Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Jeg synes det har vært interessant å følge debatten, og jeg skal i mitt innlegg konsentrere meg om innvandrings- og integreringspolitikken, naturlig nok. La meg starte med å forsøke å løfte blikket, og komme med noen overordnede betraktninger først og fremst. Jeg synes at vi som politikere av og til kan stille oss noen enkle spørsmål, og ha svarene på de enkle spørsmålene som utgangspunkt for våre vurderinger. Mange ganger siden jeg ble statsråd med ansvar for dette feltet, har jeg stilt meg spørsmålet: Er innvandring til Norge bra for Norge? Bidrar det til noe positivt? Eller er innvandring til Norge et problem for Norge, som bidrar til noe negativt? Svaret på disse spørsmålene for meg og for Regjeringen er at innvandring til Norge er positivt. Innvandring til Norge bidrar positivt. Innvandring til Norge er bra for Norge. Hvorfor det? Jo, det finnes mange muligheter til å analysere det, men la meg bare veldig kort peke på det positive som innvandringen betyr for arbeidsmarkedet. Vi ser ikke minst nå at det faktum at titusenvis av innvandrere, både første generasjon og etterkommere av dem, daglig går på jobb – de står opp om morgenen og går på jobb – bidrar veldig positivt. Uten disse ville det norske arbeidsmarkedet hatt betydelig større problemer enn det har – og det har store problemer allerede. Ikke minst ser vi det veldig tydelig her i den byen vi nå er i, der innvandrerbefolkningen sørger for at eldreomsorgen går rundt, sørger for at sykehusene går rundt, sørger for at bussen, trikken og T-banen går, altså på område etter område ser vi at innvandrerbefolkningen bidrar til å holde arbeidslivet i gang. I tillegg vil jeg også si at selv om det ikke hadde vært lønnsomt for oss, selv om det ikke hadde vært sånn at dette bidrog positivt til utviklingen av det norske arbeidsmarked, mener jeg at mangfold i seg selv er bra for Norge. Jeg er glad for å bo i et mangfoldig Norge – det flerkulturelle Norge gjør oss til et mer spennende land, et mer interessant land, et mer kreativt land. Vi ville ha vært fattigere uten det flerkulturelle samfunnet. Innvandring er altså bra for Norge. Det betyr at vi skal ivareta våre forpliktelser til å gi opphold til folk som trenger beskyttelse. Vi skal ta internasjonalt ansvar og ta imot kvoteflyktninger. Vi er for at ekteskap kan inngås på tvers av landegrensene, og at det skal kunne danne grunnlag for at familier gjenforenes i Norge. Vi er for arbeidsinnvandring til Norge. Men innvandring krever også en aktiv integreringspolitikk fra myndighetenes side, og det trengs en helhetlig linje i integrerings- og innvandringspolitikken. Når folk kommer til Norge og søker opphold i Norge, må vi ha en raskest mulig og en forsvarlig saksbehandling av utlendingsmyndighetene. Vi må ha anstendige forhold i ventetiden på asylmottakene, der f.eks. innføring av norskopplæring nå er et viktig bidrag. Vi må ha aktivt returarbeid for dem som får avslag, som altså ikke får en gyldig oppholdstillatelse i Norge. Vi må ha rask bosetting for dem som får opphold, slik at vi raskest mulig kommer i gang med integreringen i den kommunen de skal bo i. Vi må ha en god introduksjonsordning med sterk fokusering på norskopplæring. Vi må ha sterk fokusering på overgang til arbeid eller utdanning, og vi trenger tiltak for å sørge for at norsk lov følges av alle i dette landet. Derfor må vi bl.a. bekjempe tvangsekteskap. Min mening er at Regjeringen satser langs hele denne linjen i budsjettforslaget for neste år. Handlingsplanen for integrering og inkludering, som jo ble etablert av denne regjeringen, styrkes videre. Den økes fra nivået i år, som er på 430 mill. kr, til 650 mill. kr i handlingsplanen for neste år. Jeg minner om at det betyr at i løpet av budsjettårene 2006, 2007 og 2008 har Regjeringen satset over 1 milliard kr på å få på plass tiltak for integrering og inkludering. Norskopplæringen styrkes. Vi har slitt med å finne et godt tilskuddssystem for norskopplæringen. Den forrige regjeringen innførte et tilskuddssystem – sikkert med de beste intensjoner – som har vist seg ikke å fungere godt nok. Derfor har vi måttet innse at det tilskuddssystemet vi har i dag, ikke er tilfredsstillende for å få til en god finansiering av norskopplæringen rundt om i Kommune-Norge. Det vi gjør i budsjettet for 2008, er først og fremst å bidra til å få bevilgningsnivået opp. Vi sier veldig klart at vi utover i 2008 skal få på plass et framtidig tilskuddssystem som vi vil presentere for Stortinget i budsjettet for 2009. Et annet viktig element i Handlingsplan for integrering og inkludering er at vi utvider satsingen på gratis kjernetid i barnehager. Representanten Trine Skei Grande var i sitt innlegg inne på hvor viktig det er å samarbeide med kommuner med ekstra store utfordringer for å få til gode tiltak i slike kommuner. Gratis kjernetid er et samarbeid mellom staten og Oslo kommune om at alle fire- og femåringer i hele Groruddalen og i Søndre Nordstrand nå får gratis kjernetid i barnehager. Det er også viktig for meg å si at vi nå har hatt et samarbeid med Drammen kommune som gjør at Drammen kommune i år kommer i gang med et tilbud om gratis kjernetid til ganske mange unger i Drammen, med oppstart allerede i år. Vi styrker utlendingsforvaltningen med 178 mill. kr. Det er også for å ivareta tiltak i den helhetlige planen for innvandring og integrering. Vi øker saksbehandlingskapasiteten fordi vi er enig i at for store restanser i utlendingsforvaltningen er ødeleggende for et godt integreringsarbeid. Vi innfaser nå elektronisk saksbehandling. Det er ganske utrolig at dette ikke allerede er etablert i et system som er så papiromfangsrikt som utlendingsforvaltningen er. Vi øker vertskommunekompensasjonen, slik at de kommuner som i dag har forsterkede mottak, og som har hatt store kostnader ved å ha forsterkede avdelinger på sine mottak, nå fullt ut får dekket sine kostnader. Vi styrker returarbeidet ved f.eks. å legge til rette for at vi får på plass flere utlendingsattacheer ved flere utenriksstasjoner. Sist, men ikke minst, ligger det i budsjettforslaget en tung satsing på tiltak mot tvangsekteskap. 70 mill. kr bevilges til å ansette minoritetsrådgivere ved de videregående skolene som har den høyeste andel av elever med innvandrerbakgrunn. Vi etablerer integreringsrådgivere som skal ansettes på de utenriksstasjonene der vi har de største utfordringene når det gjelder å hjelpe norske statsborgere som kan være utsatt for planer om tvangsekteskap. Vi styrker samarbeidet med frivillige organisasjoner, og vi etablerer egne forbedrede botilbud til ungdom som må bryte med familien sin, fordi de frykter at de kan bli presset til tvangsekteskap. Summen av dette er etter min mening at Regjeringen fører en helhetlig innvandrings- og integreringspolitikk, ikke uten at det fortsatt er utfordringer, men vi tar tak i hele kjeden, som innvandrings- og integreringspolitikken krever at vi gjør.