trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jon Gunnes (Venstre), 2019-12-11:
Det er jo slik at vi skal forhandle om dette, og nullvekstmålet ligger selvfølgelig innenfor den parameteren i dag med antall biler. Så skal man i tillegg ta med noen andre parametere å måle det opp mot, og vi får se hva disse forhandlingene bringer når det gjelder hvordan det skal utformes. Men jeg tror det er fornuftig å se dette i en helhet, for bilen er til skade, selvfølgelig antallet, men også i forhold til andre utfordringer.
Jon Gunnes (Venstre), 2019-12-11:
Man må huske på at de pengene som nå tilbys disse fire byene, er det – som jeg har forstått det – vel egentlig bare Trondheim som har takket ja til ennå. Senterpartiet er med og styrer den byen. Det er sånn at av de pengene skal halvparten gå til det formålet innenfor kollektivsatsing som de ønsker lokalt. Vi har veldig tro på lokal styring og lokal medbestemmelse i dette. Så skal det også være en reduksjon av bompengeinnkrevingen i forhold til det totale antallet bilister. Hvordan de da vil utforme innkrevingen i forhold til totalmengden, får være opp til lokale myndigheter å avgjøre.
Jon Gunnes (Venstre), 2019-12-11:
Venstre står bak den vedtatte NTP-en som gjelder nå. Der står det tre fjordstrekninger omtalt på E39 mellom Kristiansand og Trondheim. Det er Rogfast, som allerede er påbegynt. Den sluttfører vi. Det er Hordfast, som er i andre periode, og det er Møreaksen. De prosjektene står Venstre bak. Så er det de fire neste prosjektene, som selvfølgelig ikke har fått noen bevilgning. De er under planlegging, men der ser Venstre helt klart at det går an å tenke nytt når det gjelder autonome ferjer med raskere overganger og andre løsninger. Men det skal være helt klart at Venstres førsteprioritet er gul midtstripe, tunnelsikkerhet og rassikring av E39 mellom Trondheim og Kristiansand.
Jon Gunnes (Venstre), 2019-12-11:
For 40 år siden ble jeg ansatt som kraftverksingeniør i Statkraft. Jeg drev med produksjonsplanlegging for kraftverk og hadde med utenlandsforbindelsene å gjøre – solgte kraft til Sverige og Danmark den gangen. Man kan høre at dette er litt «ingeniøraktig» og avhengig av data. Vi fikk teleks, og én gang i døgnet kom det inn data. Så kom faxen. Så ble det oppringt samband, med bedre og bedre dataoverføring, satellitt og fiber. I dag er det sanntid som gjelder i den bransjen og i mange andre bransjer. Jeg skjønner at man gjør en mye bedre jobb i dag enn det jeg var med på den gangen jeg begynte, for man har tilgang på veldig oppdatert data, kanskje også i sanntid. Sanntidsperspektivet gjelder også for bil og transport. Jeg håper nesten at jeg har kjøpt min siste bil. Jeg liker å kjøre bil, men jeg liker best å reise. Jeg liker å sitte på, kanskje i en autonom bil eller buss, på en slik måte at de kan komme hjem til meg og hente meg, fordi de vet hvor de skal hen, og ikke minst at de er tilgjengelig til enhver tid. Det tror jeg blir framtiden. Da er vi avhengig av, som statsråd Astrup sa i et tidligere innlegg, at vi nå begynner å bygge ut 5G. Det må være en 5G-løsning i sanntid for at dette sikkerhetsmessig skal være godt nok til at vi kan slippe dem ut i den vanlige trafikken. Jeg håper virkelig at det lar seg gjøre. Når det gjelder målet, som også statsråden nevnte i dag, om at vi skal nå 90 pst. med 100 Mbit/s i overføringshastighet når det gjelder fiber og mobiltelefon allerede neste år, er mitt spørsmål til statsråden, og nå må du ikke gå, statsråd, for nå må du høre: Bør vi ikke allerede nå sette oss nye mål – 95 pst. i 2023, kanskje 100 pst. noen få år etterpå? Vi trodde at det var hårete mål i 2016, men vi når dem. Nå må vi sette nye mål, for hele landet fortjener god datakraft for å kunne håndtere sin portefølje og ikke minst for å kunne bli enda mer konkurransedyktig.
Jon Gunnes (Venstre), 2019-12-11:
Debatten i dag startet ganske bra, synes jeg, med tanke på at vi snakket veldig mye om klimautfordringene. Nesten alle partiene nevnte det i sitt hovedinnlegg. De to siste timene er det vel ikke en eneste representant som har nevnt det. Nå krangler vi mest om bompenger eller ikke, og om vi faktisk flår bilistene, som Stein Erik Lauvås sa i sitt innlegg. Venstre skal balansere dette. Vi er med i regjering, vi også. Det er derfor vi fortsatt har prinsippet om at forurenser skal betale. Det gjelder flypassasjeravgift, det gjelder bompengeinnkreving, og det gjelder flere CO 2 -avgiftsordninger. Det vi burde vært mer opptatt av i dag, er hvordan vi skal løse klimautfordringene, for innen transport har vi noen lavthengende frukter.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Representanten Sverre Myrli mente regjeringen ikke hadde visjoner. Nei vel. Da selskapet Nye veier ble opprettet, var Arbeiderpartiet imot. Det var ifølge den samme Sverre Myrli å skape et nytt veivesen og et nytt byråkrati. Selskapet Nye veier har varslet at man på de ti årene som gjenstår, sparer om lag 28 mrd. kr kontra hva det skulle kostet opprinnelig, og man nærmest halverer byggetiden på prosjektene, med 530 km motorvei. Da blir spørsmålet: Når det gjelder de partiene Arbeiderpartiet ser for seg å samarbeide med i en mulig framtidig regjering, er Senterpartiet delvis imot Nye veier, de kutter hvert år, SV er imot og MGD er imot. Hva er visjonene til Arbeiderpartiet? Og hvor mye skal det egentlig koste i framtiden å bygge vei, mener Arbeiderpartiet?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Fremskrittspartiet har alltid vært opptatt av samferdsel og infrastruktur og skulle gjerne brukt mye mer penger på alle områder innenfor samferdsel, men vi er fornøyd med det vi har gjort så langt. Vi er fornøyd med at de samme regionene som har sittet med dette, også får ansvaret og kompetansen. Så ja – det er vi fornøyd med.