trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Margunn Ebbesen (Høyre), 2020-02-06:
Takk til alle som har deltatt i debatten. Det er en viktig debatt. Vi som sitter her i salen, vet at det også sitter folk på kontorene sine og følger debatten, og dette temaet er viktig også ute i media. Jeg er ikke redd for at det ikke er så mange i salen her, for det er mange som er engasjert i dette. Vi er alle sammen avhengige av at Mattilsynet fungerer godt. Det er det jeg ønsker å bidra til ved å ta opp denne interpellasjonen nå – vise at vi tar på alvor både de tilbakemeldingene vi fikk før granskingen var satt i gang, og ikke minst dem vi får nå når granskingsrapporten er lagt fram, som viser at ikke alt er som det skal være. Det er nå satt i gang en god jobb. Det var veldig bra å høre ministeren fortelle om alle de ulike tiltakene som er satt i gang. Når innsatsgruppen skal ha en virketid på bare ett år, forventer jeg at det vil skje en god del endringer i løpet av ganske kort tid. Jeg har stor forståelse for de ansatte i Mattilsynet. Det å få søkelyset satt på seg på en måte som dette kan være en stor belastning. Uansett er de satt til å gjøre en viktig jobb for samfunnet vårt, og vi som storting er nødt til å være trygge på at jobben som gjøres der ute, gjøres etter gode forventninger og krav og løses til beste for oss alle, sånn at vi er sikre på at vi har trygg og god mat. Dette er dyktige ansatte, og jeg stoler hundre prosent på at de kommer til å gjøre en kjempegod jobb i fortsettelsen. Vi skal heie på dem, vi skal heie på ministeren, og vi skal heie på direktøren i Mattilsynet for å få dette til å bli bra i fortsettelsen. Jeg takker alle sammen for debatten.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-02-06:
Takk til interpellanten for veldig konkrete spørsmål. En av de tingene som rapporten er tydelig på, er at det ikke var en enhetlig regelfortolkning. Her er det viktig å styrke dialogen med næringene, så aktørene vet hvordan regelverket skal tolkes, og hvordan de skal etterleve regelverket. Mattilsynet vil også jobbe med å fase ut regionale retningslinjer og erstatte dem med nasjonale retningslinjer. Det er nettopp for å få en enhetlig praksis ved at vi ikke har egenpraktiserende regioner, men et felles regelverk, så næringene – enten en er i den ene eller den andre regionen – opplever å bli tatt på alvor. Et annet funn i rapporten er manglende kommunikasjon på tilsyn. Det har kommet tydelig fram også i enkeltsaker som jeg får i min mail. Der er et av tiltakene at man vil gjennomføre en brukerundersøkelse umiddelbart etter tilsynet, der en kan komme med tilbakemeldinger med en gang. I tillegg vil vi gjennomføre prosjektet «Ferdig på stedet». Målet er at inspektørene skal kunne sende en kontrollrapport med beskrivelse av observasjoner og bilder fra tilsynet ved endt tilsyn, altså på stedet, der og da. Avhengig av hvilke funn som gjøres, skal det da gjøres vedtak – om det er hastevedtak eller varsel om vedtak – som skal kunne skrives ut og sendes elektronisk. Det er noen av tiltakene. Et tredje funn gjelder svak overordnet planlegging, basert på observert risiko. Et av tiltakene som vil gjennomføres, er å lage en oppdatert instruks også for de dyrevernsnemndene som er en del av tilsynet, noe som gjør at en også får forbedret den biten av det. Så fikk jeg ett spørsmål til, og det var angående den innsatsgruppen som skal vare i ca. ett år. Det skal være en gruppe som skal jobbe for en rask gjennomføring av forbedringstiltakene. Gruppen skal bestå av tre ansatte fra regionene og én fra hovedkontoret. Innsatsgruppen skal rapportere direkte til administrerende direktør, og de skal også legge fram status og forslag for det strategiske lederforumet som Mattilsynet har, som består av hovedkontoret og regiondirektørene, nettopp for å sikre en enhetlig praksis. De har møter hver 14. dag, og det gjør at de klarer å få ut informasjonen med en gang. Jeg tror at dette vil være med og bidra til å sikre framdriften og resultater på kort sikt før årsskiftet 2020/2021.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-02-06:
Jeg vil takke for noen av spørsmålene underveis. Jeg vil først svare representanten fra Senterpartiet, som spurte litt om enkeltsaker. Jeg sa i innlegget mitt at den rapporten som kom fra KPMG, først og fremst var en systemrapport, men Mattilsynet har egne undersøkelser som gjør at de ser på sin forvaltningspraksis. Hvis de der avdekker noe og ser at de må se nærmere på enkeltsaker, er de villige til å gjøre det. Det er ikke slik at de ikke vil gjøre det, men de må se dette ut ifra de rapportene de da lager. Jeg fikk et spørsmål fra Arbeiderpartiets representant: Det er helt sant at Mattilsynet har hatt veldig mange uforutsette utfordringer. Det er noe som på en måte ligger i tilsynets vesen også, for man vet aldri hva som kommer. Men det jeg synes var et klokt svar fra administrerende direktør i utgangspunktet, var at uansett hvilke oppgaver vi har, skal kvaliteten være god ut fra de ressursene vi har. Det er den meldingen som er. Så skal jeg komme tilbake til om jeg synes det eventuelt må mer penger på bordet i budsjettet. Men de må bruke ressursene sine slik at vi kan være sikre på og ha tillit til at kvaliteten på det de gjør, er ok. Det må uansett være utgangspunktet. Mattilsynets virksomhet har historisk sett hatt et veldig godt omdømme i befolkningen, i mange år. Denne rapporten og disse sakene viser hvor fort tillit kan rives ned, og hvor lang tid det tar å bygge opp tillit. Det viser denne situasjonen kanskje mer enn noen gang. Jeg er utrolig opptatt av i den situasjonen vi er i nå, at vi må fokusere på å iverksette tilstrekkelig med tiltak som virker, på de områdene som vi ser av rapporten har klare utfordringer, og dette må vi gjøre først. Mattilsynet må sørge for at alle som er i kontakt med dem, enten det er tilsynsobjekter eller forbrukere, blir ivaretatt på en tilstrekkelig måte, får rett informasjon og opplever en god forvaltningsskikk. Det handler om tillit, det handler om at vi kan stole på dem. Min sluttappell er at Mattilsynet skal være et tilsyn som vi har tillit til. Da må forvaltningspraksisen bli slik at de som får tilsyn eller ber om hjelp, kan stole på at det som kommer, er gjort på en god måte, og at folk blir møtt på en måte som gjør at det skapes tillit.
