trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kristin Clemet (Høyre), 2003-04-09:
Først vil jeg gi en beskrivelse av gjeldende rett på området. Elever med språk- og talevansker i grunnskole og videregående skole har etter opplæringsloven rett til å få tilpasset opplæring, eventuelt spesialundervisning dersom man etter en sakkyndig vurdering kommer til at elevene ikke får tilfredsstillende utbytte av den ordinære språk- og taleopplæringen. Retten til spesialundervisning vil også kunne omfatte bl.a. logopedhjelp. Rettighetene etter opplæringsloven innebærer derfor at i de fleste tilfeller vil kommunene og fylkeskommunene med hjemmel i opplæringsloven være ansvarlige for utgifter til logopedtjenester for elever med språk- og talevansker. Ansvaret for å sørge for logopediske tiltak ligger hos kommunene når det gjelder barn før skolepliktig alder, for elever i grunnskolen og for voksne. Fylkeskommunene har ansvaret når det gjelder elever i videregående skole. Rettigheter etter opplæringsloven når det gjelder videregående opplæring, er betinget av at man er elev i videregående skole. Fylkeskommunen har derfor ikke ansvar for logopediske tiltak for ungdom som ikke er elever i videregående skole. Disse har i dag rett til refusjon for utgifter til logopedhjelp etter folketrygdloven § 5–10. Dette har sammenheng med folketrygdlovens bestemmelser om at i den utstrekning det offentlige yter stønad etter annen lovgivning, skal det ikke ytes stønad etter kapittel 5 i folketrygdloven, jf. folketrygdloven § 5–1. Så til det konkrete spørsmålet fra representanten Reikvam: Jeg kan opplyse om at Utdannings- og forskningsdepartementet og Helsedepartementet arbeider med denne saken med sikte på å samordne dette feltet. Det er for tidlig å si noe om resultatet av dette arbeidet, så jeg er ikke beredt her og nå til å trekke en endelig konklusjon. Men prioritet nr. 1 er at løsningen som blir valgt, skal være til beste for brukerne.
Kristin Clemet (Høyre), 2003-04-09:
Det er på det rene at jeg ikke var beredt til å trekke en endelig konklusjon her. Men jeg kan jo røpe at jeg har stor sympati for de synspunkter som spørreren her fremfører, og at det er mye som taler for at nettopp det bør vurderes. Det kan være fagligjuridiske grunner for det, men ikke minst behov for samordning, som representanten Reikvam er opptatt av. Problemet med folketrygdens ansvar i denne sammenhengen er at det er et rent finansieringsansvar. Trygdekontorene har ikke ansvar for planlegging, utbygging og drift av logopedtjenester. Jeg må nesten bare be om respekt for at vi trenger litt mer tid for å konkludere. Men vi tar sikte på å konkludere relativt raskt, og jeg melder at jeg synes at representanten Reikvam gir til kjenne ganske kloke synspunkter her.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-04-09:
Jeg ønsker å stille utdannings- og forskningsministeren følgende spørsmål: «I avisen Glåmdalen av 2. og 3. april d.å. kan vi lese at noen elever ved en ungdomsskole i Solør bruker forskjellige typer narkotiske stoffer(dop) (dop) Ser statsråden alvorlig på dette problemet, og hva vil statsråden gjøre for å få fjernet det?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-04-09:
Jeg takker statsråden for et godt og informativt svar, bl.a. når det gjelder hva opplæringsloven sier i et nytt kapittel 9a-4, hvor man tar dette problemet med rusmiddelmisbruk på alvor og sier at skolen har plikt til å drive et kontinuerlig og systematisk arbeid for å fremme helse, miljø og sikkerhet i skolen. Men jeg er ikke helt overbevist om at det er nok. Jeg tror at mange må inn i et arbeid her – bl.a. foreldre og hjem, som statsråden sier, og ikke minst politi. Mitt oppfølgingsspørsmål er: Hvorledes mener statsråden politi- og lensmannsetaten skal inn i dette arbeidet? Kan statsråden tenke seg at politi- og lensmannsetaten får fri adgang til når som helst å komme inn på skolens område, både for å drive veiledende arbeid, for å få fjernet det som er ulovlig, og ikke minst for å drive forebyggende arbeid?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-04-09:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er riktig at dette er et stort problem. Det kan man bl.a. se av den lokalavisen som jeg henviste til i dag, der det står at man har funnet fire sprøyter på den skoleveien som bl.a. førsteklassinger bruker. Et nytt oppfølgingsspørsmål til statsråden: Kan det gis noen økonomiske midler for å forebygge dette problemet? Det er jo mye positivt arbeid som gjøres av foreldre og andre foresatte, bl.a. av Natteravnene, som går rundt og passer på ungdommen. Det er klart at ungdom i denne aldersgruppen er veldig sårbare. Det er lett å bli fristet til å prøve forskjellige ting, og man trenger kanskje litt mer voksenhjelp og voksenkontakt. Ser statsråden at det kan finnes noen måter å hjelpe de voksne som vil prøve å redusere dette problemet?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2003-04-09:
Jeg vil stille følgende spørsmål til utdannings- og forskningsministeren: «Personer med språk- og talevansker har rettigheter både etter opplæringsloven og etter folketrygdloven. Tiltak for denne gruppen skjer gjennom kommunens utdanningstilbud og det private «logopedmarkedet». Finansiering går gjennom kommunene(kommunalt ansatte) og folketrygden. Det er behov for å samordne og legge det samlede ansvaret ett sted. (kommunalt ansatte) Vil statsråden ta initiativ til at kommunene får et samordningsansvar som også sikrer kommunene finansieringsgrunnlag med utgangspunkt i det som folketrygden i dag bruker?»
