trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Statsråden nevnte at Fremskrittspartiets forslag ikke vil begrense aktiviteten i norsk økonomi. Men så har vi heller aldri påstått at norsk økonomi er en planøkonomi. Det er jo Regjeringen som påstår at du ikke kan bruke én krone til på infrastruktur uten at det skapes inflasjon, utflagging av arbeidsplasser og press på kronen. Det er ikke Fremskrittspartiet som påstår dette. Det er Regjeringen, det er Regjeringen som statsråden er en del av, som påstår dette, så kom ikke og si til Fremskrittspartiet at vårt forslag ikke skaper mindre press i økonomien - det er helt meningsløst. La oss ta saldert budsjett for 2007, et meget bra saldert budsjett med 42 milliarder kr mer i inntekter fra fastlandsøkonomien. For å skape 42 milliarder kr mer i inntekter på fastlandsøkonomien i skatte- og momsinntekter, må aktiviteten være 170 milliarder kr høyere, hvis du tar 25 pst. beregning på moms/skatt. Det ble ikke press på kronekursen, utflagging av arbeidsplasser og inflasjon av det. Men da Fremskrittspartiet i forbindelse med samme budsjett, altså for 2007, foreslo å bruke 22 milliarder kr mer til skattelette, infrastruktur og kutt i offentlig sektor, som altså var vårt forslag, var det ansvarsløst. Det var uansvarlig finanspolitikk. Det ville skape alle disse negative tingene. Norsk økonomi klarte 170 milliarder kr, som Regjeringen ikke forutså året før, men den klarte altså ikke 22 milliarder kr - da ville alt gått galt. Det henger ikke på greip. Finanspolitikken til Regjeringen henger rett og slett ikke sammen. Når de da sier at du kan bruke 5 milliarder kr på Innovasjon Norge, som skaper 20 milliarder kr i aktivitet, er det plutselig ikke press i økonomien. Hvis Regjeringen virkelig mente det var press i økonomien, skulle den sagt: Ingenting til midler i de sentrale strøk, for det er så mange ledige hender i distriktene ifølge de rød-grønne, så der kan den bruke masse penger. Da hadde man vært konsekvent. Men man er ikke det. Man sier at man bruker mesteparten av pengene i sentrale strøk, og så bruker man en del i distriktene. Da skaper man jo press i økonomien, som statsråd Halvorsen advarer mot. Men altså Innovasjon Norge er en egen greie, for det har en egen statsråd. Men når det gjelder det som finansministeren driver med, da er det press i økonomien. Du kan ikke bruke én krone mer enn det Regjeringen fastlegger i sitt statsbudsjett!
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg hadde ikke sett for meg at jeg skulle bli provosert til å gå ned her i kveld og ta ordet, men SVs representant Ryan provoserte meg såpass at jeg ikke klarte å la være. Når man snakker om distriktspolitikk - og nå skal jeg forholde meg til Finnmark - er det faktisk slik at dette huset har vedtatt en type politikk som er anti all utvikling av næring. I Finnmark har vi fått noe som heter FeFo, som er et resultat av Finnmarkseiendommen. I det styret sitter det tre representanter fra Sametinget og tre fra fylkestinget. Og FeFo er blitt en gjøkunge i Finnmark. Først skal de ha en høyest mulig pris på den eiendommen de forvalter, relatert til salg eller til utleie. Og det er ingen konkurranse om denne eiendommen, som består av 96 pst. av arealene i Finnmark. De er med andre ord en monopolist som kan forlange en hvilken som helst pris de selv måtte ønske. De ønsker ikke næring til Finnmark. Tvert imot stopper de alle næringstiltak. I tillegg har vi et sameting som forlanger urfolksavgift ved etablering av mineralselskaper. Man har en reindriftsforvaltning som krever erstatning og høyest mulig kompensasjon for avståtte områder til næring. Da kan kanskje Ryan forklare meg hvordan man i Finnmark står for en fornuftig næringspolitikk, når alle offentlige organer både skal ha avgifter og ha vetorett når det gjelder det man ønsker å få på plass. SV skal ikke slå seg på brystet med sin næringspolitikk. Hvor var dere da man vedtok Melkøya? Den viktigste bautaen vi i dag har i Finnmark, gikk dere imot! Er det distriktsmessig næringspolitikk? For meg minner SVs politikk meg om å spille fallitt overfor distriktene, for det er det den i prinsippet gjør.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Det er mulig at man er historieløs, men jeg kan opplyse representanten Ryan om at jeg faktisk har en stor interesse for historie. Man snakker om distriktspolitikk, og man snakker om Finnmark. Ja, er det rart at man må gå inn med ekstraordinære midler når man i dag vet at Altafjorden er fredet, Porsangerfjorden er fredet, Tanafjorden er fredet, og i tillegg er store deler av Varangerfjorden fredet - relatert til nasjonale laksefjorder? Her kan man ikke starte opp med næring. I tillegg har man Øvre Anárjohka nasjonalpark, Stabbursdalen nasjonalpark, Øvre Pasvik nasjonalpark og Varanger nasjonalpark - nasjonalparker som er på størrelse med flere fylker i Sør-Norge! Så sier man til seg selv: Ja, vi driver med distriktspolitikk, og vi overfører penger dit. Ja, takke for det! De som bor der, får ikke lov til å utøve noe som helst. Det er det som er det store problemet. Når man i tillegg representerer et parti som går imot all utvikling av olje og gass i nord, sier det seg selv at er det med noe partis politikk man setter kroken på døra, så er det SVs politikk. La meg også si til representanten Gullvåg at jeg klarer å huske en debatt her i huset hvor han tok et oppgjør med statsråd Navarsete på grunn av for lite penger brukt til samferdsel. Jeg tror ikke oppgjøret hans ble tatt meget godt opp i eget parti. Siden den gangen har det vært stilt!
