trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Spørsmålene i dag illustrerer jo alle de utfordringene som politiet står overfor, og alle de behov man ser ute. Det er god grunn til den betydelige styrkingen av politiet som har funnet sted fra 2005 og til i dag. Mye av pengene har også gått til å investere i nytt utstyr, og det gjelder ikke bare båter, men det gjelder uniformer, verneutstyr og våpen og også biler. Spørsmålet om politiets sjøtjeneste har jeg forelagt Politidirektoratet, som opplyser at det er det enkelte politidistrikt som sjøl prioriterer og fastsetter aktivitetsnivået – det gjør vi ikke fra Justisdepartementet. Når det gjelder politibåter på strekningen Bergen–Trondheim, har jeg følgende opplysninger: I Hordaland politidistrikt har man én politibåt. Båten er vanligvis operativ fra slutten av mai og ut august. Resten av året ligger den i beredskap og benyttes i den grad det er personell med båtførerkompetanse tilgjengelig. Politiet i Bergen har imidlertid igangsatt arbeidet med å etablere en helårig beredskap og utdanne flere båtførere, slik at det til enhver tid er personell med båtførerkompetanse tilgjengelig. De øvrige politidistriktene – Sogn og Fjordane, Sunnmøre, Nordmøre og Romsdal og Sør-Trøndelag – har for tiden ingen operative politibåter. Politidistriktene vurderer det slik at man kan få mer polititjeneste ut av å bruke midlene på andre måter, bl.a. til nødvendig fornyelse av bilparken og til å beholde polititjenestemenn i stillinger. Vi vil allikevel på bakgrunn av spørsmålet i dag – og også den debatten vi har hatt i sommer – i det kommende tildelingsbrevet ta opp dette spørsmålet for på ny å se på behovet, særlig nord for Hordaland.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Jeg forskutterer aldri penger jeg ikke har, i hvert fall ikke her i Stortinget. Når det gjelder alle behov for politiet, tas de opp i de ordinære budsjettprosesser. Jeg har redegjort for at styrkingen av politiet til neste år – med investeringene i Nødnett – er på over 2 mrd. kr. Det er store investeringer, det er store økninger også i driftskostnadene, og politiet står overfor store investeringer. Men jeg skal gjøre hva jeg kan for også å få nødvendig båttjeneste på plass, for jeg forstår mange av behovene knyttet til dette.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Hva som står i budsjettet, er jo rimelig klart. Det har aldri vært bestridt at politidistriktene har fått betydelige økninger i sine budsjetter. Men det er helt på det rene at man har betydelige investeringsbehov. Det gjelder jo ikke bare politibåter, som jeg var inne på, men også vester, biler og våpen, hvor man har foretatt investeringer – jeg mener man er på veldig god vei – og ikke minst nødnettet og IKT. Det er klart at det koster. Men det er også sånn at politidistriktene ikke tildeles noe investeringsbudsjett. Altså: Man får et rammebudsjett og må prioritere innenfor det. Jeg skjønner at det er vanskelig å se at budsjettene øker når man føler at det som går til drift, er for lite. Men jeg kan love spørreren at når det gjelder både neste års budsjett og framtidige budsjetter, skal vi gjøre hva vi kan for å få tilstrekkelige midler på plass, og sikre at den veksten som regjeringa har bidratt til i løpet av de siste seks årene, fortsetter.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Dette er et spørsmål som jeg måtte forelegge for politimesteren i Oslo – for jeg var sjøl ikke ute på vakt på angjeldende tidspunkt – og jeg har fått følgende redegjørelse: I vaktloggen til regjeringsvaktene av 29. mai 2011 framgår det at forholdet som tas opp i spørsmålet fra representanten Syversen, ble varslet til en politipatrulje som var i området i et annet oppdrag. Vaktene i regjeringskvartalet hadde mistanke om at noe straffbart var i ferd med å skje, og «rykket ut» og holdt igjen en mannsperson. Kvinnen var imidlertid ikke på stedet, og regjeringsvaktene hadde ikke noe grunnlag for å kunne si hva som hadde skjedd ut over at de hadde sett at vedkommende tok på kvinnens underliv. Regjeringsvaktene visste ikke hvilken relasjon mannen og kvinnen hadde til hverandre. Kvinnen anmeldte forholdet noe tid etter handlingen. Vedkommende gjerningsmann ble pågrepet av politiet 1. juni 2011 i forbindelse med en ny voldtektssak og har siden pågripelsen sittet i varetekt. Saken ble behandlet i lagmannsretten 2.– 4. november. Dom er ikke falt. Som justisminister har jeg ikke anledning til å gå inn i enkeltsaker, og jeg kan derfor ikke kommentere denne konkrete saken ytterligere med henblikk på det straffbare. Voldtektssaker, herunder forsøk på voldtekt, kan være vanskelig å følge opp og vanskelig å bevise. Derfor styrker vi nå etterforskningskapasiteten ved sedelighetsavsnittet i Oslo med ti nye stillinger og voldtektsgruppa ved Kripos med fire nye stillinger, slik at de totalt har 16, i tillegg til den generelle styrkingen. Vold mot kvinner generelt, herunder voldtekt, er et prioritert politikkområde for regjeringa. Dette er alvorlig kriminalitet, og vi har i våre to regjeringsperioder iverksatt en rekke tiltak for å bekjempe denne typen vold. Det er all grunn til å ta den på alvor, både den som skjer på gata, og også den som skjer hjemme hos folk. Det må gjøres med flere virkemidler enn bare mer politi – det forebyggende arbeidet, transport hjem, belysning i gatene, skjenkepolitikken, mobilisering av natteravner og frivillige organisasjoner – samtidig som vi er tydelige på at etterforskning er viktig i disse sakene, og at man i større grad får tak i gjerningspersoner. Jeg viser her til riksadvokatens instruks om mål og prioriteringer og at voldtektssaker nettopp skal prioriteres.