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2020-02-06:
Mattilsynet har vært og er inne i en tillitskrise. Det er en krise som ikke kan vare, tilliten må gjenopprettes. Det var bakgrunnen for at Senterpartiet fremmet forslag om en ekstern gransking av Mattilsynet. Det var viktig at Stortinget støttet forslaget. Granskingen er nå gjennomført og har kommet med tydelige funn og anbefalinger. Nå må anbefalingene følges opp. Senterpartiet forventer at statsråden på egnet vis og tidspunkt gir en samlet vurdering til Stortinget av granskingen og av hvordan statsråden vil følge dette opp. Det gjelder både ekstern og intern gransking. I tillegg har vi riksrevisjonsrapport. Folk og brukere av Mattilsynet må merke en forskjell. Tilliten til Mattilsynet må bygges opp. Mattilsynet har mange dyktige ansatte, og et velfungerende mattilsyn er en forutsetning for god dyrevelferd i landbruket. Jeg vil også understreke viktigheten av tillit mellom Mattilsynet på den ene siden og næringsmiddelindustri og sjømatnæring på den andre. Det vil være en vanskelig sak om funnene i granskingen skal åpne for å se på saker på nytt. Det er åpenbart at dersom Mattilsynet oppdager at feil er gjort, må muligheten til å omgjøre vedtak brukes. Senterpartiet vil be statsråden gi sitt syn på det. Senterpartiet er opptatt av husdyrhold og god dyrevelferd. Derfor setter vi pris på denne interpellasjonen, men den skal ikke erstatte en full rapportering til Stortinget.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-02-06:
Dette er en fin – og viktig – interpellasjon fra interpellanten. Det er også en viktig rapport som har kommet på bordet, med viktige konklusjoner. Det er avgjørende viktig at vi har tillit til Mattilsynet, det er helt avgjørende. Jeg kan si også som jordbruksvenn at vi skal ha tillit til Mattilsynet. Det er ofte slik at Mattilsynet blir kritisert fra to sider, delvis fra dem som er veldig opptatt av dyrevelferd, for at Mattilsynet ikke helt gjør jobben de skal gjøre, og så blir de kritisert den motsatte vei, fra den andre siden, fordi de rett og slett er overivrige eller gjør feil i jobben sin. Det er litt nærliggende å ta en parallell, som ikke så mange kanskje har tort å nevne, men som jeg har tenkt, og kanskje mange har tenkt: Dette har visse paralleller til barnevernet i Norge, faktisk, hvor man har svake grupper. Her er dyr og barn ganske parallelle – det er svake grupper. Så har vi eierne, altså gårdbrukerne, som eier dyrene, og vi har foreldrene når det gjelder barn. Poenget er at begge institusjoner på et vis blir kritisert fra begge sider – det er en interessant parallell. Begge må ha tillit for at vi skal få et samfunn som vi kan stole på. De har også verktøy som kan ramme enkeltpersoner hardt – det må vi være klar over. Jeg skal ikke gå inn i detaljene rundt denne rapporten; jeg bare legger merke til at statsråden svarte at de skal ha en slags brukerundersøkelse – vi kan vel kalle det en evaluering – etter et tilsyn, og det er bra. Da håper jeg også den evalueringen tar alle sider av det, om jobben er bra utført i den aktuelle situasjonen. Så vil jeg også henvise til et representantforslag som nå ligger i næringskomiteen, og det er et representantforslag som SV har fremmet, som tar opp i seg en rekke enkeltforslag. Det gjelder kritikk av Mattilsynet stort sett fra den andre siden, altså at de ikke har fulgt opp og gjort jobben sin i dyrevelferdssaken. Jeg bare håper at de som nå er aktive i denne debatten – og mange flere – kan delta i den debatten når innstillingen kommer fra komiteen, som vel er i neste uke. Jeg håper på en fruktbar debatt også om den siden av Mattilsynet, nemlig om de følger opp de viktige dyrevelferdsspørsmålene i jordbruket.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-02-06:
Trygg mat, god dyrevelferd og friske dyr er også avgjørende for folks trygghet og helse. Derfor er det veldig bra at denne interpellasjonen er tatt opp. Jeg vil takke for det på vegne av Arbeiderpartiets gruppe. Det er riktig, som det er sagt, at det er mange dyktige, dedikerte medarbeidere – og så er det ting vi ser har forbedringspotensial når det gjelder hvordan Mattilsynet fungerer. I tillegg til den aktuelle problemstillingen vi nå diskuterer, om hvordan tilsynsfunksjonen fungerer, har Mattilsynet mange viktige oppgaver, og de har hatt mange problemstillinger de har måttet håndtere løpende de siste årene. Vi har hatt skrantesyke hos rein, og vi hadde en hundesykdom i sommer, som også krevde ressurser fra Mattilsynet. I tillegg ønsker vi at Mattilsynet skal få ekstra ressurser til å bakke opp og støtte opp under trygg produksjon i oppdrettsnæringen. Det er klart at det vil bli et arbeid som også krever ganske mye ressurser knyttet til å evaluere hvordan arbeidet fungerer i selve tilsynet. Derfor kunne jeg samlet sett tenkt meg at landbruksministeren kunne si litt om hvordan hun vurderer ressurssituasjonen i Mattilsynet opp mot alle de problemstillingene og viktige oppgavene vi ønsker at Mattilsynet skal kunne levere godt på i tiden som kommer.
Linda Monsen Merkesdal (Arbeiderpartiet), 2020-02-06:
Jeg stemte feil!
