Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
La meg starte litt utradisjonelt og ikke bare skryte av revidert nasjonalbudsjett og det som vi – de fire samarbeidspartiene – har fått til i løpet av fire år. Etter en hyggelig avslutning i finanskomiteen i går ettermiddag og kveld – selvfølgelig også med opposisjonen – prøvde jeg å tenke igjennom hva revidert nasjonalbudsjett egentlig betyr for folk flest og for bedriftene, de som lever der ute i virkeligheten, som har vært bekymret, og som ikke er opptatt av politisk retorikk, men realiteter. Revidert inneholder noen korreksjoner og nye satsinger, men i hovedsak er revidert en bekreftelse på at det budsjettet som ble vedtatt i fjor høst, hadde en riktig innretning og en riktig ambisjon for å styrke norsk økonomi. Hovedsatsingene på infrastruktur, forskning, utdanning og skattelettelser ligger fast, styrkingen av eldreomsorgen ved tilskudd til nye sykehjemsplasser forsterkes, pensjonistene får økt minstefradrag, som kompenserer for negativ inntektsutvikling som følge av underreguleringen, kapitaltilgangen for oppstartsbedrifter bedres gjennom ordningen med skattefradrag for investeringer, det blir mer attraktivt å spare til egen pensjon både for private og for selvstendig næringsdrivende, og politidistriktene får mer penger samtidig som nye politihelikoptre finansieres. Gjennom fire år har vi oppfylt løftene om hva som skulle prioriteres, til tross for at disse fire årene har vært mer utfordrende enn det Norge kanskje har opplevd på 30 år. Oljeprisen falt som en stein sommeren 2014. Det var mange som advarte mot oljeavhengigheten i norsk økonomi lenge før den tid, men alt ble fremstilt som bunnsolid, for den norske modellen var ufeilbarlig. Så kom migrasjonsbølgen høsten 2015, og behovet for økte bevilgninger og en mer realistisk innvandringspolitikk meldte seg umiddelbart. Vi har styrt gjennom begge disse sjokkene for norsk økonomi, og nå ser vi resultatene. Til tross for beskyldninger om for lite og for mye, for tidlig og for sent, har politikken virket, og doseringen har vært riktig. Det er hyggelig å konstatere at regjeringspartiene sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre har blitt enige om et budsjettforlik som i hovedsak styrker profilen i regjeringens forslag til revidert budsjett. Bedre sykelønnskompensasjon for selvstendig næringsdrivende, flere studieplasser, økt minstepensjon for gifte og samboende, styrking av politiets kapasitet og kompetanse til etterforskning i saker som gjelder vold og overgrep mot barn, økt lærlingtilskudd og mer penger til domstolene og til styrket sikkerhet og beredskap – alt er viktige og tydelige prioriteringer. At det også blir noen penger til gode lokale formål, er en del av et budsjettforlik i Stortinget. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet i sine merknader til revidert tar et tilbakeblikk på de fire årene de har vært ute av regjeringskontorene, og det har de selvfølgelig full anledning til. Men Fremskrittspartiet vil gjerne bidra til den historieskrivingen. Alle sentrale indikatorer viser nå en sterk oppgang i norsk økonomi i 2017. Norsk økonomi viser sterkere vekst 1. halvår i år, og prognosene fra Statistisk sentralbyrå og andre prognosemiljøer tilsier en klar konjunkturoppgang fremover fra 2017 til 2020. SSBs siste tall for BNP-Fastlands-Norge for 1. kvartal viser en sterkere vekst enn forventet, og SSB anslår at veksten for BNP-Fastlands-Norge blir på rundt 1,9 pst. i år og vil ta seg opp mot 2,4 pst. i 2019. Ifølge Norges Banks siste rapport fra sitt regionale nettverk av bedrifter er produksjonsveksten i norske bedrifter bedre enn ventet, og dagens vekstrate er den sterkeste siden 2013. I tillegg viser rapporten at investeringer i norsk næringsliv i 2017 forventes å øke til det høyeste nivået siden 2013, da nivået på investeringene i fastlandsindustrien var det laveste på 40 år. Vi har en nedgang i registrert