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Det er noe jeg reflekterer over. Jeg har så vidt lest Verdens Gang i dag, og jeg ser til min glede at politiet nettopp på bakgrunn av den analysen har gjort grep for å vri innsatsen inn mot de områdene hvor vi har behov for å ha folk ute i gatene. Det er klart at man har behov for å ha folk ute også på andre tidspunkt, og knyttet til saker som skjer i helgene også, men jeg mener at det er et godt grep som Oslo-politiet gjør. Dette reiser også den diskusjonen som vi har hatt mange ganger i Stortinget, og det behovet vi har for å se på politiets resultatarbeid. Den varslede stortingsmeldingen til neste år – Resultatreformen, som vi har kalt den – skal nettopp gå inn og se på politiets prioriteringer. Jeg mener at en ærlig, oppriktig politisk debatt knyttet til norsk politi også vil innebære at man må foreta prioriteringer og ikke si ja til alle oppgaver, og se på hvordan man allokerer sine ressurser dagene i uka.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Ja takk, president, for jeg mener at noe av det viktigste knyttet til offentlig sektor som sådan er hvordan vi bruker ressursene til enhver tid, og at vi må bli flinkere til å gå inn i bevilgningenes innhold og se på hvordan vi bruker dem. Men vi har noen gode erfaringer med norsk politi opp mot det å kunne bruke ressursene annerledes. At regjeringa i 2009 valgte å bevilge inn 460 sivile stillinger og fikk frigjort flere hundre årsverk til politiarbeid ute, mener jeg er et sånt grep. Det at man valgte å ta et fellesgrep mot den mobile vinningskriminaliteten særlig rundt Oslo og samarbeidet over distriktsgrensene og fikk en halvering av antall villainnbrudd, er også et veldig godt eksempel. Jeg mener at vi i større grad også for framtida til enhver tid må være rustet til å diskutere dette, for vi ser at kriminalitetsbildet endrer seg. Det krever en annen type innsats. Det å ta inn utrykningspolitiet for å ta mobile vinningskriminelle er et veldig godt eksempel på hvordan man endrer seg.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Det er ingen hemmelighet at jeg er veldig glad i politihøyskoleutdanningen på Kongsvinger. Men mitt arbeid når det gjelder tiltak for å sikre at politihøyskolestudentene fortsatt har så høy sysselsettingsgrad som det de faktisk har, må dreie seg om hele landet. Jeg er ganske overbevist om, slik jeg også har svart tidligere i dag, at med de budsjettmessige tiltak man har knyttet til dette, det man allerede har gjort ved at 280 av over 300 studenter som har stått, nå er i lønnsregisteret til politiet, og at man i fjor hadde 95 pst. sysselsetting, skal vi klare det. Det er særlig to hensyn som gjør det: Det første er at regjeringa etter 22. juli foretok en ekstrabevilgning til politiet og fikk sysselsatt 100 studenter – 95 i Oslo og fem i nordre Buskerud – en betydelig innsatsforsterkning, og det andre er at man har lagt fram et statsbudsjett for neste år hvor man altså bevilger inn over 600 mill. kr til politiet, deriblant midler, som det står i budsjettet, for å sysselsette politihøyskolestudentene og også forlenge de engasjement som går. Jeg er glad i Kongsvinger, men noen særlig garanti for akkurat Kongsvinger-elevene vil jeg ikke utstede. Så sant man er villig til å søke seg jobb rundt omkring i landet – og består, det er viktig – mener jeg politihøyskolestudentene går gode tider i møte, og jeg skal gjøre hva jeg kan.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Om man skiller drift og investeringer, er det allikevel ett spørsmål som står tilbake, og det er: Hvor mange kroner bevilger du inn? Det vet vi fra budsjettbehandling, at det er totalbeløpet som teller. Jeg er blitt mer overbevist om at det er riktig at det er de lokale politidistrikter som avgjør mengden investeringer, hva slags utstyr man skal kjøpe, og når man skal kjøpe det, og at rammebudsjetteringene som nå skjer, er hensiktsmessige. Så vil jeg peke på at når det gjelder Hedmark, har man også der opplevd vekst i budsjettene. Man har opplevd at man fikk en god andel av de sivile stillingene som kom i 2009, man har opplevd at man har en god utvikling når det gjelder kriminalitet på flere felt. Så jeg er ganske overbevist om at når 2012-budsjettet kommer, vil Hedmark være i stand til også å kunne få inn nye politiressurser, men de skal fordeles ut over hele landet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Jeg er uenig med spørreren i at det hersker tvil om at budsjettene har økt. Debatten må jo heller dreie seg om: Er det nok? Det er en betydelig vekst i politiets budsjetter fra 2005 – la det ikke herske noen tvil om det. Det er en betydelig vekst i utdanningen av politifolk i Norge – det er en tredobling, det har aldri vært så høyt. Når man da har en sysselsettingsgrad på 95 pst., må jo det love godt, også for Hedmark. Jeg forstår at mye vil ha mer, og det får vi jobbe for. Samtidig er det jo gledelig for Hedmark sin del, og for en del andre fylker, med den store investeringen i politiet som også Politiets Fellesforbund har vært opptatt av at vi skal få på plass, nemlig utbyggingen av et helt nytt samband. Det koster veldig mye penger, og det er lagt inn 1,6 mrd. kr til det på neste års budsjett. Det er fase 2 i et prosjekt som jeg håper også vil nå Hedmark.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Et paradoks: Nå tror jeg jeg har fått tre spørsmål om tre forskjellige politidistrikter, og alle blir framstilt som å ha den laveste politidekningen. Det borger for ettertanke. Det er et overordnet mål for regjeringa å sikre politidekningen – og jeg har redegjort for den en rekke ganger nå – ved å øke utdanningskapasiteten, øke budsjettene og ansette dem som kommer ut fra Politihøgskolen, i motsetning til hva Fremskrittspartiet valgte å gjøre da de støttet budsjettene til den borgerlige regjering i forrige periode, hvor man altså hadde et betydelig lavere opptak. Når det gjelder Haugaland politidistrikt, kommer også den budsjettveksten som jeg har vist til, dem til gode. I perioden 2005–2011 har man i politidistriktet hatt en budsjettøkning på 47 mill. kr – 35,2 pst. Fra 2010 til 2011 er budsjettøkningen på 6,6 mill. kr – 3,8 pst. Som jeg også har sagt tidligere, politidistriktene tildeles et rammebudsjett som