trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2011-10-04:
Der gjorde representanten et lite forsøk på fusk i sitatet. Ja, det er riktig at jeg på lang sikt fra Høyre har et overordnet ønske om å bli medlem av EU. Jeg har ikke sagt at det er et overordnet ønske for oss å innføre euro i Norge. Men det er et overordnet ønske for oss å delta i det solidariske løftet det er å sørge for at fredsprosjektet EU går videre, sørge for at vi deltar i beslutninger som har stor påvirkning på oss. Derfor er det sånn at hvis valget på et tidspunkt skulle stå mellom det å bidra til at Norge faktisk blir medlem av EU og det å sitte i regjering på det tidspunktet, så har Høyre sagt veldig klart hva det valget er. For øyeblikket er ikke det et valg, for øyeblikket er det i Norge ikke noe spørsmål å få denne saken raskt opp på dagsordenen igjen. Så til det mer overordnede. Jeg kunne godt snakket mer om krisen i EU, men som nasjonalpolitikere i Norge tror jeg det viktigste vi gjør, er å gi svar på hvordan vi skal svare på det som skjer av kriser rundt oss. Og det svaret har jeg gitt: Det dreier seg om å skape trygghet gjennom å investere i kunnskap og konkurransekraft.
Erna Solberg (Høyre), 2011-10-04:
Hvis jeg får lov å begynne med elektrifisering, så har vi gjort en vurdering av at det å gjennomføre elektrifisering på en del av de dyreste tiltakene som vil gi en lettelse i mål i 2020, men ingen lettelse i 2030, er feil bruk av pengene, for en del av de installasjonene vil ha stoppet å produsere i 2030. Derfor har du på en måte en feilinvestering, hvis vi går inn på det. Det er en del av det kunnskapstilfanget som vi tar inn over oss. Ja, vi må være litt fornuftige. Hvis vi skal bruke milliarder, så la dem bli brukt på de viktigste områdene som gir langsiktig effekt. 2020 kan ikke være et mål som vi setter opp for oss helt uten å se på om det har noen effekt i 2030. Det er jo det langsiktige målet som må være viktig. Det er en av grunnene til at vi har gjort det, og det er det eneste området hvor vi fra partiet Høyres side har gjort et avvik i forhold til klimaforliket. Det tror jeg at alle andre som vi skal diskutere videre med i oppfølgingen, kommer til å se var et rasjonelt og godt avvik. Velkommen skal dere være til å være enige med oss da.
Erna Solberg (Høyre), 2011-10-04:
I 1994, da vi gjennomførte alle evalueringene og analysene før EU-medlemskapet, ble eurosamarbeidet trukket frem som et av de områdene hvor man kanskje mente at det i økonomisk politikk ville ha en negativ virkning, fordi de var motsyklisk i norsk økonomi i forhold den europeiske økonomien. I 2006 fikk vi laget en uavhengig utredning om hvordan norsk økonomi hadde endret seg, og hvordan det avspeilte seg i forhold til euro på det tidspunktet. På det tidspunktet var det sånn at på grunn av oljefondet og på grunn av endringene i norsk økonomi var norsk økonomi mindre motsyklisk. Og det argumentet som i 1994 kunne telle litt for nei til euro eller for nøytralt, hadde faktisk beveget seg til at vi kunne ha en mer positiv effekt på norsk økonomi av et euromedlemskap. Det var det den utredningen sa, og det er det sitatet er fra. Jeg legger ikke skjul på at jeg er tilhenger av et EU-medlemskap. Jeg vil gjerne bruke lang tid på å analysere hva som er utfordringene i EU. Men la meg peke på to land som du bør studere(presidenten klubber) litt nærmere, nemlig Nederland og Østerrike. De er medlemmer av EU, medlemmer av eurosamarbeidet(presidenten klubber igjen) og minner mistenkelig om Norge når det gjelder ledighet og vekst. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Erna Solberg (Høyre), 2011-10-04:
22. juli-kommisjonen kan gi oss noen svar, særlig knyttet til spørsmålene om reaksjon, beredskap og samordning i en krisesituasjon – og kanskje også om feil og mangler vi har hatt i forberedelsene på den. Men dette vil alltid være en kommisjon som tar utgangspunkt i en enkelthendelse og i enkeltsaker. Det betyr at det er nødvendig å se utover det. Det er derfor vi har utfordret regjeringen på to vesentlige grunnlagsdokumenter som burde være på justisområdet. Det er for det første at det lages en bred politistudie à la forsvarsstudiene, som tar opp den teknologiske utviklingen for politiet, og også har en klar og tydelig bemanningsplan. Det kommer vi til å fremme på nytt i Stortinget, og jeg ønsker å se at regjeringen nå gir en respons, og sier ja til det. Det andre er å få en gjennomgang av PSTs faktiske kapasiteter. Det har vært et tema flere ganger i Stortinget i den senere tiden, før 22. juli. Stortinget vet ikke hva PST har adgang til å gjøre.