arbeidsledighet seks måneder på rad. Det er nedgang i ledigheten i alle 19 fylker. Antall registrerte helt arbeidsledige i mai 2017 er det laveste som er registrert på en enkeltmåned på nesten fire år, helt siden oktober 2013. Det siste året har det vært en nedgang i ledigheten i samtlige 19 fylker. I tillegg har Nav lagt frem en prognose hvor de forventer en ytterligere nedgang i år og neste år, og antall oppsigelser og permitteringer er halvert så langt i år sammenlignet med samme periode i fjor. Så er det påpekt at sysselsettingsgraden har falt, men den har nå stabilisert seg, og vi ser at det er en forsiktig økning. Den falt faktisk mer under de rød-grønne, og fallet har sammenheng med oljekrisen, flere alderspensjonister og sterk økning i andelen innvandrere. Med veksten i økonomien, spesielt 1. kvartal i år, er det grunn til forsiktig optimisme om at også sysselsettingsraten vil øke, fordi konjunkturene påvirker denne. Flere alderspensjonister, flere studenter og flere ikke-vestlige innvandrere har bidratt til å trekke sysselsettingen ned. Antall nyetablerte foretak har økt med nesten 9 000 fra 2013 til 2016, og det er ny rekord til tross for oljekrisen. I løpet av årene 2014–2016 var det godt og vel 6 000 flere nyetableringer enn nedlagte bedrifter, mens det i foregående periode var 1 800 flere nedlagte enn nyetablerte foretak. Likevel er det grunn til å understreke at 85–90 pst. av nye arbeidsplasser blir skapt i eksisterende bedrifter gjennom effektivisering, nyvinning og knoppskyting. Vi opplever gode resultater i sentrale næringer som oppdrettsnæringen og turisme, og også økt optimisme i Norges viktigste næring, oljenæringen. I fjor ble det solgt laks fra norske oppdrettsanlegg til en verdi av 60 mrd. kr. Det er en økning på hele 35 pst. Turistnæringen har gode resultater, og det er ny optimisme i oljenæringen. Selv om investeringene stabiliserer seg på et lavere nivå enn før oljeprisfallet, har næringen også fått redusert og fått kontroll på kostnadene. Kommuneøkonomien er rekordsterk. Spesielt i fjor og til dels i 2015 har det vært ekstremt gode resultater for kommunene. Gjennomsnittlig vekst i kommunesektorens frie inntekter per innbygger har økt seks ganger mer i perioden 2013–2016 enn i foregående periode. Kommune-Norge hadde overskudd, eller nettodriftsresultat, på hele 4 pst. i 2016. Det er det høyeste nivået på 2000-tallet. Samtidig økte kommunenes disposisjonsfond med 8 mrd. kr på ett år. Det er altså større økning på ett år enn det var i hele foregående fireårsperiode. Og så ser vi en positiv utvikling på skatteinngangen så langt i 2017, hvor vi har en økning sammenlignet med 2016. For øvrig kan det nevnes at eiendomsskatten, som er Norges mest upopulære skatt, og selvfølgelig bør avvikles, utgjør bare 2,9 pst. av kommunenes inntekter. Vi har rekordstor nedgang i CO2-utslipp fra veitrafikken det siste året, og det skyldes at vi har lagt om bilavgiftene, lagt om engangsavgiften, og vi har fått redusert avgiftene på miljøvennlige, trygge mellomklassebiler. Nå gjør vi det samme med avgiften på motorsykler. Også antall heltidsbønder øker under denne regjeringen. Under åtte år med rød-grønne ble antall heltidsbønder nesten halvert. Det betyr at i de åtte årene som Senterpartiet satt med ansvaret for Landbruksdepartementet, ble det over 4 000 færre heltidsbønder, mens det nå øker med Fremskrittspartiet i samme posisjon. I tillegg har heltidsbøndene også hatt større vekst i næringsinntekten i løpet av bare to år med denne regjeringen enn i løpet av alle de åtte årene med de rød-grønne og Senterpartiet. Listen over gode resultater er ikke uttømmende, men jeg stopper der. Så gjenstår det bare – før vi eventuelt klarer å fyre hverandre skikkelig opp – å si takk for fire gode og spennende år. Takk for samarbeid, takk for innsiktsfulle debatter, og jeg hadde nær sagt en riktig god sommer! Men det blir kanskje flere anledninger til å si det.