gjør at politimesteren må bestemme hvor mye han vil bruke på investeringer, og hvordan han vil bruke ressursene også gjennom året. For å skape økt fleksibilitet og kraftsamle ressursene har politidistriktet valgt å stenge noen tjenesteenheter i sommermånedene. Dette gjelder lensmannskontorene i Suldal, Etne, Tysvær, Sveio, Fitjar og Bømlo. De nevnte tjenesteenhetene er imidlertid en del av fem geografiske driftsenheter som gjennom et operativt konsept deler på politiberedskapen hele året. At noen tjenesteenheter stenges om sommeren, får derfor ikke betydning for den operative beredskapen, og politiets ledelse mener at publikum kan føle seg trygge hele året. Jeg bare minner om at dette er jo ikke noe som er nytt. Dette har man gjort flere somre, under vekslende regjeringer. Jeg syns at det er bra, fordi man nettopp da bruker ressursene ute og det mannskap man har. Fordi det er ferieavvikling og mindre mannskap på jobb, bruker man det mannskapet man skal ha, ute i bilene, slik at man faktisk er der ting skjer. Så er det en del andre tjenester som folk må reise litt lenger for å kunne få, enten det er pass, eller det gjelder andre sivile gjøremål. Men jeg mener at politiet fortsatt må kunne foreta en slik vurdering på sommertid.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Jeg vil arrestere spørreren for ett forhold: Jeg sier ikke at alt er fantastisk. En av grunnene til at vi har valgt å ha så store politihøyskoleopptak, er jo at vi mener det er for lite politifolk ute. Det tar tre år å utdanne dem, og vi skal ha store kull framover som skal møte den utfordringen vi står i. Det er en langsiktig plan. Jeg har ikke sett at noen partier har tatt til motmæle mot den planen og det opptaket vi har på Politihøgskolen. Det er det antallet politifolk vi har til rådighet. Hvis man har en situasjon hvor man mener det er for lite politifolk, er det ikke en så gal resept å utdanne tre ganger så mange som det Fremskrittspartiet og de borgerlige gjorde da de laget budsjetter, og samtidig ansette 95 pst. av dem.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Det vil man kunne være bekymret for, men det er jo derfor vi har vært så tydelige i tiltakene, som jeg også redegjorde for på et foregående spørsmål. Vi har sett en betydelig nedgang i mye av den mobile vinningskriminaliteten fordi politidistriktene har satset veldig målrettet. Man har samarbeidet, og man har trukket inn Utrykningspolitiet, som Fremskrittspartiet for øvrig ønsker å legge ned. Man har også sett – f.eks. i Oslo – en halvering av villainnbruddene. Dette har vi ikke gjort i et vakuum, bare med politiinnsats, men vi har også valgt å fortsette satsingen ved at vi i år faktisk kommer til å utvise det største antallet soningsfanger som vi noen gang har gjort, nettopp for å sende det tydeligste signalet, at man ikke får lov til å være i Norge når man oppfører seg på den måten. Jeg er overbevist om at en god del av disse utvisningene har sendt tydelige signaler og har bidratt til at denne type kriminalitet faktisk har gått ned.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Takk for spørsmålet. Jeg mener at dette også er en del av debatten om seksuelle overgrep som vi må bli flinkere til å ta. Vi diskuterer veldig mye det som er knyttet til politiressurser og politiets innsats, som er veldig viktig, men jeg mener at vi ikke kommer unna, både når det gjelder den volden som skjer i nære relasjoner, og den som skjer på gata, å ta en ordentlig runde på spørsmålet om forebygging – forpliktende forebygging. Det er særs viktig. Det arbeidet som skjer i skolene, som spørreren løfter fram, er utrolig viktig. Skolen er en viktig arena for hvordan unge gutter og unge jenter forholder seg til denne problematikken og de utfordringene som ligger i dette. Dette hører jo i første rekke inn under kunnskapsministerens ansvarsområde, men må skje i samarbeid med andre. I de handlingsplanene vi har hatt, særlig knyttet til vold i nære relasjoner, har vi valgt å trekke inn skolen som en aktør. Jeg vet at det er utarbeidet et ressurshefte til hjelp i undervisningen i grunnskolen, som er tenkt å fungere som en faglig ressurs når lærere tar opp temaer knyttet til seksuell trakassering og kjønnsrelatert mobbing. Også seksuelle overgrep og vold er omtalt flere steder i ressursheftet, og et eget kapittel har tittelen «Seksuelle overgrep». Det er opp til den enkelte lærer å integrere bruken av dette i sin undervisning. Det er også slik at det i forbindelse med handlingsplanen for likestilling mellom kjønnene, Likestilling 2014, skal utvikles et kurs om grensesetting, kjønn, kropp og seksualitet for den videregående skolen. I tillegg bevilger Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet 1 mill. kr til Reform, ressurssenter for menn, til en holdningsskapende kampanje rettet mot ungdom. Jeg viser også til handlingsplanen Vendepunkt, som Justisdepartementet hadde ansvaret for, som dreier seg om vold i nære relasjoner, hvor mange av tiltakene er iverksatt. Det er satt i verk tiltak som ledd i det forebyggende arbeidet rettet mot nyankomne innvandrere, bl.a. informasjon. Men jeg tror at vi har et stykke igjen, og vi ønsker å ha en ny runde på det, særlig etter de siste dagers debatter. I forbindelse med samfunnskunnskapsdelen av norskopplæringen skal det bl.a. legges til rette for kunnskapsbasert dialog om temaet likestilling samt kvinner og barns rettigheter. Så vil jeg tillate meg også å peke på noe av det jeg mener kanskje er det viktigste når det gjelder det å kunne forebygge vold ute – av forebyggende art, hvor jeg er overbevist om at spørreren og jeg er rimelig enige – og det er å begrense skjenkingen. Vi har i politiet i Norge, og i Justisdepartementet, aldri sett et mer effektivt tiltak enn når kommunene har valgt – på egen kjøl – å begrense skjenkingen fra kl. 3 til kl. 2. Da snakker vi om en gledelig voldsnedgang på oppimot 20–30 pst. i mange kommuner. Tenk hvor mye politiressurser vi har spart på det!