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-04-29:
På vegne av stortingsrepresentantene Geir Pollestad og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om etablering av beredskapslagring av matkorn.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-04-29:
I mars måned satte vi en dyster rekord i Norge: Ledigheten har aldri økt mer enn den gjorde i mars. De siste ledighetstallene viser en ledighet på 10,7 pst.for fullt ledige, men når man regner med dem som er delvis ledige og arbeidssøkende, er ledigheten på 15,3 pst. – et særdeles høyt tall. Vi ser også at når vi sammenligner med nabolandene våre, med Finland, med Sverige, med Danmark, ligger vi mye høyere. 15,3 pst. er jo et litt ubegripelig tall, men når man tar det over til enkeltskjebner, er det mellom 400 000 og 500 000 mennesker som er på jobbjakt hver dag – en veldig krevende situasjon. Mitt spørsmål kommer til å gå til næringsministeren, for skal vi få folk ut fra ledighetskø, ut fra permittering og over i arbeid, er det arbeidsplasser vi trenger. Senterpartiet har bl.a. vært veldig bekymret for alle de små bedriftene. Vi har over 100 000 små bedrifter i Norge med 1–4 ansatte, og de kom veldig dårlig ut av kontantstøtteordningen, for egenandelen var altfor høy. I første runde var det Senterpartiet og Rødt som så det, i går så jeg at regjeringen begynte å se det. Det er jeg glad for – at man kutter egenandelen fra 10 000 kr til 5 000 kr. Men egentlig burde man kuttet den til null. Regjeringen gjorde det for frisører og andre virksomheter som var pålagt nedstenging – de fikk kuttet til null – men f.eks. for drosjenæringen her i byen er det en like dramatisk situasjon som det har vært for frisørnæringen, som nå er på vei opp igjen og begynner å få verdiskaping. Jeg har lyst til å gi regjeringen en mulighet til: Dere har iallfall nærmet dere litt det Senterpartiet mente fra første sekund – det er et gode. Men jeg håper at dere kan nærme dere enda litt mer og se de små bedriftene, og at Venstre, som før har snakket om små bedrifter, også kan være enig med Senterpartiet i denne saken, at vi setter egenandelen til null. For vi trenger de over 100 000 bedriftene hvis vi skal få ledigheten ned og få folk i arbeid.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-04-29:
Vi holdt jo på med dette med egenandel med en gang da vi behandlet kontantstøtteordningen i Stortinget. Mange av oss – i hvert fall i Senterpartiet – så da at det slo veldig negativt ut for småbedriftene. Det er en egenandel, men det må også være en sum på minimum 5 000 kr for å få utbetalt noe i det hele tatt, pluss de andre ordningene. Så i realiteten må man opp i 17 000–18 000 kr for å få kompensert noe i det hele tatt. Vi kommer til å fremme et forslag i Stortinget for å lage etter ytterligere press for å fjerne hele ordningen med egenandel, for vi synes det er uklokt. Det var en annen ordning vi fikk løftet igjennom i Stortinget, og der vi til slutt fikk et flertall – det gjelder sesongbedrifter. Det skal være en egen ordning for sesongbedrifter, som f.eks. vintersportssteder som Hemsedal, Trysil og Hafjell, altså de områdene som virkelig har blitt rammet hardt av at de mistet inntektene sine i den viktigste måneden i året. Der kom vi til slutt fram til en felles ordning, men regjeringen har ennå ikke klart å sette den ut i livet. Det er stor usikkerhet og uro i disse bedriftene. Når kommer svaret, når kommer ordningen, slik at de bedriftene kan få litt mer pusterom?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-04-29:
Senterpartiet var opptatt av å få på plass en ordning for selvstendig næringsdrivende også. Regjeringen hadde ikke det med i sitt første utkast, og vi klarte å få det på plass gjennom arbeid her i Stortinget. Det er bra, og det hjelper de selvstendig næringsdrivende lite grann. Vi var også opptatt av egenandelen og av å få den ned. Nå er den litt på vei ned. Forhåpentligvis er den helt borte om en måned – at man da har fått på plass det som gjelder sesongbedriftene. Jeg har lyst å ta opp en siste ting: Vi er avhengige av norsk luftfart. Vi er veldig avhengige av å ha en velfungerende luftfart i Norge. Vi ser at det er en vedvarende krise nå. Det som har vært mest framme i offentligheten, er det selskapet som har et fint navn: Norwegian. Men vi har også SAS og Widerøe, som vi er helt avhengige av som en del av den samfunnskritiske infrastrukturen i landet vårt. Kompensasjonsordningen berører ikke luftfarten. Senterpartiet mener at vi bør ha en egen kompensasjonsordning for luftfarten som gjør at også de kan få kontantoverføringer. Det er en av de hardest rammede næringene, og vi er helt avhengige av å ha en velfungerende luftfart til høsten. Vil næringsministeren vurdere en egen kontantstøtteordning og en kompensasjonsordning også for norsk luftfart?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-29:
På vegne av stortingsrepresentantene Mona Fagerås, Lars Haltbrekken, Freddy André Øvstegård og meg sjøl vil jeg sette fram forslag om å sikre hensynet til barnets beste i utvisningssaker.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
Mitt spørsmål går til helseministeren. Vi er nå et par måneder inne i møtet med koronaen, det er sju uker siden de mest inngripende tiltakene Norge har sett siden krigen, ble iverksatt. Jeg synes det er grunn til her i salen, når vi nå møtes, å berømme alle i Norge som har stilt opp i en stor dugnad, berømme alle dem som jobber innen helse og omsorg, og som beskytter og behandler i disse krevende tidene. Og det er grunn til å anerkjenne at vi i politikken har stått sammen om tiltak for å bøte på de svært omfattende konsekvensene for samfunnet og økonomien som følge av dette – nærmere en halv million uten arbeid og store økonomiske og sosiale konsekvenser. Derfor må vi ha debatt om veien videre, også i denne sal. I går hørte vi statsråd Høie si at kritikk av hvordan vi hadde beredskap til å møte pandemien, var å forstå som etterpåklokskap. Han sa videre at spørsmål til hvordan vi møter denne pandemien, valgene vi tar, må avvente granskingskommisjonen