Erna Solberg (Høyre), 2011-10-04:
Til refleksjon, siden vi har brukt en del av debatten i dag til å diskutere Hellas, og hvor nære Hellas' og Norges løsninger er: Av og til bør man lytte litt til de politikerne som selv har vært med på å ta et ansvar i Hellas. En av dem, nemlig den tidligere sosialistiske finansministeren fra begynnelsen av siste tiår, har nylig selv reflektert over dette og sagt at ett av problemene Hellas sto oppe i, var at han i for liten grad gjennomførte privatisering i sin periode for å bidra til bedre balanse mellom det offentlige og private. Han sitter kanskje nærmere det. Jeg tror ikke det nødvendigvis er så aktuelt med det som et bidrag til Norge, men litt respekt og litt ydmykhet for hva som er debatter i andre land – at det ikke er så lett å overføre det. Jeg har tidligere i dag tatt opp spørsmålet og diskusjonen rundt en uavhengig gjennomgang av situasjonen i PST. Situasjonen i PST har vært et tema som vi har hatt oppe til diskusjon og drøftinger flere ganger i løpet av det siste året, uavhengig av 22. juli. Men det er et faktum at Stortinget ikke har kunnskap om den reelle kapasiteten og derfor etter min mening heller ikke kan utøve sin kontrollmyndighet godt nok eller fatte budsjettvedtak på et godt nok grunnlag. Det har i dag også vært en diskusjon i den utvidede utenriks- og forsvarskomiteen på bakgrunn av et initiativ fra Høyre. Vårt ønske om et uavhengig utvalg som gjennomgår denne situasjonen og informerer Stortinget om det, står fast. Men jeg mener det skal skje uavhengig av 22. juli-kommisjonens arbeid og den faktiske situasjonen rundt terroranslaget mot Norge på det tidspunktet. Vi skrev i anledning av at vi tok opp denne saken også et brev som justisministeren i dag har lovet å gi et formelt svar på tilbake til Høyre og til Stortinget, om et sånt utvalg og gjennomgangen av det, og fordi vi er i en positiv dialog rundt det, føler jeg ikke behov for å stemme for forslag nr. 4, ei heller oppfordre til at vi gjør endringer i teksten sånn at det stemmer mer overens med det Høyre har ment. Vi mener altså at det er behov for et uavhengig utvalg, men det skal ikke gå den samme veien som 22. juli-kommisjonen gjør, for den skal ha fullt innsyn i de beslutninger rundt 22. juli som også PST har gjort. Derfor forutsetter jeg at det jeg opplevde at har vært justisministerens nærmere imøtekommelse av opposisjonens ønsker i denne saken, også er det som er ledende for regjeringspartienes holdning til dette. Derfor vil vi ikke stemme for det, men vil altså påpeke at dette forslaget kan komme opp igjen hvis vi ikke kommer til enighet i fellesskap i Stortinget.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Eg vil fortsetje dialogen om LO-leiar Roar Flåthen har sett lyset eller ikkje. For Roar Flåthen har ikkje lese Høgres partiprogram eller Framstegspartiets partiprogram når han fremmar sitt forslag, men han har sett i Kristeleg Folkepartis partiprogram – og der finn ein mykje fornuftig! Han ønskjer nemleg å fjerne formuesskattlegginga på arbeidande kapital. Det er noko som nettopp ei sosialdemokratisk regjering i Sverige valde å gjere. Det er eit forslag som NHO støttar, som Fiskarlaget støttar, som Bondelaget støttar, og vel regjeringa å gjere dette, fjernar ein ikkje heile formuesskattlegginga, men nettopp det som er med på å sikre arbeidsplassar. Og det må jo vere attraktivt for statsministeren å fremme eit forslag som òg Per Olaf Lundteigen vil stille seg 100 pst. bak!(Munterheit i salen) (Munterheit i salen)
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Eg er glad for at representanten Per Arne Olsen ser fram til rusomsorgsmeldinga. Det blir eit viktig arbeid. Men eg vil òg ta opp utfordringa rundt skjenkeproblematikken. Politiet har vore krystallklar i sitt råd: Reduserer me skjenkinga, blir det mindre vald. Me veit òg at SIRUS la fram ein dokumentasjon som er eintydig. Men i valkampen møtte eg Per Sandberg, og han sa: Eg kan vise til 50 kommunar som har utvida skjenketida og fått redusert vald. Og når du står på Dagsrevyen – klin edru – og seier det, må du kunne dokumentere det, men det har ikkje skjedd frå Framstegspartiet i etterkant. Per Arne Olsen kjenner kanskje betre til Kommune-Noreg enn det Per Sandberg gjer: Finst det eit einaste eksempel på ein kommune som har utvida skjenketida og redusert valden?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Eg deler Stokkan-Grandes bekymring for ideell sektor. Det eg ser, er at me med eit raud-grønt styre dei siste fem–seks åra aldri har opplevd at så mange ideelle institusjonar har måtta leggje ned. I fjor, i 2010, var det 17 institusjonar som blei lagde ned. HSH seier at viss den politikken som blir førd no, blir førd vidare dei fem–ti neste åra, vil alle dei ideelle institusjonane bli borte. Da er det ikkje riktig å seie at det berre er dei kommersielle som er utfordringa her. Blå Kors sin institusjon på Askøy måtte leggje ned. Kven var det som overtok han? Jo, det var Helse Bergen, altså Helse Vest. Det var det offentlege som overtok institusjonen. Institusjonen lever på mange måtar vidare, men det ideelle er borte, berre det offentlege står igjen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Eg er heilt sikker på at viss me let dei frivillige aktørane sleppe ut i den frie marknaden, så vil ein del av dei tape, m.a. fordi dei på 1960–1970-talet måtte inngå pensjonsforpliktingar for å vere ein del av det offentlege tilbodet. Derfor stiller dei på ein måte med ein tyngre sekk enn dei private kommersielle aktørane som dei konkurrerer med. Det som er hovudpoenget for Kristeleg Folkeparti, er at det trengst at ein tek grep på dette området. Når det gjeld den utviklinga som skjer i dag, synest eg ikkje Oslo kommune gjer ein stor nok innsats, og heller ikkje regjeringa, sjølv om Hans Olav Syversen har heilt rett i at det grepet som helseministeren