Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Trygge og effektive veier er viktig for folk og næringsliv i hele landet. Transportsektoren trenger fornyelse. Reisehverdagen skal bli tryggere, mer effektiv og miljøvennlig. Kristelig Folkeparti er derfor tilfreds med at det politiske flertallet, bestående av Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, har sørget for å vedta nødvendige reformer for både vei og bane. Strukturelle endringer for hvordan vi finansierer, planlegger og bygger vei og bane i Norge har vært etterlyst lenge, og det var på høy tid å få på plass de nødvendige vedtak som muliggjør en fornyelse av sektoren, slik Kristelig Folkeparti har programfestet og etterlyst lenge. Framkommelighet er et grunnleggende behov i distriktene og byområdene, for næringslivet og enkeltpersoner i hverdagen, inkludert funksjonshemmede. Satsing på infrastruktur er investering i framtidig livskvalitet, utvikling og verdiskaping. Under den rød-grønne regjeringen led samferdselssektoren under manglende ressurser og uforutsigbare rammevilkår, med økende etterslep på vei og bane og sviktende kollektivtilbud som resultat. Jernbanen skal forbedres gjennom reformer, fornyelse og ikke minst økte bevilgninger. Det er svært viktig å holde oppe tempoet i planleggingen av både indre og ytre intercityutbygging. Derfor har det vært viktig for Kristelig Folkeparti å få gjennomslag for økte bevilgninger til jernbane i budsjettet for 2017, hvor 280 mill. kr avsettes til planlegging av jernbanestrekninger i intercityområdet. I den budsjettavtalen vi har fått med Venstre og regjeringspartiene, er ytterligere ca. 300 mill. kr avsatt for å redusere vedlikeholdsetterslepet i 2017. Det betyr at vedlikeholdsetterslepet på jernbane reduseres ytterligere i 2017, som det også ble gjort i inneværende år. Mange veifarende må daglig leve med rasutsatte veier. Det er en belastning for den enkelte og kan føre til mye utrygghet i hverdagen. Mens vedlikeholdsetterslepet på riksveier er blitt redusert hvert av de siste årene, tar en ikke i samme grad igjen etterslepet på fylkesveiene. Det gjelder også for rassikringsvedlikeholdet. For Kristelig Folkeparti har det derfor vært en prioritert oppgave å bidra til å ta igjen noe av etterslepet på dette feltet, og vi er glad for at bevilgningen til formålet er økt med 50 mill. kr i budsjettavtalen mellom de fire samarbeidspartiene i forhold til regjeringens forslag. Overføring av gods fra vei til sjø er viktig for å bedre framkommeligheten, øke transportsikkerheten på veinettet og redusere transportsektorens samlede klima- og miljøpåvirkning. Godsanalysen fra 2015 viser overføringspotensialet for gods fra vei til andre transportformer. Her ble det identifisert at overføringspotensialet av gods fra vei til sjø og bane er 5–7 mill. tonn. Dette svarer til over 20 pst. av transportarbeidet på vei. Videre viser godsanalysen at dersom overføringspotensialet utnyttes fullt ut, vil én av tre lastebiler kunne tas ut av veiene. I løpet av året vil det utgjøre 300 000 lastebiler mellom de store byene og over Svinesund. Veitransporten gir også større risiko for ulykker, skadde og drepte i trafikken. Samtidig fører den til økt luft- og støyforurensing. Veitransporten gir økt slitasje på veinettet, og kapasitetsbehovet gir store kostnader til vedlikehold og investeringer i veinettet. Et skip kan transportere lastevolumer som tilsvarer flere hundre trailere, noe som forårsaker bare en brøkdel av utslippene. I tillegg gir veitransporten unødvendige køer og tidskostnader som kan svekke næringslivets konkurranseevne. Kristelig Folkeparti har fremmet og fått vedtatt en rekke forslag i Stortinget de siste to årene som vil bidra til godsoverføring fra vei til sjø. Jeg viser bl.a. til representantforslaget om en nærskipsfartsstrategi for å styrke nærskipsfartens rammevilkår, hvor det ble flertall for å be regjeringen i budsjettet for 2017 om å komme med konkrete forslag som vil stimulere flere vareeiere til å følge sjøveien. Kristelig Folkeparti har også fremmet forslag om tiltak for å flytte mer godstransport fra land til sjø, Dokument 8:40 S for 2014–2015, og det ble flertall for forslaget om å be regjeringen utrede en midlertidig tilskuddsordning for godsoverføring til bedrifter som velger å benytte sjøtransport framfor landtransport. Vi er derfor glad for at regjeringen følger opp i budsjettforslaget for 2017 ved nå å etablere denne nye tilskuddsordningen