som er nedsatt. Jeg er uenig i begge disse påstandene. Ja, det er nedsatt en granskingskommisjon. Den skal jobbe i et år, men det kan ikke lukke debatten om de valgene vi nå tar. Regjeringen tar valg basert på innspill fra folkehelsemyndighetene, det er klokt, men vi vet også at folkehelsemyndighetene har kommet med råd som regjeringen ikke har fulgt. Og regjeringen har tatt sine egne valg. Selvsagt skal vi ha debatt, også politisk debatt. Når det gjelder etterpåklokskap, mener jeg at det faktisk er en god idé å trekke lærdom av hvordan man var forberedt, for vi kommer til å møte pandemier igjen. Dette var en varslet krise. Stortingsmeldingen fra 2013 som oppsummerte svineinfluensaen, sa at en slik pandemi kan vi møte i løpet av de neste ti årene. Vi var dårlig forberedt da krisen traff – med mangel på smittevernutstyr, legemiddelmangel, ikke god nok intensivkapasitet – og valget av slå-ned-strategien var delvis basert på den manglende beredskapen. Spørsmålet til statsråden – mitt første spørsmål – er: Er statsråden enig i at vi var for dårlig forberedt i møtet med denne krisen?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
De valgene som ble tatt i mars, ble jo begrunnet med at fordi intensivkapasiteten – smittevernutstyr, bemanning på intensivavdelingene på sykehusene – var som den var, måtte man ha så inngripende tiltak for å beskytte helsepersonell og syke folk. Det er klart det hadde en konsekvens. Jeg la i 2013 fram en stortingsmelding med en oppsummering av erfaringene med svineinfluensa, der man understreket betydningen av medisinsk-teknisk utstyr, kapasitet og intensivkapasitet. Det er relevant å diskutere dette i dag og ikke vente ett år på en undersøkelseskommisjon, fordi tiltakene vi gjør i dag, har også betydning for hvordan vi møter en pandemi som kan komme i morgen. I dag hører vi fortsatt fra norske kommuner – nå senest fra Arendal – at de har en mangel på smittevernutstyr. Halvparten av dem som har mistet livet i koronaepidemien, er på sykehjem. Det er ute i kommunene dette skjer, og den mangelen er ennå ikke rettet opp. Så jeg vil advare regjeringen mot å si at vi skal vente på kommisjonen for å trekke de konklusjonene, og jeg forventer at dette fortsatt er et arbeid der man trekker lærdommer av hvor svakt vi var forberedt da krisen traff.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
Jeg kritiserer ikke at vi har slått ned smitten. Det var nødvendig i den situasjonen vi var i. Men statsråd Høie sier at vi står midt i krisen. Jeg er enig i at den ikke er over. Han sa før påske at vi har kontroll på smitten, og at vi nå skal ned fra det fjellet vi har klatret opp på. Vi må i denne situasjonen også erkjenne de enorme konsekvensene denne krisen har for samfunnet vårt: over 400 000 ledige, bedrifter som kjemper for overlevelse, barn og unge som betaler en høy pris, og stadig flere som sliter med å betale regningene sine. Da mener jeg det er rimelig at vi har en debatt om den exit-strategien, og hvor vi skal. Folkehelseinstituttet sier at med den strategien vi nå har valgt, i påvente av en vaksine som kan komme om ett til halvannet år, trenger vi debatten om hvordan vi kontrollert åpner opp i tråd med de resultatene vi får. Jeg vil invitere statsråden til å være åpen for den debatten – at den også skjer i Stortinget, ikke bare på pressekonferanser hver ettermiddag, der jo regjeringen egentlig har informasjonsmonopol i form av tilgang på informasjon fra folkehelsemyndighetene. Alle land rundt oss har den debatten, vi må også ha den: Hva er riktig plan videre ut av denne krisen?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
Denne debatten trenger vi. Vi trenger den også for å se landet vårt under ett. Vi har en situasjon nå med en smittekonsentrasjon i hovedstaden, det er det mest alvorlige. Iallfall teorien rundt den strategien vi har valgt, er at når vi får kontroll med smitten, setter vi inn økt testing, økt sporing, og vi tar aksjon der hvor det er smitte. Jeg tror vi også trenger en debatt om hvordan Norge ser annerledes ut andre steder enn her i Oslo. Vi har regioner, byer og kommuner som har nær null smitte. Jeg mener det er maktpåliggende å komme i gang med å få barn tilbake på skolen, ikke bare de yngste, og få normale samfunnsfunksjoner i gang – selvfølgelig kontrollert. Men jeg tror det er utrolig viktig for oppslutningen om tiltakene at det fortsatt skjer med en åpen debatt, og jeg vil oppfordre statsråden til ikke å si at det er etterpåklokskap når man trekker slutninger av hva som har skjedd tidligere, og ikke se på det som en underminering av regjeringen når det også stilles kritiske spørsmål til de valgene man tar. Det trenger vi i demokratiet, og det trenger vi for oppslutningen om de tiltakene vi skal ha.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
Jeg mener det er for tidlig å trekke den konklusjonen, og det er nettopp derfor vi har nedsatt en undersøkelseskommisjon som skal kunne gi oss bedre svar på det spørsmålet, for jeg er helt enig med representanten Gahr Støre i at denne debatten skal vi ha. Jeg vil likevel si at når man trekker konklusjoner før man har fått evalueringen, slik Arbeiderpartiet åpenbart ønsker å gjøre, mener jeg det vil være konklusjoner som trekkes på et for tynt grunnlag. Så er det helt riktig at jeg betegner noe av det som var Arbeiderpartiets kritikk i går på NRK, som etterpåklokskap, for jeg oppfatter at Arbeiderpartiet i går mente at vi kunne hatt en annen strategi som handlet nettopp om at vi kunne hatt et smittetall på over 1 hvis vi hadde hatt en annen beredskap når det gjelder intensivplasser. Det mener jeg er feil, rett og slett fordi det ville ha innebåret at svært mange mennesker i dette landet, bl.a. de som er i risikogruppen, enten hadde måttet isolere seg totalt eller blitt utsatt for betydelig risiko for smitte, og mange av dem hadde ikke hatt glede av de ekstra intensivplassene – de hadde blitt alvorlig syke og dødd uten å kunne ta i bruk de plassene. Dessuten ville også de ansatte i helsetjenesten med en slik strategi vært utsatt for smitte, slik at den kapasiteten veldig fort kunne blitt en kapasitet på papiret og ikke en reell kapasitet. Så opplevde jeg i Politisk kvarter i dag at Arbeiderpartiet ikke mente det de sa i går – og det er jeg glad for.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