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2003-04-09:
Jeg takker for svaret. Jeg er litt overrasket over at en ikke er klarere med hensyn til at dette må være et kommunalt ansvar. Det skyldes rett og slett det faktum at opplæringsloven legger ansvaret for både barns og voksnes rett til opplæring på kommunene. Jeg hadde derfor kanskje forventet at statsråden hadde vært rimelig tydelig på at dette slik det nå er formulert i opplæringsloven, er et kommunalt ansvar. Det gjelder også samordningsansvar, som det nå helt åpenbart er behov for fordi det er en del kommuner som dytter dette over på folketrygden. Det er kanskje en påstand, men jeg tror det er riktig at det blir gjort i en del tilfeller. Derfor er det helt sentralt at vi klarer å si at dette er et kommunalt ansvar, dette skal kommunene drive. Og hvis vi bestemmer oss for det, er det også viktig at kommunene får tilført de ressursene som i dag går inn til denne tjenesten ad andre veier. Hvis vi klarer å pålegge kommunene dette ansvaret og samtidig overfører ressurser til kommunene, er jeg helt overbevist om at dette kommer til å bli den aller beste ordningen.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2003-04-09:
Jeg er fornøyd med å få denne attesten fra statsråden, så jeg synes jeg er kommet langt nok nå. Jeg venter da på den videre behandling i departementet og samarbeid om dette. Så takk for svaret.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2003-04-09:
«Politireformen har som formål å få flere politiressurser ut til folk flest hvor kriminalitet begås. Det uttales stadig, bl.a. i Vinger og Odal tingretts dom av 24. mars 2003 sak 03-00055M, at reformen bidrar til svekket etterforskning i distriktene, og at også lensmannskontorene nå er truet. Er politiets innsats i distriktene svekket, og hvordan vurderer statsråden situasjonen?»
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2003-04-09:
Jeg takker for svaret. Vi er i hvert fall fra Arbeiderpartiets side glade for det utgangspunktet Regjeringa har, og som man tilkjennegir i svaret nå. Men jeg tror man skal være obs på at det er i ferd med å feste seg et inntrykk, både i media og blant folk flest, av at reformen bidrar til at politiet blir mer utilgjengelig. Man møter flere ringeklokker, og det blir lenger til polititjenestemannen når man står i en akuttsituasjon. Det er det inntrykket folk får. Dette er ikke bare et problem i Hedmark, men det er også et problem for hele landet i den grad det skulle skje. Et signal som denne ministeren kan ta med seg til Regjeringa og til justisministeren, må være at nå må vi sikre oss at reformen ikke i seg sjøl bidrar til svekket legitimitet for politiet – og igjen svekket kraft – slik at man faktisk får noe ut av dette og ikke bare får en økning i forhold til budsjettet, men at man kan opprettholde den politiaktiviteten som er svært nødvendig også ute i distriktene.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2003-04-09:
Jeg takker igjen for svaret. Til det siste vil jeg få lov til å kommentere at det er et problem for folk flest at man ser en økning i grenserelatert kriminalitet ute i distriktene, at man ser en økning i miljørelatert kriminalitet, og at man ser en økning i det man kan kalle streifkriminalitet, altså at de kriminelle blir mer mobile. For eksempel opplevde man ved innbrudd i banken i Folldal at det ikke fantes politifolk som kunne dra ut for å sjekke åstedet. Det fins mange små og større steder som faktisk ikke ser så mange politifolk som det sosialministeren tydeligvis har sett. Det som er mitt signal, og som for så vidt kanskje ikke fordrer noe svar, er at vi nå må sørge for at sjølve prosessen ikke bidrar til svekket tillit til det norske politiet, men at vi også sikrer oss at man opprettholder det lille antall polititjenestemenn som nå betjener norske lensmannskontorer. Det kunne vært interessant om Regjeringa ville bekrefte at antall polititjenestemenn på lensmannskontorene vil bli opprettholdt.
Ingjerd Schou (Høyre), 2003-04-09:
Det er ikke grunnlag for å hevde at «reformen bidrar til svekket etterforskning i distriktene, og at også lensmannskontorene nå er truet». La meg få understreke: Et av de sentrale målene i reformen er å bygge opp mer slagkraftige og selvstendige distrikter. Det målet er vi i ferd med å realisere. Vi er nå midt inne i iverksettingen av reformen. De endringsprosesser som er i gang, er krevende, men også helt nødvendige. Det dreier seg om et bredt spekter av tiltak, de rent strukturelle omorganiseringer av politidistriktene, og om operative, teknologiske og arbeidsprosessuelle endringer for samlet å få et bedre og mer tjenesteytende politi. Når det gjelder Hedmark politidistrikt, er antall politistasjoner og lensmannskontorer, deres lokalisering og det samlede antall stillinger uendret etter sammenslåingen av de tre tidligere politidistriktene som i dag utgjør Hedmark politidistrikt. Politimesteren har opplyst at polititjenesten er under fortløpende evaluering i forhold til politireformens hovedmål, som ligger til grunn ved planlegging av den totale polititjenesten. Det innebærer bl.a. en samordning av administrative og fellesoperative oppgaver, kombinert med en reduksjon i antall administrative stillinger som skal bidra til mer publikumsrettet tjeneste, herunder etterforskning og påtalemessig oppfølging av straffesaker. Det blir understreket fra Politidirektoratet at en så gjennomgripende reform selvsagt er krevende i gjennomføringsfasen, men kan ikke sies å ha resultert i svekket etterforskningskapasitet i distriktet. Tvert om fremheves det at reformen har resultert i økt aktiv tjeneste i flere lensmannsdistrikter, noe som har muliggjort straksetterforskning og hurtigere straffesaksbehandling. Politimesteren i Hedmark opplyser videre at politireformen ikke har påvirket etterforskningen i den konkrete saken det vises til. Tvert imot har politiet i Hedmark i større grad enn tidligere vært i stand til å arbeide innenfor området organisert kriminalitet/grensekriminalitet, og det har vært rettet betydelig innsats mot dette arbeidsfeltet det siste året. Det har blitt avdekket en betydelig kriminalitet innenfor det aktuelle saksområdet, og en rekke saker er oppklart etter vellykket etterforskning, bl.a. gjennom aktiv bruk av de nye etterforskningsmetodene.
Ingjerd Schou (Høyre), 2003-04-09:
Politireformens første fase er oppfylt, og aktiviteten er gjennomført og avsluttet i samsvar med den tidsfrist som var gitt av departementet. Det er i fase én lagt et godt grunnlag for oppfyllelse av hovedmålsettingene for politiets innsats, slik de er nedfelt i stortingsmeldingen. En endelig evaluering er lagt til årsskiftet 2004–2005, og jeg må igjen understreke at vi nå er midt inne i iverksettingen av reformen. For egen del vil jeg si at jeg har i grunnen aldri sett så mye politi tilgjengelig i mitt distrikt som etter reformen.
Ingjerd Schou (Høyre), 2003-04-09:
Jeg deler fullt ut spørrerens anliggende når det gjelder tillit til politiet. Folk skal være trygge i forhold til det man opplever som nærmiljøet sitt, og selvfølgelig er kriminalitetsutviklingen noe som Regjeringen tar på alvor. I mitt hovedsvar bekreftet jeg faktisk at når det gjelder det aktuelle spørsmålet fra representanten Storberget, er det slik at Hedmark politidistrikt altså er uendret etter sammenslåingen av de tre tidligere politidistriktene som i dag utgjør Hedmark politidistrikt – det være seg politistasjoner, lensmannskontorer, lokalisering og det samlede antall stillinger.