tok – og all den stund helseministeren sit her – i forhold til Helse Sør-Øst, var veldig viktig, der rusinstitusjonar blir tekne ut, der ein får lengre anbodsperiodar, og der dei frivillige blir gitt moglegheit til å investere. Den type grep er veldig viktig. Men mitt tydelege signal er at det hastar, for desse institusjonane forsvinn dag for dag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Kristeleg Folkeparti har ein tydeleg strategi: Å ta vare på m.a. ideelle aktørar. Det er fordi me opplever at verken høgre- eller venstresida i norsk politikk gjer det på ein god nok måte. Det som har skjedd i Kristiansand, er at me har inngått eit samarbeid der me òg har sagt at me ønskjer ein del private aktørar. Det å få gode private aktørar inn i ein del omsorgstenester meiner me kan vere positivt i ein del tilfelle. Men da kan m.a. ideelle organisasjonar vere ein del av dei som no kan få lov til å komme med gode tilbod til Kristiansand kommune. Men det å ha eit einsidig fokus på kommersielle aktørar eller på offentlege er det me i Kristeleg Folkeparti er opptekne av ikkje å ha. Me ønskjer nettopp å ha den gode balansen. Me er positive til private aktørar, og me er positive til offentlege aktørar, men me seier: I den situasjon som me er i no, må me spesielt passe på dei ideelle.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Da Kristeleg Folkeparti sat i regjering, hadde me m.a. støtte frå Framstegspartiet for å få til ei formidabel satsing på bistand, på fattigdomshjelp, til dei landa som treng det mest. Det viktigaste for Kristeleg Folkeparti er kva for politiske resultat me får til. Det vil det òg vere i den prosessen som me kjem til å ha framover i dei politiske sakene. Men så veit me at i nokre saker er me eit sentrumsparti. Til høgresida er me opptekne av individuell fridom, me er opptekne av kampen mot eit sorteringssamfunn. Så veit me òg at i nokre saker ser me meir til venstresida, m.a. i fordelingspolitikk, og i sosialpolitikk har me òg gjort det. Men det eg kan seie, er at ja, av og til opplever eg at eg og Framstegspartiet er på to forskjellige planetar, men det føler eg av og til når eg høyrer nokre frå SV òg. Det er noko av det å vere eit tydeleg sentrumsparti, og det skal Kristeleg Folkeparti vere framover.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Om to dagar trur eg me kjem til å debattere bl.a. kontantstøtta, nettopp valfridom for barnefamiliane, som er ei viktig sak for Kristeleg Folkeparti. I sak etter sak kunne eg òg vist til sorteringssamfunnet, tidleg ultralyd – viktige debattar for Kristeleg Folkeparti. Kva samfunn skal me ha framover? Skal det vere eit samfunn der alle blir respekterte for den dei er? Det er viktige verdidebattar for Kristeleg Folkeparti. Historisk sett har me i Kristeleg Folkeparti fått gjennomslag for mange av våre viktige verdisaker nettopp i samarbeid med sentrum–høgre. Det har historia vist. Det er viktige saker for oss. Da me sat i regjering, fekk me ein ambisiøs miljøpolitikk på plass. Me opplevde det under Bondevik II-regjeringa, og det var den tida da helsekøane gjekk nedover og ikkje oppover, slik som dei gjer i dag. Å sjå på ei fornying av offentleg sektor er òg ei viktig verdisak for Kristeleg Folkeparti.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Eg vil rette merksemda mot eit litt anna tema, men som òg er samferdselsministeren sitt fulle og heile ansvar. Det er å sikre ei god transportordning for funksjonshemma. Me veit at det har vore eit tema som ministeren har vore oppteken av. Likevel sa Blindeforbundet for eit år sidan at dei var frykteleg skuffa. Me veit at dette er med på å prege kvardagen. Dei seier at 41 pst. kjem sjeldan ut av heimen, at 42 pst. ikkje får besøkt vener og familie, og at 51 pst. seier at dei ikkje kan delta i politisk arbeid. 70 pst. seier at dei ikkje får delteke på møte og i foreningsliv, og 23 pst. seier at dei går for sjeldan til lege og tannlege. Er det slik at me no kan sjå litt blidare i møte ei forbetring av TT-ordninga? Dette har vore eit tema statsråden har vore oppteken av, men me har ikkje sett handling. Vil me no få sjå handling på dette området?
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Jeg tror ikke at Roar Flåthens utgangspunkt er at man skal gi mer penger til de 1 pst. rikeste, men at han ser at det er noen som skaper arbeidsplasser, noe som faktisk skaper vekst i et samfunn. Det er mange indikatorer på det. Det er mange indikatorer på at økonomien rundt omkring i verden nå skjelver. Norge har en unik mulighet til å bruke denne sjansen, fordi vi har et handlingsrom til å foreta noen store prioriteringer og faktisk satse på noe som gjør at vi kan leve av noe også i framtida. Det handler ikke bare om arbeidsplassene som ble skapt i går, det handler om de arbeidsplassene som skal skapes om ti år, om 20 år. Mye av dette ligger i satsinga på forskning, mye av dette ligger i måten vi innretter samfunnet vårt på for å bygge disse arbeidsplassene, for å bygge de framtidige næringene vi skal leve av. Med det forrige statsbudsjettet la man fram det verste forskningsbudsjettet på ti år. Denne regjeringa begynte med et hvileskjær. Hvis vi skal klare å komme gjennom den økonomiske krisen som vi ser at verden nå er oppe i – og vi har en mulighet, og vi har faktisk et handlingsrom for å foreta grepene for framtida – nytter det ikke at statsministeren skryter av det som skjedde i fjor, da må han satse på det som er framtida.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Det er mulig jeg kjeder presidenten med å stille det samme spørsmålet hvert år. Det er mulig jeg kjeder representanten Siv Jensen med å stille det samme spørsmålet hvert år. Men det er et ganske viktig spørsmål: Tror representanten Jensen at det fins menneskeskapte klimaendringer?
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Det kommer nok det også!