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Jeg må bare si at det legger vi meget stor vekt på, for jeg mener at det i veldig stor grad er det som er svaret for virkelig å få det ned. Men som spørreren også trekker fram: Det blir på mange måter ingen kioskvelter, fordi vi snakker om handlinger som ikke skjer. Vi prøvde å synliggjøre det i Trondheim, hvor man snakket om et visst antall voldsofre som man ikke fikk fordi man valgte å sette i verk tiltak i Midtbyen i Trondheim, bl.a. en innstramming av skjenketida. Jeg mener at et av regjeringas viktigste redskaper når vi skal sette i verk ytterligere planarbeid mot voldtekt, er å bruke politirådene ute i kommunene – altså at politiet og kommunen samarbeider – for å se på om vi der i større grad kan sette opp noen måleparametere for hva forebygging faktisk er på dette feltet. Da kan det dreie seg om skjenking, det kan dreie seg om transport, det kan dreie seg om belysning og tiltak ute i skolene, som spørreren har vært inne på.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Jeg har pekt på at det er et vidt ansvar, og mange aktører må på banen for å kunne bekjempe dette. Men akkurat når det gjelder akuttiltak i forhold til skjenking, vil jeg nok oppfordre spørreren til å ta det opp i sitt eget parti – særlig i Oslo Kristelig Folkeparti, som nå sitter i byrådet i Oslo, og som har makt og mulighet til å gjøre det. Det syns jeg ville vært et godt tiltak, for det er altså lokal adgang til å innskrenke skjenketida. Jeg har hørt Kristelig Folkeparti i mange gode debatter. Jeg mener Kristelig Folkeparti har veldig mye rett i forebyggingstenkningen sin, og var det én forhåpning jeg fikk da Kristelig Folkeparti valgte å gå inn i byrådet i Oslo, var det at man faktisk brukte denne anledningen.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Tall fra Politidirektoratet viser at ett år etter uteksaminering har 95,5 pst. av fjorårets avgangskull fra Politihøgskolen fått jobb i politiet. Det er et høyt tall. Tall fra perioden 2006–2010 viser at ca. 94 pst. av studentene får jobb i løpet av et år etter at de har gått ut fra Politihøgskolen. Det er jeg fornøyd med, og jeg tror ikke det er mange utdanningsinstitusjoner som kan vise til like mange studenter i relevant jobb et år etter eksamen. Fra 2011 har Politidirektoratet satt krav om at studentene ved Politihøgskolen må bestå alle eksamener før de kan tilbys polititjenestemannsstilling som krever politiutdanning. Også det har det jo vært debatt om, men der er jeg tydelig. Antall studenter som avsluttet Politihøgskolen i juni 2011, var 424. Av disse hadde 362 bestått eksamen per 28. oktober 2011, og 281 av disse er i lønnet arbeid i etaten. Det ser vi av uttrekk fra politiets lønns- og personalsystem. Det kan være flere studenter som er ansatt, men som ennå ikke har fått eller underskrevet arbeidsavtale, og dermed ikke er registrert som lønnsmottaker. Av Politidirektoratets disponeringsskriv for 2011 framgår det at politidistriktene som fikk tildelt midler til nye politistillinger i 2011, skal lyse disse ut i grunnstilling. Dette betyr imidlertid ikke at stillingene er øremerket bare for studenter som gikk ut fra Politihøgskolen i 2011. Stillingene kan søkes av alle, og den best kvalifiserte skal tilsettes. Politibudsjettene er, som jeg har vært inne på en rekke ganger, økt betydelig de senere år. De er økt med 48,8 pst. fra 2005 til 2011. Bevilgningen er økt fra 8,2 mrd. kr til 12,2 mrd. kr – det er et betydelig beløp – og det foreslås også en ytterligere økning til neste år på 696 mill. kr. Det er den enkelte politimester som forvalter sin ramme, men vi har altså lagt opp til å øke antallet ansatte ute i politidistriktene med 202 politiårsverk i 2012. Da snakker vi om differansen mellom det antall studenter som ble uteksaminert fra Politihøgskolen, og antallet med politiutdanning som sluttet i etaten. Når det gjelder Nord-Trøndelag politidistrikt spesielt, opplyser Politidirektoratet i brev av 7. november 2011 at politidistriktet ikke har 15–20 stillinger vakante fortløpende. Politidistriktet er kjent med at to tidligere midlertidig ansatte, hvor engasjementet ikke er forlenget, for tiden er i Nav-systemet – som spørreren spør om. Disse har vært søkere til ledige stillinger i distriktet, men har ikke nådd opp i konkurranse med andre erfarne polititjenestemenn. Det er lov om statens tjenestemenn m.m. som gjelder ved ansettelser i ledige stillinger i politi- og lensmannsetaten. Så har jeg sagt flere ganger ute: Når vi nå står overfor en situasjon der vi har ansatt 100 i Oslo og Nordre Buskerud, er det en betydelig andel av dem som har gått ut. Men vi trenger politifolk over hele landet. Jeg registrerer at det er mange ledige stillinger, så min klare oppfordring er å søke på dem. Jeg er overbevist om at når vi skal gjøre opp regnskapet til neste år, vil vi ha like høy sysselsettingsgrad som vi hadde i fjor.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Ja, det skal jeg love å gjøre, for det er viktig. Det er et viktig prinsipp, det ville være veldig urettferdig om vi la det bort. Samtidig er det en trøst i dette, fordi vi ser at når vi rekrutterer de best kvalifiserte inn i de rette stillingene, hender det ofte at folk rykker opp, og da gir plass for de nyutdannede. Det er altså sånn at vi nå står i en situasjon hvor vi har sysselsatt veldig mange av årets kull. Det er igjen noen – jeg legger ikke skjul på det – men det er også ledige stillinger. Så jeg er optimist med henblikk på prosentandelen. Men jeg skal love spørreren at jeg skal ta opp dette spesielt.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Det er ett svar på det å få mer politifolk i Norge, og det er å utdanne dem, og utdanne så mange som vi gjør. Der er vi enig politisk; vi har lagt oss på samme nivå – på 720. Og så må de sysselsettes. Da viser jeg til det jeg har sagt. Jeg mener at studentene nok må, som en del andre yrkesgrupper, regne med å gå inn i vikariater. Men jeg er glad for at vi til tross for det har så høy sysselsettingsgrad som 95 pst. året etter at de har gått ut. Det er viktig det vi nå gjør inn mot neste års budsjett, hvor vi legger inn penger til disse stillingene, at man har rom for det. Så får vi se i tildelingsbrevene hvordan disse blir tildelt ute. Så hadde jeg gleden av å være i Nord-Trøndelag i august og snakke med politimesteren der oppe. Jeg fikk også erfare at en annen effekt av at vi utdanner så mange, er at det er mange studenter som er ute i distriktene. Så vidt jeg erindrer, var det veldig mange i Nord-Trøndelag. Det gjorde sitt at man hadde mange studenter der som bisto godt inn.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
