Ragnhild Queseth Haarstad (Senterpartiet), 1998-11-05:
Som det framgår av stortingsmeldingen, legger Regjeringen stor vekt på det nordiske samarbeidet. Det gjelder så vel det internordiske samarbeidet som samarbeidet i forhold til nærområdene og i forhold til Europa. Selv om det internordiske alltid vil være bærebjelken i det nordiske samarbeidet, kan vi heller ikke på dette området være oss sjøl nok, vi må også forholde oss til de fundamentale endringer som skjer mellom øst og vest i Europa, og den virkelighet som følger av at de nordiske land har valgt forskjellig vei i forhold til EU. At disse synspunktene også har bred støtte i Stortinget, viser den enstemmige komiteinnstillingen til meldingen. Jeg har for øvrig notert at Fremskrittspartiet denne gangen ikke har noen egen uttalelse med anbefaling om at det parlamentariske samarbeidet i Nordisk Råd skal nedlegges. Jeg merket meg Lodve Solholms begrunnelse for at Fremskrittspartiet har foretatt denne endringen. Komiteen retter i sin innstilling søkelyset på at innstrammingene i de nordiske budsjettene de siste årene har rammet sentrale samarbeidsområder på kulturområdet, og mener at kultursamarbeidet fortsatt skal være et hovedsatsingsområde i det nordiske samarbeidet. Dette er synspunkter jeg er helt enig i. På den annen side må nedskjæringen i de nordiske budsjettene målt i 1998-priser – fra 762 mill. danske kr i 1995 til 716,9 millioner i år – også ha en motpost i redusert virksomhet. Det må registreres som et lyspunkt at reduksjonen i budsjettet nå er bremset opp, og at nivået fra 1998-budsjettet opprettholdes i forslaget til 1999-budsjett. I denne sammenheng er det også riktig å peke på at økt satsing på nærområdene innenfor de samme budsjettrammer nødvendigvis vil måtte ramme andre områder. Regjeringen hadde ønsket at en ny innsats i nærområdene kunne skje med «friske penger». Når det gjelder totalbudsjettene, er det ikke Norge som har vært bremseklossen. Det er ingen hemmelighet for Stortinget at det er Sverige som har vært pådriveren for å få redusert de fellesnordiske budsjettene. Og her som ellers i internasjonalt samarbeid gjelder det at man ikke kommer lenger enn det det er enighet om. I denne sammenheng kan det være interessant å merke seg at det svenske formannskapet i Ministerrådet i inneværende år har tatt initiativ til opprettelse av en arbeidsgruppe som skal vurdere nye områder for framtidig nordisk samarbeid. Til tross for reduksjonene er kultur-, utdannings- og forskningspolitikk fortsatt det fremste nordiske satsingsområdet. I budsjettforslaget for 1999 utgjør denne sektoren alene fortsatt hele 45 pst. av budsjettet. Når det gjelder fordelingen av budsjettet på de tre hovedsøylene, vil 71 pst. av budsjettet gå til det internordiske samarbeidet neste år, 19 pst. er forbeholdt nærområdesamarbeidet og 10 pst. vil gå til Europa-samarbeidet. Sammenliknet med årets budsjett betyr det at nærområdebudsjettet er økt med 4 pst. på bekostning av det internordiske budsjettet. Limet i det nordiske samarbeidet har vært kulturelle og språklige likheter, demokratiske samfunnsmodeller og sammenfallende verdivurderinger. Dette gjelder det offisielle nordiske samarbeidet, men i like høy grad det nordiske samarbeid som kommer til uttrykk gjennom de frivillige organisasjonene. Her eksisterer det et bredt nettverk som har røtter langt tilbake, og som på en eller annen måte har gitt nesten alle oss som bor i Norden, en nordisk identitet i tillegg til vår nasjonale. Det dreier seg om hundrevis av forskjellige organisasjoner – trolig bortimot 1 000 – som også har et nordisk perspektiv i sin virksomhet. Det norske formannskapet ønsket i 1997 å styrke samarbeidet mellom det offisielle Norden og den frivillige delen av organisasjonslivet. Ikke minst er det lagt vekt på den betydning et slikt samarbeid vil ha for oppbygging og styrking av liknende organisasjoner i nærområdene. Norden har et unikt organisasjonsliv. Det er en styrke for nordisk demokrati og kan være en nyttig erfaring å overføre som et tilskudd til demokratioppbyggingen i nærområdene. Det norske initiativet i forhold til de frivillige organisasjonene er fulgt opp