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Det er helt riktig at Margrethe Vestagers Radikale Venstre ligger veldig nært Venstre på mange, mange politiske områder. Når det gjelder gjennomslaget de har fått i regjeringsplattformen, har de fått til kjempestore grep innafor klima, de har veldig ambisiøse mål innafor klima, mens vi her ser et Arbeiderparti som bremser og bremser og bremser, noe som gjør at SV taper valg. De har fått til store grep innafor familiepolitikken når det gjelder asyl. Mens vi strammer inn og strammer inn og blir de verste i Europa, får nå Radikale Venstre gjennomslag i regjeringsplattformen som gjør at de får en helt annen asyl- og flyktningpolitikk. De får en asyl- og flyktningpolitikk der familien står i sentrum, der familier skal bo samlet, mens denne regjeringa splitter familier, kaster forsørgere ut, går inn til familier nattetid, arresterer dem og sender dem ut, når det er familiefedre som skulle vært sammen med sine barn og sin kone. Det er forskjellen. Det er en stor forskjell mellom det man ser at dagens regjering står for, og det vi har fått til i Danmark.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Representanten Tajik må få med seg at politikk handler om hva man kan få gjennomslag for på ulike politiske områder. Radikale Venstre har fått massivt gjennomslag på miljø, massivt gjennomslag på asyl- og flyktningpolitikk, som jeg ga eksempler på. De har nå fått skoleministeren. Det kommer til å påvirke dansk skolepolitikk at vårt søsterparti nå sitter med skoleministeren. Nå sitter vi med skoleministeren i Sverige, nå sitter vi med skoleministeren i Danmark, nå er det sannelig på tide at vi får en liberaler i skoleministerposten også i Norge.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Jeg syns kanskje SV kunne gå i seg sjøl og begynne se på at dette ikke handler om å bekjempe fattigdom. Dette handler om å skape arbeidsplasser. Dette handler om å bruke skattesystemet slik at man faktisk skaper arbeidsplasser. Det er ikke sånn at det fører til at man får mer luksusliv for noen få mennesker, men det fører til at bedrifter får penger tilbake som de kan investere i nye arbeidsplasser og nye bedrifter. Jeg skjønner at det ikke passer inn i SVs studiesirkler, men det er faktisk sånn virkeligheten er. Det er faktisk der arbeidsplasser skapes, det er i de selskapene arbeidsplasser skapes. Det er de menneskene som er med og skaper de arbeidsplassene, og det å skape arbeidsplasser er å bekjempe fattigdom. Men det er helt riktig som Syversen sier, at det er viktigere å bekjempe fattigdom enn å bekjempe rikdom. For av og til er det sånn at folk som har ekstra penger, er med på å skape noe som gir masse muligheter til folk som de ellers ikke ville hatt.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Jeg er helt enig i at det er viktig å ha et samfunn med små forskjeller. Det er viktig å ha et skattesystem som gjør at vi ikke lager store forskjeller, men det er også viktig å ha et skattesystem som stimulerer til arbeidsplasser. Det er også viktig å ha et skattesystem som stimulerer folk til faktisk å ta de sprangene det er å tørre å satse, tørre å forfølge ideen sin og være med og bruke den ideen til å skape arbeidsplasser til ett, to, tre, kanskje hundre andre mennesker. Det har en egenverdi, og det har ikke noe med kampen for å få til minst mulig forskjeller i et samfunn å gjøre, det er jeg er helt enig med Thorkildsen i, men det er ikke kampen mot at noen er med på å skape arbeidsplasser som faktisk bidrar her.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Klimakampen er en kamp for å holde verdiene ved naturen vår ved like. Da er kampen for å få til mer fornybar energi viktig. Men det betyr ikke at vi skal rasere naturen på vår vei for å nå dit, for raserer vi all norsk natur for å vinne klimakampen, så er ikke klimakampen verdt å vinne. Derfor er det viktig å ta de avveiningene, avveininger som handler om at vi tar vare på noen områder. Vi må gjerne bygge ut vindmøller, men det betyr ikke at vi skal ha vindmøller overalt. Vi må gjerne bygge ut småkraftverk, men det betyr ikke at vi skal ha småkraftverk overalt. Det betyr at vi faktisk også skal utvinne olje i Norge, men ikke at vi skal utvinne olje overalt. Det betyr at vi skal bygge høyspentledninger, men kanskje ikke i de mest sårbare naturområdene vi har. Hvis vi ikke klarer å ha to tanker i hodet samtidig, så har klimakampen ingen verdi. Det er ikke noe vits i å kjempe for noe man allerede har ødelagt på veien.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Da tror jeg nok at jeg og Slagsvold Vedum har litt ulik oppfatning av hva motkultur er. Motkultur handler jo om det å ha troen på lokaldemokratiet, troen på at man kan fatte kloke beslutninger også ute i det enkelte lokalsamfunn, og ikke tro at sentralmakten og all genialitet faktisk utgår fra denne sal. Venstres standpunkt til dette er at vi ønsker at kommunene skal få bestemme. Vi ønsker ikke at staten skal bestemme når folk skal gå hjem. Vi ønsker ikke at det er Stortinget som skal bestemme når utesteder skal stenge. Det mener vi at kommunestyrer kan bestemme. Det mener vi at hvert enkelt lokaldemokrati kan ha gode prosesser på å bestemme. Jeg tror faktisk at det er nærmere de motkulturene som Slagsvold Vedum snakket om – de felles sentrumsverdiene – enn det at staten skal bestemme når folk skal legge seg.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Det burde han ha gjort. Men jeg skal likevel spørre om noe annet. Noen av oss som er opptatt av en mer human asylpolitikk, og som har sett at denne regjeringa er blitt dømt, og at det nå også er brakt inn mange andre saker for EMK, ble veldig oppløftet av at en av lederkandidatene i SV, nemlig Heikki Holmås, ville ta et asyloppgjør i regjeringa. Det gikk han hardt ut med den 20. september, og da tenkte vi at nå kan vi kanskje bruke anledninga – etter dommene i EMK – til å få en ny asylpolitikk. Det varte i helt nøyaktig to timer før Pål Lønseth ved Justisdepartementet sa at det var det ikke snakk om – man skulle ikke endre politikken. Dette gjaldt bare en enkelt sak. Er det så kort engasjementet til SV egentlig varer?