Ingjerd Schou (Høyre), 2003-04-09:
Fra 1. januar 2003 har Rikstrygdeverket sagt opp det kollektive abonnementet på bladet Velferd og overlatt til det enkelte fylkestrygdekontor og trygdekontor å bestille det antall eksemplarer de har behov for. I dialogen mellom Rikstrygdeverket og bladet Velferd har det ved flere anledninger vært reist spørsmål om Rikstrygdeverkets rolle som bærebjelken i finansieringen av tidsskriftet Velferd. Bladet Velferd utgis av stiftelsen Sosial Trygd og er en unik møteplass for brukere, samfunnsforskere og ansatte i velferdsstaten. Jeg har i tråd med sosialkomiteens vedtak vurdert flere måter å sikre det økonomiske grunnlaget for bladet på. Kultur- og kirkedepartementet gir øremerkede tilskudd til «ymse publikasjoner». Midlene er fordelt for 2003, og støtte er bl.a. gitt til Morgenbladet, Folket, Dag og Tid, Ny Tid, Blikk, Samora, Friheten og Klar Tale. Bladet Velferd vil derfor ikke kunne motta støtte over denne bevilgningen i 2003. Departementet opplyser at de for tiden vurderer denne ordningen. Jeg har på grunnlag av kontakt med Kultur- og kirkedepartementet anbefalt tidsskriftet Velferd å søke om tilskudd for 2004 så raskt som mulig. En slik søknad vil bli vurdert sammen med de øvrige publikasjonene som søker om finansieringsbistand over denne posten. Dette vil kunne være en mer varig løsning for bladet Velferd. Det har imidlertid vært behov for å finne en midlertidig løsning på den vanskelige økonomiske situasjonen bladet er kommet i, før de kan søke mer permanente løsninger. Jeg har derfor i 2003 sørget for nødvendige midler til drift dette året. Departementet er ellers kjent med at tidsskriftet har iverksatt vervekampanjer, og at dette har gitt gode resultater. Blant annet har flere fylkestrygdekontorer og trygdekontorer tegnet abonnement. På lengre sikt er utfordringen for tidsskriftet å finne alternative finansieringskilder og nye brukergrupper, for å sikre det økonomiske grunnlaget for bladets eksistens.
Ingjerd Schou (Høyre), 2003-04-09:
Stortinget bad Regjeringen vurdere hvordan en kan sikre det økonomiske grunnlaget for bladet Velferd. Det har vi gjort, bl.a. ved å sikre driften i 2003 og samtidig se på de løsninger som ligger videre for 2004 og støtteordningene i forhold til denne type tidsskrifter. Jeg har fulgt opp Stortingets vedtak ved nettopp å vurdere hvordan en kan sikre bladet både for i år og for tiden etterpå. Det som imidlertid er eiendommelig, er Fremskrittspartiets engasjement i denne saken. I Fremskrittspartiets program for 2001–2005 sier man nettopp at Fremskrittspartiet vil «1. At aviser og tidsskrifter skal konkurrere på lik linje uten statsstøtte.2. At den enkelte avis og det enkelte tidsskrift selv skal avgjøre sin finansieringsform, enten dette skjer med tilskudd og gaver fra organisasjoner og enkeltmennesker, ved annonser, eller ved løssalgs- og abonnementsinntekter.» Slik sett står Fremskrittspartiets engasjement i denne saken noe i kontrast til det som står i programmet til Fremskrittspartiet.
Ingjerd Schou (Høyre), 2003-04-09:
Vi har fulgt opp Stortingets vedtak. Vi har sikret bladet for 2003, og det er ordninger videre for 2004. Jeg betviler ikke at Fremskrittspartiet og lederen av sosialkomiteen kjenner Fremskrittspartiets program bedre enn undertegnede, men jeg kan også lese innenat. Det betyr at partiets program tilsier at tidsskrifter skal konkurrere på lik linje uten statsstøtte. Slik sett er oppfølgingen noe eiendommelig.
Ingjerd Schou (Høyre), 2003-04-09:
Departementet følger opp Stortingets vedtak ved behandlingen av Budsjett-innst. S. nr. 11 for 2001-2002. I 2001 gjennomførte Ressurssenter for omstilling i kommunene en kartleggingsundersøkelse som viste at 161 personer under 50 år på det tidspunktet var bosatt i alders- og sykehjem. Brukerorganisasjonene var kritiske til undersøkelsen fordi de mente at brukerne ikke var blitt hørt. De mente videre at antall personer som ønsker å flytte ut, var høyere enn det Ressursenterets undersøkelser viste. Departementet gjennomførte en ny kartlegging av hvor mange funksjonshemmede under 50 år som bor i eldreinstitusjoner og faktisk ønsker å flytte ut. For å møte brukerorganisasjonenes krav vurderte jeg det som viktig at brukerne selv så langt dette er mulig, skulle spørres om hva de ønsker. For å få mer kunnskap om dette og for å vurdere valg av tiltak har fylkesmennene gjennomført en kartlegging. Arbeidet startet i november/desember 2002. Alle fylkesmenn har nå gitt tilbakemelding til departementet. Brukerorganisasjonene vil om kort tid bli invitert til et møte bl.a. for å bli orientert om resultatet av kartleggingen og å komme med innspill når det gjelder tiltak for målgruppen. Arbeidet med å gi yngre sterkt hjelptrengende som bor ved alders- og sykehjem, et alternativt tilbud i egen bolig, er en prioritert oppgave. Ingen unge funksjonshemmede bør bo på alders- og sykehjem mot sin vilje. Jeg vil i stortingsmeldingen om politikken for funksjonshemmede redegjøre ytterligere for hvor mange unge funksjonshemmede som er bosatt ved alders- og sykehjem, og hvor mange av disse som ønsker et annet botilbud. Videre vil jeg i meldingen så langt det er mulig, presentere den videre prosessen når det gjelder utvikling av tiltak for målgruppen.