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Når jeg ser fylkeskommunenes budsjetter og hva de bruker penger på i diverse fylkeskommuner, tror jeg absolutt de har penger hvis de prioriterer riktig, og det viktigste først. Jeg ser en ganske storslått bruk av penger rundt i hele Fylkes-Norge, så jeg er sikker på at når de får så store og viktige oppgaver, vil de prioritere det bedre framover.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Jeg er veldig glad for at representanten Mossleth spør om vi er fornøyd med overførselen av fiskerihavnene og finansieringen, for det minner meg om et spørsmål. Det er merkelig at det kommer fra et parti som hadde egen samferdselsminister, som overførte 17 000 km riksvei 1. januar 2010, uten at det kom penger. Fiskerihavnene har fått overført ressurser, og man har pekt på knutepunkthavner, som også er viktig. Jeg er helt sikker på at fylkeskommunene – med støtte fra Kystverket – skal klare dette godt i framtiden.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Fremskrittspartiet er primært for at vi burde finansiert direkte – det er helt korrekt – og prioritert helt annerledes. Hvis Fremskrittspartiet hadde sittet i regjering alene og hatt flertall i Stortinget, hadde vi helt klart gjort det. Jeg er glad for at vi bygger så mye mer vei og årlig krever inn om lag de samme bompengene som man gjorde under regjeringstiden til Arne Nævras parti. Nå bevilger vi mye mer i statlige midler, og vi bygger mer vei – mer trygg og sikker vei. Jeg er helt sikker på at landets bilister og alle landets familier er fornøyd med det. Alle som har drevet og kjørt på gamle to- og trefeltsveier med alvorlige ulykker, tror jeg ikke ønsker seg tilbake til den tiden.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Denne debatten ble vel omtrent slik den pleier å være – ikke så langt unna. Det blir ofte til at Arbeiderpartiet og opposisjonen kritiserer regjeringen, og noen savner mer bompengekutt – slik Fremskrittspartiet primært ville gjort alene med et flertall bak seg. Det er ganske spesielt å bli beskyldt for ny rekord i avgifter. Ja, det er helt korrekt – nye biler har i snitt fått en avgiftsreduksjon på 55 000 kr. Det er ny rekord. Representanten Lauvås kommer vel etter meg senere i dag og vil sikkert ta det opp igjen, men Arbeiderpartiet setter en annen rekord. De øker det med 1,9 mrd. kr på neste års budsjett for vanlige biler. Så kommer elbiltillegget. Det kan vi gjerne diskutere mer ved en annen anledning. Det beste innlegget var nå på tampen, ved Kirsti Leirtrø. I starten av innlegget sa hun at vi kanskje burde diskutere utfordringene. Det er jeg helt enig i. Det er det vi burde gjøre. Det er det Fremskrittspartiet og regjeringen har gjort, og tatt tak i utfordringene. Nybiler var for kostbare. Derfor har vi satt ned avgiftene. Veibygging var for dyrt. Derfor gjorde vi en reform. Jernbanesektoren var ulønnsom, det ble for dyrt – derfor en reform. Det er det vi har tatt tak i, nettopp fordi vi er opptatt av hverdagen til folk flest, at de skal komme seg raskere og tryggere fram, mer effektivt. Tidligere regjeringer har satt rekorder i hvor mye penger man har kastet etter disse utfordringene, uten å tenke på hvordan man kunne gjøre det rimeligere, raskere og bedre. Det hører jeg ikke fra opposisjonen – bare at man skal gå tilbake og gjøre mer av det samme. Når SV nærmest beskylder Fremskrittspartiet for å være mot jernbanen, er det tvert om. Jeg var så heldig å være med og forhandle den NTP-en man nå styrer etter. Ja, vi er opptatt av å bygge jernbane. Når opposisjonen sier at vi skulle bygget raskere, tror jeg kanskje enhver annen regjering må forholde seg til et faglig råd. Hvis grunnforholdene er dårlige, kan man ikke bygge. Det er forskjell på denne regjeringen med Fremskrittspartiet og tidligere rød-grønn regjering. Jeg bor i et område der det var ett jernbanespor og viktig å få bygget dobbeltspor. Det har stått ubrukt i snart ti år. Slikt gjør ikke denne regjeringen. Vi bygger det som trengs for å komme oss fram. Vi er opptatt av rutetider og tilbudet til kunden. Det er det vi gjør. En av de store utfordringene man burde diskutere, er hvordan man bruker skattebetalernes penger mer effektivt og riktigere. Jeg hilser det velkommen hvis man kan ta litt inn over seg de utfordringene vi står overfor i denne byen med tanke på E18 Vestkorridoren. Det er en utfordring ikke bare for dem som skal inn i byen, men også for dem som skal forbi byen, når vi i opposisjonen har et parti, Senterpartiet, som kutter i tiltakene til E18 Vestkorridoren, og man har Arbeiderpartiet lokalt som er imot. Jeg trodde kanskje Arbeiderpartiet her i Stortinget var for. Det kunne vært interessant å diskutere. Det er en utfordring med 80 000 ÅDT gjennom et boligstrøk, slik SV var opptatt av.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Det er fornøyelig når regjeringspartiene får kritikk for å være for glade. Jeg synes det er bra å være glad for at man får til ting, for opposisjonen har egentlig ikke gjort noe – man gjør bare det samme som man gjorde før, som ikke fungerte. Så må jeg gi Vy litt mer oppmerksomhet. Det har vært en stor debatt om det her i dag. Det høres ut som om alle de nærmere 7 000 som jobber i Vy, kjører tog. Da må man kanskje sette en fot i bakken og jorde seg litt. Så kan man se på hvor mange som kjører buss, og hvor mange som driver med reiseliv og bildelingstjenester. De færreste i Vy kjører tog. Vy kjører for øvrig tog i Sverige, mens noen er mot at den svenske jernbanen skal kjøre i Norge. Vy kjører i Sverige og har gjort det i mange år. Når det gjelder å bygge ut jernbanen i Østfold, er det greit å sjekke grunnforholdene først, istedenfor å vedta å bygge skinner man ikke får brukt. Ellers blir det som i Vestfold, hvor de har ligget ti år uten å bli brukt. Vi skal bygge dem fordi vi skal ha mobilitet for folk flest i hverdagen, og det gjør vi best med denne regjeringen – Solberg-regjeringen med disse fire partiene har funnet fram til gode løsninger og bør fortsette.