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Jeg vil begynne med å understreke hvor glad jeg er for at justisministeren vil ha mest mulig åpenhet, og jeg håper han klarer å holde på det i hele prosessen. Det er også viktig at man ikke tar lovmessige grep før man har klarnet tankene etter hendelsen. Jeg er også veldig glad for at justisministeren understreker viktigheten av øvelser, som jeg tror er en nøkkel for å klare å forberede seg på også det utenkelige. Men i PSTs åpne trusselvurdering, som justisministeren viste til, står det svart på hvitt at man ikke forventer angrep fra høyreekstreme miljøer mot Norge i 2011. Det opplevde vi likevel. Spørsmålet mitt er: Har vi tatt de høyreekstreme miljøene nok på alvor, har vi hatt nok bevissthet rundt dem? Jeg har gått tilbake og lest debattene i Stortinget, og de har heller ikke handlet om den trusselen som fins fra de andre politiske ytterpunktene.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Det er fascinerende å høre sosialdemokrater snakke om frivillig sektor, for aldri ellers hører man så mye blårussretorikk. Her er det snakk om tjenesteleverandører. Her er det snakk om konkurransefortrinn. Her er det snakk om anbudsprosesser. Det er ingen som nevner at frivillig sektor faktisk kan ha andre ting å bidra med enn bare å være tjenesteleverandør til det offentlige. Jeg syns det er rart at man ikke klarer å se de verdiene som også ligger i det, når man skal se på de store anbudsrutinene. Hvis man skal ha anbud i et marked, forutsetter det at det er mange tilbydere, og at de tilbyderne er der igjen neste gang man skal ha anbud. Hvis ikke vil enhver anbudsrunde drepe enhver konkurranse. Ser ikke statsråden at måten dette er organisert på, faktisk er med på å drepe de andre tilbudene, slik at neste gang man skal komme med et anbud, forholder man seg til et marked med rent monopol? Da forholder man seg til et system der de andre aktørene ikke finnes. Da er det ingen andre som faktisk kan tilby noe.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-10-04:
Nå er det såpass sent på natt at jeg som peppermø gjerne skulle vært i situasjonen til Hans Olav Syversen: å knipse unna friere litt sent på kvelden.(Munterhet i salen.) Men jeg har ikke hørt noen, så da får det bare gå. Det betyr sikkert at resultatet av lokalvalget ikke har seget godt nok inn over forsamlinga, så dere må bare vente to år. (Munterhet i salen.) Men jeg vil benytte anledninga til å komme med en stemmeforklaring. Venstre ønsker å stemme for forslag nr. 7, fra Fremskrittspartiet. Vi stemmer ikke for forslag nr. 4, og vi stiller oss bak Solbergs forklaring på hvorfor Høyre heller ikke gjør det, som grunnlag for at vi ikke stemmer for det. Så stemmer vi for forslagene nr. 9, 10 og 11, fra Kristelig Folkeparti.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Siv Jensen har flere ganger i denne debatten slått fast at alle de politiske partiene er enige om å føre en ansvarlig økonomisk politikk. Det er vel ikke helt sant. I hvert fall har Høyre-folk karakterisert Fremskrittspartiets økonomiske politikk som kasinopolitikk. Ute i Europa ser vi at statene er nødt til å gjennomføre store velferdskutt, samtidig som man har høy arbeidsledighet fordi statene er underfinansiert. Jeg hørte ikke lederen for Stortingets største opposisjonsparti bruke tid på det i sitt innlegg. Jeg spør derfor: Har ikke det gjort inntrykk? Vil Fremskrittspartiet fortsatt holde fast på sin oljepengebruk som en forutsetning for et eventuelt regjeringssamarbeid på høyresiden?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Det jeg tror både Italia, Hellas og en rekke andre land i Europa har til felles, er at de opplever at det er verre å møte en økonomisk krise med lave inntekter og gjeld enn den situasjonen vi har i Norge, der vi kan gå inn i en tilsvarende situasjon med høye inntekter og penger på bok. Jeg registrerer at Fremskrittspartiet ikke vil ta ansvar for inntektene. La meg følge opp Politisk kvarter i morges, der Senterpartiet utfordret de borgerlige partiene på byggeprosjektet i forhold til regjeringsalternativ på høyresiden. Siv Jensen svarte da at det jobber man med sakte, men sikkert. Jeg vil si at det er en ting som er sikkert, og det er at det går sakte. Derfor vil jeg spørre Siv Jensen: Har hun fortsatt statsministerambisjoner? Holder hun fast på at Fremskrittspartiet ikke vil støtte en regjering de ikke er en del av? Eller er hun nå åpen for å gå tilbake til – hva skal vi si – Bondevik II-situasjonen, der Fremskrittspartiet er en garantist og et støtteparti i Stortinget?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Jeg har lagt merke til at Høyres leder i svært liten grad snakker om skillelinjene i norsk politikk. Tvert imot snakker hun ganske konsekvent om de delene av Høyres politikk som det er konsensus om i norsk politikk som sådan. Det er ingen som er uenig i sammenhengen mellom å skape og dele, og at næringslivet er veldig viktig fordi der skapes de inntektene vi i neste omgang skal fordele. Der Høyre skiller seg fra de rød-grønne partiene og sentrum, snakker Erna Solberg veldig lite om sin egen politikk. Med unntak av formuesskatten hører vi nesten aldri Høyres leder snakke om skattekutt og om privatskoler. Jeg lurer på hva som er årsaken til det. Har Erna Solberg avlyst disse delene av sitt partiprogram, eller har hun innsett at dette ikke slår an i befolkningen?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Det er helt riktig oppfattet. Jeg legger merke til at Høyres leder fortsetter å snakke om ambisjonene for velferdsstaten, men fortsatt ikke vil diskutere hvordan man skal skaffe inntekter. Der går fortsatt en av de viktigste skillelinjene i norsk politikk. Så la jeg også merke til at Høyre-lederen trakk fram private løsninger. I Bergen har Høyre styrt i flere år, og man har hatt alle muligheter til å organisere eldreomsorgen akkurat sånn som man ønsker. For Høyres leder har det vært et mål at brukerne av hjemmehjelpstjenester skal kunne velge mellom ulike firmaer. I forrige uke kunne Bergens Tidende fortelle om kona til Anton Svanevik, som har hatt 68 pleiere innom hjemmet sitt i løpet av fire og en halv måned. Synes Høyre-lederen at Høyres politikk har fungert godt i Bergen?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
