Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2012-11-20:
Den årlige behandlingen av Datatilsynets og Personvernnemndas årsmeldinger gir Stortinget en anledning til å diskutere personvern. Saksordføreren har på en god måte redegjort for komiteens arbeid med saken. Den teknologiske utviklingen går raskt. Det er ikke så mange år siden vi snakket om EDB, elektronisk databehandling. I dag er begrepet utdatert fordi det knapt finnes databehandling som ikke er elektronisk. Den 25. januar la Europakommisjonen fram forslag til modernisering av personvernreglene i EU. Dagens personvernregelverk er i all hovedsak fra 1995, da mindre enn én prosent av europeerne brukte Internett. I oktober deltok jeg, sammen med Fremskrittspartiets Hans Frode Kielland Asmyhr, på et møte mellom Europaparlamentet og nasjonale parlamenter i Europa om reformen. Gjennom norske medier kan man få inntrykk av at diskusjonen i EU går i retning av et svekket personvern. Det er det motsatte som skjer. Den foreslåtte reformen innebærer en styrking av individuelle rettigheter. Det handler bl.a. om rett til å bli glemt og samtykke til lagring av personopplysninger. Fordi teknologien er internasjonal, må vi ha regler som gjør det mulig å sikre personvernet på tvers av landegrensene. Datatilsynet har deltatt i det forberedende arbeidet med det nye personvernregelverket i EU. Det er bra, og det er avgjørende at Datatilsynet også framover både har mulighet til og prioriterer å delta i diskusjonene i EU. Det er viktig at tilsynet er oppdatert på den teknologiske utviklingen og på internasjonal tenkning på personvernområdet. I meldingsåret 2011 vedtok Stortinget å implementere datalagringsdirektivet. Jeg skal ikke gå inn i saken på nytt, men kun konstatere at deler av debatten i og utenfor Stortinget hadde en form vi neppe er tjent med. Våre naboland, som har innført direktivet, er selvsagt ikke «totalitære overvåkningssamfunn». Når det er sagt: De siste årenes debatt om personvern har vært verdifull. Den har styrket bevisstheten om hvor viktig personvern er og om hvordan dette utfordres ved at teknologien endrer seg. Jeg vil også kort kommentere en av opposisjonens merknader – den om skatteopplysninger: For Arbeiderpartiet er åpenhet omkring skatteopplysninger viktig. For alle tilhengere av demokrati og liberal økonomi burde åpenhet om økonomiske forhold være en selvfølge. Det finnes også en rekke eksempler på at søkelys på ligningstall har gitt regelendringer, f.eks. i kampen mot nullskattytere, skatt på reell formue, høyere skatt på kapitalinntekter som egentlig er lønnsinntekter, og fokus på høye inntekter i hele bransjer, som advokater og meglere. Ny teknologi har imidlertid ført til en spredning og bruk av disse skatteopplysningene, som i enkelte tilfeller har krysset grensen for hva vi bør akseptere av personvernhensyn, og som har åpnet for misbruk ved kriminell virksomhet. Facebook-applikasjonen som kunne sortere dine venner etter inntekt, er et eksempel på dette. Arbeiderpartiet mener endringene Stortinget gjorde i ligningsloven § 8-8 i 2011, er riktige og nødvendige og at dagens lovverk sikrer en fornuftig balanse mellom de ulike hensynene. Personopplysningene i skattelistene er like offentlige som før, men hensynet til personvern ivaretas langt bedre. I statsbudsjettet for 2013 foreslår regjeringen 37,9 mill. kr til drift av Datatilsynet. Det innebærer at regjeringspartiene siden 2005 har økt Datatilsynets rammer med 72 pst. I tillegg er tilsynet i samme periode tilført til sammen 13,45 mill. kr i prosjektmidler. Det er et uttrykk for hvor høyt vi prioriterer personvern og hvilken viktig jobb Datatilsynet gjør.