Steinar Karlstrøm (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Fremskrittspartiet uttaler i en merknad fra komiteen at de er tilfreds med at de nye regionene får tilført nye oppgaver. Fiskerihavnene er en av de nye oppgavene, og ingen penger av betydning følger med. Kuttlisten innen Kystverket er lang. Nyanlegg kuttes med 134 mill. kr, større utstyrsanskaffelser kuttes med 78 mill. kr, og godsoverføring fra vei til sjø kuttes med 27 mill. kr. Jeg spør egentlig: Er Fremskrittspartiet fornøyd med denne satsingen, og vil regjeringen kompensere for det vedlikeholdsetterslepet som er på fiskerihavnene?
Steinar Karlstrøm (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Fremskrittspartiet sier i sitt program at man ønsker at staten skal ha et overordnet ansvar for infrastrukturen i Norge. Spørsmålet mitt er: Tror representanten Stordalen at fylkeskommunene har økonomisk handlingsrom til fortsatt å satse på fiskerihavnene?
Steinar Karlstrøm (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
I et avisoppslag for noen år siden uttalte den daværende ministeren at en kan ikke asfaltere seg ut av økt transportbehov. Det var med tanke på å få mer av transportbehovet over på kjøl. Dette var meget godt sagt. Oppfølgingen av Nasjonal transportplan viser at regjeringen leverer kun 33 pst. av de vedtatte investeringene til kystformål i første del av planperioden. Her inngår bevilgning til fiskerihavner, gods til sjø, kystkultur, m.m. Mange tiltak står på vent, tiltak som er helt avhengig av å få disse midlene for å kunne realiseres. Det satses historisk store summer på samferdsel, som også forrige taler trakk fram, men budsjettposter for havner og Kystverket reduseres. Bare for Kystverket er det en reduksjon på 3,1 pst. fra fjoråret, altså 100 mill. kr lavere enn årets budsjett. Bompengeforliket har spist 1,7 mrd. kr av budsjettet og har ført til at mer av pengene brukes på veier i bynære strøk. Jernbane er blitt synonymt med bærekraft og får en god del av budsjettene. Dette er vel og bra, men skjevheten øker, og kysten og Nord-Norge sviktes nok en gang av en Høyre-styrt regjering. Fiskerihavner er særlig viktig for sjømatnæringen, som nå omsetter for over 100 mrd. kr. Spesielt har man i Nord-Norge mange prosjekter som ønsker finansiering. Statsbudsjettet innebærer at kun 34,3 mill. kr av i alt 154,8 mill. kr til dette formålet overføres til fylkeskommunenes rammetilskudd i 2020. Fra januar 2020 må fylkeskommunene finne penger til det betydelige vedlikeholdsetterslepet ved fiskerihavner. I høringsbrev fra den regionen jeg kommer fra, Finnmark og Troms, snakker man om 400 mill. kr. Manglende satsing på havner gir mindre gods fra vei til sjø. Arbeiderpartiet er tydelig på at sjøtransport har lave infrastrukturkostnader, mindre arealkrav, gir mindre kø, mindre støy og færre ulykker enn andre transportformer. For å nå felles mål om å kutte klimafarlige utslipp er investering i trafikknutepunkt og havner svært avgjørende, for å få mer gods over på kjøl. Arbeiderpartiet ønsker å gi mer penger til Kystverket. Vi ønsker å opprettholde fagmiljøene som er bygd opp over tid. Vi er redd for at demontering og overflytting av oppgaver fra Kystverket til fylkeskommunene ikke er veien å gå. Havneanlegg har gjerne flere funksjoner, og felles planlegging vil være fornuftig. Arbeiderpartiet setter av betydelig mer penger til fylkeskommunene og til fiskerihavner. Vi ønsker investeringer i havneanlegg og overføring av gods fra vei til sjø. Kysten er et satsingsområde og er viktig for det grønne skiftet. Arbeiderpartiet ønsker en økt satsing.
Steinar Karlstrøm (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Tirsdag denne uken meldte NRK at det var 19 stengte veier i Finnmark. I forrige uke var Kvænangsfjellet stengt i fem dager. Det er hovedinnfartsveien til Finnmark. Omkjøringen er på ca. 30 mil. Jeg skal ikke ta opp igjen flyambulansekrisen, men alle ser at vi har et særlig behov for flyambulanse når det er mange stengte veier. Det er blitt sagt fra denne talerstolen av flere av Fremskrittspartiets representanter – jeg kom helt ut av tellingen – at det lukter asfalt i hele landet. De henger på at alle ser at det bygges veier overalt. Til dem vil jeg si: Ta en tur nordover, helst til Finnmark. Jeg kan ikke si at jeg kjenner meg igjen. Riktignok er vi i gang med en tunnel til Nordkapp, og det planlegges en tunnel i Nord-Troms gjennom Kvænangsfjellet. Det er viktig og riktig satsing. Men med tanke på at staten svir av så mye penger på samferdsel, er det utrolig at veier og havner i Finnmark ikke får større plass. Det er utrolig langt fra Tromsø til Vadsø, som er fylkeshovedstedene våre. I Vest-Finnmark er det nå maktpåliggende å utbedre rv. 94 til Hammerfest for å få ut råvarer. Den veien er, etter hva jeg forstår, tatt ut av budsjettet. E45 fra Kløfta til Finland er viktig – her er det også lovet at man skal komme i gang – og veien er spesielt viktig for å klare å få modulvogntog ut til kysten for å ta varetransporten der. Veipakken i Hammerfest og Alta er avgjørende for byutviklingen, men her har alt stoppet opp. Representanten Strifeldt sa at vi ikke har bompenger i Finnmark. Det stemmer, for vi er heller ikke i gang med viktige veipakker i de to store byene i Vest-Finnmark. Vi er knapt inne i NTP med noen planleggingsmidler. Jeg håper denne salen kan være med på å realisere dette i kommende budsjetter for å sikre bosetting og næring, særlig når flertallet i salen er villige til å bruke så mye penger på samferdsel.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2019-12-11:
Senterpartiet er uttalt mot jernbanereforma, som bl.a. handlar om konkurranseutsetjing av togstrekningar. Foreløpige tal viser at staten så langt over ein tiårsperiode vil spare 12 mrd. kr på dei tre togpakkene som har vore ute på anbod. Er dette heilt irrelevant for Senterpartiet? Og sidan Senterpartiet er av den oppfatninga at monopolsituasjonen bør bestå, kva tankar har representanten Mossleth om kvifor ein monopolist som NSB, seinare Vy, ikkje har klart å ta ut det potensialet på ein marknad og pris som anboda no viser at faktisk er der?