Jeg må bare gjenta: Jeg er helt enig med representanten Gahr Støre i at denne diskusjonen skal vi ha, og vi skal selvfølgelig ikke vente et år med å ta den. Jeg vil allikevel si at dette ikke nødvendigvis er riktig tidspunkt å trekke bastante konklusjoner på, når vi jo skal ha en evaluering – ikke minst fordi vi nå faktisk står midt i krisen. Mange av dem vi skal evaluere, inkludert meg selv, er faktisk nå mest opptatt av å håndtere krisen. Det er viktig at en ikke nå skaper et inntrykk av at vi er over krisen, og at vi nå kan bruke mye tid på å evaluere det arbeidet som ble gjort før, blant oss som nå håndterer denne situasjonen. Det viktigste vi gjør nå, er faktisk å håndtere situasjonen. Igjen: Jeg er uenig i en vurdering som sier at hvis vi hadde hatt en betydelig høyere intensivkapasitet, kunne vi ha latt være å ha en strategi som handler om å slå ned smittespredningen. Det ville ha hatt ganske store konsekvenser for store grupper i samfunnet vårt.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
Det som er riktig plan videre, er at vi holder fast på en strategi om å ha smittetallet under 1, at vi har kontroll på smittespredningen, og at vi – hvis vi lykkes med det, og det ser det ut som vi gjør – gradvis kan åpne opp samfunnet igjen. Da prioriterer vi å åpne opp det som er viktigst: det som gjelder barn og unge, og det som gjelder arbeidsplassene våre. Så må vi åpne opp gradvis og kontrollert, og det betyr at det må gå om lag 14 dager fra hver gang vi gjør en endring, til vi gjør den neste endringen – fordi vi er nødt til å se effekten av de endringene vi gjør. Vi kombinerer det med en innføring av en omfattende test, sporing og isolering av dem som er smittet, og når vi har lyktes med det, kan vi sannsynligvis åpne opp enda mer. Det betyr at de mest inngripende tiltakene kan vi lette på, men de generelle tiltakene – som å vaske hendene, som gode hygieneregler – må vi kunne holde på lenge. Denne strategien er vi helt åpne om, og den er vi helt åpne for å diskutere. Jeg svarer gjerne på alle spørsmål knyttet til denne strategien, og jeg møter også jevnlig i Stortingets koronautvalg for å redegjøre for det arbeidet som vi gjør. Jeg skal møte der senere i dag.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
Jeg er helt enig, vi skal ha diskusjon, vi skal ha debatt, og vi skal ha kritikk. Men kritikk må også tåle å bli svart tilbake på, for det blir ingen debatt hvis man ikke faktisk også svarer på ganske grove angrep, som det som kom i går. Det valgte jeg å svare på, det er også en del av en åpen debatt. Vi har valgt hele veien å være åpne på disse avveiningene, og åpne på det som alltid er usikkerheten i en sånn situasjon, for det er alltid usikkerhet. Og når vi tar beslutninger i denne situasjonen, må vi ta beslutningene mest mulig på det kunnskapsgrunnlaget som er på det tidspunktet vi tar beslutningen. Det betyr at det i etterkant kan vise seg at vi får kunnskap som sier at f.eks. noen av de inngripende tiltakene vi innførte 12. mars, strengt tatt ikke var nødvendige. Det er nyttig kunnskap til neste gang, men det kan ikke brukes som en kritikk av at tiltak ble gjennomført på det tidspunktet de ble gjennomført, fordi vi da måtte ta en beslutning på det kunnskapsgrunnlaget vi hadde da, og ikke et kunnskapsgrunnlag som vi eventuelt hadde en måned etterpå.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
Dette er en utrolig viktig diskusjon, og jeg må bare gjenta: Jeg har ingenting imot diskusjon, men representanten må også tåle at når man inviterer til diskusjon, så får man svar tilbake. Angrepet i går handlet ikke om veien videre, det handlet om det som var gjort 12. mars. Men når man skal diskutere veien videre, må man helt klart ha en åpen og god diskusjon om det også, og det har vi. Jeg opplever egentlig at det er bred tilslutning til både strategien og planen til regjeringen. Jeg oppfatter heller ikke at noen har levert en alternativ strategi som er godt begrunnet. Men hvis man kommer opp med det, deltar jeg gjerne i en diskusjon om det. Alle de tiltakene vi innfører med tanke på smittevern, har også negative konsekvenser. Det er nettopp de avveiningene vi gjør hver gang vi diskuterer hvilke tiltak vi skal lette på. Derfor har vi sagt at vi prioriterer barn og unge og arbeidsplasser først, for det er de tiltakene som har de mest negative konsekvensene for samfunnet vårt.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
Begge disse problemstillingene er veldig viktige, og jeg mener at når vi nå gradvis skal åpne opp, må vi ha en diskusjon om i hvor stor grad vi skal åpne opp for lokale tilpasninger. Da vi skulle ta det første steget når det gjelder skoler og barnehager, tror jeg det var klokt at vi gjorde det sammen. Det var stor usikkerhet blant lærerne, barna og foreldrene. Hvis vi da hadde hatt veldig ulike løsninger fra skole til skole i landet vårt, tror jeg vi hadde forsterket den usikkerheten, og mange hadde blitt utrygge på om det var riktig å sende barna sine tilbake. Når vi nå alle sammen gjennom erfaring sannsynligvis har fått litt mer trygghet, kan det godt tenkes at vi også skal ha litt mer lokal variasjon. Det er noe av det vi kommer tilbake til. Men vi må også lytte til det som Utdanningsforbundet sa i går, nemlig at de oppfattet at det er en styrke for lærerne, for dem som jobber i skolen, at det blir gjort nasjonalt – at det også skaper trygghet blant dem. Så de innvendingene, motforestillingene, vi har med hensyn til stor lokal variasjon, må vi også ta med oss i den diskusjonen. Det oppfatter jeg at også Arbeiderpartiet åpner for.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