For å forebygge voldtekter, men også for å etterforske voldtekter – som faktisk også er å forebygge nye – trenger vi politikapasitet, helt åpenbart. Det gjelder all type kriminalitet. Det er bakgrunnen for at vi har valgt, som jeg har redegjort for i svar på et tidligere spørsmål i dag, å styrke politiets tilstedeværelse i Oslos gater, bl.a. sist helg, og også valgt å styrke volds- og sedelighetsavsnittet i Oslo. Jeg la merke til at lederen for volds- og sedelighetsavsnittet sa at man skal ha ti nye stillinger. Det er nok, for det også er spørsmål om å få folk med den erfaring og kompetanse som man trenger, inn i et så vanskelig arbeid. Når det gjelder ansettelse av nye politihøyskolestudenter, har man for Oslos del valgt å ta et stort løft, særlig etter 22. juli, ved å ansette 95 av dem. Det er mange. Jeg tror det er på grensen av hva distriktet kan ta inn. Når man begynner å få en nedtrapping av etterforskningen av 22. juli-saken, frigjøres mye kapasitet til annet viktig politiarbeid. Jeg er overbevist om at den styrkingen vi nå ser i Oslo, vil være nyttig og bra på alle typer kriminalitetsområder. Vi ser at Oslo har hatt god effekt av den i løpet av de siste årene, bl.a. på vinningsområdet, som vi flere ganger har vært inne på, og som avgjort også er en viktig del av kriminalitetsbildet. Så mener jeg at vi må heller ikke bare stirre oss blinde på antallet politifolk når vi vurderer tiltak mot voldtekt. De fleste voldtektene skjer bak lukkede dører, og det er et vidt spekter av virkemidler som må til for å forebygge. Jeg hadde jo ønsket at Fremskrittspartiet kanskje var mer på banen når det gjaldt å forebygge, i stedet for nærmest å skru opp alle kraner og bidra til det som faktisk er årsaken til mye av voldskriminaliteten, nemlig ganske så mye overdreven alkoholbruk.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Jeg vil nok mane til en viss forsiktighet med å si at hvis man hadde hatt så og så mange politifolk, hadde man ikke hatt noen overfallsvoldtekter. Det er en forenkling av den problemstillingen vi står overfor, og det bidrar etter min mening til en lite konstruktiv politisk debatt. Vi ser at der hvor man har lyktes i å få redusert denne typen fenomener, har man valgt å satse på et bredt spekter av tiltak. Som jeg har sagt flere ganger: Hvis man velger å løse dette problemet ved bare å satse på én hest, tror jeg vi vil få se en økt forekomst. Når det gjelder spørsmålet om Garden, så jeg at det var oppe i media. Jeg mener at det er klare grenser for hva slags oppgaver Forsvaret har i Norge når det gjelder vår suverenitet, og hva politiet skal gjøre. Jeg er ikke sikker på om Garden ville vært en særlig egnet ressurs.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Nå må vi ikke framstille det som om man ikke har valgt å satse og sette inn politiressurser i Oslo knyttet til den situasjonen man har hatt de siste helgene. Med all respekt: Politimesteren gikk ut forrige fredag og sa at man dobler ressursene ute i byen. Det må jo være bra, hvis man skal finne noe positivt. Det syns jeg man skal prøve noen ganger i politikken. Det at man satte inn flere patruljer fra utrykningspolitiet, syns jeg er bra. Det er en god samhandling i norsk politi når de går inn i en akutt situasjon på den måten. At man har styrket etterforskningskapasiteten slik man har gjort, og slik jeg redegjorde for, syns jeg også er bra. Så spør representanten om man har en egen plan for dette. Jeg hørte det ble snakket om å bruke dem som er veteraner, eller som nærmer seg pensjonsalder. Det har man gjort i Oslo ved den veteranpatruljen som går i gatene, og som gjør en kjempejobb. Jeg mener at det er mer potensial i det. Det å kunne veksle sivile stillinger – som jeg har vært inne på flere ganger i dag – er også veldig viktig.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Statssekretær Moland Pedersen var nok mer nyansert i sitt svar til NRK enn hva spørsmålet indikerer. Hvis det har vært noen misforståelse her, skal jeg forsøke å klare opp i den. Det er ikke noe som tyder på at politiyrket ikke er attraktivt. Tall fra Politidirektoratet viser at ett år etter uteksaminering har 99,5 pst. av fjorårets avgangskull fra Politihøgskolen fått jobb i politiet. Så de fleste politihøyskolestudenter ønsker å jobbe i politiet og får jobb i politiet. Det er jeg veldig glad for. Så tror jeg nok at Moland Pedersens uttalelse må ha vært vinklet inn mot de øvrige 0,5 pst. som ikke er i politiet, og som antakelig har fått seg jobb annet sted. Vi kan risikere – for å si det mildt – at en såpass stor utdanningskapasitet som Politihøgskolen i dag er, også vil ha studenter som søker seg over i annen type arbeid. Men det at vi har 95 pst. sysselsetting, viser at de fleste ønsker å jobbe i politiet, og at de fleste får jobb i politiet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Dette er en debatt som jeg ønsker å ta helt ned, for politiyrket i Norge er veldig attraktivt. Vi har veldig gode søkere, vi har veldig gode studenter, og etter min mening har vi veldig gode ferdigutdannede mennesker. Det er altså slik, når man ser på dem som søker Politihøgskolen, at fra et opptak i 2005 på 360 studenter har vi hatt et opptak i 2010 og 2011 på 720 studenter. Det samme har vi foreslått videreført i 2012. Og vi har mange kvalifiserte søkere som ønsker å jobbe i politi- og lensmannsetaten. I 2011 var det 3 389 søkere totalt og 2 760 som hadde Politihøgskolen som førsteprioritet. Det syns jeg er bra. Jeg har møtt mange av studentene. Det er flotte folk, og de er meget motiverte. Derfor er det så viktig for oss at disse nå kommer seg ut i jobb, og det er også derfor jeg er glad for at sysselsettingsprosenten er så høy som den er.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-11-09:
Det siste forholdet har jeg i grunnen svart på, det som gjelder gardistene. Det er ganske unge gutter – flere av oss har jo sjøl vært i Garden. Jeg mener at det kreves en kompetanse, som man ikke skal bagatellisere, for å håndtere en vanskelig situasjon ute i Oslo-natten. Dessuten er det en prinsipiell grense for hvordan vi bruker Forsvaret og politiet i dette samfunnet, som jeg trodde i hvert fall Fremskrittspartiet har stått ved inntil nå nylig. Når det gjelder det med motivasjon, ønsker jeg ikke at det skal herske noen tvil om det: Da statssekretær Moland Pedersen uttalte seg om dette, forsto jeg ham dit hen at det dreide seg om de 5 pst. som ikke valgte politiet, og som valgte seg en annen yrkeskarriere. Men 95 pst. velger altså politiet! Vi har mer enn nok av problemer og utfordringer internasjonalt, i vårt eget samfunn og i politikken om vi ikke også skulle lage oss problemer på egen kjøl.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Jeg har følgende spørsmål til justisministeren: «Dagens Næringsliv har avslørt og kartlagt dopingmiljøet i Norge. I den forbindelse fremkommer det at Kripos ikke prioriterer kampen mot dopingkriminaliteten. Det fremkommer også at Kripos er fraværende når det gjelder deltakelse i internasjonale fora der dette er tema. Årsaken til Kripos sitt fravær på alle arenaer når det gjelder bekjempelse av dopingkriminalitet, er manglende økonomiske ressurser, noe som også videreføres i budsjettet for 2012. Hva vil statsråden gjøre for å bekjempe dopingkriminaliteten?»
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Jeg takker statsråden for svaret. Doping er ikke noe som bare har vært forbeholdt idretten. Man kan gå langt tilbake i tid og se at det har vært i bruk langt utenfor idrettens område. Det jeg stusser litt over, er at internasjonalt har både svensk politi, amerikansk politi og Interpol hatt dette høyt oppe på agendaen og gjentatte ganger invitert Norge, gjennom Kripos, til et samarbeid for å bekjempe doping som genererer en stor ulovlig og svart økonomi, som igjen er med og finansierer annen type kriminalitet. Hvorfor har ikke Kripos prioritert et internasjonalt samarbeid for å bekjempe doping når det kan påvises at det medfører og genererer annen type kriminell aktivitet?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Da vil jeg anbefale statsråden å lese Dagens Næringsliv. Der går det helt klart fram i mange artikler at det er stor sprik innad i politiet, og også en sterk kritikk av Kripos fra politiet for at de ikke har noen prioritert oppgave på dette. Jeg viser bl.a. til Dagens Næringsliv 2. november, der det står: «Kripos har innrømmet at politiet ikke prioriterer den raskt voksende dopingkriminaliteten. Årsaken er ifølge Kripos at det ikke finnes noen egen strategi og handlingsplan om doping fra det overordnede Politidirektoratet.» Videre står det: «Det får Kripos stå for, sier politiinspektør i Politidirektoratet Harald Holmsen.» Jeg kan nevne en rekke andre eksempler der politiet er uenig med seg selv. Statsråden viser til at det skal komme en melding i 2012, og mitt spørsmål til statsråden er: Vil statsråden ta et initiativ til at det i alle fall blir en samlet strategi fra politiet når det gjelder bekjemping av doping?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Det er til den samme statsråden, men det er et nytt spørsmål: «Politiet i Hordaland har det siste året måtte kutte en rekke årsverk. Ifølge Bergensavisen 1. november 2011 fikk en politipatrulje ikke bistand til å lete etter ransmenn i Bergen sentrum 30. oktober 2011 fordi politiet angivelig var opptatt med å lufte fanger som satt i arrest på politihuset. Dette fremgår av dokumentert svar fra operasjonssentralen. Er statsråden tilfreds med en slik prioritering og med politidekningen i Hordaland?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Takk for svaret. Så vidt jeg kan huske, har denne regjeringen hatt ansvaret for justispolitikken siden 2005. Det oppleves fortsatt som en vanskelig situasjon for polititjenestemenn over hele landet. Stasjonssjefen ved Bergen sentrum politistasjon kommenterer hendelsen i spørsmålet slik: «Men det er en utfordring at våre patruljer må bruke mye av sin tid på lufting av varetektsfanger, særlig i helgene når det ikke er så mange arrestforvaltere på jobb.» Politimesteren i Hordaland politidistrikt sier til BA 2. november i år: «Terskelen for utrykninger har blitt høyere(…) (…) Og videre: «Det er ingen tvil om at det er press på ressursene og at vi må tilpasse aktivitetsnivået etter det.» Lederen av Politiets Fellesforbund Hordaland, Kjetil Rekdal, er fortvilet og mener at man ikke kan etterleve publikums forventninger. Tar disse politifolkene feil, eller er det en feilprioritering hos dem som gjør at polititjenestene ikke fremstår som bedre?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Igjen takk for svaret. Regjeringen, som altså har styrt siden 2005, sier i sin siste regjeringserklæring: «Å sørge for trygghet i samfunnet er et velferdsspørsmål, og et stort offentlig ansvar.» Og videre: «Regjeringen vil fortsette styrkingen av politiets budsjetter og bemanning.» Det er riktig, som statsråden sier, at Politihøgskolens kapasitet har økt. Det er bra. Men økningen i ressursene er fortsatt synlig til stede. Det er mangel på politifolk i aktiv tjeneste. Det er mangel på soningsplasser, og det er mangel på varetektsplasser. Disse to siste tingene er noe av det som preger problematikken knyttet til Hordaland politikammer, og som gjør politisituasjonen i Norges nest største by vanskelig. Hva vil justisministeren gjøre på kort sikt – og jeg snakker ikke om 2020, jeg snakker ikke om en plan frem mot 2020, men jeg snakker om tiltak i 2011 og i 2012 – for å bedre situasjonen?
Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Eg tillèt meg å stilla følgjande spørsmål til justisministeren: «I Forsvaret valgte man for flere år siden å konvertere befalsstillinger til sivile stillinger fordi det ikke var nødvendig med militær yrkesfaglig bakgrunn for å løse disse oppgavene, eksempler er innenfor personal, materiell og IT. Hvorfor velger ikke statsråden å organisere politietaten på samme måte, for å frigjøre ressurser med rett kompetanse til synlig politiarbeid for å gjøre samfunnet vårt tryggere?»
Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Eg takkar for svaret. Eg er blitt informert om at nyutdanna polititenestemenn ikkje har fått forlengt sitt mellombelse tilsetjingsforhold i justisministerens heimfylke, Hedmark. I hans eigen heimkommune Elverum blir ein vist til å heva dagpengar hos Nav, og i staden blir det brukt pensjonerte politifolk til å løysa dei ordinære oppgåvene. Hos Nav har tilbodet bl.a. vore å klippa plenane i kommunen. Kva meiner statsråden om denne forma for bruk av ressursar?
Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Eg takkar igjen for svaret. Innan justisministeren får på plass nok politifolk til å gjera politioppgåver og ikkje sivile oppgåver, skal vi be dei kriminelle venta med å gjera lovbrot, eller kan vi forventa at han følgjer opp intensjonen sin om å gjera dette samfunnet trygt også for oss kvinner?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-11-09:
Det blir en lang affære for justisministeren i dag: «Den 29. mai anholdt sikkerhetsvakter i regjeringskvartalet en mann som etter deres mening voldtok en kvinne. Da vaktene kontaktet politiet fikk man beskjed om at politiet var opptatt, og vaktene måtte la mannen gå. Tre dager senere skal vedkommende ha begått en ny voldtekt, ifølge politiet. Gjennom lengre tid har det vært et sterkt fokus på at arbeidet mot denne type kriminalitet skal prioriteres. Likevel anholder man ikke antatte gjerningsmenn. Kan statsråden forklare hvorfor?»
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-11-09:
Jeg tror mange stusser over når vakter ved regjeringsbygget ringer til politiet og sier at det har foregått en kriminell handling av den karakter vi her snakker om, at det i hvert fall tilsynelatende gis beskjed om at det ikke kan følges opp på grunn av kapasitet. Jeg hørte nå redegjørelsen som justisministeren har fått fra ledelsen i Oslo-politiet, men like fullt er jo dette en situasjon som ikke er enestående. Det vi ser i dagens Verdens Gang, underbygger noe av det samme, nettopp dette spørsmålet: Har vi politi ute på gatene når det er mest behov for dem, eller er de ute på gatene når det er minst behov for dem? Er det noe justisministeren reflekterer over?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-11-09:
Jeg synes det er veldig interessante signaler som justisministeren gir om ressurssituasjonen i politiet, altså ikke bare den debatten som går på om vi har utdannet nok eller ikke har utdannet nok, men hvordan vi faktisk bruker de styrkene vi sitter på, og om vi bruker dem på rett måte. Det er en klar ledelsesoppgave for politiet, selvfølgelig, men som statsråden nå indikerer, vil man også fra politisk nivå se på hva man skal prioritere, og dermed allokere ressurser tilsvarende. Det var kanskje ikke så mye spørsmål, men jeg vil bare bekrefte at det tror jeg også er en debatt som mange i Stortinget ser fram til å delta i.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Jeg ønsker å stille justisministeren følgende spørsmål: «I 2009 åpnet Politihøgskolen i Kongsvinger i Hedmark. De som startet på studiet første året, er nå avgangsstudenter i år. De siste årene har vi sett at politidekningen i landet er gått ned målt opp mot innbyggertallene. Kan statsråden garantere jobb i politiet til alle avgangselevene ved politiutdanningen i Kongsvinger?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Jeg takker justisministeren for svaret, og det er klart at man må bestå for å få jobb. Avisen Østlendingen, som justisministeren og jeg kjenner godt til, den dekker vårt hjemfylke, har hatt en del artikler om politidekningen i Hedmark. Mandag den 7. november og fredag den 4. november i år er det forholdsvis illevarslende artikler vi kan lese. Blant annet står det den 4. november: «Underdekning i politiet», og den 7. november står det f.eks.: «Politimester Bakke har 1,16 årsverk per 1.000 innbygger i Hedmark og kutter 12-13 årsverk i år.» Jeg synes dette vitner om at det ikke står så veldig godt til, og jeg har hørt av tidligere spørsmål og tidligere svar i dag at man skylder på investeringer. Kanskje det hadde vært en måte å få løst dette på hvis man hadde skilt investeringer og drift? Jeg går ut fra at det er driften som gjør at det ikke finnes nok penger til å ha folk ute i gatene.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Jeg takker statsråden for nok et svar. Om det er vekst i budsjettene til politiet, kan sikkert diskuteres – i hvert fall føles det ikke slik for dem som får pengene, for leder for Politiets Fellesforbund i Hedmark, Reidun Martinsen, «vil på ingen måte karakterisere politietaten som en budsjettvinner». Det er derfor jeg sier at det hjelper ikke å få penger hvis de går til f.eks. et nytt politihus på Hamar. Det er ikke det at vi ikke trenger et nytt politihus – det må vi ha – men hvis det går på bekostning av årsverk, at man må kutte årsverk, er jeg nok enig i at da er ikke budsjettene store nok. Når man vet at Hedmark har landets laveste politidekning per innbygger, altså 1,16, at vi i tillegg er et grensefylke – hver dag foregår det kriminalitet, smugling etc., over grensene – og når vi hører om at lensmannskontor skal nedlegges, f.eks. i Våler, er det nærliggende å spørre justisministeren: Tror han ikke det skapes usikkerhet hos innbyggerne når man ikke ser synlig politi lenger?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
«Haugaland og Sunnhordland er ett av politidistriktene med lavest politidekning, med kun 1,05 politistilling per 1 000 innbyggere. Dette er nesten halvparten av justisministerens mål om to polititjenestemenn per 1 000 innbyggere. I sommer førte ressursmangelen bl.a. til at flere lensmannskontorer tok sommerferie i inntil åtte uker. Har statsråden fått de kriminelle til å ta ut ferie på samme tid, eller vil han på annen måte sikre innbyggerne trygghet uten politidekning?»