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2019-12-11:
Senterpartiet skriv i merknad saman med Arbeidarpartiet og SV at dei er imot jernbanereforma, og eg siterer frå merknaden: «(…) hvor norsk jernbaneforvaltning omformes ved blant annet å konkurranseutsette jernbanestrekninger, basert på en malplassert ideologi om konkurranse og markedets fortreffelighet som undergraver de jernbaneansattes ferdighet og verdighet.» (…) Då vil eg gjerne høyre kva Senterpartiet meiner med det. Er ein jernbanetilsett i SJ eller Go-Ahead mindre verdsett enn ein som er statstilsett?
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2019-12-11:
Denne regjeringa prioriterer samferdsel og bygging av infrastruktur høgt. Sidan 2013 har det vore ei auka satsing på jernbanen med 88 pst., og for 2020 er den samla løyvinga til jernbaneinvesteringar auka med 1,1 mrd. kr. frå 2019. Jernbanereforma inneber bl.a. konkurranseutsetjing av drift på togstrekningar. Måndag 9. desember var det klart at det var Vy som vann anbodet på Trafikkpakke Vest. Tidlegare har Go-Ahead vunne anbodet på Trafikkpakke Sør og SJ har vunne anbodet på Trafikkpakke Nord. Totalt har staten frigjort 12 mrd. kr over ein tiårsperiode som me kan bruke til å investere i bygging og vedlikehald av infrastruktur. At Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV er ideologisk imot denne reforma og konkurranseutsetjing, er heva over all tvil. Dei skriv jo at dette er ein ideologi som «undergraver de jernbaneansattes ferdighet og verdighet». Det får meg til å lure: Kva betyr det at ein jernbanetilsett som no byter uniform frå Vy til Go-Ahead eller SJ, plutseleg misser si faglegheit, og at deira arbeidsinnsats er mindre verd? Kva tillit er det til store, seriøse driftsoperatørar som SJ og Go-Ahead? Ein skulle nesten tru at det vellukka trepartssamarbeidet ikkje lenger var gjeldande når det gjeld jernbane. Det er påfallande at opposisjonen i sine alternative budsjett legg inn gevinstane ved konkurranseutsetjing. Arbeidarpartiet skriv at dei legg inn 5 mill. kr i innsparing ved å stoppe jernbanereforma. Dei bereknar då ikkje kor mykje det vil koste å trekkje seg frå inngåtte avtalar. Det får meg til å minnast eit par andre monopol, Norsk Rikskringkasting og Televerket – statlege verksemder som var beskytta mot konkurranse. Begge desse monopola fall under Willoch-regjeringa i 1985. Er det nokon som kunne tenkje seg tilbake til den tida då me hadde éin kanal eller var prisgitt Televerket? Eg hugsar at me stod på venteliste for å få fasttelefon. NRK og Telenor gjekk frå å vere monopolistar til å vere marknadsaktørar. Det er ei reise som har gått svært bra. Det same trur eg blir gjeldande for jernbaneaktørane. Me ser fram til den historiske hendinga søndag 15. desember 2019, når Go-Ahead køyrer Stavanger–Oslo for fyrste gong.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Det kan tilsynelatende se ut som om Senterpartiet har som mål å bli bilistens parti. I sitt alternative forslag ser vi at de legger opp til en del kutt som i neste omgang fører til at man øker bompengene. Man ønsker å kutte i belønningsmidler, man ønsker å kutte i bevilgninger til nye veier med totalt 673 mill. kr. Det betyr at noen andre nødvendigvis må betale for disse kuttene. Da blir spørsmålet veldig enkelt: Hvor mye mener Senterpartiet at bilisten skal betale i bompenger før nok er nok?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Da Fremskrittspartiet satt i opposisjon og laget alternative budsjetter, laget vi budsjetter som hadde som mål å utvikle samferdselen i landet. Vi signaliserte store investeringer som var nødvendig. Da vi kom i regjering, gjennomførte vi det. Derfor har vi nå en økning på 80 pst. innenfor samferdsel. Kunnskap søkes. Hvis man ser på opposisjonens alternative budsjettforslag, overbyr man mange av regjeringens tiltak for å få god infrastruktur i landet. Da bør konklusjonen være at tiden i opposisjon har gitt en kunnskap, nettopp kunnskap om at ting ikke var slik. Det bør også være fasiten for at det man selv gjorde da man satt i regjering, var for dårlig. Dette gjelder både fylkesvei, riksvei og sist, men ikke minst rassikring. Representanten Kirsti Leirtrø fra Arbeiderpartiet sa at Arbeiderpartiet hvert år under denne regjeringen har gitt mer til fylkesveiene. Det er en betegnelse for hvor ille situasjonen egentlig har vært i dette landet, når man nå i opposisjon ser at det er nødvendig å bevilge mer. Fiskerihavner har flere ganger vært løftet. Hvis man bruker tilgjengelig informasjon og holder de investeringer som allikevel ikke skulle komme før etter 2024, utenfor, er det en sannhet at Nordland faktisk er bedre stilt med de rammeoverføringene de har fått, enn det som har vært fordelt over de siste sju år til denne sektoren. Bompenger har også vært løftet. Det er en realitet at hvis Senterpartiets forslag hadde blitt stemt igjennom i denne salen, hadde bompengebelastningen for bilistene blitt større. Det er en realitet. Med litt ekstra tid i opposisjon – hvis høyere makter forhåpentligvis står oss bi – vil man skjønne at slik henger verden i hop.
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2019-12-11:
Representanten er for så vidt veldig imot at det skal bygges veier, og han begrunner det på sin måte. Men det er ett prosjekt som representanten har et stort hjerte for, og det går gjennom hans eget fylke – E134. Der peker han på hva årsdøgntrafikken, ÅDT, utgjør for beboerne langs traseen – at det er en forferdelig sak. I tillegg sier han at man må gjøre noe med det. Det blir stilt i et grelt lys når en tenker på alle andre i dette land som har veier forbi, og alle andre europaveier som har langt større trafikk enn E134 gjennom Lier. Men der, altså gjennom landbruksbygda Lier, skal det gå en firefelts motorvei. Kva er grunnen til det?