for godsoverføring, i tråd med forslaget. Men vi mener beløpet som er foreslått, er for lavt, og vi er derfor tilfreds med at vi i forliket mellom samarbeidspartiene fikk økt beløpet fra 30 mill. kr til 82 mill. kr. Den utvidede TT-ordningen er ment for den som ikke kan benytte ordinær kollektivtransport, som alternativ til kollektivreiser og egen bil. For synshemmede og andre med sterke sansenedsettelser er TT-ordningen viktig for å kunne leve et normalt aktivt hverdagsliv. Vi har merket oss at det er store variasjoner fylkene imellom, og mange opplever dagens ordning som mangelfull. Kristelig Folkeparti er derfor glad for at vi i budsjettet for 2016 fikk gjennomslag for å opprette en nasjonal TT-ordning for brukere med særlige behov. For 2017 har vi i vårt alternative budsjett foreslått å styrke ordningen med ytterligere 22,6 mill. kr for andre halvår 2017, noe som også ble en del av budsjettenigheten de fire partiene imellom. Dette handler om alle menneskers rett til å delta i samfunnet på lik linje med oss andre. Det dreier seg om å skape et inkluderende samfunn for alle, hvor alle har den samme rett til å oppleve å være en del av fellesskapet – en rett som bunner i den helt grunnleggende verdien om at alle mennesker har samme verdi. Det gjør inntrykk når det formidles erfaringer fra dem som har deltatt i den nye ordningen, om hvordan livet ble opplevd før, og om hvordan livet ble med en ny ordning. Jeg siterer fra en som opplevde dette gjennom det økte tilskuddet som vi fikk til i 2016: «Dette unner jeg også mine synshemmede venner landet rundt! Det kan ikke beskrives hvilken følelse det er å kunne få litt av det impulsive livet tilbake. Nå er det slutt på å stå med den berømte hatten i hånden, nå er den slengt på hylla! Fantastisk å kunne ringe på døren overraskende til venner og familie uten å måtte planlegge. Hilsen en takknemlig Rita fra Aust-Agder.» Med påplussingen i 2017 gis mennesker i nye fylker samme mulighet som Rita fikk. Det bør være en målsetting at vi innen 2020 har klart å få til samme ordning for alle, uansett hvilket fylke man bor i. Det er behov for et betydelig løft innenfor det trafikantrettede trafikksikkerhetsarbeidet. Det må motiveres for mer etterspørsel etter trafikksikkerhet i befolkningen, og det trengs sterkere fokus på det lokale trafikksikkerhetsarbeidet i kommuner og fylker. Trygg Trafikk fyller en viktig rolle i trafikksikkerhetsarbeidet og gjør en flott jobb, ikke minst blant barn og unge. Det er svært viktig å lære barn og unge trygg adferd i trafikken. Dette behovet forsterker seg ytterligere ved at det i de kommende årene også ligger an til en kraftig vekst i trafikken. Opplæring i trafikkforståelse og det å kunne ferdes i trafikken vil bli stadig viktigere framover. Holdningsskapende og forebyggende trafikksikkerhetsarbeid er et langsiktig og krevende arbeid som krever innsats over tid. Det er derfor nødvendig at staten bidrar til å styrke Trygg Trafikks aktivitet, og vi er glad for at det ble enighet om en liten økning på 2 mill. kr utover regjeringens forslag. Tilskuddsordningen for lokale trafikksikkerhetstiltak skal bidra til å styrke lokalt trafikksikkerhetsarbeid i regi av frivillige organisasjoner og kommuner. I 2015 ble det tildelt til sammen 4 mill. kr til 14 ulike tiltak i regi av kommuner, organisasjoner og andre aktører. Tiltakene omfatter mindre infrastrukturtiltak og trafikantrettede tiltak. Denne typen er svært viktig for å styrke trafikksikkerhetsarbeidet på det lokale nivået, og vi er glad for at vi fikk til en dobling av bevilgningen i forhold til regjeringens opprinnelige forslag, fra 4 mill. kr til 8 mill. kr. Bredbånd er en viktig del av infrastrukturen. Et godt utbygd bredbånd med høy kapasitet skaper nye muligheter for desentraliserte arbeidsplasser utover i hele Norge. Vi er derfor tilfreds med at de fire samarbeidspartiene ble enige om å reversere regjeringens foreslåtte kutt til dette viktige infrastrukturtiltaket gjennom en påplussing på 45 mill. kr, slik at nivået fra 2016 kan videreføres. Når vi vet hvor stort engasjement i kroner og ører de offentlige bredbåndsmidlene skaper i form av nye satsinger fra bredbåndsselskapene selv, 8,6 mrd. kr i 2015, er denne økningen meget vel anvendte penger for å sikre flere mennesker gode kommunikasjonsmuligheter. Vi har fått et budsjett for 2017 som bidrar til å fremme framkommelighet, trafikksikkerhet og økt verdiskaping over hele landet.