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Først vil eg seie at eg ikkje uttalte at Haugaland og Sunnhordland hadde den lågaste politidekninga. Om justisministeren hadde lese alle orda i den setninga og i tillegg hadde lytta til det eg sa, hadde han visst at eg sa at det var eitt av politidistrikta med lågast politidekning. Eg konstaterer at justisministeren igjen skuldar på alle andre, også på Framstegspartiet. Der vil eg berre seie at det ikkje kan vere nokon tvil i det heile om at Framstegspartiet har løyvd vesentleg meir til politiet enn det sitjande regjering har gjort. Så viser justisministeren til at alt er fantastisk bra, og at ein heile tida har hatt eit overordna mål om å sikre politidekninga i landet. Han framstiller dette som det viktigaste denne regjeringa har gjort. Då er spørsmålet mitt: Etter seks år som justisminister, er justisministeren fornøgd med det overordna målet om å sikre ei tilfredsstillande politidekning i Noreg?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Eg kan framleis ikkje sjå at justisministeren tek denne alvorlege situasjonen inn over seg. I staden prøver han å glatte over og pynte på situasjonen. No er det jo slik at i tillegg til den valdtektsbølgja som vi har sett, spesielt i Oslo-området, har ein ei bølgje av vinningsbrotsverk ute i distrikta, der vandrarar dreg rundt og stel systematisk. Det inntrykket ein sit igjen med enkelte plassar i utlandet, er jo at i Noreg er det stor moglegheit for vinning og forteneste ved å drive med den typen kriminalitet og liten risiko for å bli teken. Dersom ein blir teken, er konsekvensane små; ein får eit bra fengselstilbod med dagpengar. Då er spørsmålet mitt til justisministeren: Er justisministeren bekymra for at det breier seg ei slik oppfatning, i utlandet spesielt, omkring det å drive med vinningsbrotsverk i Noreg?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
«I sommer ble flere vikariater i Nord-Trøndelag politidistrikt avsluttet. Mange av disse har ikke fått ny jobb, og er dermed dagpengemottakere hos Nav. Etatens økonomiske handlingsrom har blitt redusert som følge av IKT-investeringene. Dette kommer kraftig til uttrykk ved at man i nevnte politidistrikt har holdt 15–20 stillinger vakante. Hvorfor er nye stillinger kun øremerket nyutdannede politifolk, og når kan de som var ferdigutdannet for to, tre og fire år siden, forvente å få jobb?»
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Jeg takker for det generelle svaret, det justisministeren gjorde rede for, men jeg vil fortsatt utfordre når det gjelder politidistriktet i Nord-Trøndelag. For meg er den måten man lager statistikker på, litt ubegripelig. Jeg skal ikke si at statistikkene er feil, men jeg personlig kjenner flere enn de to som er politiutdannet, som har hatt vikariat i distriktet, og som går ledige hos Nav. Jeg vet også om personer som har jobbet i tre år i et lensmannsdistrikt, og har søkt stillinger i Trondheim, bl.a. – der det også var en voldtektsbølge i sommer/tidlig i høst – som fikk beskjed om at de stillingene var øremerket nyutdannede. Det må jo bety at det er litt mangelfull kommunikasjon, iallfall mangelfull forståelse, et eller annet sted. Så jeg håper at justisministeren kan følge opp dette tydeligere, og gi klare signaler om at det er den best kvalifiserte som skal ansettes.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
En annen problemstilling som jeg har sett, og som også har kommet meg for øre, er at mange av disse nye stillingene er vikariater. Det betyr at mange som kommer ut fra Politihøgskolen, får et vikariat. Når vikariatet går ut, er man ferdig og står uten jobb, eller man flytter til andre distrikter hvis det er ledige stillinger der. I Nord-Trøndelag er vi i en situasjon der vi har få tjenestemenn. Vi ser nesten ikke politi i gata. Vi ser at det er ledige politifolk, og vi ser at man har problematikken knyttet til voldtekt også i Trondheim, som er en forholdsvis stor by. Da blir det i mitt hode noe merkelig at det går ledig gode, utdannede politifolk som henter dagpenger på Nav, når man kunne ha brukt dem bare 10 mil lenger sør til å være mer synlig i distriktene og i Trondheim. Samtidig ser vi at det er store områder i Nord-Trøndelag der det ikke er politidekning. Hva vil justisministeren gjøre for å få en bedre politidekning, slik at vårt fylke ikke blir et fristed for organisert kriminalitet?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
«De siste årene har vi sett en markant økning i overfallsvoldtekter, spesielt i Oslo, men også i Drammen. Samtidig vet vi at Norge har lav politidekning. I VG 21. april 2011 karakteriserer justisministeren voldtekt som «nesten-drap». Det er jeg enig i. I dag har vi rundt 100 nyutdannende politistudenter som ikke har blitt ansatt i politiet. Er statsråden enig i at man kunne ha forebygget flere overfallsvoldtekter og etterforsket flere begåtte voldtekter, dersom man hadde tilbudt alle politistudentene jobb?»
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2011-11-09:
Nå er jeg litt usikker på om de overfallsvoldtektene som har skjedd, skyldtes alkohol, men jeg skal la den debatten ligge. Jeg er i hvert fall glad for at statsråden nå sier at han vil ta dette på alvor og gir inntrykk av at han vil iverksette tiltak og se på ytre tiltak. Men om alt dette som justisministeren sier, hadde vært iverksatt og hadde fungert, hadde ikke disse overfallsvoldtektene i Oslo funnet sted. Vi opplever nå at overfallsvoldtekter begås på steder man anså å være trygge for alle. Rett utenfor kongens slott har hele fem kvinner – kanskje flere også – blitt overfalt og voldtatt de fire siste månedene. Det samme gjelder for trappen utenfor Stortinget, Norges nasjonalforsamling. Der ser vi at kvinner har blitt overfalt og voldtatt. I Drammen har drammenshistoriens styggeste voldtekt skjedd i min gate, midt i sentrum. Det blir litt tragikomisk når man tenker på at Garden faktisk har tilbudt seg å patruljere i Slottsparken, men har blitt avvist av politiet. Hva slags forklaring har justisministeren på det?