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2019-12-11:
E18 Vestkorridoren dreier seg i bunn og grunn om en transformasjon av Bærum. Bærum er en kommune med ca. 130 000 innbyggere. Prosjektet E18 kan sammenlignes med det som har skjedd i Oslo de siste 15 årene. Veiene legges i tunnel, og de frigjorte arealene gir grunnlag for spennende byutvikling. Det er verdt å merke seg at det er de store veiprosjektene i oslopakkene som har dannet grunnlaget for byfornyelsen i Oslo og i sentrale deler av Akershus, og som har gjort det mulig å forbedre kollektivtilbudet og ikke minst gi bompengeinnkrevingen legitimitet. Statens vegvesen beskriver situasjonen slik: «E18 vestover fra Oslo er en av landets mest belastede veger, med mye kø og problemer for både buss og bil. Det mangler også lokalveger som kan dekke det lokale reisebehovet. Eksisterende E18 har funksjon som både hovedveg og lokalveg, der det er relativt kort avstand mellom kryssene. Dette gir et komplisert kjøremønster der det ofte oppstår lokale flaskehalser, og svært ujevn avvikling og hastighet. Dette resulterer i uhell og ulykker. Når det oppstår kø på E18 velger mange å kjøre gjennom boligområdene. Dette gjør at svært mange plages av forurensning og støy fra trafikken. Køene gir forsinkelser for kollektivtrafikken og et tidstap for vegtransporten som er av stor økonomisk betydning for samfunnet. Situasjonen forverres i takt med betydelig vekst i antall arbeidsplasser og boliger i området rundt og langs E18 og Oslo-området forøvrig. Dette gir store utfordringer med hensyn til utbygging av et transportsystem med større kapasitet. E18-korridoren utgjør både en visuell og en funksjonell barriere i områdene den berører, og den påfører omgivelsene stor belastning i form av støy og luftforurensing.» Dette bør vi lytte til, for her taler eksperten – som Arne Nævra anbefalte oss. Hva skal vi med eksperter hvis vi ikke lytter til dem? Det er andre prosjekter som følger med E18-prosjektet. Ny busstrasé gir viktig prioritering av buss langs E18 Vestkorridoren. Ny E18 vil ha en totallengde på 15,5 km mellom Asker og Lysaker. Parallelt med bygging av ny busstrasé skal det også bygges ny gang- og sykkelvei. Dette vil i kombinasjon med attraktive holdeplasser kunne betjene langt flere kollektivpassasjerer enn dersom det ikke er tilstrekkelig infrastruktur for gående. Dette er for øvrig et prosjekt hvor det har vært pengeinnkreving siden 2008, så man burde ikke si imot at det er hørt. Det finnes andre eksempler.
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2019-12-11:
Jeg har tre gladmeldinger: Punkt 1: I dag får jeg fiber på hytten min i Storlidalen, det er i hvert fall utkant, men den kommer dit lenge før jeg får den hjemme. Punkt 2: Østfoldbanen bygges faktisk, det er ikke sånn at det ikke bygges på Østfoldbanen, vi har nettopp startet. I 2022 er man ferdig med Follobanen. Vi startet utbygging gjennom Moss for en uke siden, den er ferdig i 2024. Da har vi dobbeltspor fra Oslo til Råde. Ta banen, så ser man det! Punkt 3: Takket være denne regjeringen er ikke budsjettet for Ringeriksbanen 1,5 mrd. kr, som den forrige regjeringen hadde for å planlegge oppstart, det er på noen og tretti milliarder.
Jonny Finstad (Høyre), 2019-12-11:
I SVs alternative budsjett kuttes det over 2 mrd. kr til bygging av nye og bedre veier – eller motorveier, som SV liker å kalle det for. I VG i vår presenterte SV ei kuttliste på 450 mrd. kr til veibygging. Når man går inn og ser på lista, er nesten halvparten – ca. 220 mrd. kr – kutt nord for Steinkjer, hvor det altså ikke er planlagt motorveier, men kun vanlig tofelts vei med gul midtstripe. Om få år får vi utslippsfri transport i Norge. Klimaargumentet for ikke å bygge veier blir borte, mens det fremdeles kan være gode grunner til å redusere biltrafikken i byer. Men spørsmålet er: Hvorfor mener SV at det er lurt å satse på kollektivtrafikk og subsidiere økt mobilitet for folk i byene, men ikke å satse på veibygging som gir økt mobilitet til folk i distriktene, hvor verdiene skapes? Er dette distriktsvennlig politikk?
Johan Aas (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Representanten Nævra klamrer seg til rapporten fra Statens vegvesen om å bruke to- og trefeltsvei og samtidig øke ÅDT-tallet til 20 000. Jeg ser for meg en stor utfordring i trafikkavviklingen på mange strekninger med den tankegangen. Det er interessant når de samtidig også skal fokusere på miljø, for vi vil få stamping av kjøretøy på de veiene. Jeg lurer på hvordan representanten tenker seg at vi får et bedre miljø ved å lage mer fortetting av kjøretøyer.