Det er jeg helt enig i, og derfor ble det også gitt et oppdrag til helseregionene om å planlegge for å forberede en intensivkapasitet på opp mot 1 200 plasser, som også er toppen i scenarioet fra Folkehelseinstituttet som vi la til grunn for den planleggingen. Det har de levert på, og det viser at de i en kort periode, én til tre uker, kan ha en sånn samlet kapasitet i Norge. Det vil være en intensivkapasitet som ikke tilsvarer det som vi i dag i Norge forventer av kvalitet og innhold i en intensivplass. Dette vil være, som representanten er inne på, en nødsituasjon, en nødløsning. Min holdning til det er at det er viktigere og riktigere å planlegge for en nødsituasjon enn å havne i en nødsituasjon uten en plan. Det er også sånn at styrken ved den norske helsetjenesten har kommet til syne gjennom dette arbeidet, fordi vi har mulighet til en kraftig oppskalering av intensivkapasiteten i Norge på relativt kort tid som følge av den samlede kapasiteten i helsetjenesten. Og så kan det når vi kommer ut av dette, godt tenkes at vi mener vi på det jevne bør ha en høyere intensivkapasitet enn vi har hatt de ti siste årene.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
Dette er én av mange viktige virksomheter som fortsatt er stengt, og som selvfølgelig har negativ betydning for elevene og også skaper usikkerhet om viktige arbeidsplasser. Det er også en del av de tiltakene som nå blir vurdert opp mot neste runde med endringer. Så må vi gjøre en avveining og en prioritering av hvilke tiltak vi letter på neste gang, og eventuelt hvem som kommer med i runden etterpå. Det arbeidet er vi ikke ferdig med ennå, men dette står selvfølgelig på min liste over ting vi nå vurderer å åpne for.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
Det korte svaret på det er ja. Helsedirektoratet fikk henvendelser fra noen av kommunene som var bekymret for den ekstrabelastningen det er å være med i dette forsøket i en slik situasjon, og også kompleksiteten knyttet til noen av rapporteringsrutinene. Da var det et møte som resulterte i at en nok hadde en idé om å stoppe forsøket helt i en periode. Det syntes jeg i utgangspunktet ikke var noen særlig god idé, men at det heller burde jobbes for å finne gode tilpasninger. Jeg hadde i den forbindelse en del direkte kontakt med noen av ordførerne i de kommunene. Resultatet ble at en hadde et nytt møte, der en jobbet og ble enige om noen felles tilpasninger i ordningen. Så skal Helsedirektoratet på bakgrunn av det komme tilbake til meg med noen anbefalinger basert på den jobben de gjør sammen med kommunene. Mitt inntrykk etter jevnlig kontakt med ordførerne som er berørt av dette, er at de på denne måten opplever dialogen med direktoratet som god. Jeg er helt enig i det som representanten tar opp, at det er viktig å ta vare på dette videre.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
Jeg opplever at representanten trekker noen konklusjoner som jeg mener det ikke er grunnlag for. Den diskusjonen vil vi få. Det vil helt sikkert være punkter også etter denne pandemien som vil si at dette kunne vi ha vært bedre forberedt på, dette kunne vi ha gjort annerledes. Det vil det garantert være. Etter den forrige pandemien overtok jeg en evaluering som hadde 18 forbedringspunkter, som jeg gjennomførte og fulgte opp. Det vil være forbedringer også etter denne pandemien. Jeg er helt uenig i en beskrivelse av at vi ikke hadde beredskap på dette området. Bare i 2019 innførte vi en nasjonal beredskapsplan mot utbredelsen av alvorlige smittsomme sykdommer, vi reviderte smittvernloven for bl.a. å sikre rollefordelingen i en situasjon som den vi er i nå, og vi etablerte beredskapsutvalget mot biologiske hendelser, som har vært helt avgjørende for den koordinerte innsatsen på dette området. Jeg kunne ha forlenget denne listen betydelig over alt som var gjort som forberedelse på denne situasjonen.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
For det første må jeg si at når representanten hevder det ikke er noe selvkritikk i det jeg sier, understreket jeg hele veien at det kommer til å være punkter som sier at vi kunne ha gjort ting annerledes. Jeg vet ikke noen annen måte å si det på enn det. Jeg tror det er det vi alle sammen må erkjenne. Vi har hatt stor oppmerksomhet om de eldre og sårbare hele veien i denne situasjonen. Mange av tiltakene og ikke minst valget av strategi som vi har gjort, handler nettopp om å beskytte disse. Det er en av årsakene til at jeg mener det var så viktig å velge en strategi som handler om å få ned smittespredningen. Det var nettopp for å beskytte de eldre og sårbare i samfunnet vårt. Vi ser at i land som ikke har lyktes med det, er det de som først og fremst har blitt rammet. Det er noen av de tiltakene som er innført, bl.a. på sykehjemmene og for å beskytte dem, som også har mange negative sider. Derfor har jeg gitt Helsedirektoratet i oppdrag å se på på hvilken måte vi kan justere disse anbefalingene, sånn at vi fortsatt ivaretar smittehensynet, men samtidig får muligheten for mer sosial kontakt, ikke minst med pårørende.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
Det er ikke riktig at vi ikke tar i bruk kapasiteten hos private – tvert imot. Det er inngått mange avtaler med private nettopp ut fra den type tenkning, bl.a. med Martina Hansens Hospital, som jo stengte sin ordinære virksomhet og har blitt brukt som et sykehus av den offentlige helsetjenesten for å avlaste situasjonen. Så vet jeg at det hele veien også har vært god dialog med LHL-sykehuset om tilsvarende. Men det er det enkelte sykehus og helseforetak som hele veien må vurdere hva som er det faktiske behovet, og det er klart at situasjonen noen uker før påske så annerledes ut enn slik den så ut gjennom påsken. Dette handler jo også om å vurdere hva som er det faktiske behovet. LHL-sykehuset et av de sykehusene vi har avtaler med, og jeg forventer at Ahus og Helse Sør-Øst fortsatt har en god dialog med disse. Nå skal vi tilbake til en situasjon der aktiviteten i sykehusene skal bli mer normal, og da er mitt oppdrag at en også skal bruke de private, bl.a. til å ta igjen noe av det etterslepet som har kommet som følge av den lavere aktiviteten som var i sykehusene våre spesielt før og gjennom påsken.