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Jeg må si jeg av og til har lurt på hvilket greip representanten Tybring-Gjedde holder i når han bestiger denne talerstolen, for det er tydelig at han har problemer med balansen. Men om han er i tvil om at presset i norsk økonomi bør tas alvorlig og kan få meget alvorlige konsekvenser, vil jeg minne om at vi hadde en periode på midten av 1980-tallet da Willoch-regjeringen slapp fri kredittpolitikken og lot nær sagt alle og enhver låne hva de kunne - hvilket de også gjorde - over alle piper og tak. De forbrukte og brukte med det resultat at vi fikk en overoppheting i økonomien som gjorde at man straks måtte gripe til innstramningstiltak. Man måtte iverksette redningsaksjoner overfor bankvesenet, og vi har aldri vært så nærme det gamle sosialistiske målet om å få en sosialisering av bankvesenet som akkurat i den perioden. Men jeg går ut fra at det ikke er de tider som Tybring-Gjedde ønsker seg tilbake til når han setter seg utover alle økonomiske lover og retningslinjer, når han appellerer til et forbruk og investeringer utover alle grenser i dette samfunnet. En grense går det et sted. Jeg er klar over at den grensen ikke eksisterer for Fremskrittspartiet. Og: Jeg har lyst til å si et par ting om samferdselspolitikken, fordi jeg er enig i at samferdselspolitikken har betydelige virkninger for næringspolitikken og er et avgjørende virkemiddel for at vi skal få folk til å bygge og bo og arbeide utover i alle deler av landet, og jeg sier i alle deler av landet. Hvis Fremskrittspartiet hadde hatt noen innflytelse på samferdselspolitikken i dette landet, ville det meste av veiutbyggingen stoppet opp, slik veiutbyggingen har stoppet opp i Tønsberg-området fordi Fremskrittspartiet har greid å få med seg et flertall på å sette en stopp for all brukerfinansiering av veiutbyggingen i dette området. Dersom Fremskrittspartiet får innflytelse på veipolitikken, vil E18-utbyggingen i Vestfold stoppe opp. Det er det som er realitetene i Fremskrittspartiets politikk.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Det er åpenbart et behov for å friske opp representanten Fredriksens hukommelse. Han har rett i at jeg på et tidspunkt la meg ut med samferdselsministeren i én bestemt sak. Det gjaldt dobbeltsporet Barkåker-Tønsberg, som jeg ivret for skulle utbygges, og fortsatt ivrer for. Nå vil tilfellet at ikke mindre enn tre statsråder gjennom en forhåndsbudsjettlekkasje for 2009 har fortalt allmennheten at dobbeltsporet Barkårker-Tønsberg kommer i 2009. Det er en aldeles utmerket beslutning, og er en utmerket budsjettlekkasje, som vi ser fram til oppfyllelsen av i hele det sørlige Norge.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Jeg stemte for, men skulle ha stemt imot forslaget.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Kristelig Folkeparti vil stemme for dette forslaget når vårt forslag er falt.
Berit Brørby (Arbeiderpartiet), 2008-10-01:
Hvis ingen har noen innvendinger, vil jeg etterkomme anmodningen.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2008-10-01:
Jeg har den glede å foreslå Berit Brørby.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2008-10-01:
Jeg tillater meg å foreslå Asmund Kristoffersen.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2008-10-01:
Jeg foreslår Sigvald Oppebøen Hansen.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2008-10-01:
Jeg tillater meg å foreslå Torny Pedersen.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-01:
Jeg har den glede å foreslå Olav Gunnar Ballo.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2008-10-01:
Jeg tillater meg å foreslå Henning Skumsvoll.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2008-10-01:
Jeg foreslår Trygve Slagsvold Vedum.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-01-17:
I motsetning til representanten Sortevik ser jeg ikke med skrekk på denne type ordning hvor vi kan gi et skikkelig løft for kollektivtrafikken. Det er tydelig at Sorteviks partifelle, Peter N. Myhre, heller ikke ser på dette med skrekk. Jeg møtte ham selv i flere debatter under valgkampen, hvor han skrøt av denne storartede ordningen og var stolt av hva politikerne i Oslo nå skulle kunne få gjøre for byen sin. For meg er det viktig at dette er med på å bidra til reduserte klimagassutslipp. De som i framtiden kommer til å kjøre mer med kollektivtrafikk takket være denne ordningen, ville antakeligvis brukt bil isteden. Dermed er vi nå med på å bidra til reduksjoner. Det mener jeg er viktig. Så må vi ha en erkjennelse av at vi ikke kan bygge nok veier til å løse trafikkproblemene i storbyene. Det har vi sett fra mange andre land også.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-01-17:
Nå er jo de kollektivreisende hele tiden med på å bidra til sitt eget tilbud gjennom nettopp den billetten de betaler. Dette handler jo bare om en fordeling av billetten, så det er i aller høyeste grad naturlig at de betaler for det tilbudet de bruker. Når det gjelder spørsmålet om hva som er et byområde, så er det ikke slik at dette er et initiativ som kommer fra flertallspartiene, hvor vi har bedt Oslo kommune om å innføre denne ordningen. Dette er det jo Høyre og Fremskrittspartiet, som har byrådsmakt i Oslo, som har søkt om å få opprette. Det er et prinsipp som vi har vært enige om her i Stortinget, at det i størst mulig grad skal være etter lokale initiativer når man oppretter bompengepakker, og det vil også gjelde denne type lov. Så er det jo selvfølgelig en forutsetning at man har et trafikkgrunnlag som kan generere nok inntekter til at det er interessant å drive med dette. Da gir det seg jo litt selv hva som er store nok byområder til at dette kan være en lov som det er interessant å bruke.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-01-17:
Representanten Tenden la kanskje merke til at jeg i mitt innlegg understreket det svaret som statsråden har gitt komiteen, «at det foreliggende lovforslaget ikke vil være til hinder for » å ha et annet pengeflytsystem enn det som er vanlig når det gjelder dagens bomringer. Det betyr at det vil kunne komme den type løsninger som lokalpolitikere i Oslo ønsker seg, men de løsningene hører antakeligvis ikke hjemme i en lovtekst. Når man har gjort det klart at loven ikke hindrer den type ordninger, får man heller komme tilbake og beskrive i en stortingsproposisjon - som jo er det dokumentet som skal gi oss et klarere bilde av hvordan hele pakken skal fungere - hvordan systemene skal virke.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-01-17:
Representanten Sortevik sier i sitt innlegg at bilistene skal betale mer for enda mindre vei. Jeg lurer på om ikke representanten Sortevik ser at når flere reiser kollektivt, og når færre bruker veiene for å komme seg fram og tilbake fra jobb, blir det bedre kapasitet for dem som faktisk må bruke veiene. For eksempel er næringslivet, taxier og entreprenører avhengige av veiene for å komme seg fram og tilbake mellom ulike oppdrag. Ser ikke representanten Sortevik at det vil være en fordel for disse gruppene? Så lurer jeg også på om ikke representanten Sortevik ser at det kan virke noe forvirrende hva Fremskrittspartiet egentlig mener i denne saken, når det er Fremskrittspartiets samferdselsbyråd som søker om å få innføre denne pakka og få lovendringen, mens Fremskrittspartiet på Stortinget stemmer imot.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-01-17:
I dag fikk vi resultatet av klimaforliket her på Stortinget, og Høyre har i lang tid vært ute etter de rød-grønne partiene og anklaget dem for å drive en lite ambisiøs klimapolitikk. I avtalen står det at det skal være et prinsipp at forurenser betaler. Med den type ordning vi legger opp til kan innføres her, er det nettopp det som skjer. Jeg lurer da på hvorfor Helleland ikke mener at dette også er et godt prinsipp for andre byområder enn Oslo. Hvis man har lyst til å innføre dette i Bergen fordi man lokalt mener det er riktig for sitt område og sin by, hvorfor skal det da bare være Oslo forunt å ha denne type ordning, sett fra Høyres ståsted?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-01-17:
I en av merknadene fra Fremskrittspartiet, henvises det til veiloven § 7a, og der står det: «Vegprising skal bare innføres når de berørte kommuner og fylkeskommuner gir sin tilslutning til dette. Departementet kan likevel i særlige tilfelle pålegge de berørte kommuner og fylkeskommuner gjennomføring av vegprising. » Dette var altså en lov som Venstre stemte for å innføre i forrige stortingsperiode. Jeg lurer på om representanten Tenden kan gi noen eksempler på hva hun mener måtte være særlige tilfeller hvor departementet kan pålegge berørte kommuner og fylkeskommuner å innføre dette. Vil ikke det f.eks. være byer med stor køproblematikk og vanskeligheter med å avvikle transporten i rushtiden?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-01-17:
Lovendringen åpner jo for at dette kan gjøres i byer og bymessige områder. Hvor går grensen for Arbeiderpartiet? Hvor mange byer og bymessige områder kan nå med skrekk se frem til at de får ordninger som denne, hvor bilistene skal betale for drift av kollektivtiltak? Hvor lenge er det ment at et sånt tiltak skal kunne vare? Så vidt jeg har observert, står det lite om det. Betyr dette at når man nå også binder en del av bompengeinnbetalinger til drift av kollektivtiltak, må det faktisk videreføres og opprettholdes bomring til evig tid? Er det slik å forstå at dette er en åpning for permanente bomringer? Til slutt: Hva er hovedbegrunnelsen fra Arbeiderpartiet? Jeg har merket meg at i fremlegget til Nasjonal transportplan som vi har fått i dag, sier fagetaten selv at køprising i de største byene vil gi noe reduksjon i klimagassutslippene. Men er det ikke det avgjørende poenget sett fra deres ståsted, at dette er et tiltak som gir store reduksjoner?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-01-17:
Nå er det tydeligvis mindre forvirrende for Fremskrittspartiets velgere enn for representanten Wickholm å ha to tanker i hodet samtidig. Det er fortsatt svært tydelig og klart at Fremskrittspartiet i rikspolitikken vil ha statlig finansiering. Og det er vel kjent at det er et flertall i Oslo bystyre som har pålagt byrådspartiene å gjennomføre en bestemt politikk. Så til det som er litt av kjernen i uenigheten. Vi mener fortsatt, slik jeg nettopp sa i mitt innlegg, at det faktisk er mulig å bygge et velfungerende veinett til og rundt Oslo, som har kapasitet til både biltrafikk og kollektivtrafikk, spesielt bussbasert kollektivtrafikk. Det tror vi faktisk er mulig. Det er etter vårt syn også en statlig oppgave å sørge for at det blir bygd god samferdselsmessig infrastruktur inn til og rundt de store norske byene. Det er nok å vise til representantforslaget om statlig finansiering, som ble avvist tidligere i dag.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-01-17:
Ja, president, det vil han gjerne. Det er hyggelig å høre stammens hyl - hvis det parlamentarisk er lov å si det. Sortevik er fullstendig klar over hva som er fremforhandlet, men man kan jo fremstille det så sjarmerende som spørreren forsøker å gjøre det, hvis man tar bort utgangspunktet. Denne regjering driver nemlig utpressing av kommuner i Norge, fordi man nekter å ta regningen for utbygging av nasjonal infrastruktur. Og igjen: Jeg viser til det som er kommet i dag, Nasjonal transportplan. På side 86 står det: «Med utilstrekkelige statlige midler vokser behovet for alternativ finansiering. » Det er slik det er. Denne regjering driver utpressing. Jeg gjentar at velgerne har, tror jeg, sortert veldig greit ut at det er et politisk flertall hvor Fremskrittspartiet ikke inngår, som gjennom demokratisk bystyrebehandling har bestemt at man skal gå inn for en løsning - som Fremskrittspartiet egentlig har stemt imot og er motstander av. Og vi gjør vårt beste for å få statlig finansiering.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-01-17:
Nå har jo representanten Sahl tidligere i dag rost Fremskrittspartiet for en iherdig innsats for å komme opp med nye finansieringsverktøy på mange ulike vis. Det har vi gjort, og det kommer vi til å fortsette med. Begrepet «fremsynt » er interessant. Vi mener det er fremsynt for Norges befolkning og for norsk økonomi at vi faktisk investerer mer statlige penger i norsk infrastruktur. Det er en fremsynt bruk av oljerikdommen. Den bruken er faktisk mer fremsynt enn å spille bort penger på børsen i utlandet. Vi har de siste 17 dagene - så vidt jeg har fått med meg i dag - tapt ca. 40 milliarder kr. 40 milliarder kr ville være omtrent nok til å dekke etterslepet i veivedlikeholdet i Norge. Men vi har altså valgt å spille hasard på børsen i utlandet, samtidig som vi faktisk driver et hasardiøst spill med trafikantene på norske veier når det gjelder liv og helse.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-01-17:
La meg få si til representanten Holmås at vi gjerne vil komme i regjering. Jeg tror bilistene kan glede seg til at vi kommer dit, for det gjør vi. Representanten er opptatt av lokalt initiativ. Er det innbyggerne selv som skal avgjøre i folkeavstemning, eller er det for demokratisk for SV? Er det slik at det er nok med lokalt initiativ når det er politikerne som gjør vedtak, uten å spørre befolkningen spesifikt? Gjør lokalpolitikere dette frivillig, gjør de det fordi de har et brennende ønske om å overta regninger fra staten, slik at staten slipper å betale? Hvor lenge skal de betale, hvor lenge skal de betale i Oslo for drifting av kollektivtrafikk? Hvor lenge skal denne bomringen være innrettet slik at bilistene i Oslo skal betale for drifting av kollektivtrafikken?