av det svenske formannskapet i år og vil bli videreført av det kommende islandske formannskapet. Vi står med andre ord overfor en prosess med kontinuitet. Jeg er enig med komiteen i at det gjennom Nordisk Ministerråds budsjetter er nødvendig å styrke de frivillige organisasjonenes muligheter for å spille en aktiv rolle som samarbeidspartner. Ministerrådet har nå utarbeidet en strategi for samarbeid med den frivillige sektor. Det har også fått de første budsjettmessige konsekvenser. Den videre utvikling vil i høy grad også være avhengig av de prosjekter som de frivillige organisasjonene sjøl kan komme opp med – ikke minst samarbeidsprosjekter i forhold til nærområdene. Det internordiske samarbeidet er – og vil alltid være – den viktigste delen av det nordiske samarbeidet. Men heller ikke denne delen av samarbeidet er statisk. Det internordiske samarbeidet har i flere år også hatt en utenrikspolitisk dimensjon. I fjor – under det norske formannskapet – ble det på Nordisk Råds sesjon i Helsingfors for første gang gitt en sikkerhetspolitisk redegjørelse fra de nordiske forsvarsministrene med en etterfølgende debatt i rådet. Dette følges opp med en liknende redegjørelse når Nordisk Råd samles her i Stortinget i neste uke. Jeg har for øvrig merket meg den vekt komiteen legger nettopp på det nordiske samarbeidet på det forsvars- og sikkerhetspolitiske området. Det norske formannskapet tok initiativ til et samarbeid om en felles nordisk politikk på området informasjonsteknologi. Dette har det svenske formannskapet fulgt opp med et møte mellom de nordiske IT-ministrene i vår. Det er et fellesnordisk ønske at IT-samarbeidet skal være tilgjengelig for alle og bidra til en demokratisk samfunnsutvikling, styrke nordisk språk og kultur, utvikle et felles nordisk regelverk for elektronisk handel og stimulere små og mellomstore bedrifter til å bygge opp IT-nettverk. Når det gjelder nærområdesøylen i det nordiske samarbeidet, er dette som tidligere nevnt trappet opp i år og omfatter nå en større del av det nordiske totalbudsjettet. Opptrappingen av innsatsen i nærområdene er for øvrig gjort på anmodning fra Nordisk Råd. Tiltakene går på et vidt spekter hvor noen av stikkordene er: demokratiutvikling, helse, tiltak for utsatte grupper av barn og ungdom, miljø, kultur, utdanning og frivillige organisasjoner. Jeg er ellers enig med komiteen når den ønsker at de nordiske land skal legge vekt på samarbeidet om EUs såkalte nordlige dimensjon, og at dette ikke må begrenses til bare å gjelde Østersjøregionen, men også være et begrep for samarbeid som omfatter Barentsregionen og Arktis. Jeg har videre merket meg i debatten at flere har tatt til orde for at vi må styrke det vestnordiske samarbeidet. Det er jeg enig i. For det første er det selvfølgelig i Norges egeninteresse at dette skjer, og særlig tror jeg vi bør føle et ansvar for at dette vektlegges sterkere i åra som kommer. Jeg regner med at når Island neste år får formannskapet, vil også Island være interessert i å ta initiativ som gir økt oppmerksomhet til Vest-Norden. Jeg vil bl.a. minne om at Island også har tatt til orde for at vi må knytte nye kontakter til våre naboer i vest, f.eks. Skottland og Shetland, og jeg regner med at dette er synspunkter som Island vil følge opp når de overtar formannskapet. Mens Danmark, Sverige og Finland er EU-medlemmer, har Norge og Island valgt å stå utenfor. Dette har gitt det nordiske Europa-samarbeidet økt betydning. Fundamentalt i denne sammenheng er det som kalles «tidlig varslingssystemet». I år har Nordisk Ministerråd som et ledd i dette styrket informasjonslinjene til EU-delegasjonene i Brussel. Samtidig er det etablert en hospitantordning ved EU-delegasjonene for ansatte i Ministerrådet i København. La meg til slutt få si at det nordiske samarbeidet er under utvikling i alle de tre hovedretningene, både det internordiske, nærområde- og Europa-dimensjonen. Jeg konstaterer at dette er i tråd også med de ønsker som kommer fram i den enstemmige komiteinnstillingen til stortingsmeldingen, og jeg har med tilfredshet merket meg at det har blitt ytterligere vektlagt i forbindelse med debatten her i dag.