Bent Høie (Høyre), 2020-04-29:
Nå er ikke jeg direkte i den type forhandlinger, men mitt oppdrag er at en også skal bruke ledig kapasitet hos private, nettopp med det formålet som representanten her tar opp, å ta igjen noe av det etterslepet som er. Så må vi også være klar over at dette kommer til å være en vedvarende utfordring, for de store offentlige sykehusene våre er nødt til å opprettholde en beredskap for en situasjon der vi eventuelt får en økning i smittespredningen og flere syke. Det betyr at selv om de nå skal tilbake til mer normal aktivitet, vil de ikke ha mulighet til å gå tilbake til helt normal aktivitet. I en slik situasjon vil det å bruke ledig kapasitet være et godt tiltak for å sikre at de pasientene som kan få hjelp og behandling der, kan få hjelp og behandling der. Det er en tenkning som jeg er helt enig med representanten i.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
Å spørre en regjering om veien videre etter at landet har vært stengt ned i sju uker, er ikke grove angrep. Det er Stortingets rett og plikt. Det må vi legge til grunn for veien videre. Alle land diskuterer nå hvordan de skal opprette et snev av normalitet i en situasjon der det vil være smitte i samfunnet i opptil halvannet år framover. Den sykdommen som følger av tiltakene, veies ikke og måles ikke. Alle som var alvorlig syke og kronisk syke før koronaen, de er det fortsatt. Derfor er mitt spørsmål til helseministeren: Helsemyndighetene har sagt at vi må vite mer om hvilke tiltak som ikke kan begrunnes godt nok med smittevern, men som gjør stor skade på vårt samfunn. Kan statsråden avklare om det er smitteverntiltak som vi nå lever med, som gjør større skade enn nytte?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
Denne krisen har hatt ulike faser. I den første fasen avventet man, og så innførte man veldig inngripende tiltak. Nå sier regjeringen selv at vi skal lette på tiltakene. Man har satt i gang sporingsaktivitet som skal avlaste de mer inngripende tiltakene med mer målrettede tiltak. Jeg mener det er helt legitimt å by opp til en diskusjon om veien videre, og jeg synes det er bra at statsråden avfeide den retoriske inngangen han hadde, i svaret på det første spørsmålet. Det vi er opptatt av, er hvordan regjeringens plan er for den tiden vi står foran. Vi mener det er viktig å åpne for lokale tilpasninger. Vi mener også det er viktig at man begynner å se på rehabiliteringen av de pasientene som har fått tøff koronabehandling som følge av at de har blitt intensivpasienter. Og vi lurer på hvor høy terskelen vil være for å stenge ned i framtiden.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
En annen ting som er viktig i fortsettelsen, er intensivkapasiteten. Ifølge europeiske sammenligninger er Norge sårbart med sin intensivkapasitet. Vi ligger litt lavere enn land vi sammenligner oss med. Her avhenger mye av kapasiteten på tilgang til kompetent personell. Siste gang statsråd Høie var i Stortinget, anslo han en kapasitet på oppimot 1 400 intensivplasser. Det er viktig at man jobber med å bygge ut dette parallelt med at man åpner videre, og sånn at man kan legge til rette for disse lokale tiltakene og vurderingene, som jeg nå oppfatter at statsråden åpner for og er enig med Arbeiderpartiet i. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvor stor grad av nødløsninger ser man for seg at man bør støtte seg på, og hva er egentlig planen for økt intensivkapasitet i det kommende året? Det er ganske viktig.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-04-29:
Vi er i ferd med gradvis og forsiktig å åpne opp igjen, og det er bra. Men mange tusen unge mennesker står nå i kø både for å få kjøretimer og for å få oppkjøring hos Statens vegvesen. Mange kjøreskoler er i ferd med å få store økonomiske problemer og risikerer å gå konkurs. Det er en kjempeutfordring for dem. Så har vi sett at Samferdselsdepartementet er positive til å finne løsninger, men at det henger på helsemyndighetene og Helsedirektoratet når det gjelder avklaring av hva man kan, osv. – veileder osv. Kan statsråden si noe om hva han ser for seg av perspektiver – om man raskt kan få dette på plass, slik at alle de unge menneskene som nå går og venter på å få ta førerkort, faktisk kan få kjøre opp og få førerkortet sitt?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-04-29:
Vi har fått en del bekymringsmeldinger fra noen av de kommunene som driver innenfor SIO-prosjektene, eller statlig finansiert eldreomsorg, som man ofte definerer det som. Blant andre Stjørdal kommune har tatt kontakt og er litt bekymret fordi man har frosset finansieringen som ligger i SIO-prosjektet. Det er en kjempeutfordring for kommunen. Man har selvfølgelig ikke tatt høyde for at man skulle få en pandemi, som man står midt oppe i nå, og det betyr at man må ha en økt beredskap. Noe av hensikten med SIO-prosjektet er at man får penger ut fra pasientenes behov og de tjenestene man leverer, men nå må man også ha en beredskap på toppen. Det skaper store bekymringer for disse kommunene. Da har jeg lyst til å utfordre statsråden på om han kan si om man vil sikre at de skal kunne fortsette med prosjektet og være godt rustet for det, men om man også ser på tiltak for å ivareta den økonomiske utfordringen som disse kommunene står midt oppe i nå.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-04-29:
Noreg stod med ein elendig beredskap da pandemien kom, trass i at regjeringa visste at pandemi var den mest sannsynlege krisa som kunne ramma oss. Regjeringas helsepolitikk er uttrykt gjennom slagordet «pasientens helseteneste», og denne vart avkledd i møtet med smittsam sjukdom. Fritt behandlingsval var jo det første regjeringa sjølv valde å avvikla. Det er forståeleg, for pasientens helseteneste er tilpassa privatisering og «just-in-time»-tenkinga – det motsette av det ein treng for å sikra helseberedskap. Helsevesenet vårt skal gi tryggleik, og da må vi prioritera det offentlege helsevesenet, intensivkapasitet og sengeplassar. Vi må sikra rekruttering gjennom faste stillingar for helsepersonell, og vi må sørgja for nasjonal produksjon og beredskapslager av smittevernutstyr og av viktige legemiddel og testutstyr. Vil statsråden ta sjølvkritikk på vegner av regjeringa for denne beredskapssvikten?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-04-29:
Ingen sjølvkritikk, altså – det er ganske besynderleg. Vi veit at koronapandemien har ramma eldre menneske veldig hardt. Fleirtalet av dødsfalla skjer på sjukeheimar i kommunane, og fleire stiller no spørsmål om korleis eldre i kommunane vert varetatt under pandemien. For eksempel er det stor mangel på smittevernutstyr, varierande kvalitet på smittevernarbeidet, varierande kvalitet på lindrande behandling og usikkerheit om tilgang til intensivbehandling for eldre. Det er òg stor bekymring for praktiseringa av eit strengt besøksforbod, som rammar alle eldre på sjukeheimar spesielt hardt. Vi veit at ein bur der i to år i gjennomsnitt, og ein slå-ned-strategi vil kunna føra til tiltak opp mot to år, til vi får ein vaksine. Spørsmålet er om helseministeren no vil flytta fokuset til kommunehelsetenesta. Kva er planen hans for å gi skrøpelege eldre under pandemien både tryggleik for smitte, forsvarleg behandling og ikkje minst moglegheit for eit verdig liv?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2020-04-29:
Mitt spørsmål går til kulturministeren. De store familieparkene i Norge er på denne tiden vanligvis i ferd med å gjøre seg klare for den store sommersesongen. Om sommeren fylles parkene med glade barn, familier som er klare for fine opplevelser og ikke minst av å skape minner. Familieparkene er for mange kanskje høydepunktet i sommerhalvåret, og kanskje spesielt akkurat i sommerferien. For mange lokalsamfunn er parkene viktige økonomiske drivere. De ansetter mange ungdommer i sommerjobb, de trekker turister til de øvrige lokale handelsstedene og reiseliv. Flere store aktører har nå gått sammen og jobber hardt for å finne måter å redusere smittefaren på. Sammen med Folkehelseinstituttet jobbes det med å finne ut hvilke deler som kan gjennomføres forsvarlig, og hvilke aktiviteter som eventuelt må gjøres på andre måter eller eventuelt avlyses. Alle der ute venter nå på en snarlig avklaring for å kunne sette i gang. Mitt spørsmål er derfor om statsråden kan forventes å gi noen føringer for hvordan familieparkene eventuelt kan gjennomføre sommersesongen.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2020-04-29:
For å gjøre det litt nærmere for ministeren: Jeg blir kontaktet av veldig mange barnefamilier som har lyst til å planlegge ferien. De er oppfordret til å planlegge ferien sin i Norge, og de ønsker en avklaring av dette. De har lyst til å reise til Bø Sommarland, Kongeparken, Tusenfryd, Hunderfossen, Atlanterhavsparken og x antall andre steder. Det som er litt merkelig, er at Akvariet i Bergen har klart å åpne igjen. Dyreparken er et ypperlig eksempel på en park som klarer å holde åpent også under restriksjoner. Kunne ikke ministeren latt seg inspirere av dem som klarer å holde åpent, f.eks. Dyreparken i Kristiansand? Når tror han at han kan gi familiene en forutsigbarhet, slik at de kan planlegge sommerferien sin?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2020-04-29:
Det er litt vanskelig å få svar her, så jeg tar et annet spørsmål. Vi har de reisende fornøyelsesparkene som når oss folk flest, kan man si, både i by og land. Det er tivoli og sirkus. Jeg har hatt en del dialog med dem, for de er særs bekymret for den situasjonen som de nå står i. Det var nå tivoliene og sirkusene skulle vært ute og møtt familiene, vært ute på markeder, festivaler o.l. De er nå dypt bekymret for den krisen som de er i, da de i liten eller ingen grad nyter godt av dagens krisepakker. Jeg lurer på: Vil statsråden ta noe initiativ for å hjelpe tivoli- og sirkusnæringen?
Abid Raja (Venstre), 2020-04-29:
Takk for spørsmålet. Jeg er også veldig glad i sommerparkene. Jeg har tre barn, og det er klart at vi svært gjerne vil oppsøke veldig mange av sommerparkene rundt om i hele landet. Slik sett deler jeg bekymringen til representanten som stiller spørsmålet. Vi må ha et litt større perspektiv på dette. Den 12. mars innførte regjeringen de strengeste tiltakene i fredstid. Liv og helse har stått i første rekke, og det har vært viktig å få kontroll over pandemien. Nå har helsemyndighetene og vi i regjeringen kommunisert at nå har vi lyktes med å få kontroll over pandemien. Det viktige nå er at vi klarer å bevare denne kontrollen. Det skal vi fortsette å gjøre – når statsråd Høie nå på tidligere spørsmål svarte at vi gradvis skal gjenåpne Norge. Når vi gjenåpner gradvis, må vi gjøre det hensyntatt nettopp smittevernet. Det skal vi gjøre sammen, over tid og, slik statsråd Høie var inne på, annenhver uke. De viktigste tingene har vært barnehage, barneskole, arbeidsplassene – å ivareta det. Jeg er selvfølgelig opptatt av bredden i kulturlivet, frivilligheten og idretten. Nå har vi, basert på de føringene som helsemyndighetene har gitt oss, gitt en del anvisninger på hvordan dette kan skje. Det første forbudet gjaldt ut april, så forlenget vi dette forbudet mot store arrangementer fram til 15. juni, og deretter, basert på de sterke faglige anbefalingene vi fikk fra Helsedirektoratet og Folkehelseinstituttet, har vi forlenget forbudet mot store arrangementer som samler mer enn 500, fram til 1. september. Beslutningen hva gjelder arrangementer under 500, ligger an til å bli tatt nå på torsdag – uten at jeg kan garantere det, men det er det som er planen. Helsemyndighetene legger stor integritet i å gi oss de beste faglige vurderingene når det gjelder dette. De har sagt at de kommer med oppdaterte faglige vurderinger om dette på torsdag. Vi i regjeringen tar da sikte på å ta stilling til de spørsmålene, og herunder vil også fornøyelsesparkene kunne være en del av det.
Abid Raja (Venstre), 2020-04-29:
Jeg skal forsikre både presidenten og spørreren om at jeg lar meg engasjere av dette. Jeg ønsker veldig gjerne at alle familiene i Norge skal få en fantastisk flott sommerferie, og at man får gode opplevelser for store og små, både nå og selvfølgelig også i sommer. Så må vi gjøre alt det vi gjør, innenfor smittevernhensynene. Nå har vi f.eks. et veldig stort arrangement som kommer, 17. mai. Rundt om i landet skal alle ut og feire Grunnloven, fred, at vi har vært fri fra okkupasjon nå i 75 år. Alt dette må skje innenfor smittevernhensyn, for vi kan ikke risikere at på den andre siden av dette blir det hundrevis, om ikke tusentalls, smittede. Det at f.eks. Akvariet i Bergen har klart å åpne, legger jeg til grunn er innenfor de smittevernhensyn som gjelder, at de praktiserer fem–to–en-regelen foreløpig, og at man gjør det i grupper på fem. Jeg tror bransjen går foran og tar ansvar. Det gjorde frisørene med å få på plass en standard. Min oppfordring til veldig mange vil være å lage ulike bransjemåter å åpne opp på, men det må gjøres innenfor gjeldende smittevernhensyn.