Trond Helleland (Høyre), 2008-01-17:
Jeg har lyst til å følge opp der Arne Sortevik sluttet, dvs. det var en del av spørsmålet representanten Wickholm ikke svarte på, nemlig: Hva er et byområde, og hvor går grensene nå for flertallspartiene i forhold til å benytte seg av bompenger til å finansiere kollektivtrafikken? Vi vet at det er mange byer i Norge, og det har blitt veldig mange små byer. Hvor går grensene? Det er det ene spørsmålet. Det andre spørsmålet er: I Oslopakke 3, som er en god avtale etter Høyres mening, ligger det også inne at de kollektivreisende også skal bidra til finansieringen av Oslopakke 3 gjennom en andel av billettprisen, som går med til å finansiere Oslopakke 3. Det ligger ikke da som et krav i denne loven. Synes representanten Wickholm at det ville være naturlig at dersom en skulle utvide dette til andre byer, at en også da må forvente at de kollektivreisende bidrar med en del av billettinntektene?
Trond Helleland (Høyre), 2008-01-17:
Høyre vil ta stilling til en eventuell søknad fra Bergen. Jeg tviler på at det kommer en slik søknad, men Høyre vil i så fall naturligvis ta stilling til den. Det er derfor vi hadde ønsket en særlov - fordi vi ser at det kanskje er et par byer i tillegg til Oslo som kunne ha benyttet seg av en slik mulighet. Men, som representanten Sortevik påpekte i stad, er det faktisk Oslo-området som er det eneste området i landet der du knapt kan bygge veier for å komme ut av alle trafikkproblemene. Jeg mener at det bør begrenses til Oslo. Men dersom lokaldemokratiet og de lokale partiene i større byer i Norge setter seg ned og lager en avtale à la Oslopakke 3 eller søker departementet om tillatelse, mener jeg at da har man malen fra denne lovendringen, og man kunne hatt en særlov knyttet til hvert enkelt tilfelle. Men vi ønsker å begrense dette til et minimum, og jeg tror Oslo er det eneste området som bør ha muligheten til det.
Trond Helleland (Høyre), 2008-01-17:
Nå tror jeg at jeg kjenner Høyre i Bergen og Stavanger atskillig bedre enn Heikki Holmås, og jeg ser ikke noe påtrengende press derfra for å få tillatelse til å bruke bompenger til drift av kollektivtrafikk. Tvert imot er meg bekjent de aller fleste i Høyre i Bergen og i Stavanger beinharde motstandere av rushtidsavgift - de ønsker det ikke innført, og ønsker i hvert fall ikke å gå videre på denne galeien som Regjeringen nå legger opp til. Så jeg ser ikke helt problemet. Det er ikke noe annet, som Heikki Holmås sier, enn at hvert eneste bompengeprosjekt må til Stortinget for godkjenning. Da får det være slik at dersom en lokalt har framforhandlet et ønske om å bruke bompenger til drift av kollektivtrafikk, må Stortinget få en særlov til behandling i hvert enkelt tilfelle. Det er Høyres ønske. Vi ønsker å være restriktive her, vi ønsker ikke å la dette gli ut. - Jeg gir meg der.
Trond Helleland (Høyre), 2008-01-17:
Jeg synes statsråden uttaler seg bra om Oslopakke 3 og det lokalpolitiske forliket som ligger til grunn for det, samtidig som statsråden - ikke som statsråd, men som leder i programkomiteen i Senterpartiet - åpner for rushtidsavgift, som skal tvinges på kommunene. Nå skal jeg ikke stille spørsmål om det, men jeg skal stille spørsmål om den lovparagrafen vi nå vedtar, der statsråd Navarsetes kollega fra Møre og Romsdal Senterparti i sted snakket om at det var tilsvarende byområder som kunne benytte seg av den samme hjemmelen som loven nå gir. Det som ikke går klart fram av verken merknadene eller paragrafen, er om det vil være slik at departementet kan pålegge kommunene dette når de søker om et bompengeprosjekt, og si: Greit, vi går for bompengeprosjektet under forutsetning av at bompengene brukes til drift av kollektivtrafikk. Er det en tanke som statsråden støtter, at en kan tvinge, eller pålegge, kommunene å bruke pengene til drift?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-01-17:
Vi er enig i mye av det som står i denne innstillingen, unntatt på ett punkt - Wickholm var inne på det i slutten av sitt innlegg. Det var snakk om hvorvidt lokale myndigheter skal kunne styre bruken av bompengeinntektene. Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har fremmet et forslag om dette. Hvorfor vil ikke flertallspartiene stemme for dette forslaget, slik at det kan gjennomføres med én gang og det ikke blir noen usikkerhet knyttet til det?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-01-17:
Venstre har vært en pådriver for endring av veiloven § 27 slik at bompenger kan brukes til drift av kollektivtrafikk. Det er imidlertid viktig å merke seg det som står i Ot.prp. nr 15 for 2007-2008, at disse pengene skal være et supplement til den ordinære innsatsen til transportformål over det ordinære budsjettet. Årsaken til at Venstre går inn for en endring av § 27, er at vi ser at dette kan ha positive trafikale og miljømessige virkninger. I disse tider med sterkt fokus på miljø, er dette et bidrag vi kan og bør gjennomføre innenfor transportsektoren. Venstre er med på et flertall i komiteen som roser den historiske, tverrpolitiske enigheten som lokalpolitikerne i Oslo og Akershus har kommet fram til. Venstre mener, sammen med regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti, at dette er en moderne måte å se trafikk og transport på, nemlig at de som betaler bompenger, får en belønning i form av færre biler på veiene, bedre kollektivtrafikk og redusert klimagassutslipp, slik som vi har hørt flere ganger her i dag. Et annet moment i denne innstillingen som er viktig for Venstre, er å vise at det opplegget man har i dag for fordeling av bompenger til investeringstiltak innen kollektivtrafikken, er en lang og omstendelig prosess. Det er et lokalt ønske både fra Oslo bystyre og fylkesutvalget i Akershus at bompengene som benyttes til drift av kollektivtrafikk, skal gå direkte til et lokalt kollektivselskap. Venstre mener at ved en slik ordning vil man oppnå en effektiv pengestrøm, ivareta den dynamikken som er til stede i planleggingen og iverksettelsen av driftstiltak innen kollektivtrafikken, og gjøre det mulig å oppnå god samordning. Dette er etter Venstres mening en framsynt og moderne måte å tenke på for å få mest mulig kollektivtrafikk for pengene. Oslopakke 3-midlene vil kun utgjøre om lag 12 pst. av det samlede budsjettet til det sammenslåtte selskapet Oslo og Akershus Kollektivtrafikk AS. Jeg er skuffet over at regjeringspartiene ikke umiddelbart vil imøtekomme dette sterke ønsket fra Oslo og Akershus, noe vi også fikk formidlet fra både SV og Høyre på vår høring i denne saken. Jeg vil avslutningsvis oppfordre regjeringspartiene til å oppfylle ønsket fra lokalpolitikerne i Oslo og Akershus og stemme for forslag nr. 1, fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-01-17:
Når det gjelder veiprising, står faktisk også dette i Venstres program, så det er ikke en veldig fjern tanke for Venstre. Men jeg må si at jeg blir ganske opprørt over at samferdselsministeren flere ganger har snakket om rushtidsavgift parallelt med at vi har brukt masse tid og energi på arbeidet med Oslopakke 3. Det har vært ganske frustrerende. For hensikten med Oslopakke 3 er jo nettopp å legge til rette for kollektivtrafikken. Hvis man får en slik type lokal enighet, må jo det være av det gode. En må ikke drive med forstyrrende elementer og hele tiden rasle med sabelen og si at veiprising kan være aktuelt. Jeg oppfattet det slik at det kunne være aktuelt å overstyre det lokale initiativet, men det er mulig jeg tok feil.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-01-17:
Jeg ser at mange hevder det. Jeg tror nok at innføring av rushtidsavgift først og fremst regulerer køene inn mot Oslo. Jeg er veldig usikker. Men nå skal vi på tur om 14 dager, sammen med Høyre og SV, og se på trengselskatten og den virkningen den har i Stockholm. Jeg er veldig spent, for jeg hører rykter om at køene bare har flyttet seg. Det betyr kanskje at biltrafikken er akkurat den samme. Jeg har også forstått at noen hevder at det er blitt mer trafikk innad i Stockholm. Men dette skal jeg se med egne øyne og undersøke, og så kan vi komme tilbake til saken. Men hvis det er så vanskelig for SV å svelge denne Oslopakke 3, hvorfor gjør de det da, når de sitter i en flertallsregjering og har muligheten til å innføre rushtidsavgift? - Men du får dessverre ikke svare.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-01-17:
Med respekt å melde synes jeg det er et veldig hypotetisk spørsmål når Venstre har vært en av pådriverne for å framforhandle Oslopakke 3. Hadde vi ment noe annet, hadde vi gjort noe annet. Vi står for Oslopakke 3, og det har vi gjort hele tiden. Så det å begynne å konfrontere meg med den typen hypotetiske spørsmål, det synes jeg blir feil.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-01-17:
Jeg har et spørsmål når det gjelder kanaliseringen av pengestrømmen. Det er, som jeg nevnte i mitt innlegg, ønsket at en lokalt skal forvalte pengene som kommer inn i forbindelse med innkrevingen av Oslopakke 3. Det er også et forslag her fra mindretallet om det. Saksordfører Wickholm nevnte at det i en stortingsproposisjon kunne komme et forslag om det. Kan statsråden bekrefte at det vil skje?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-17:
Det er mange bergensere som ofte føler at de kommer til kort når de kommer til Oslo, fordi folk der ikke forstår hva det er bergensere snakker om. Men i denne saken synes jeg ikke det er så rart at folk flest i Oslo ikke skjønner hva det er bergensere snakker om. Hvis en ser på hva denne saken handler om, handler den altså om det gode prinsippet at et lokaldemokrati i Oslo må få lov til å velge hva det er som skal skje for Oslo. Oslo ber om å få bruke penger til kollektivtrafikk fordi det er bra for bilistene i Oslo, og fordi det er bra for alle kollektivbrukerne i Oslo. Men Arne Sortevik prøver altså å hindre dette. Og det kan jo ikke være slik, president, at Arne Sortevik vil benekte at Fremskrittspartiet har vært med på å framforhandle denne avtalen, som altså Oslo og Akershus har bedt om?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-17:
Med respekt å melde - det Trond Helleland sier, henger ikke på greip. Det er slik at bompengeprosjekter av denne typen alltid kommer til Stortinget - man får alltid muligheten til å stemme ned et bompengeprosjekt hvis man på død og liv vil gjøre det. Men det som Høyre nå gjør, er å sende ut et signal som sier at Høyre i Stavanger og Sandnes egentlig ikke bør regne med å kunne få finansiere en kollektivsatsing med bompenger. Høyre i Bergensområdet kan egentlig ikke regne med å få løst sine trafikale problemer, som kommer til å hope seg opp i løpet av det neste tiåret, ved å trekke inn bompenger og bruke dem på kollektivtrafikk. Hvis Høyre ønsker å framstå som et parti som er for lokaldemokrati, hvorfor ønsker de da å sende ut et slikt signal til Høyre-folk i både Bergen og Stavanger?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-17:
Hvor lenge bilistene i Oslo skal betale for dette, får det være opp til innbyggerne i Oslo å bestemme. Nå er ikke Arne Sortevik en av dem, men han er hjertelig velkommen til å flytte over hvis han vil det, slik at han kan være med på å avgjøre dette. Men dette er noe som innbyggerne i Oslo gjør gjennom sitt lokaldemokrati. Jeg er ikke motstander av folkeavstemninger. Det er noe som er interessant å merke seg: Da vi gjorde undersøkelser før valget for fire år siden, spurte vi folk: Hva velger du hvis du kan velge mellom mer til vei, mer til kollektivtrafikk eller mer til både vei og kollektivtrafikk? Da var innbyggerne i Oslo ansvarlige. De svarte: Vi trenger en satsing på kollektivtransporten, for det er den som kan løse Oslos utfordringer. Det har altså det store flertallet i Oslo bystyre sagt at de ønsker å få til. Arne Sorteviks kamerater - partifeller heter det vel hos dem - var altså med på å framforhandle den pakken som ligger her. Som ansvarlige lokalpolitikere sørger vi for å få til denne løsningen. Den tror jeg folk i Oslo blir fornøyd med.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-17:
Jeg blir litt overrasket over det Borghild Tenden sier. Vel er det framforhandlet en Oslopakke 3, men som jeg påpekte i sted, vil også Oslopakke 3 føre til at veitrafikken i Oslo kommer til å øke, i henhold til de beregningene som er gjort av Oslo kommune og underliggende etater. Da er spørsmålet mitt: Er Borghild Tenden fornøyd med at trafikken i Oslo-området kommer til å øke i årene som kommer?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-01-17:
Et flertall i komiteen, unntatt Fremskrittspartiet, roser Oslo-politikerne for å være framsynte med hensyn til det forslaget som de har lagt fram, der, slik det har vært sagt av flere, Fremskrittspartiet er med - et framsynt forslag. Jeg vil spørre representanten Sortevik: Er det slik at hvis ikke Oslo-politikerne hadde vært så framsynte som de er, og hvis flertallet ikke hadde sagt det de har sagt i dag, ville vi ikke hatt noen Oslopakke 3, dvs. at man i øyeblikket hadde stått uten finansiering av et betydelig antall milliarder kroner for å få løst Oslos problemer? Da er spørsmålet: Har Fremskrittspartiet lagt inn i sine alternative budsjetter framover at man skal ha statlig finansiering av totaliteten i Oslopakke 3?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-01-17:
Det er ikke ofte at jeg innleder med å sitere fra Kristelig Folkepartis program, men jeg tenkte jeg skulle innlede innlegget mitt med det i dag. Der står det som følger: «I byområder må kollektivtransporten prioriteres. Bompenger og veiprising må kunne brukes til hel eller delvis finansiering av nye veiprosjekter og utbygging og drift av kollektivtrafikk. » Jeg kunne fristes til å ønske velkommen etter, med den innstillingen vi har i dag, men det skal jeg la være. Jeg vil heller glede meg over at det nå er et stort flertall på Stortinget som går inn for å bruke bompenger for å få et styrket kollektivtilbud i storbyområder. Det er særlig gledelig å behandle denne saken akkurat i dag, samtidig som det er inngått et historisk klimaforlik på Stortinget. Så til realiteten i saken: Fremskrittspartiet er nokså forutsigbart ut fra den innstilling som de har til bruk av bompenger. Jeg vil derfor ikke gå nærmere inn på det, men jeg vil gjøre en liten visitt til Høyre. Flertallet, inkludert Høyre, peker på «at det ikke er realistisk å tro at man skal kunne løse transportproblemene med vegbygging alene ». Det samme flertallet understreker «at styrking av kollektivtransporten, trafikkregulerende tiltak og investeringer i et vegnett som reduserer lokale miljøproblem og øker den samla framkomsten, er nødvendig for å nå et mål om effektiv og miljøvennlig transport i byområder ». Med dette som bakgrunn er det skuffende at Høyre ikke finner å kunne være med på forslaget om en generell mulighet for byområder til å bruke bompenger til kollektivtiltak. Jeg vil sitere videre hva det samme flertallet skriver: «Flertallet vil gi honnør til politikerne i Oslo og Akershus som har vært svært fremsynte i sin måte å tenke transportpolitikk. » Ja, Høyre-politikerne i Oslo og Akershus har vært «svært framsynte », sier Høyre på Stortinget, men Høyre på Stortinget vil ikke være med på å gi andre byområder en generell rett til dette. Nå understreket jo representanten Helleland at Høyre kunne vurdere det når forespørselen kom, og det synes jeg er gledelig. Men den generelle retten vil en altså ikke være med på å innvilge. At Høyre sammen med Fremskrittspartiet vil oppheve § 7a om veiprising, som de også har stemt imot tidligere, er for så vidt ikke overraskende og er i tråd med det Høyre har stått for hele tiden. Kristelig Folkeparti mener at denne saken er et svært godt eksempel på at de som betaler bompenger, får noe igjen for det. Og på hvilken måte? Jo, gjennom både et bedre kollektivtilbud og mindre kødannelser på veiene. Til slutt viser jeg til det forslaget vi har sammen med Høyre og Venstre, hvor vi ber departementet om at bompenger som skal benyttes til kollektivtiltak etter vedtak i Stortinget kan kanaliseres direkte til et regionalt eller lokalt administrasjonsselskap. Så vidt jeg forstår, er ministeren positiv til dette. Jeg håper vi får et svar på det i samferdselsministerens innlegg. Jeg utfordrer også posisjonen til å stemme for forslaget.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-01-17:
Kristelig Folkeparti har kontinuerlig dialog med sine lokalpolitikere rundt omkring, også i Bergen og Hordaland. Men vi har ikke tradisjon for å øve noe press med hensyn til hvilke valg våre lokalpolitikere skal ta når de sitter i en samarbeidskonstellasjon. Da er det spørsmål om å forhandle og komme fram til løsninger som man samlet kan bli enige om i koalisjonen. Men også våre lokalpolitikere i Bergen og Hordaland er fullstendig klar over våre partiformuleringer. Jeg er overbevist om at de har luftet dem i lag med sine samarbeidspartnere, men sannsynligvis har de måttet inngå kompromisser når det gjelder de løsningene som man skal ha i Bergen og Hordaland. Men jeg synes jo det er gledelig at man i Bergen har fått på plass en løsning med bybane.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2008-01-17:
Representanten Jan Sahl framstår som veldig positiv, synes jeg, i denne saken. Kristelig Folkeparti er også tydelig i sitt program, og det synes jeg er bra. Mitt spørsmål er: Hva vil representanten Sahl gjøre overfor sine partivenner i Bergen og Hordaland, der Kristelig Folkeparti sitter med makten? Kristelig Folkeparti i Bergen og Hordaland har jo ikke våget å legge begrensninger på biltrafikken i det hele tatt for å styrke kollektivtransporten. De regjerer sammen med Høyre og Fremskrittspartiet. Vil representanten Sahl ta noe initiativ overfor sine partivenner i Bergen og Hordaland, der man står overfor noen kjempeutfordringer med tanke på kollektivsatsing?