For det første vil jeg understreke at Arbeiderpartiet fortsatt står bak det rød-grønne regjeringsalternativet – det skulle bare mangle, med de resultatene vi har fått til i løpet av disse årene. Vårt siktemål er å gå til valg sammen med SV og Senterpartiet i 2013 og vinne det valget sammen med dem. Vår regjering skal tåles og måles på resultater, men jeg synes velgerne har rett til å få vite hvilke alternativer de har, og at det rød-grønne alternativet også bør blir målt opp mot det som måtte være av alternativer på borgerlig side – hvis det kommer på plass før 2013. Vi i Arbeiderpartiet er opptatt av lokaldemokratiet og av en reell mulighet for våre lokalpolitikere til å bestemme. Det viktigste vi da kan gjøre, er å sikre at våre lokalpolitikere har en økonomi som gjør at de kan gjøre reelle prioriteringer og valg. Så er det ofte et dilemma i hvor stor grad man skal legge statlige føringer, og i hvor stor grad saker skal avgjøres lokalt. Men det er veldig underlig å få det spørsmålet fra Fremskrittspartiet, av alle, som så til de grader har tatt til orde for økt statlig styring, stykkprisfinansiering osv.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
På en rekke områder sitter vi her i salen og lager nasjonal politikk. På noen områder har kommunene et stort skjønn. På andre områder er vi opptatt av å legge ganske konkrete føringer for å være sikre på at det vi vedtar her i salen, skal bli gjennomført. Når representanten Siv Jensen nevner miljø og areal, er nettopp det et område der vi i større grad har sluppet opp den siste tiden med hensyn til strandsonepolitikken på Vestlandet. Det kan vi godt diskutere mer. Men hvis vi skal diskutere lokalpolitikkens vilkår, må vi ta med hele perspektivet. Da må vi også ta med vår vilje til å finansiere lokaldemokratiet, slik at lokalpolitikere, enten de kommer fra Arbeiderpartiet eller fra Fremskrittspartiet, kan ta reelle politiske valg. Så må vi også diskutere Fremskrittspartiets hang til stykkprisfinansiering, til en mye sterkere detaljstyring av helse- og omsorgssektoren og at man på mange områder ønsker nettopp å ta handlefriheten fra våre lokalpolitikere og overføre den til et statlig byråkrati.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Jeg tror ikke vi er uenig om at det er en sammenheng mellom å skape og dele. Jeg brukte også store deler av mitt innlegg til nettopp å si hvor viktig det er at folk er i arbeid, for det er slik vi skaper inntekter som i neste omgang kan fordeles. Jeg la også i mitt innlegg vekt på hvor viktig det er at staten har en god dialog med både arbeidsgivere og arbeidstakere. En av de tingene NHO har vært veldig opptatt av å si til vår regjering, er at det må forenkles mer i næringslivet. Ja, det har vår regjering tatt til følge. Man har fjernet revisjonsplikten for de små bedriftene. Man har senket kravet til aksjekapital. Det er forslag som næringslivet har omfavnet. Så er jeg helt enig med Høyres representant her i at vi skal satse på skole, vi skal satse på samferdsel, og vi skal satse på forskning. Derfor har vi satset på alle disse områdene, og barn lærer mer på skolen i dag enn de gjorde under Bondevik II-regjeringen.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Vi skal skape mer, og så skal vi skatte slik som vi gjør i dag. Det skattenivået vi har hatt under den rød-grønne regjeringen, har i hvert fall ikke vært til noe hinder for at vi har skapt ti ganger så mange arbeidsplasser i privat sektor som det som var tilfellet under Bondevik II-regjeringen. Hvis det er slik at skattelette i seg selv skulle gjøre at nye arbeidsplasser poppet opp, vil jeg gjerne høre hvor Torbjørn Røe Isaksen henter sine gode eksempler fra. Hadde hans logikk hengt sammen, så hadde Hellas vært et paradis i dag fordi man der nettopp har kuttet skatter. Men det endte ikke i mer verdiskaping og i flere inntekter for staten der – tvert imot, det gikk veldig dårlig.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Når det gjelder Hellas: Ja, det er helt sikkert flere elementer der. Dette gjelder ikke Syversen, men representantene for de partiene som står for en skattelettepolitikk, må gjerne komme med andre eksempler fra Europa der man har kuttet kraftig i skatter, der det blomstrer i næringslivet, og der man har bygd opp under velferdssamfunnet. Når det gjelder spørsmålet fra representanten Syversen, så er det viktig at vi har en stat som omfordeler. Men det er klart at i et moderne velferdssamfunn har de frivillige aktørene og det sivile samfunnet en svært viktig rolle. Det har vi ikke minst sett i sommer etter Utøya, da Røde Kors, Norsk Folkehjelp og mange, mange andre frivillige stilte opp, hjalp til og gjorde situasjonen mye enklere å bære for dem som ble rammet. Det ser vi fortsatt skjer rundt i norske lokalsamfunn i dag, og det skylder vi dem en stor takk for. Derfor skal vi også spille på lag med dem – spille på lag med frivilligheten i tiden som kommer.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Først vil jeg understreke at Soria Moria-erklæringen ligger fast for denne perioden. Jeg tror representanten Tenden er kjent med at dette spørsmålet er noe vi har debatt om i Arbeiderpartiet, og skal ha debatt om i forbindelse med den programprosessen som vi nå snart går inn i. Det Arbeiderpartiets landsmøte allerede har slått fast, er at det er behov for en ny kommunestruktur i landet, og at en ny struktur bør skje basert på frivillighet. Så får vi i neste omgang diskutere om man – hvis frivillighet ikke fører fram – skal åpne for en styrt sammenslåing. Jeg er blant dem som har tatt til orde for det, men frivillighet er det man først bør basere seg på.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Jeg vil takke for en lang og engasjert debatt. Så har jeg bare en liten kommentar til representanten Solberg. Jeg er selvfølgelig enig med henne i at vi ikke skal mistenke hverandres motiver, men jeg håper hun ikke mente at vi skal dekke over de ideologiske forskjellene. Disse mener jeg det er veldig viktig å få fram i salen. Det har i hvert fall vi fra Arbeiderpartiets side forsøkt å få fram i dag. Det vil vi fortsatt legge vekt på. Hvis vi skal ta et felles ansvar for å øke valgdeltakelsen, er det et poeng at vi viser velgerne hva de har å velge mellom når de skal gå til stemmeurnene neste gang. Så skal også jeg gi en stemmeforklaring. Det gjelder forslag nr. 9, fra Kristelig Folkeparti, som handler om de ideelle aktørene, som vi har diskutert mange ganger i salen her før, og sikkert vil komme tilbake til. Vi kommer til å stemme imot forslaget fra Kristelig Folkeparti, men vi er for intensjonen i forslaget. Årsaken til at vi stemmer nei, er at vi hadde ønsket å ta litt mer forbehold i forhold til alle aktører som yter helse- og sosialtjenester. Som statsråd Aasrud har redegjort for tidligere i kveld, tar altså regjeringen sikte på å lage en samarbeidsavtale med HSH og Frivillighet Norge i 2012 om hvordan samhandlingen mellom offentlig sektor og de ideelle tjenesteyterne skal være. Man vil oppfordre kommunene til å gjøre det samme på de områdene som kommunene har ansvaret for. Som kjent er det nå inngått løpende avtaler på rusområdet i Helse Sør-Øst, og man vil fortløpende vurdere den type avtaler når nye avtaler skal inngås også på andre områder. Så er det også mange andre ting man vil gjøre og vurdere underveis. Det får vi komme tilbake til. Men jeg ville bare være veldig tydelig på at vi deler Kristelig Folkepartis intensjon.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
