Synest han at Oslo Fremskrittsparti driv med landevegsrøveri? Dei går mykje lenger enn dei gjer på E6, der ein bruker meir pengar enn det det eigentleg kostar. I Oslo Fremskrittsparti stør dei SV og Regjeringa i at ein faktisk skal bruka bilistane til å betala bussbilletten! Korleis i alle dagar kan Framstegspartiet vera med på det ut frå den rake og ranke haldninga ein ser hjå Sortevik her i denne salen? Dette gjeld ikkje berre i Oslo. Det gjeld i mange kommunar der framstegspartifolka ønskjer seg resultat. Der får ein dette opp å gå. Då seier framstegspartifolk: Me vil gjerne ha den vegen, me vil ha den bussen, me vil ha den sykkelstien, dette går me for, og me lagar eit spleiselag. Så eg lurer litt på Framstegspartiet sin eigentlege politikk på dette området når ein finn så mange variantar. SV er veldig glad for den profilen som me no ser ut til å få på bompengepolitikken. Det er ikkje berre slik at ein ved Oslopakke 3 faktisk får bruka bompengane til drift av bussen, men faktisk kan ein no òg med utgangspunkt i EU-direktiv o.a. bruka bompengar til å investera i jernbane om ein vil. Det gjev store moglegheiter til å gjera det som er hovudpoenget for eit stort fleirtal i Stortinget, nemleg å redusera klimagassutsleppa frå transporten. Det er det som er utgangspunktet, at ein tek ansvar for jordas framtid og ikkje ansvar for hissige bilistar som må betala noko ekstra for å sørgja for at vegen kjem fram.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Eg forstår at bompengar er in for Framstegspartiet å vera tydeleg på igjen. Det er nærmast som du lurer på om det er islamistane som står bak dette med den måten ein argumenterer på. Det er i alle fall «back to basics» når det gjeld strategi, forstår eg. Men det er eit par ting: SV er for meir bompengar i byområda fordi me vil få vekk ein del trafikk frå vegane. Faktisk er klimaforliket òg det, sånn at næringslivet kan tena meir pengar. Framstegspartiet i Oslo styrer byen, og der er det lastebileigarar som taper 100 000 kr i året fordi dei står i kø på grunn av framstegspartipolitikk – 100 000 kr i året påfører framstegspartipolitikken det private næringslivet. Så skuldar dei oss for å flå næringslivet. Det er heilt feil. Det er det vegpartiet til Sortevik som gjer. Faktisk har SV støtte frå NHO når det gjeld rushtidsavgift. Me har støtte frå lastebileigarane når det gjeld rushtidsavgift. Eg trur det blir løysinga for Oslo og andre store byar, ikkje berre for å gjera noko med klimaproblemet, men òg for å hjelpa næringslivet til å tena meir pengar. Så har Sortevik enno ikkje gjort dette klart for meg: Han kallar bompengar røveri. Røveri er altså ulovleg. Men då må det som Peter N. Myhre og partimedlem Siv Jensen driv med i Oslo, vera røveri. Då må eg spørja: Kva er straffa for røveri?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Saksordføraren har gjort greie for regjeringspartia sitt syn i denne saka. Som han sa, vart reservebrua opna den 13. februar. Den 13. mars blir NTP lagd fram, og då vil ein koma tilbake til ulike ting knytte til Bodø-området. Grunnen til at eg tek ordet, er at dei raud-grøne partia nyleg har motteke eit brev frå Bodø, som òg er sendt til samferdselsministeren. Der ønskjer ein seg inn i belønningsordninga for kollektivtransport. Det som kjenneteiknar dette området, er den enorme bilismen, store utslepp frå bilismen og veldig dårleg kollektivdel, mykje dårlegare enn i f.eks. Tromsø. Tromsø-folk tek bussen fire gonger så mykje som Bodø-folk. Det betyr at det må gjerast ein veldig stor innsats, både for å byggja ut jernbanen i området og få fleire stasjonar, bl.a. på Tverrlandet, og å få utbetra busstilbodet, og kanskje òg sjå på ei bybaneløysing. Grunnen til at eg tek opp dette, er at dei ulike gruppeleiarane frå Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet peiker på i brevet sitt at me rett og slett må gjera noko dramatisk for å få ned biltrafikken. Me må ikkje satsa på ytterlegare bygging av firefelts vegar. Me må ikkje leggja opp til meir biltrafikk. Me må få ein politikk på området som gjer at folk vel det kollektive transportmidlet. Det er poenget mitt – ei klar beskjed til Bodø-regionen: Ja, SV vil gjerne følgja opp det initiativet som dei ber om i brevet, men ein må lokalt gjera ein jobb for å få folk til å reisa kollektivt og klimavenleg.