Ragnhild Aarflot Kalland (Senterpartiet), 2008-01-17:
I denne saka er det spørsmål om bompengeinnkrevjing skal kunne nyttast til tiltak for drift av kollektivtrafikk. Det er grunn til å lyfte blikket og sjå at vi har eit overordna ansvar for å leggje til rette for gode lokalsamfunn. I det gode lokalsamfunnet er ei god trafikkavvikling eit viktig moment for både folkehelse og miljø. At ein no opnar for at ein i lokalsamfunnet i t.d Oslo, eller i tilnærma like byområde, kan nytte bompengeinnkrevjing til tiltak for drift av kollektivtrafikken, er positivt. Det vitnar om ei heilskapstenking. Proposisjonen legg nettopp til grunn at bruk av bompengar til drift av kollektivtrafikk skal vere ein del av ein heilskapleg og samordna plan for eit bestemt byområde. Dette framlegget til lovendring kjem på bakgrunn av at ein lokalt i Oslo og Akershus har fatta vedtak om å nytte bompengemidlar frå Oslopakke 3 til drift av kollektivtrafikken. Det er grunn til å gje honnør til initiativtakarane for denne nytenkinga. Bompengeinnkrevjing er ei tidsavgrensa ordning. Det er ei ordning der det er nødvendig med lokalpolitiske initiativ og vedtak. Slik vil det også vere for å etablere ei bompengepakke der bompengar skal nyttast til driftstiltak i ei kollektivordning. Å gjere gode og framtidsretta vedtak handlar om vilje og evne til styring og om å ta ansvar. Som politikar kjenner ein eit ansvar for å styre innanfor det som er mogleg å få til. Senterpartiet har merka seg at bompengeinnkrevjing som verkemiddel har brei tilslutning. Senterpartiet vil styre i retning av å vidareutvikle dei gode lokalsamfunna. Eg vil tru at nettopp det å utvikle eit godt lokalsamfunn har vore viktig for politikarane frå Oslo og Akershus, som tok initiativet til denne nytenkinga.
Ragnhild Aarflot Kalland (Senterpartiet), 2008-01-17:
Det var ei interessant problemstilling. Det er klart at dei lokalsamfunna som er tilnærma like Oslo, må vere dei største byområda vi har i dette landet, slik Senterpartiet ser det. Det må vere opp til innbyggjarane gjennom demokratiske prosessar, der ein vel sine politikarar, å ta avgjerda om ein ønskjer denne ordninga vidare. Det vil også vere avgrensingar når det gjeld økonomi i eit slikt prosjekt, for å få det til å gå, så eg trur at den gode fornufta er godt fordelt utover i landet. Eitkvart lokalsamfunn vil sjå kva som er mogleg for dei å oppnå. Når det gjeld å ruste opp skule og slikt, er dette med lokal skattøyre noko som har vore vurdert. Ein må også kunne vurdere det vidare for å sjå om det kan vere eit moment, kanskje nettopp for å auke demokratiet.
Ragnhild Aarflot Kalland (Senterpartiet), 2008-01-17:
Det er klart at den lokale skattøyren må bli vedteken sentralt, men lokalt kan ein velje om ein vil nytte seg av det, og kva for formål det då eventuelt skal kunne brukast til - om det er for å etablere eit nytt kulturhus, eller om det er for å gje betre pleie innan omsorgssektoren. Så til spørsmålet om lokalsamfunna skal vere små eller store for å innføre bompengar. Eg trur som sagt det er innbyggjarane, lokalsamfunnet sjølv - om det er stort eller lite - som vil avgjere kva ein skal nytte bompengar til.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-01-17:
Jeg lyttet med interesse, og min første utfordring til representanten er: Jeg hørte det ble sagt lokalsamfunn tilnærmet lik Oslo. Har Senterpartiet planer om å ta i bruk samme metode i utlandet? Det finnes vel ikke bysamfunn som er tilnærmet lik Oslo - ikke i Norge i hvert fall. Det var selvfølgelig en liten fleip, men det forteller litt om hvor ambisiøs man er i forhold til å tappe bilistene for midler. Mitt spørsmål til Senterpartiet er: Hvor går grensen i forhold til lokalt initiativ når staten svikter? Mener Senterpartiet også at det på alle områder der staten svikter i forhold til overføringer, skal tas hensyn til lokale initiativ når man ber om finansiering? Eksempelvis: Nå sliter kommunesektoren voldsomt. Er det nå ok for Senterpartiet at man får lokale initiativ rundt omkring i det ganske land, hvor det f.eks. kreves inn ekstra skatter for å betale og ruste opp skolen?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-01-17:
Senterpartiet er for bomringer og bompenger i byene, og da blir oppfølgingsspørsmålet: Er Senterpartiet mot innføring av bomringer og bompenger i små lokalsamfunn - noe som vi sannsynligvis vil få en storm av i den kommende perioden? Det er mitt første spørsmål. Jeg vil gjerne komme med en utfordring. Det som lå i svaret her, var interessant. Hvis en sammenlikner lokal skattøre med lokalt initiativ, synes jeg det er interessant. Senterpartiet og Fremskrittspartiet er nok litt på linje når det gjelder lokal bestemmelse av skattøren. Men det initiativet kan vel ikke komme fra lokalt hold? Det må vel eventuelt komme fra regjering og storting? Jeg tror ikke sammenlikningen er helt hundre prosent.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-01-17:
Jeg ser ikke noen grunn til å utfordre statsråden på realitetene i saken og de argumentene som har gått fram og tilbake mellom de forskjellige partiene. Men jeg vil gjerne prøve meg litt på et hypotetisk spørsmål, og jeg håper at statsråden vil ta utfordringen. Hvis det er det lokale initiativ som er utslagsgivende for at både Regjeringen og flertallet i Stortinget sier ja til denne Oslopakke 3 gjennom å åpne for bompenger til drift av kollektivtrafikken, og hvis vi ser for oss at det hadde vært et flertall i Oslo med Fremskrittspartiet, og at det ikke hadde kommet et lokalt initiativ i forhold til Oslopakke 3, hadde man da måttet vente i 30-40 år før den sittende regjering ville ha tatt et initiativ for å finne ressurser for å utbedre kollektivtrafikken og veiene i Oslo?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-01-17:
Det er vel utrygt å si at en er fornøyd med noe, i kjølvannet av etatenes fremlegging av NTP i dag. Men i oppfølging av min første replikk, som selvfølgelig var vel hypotetisk, vil jeg slå fast at Oslo Fremskrittsparti mener at lokalpolitikerne i Oslo er meget ansvarlige. Det jeg prøver å stresse litt, er hvorfor lokalpolitikerne i Oslo viser så mye ansvarlighet at de påtar seg statens ansvar for å bygge infrastruktur. Derfor stilte jeg det hypotetiske spørsmålet. Jeg vil gjerne stresse det litt. Hvis det ikke hadde kommet et lokalt initiativ fra ansvarlige politikere i Oslo, hvor lenge kunne da den denne regjeringen sittet og sett på at infrastrukturen raser i Oslo- og Akershusregionen? Skulle man ventet på noe likt tunnelene våre, der Regjeringen ble nødt til å gripe inn med ekstraordinære midler, eller ville Regjeringen på et eller annet tidspunkt brutt inn, tatt initiativ og pålagt Oslo akkurat den samme utviklingen?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-01-17:
Nå ligger det et ferdig innlegg på en gul lapp her, men jeg tror jeg forholder meg til mitt eget. Jeg tror jeg skal følge opp replikkrunden, for jeg tror det er viktig, ikke bare for Fremskrittspartiet, og ikke bare for undertegnede, men for hele Stortinget å få avklart hvorfor det kommer lokale initiativ. Jeg vil vise til at enkelte bystyrer rundt omkring i det ganske land i sine bystyrevedtak har sagt at på grunn av at staten ikke viser ansvar, og på grunn av at staten driver utpressing, føler vi oss presset til å søke om bompenger. Jeg prøver å stresse: Hvorfor er det slik at det kommer lokale initiativ? Det er selvfølgelig - og det er kanskje en litt hard påstand - fordi både den sittende regjering, regjeringen før der og regjeringen før der igjen, altså nesten et tverrpolitisk, et samlet politisk, miljø, alle uten Fremskrittspartiet, har drevet utviklingen fram gjennom å skyve miljøspørsmålet, klimaspørsmålet og lokalpolitikerne foran seg fordi de selv har sviktet i forhold til det som er ansvaret etter dagens lov. Da går man altså i dag så langt at man skylder på Oslo-politikerne. Man skylder på at miljøet og klimaet blir elendig hvis vi ikke gjør noe. De samme politikerne kunne gjort noe med både miljø og klima, hvis det er det de er bekymret for, gjennom å bevilge penger og få gjort dette. Det er derfor jeg stresser det veldig. Nå er det altså sånn at i dag, igjen, skylder de samme politikerne på lokalpolitikerne i Oslo. De skylder så mye på lokalpolitikerne i Oslo at de er villig til å vedta en ny lov som bryter andre lover. Flertallet vedtar altså i dag en lov, etter å ha presset lokalpolitikerne i Oslo til å ta et initiativ, som slår i hjel andre lover. Så langt har det gått. Det er det jeg registrerer at debatten også vil gå på framover mot 2009. Og du store verden, jeg må si jeg gleder meg! Jeg registrerer også at et flertall i innstillingen sier at dette er en moderne måte å se trafikk- og transportproblemene på. Det er en moderne måte! I tillegg tillater de seg nærmest å være så frekke, hvis jeg får lov til å si det, å si at de som betaler bompenger, får noe igjen. Nei, de som skal betale bompengene, er de som allerede i dag betaler nærmere 60 milliarder kr. De som skal betale disse bompengene, betaler allerede 60 milliarder kr hvert år, hvert eneste år, i skatter relatert til bil. I tillegg kommer transportsektoren som betaler nærmere 100 milliarder kr relatert til næringen sin. Så det handler ikke om det. Det handler rett og slett om ansvarsfraskrivelse fra flertallet.
Dagfinn Sundsbø (Senterpartiet), 2008-01-17:
Venstre og Senterpartiet står sammen i denne saken, men jeg merket meg for en tid tilbake at representanten Tenden gikk meget sterkt ut mot samferdselsministeren i forbindelse med en diskusjon om veiprising, og spesielt statsrådens henvisning til at det i spesielle situasjoner kan være aktuelt for staten å pålegge veiprising dersom det ikke lokalt skjer noe. Så registrerer jeg også i denne saken at enkelte har foreslått å gjøre endringer i § 7a i veitrafikkloven. Venstre gjør ikke det. Mitt spørsmål til representanten er: Er det en prinsipiell vurdering representanten Tenden har i forhold til statsråden når hun kritiserer hennes henvisning til det lovverk som hun bruker? Mener hun at statsråden skal unnlate å vise til det lovverk Stortinget har vedtatt når det gjelder f.eks. dette spørsmålet?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-17:
Dette vert i høgste grad eit hypotetisk spørsmål. Men lat oss no inderleg håpe at denne regjeringa sit i 30-40 år. Det er eit fromt ynske, som eg kan dele. Når det gjeld å finne midlar til kollektivtransport, er det eit ansvar for fylkeskommunen - Oslo kommune er jo både kommune og fylkeskommune - og Akershus fylke i dette tilfellet. Når det gjeld investeringar i kollektivtransport på jernbane, har denne regjeringa dobla investeringsnivået på jernbane. Me har auka satsinga på kjøp av tenester på jernbane, som fyrst og fremst vil kome dette området til gode, for når det gjeld jernbanen, satsar me sterkast på intercitytrianglet og Oslo som eit stort knutepunkt. Så eg ville ikkje sett så svart på det. Me skal fortsetje den satsinga, men no får ein i tillegg ein reiskap som vil intensivere satsinga ytterlegare, til beste for folk i denne byen.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-17:
Eg ser ikkje det som ei aktuell problemstilling. Det grunngjev eg med at det for det fyrste er fylka som har ansvar for kollektivsatsinga, og då må det òg vere fylka og dei respektive byområda som må søkje ei slik løysing - ein slepp rett nok i framtida å søkje om det, men dei må velje ei slik løysing lokalt. Eg ser ikkje føre meg at Regjeringa skal stille den typen krav for å handsame ei bompengesak, f.eks.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-17:
Som eg sa i mitt innlegg, skal vi leggje fram eit trinn 2 i denne pakka. I samband med den framlegginga vil òg dette spørsmålet verte drøfta nøyare. Me har hatt fleire gode møte med Oslo og Akserhus der m.a. dette har vore tema. Me er samde om at Statens vegvesen må ha eit slags overordna ansvar her knytt til revisjon - ikkje minst Riksrevisjonen sine krav og påpeikingar når det gjeld Oslopakke 2, om styring, gjer det nødvendig. Men me ynskjer å finne ei løysing der ein kanaliserer midlar direkte til kollektivselskapet, for det er fyrst og fremst for kollektivselskapet det er viktig å få ei slik rask, direkte og føreseieleg overføring - sjølvsagt bestemt lokalt. Òg dei andre prosjekta på veg skal bestemmast lokalt. Der er eg særs tydeleg og heilt samd med Oslo og Akershus.