I tilfelle Siv Jensen faktisk trudde det: Det var nok ikkje omsorg Helga Pedersen prøvde å vise. Men Siv Jensen svarte ikkje på spørsmålet – ho svarte for så vidt godt på eit heilt anna spørsmål. Så eg berre gjentek det: Står det fast at Framstegspartiet berre vil støtte ei regjering som partiet deltek i, altså sit i sjølv? Så innleidde representanten Siv Jensen med å seie at 22. juli gjorde noko med oss alle. Det trur eg er riktig. Mellom anna har mange sagt at kanskje ein skal tenkje seg om kva for tone ein har i debatten, og kva ein seier. Eg lurer på: Kva gjorde 22. juli med Framstegspartiet sitt syn på si eiga rolle og sin eigen tone i debatten? Dersom f.eks. ein representant i denne sal i framtida skulle seie at fleirkultur er idioti på lang sikt, eller at det ikkje finst ein dedikert muslim som tek avstand frå sharia, vil Siv Jensen ta avstand frå slike utsegner i framtida?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Eg har vore her på Stortinget i berre to år, men i dei to åra har det stadig skjedd at det er spørsmål som ikkje vert heilt svarte på i ei replikkveksling. Men eg kan aldri hugse at det har samla seg opp så mange spørsmål som det ikkje er svart på til slutt som i denne runden – det er rett og slett ingen ting som vert svart klart på. Så lat meg derfor ta berre eitt igjen, slik at vi får det heilt tydeleg. «Fremskrittspartiets strategi ligger fast», seier Siv Jensen. Betyr det at Framstegspartiet berre vil støtte ei regjering som det sjølv sit i? Kan vi få bekrefta at det er det som gjeld, at Framstegspartiet berre vil støtte ei regjering som det sjølv sit i?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Ein av dei tinga representanten Solberg ikkje snakka om i innlegget sitt, var miljø- og klimapolitikk. Men i løpet av dei siste to og eit halvt åra har Høgre i ei rekkje enkeltsaker gått inn for standpunkt her i Stortinget og i andre samanhengar som vil auke norske klimagassutslepp. Den 9. juni 2010 stemde dei for eit forslag om å endre kravet om umiddelbar reinsing av gasskraftverk for å opne for nye gasskraftverk utan CO2-utslepp. Så la dei fram si eiga petroleumsmelding i vår. Der skriv dei at delelektrifisering av eksisterande installasjonar på kontinentalsokkelen viser at dette «er et så kostbart tiltak at ressursene heller bør settes inn på andre områder i klimapolitikken». Så har dei også opna for ei nytolking av klimaforlikets krav om nasjonale kutt – det vil seie enkelte representantar frå Høgre har gjort det. Så veit eg at Høgre står på klimaforliket. Men mitt spørsmål er: Korleis vil de gjennomføre klimaforlikets ambisiøse mål(presidenten klubbar) viss ein skal auke utsleppa så dramatisk … (presidenten klubbar)
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Eg fekk den følelsen no at representanten Solberg var i ferd med også å verte litt kjepphøg over eit godt valresultat. Eg føler kanskje at sidan eg ikkje er heilt i den situasjonen sjølv, kan eg kjenne det att. Eg trur ikkje ho meiner at eg eller SV eller regjeringa skal halde munn om klimapolitikk fram til ei utsett klimamelding er lagd fram – og eg trur ho kjenner grunngjevinga for at meldinga er utsett. Men eg vil då gjenta mitt spørsmål: Meiner representanten Solberg at det rett og slett er sånn at ho ikkje treng å svare på kva Høgres klimapolitikk er i Stortinget og elles? Meiner representanten Solberg at ho ikkje treng å svare på om det er rett å gå inn for nye gasskraftverk utan CO2-reinsing, om det er viktig å gå inn for ei anna tolking av klimaforliket, og om elektrifisering er eit uaktuelt tiltak? Det trur eg er ei veldig uklok tilnærming til den politiske debatten, og eg vil be ho ta det opp att. Korleis skal klimaforliket gjennomførast dersom ein skal auke klimautsleppa på alle dei områda?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Eg trur kanskje at dersom representanten Olsen kjende den interne kulturen i SV ganske godt, ville han ikkje omtale han som typisk kollektivistisk. Det får seg av og til uttrykk som ein kan sjå utanfor SV óg. Når det er sagt, er mitt syn at nettopp det å setje enkeltmennesket sine rettar og sin fridom i sentrum, er kjernen i venstresidas tradisjon òg i velferdspolitikken. Når vi har sørgt for at alle barn i Noreg har rett til ein barnehageplass og vi har bygd ut nok barnehageplassar til det, er det nettopp for at den enkelte, foreldre og barn, skal ha fridomen til å kunne velje ein barnehageplass. Og skal ein kunne velje det, må ein faktisk ha nok plassar til å kunne få til det. Den same tenkinga ligg òg til grunn for vår politikk på skuleområdet og på helseområdet. Det å velje når du vil stå opp, kva tilbod du skal ha, at skular skal kunne gi ulike tilbod til elevar, er kjernen i ein god velferdspolitikk.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Eg meiner at regjeringa har ført ein svært god forskingspolitikk, ikkje minst viss vi ser på løyvingane til forsking, har dei vore gjennom ein kraftig vekst i den perioden regjeringa har sete. Eg hugsar at eg i valkampen 2009 sa i ein debatt at vi har hatt ein langt sterkare auke i løyvingane til forsking i den fireårsperioden enn i den førre fireårsperioden under Bondevik I. Så vart det meldt inn til Bergens Tidendes faktasjekk, og påstanden vart bedømd som heilt sann. Det har vore ein kraftig vekst i forskingsløyvingane. Så har det òg vore gjort viktige grep på innhaldssida, og det er lagt fram ei forskingsmelding som peikar ut ei retning. Men for all del, heldigvis er det sånn at det er nye utfordringar, viktige ting, å ta tak i framover. Og viss eg skal nemne ein ting, er det det å styrkje grunnforskingas plass enda meir innafor dei samla forskingsløyvingane og prioriteringane av årsverk osv. Det ser eg som ei ganske viktig utfordring i åra som kjem, for det er ein viktig basis for å få fram nytenking og kreativitet som igjen kan skape f.eks. vekst i næringslivet.