Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2015-12-10:
Betydelige endringer i våre sikkerhetspolitiske omgivelser stiller oss overfor nye utfordringer. Endringene krever mye av oss både hjemme og ute. De krever at vi prioriterer og omprioriterer og evner å innrette oss annerledes også i det korte perspektivet. Vi må tilpasse oss store forandringer i trusselbilder og aktører, i kjente mønstre og i etablerte sannheter. Vårt dyktige og engasjerte personell, både militære og sivile som er på vakt hver dag, hver time her hjemme, og som løser oppdrag på vegne av Norge ute, merker at disse endringene betyr mye for deres hverdag. Regjeringa har en tydelig holdning om at Forsvaret må styrkes både økonomisk og operativt. Det arbeidet fortsetter vi i budsjettforslaget som ble lagt fram i oktober. Forslaget for 2016 innebærer en reell økning av forsvarssektorens ramme med om lag 4,2 mrd. kr sammenlignet med saldert budsjett for 2015. Det er en økning på hele 9,6 pst. Det totale budsjettforslaget er rett under 49 mrd. kr. Det er gjennomslag, og det er et historisk høyt tall. Det er ifølge komitélederen riktignok ikke tilstrekkelig. Jeg takker for så vidt for engasjementet. Så er det bare å registrere at representanten Huitfeldt ikke på noen måte har nådd igjennom med det synet i Arbeiderpartiets alternative budsjett. Jeg kan også forsikre representanten Huitfeldt om at jeg ikke på noen måte har brukt de ordene jeg faktisk ville hatt dekning for å bruke vedrørende den økonomiske og operative utviklingen i Forsvaret de åtte årene hennes parti satt med ministerposten, og de årene hun selv satt i regjering. Budsjettforslaget viser at vi tar den sikkerhetspolitiske situasjonen på alvor. Vi prioriterer kampflyanskaffelsen, evnen til situasjonsforståelse, overvåking og tilgjengelighet, og vi tar tak – tydelig – i driftssituasjonen gjennom en ekstra satsing på vedlikehold i Sjøforsvaret for 2016. Denne økningen bidrar til at andelen av BNP som brukes på forsvar, stiger noe og er på rundt 1,5 pst. I budsjettforslaget tilleggsbevilger regjeringa 3,8 mrd. kr for å sikre at anskaffelsen av nye kampfly ikke går ut over operativ aktivitet. Oppfølgingen av kampflyanskaffelsen med baseløsning vil utgjøre hovedprioritet for oss både i 2016, i neste planperiode og tida utover det. Det er en investering som har avgjørende betydning for Norges sikkerhet. Regjeringa legger vekt på å opprettholde et høyt investeringsnivå for å sikre fortsatt fornying og modernisering. Investeringsbudsjettet i sektoren er på om lag 15 mrd. kr. Det gir en investeringsandel på over 25 pst. NATOs mål er som kjent 20 pst. Foruten tilleggsbevilgningen til kampfly tilføres det betydelige midler til resten av forsvarssektoren. Etterretningstjenesten styrkes med 370 mill. kr utover det ambisjonsnivået som ligger i den gjeldende langtidsplanen. Det er både sikkerhetspolitiske og teknologiske utviklinger som gjør en slik satsing nødvendig. Teknologisk og kapasitetsmessig modernisering skal gjøre tjenesten bedre i stand til å håndtere dagens og framtidas utfordringer i takt med situasjonens og trusselbildets utvikling i og rundt Norge. Gjennom en markant styrking av vedlikeholdet i Sjøforsvaret for 2016 på over 300 mill. kr tas en stor del av vedlikeholdsetterslepet. Det legger til rette for et fortsatt høyt aktivitetsnivå og øker tilgjengeligheten på fartøyene. Regjeringa ønsker et robust militært nærvær i nord og foreslår økte bevilgninger til fast stasjonering av en ubåt i Ramsund. Det sikrer kontinuerlig operativ tilgjengelighet og om lag 250 seilingsdøgn i nord sammenlignet med 45 døgn uten denne økningen på 62 mill. kr. Flere og lengre tokt med maritime patruljefly vil øke evnen til overvåking i nordområdene, suverenitetshevdelse og informasjonsinnhenting. I tillegg skal Kystvakten prioritere seiling i nord. Vi har flere store investeringsprosjekter som fremmes i budsjettforslaget, men la meg bare her spesielt nevne et løft for materiellsituasjonen i Heimevernet. Vi setter av over en halv milliard kroner til nye feltvogner som bedrer både operativiteten og trafikksikkerheten, i tillegg til å redusere miljøutslippene. Med våre militære bidrag i flere internasjonale operasjoner viser vi vilje til å ta medansvar for stabilitet og sikkerhet i konfliktrammede områder. Det er også en innsats for vår egen sikkerhet. Styrkebidragene i FN-operasjonen MINUSMA i Mali med et C-130 transportfly i ti måneder fra januar er mer enn en fordobling av det norske personellbidraget i operasjonen. Transportfly er kritisk og svært etterspurt nisjekapasitet som øker operasjonens operative evne, styrker sikkerheten til personellet og reduserer avhengigheten av risikoutsatte veier. Vi har også et bidrag i Irak med opptrening og opplæring av irakiske sikkerhetsstyrker, for å håndtere den risikoen ISILs terrorisme representerer, både regionalt og globalt. Eventuelle ytterligere militære og sivile bidrag er til vurdering av regjeringa, og regjeringa vil på vanlig måte komme tilbake til Stortinget om dette når disse vurderingene er klare.