Ingjerd Schou (Høyre), 2003-04-09:
Ja, jeg er kjent med det, og jeg nevnte også i mitt hovedsvar at brukerorganisasjonene var svært kritiske til den undersøkelsen som forelå fra 2001. De mente at brukerne ikke var blitt hørt, og de påpekte også en rekke tiltak. De var altså ikke fornøyd med undersøkelsen, og på bakgrunn av det, nettopp fordi de det gjaldt, ikke var blitt direkte spurt, har vi valgt å gjøre en ny undersøkelse og få en gjennomgang hvor siktemålet har vært å snakke og høre med den enkelte. Vi tar nå sikte på et møte med de funksjonshemmedes organisasjoner i denne saken så raskt som mulig. Vi har nettopp fått oppsummeringen fra fylkesmennene, og vi mener at det er mest fornuftig at vi orienterer organisasjonene og drøfter tiltak med dem før vi presenterer Stortinget for tallene. Tallene vil uansett presenteres i stortingsmeldingen om politikken for funksjonshemmede. Og som jeg sa i avslutningen på mitt hovedsvar, vil jeg i meldingen så langt det er mulig, presentere den videre prosessen når det gjelder utvikling av tiltak for målgruppen.
Ingjerd Schou (Høyre), 2003-04-09:
Som jeg nevnte, tar vi sikte på et møte med de funksjonshemmedes organisasjoner så raskt som mulig. En ting er tallene, men tiltakene skal treffe, og da er det også viktig at vi har mer informasjon. Det var det organisasjonene var kritiske til, fordi det er ulike ønsker, og det er ulike behov, men det er også ulik registrering. Og bakgrunnen for at vi valgte å foreta en ny kartlegging, til tross for at enkelte organisasjoner også mente det var overflødig, er at det er tiltakene som skal telle. Det er jeg helt enig med representanten i, og da må vi også ha et realistisk bilde av situasjonen. Enkelte brukere blir registrert som institusjonsboere, mens de i realiteten bor i en tilrettelagt bolig, f.eks. en barnebolig eller en bolig for autister. Dette er ordinære boliger som kommunen har valgt å regulere som boform etter sosialtjenesteloven, og som derfor blir definert som institusjon i statistikken. I tillegg er det noen av beboerne som ikke ønsker å flytte, eller som ikke vurderes å ha nytte av et eget botilbud. Vi skal ha et møte med organisasjonene, men tiltakene skal også treffe, og de skal være riktige.
Ingjerd Schou (Høyre), 2003-04-09:
Det er blitt og vil bli gjennomført en rekke tiltak for å bedre kollektivtrafikkens vilkår i Bergen. For tida pågår det betydelige anleggsarbeider med kollektivfelt i Kokstad/Sandsli-området langs innfarten fra Flesland, som skal stå ferdig neste år. Samlet investering til kollektivtiltak i området vil være om lag 170 mill. kr. Det er også startet opp arbeid med kollektivprioritering i Bergen sentrum, bl.a. med nye kollektivfelt. Det er gjennomført lyskryssprioritering for busser i over 50 signalregulerte kryss i byen. I det nylig vedtatte Bergensprogrammet for transport, byutvikling og miljø går over halvparten av investeringsrammen på 4,3 milliarder kr de neste ti årene til kollektivtiltak, tiltak for myke trafikanter, miljø- og sentrumsopprusting. I forbindelse med behandlingen av «Klimahandlingsplan for Bergen» 28. februar 2000 vedtok Bergen bystyre følgende: «For å bedre fremkommeligheten for kollektivtrafikken på hovedinnfartsårene, der det er fire felt, bør ett av feltene reserveres kollektivtrafikk i rushtiden. Det bør vurderes å gi nyttetrafikken adgang til kollektivfeltene ved en slik omlegging.» Statens vegvesen har vurdert forslag om å reservere ett felt for kollektivtrafikk på disse veiene i rushtida, og mener at dette ikke vil være gunstig for kollektivtrafikken samlet sett. Årsaken er at forslaget vil gi stor reduksjon av fremkommeligheten for all trafikk på innfartsårene og dermed overføre betydelige mengder trafikk til det sekundære veinettet, hvor hoveddelen av kollektivtrafikken avvikles. Her vil bussene således få redusert fremkommelighet dersom forslaget gjennomføres. Et alternativ som derimot kan bedre både forholdene for kollektivtrafikken og trafikkavviklingen samlet sett på disse veiene, er såkalte sambruksfelt. Det vil si at ett felt i hver retning på flerfeltsveier reserveres for kollektivtrafikk og personbiler med to eller flere personer. Erfaringer fra Trondheim viser at dette både bedrer fremkommeligheten for busser og gjør at færre kjører alene i privatbil. Samferdselsdepartementet bad derfor i oktober 2002 Vegdirektoratet innføre sambruksfelt på nordre innfartsåre til Bergen, og å vurdere innføring av sambruksfelt også på øvrige innfartsårer til Bergen med flerfeltsvei. Forrige måned ble to alternative forslag om sambruksfelt på nordre innfartsåre sendt på offentlig høring. Dersom resultatet fra høringsrunden gir grunnlag for det, tar Statens vegvesen sikte på å etablere sambruksfelt på strekningen i løpet av dette året. Satsingen på kollektivtrafikk er en meget viktig del av Bergensprogrammet i de kommende år. Samferdselsdepartementet vil derfor nå på nytt be Statens vegvesen om å holde oppe tempoet i arbeidet med bl.a. sambruksfelt i Bergen, og å få rask fremdrift i vurderingen av sambruksfelt også på øvrige innfartsårer. Selv om det er et løpende samarbeid på flere nivåer mellom partene i Bergensprogrammet, vil jeg spesielt be Statens vegvesen om å gå i dialog med Bergen kommune om å få fremdrift i saken på en formålstjenlig måte.
Ingjerd Schou (Høyre), 2003-04-09:
Det fremgår vel av siste del av mitt svar at Samferdselsdepartementet på nytt vil be Statens vegvesen holde tempoet oppe i arbeidet med bl.a. sambruksfelt i Bergen, og gå i dialog med Bergen kom-mune om å få en fremdrift i denne saken på en formålstjenlig måte. Nå er dette ett av flere områder som går på forhold knyttet spesielt til kollektivtrafikken i Bergensområdet. Det har blitt gjort mye, bl.a. når det gjelder arbeid med kollektivprioritering på gjennomgående riksvei i Bergen sentrum, hvor det skal etableres kollektivfelt i ytterkanten av strekningen. Det er også slik at bussene i dag er gitt prioritet i en helt annen form. I 52 av de signalregulerte kryssene i byen og i mange andre kryss gis bussene prioritet ut fra detektorer i kjørebanen, og på mange busstraseer gis bussene «grønn bølge» på bekostning av kryssende bilstrømmer. Det er også flere forhold innenfor dette området som jeg ikke skal gå ytterligere inn på her. Men representanten har tatt opp et spørsmål som departementet ser som viktig i forhold til sakshåndtering, og man vil også ta fornyet kontakt.