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Det er et svært viktig spørsmål. På viktige område har nettopp regjeringas nærings- og innovasjonspolitikk bidrege til ein formidabel vekst i sysselsetjing og nye arbeidsplassar i Noreg. Eg skal ikkje stå her og seie at det berre er regjeringas forteneste at det har vore ein fantastisk vekst i sysselsetjinga dei siste åra, men viss det ikkje hadde vore vekst i talet på arbeidsplassar, er eg rimeleg sikker på at representanten Flåtten og andre frå opposisjonen hadde gitt regjeringa skulda for det. Eg meiner at det òg heng saman med viktige delar av politikken. For det første: Ein god skule, barnehage, høgare utdanning, yrkesopplæring – altså det at ein legg eit godt kunnskapsgrunnlag gjennom heile livet. Veksten i forskingsløyvingar er viktig for framtidig verdiskaping og næringsutvikling, og på begge dei områda har vi enda meir som gjenstår for å leggje grunnlaget for eit vekstkraftig næringsliv framover. Så vil eg òg trekkje fram behovet for innovasjon for t.d. å gjere staten enda smartare, gi moglegheiter for ny vekst innafor bransjar som telemedisin, som omsorgsteknologi, der det er eit stort utviklingspotensial for Noreg.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Tre nullar.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Eg har barn i skulen sjølv, og det å kalle ein auke i timetalet i fag som norsk, matematikk og engelsk som vi har hatt dei siste ti åra, for ein skandale, må eg seie er ganske sterke ord å høre. Meir spesielle vert dei orda sidan jo Kristeleg Folkeparti sat i regjering i fire år då det var ein betydeleg vekst i timetalet i den norske skulen – heldigvis – fornuftig nok, fordi før det tiåret låg Noreg svært lågt i forhold til andre land når det gjaldt timetalet, ikkje minst i sentrale fag som norsk og matematikk. Derfor var det nødvendig at først regjeringa Bondevik justerte det opp, og at vi har fortsett med det same under den raud-grøne regjeringa. Så vil eg derimot seie at eg er einig i at i åra som kjem, når vi har gjort dei oppjusteringane dei første åra, er det andre ting enn auka timetal som er det mest sentrale. – No ser eg på klokka her at eg ikkje skal seie anna enn «lærarar» før eg gir meg.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Engasjementet til SV for ein liberal integrerings-, flyktning- og asylpolitikk varer veldig lenge, og på nokre viktige felt, som t.d. gjeld barn, har vi gjort viktige endringar på det området som har betyding for menneske i Noreg. På andre felt er det sånn at dei partia som står for den politikken i Noreg – SV, Venstre, og eg vil leggje til Kristeleg Folkeparti – ikkje gjorde noko brakval akkurat i 2009. Summen av det er at parti som står for ein annan politikk enn dei vi samarbeider med, har eit klart fleirtal her i Stortinget og hadde det same då vi sat og forhandla regjeringsgrunnlaget. Så eg trur at akkurat når det gjeld det konkrete området, får vi kome tilbake til i vidare diskusjonar framover og sjå om det er behov for endringar, og om det er mogleg å skape fleirtal for det.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Til det siste først: Når vi har kome dit at vi har kapasitet, er det naturleg å sjå vidare på det, som det står i SVs program. Ganske mange kommunar ligg jo allereie over det som er lovens krav i dag. Så til spørsmålet om rettsfesting av sjukeheimsplass i forhold til barnehageplass. Eg meiner at det faktisk er to ganske forskjellige ting. For det første er det sånn at ein veit godt når barnet er fødd, og kor lenge det er til ein rett vert sett i kraft. Men når det gjeld sjukeheimsplass, er det i stor grad eit medisinsk spørsmål som ein har behov for å vurdere på ein heilt annan måte. I barnehage- og skulepolitikken er det eit mål at flest mogleg barn skal ha moglegheit til å gå i barnehage og skule uansett. Målet i eldrepolitikken er jo ikkje at flest mogleg eldre skal vere på ein sjukeheim, men at flest mogleg eldre skal vere i ein situasjon der dei kan unngå sjukeheim så lenge som mogleg, leve gode liv heime og få sjukeheimsplass når dei har behov for det. Det er rett og slett ein heilt ulik situasjon, noko eg er overraska over at Framstegspartiet ikkje ser sjølv.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Eg synest nesten at Høgre må erkjenne at det er rimeleg at dei må svare for sine eigne forslag og sin eigen politikk på klimaområdet, og ikkje dytte det vidare, så lat meg utfordre vidare på det. I det internasjonale energibyrået World Energy Outlook anslår dei at dersom vi skal nå 2-gradersmålet, må vi nå den fossile forbrukstoppen for energi før 2020. Dei anslår vidare at vi må gå frå 65 pst. fossildel til under 30 pst. i 2035. Det betyr i realiteten at ganske store mengder olje, gass og kol må verte liggjande fordi vi har store kjende førekomstar – ikkje minst – av kol. Så kan ein tenkje seg at Noreg skal fortsetje sin produksjon. Men det er i alle fall litt krevjande å be Kina og Russland – eller for den sakas skuld Ghana, som sette i produksjon sitt første oljefelt i fjor – om at fordi vi i Noreg treng å produsere alt vi har, må dei la vere. Mi utfordring er: Når representanten Høie seier at vi ikkje skal elektrifisere, vi skal byggje gasskraftverk utan CO2-reinsing, og vi skal omtolke klimaforliket, kor meiner då Høgre vi skal ta reduksjonane?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Eg har sete her og høyrt på Framstegspartiet sin – kva skal vi seie – «opptreden» i debatten, og så har eg tenkt for meg sjølv: Eg lurer på kva Kristeleg Folkeparti og Hareide eigentleg synest om det. Og så sette eg meg ned og høyrde på Knut Arild Hareide sitt tankevekkjande og ganske gode innlegg, og då tenkte eg at det er som å høyre to planetar, ikkje minst på dei felta han sjølv tok opp i sitt innlegg: eit mindre instrumentelt menneskesyn og utdanningssyn, fattigdom og fordeling, miljø og klima. Så tenkte eg at eg skulle spørje: Korleis har Kristeleg Folkeparti tenkt å gjennomføre det verdigrunnlaget saman med Framstegspartiet? Eller meir presist: Korleis ser representanten Hareide det for seg å sitje i ei regjering saman med Framstegspartiet, eller å ha Framstegspartiet som støtteparti i Stortinget, i arbeidet for betre fordeling og mindre fattigdom, ein betre klimapolitikk og eit mindre instrumentelt menneskesyn i samfunnet?