Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2014-04-08:
Det er bra at det er en samlet næringskomité som nå slutter opp om behovet for jordvernstrategi. Hvorfor er det så farlig å ta av den dyrkbare jorda? Jo, for Norge er blant de landene i verden som har minst matjord per innbygger, og dyrkbart areal utgjør under 3 pst. av landets totale areal. Likevel er over 1 million dekar omdisponert til andre formål de siste 50 årene. Det viser at det er helt nødvendig med et sterkt jordvern. For skal vi ha en matproduksjon som kan opprettholdes for selvforsyningsgraden, og nå målet vårt om å øke matproduksjonen, trenger vi den dyrkbare marka vi har tilgjengelig her i landet. Vi trenger fokus på at det er ulike typer jord innenfor dyrket mark. Spesielt viktig er det å ivareta den dyrkbare marka som har en sånn kvalitet at den kan brukes til å produsere korn. De beste beslutningene gjøres ved å ha et kunnskapsbasert beslutningsgrunnlag for å legge den planen. Norsk institutt for skog og landskaps nye kart med oversikt over den dyrkbare jorda kan være et godt verktøy å bruke når vi skal stake ut kursen framover. Vår regjering, altså Stoltenberg-regjeringen, tok viktige grep for å styrke jordvernet. Utviklingen etter 2005 viser at omdisponeringen av dyrket jord har vært på et betydelig lavere nivå sammenliknet med tiårsperioden før det. I 2012 ble det ifølge KOSTRA-tallene fra SSB omdisponert 6 567 dekar dyrket jord til andre formål enn landbruk. Det er den lavest registrerte omdisponeringen av dyrket jord siden registreringen startet i 1976. Vi var i ferd med å nå målene vi tidligere hadde satt oss, om å begrense omdisponeringen av dyrket jord til under 6 000 dekar per mål. For å stramme inn på omdisponeringen ble det i forrige periode sendt ut brev til kommuner, fylkeskommuner og fylkesmenn, der vektleggingen av et sterkt jordvern ble presisert. Fylkesmannen har fått innsigelsesmyndighet etter avviklingen av fylkeslandbruksstyret. Vi mener også at det er svært viktig at jordvernet er vektlagt i nasjonale forventninger til kommuner og fylker. Derfor ble det i den nye plan- og bygningsloven innført flere virkemidler for å styrke jordvernet. I NTP i 2009 ble det hensyntatte jordvern faktisk inkludert for første gang. Disse tiltakene har virket, men det er fortsatt nødvendig med et sterkere jordvern med klare mål om nye tiltak. Til tross for nedgang i tallene er nivået på omdisponeringen av den beste jorda fortsatt for høy. Arbeiderpartiet mener det er viktig med lokale og regionale initiativ, kreativitet og engasjement som fremmer en ønsket utvikling. Det må legges til rette for at virkemidler kan brukes i ulike distrikt og byområder. I Arbeiderpartiet har vi snakket om behovet for å få på plass en nasjonal jordvernstrategi. En slik strategi bør stimulere lokale myndigheter til å øke sin bevissthet rundt arealbruken. Her må vi kunne se om det kan brukes gulrøtter og andre positive incitament, men det er også viktig at strategien skal ha klare nasjonale fastsatte mål. Komiteen er enig om at det må jobbes fram sterkere og klarere virkemidler i lovverket og en lovfestet hjemmel for vern av dyrket jord. Det bør også ses på en operativ ordning rundt nydyrking for framtiden. Videre er både jordflytting, jorderstatningsfond, vernet hjemmel i jordloven og omdisponering av matjord viktige tema som hele komiteen stiller seg bak, og som vi mener må inn i strategien. Arbeiderpartiet ser fram til at mat- og landbruksministeren kommer tilbake til Stortinget og legger fram sitt forslag til en nasjonal strategi så fort det er mulig, og vi er glad for det felles vedtaket som er fattet i saken.