Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2013-06-17:
Gode, funksjonelle og moderne helsebygg er viktig for å kunne gi pasienter gode helsetilbud og gi ansatte gode arbeidsforhold. Kapasitetsutfordringer med korridorpasienter og kø til operasjonssalene er uheldig for pasientsikkerheten. Vi vet at hvordan avdelinger og funksjoner er plassert, kan ha stor betydning for effektivitet. Befolkningsvekst, flere eldre og utvikling i medisinsk teknologi gjør at det stilles nye krav. Hvor trenger vi nye sykehus, hvor store skal de være, og hva skal de inneholde? Sykehusene vi allerede har, må vedlikeholdes og endres i takt med behovene. Nye og endrede behov krever god planlegging. Høyre har fremmet et forslag om at det skal utarbeides en nasjonal plan for bedre helsebygg som sikrer vedlikehold og raskere fornyelse av sykehuseiendommene. Som en del av planen bør det være en vurdering av behovene for vedlikehold, oppgradering og nyinvesteringer for spesialisthelsetjenestenes eiendommer. Multiconsult estimerte i 2007 at det er et utbedringsbehov i sykehusene på 55 mrd. kr. Riksrevisjonen anslo i 2011 et vedlikeholdsbehov på 19 mrd. kr. Det mangler i stor grad lokale, regionale og nasjonale planer for bygg og eiendomsforvaltning i spesialisthelsestjenesten. Ifølge Riksrevisjonen har kun fem av 23 helseforetak besluttet både mål og langsiktig plan for bygningsmassen. Det påpekes også svakheter ved valg av konsept for sykehusbygg og ved beregningen av effektiviseringsgevinsten knyttet til nybygg. Videre foreslår Høyre at planen inneholder en langsiktig plan for finansiering av vedlikehold, oppgradering og nyinvestering. Legeforeningen vektla i sitt høringsinnspill erfaringer fra Danmark. Der har det i årene fra 2008 til 2011 vært en investeringspakke fordelt på 16 ulike sykehusprosjekt. Av dem var tre nye universitetssykehus. De øvrige prosjekter gjaldt modernisering, ombygging og utbygging. Formålet med investeringen var å øke kvalitet og produktivitet i sykehusene. Legeforeningen mener det er behov for en tilsvarende satsing i Norge, og de har estimert behovet til å være 70 mrd. kr over en tiårsperiode, der 10 mrd. kr av disse går til investering i medisinsk-teknisk utstyr. Høyre foreslår også at planen for helsebygg skal inneholde en justering av dagens finansieringsregelverk som innebærer at 70 pst. av kostnadene til større nyinvesteringer kan lånefinansieres. Det er gledelig å kunne konstatere at akkurat dette vil nå regjeringen innfri. Det har gått et halvt år etter at opposisjonen foreslo det for første gang, men regjeringen fremmet dette som sak i forrige uke. I dag har de regionale helseforetakene i henhold til helseforetaksloven et helhetlig ansvar for drift og investering. Det foreslås at det etableres en egen organisasjon for helsebygg som skal sikre vedlikehold og raskere fornyelse av sykehusbygg. Det trekkes her paralleller til Statsbygg og Forsvarsbygg som eiendomsselskap innen offentlig sektor. Legeforeningen støtter dette forslaget i sitt høringsinnspill, og viser til mulighetene slik organisering gir for permanent kompetanse og erfaringslæring ved forvaltning av sykehusbygg. Flertallet, bestående av regjeringspartiene, foreslår at representantforslaget vedlegges protokollen. Mindretallet, bestående av Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti, støtter forslaget om at det i forbindelse med en mer operativ nasjonal helse- og sykehusplan utarbeides en del som omhandler bedre helsebygg. Jeg tar opp forslaget som jeg har referert til.