Ingjerd Schou (Høyre), 2003-04-09:
Hvis spørreren er fornøyd, så er intet bedre.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2003-04-09:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til statsråden: «Bergen bystyre vedtok i februar og juni 2000 at det på firefelts innfartsårer bør kunne reserveres et felt til kollektivtrafikk i rushtiden. Vedtatte forsøk er ennå ikke gjennomført fordi Statens vegvesen ikke har behandlet saken. En representant for Vegvesenet innrømmet overfor Bergensavisen 27. mars at behandlingen ennå ikke var satt i gang – over tre år etter første vedtak. Er det akseptabelt at Vegvesenet behandler bystyrets vedtak på en slik måte, og hva vil statsråden gjøre for å få fortgang i prosessen?»
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2003-04-09:
Jeg er glad for det siste signalet fra statsråden. Likevel var svaret en oppsummering av ting som jeg vet, og av mange gode ting ved planene for kollektivtrafikk i Bergen som jeg er enig i. Men det som det er viktig å ta fatt i i denne saken, er jo det faktum av man har hatt et vedtak fra bystyret liggende i tre år uten at Statens vegvesen har tatt tak i det. Det var først etter at det for noen uker tilbake kom avisoppslag om dette, at saken ble sendt ut på høring. Det er mange i Bergen – og jeg er enig med dem – som mener at denne type saksbehandling er en liten skandale, og vi kan ikke forstå hvordan saken har kunnet ligge brakk så lenge. Jeg lurer på om statsråden er enig i at den type saksbehandling er uholdbar.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2003-04-09:
Jeg synes det er et positivt signal, og jeg er glad for det svaret. Vi vil også håpe at det signalet vil føre til handling fra Samferdselsdepartementets side, slik at vi får fortgang i denne prosessen. Jeg regner med at det da vil bli resultatet. Hvis ikke får vi ta det opp på et tidspunkt hvor samferdselsministeren har mulighet til å møte i Stortinget. Jeg takker for svaret. Jeg har egentlig ikke behov for videre oppfølgingsspørsmål.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2003-10-21:
Jeg foreslår Ranveig Frøiland og Oddbjørg Ausdal Starrfelt.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2003-10-21:
Når det gjelder relasjoner til LO, var det jo en fagperson som uttalte seg. Det er mulig det er den type forbindelser som former Arbeiderpartiets standpunkter, men det er ikke tilfellet for Regjeringen og Høyre. Det gleder meg å kunne gi klinkende klart uttrykk for at vi har anskaffet disse båtene av hensyn til forsvaret av Norge, og at de arbeidsplassene og den styrking av norsk forsvarsteknologi som meget gledelig følger i kjølvannet, er en konsekvens av nødvendigheten for forsvaret og ikke motsatt. Det er det viktig å få sagt. Men det er også viktig å si at som et ledd i Regjeringens positive arbeid for å trygge norske arbeidsplasser kan dette også gå inn i det konseptet. Når det gjelder regien for utspillet, har ikke jeg slike clairvoyante evner som representanten Marit Nybakk, så hvorvidt forsvarssjefen har hatt noe med dette å gjøre, kan jeg ikke uttale meg om. Men båtene skal definitivt ikke ligge på utstilling ved havnen.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2003-10-21:
Representanten Bjørklund spør om hva disse båtene «egentlig skal brukes til». Det er en mistenkeliggjøring av stortingsflertallets vedtak. Jeg redegjorde nokså inngående i mitt innlegg for hva båtene skal brukes til, og det finnes ikke noen «egentlig» agenda utover det – det eksisterer bare i SVs alminnelige mistillit til det som har med forsvar å gjøre. Båtene inngår i en struktur som Stortinget gav sin tilslutning til allerede i 2001. Det er ikke skjedd noe som tilsier at behovet ikke er der slik det har vært hele tiden.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2003-10-21:
Det er ingen tvil om at jeg gjerne hadde sett at det ikke hadde vært nødvendig å forskyve noen av de anskaffelsene vi har vedtatt innenfor den strukturen vi skal gjennomføre. Det er bare det at det er noen økonomiske realiteter som vi ikke kommer utenom. Jeg har overhodet ingen indikasjoner på at ikke dette er som statsråden sier, nemlig en utsettelse – som Stortinget har fått skriftlig beskjed om at det er – og at man vil komme tilbake til disse anskaffelsene på et tidspunkt hvor kontantstrømmen blir annerledes, fordi vi tar en betydelig større del av anskaffelsen av MTB-ene i en tidligere fase enn det vi trodde og mente på det tidspunktet hvor vi vedtok de andre anskaffelsene. Dette vil vi i aller høyeste grad komme tilbake til, og det ligger klart innenfor den rammen som foreligger for Forsvaret for inneværende periode.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2003-10-21:
Jeg tror at Forsvarets øverste ledelse har merket seg at deres eneste støttespiller i Stortinget er SV, og jeg tror Forsvarets ledelse har merket seg at SV ikke er noen pålitelig alliert i forsvarsspørsmål. Derfor synes jeg kanskje at representanten Marit Nybakk gikk noe langt i sin kritikk av det som norske offiserer har uttalt i sakens anledning. Jeg hadde også gjerne sett at det ikke hadde kommet i den form det gjorde, men jeg er rimelig fornøyd med at så lenge Stortinget står for bevilgningene, får andre få lov til å uttale seg. Det er lite hold i en eventuell antakelse om at Forsvaret ikke skulle være lojalt overfor de vedtak som Stortinget fatter. Jeg vil gjerne spørre representanten Marit Nybakk om hun ikke er enig i en slik vurdering.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-10-21:
Arbeiderpartiet er enig med saksordføreren i denne saken. Jeg har likevel et spørsmål til representanten. Kvelden før komiteen avgav sin innstilling, gikk en høyere offiser i Forsvaret ut i NRK Kveldsnytt og TV 2-nyhetene med et utspill som trolig var regissert av forsvarssjefen. Vi fikk vite at Forsvaret ikke ville ha MTB-ene. Ja, vi måtte visst, hvis vi bygget dem, sette halve jagerflyflåten på bakken. VG fulgte opp med en minileder sist lørdag. Det ble fortalt at de nye MTB-ene ville bli stående på utstilling i Bergen, og at den eneste grunnen til at de blir bygd, er press fra industrien og LO – jeg vet ikke om det er representanten Hernæs’ spesielt nære forhold til LO som redaksjonen hadde i tankene. Men er det slik at MTB-ene skal stå som pynt, eller snakker vi om den nye generasjonen av missiltorpedobåter som ved nye trusler – vi har en lang og sårbar kyst – skal bidra til å styrke sikkerheten bl.a. i nordområdene? Hvis dette spørsmålet oppfattes som ledende, kan jeg bekrefte at det er det.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-10-21:
Vårt sjøforsvar skal vel ikke håndtere invasjonsfare i de kommende år. I hvert fall ser ikke jeg noen stor fare for at vi får noen invasjon, verken fra Sovjetunionen, som ikke eksisterer lenger, eller fra noen annen kant. Derimot har vi en lang og sårbar kyst. Vi har store havområder, som både er produktive og ressursrike, som vi trenger å overvåke, og som vi trenger å beskytte. Det betyr altså at vi både skal ha sivil og militær overvåking. Som jeg sa i innlegget mitt, er det ikke lenger slik at vi har stasjonære overvåkingssteder. Vi må faktisk bruke mobile enheter. Når vi bygger de nye MTB-ene, er det basert på en helt ny teknologi, som er framtidens MTB-er. Jeg vil vise til saksordførerens innlegg i den forbindelse. Da kan det hende at det er andre fartøy som må tas ut og selges. Drifting av disse fartøyene må etter min oppfatning skje etter en totalvurdering. Det er derfor vi har bedt om en totaloversikt over den samlede fartøystrukturen til Sjøforsvaret.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-10-21:
Mitt utgangspunkt er at det er Stortinget og forsvarspolitikerne i Stortinget som til enhver tid må legge rammebetingelsene for den forsvarspolitikken som føres her i dette landet. Det er også Stortinget og det politiske miljøet som må vurdere hvilke trusselbilder som finnes, hvilken organisasjonsstruktur, hvilke våpentyper og hvilken annen struktur som vi må ha for å kunne ivareta sikkerheten til norske borgere. Det er det vi primært er her for å gjøre. Forsvaret skal naturligvis følge opp dette lojalt. Men jeg er faktisk ikke sikker på om vi ikke fortsatt hadde hatt kald krig-struktur hvis ikke de politikerne som har ansvaret for forsvarspolitikken, faktisk hadde tatt ansvaret for å legge de premissene som skal legges. Vi har hatt en runde både med integrert ledelse, flytting til Akershus og nå MTB-ene, hvor man etter at vedtak er fattet i Stortinget, faktisk går ut og kritiserer.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-10-21:
En del av denne debatten som vi har nå, dreier seg om hvorvidt de nye MTB-ene i det hele tatt kan være funksjonelle med det nye forsvaret som vi har. Det blir også spørsmålet til representanten Wisløff Nilssen: Hvilke oppgaver er det egentlig Forsvaret står overfor, og hvilke oppgaver er det Sjøforsvaret særskilt står overfor? Vi har hørt i denne debatten at vi har store havområder som vi har ansvaret for, faktisk sju ganger større enn vårt landterritorium. Det betyr at vi må ha et sjøforsvar som kan fungere, og vi må ha fartøy som også kan brukes og være fleksible i den sammenheng. Ser representanten Wisløff Nilssen at det kan være et økt behov for denne typen fartøy i en situasjon hvor de stasjonære utkikkspostene – om det går an å kalle det det – langs kysten vår enten er lagt ned eller lagt i møllpose? Og hvordan vil man ellers sikre denne typen sjøovervåking, hvis man ikke har de nødvendige mobile enheter?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-10-21:
Det er riktig som statsråden sa, at det var i 2001 det ble fattet vedtak om MTB Skjold, og at det også lå inne i forsvarsforliket mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene da vi behandlet St.prp. nr 55 i 2002. De begrunnelsene som har vært gitt, har vært suverenitetsutøvelse over våre havområder i fred og krig, også det som bl.a. Bastesen var veldig opptatt av, at Sjøforsvaret er en viktig operativ ressurs for å overvåke vår langstrakte og sårbare kyst. Dette er i tillegg norsk teknologi av internasjonal klasse som også blir etterspurt i utlandet, og MTB Skjold blir i tillegg etterspurt av NATO. Det har vært stilt spørsmål om hvorvidt vi er i stand til å drifte MTB Skjold. La meg da understreke at det er vår oppgave som forsvarspolitikere å sikre at MTB Skjold blir driftet. Det er også slik at det generelt sett er vår oppgave at det er samsvar mellom struktur, volum og utgifter i Forsvaret. Og jeg vil be statsråden klargjøre at hun faktisk tar sikte på å sørge for at disse blir driftet.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-10-21:
Vi som er forsvarspolitikere, har naturligvis ansvar for den totale sikkerhetspolitikken. Vi har også ansvar for alle tre våpengrener. Vi har ansvar for at de i økende grad samarbeider, og for å forsøke å få til et forsvar som er tilpasset dagens trusler og framtidens trusler – dette er sagt nok en gang fra denne talerstol i dag. Så har jeg et par kommentarer til SV, for den merkeligste argumentasjonen i denne debatten kommer faktisk fra SV. Det gjelder påstanden om at MTB Skjold bygges for et invasjonsforsvar og bare kan brukes som et våpen i et invasjonsforsvar. Dette skal visstnok også ha kommet fram på et FFI-seminar for noen dager siden, der bl.a. brigader Hals holdt et innlegg. Nå vet ikke jeg om folk fra FFI, eller for den saks skyld brigader Hals, har vært om bord på MTB Skjold, men det har undertegnede vært. Hvis det er noe som har imponert meg, så er det akkurat det fartøyet, med en helt unik teknologi som gjør det anvendbart til å utøve kontroll over våre havområder, sivilt som militært, som styrker Sjøforsvaret som operativ ressurs når det gjelder sivil overvåking og i et sivilt-militært samarbeid for å styrke sikkerheten i forhold til sårbarhet. Så til SVs holdning til utvikling av norsk kompetanse og norske arbeidsplasser. Det har vi vært ute for før, men i dag synes jeg det går langt over streken. At norske arbeidsplasser produserer noe som det norske forsvaret og NATO faktisk trenger, gir virkelig håp for norsk industri og norsk industriell forskning og utvikling, også framover. Det at vi har forskningskompetanse og teknologisk kompetanse, at vi har en forsvarsindustri i Norge, er jo også er et sikkerhetspolitisk argument. Det er jo sikkerhetspolitikk det også. Det inngir trygghet, det, nemlig, og Umoe Mandal og Kongsberg Defence and Aerospace og et utall av underleverandørbedrifter vil altså komme styrket ut av dette vedtaket både når det gjelder forskning, utviklingsarbeid og arbeidsplasser. Så til slutt nok en gang: Når vi i dag fatter vårt vedtak om at vi klargjør starten på byggingen av MTB Skjold, må vi også ha i bakhodet at disse båtene skal driftes, slik at vi, når vi kommer til behandlingen av langtidsproposisjonen, også tar hensyn til det.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-21:
I forbindelse med behandlingen i forrige stortingsperiode av St. prp. nr. 45 for 2000-2001 vedrørende omleggingen av Forsvaret i innværende periode oppstod det ganske stor usikkerhet og en debatt omkring det reelle behovet for disse missiltorpedobåtene – også på grunn av den vanskelige økonomiske situasjonen i Forsvaret. Dette er fremdeles gjeldende. Hva mener representanten Hernæs at disse båtene egentlig skal brukes til? Og hvilke andre prosjekter mener Hernæs bør utsettes eller termineres som en følge av denne kontrakten?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-21:
Motstanden mot innkjøp av missiltorpedobåter er ikke av ny dato. Jeg vil sitere forsvarssjef Sigurd Frisvold, som i en kronikk i Aftenposten 18. april 2001 sier: «Jeg har altså ikke funnet å kunne gi nye MTB’er prioritet innenfor en helhetlig ressursmessig og operativ vurdering. De oppgavene som gjenstår når sjøinvasjonstrusselen er drastisk redusert, bl.a. suverenitetshevdelse og kystovervåking, kan løses med videreføring av de oppdaterte MTB’er vi har i dag.» Jeg vil spørre representanten Nybakk om hun anser det slik at invasjonsfaren har økt siden de ordene ble sagt i 2001.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-21:
Jeg kunne nevne mange saker der SV går for Forsvaret og Forsvarets disposisjoner. Det er faktisk slik at SV i de fleste budsjetter vil bruke 25 milliarder kr på Forsvaret. 25 milliarder kr er ganske mange penger. Men SV vil ha et forsvar som har som målsetting å avhjelpe de reelle utfordringene vi står overfor, som ikke har som hovedformål å innrette seg mot internasjonale operasjoner på andre siden av kloden, men som kanskje i hovedsak konsentrerer seg om de utfordringer vi har innenfor våre suverenitetsområder, som f.eks. det vi var inne på litt tidligere, de enorme havområdene og de utfordringene vi står overfor der, som vi faktisk ikke tar tilstrekkelig på alvor i denne sal.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-21:
Man forsøker nå av hele sitt hjerte å finne oppgaver til disse båtene, og det er jo fine båter, det er ikke det. Men de er i hovedsak beregnet for å håndtere invasjon. Representanten Wisløff Nilssen prater om oljeinstallasjonene, redningsoppdrag og utfordringene i nord. Mener representanten at disse båtene er det beste redskapet for å ivareta disse oppgavene? Dernest blir det sagt noe om sysselsetting. Hvis sysselsetting og industripolitikk er beveggrunnen for innkjøp, mener representanten Wisløff Nilssen at dette er det beste vi kunne brukt 4,675 milliarder kr til?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-21:
Jeg vil tilbake til sysselsettingsperspektivet, som Wisløff Nilssen er litt opptatt av, at det er viktig å opprettholde kompetanse. Ja, det er klart at det er viktig å opprettholde kompetanse. Men er det ingen andre måter å opprettholde kompetanse på enn å investere nesten 5 milliarder kr i båter som er beregnet på invasjon, som ikke er en framtredende trussel?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-21:
Ja, der kom det på bordet. Det er altså ønsket om å bidra mer i internasjonale operasjoner i regi av NATO som er den egentlige grunnen til å kjøpe disse båtene. Men det står ingenting om det i merknadene fra komiteen. Der står det om suverenitetshåndheving og territorialsikring og ikke ett ord om internasjonale operasjoner. Det står lite om det i proposisjonen også, men der er det i det minste nevnt. Jeg skal la det temaet ligge videre, men vil spørre om noe annet. Det er en merknad i innstillingen som jeg vil referere: «Komiteen vil peke på at Norge har suverenitetsansvar over havområder som er sju ganger større enn landområdene. Barentshavet og Norskehavet er blant verdens mest produktive havområder. De klimatiske forholdene og mørketida gjør områdene særlig sårbare, og risikoen for skipsulykker og havari, økt petroleumsvirksomhet i nordområdene, transport av råolje og brukt atombrensel må møtes med offensive tiltak. Dette synliggjør behovet for en full gjennomgang av alle utfordringene i disse havområdene, inkludert de sikkerhetspolitiske, samt utarbeidelse av en helhetlig forvaltningsstrategi …». Jeg vil spørre statsråden: Hvordan mener statsråden at dette ønsket fra hele komiteen kan ivaretas i forbindelse med arbeidet med neste langtidsproposisjon? Det er jo ikke nevnt i statsrådens premisser.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-21:
Flertallet i komiteen, alle med unntak av SV og Senterpartiet, sier i innstillingen at det ikke fins alternativer som er tilfredsstillende i forhold til den beskyttelsen som norske styrker trenger under øvelse. Men vi vet altså at det fins alternativer som er tilfredsstillende for enkelte av våre allierte, f.eks. amerikanske og tyske styrker. Kan representanten Lund fortelle meg hvilke særlige grunner som tilsier at norske styrker må bruke en annen grad av beskyttelse enn noen av våre allierte?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-21:
Hvitt fosfor er meget giftig, og har vært og er i omfattende bruk i norske skytefelt. Det årlige forbruket beregnes til å være om lag 15 tonn. Hvitt fosfor er relativt uproblematisk i bruk dersom granaten med fosfor skytes ut og eksploderer på fastmark. Det skjer som hovedregel, men det er ingen tvil om at slik ammunisjon i mange tilfeller har vært i bruk over våtmark, myr eller snø uten å forbrenne fullstendig, eller med blindgjengere, med det resultat at hvitt fosfor havner i bekker og vassdrag. Da er giftvirkningen akutt. Ett gram i drikkevannet er nok til å drepe ti mennesker eller mange store dyr. Hvordan er så forurensningssituasjonen i norske skytefelt knyttet til bruken av hvitt fosfor? I brev av 3. oktober 2003 fra Forsvarsdepartementet vises det til bruk i sju norske skytefelt de senere årene, men omfanget av forurensningen er ukjent, på grunn av at målinger aldri har vært utført. Derfor blir det i dette brevet spekulert over omfanget i disse skytefeltene, og det fortelles historier om antatt bruk over myr og vann, endatil i nedslagsfeltet til et kommunalt vannverk. Dette er rystende, og det vitner om mangel på oversikt over forurensningssituasjonen og også om fullstendig mangel på forsvarlig omgang med hvitt fosfor bakover i tid. Det er selvsagt interessant å høre at Forsvaret nå har lært, og heretter bare skal bruke hvitt fosfor under betryggende forhold. Men det er ikke nok. Det er ikke mulig å bruke hvitt fosfor helt forsvarlig i norske skytefelt. Dermed bør vi altså avstå fra å bruke et slikt stoff. Derfor burde forslaget fra SV, som jeg herved tar opp, om en full gjennomgang av situasjonen og et forbud mot fosfor, vedtas. Både flertallet i komiteen og Forsvaret selv hevder at det ikke fins tilfredsstillende alternativer til hvitt fosfor. Men det fins alternativer. Etter komiteens avgivelse av innstillingen har jeg fått bekreftet at under militærøvelser i Tyskland må allierte bruke alternativer til hvitt fosfor, f.eks. bruker USA i slike øvelser rødt fosfor, som har vesentlig mindre miljøkonsekvenser. Det fins bedrifter også i Norge som produserer og eksporterer alternativer. Så det fins alternativer. Så blir det hevdet at de ikke er tilfredsstillende. Da stiller jeg spørsmål ved hva som er særskilt ved de norske styrkers beskyttelsesbehov som går utover våre alliertes krav. Samtidig er jeg glad for at komiteens flertall så klart sier fra at når et slikt substitutt er tilgjengelig, vil hvitt fosfor bli utfaset. SV vil følge nøye med på dette. Jeg vil også påpeke at hele komiteen ønsker at NIVA i framtiden skal ta hvitt fosfor med som parameter i målinger på norske skytefelt. Men det er ikke en full gjennomgang av situasjonen, slik SV har bedt om.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-21:
Ansatte på Nammo på Raufoss har selv informert om at det fins alternativer som produseres her i landet, og det har vært en offentlig debatt rundt dette. Når det gjelder spørsmålet om våre alliertes bruk av alternativer, kan jeg henvise til et brev som jeg har fått fra Forsvarets forskningsinstitutt, som omhandler forholdet mellom amerikanske og tyske styrker i en militærøvelse i 2001, den 28. mai, der det presiseres at amerikanske styrker selvsagt kan bruke rødt fosfor på tysk jord, og at effekten av dette alternativet på miljøet er vesentlig mindre.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-21:
Jeg er ingen miljøkjemiker, og det er det heller ingen andre i forsvarskomiteen som er. Men dette dreier seg om spørsmålet om tilfredsstillende alternativer. Det jeg prøver å påpeke i argumentasjonen, er selvsagt at det er verdt å jobbe så hardt som overhodet mulig for at alternativer så fort som overhodet mulig tas i bruk. Det er altså det denne saken dreier seg om. I utgangs-punktet er det slik at fordelen med rødt fosfor er knyttet til at det ikke utvikler den fosforsyren som, så vidt jeg har skjønt, skaper den akutte giftvirkningen. Dette er som sagt kompliserte spørsmål som det er vanskelig i ha full faglig innsikt i, men problemstillingen er altså at det er viktig å finne og ta i bruk alternativer så fort som overhodet mulig.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-21:
Jeg har egentlig ingen grunn til å gå videre i forhold til spørsmålet om mistillit, for det er slik at spørsmålet dreier seg om hvorvidt det er mulig å utvikle, eller rettere sagt om det fins, alternativer som kan tas i bruk, enten på kort eller på lang sikt. Det er altså viktig at vi så fort som mulig kommer så langt som mulig i forhold til det som er problemstillingen, nemlig at hvitt fosfor bør forbys i norske skytefelt.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-10-21:
Det er ingen stor uenighet i komiteen, som representanten Hernæs har uttrykt, om anskaffelse av disse båtene. Det er som sagt bare SV som er imot. Det er likevel en del bekymringsfulle momenter rundt dette, bl.a. et svar fra statsråden til komiteen, som gjelder utsettelse og forskyvning av elementer til Hæren. Det er trukket opp en god del prosjekter, bl.a. ombygging av beltevogner og pansrede kjøretøy, anskaffelse av basesett, osv. – en hel rekke momenter. Selv om lovnaden er kommet om at en skal komme tilbake til dette og det skal forskyves i tid, vil jeg spørre: Ser representanten Hernæs noen problemer i forbindelse med det som er lovt fra statsråden, at hun vil komme tilbake til dette?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-10-21:
Som jeg nevnte, og som statsråden selv har tatt inn i proposisjonen, er det elleve viktige prosjekter til Hæren som nå må forskyves fordi vi skal bygge MTB-er. Disse må altså skyves ut i tid eller i verste fall helt avskrives. Hvorfor har statsråden prioritert Skjold foran disse viktige prosjektene til Hæren? Er hun ikke betenkt over at Hæren ikke får det materiellet de er tiltenkt, og som de naturligvis har tatt høyde for? Som jeg også nevnte i mitt innlegg, er Fremskrittspartiet svært betenkt over kontraktens innhold, og det samme peker statsråden på i proposisjonen. Er statsråden betenkt over dette, ser hun for seg at dette kan få konsekvenser, ikke minst for kostnadsrammene på sikt?
Leif Lund (Arbeiderpartiet), 2003-10-21:
Jeg føler behov for en replikk til SVs representant, når han trykker forsvarssjefen til sitt bryst. Det er faktisk litt spesielt fra partiet SV. Og hvorfor gjør han det? Den forsvarspolitiske talsmannen i SV er jo ikke akkurat kjent for å stå bak forsvarsledelsen. Han går imot i neste sak som vi skal ha, som dreier seg om hvitt fosfor, og de var imot klasebomber. Så jeg er litt overrasket over at Bjørklund nå liksom trykker forsvarssjefen til sitt bryst og også den artikkelen som stod i Aftenposten i 2001. Så spørsmålet mitt er om det er en annen agenda. Kan SVs representant fortelle meg hvor SV støtter noe i Forsvaret? De kutter jo ganske kraftig på forsvarsbudsjettet, så jeg vil gjerne høre hvor Bjørklund i det hele tatt støtter noe i Forsvaret.