Johan Aas (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Jeg er stolt over hva Fremskrittspartiet i regjering leverer. Budsjettene og resultatene viser tidenes satsing på samferdsel og ikke minst på bygging av vei. I prosjekt etter prosjekt ser vi hvordan Nye veier hele tiden leverer raskere og billigere firefelts motorveier enn det som var utgangspunktet. Fremskrittspartiet har alltid ment at konkurranse og valgfrihet bedrer resultatene, noe igjen våre løsninger viser. Det er aldri bygd mer trafikksikker vei og iverksatt flere prosjekter, dette takket være regjeringen ved Fremskrittspartiets dyktige samferdselsminister. Til å være et luftslott, som Senterpartiet kalte Nye veier da det ble etablert, er det en imponerende liste over veistrekninger som det arbeides med: E6 Trøndelag er i gang og ender opp med en samlet strekning på 106 km. E18 sørøst er i gang og ender opp med en samlet strekning på 130 km. På E39 sørvest skal dagens strekning på om lag 208 km erstattes av ny trafikksikker firefelts motorvei. I mitt kommende fylke, Innlandet, er det også meget stor aktivitet: E6 bygges med 86 km firefelts motorvei fra Kolomoen til Øyer. Innlandet har også fått flere veier som Nye veier har ansvaret for: E6 mellom Øyer og Otta og E16 mellom Kløfta og Kongsvinger. Når vi ser at utbyggingen går raskere og billigere samtidig som kvaliteten blir bedre, er jeg optimistisk på prosjektenes vegne. Utbyggingene vil styrke trafikksikkerheten, forkorte reisetiden og stimulere til vekst og utvikling. Det gir en større samfunnsøkonomisk lønnsomhet, til det beste for folk og næringsliv. Kommunepolitikere og stortingspolitikere i Arbeiderpartiet og Senterpartiet er ikke samstemte. Stortingspolitikere fra disse partiene er tydeligvis imot Nye veiers løsninger, mens kommunepolitikere fra de samme partiene ønsker å realisere pågående prosjekt via Nye veier. Det er utålmodighet i Distrikts-Norge etter å realisere veiene. I min hjemkommune, Kongsvinger, stadfester Arbeiderpartiet og Senterpartiet i sine alternative budsjetter at det ikke ville blitt realisert noen firefelts motorvei mellom Kløfta og Kongsvinger. De har derimot økt kravene på ÅDT fra 12 000 til 20 000 kjøretøy for at det i det hele tatt skal realiseres en firefelts motorvei. Når vi vet at trafikksikkerheten øker og reisetiden forkortes med våre løsninger om utbygging av firefelts vei, velger Arbeiderpartiet å rykke tilbake og kun tilby to- og trefeltsvei. Det er tydeligvis ikke alle partier som ønsker å imøtese framtidens løsninger og behov til det beste for Distrikts-Norge. Jeg er glad Fremskrittspartiet etablerte alternativet Nye veier, og jeg gleder meg til at flere og flere ferdige strekninger kan benyttes.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2019-12-11:
Jeg skjønner godt at representanten Gunnes er fornøyd meg byvekstavtaler. De er på 8,5 mrd. kr fra 2020 til 2029. Det er 850 mill. kr i året, og det er 1 mrd. kr i økning i Oslo–Akershus fra 2020 til 2021. I den såkalte bompengeavtalen som regjeringen ble enig om på slutten av valgkampen, ble det funnet ekstra penger til de største byene, som jeg nå har beskrevet. Men det oppsto raskt en uenighet om hva pengene skulle brukes til, og dette er litt i forlengelsen av det representanten Myrli overordnet spurte om i stad. Oslo Venstre foreslo å doble bompengeavgiften i Oslo i rushtiden og mente at det var helt i tråd med regjeringens nye bompengeavtale, noe Fremskrittspartiet dessverre var uenig i, mente dere. Andre syntes kanskje det var positivt. Hvilke konsekvenser får regjeringens bompengeavtale for bilistene i Oslo?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2019-12-11:
Det foreslås 150 mill. kr i årets budsjett til Nasjonale turistveger, og det er kjempebra. Nasjonale turistveger omfatter 18 veistrekninger med en samlet veilengde på over 2 000 km, og i løpet av 2020 vil 161 prosjekter være gjennomført. Nasjonale turistveger har vært med på å profilere og løfte fram flere spennende og attraktive veistrekninger utenom stamveinettet. Besøkstallene er gode, og det er et tett og godt samarbeid med turistbedriftene. Bidrag fra fylkeskommuner og kommuner har vært på til sammen 15 mill. kr. Jeg merker meg at Samferdselsdepartementet i løpet av 2020 vil se nærmere på den samlede ressursbruken til Nasjonale turistveger og hvilken innretning denne ordningen skal ha videre. Senterpartiet vil uttrykke bekymring for at verdiene disse veiene har for norsk reiselivsnæring, ikke blir tilstrekkelig anerkjent. Hvilket syn har Kristelig Folkeparti på Nasjonale turistveger, og er det grunn til bekymring for framtidige bevilgninger til dette arbeidet?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2019-12-11:
Det blir dyrere å fly på kortbanenettet. Det blir høyere drivstoffpriser. Det blir dyrere å pendle. Statlig bompengeandel er mindre i distriktene enn i byene, herav høye bompengesatser. Det er vekst i kollektiv persontrafikk, spesielt i sentrale strøk – og det er bra – samtidig som vi har en kollaps i godstrafikken på sjø og bane. Det er billig godstrafikk på vei, og trafikken er i sterk vekst, men det er lav veistandard i distriktene, trafikkfarlige fylkesveier, manglende vedlikehold samt høye billettpriser og dårlig tilbud på kollektivtrafikk i distriktene, og lave priser og gode tilbud i byene. Mange av tiltakene her er gode, mens andre er mangelfulle, og den digitale hverdagen er enormt forskjellig i dette landet. Er statsråden enig i at vi nå er i ferd med å skape et a-lag og et b-lag i Norge, ut fra hvor folk bor?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2019-12-11:
Ja, mye av dette svaret har jeg hørt mange, mange ganger før. Det er ikke noen tvil om at det er mye penger som brukes til samferdselsprosjekter, og de pengene er bevilget av folk som sitter i denne sal. Det jeg spør om, er hvordan disse pengene blir prioritert. Både når man bryter monopol, når man digitaliserer Norge, som det blir sagt, og når man omorganiserer de store statlige etatene, er spørsmålet fortsatt det samme: Er det en målsetting å bryte ulikhetene mellom distriktene og sentrale strøk? For de er der, og da er det litt påfallende at man snakker om en mangelfull utvikling av samferdselspolitikken da Senterpartiet styrte. Denne regjeringen har jo holdt på en stund. Altså: Vil de strategiske planene regjeringen nå snakker om, redusere forskjellene mellom distriktene og sentrale strøk? Det er det jeg spør om.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2019-12-11:
Ja – til representanten Nils Aage Jegstad – vi er positive til en NTP på 933 mrd. kr, statlige penger. I tillegg kommer 132 mrd. kr i bompenger, og det har vel denne sal et noe mer ambivalent forhold til – etter de debattene jeg har vært med på i hvert fall. Det som er viktig, er at dette er penger som Stortinget har bestemt skal brukes til å bygge opp infrastruktur i dette landet – i hele landet. Representanten Hoksrud og flere med ham snakker om asfalt. Jeg vil da bare minne om at i neste års budsjett blir det en reduksjon på hele 30 pst. til asfaltering – fra 900 mill. kr ned mot 600 mill. kr. Det folk er bekymret for, som også har blitt beskrevet her under en annen regjering, er at man ikke får utnyttet maskinparken eller kanskje må selge maskiner. Det ligger inne i neste års budsjett. Senterpartiet vil utjevne forskjeller. Vi har europaveier i dette landet som faktisk har gul stripe, men som knapt er så brede at to trailere kan møtes. Og hvis noen er så uheldig å stå i grøftekanten, blir de blåst over autovernet – hvis det er noe autovern. Det er faktisk også en del av realiteten, og dette er også noe som skal prioriteres innenfor disse 1 000 mrd. kr som skal brukes – 1 000 mrd. kr! Vi i Senterpartiet er selvfølgelig opptatt av at det skal være gode veiforbindelser og gode kollektivforbindelser for å understøtte 2 millioner mennesker i Oslo-området. Det sier seg selv. Men det må også være et forhold mellom satsingen i resten av landet og satsingen i sentrale strøk. Det er det man prøver å påpeke, og det har vi påpekt ganske lenge. Ser vi på bredbånd, som er en helt grunnleggende infrastruktur, er det svært viktig at det er på plass i hele landet. Hele offentlig sektor og privat sektor er dønn avhengig av at det fungerer i praksis. Det må fungere hvis vi skal få til de reformene som staten nå er i ferd med å sette i gang. Det er anslått mellom 8 og 9 mrd. kr for å få det på plass i hele landet. Det er milliarder som ikke er på plass i dag, og jeg viser da til Senterpartiets alternative statsbudsjett, der man foreslår å bevilge 243 mill. kr mer enn regjeringen.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2019-12-11:
I denne debatten har vi hørt om både frelsere, eventyrere og orangutanger og om at vi visstnok skal sitte her til Dovre faller – og Dovre faller ikke, det kan jeg bare si med en gang. Jeg synes det var gode signaler tidlig i debatten, og de kom vel – hvis jeg ikke husker feil – fra komitéleder Helge Orten, som sa at Statens vegvesen må få samme rammebetingelser som Nye veier. Han sa det kanskje litt annerledes, men jeg tolket det slik. Det er kanskje slik at både Nye veier og Statens vegvesen kan lære litt av hverandre – det skal man vel heller ikke se bort fra. Jeg tror det var det han mente. Det synes jeg er utrolig positivt. Når vi ser på den foreløpige porteføljen som bl.a. Nye veier har lagt fram, er det faktisk slik at de da mest sannsynlig må bygge både firefelts, tofelts og trefelts veier i framtiden.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2019-12-11:
Jeg er kjent med forholdene rundt Egersund og behovet for en bedre infrastruktur rundt området, som både har et rikt næringsliv og et stort potensial for å kunne utvikle seg videre. Eigerøy bru er et eksempel på et viktig tiltak som bør komme på plass for at en skal kunne ta ut det potensialet som ligger i denne regionen. Fra Kristelig Folkepartis side ønsker vi å være med på å følge opp at den utbedringen som det er pekt på er nødvendig, kan skje. Vi vil være opptatt av å prøve å få på plass en ordning og en løsning som kan ivareta det behovet som Egersund og regionen har framover for å kunne utvikle næringslivet og potensialet ytterligere.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2019-12-11:
Jeg har fulgt utviklingen og planene fra idé til der en er nå, når det gjelder lufthavnen i Mo i Rana. Kristelig Folkeparti ser veldig positivt på den etableringen. Vi tror den har et stort regionalt potensial. Den vil kunne være med på å løfte regionen både næringsmessig og ellers på en helt annen måte enn man kan uten den. Jeg må bare si at jeg er full av beundring for det lokale initiativet som har vært i denne saken. Jeg er kjent med at det har vært en dialog mellom de lokale initiativtakerne og departementet om dette. Det er en anbudsrunde ute nå. Fra Kristelig Folkepartis side ønsker vi nå å legge forholdene til rette slik at avtalene kan komme på plass og staten kan gjøre den jobben de har sagt de skal gjøre, også når det gjelder å betale ut på et nødvendig tidspunkt, slik at man ikke får noen forsinkelse i oppstarten og den videre utviklingen av dette viktige regionale prosjektet.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2019-12-11:
Nasjonale turistveger kan ha veldig stor betydning når det gjelder å lede folk inn mot områder av landet som vi ønsker å vise fram for turister og også ta vare på. Vi ønsker at det fortsatt skal være nasjonale turistveier, og vi ser også at det er behov for en gjennomgang der en kanskje går grundigere inn på hvilke veier som skal prioriteres spesielt, og at det må være en dialog med regionale og lokale myndigheter omkring de ulike prosjektene. Når det gjelder at vi skal ha nasjonale turistveier: Ja, de har en viktig funksjon i dag. Vi ønsker at de skal kunne spille den rollen de har hatt overfor flere attraksjoner allerede i dag, også i framtiden.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2019-12-11:
Fergefri E39 ligger som et viktig prosjekt i den vedtatte nasjonale transportplanen. Jeg må si jeg er litt forundret over at SV, som er et parti som tenker på hele landet, er opptatt av på en måte å ta ned det prosjektet som betyr så mye for viktige deler av Distrikts-Norge, der vi har en stor og viktig næringsvirksomhet. Når vi rullerer NTP, må vi alltid gå inn og se hva som er mulig, og hva som ikke er mulig. Vi må se hvordan de samfunnsøkonomiske gevinstene er knyttet til hvert enkelt prosjekt. Det gjelder også strekningene som er nevnt som viktige strekninger i Nasjonal transportplan når det gjelder fergefri E39. Men å avlyse det i forbindelse med rulleringen vi nå skal igjennom, vil jeg ikke gjøre.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2019-12-11:
Opposisjonen har bidratt til en debatt som har vært viktig både for norsk politikk og for en prinsipiell samfunnsdebatt. Vi har fått ta den politiske og samfunnsmessige temperaturen på noen helt grunnleggende prinsipper. Forslagene vi diskuterer i dag, har reist prinsipielle spørsmål med et sterkt mediefokus på hva slags samfunn vi vil ha, og hvordan enkeltpersoners rettigheter ivaretas, sammen med et engasjement omkring trosfriheten. Dette er vi i Kristelig Folkeparti glade for. Men vi synes det er synd at det ikke ble en bredere debatt rundt helheten av forslagene. Etter min oppfatning har denne høsten også vist oss viktigheten av et politisk Norge som kjemper for trosfriheten, også for dem som tror helt annerledes enn oss, og der vi tar avstand fra religionens innhold. Dialog, opplysning, debatt og kritikk – ja, det er legitime virkemidler som er helt i tråd med det å respektere menneskers individuelle rettigheter og frihet. Men det er ingen som har rett til å frata hvert enkelt individ retten til å gjøre sine egne valg så lenge man ikke skader andre eller bryter norsk lov. Å hegne om religionsfrihet og toleranse som prinsipp betyr å bevare muligheten for at andre velger annerledes enn det vi mener de burde. Derfor må vi ta avstand fra forsøk på å begrense andres handlingsfrihet ut fra den enkeltes overbevisning fordi man er uenig og selv mener noe helt annet. I forsvaret av trosfriheten og hvert enkelt individs rett til å være suveren i eget liv er det også verd å påpeke hva religionsfriheten ikke dreier seg om. Som de fleste andre rettigheter er ikke trosfriheten grenseløs og uten betingelser. I praksis gis det helt klare begrensninger på hva det enkelte individ kan gjøre. Det er legitimt og nødvendig at ingen skal utsette andre for tvang eller press eller forsøker å begrense at mennesker dreper og skader hverandre, for trosfrihet betyr ikke å påføre andre noe mot deres vilje eller at vi ikke skal bry oss. Derfor har vi godt grunnlag for å si at tro aldri skal rettferdiggjøre vold mot andre eller at andres rettigheter krenkes ut fra et rettighetsperspektiv på trosfriheten. Jeg trodde at den bebudede utredningen skulle avklare om det er hull i dagens lovverk som gjør at man ikke kan si nei til tvang eller sterkt sosialt press når det gjelder konverteringsterapi, med loven i hånd. Svarene vi har fått i replikkutvekslingen i dag, som styrker det synet at utredningen skal føre til påbud uansett, har styrket Kristelig Folkepartis tro på at det var riktig å markere uenighet omkring spørsmålet om utredning eller ikke.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Jeg regner med at representanten Grøvan kjenner godt til Egersund kommune og all den flotte verdiskapingen som foregår på Eigerøya. Der er det både leverandørindustri, dypvannskai, maritime klynger og mye, mye mer. I forbindelse med statsbudsjettet for 2019, altså for inneværende år, er det en merknad fra en samlet komité som etterlyser tiltak for Eigerøy bru. Lokalsamfunnet skriker etter hjelp til å få orden på en gammel bru. Den er den eneste atkomstveien til øya, den har breddeutfordringer, og den har også fått innført vektbegrensninger. I forbindelse med statsbudsjettet vi behandler nå, for 2020, var komiteen nødt til å legge inn en nesten likelydende merknad om brua, da det ikke var utført noe arbeid på den. Kan representanten forklare hvorfor regjeringen, som Kristelig Folkeparti er en del av, ikke vil følge opp en enstemmig merknad fra komiteen?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Det var et greit svar, og jeg håper Kristelig Folkeparti lykkes i det arbeidet. Mo i Rana har noe av den samme situasjonen for sin lufthavn. I budsjettbehandlingen i 2019 la en enstemmig komité inn en merknad bl.a. om «at det bør tilstrebes å ha en dialog og fremdrift om en gjennomføringsavtale som muliggjør oppstart med lokale midler så snart som mulig». Også her måtte en enstemmig komité stå bak en lignende merknad for det budsjettet vi behandler nå, for 2020. De lokale står klare og vil komme i gang med å utbedre lufthavnen, og jeg håper representanten Grøvan nå kan gi et like positivt svar på dette som han gjorde på det forrige spørsmålet. Når mener representanten Grøvan at regjeringen står klar?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Arbeiderpartiet ønsker regjeringen velkommen etter når en nå vurderer å innføre leveringplikt for bredbånd, og et forslag er nå sendt ut på høring. Arbeiderpartiet – ja, en samlet opposisjon i komiteen – mener at bredbånd er en helt grunnleggende infrastruktur på linje med innlagt vann og strøm. Flere kommuner og fylkeskommuner bruker store summer på bredbåndsutbygging fordi det er helt nødvendig for å kunne øke bruken av ny teknologi. Vi i Arbeiderpartiet opererer med nesten dobbelt så mye penger i vårt alternative budsjett til dette formålet som regjeringen. Hvorfor bidrar ikke regjeringen med mer penger når behovet ute i distriktene er så mye, mye større?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Takk for svaret. Jeg kan gjerne opplyse om at Kåre Willoch heller ikke hadde særlig mye penger til bredbånd i sin regjering. Utviklingen går faktisk framover. I forrige uke hadde jeg et møte med en reiselivsaktør fra Nordland: Visit Plura utenfor Mo i Rana. Det et en fantastisk bedrift som satser på grottedykking i verdensklasse, og den ligger i et område der det ikke var mobildekning i stua til beboerne, og heller ikke i selskapets lokaler. De har etterlyst levering av offentlig bredbånd flere ganger uten å lykkes. De har nå selv måttet gjøre mye egeninnsats i bygging av vei til en fjelltopp og investert om lag 300 000 kr i mottaks- og sendeutstyr og montasje av dette for å få en fortgang i gründervirksomheten sin. Har statsråden noen forklaring på hvorfor storsamfunnet ikke bidrar med gode digitale rammevilkår til å utvikle bedrifter i Distrikts-Norge med et så stort potensial som denne bedriften har?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Jeg vil over til noe statsråden og jeg har hatt en replikkveksling om tidligere. Det går på kobbernettet og det som skjer der. I Egersund var det en entreprenør som var uheldig, eller ikke nøyaktig nok, og gjorde gravearbeid som førte til brudd på en kobberledning. Telenor nektet faktisk denne entreprenøren å utbedre feilen de hadde gjort, av en eller annen grunn. Vi har til behandling et forslag fra Senterpartiet om å konsekvensutrede Telenors planer om å fase ut kobbernettet. Vi får mange henvendelser fra både beboere og bedrifter som er bekymret for både redundans og regjeringens manglende satsing ytterst ute i distriktene. Har statsråden full oversikt over hvordan Telenor jobber ute i felten, og hva konsekvensene vil være etter en utfasing?