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Eg for min del kunne tenkja meg å ta Flytoget til Stavanger. Det skulle berre gå endå litt fortare, slik at me slapp å stoppa på Torp og andre stader. Det er jo det som er framtida: å få ned flytrafikken nasjonalt. Så er det den problemstillinga som ein frå Framstegspartiet si side vel ikkje å stilla seg særleg aktivt til: Kor mykje skal ein tappa Gardermoen for ressursar? Kor mykje skal ein forsøkja å på ein måte torpedera den politikken ein har hatt på flyplassar og i flytrafikken i dei siste ganske mange tiåra? Gardermoen er jo den flyplassen som saman med fire andre bidreg til at me held oppe rutene rundt omkring i heile landet. Men eg trur gjerne at Framstegspartiet ønskjer å leggja ned mange flyplassar rundt omkring i Noreg og i distrikta. Då er det jo god politikk å øydeleggja for Gardermoen. Det er vel det me ser konturane av her. Eg synest det er veldig interessant det som saksordføraren var inne på på ein god måte, at Flytoget, som er eit 100 pst. statleg ått selskap, blei kåra til den beste arbeidsplassen. Det er ingen som har følt behov for å privatisera det, tydelegvis, men her er det altså staten som eigar som driv det beste tilbodet i landet. Og eg forstår no at alle, inklusiv Venstre, er fornøgd med at staten og ingen andre driv Flytoget. Så det er veldig bra. Så minner eg om at me på Norden-reisa til komiteen fekk veldig mange førespurnader og ønske om eit tettare samarbeid på jernbane, ikkje minst frå Göteborg-distriktet si side, for å få opp farten på toget og få eit samarbeid i Norden, slik at Noreg kan kopla seg på både det høgfartsnettet som kjem i Sverige, og på det danske, det tyske og det europeiske elles. Det trur eg me må tenkja meir på enn på å få eit tog til Rygge – mykje lenger fram enn det Framstegspartiet vel å gjera – nemleg lyntogsløysingar som bringar oss ut i Europa, og lyntogsløysingar som reduserer flytrafikken i Noreg slik at me dermed gjer ein innsats for å forbetra klimaet i nasjonen. Slik er det med den saka!
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-02-26:
Det er behov for det lyftet som denne regjeringa tek for å betre samferdsla i Noreg. Me har behov for ein auka vedlikehaldsinnsats, men det er òg avgjerande med større investeringsprosjekt. Det vil leggje til rette for å utvikle større arbeidsmarknader, men òg for å styrkje konkurranseevna i næringslivet og auke verdiskapinga i landet. I tillegg er utbygging av vegar med fleire felt og midtdelar ein naudsynt del av Regjeringa sin kamp for å få ned ulukkestala i trafikken. I St.meld. nr. 24 for 2003–2004, Nasjonal transportplan 2006–2015, vart det vurdert som aktuelt å vidareføre utbygginga av parsellane Nidelv bru–Grillstad og Værnes–Kvithammar i siste seksårsperiode. Ved handsaminga av St.prp. nr. 68 for 2006–2007 slutta Stortinget seg til å utvide eksisterande innkrevjingsordning for å delfinansiere Ny Nidelv bru frå Brattøra til Nyhavna. Prosjektet vil binde parsellen Nidelv bru–Grillstad saman med Nordre avlastningsveg. Det ligg føre lokalpolitiske vedtak om å utvide innkrevjingsordninga på E6 Trondheim–Stjørdal for å delfinansiere utbygginga av parsellane Værnes–Kvithammar og Nidelv bru–Grillstad. Det er såleis ei brei lokalpolitisk tilslutning til å delfinansiere utbygginga med bompengar. Det er lagt til grunn om lag 730 mill. kr i statlege midlar i perioden 2010–2015. Utbygginga omfattar bygging av om lag 4,5 km dels ny firefelts veg og dels utbetra veg frå Nyhavna ved Nidelv bru til Grillstad. Parsellane vil saman med Omkjøringsvegen, Nordre avlastningsveg og Oslovegen, Marienborg–Sluppen, utgjere ringvegsystemet rundt Trondheim sentrum. Vidare omfattar utbygginga i den andre enden ein parsell på i alt 5 km som vil starte ved avkøyringa til flyplassen på Værnes og gå nordover under flyplassen og vidare til Kvithammar. Vegen vil verte bygd som firefelts veg og vil på delar av strekninga avvikle både lokaltrafikk og fjerntrafikk. Det er venta opning for trafikk i 2013. Prosjektet vil betre trafikktilhøva i Trondheim, men ikkje minst vil det vere avgjerande for ei god og sikker trafikkavvikling i Stjørdal. Det er lagt opp til at eksisterande bompengeordning mellom Trondheim og Stjørdal i hovudsak vert vidareført. I dag er det bomstasjonar på Ranheim, i Hommelvik og på av- og påkøyringsrampene på Leistad. Innkrevjingsordninga er basert på elektronisk innkrevjing med AutoPASS, myntautomatar og manuell innkrevjing. Regjeringa er oppteken av å ha eit effektivt og sikkert vegnett i heile landet. På strekningar som denne er det naudsynt å ha veg med høg kapasitet som varetek omsynet til trafikktryggleik. Me har difor vore opptekne av å lyfte fram dette prosjektet, som òg bidreg til å betre tilhøva for langtransporten langs E6. Eg er glad for at eit fleirtal i komiteen sluttar seg til framlegget frå Regjeringa.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-02-26:
I dei proposisjonane som eg har lagt fram for Stortinget, har Stortinget vorte opplyst i samsvar med det regelverket som ligg, og som har vore nytta så lenge det har vore lagt fram bompengeproposisjonar for Stortinget. Om Stortinget sitt fleirtal ynskjer at vi skal endre den framstillinga, vil eg sjølvsagt vurdere det og rette meg etter det som Stortingets fleirtal ynskjer.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-02-26:
Eg deler representanten Tenden sitt syn og ynske når det gjeld ein effektiv bruk av pengane, og til liks med henne trudde eg òg at AutoPASS-ordninga ville bety store innsparingar. Det vil nok AutoPASS-ordninga òg gjere, men det har vist seg at det er arbeidskrevjande å gå gjennom alle bileta og sende ut alle fakturaene som ligg der. Så den store innsparinga som kanskje enkelte såg føre seg, har ein nok ikkje fått. Det som no er interessant, er at fleire fylke tek til orde for å lage fylkesvise bompengeselskap. Buskerud og Hordaland er fyrst ute, og eg støttar aktivt opp om det. Eg vil òg i tillegg sjå til at den bruken av pengar som er i bompengeselskapet, vert gjennomgått, og om me ikkje ser at me får ei meir effektiv avvikling av dette arbeidet, vil eg vurdere eit nasjonalt bompengeselskap.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-02-26:
Då OPS-prosjektet på E39 i Sør-Trøndelag vart vedteke, stemde Framstegspartiet for. Eg kan ikkje minnast at framlegget for Stortinget hadde ei anna innretning enn det som eg legg fram i dag. Det er heller ikkje slik at Stortinget ikkje er opplyst, eller at lokale styresmakter ikkje er det. Ein veit at gjennom å lånefinansiere bompengeprosjekt får ein finansieringskostnader, til liks med det me får når me byggjer eit hus og lånefinansierer det huset. Eg trur at alle vaksne og oppegåande menneske i Noreg skjønar det. Eg ser ikkje at me unnslår nokon opplysningar, verken til lokale styresmakter, som sjølvsagt har dette med i sine vurderingar, eller til Stortinget. Så kan ein sjølvsagt diskutere forma som dette vert lagt fram i. Det kan me ha ein dialog på.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-02-26:
Det som har kome fram om lønsvilkår, godtgjersle, til enkelte bompengeselskap, har vekt reaksjonar. Eg ser at det kan vere med på å svekkje legitimiteten til bompengeselskapa og bompengar som finansieringsform. Eg har pr. i dag ikkje vurdert eit nasjonalt bompengeselskap. Eg har sagt at eg er positivt stilt til det ein gjer i Hordaland og i Buskerud når ein vurderer å etablere fylkesdekkjande bompengeselskap, og vil òg stimulere til at ein får det opp å stå. Men me er nøydde til å sjå på dei kostnadene som òg ligg i drifting av bompengeselskapa, for det handlar som sagt om legitimiteten til innkrevjingsforma. Så det er der mi bekymring ligg. Eg er oppteken av at det skal vere lokal forankring i desse prosjekta. Men eitt av prosjekta er ferdigstilt. Det er klart at då vert den jobben kanskje noko annleis.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-02-26:
For å ta det siste fyrst. Eg sa at eg ikkje kunne minnast at framlegget i den saka hadde ei anna innretning då ein opplyste om samansetjinga av finansieringa. Det var det spørsmålet handla om, ikkje noko anna – berre slik at det er presisert. Det å senke terskelen for bompengar har ikkje Regjeringa teke konkret stilling til. Bompengeframlegg kjem jo som kjent frå lokale styresmakter. Det er jo lokalt ein vurderer om det er grunnlag for det, og sjølvsagt saman med fagstyresmaktene i Statens vegvesen vert det gjort ei vurdering av ulike prosjekt, om det er grunnlag for det eller ikkje. Saker som kjem på mitt bord, er jo allereie som av Statens vegvesen vurderte i kommunar og i fylkesting, vedtaka er gjorde, og dei skal vere finansierte etter ein finansieringsplan. Derfor har det ikkje vore ein debatt der eg har vurdert å senke grensa eller nivået. Når det er sagt, må eg seie at det er faktisk bompengar i Nord-Noreg òg. Det er òg drivstoffavgift i Tromsø.