Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-10-05:
Finanskrisa som verden nå opplever konsekvensene av, ble utløst etter en langvarig internasjonal spekulasjonsøkonomi, uten basis i realøkonomien. De internasjonale institusjonene, med Det internasjonale pengefond i spissen, sto for en fri-flyt-ideologi som de sjøl erkjente innebar en risiko for ustabilitet – det ville gå galt. Fondets leder, Dominique Strauss-Kahn, sa i et foredrag i regjeringskvartalet i fjor høst at finanskrisens sosiale uro ville bli den største utfordring i de kommende åra, og trakk en dramatisk sammenligning til europeisk mellomkrigshistorie. I dag ser vi at det marsjeres i Europaunionens gater i Sør-Europa. Den økonomiske unionen, uten en tilhørende politisk union i EU, viser dens store systemfeil. Rettferdig fordeling av innstrammingsbyrden er et nøkkelord for å takle finanskrisens konsekvenser på en anstendig måte. Rød-grønne partier har lang tradisjon for å være mest opptatt av økonomisk og sosial rettferdighet mellom folk. Grønne partier har størst troverdighet når det gjelder det langsiktige forvalteransvaret som stadig flere erkjenner er avgjørende for å løse den internasjonale klima- og matvarekrisen. Finanskrisen har ikke gitt vesentlige endringer i tenkningen i toneangivende økonomiske kretser. Konsekvensene i Norge er milde i forhold til i andre land. Dette gjør at det folkelige presset for en endret og sunnere realøkonomisk tenkning blir mindre. Sterke krefter tjener derfor godt på en stadig mer omfattende finanssektor. Når Finanskriseutvalget leverer sin innstilling på slutten av året, er det derfor å håpe at innstillinga kan vise minst to veier framover, slik at vi kan få en grundig økonomisk framtidsdebatt blant folk flest. Det legges opp til et nøkternt statsbudsjett, men et budsjett som gir muligheter. Uansett resultat av den økonomiske innstramminga i mange land vil dette gi en mer krevende konkurransesituasjon for norsk arbeidsliv og næringsliv. Det må sterkt understrekes. Regjeringa må derfor sterkere sikre norske lønns- og arbeidsvilkår for de mange lønnsmottakere i yrker med svak vakt i arbeidslivet, på samme måte som sjølstendig næringsdrivende må gis inntektsmuligheter som gjør det mer attraktivt å ta et større arbeidslivsansvar enn det en har som lønnsmottaker. Senterpartiet er glad for at evalueringa av skattereformen skal se på om skattereglene realiserer dette når det gjelder sjølstendig næringsdrivende kontra aksjeselskap. Likeledes skal en se på forskjeller i sosiale rettigheter mellom sjølstendig næringsdrivende og lønnsmottakere. En forbedring for sjølstendig næringsdrivende er avgjørende for at dette skal være en god og trygg selskapsform for de mange små næringsdrivende. Modernisering av Fastlands-Norges næringsliv, med en målrettet forsknings- og næringspolitikk som gir en kraftfull satsing på økologisk forsvarlige produksjonsmåter og ny teknologi for foredling av våre enorme fornybare naturressurser, er avgjørende viktig for å møte økt internasjonal konkurranse. Denne næringspolitikken skal gi produkter og tjenester som har høy verdi, og som derved sikrer basisinntekter for vårt velferdssamfunn. Disse arbeidsplassene knyttet til fornybare naturressurser er viktigere enn mange andre. Det er derfor gledelig at bevilgning til investeringsstøtte for miljøteknologi og Innovasjon Norge nærmest fordobles til nærmere 300 mill. kr. Denne tenkning må utvikles videre på alle områder for å sikre lange verdikjeder i foredling av våre enorme fornybare naturressurser. Bedre kommunikasjon er avgjørende for å redusere avstandskostnader i et vidstrakt land. Budsjettet legger opp til en sterk prioritering av opprustning og vedlikehold av vei og bane. Dette er viktig for trafikksikkerhet, rassikring og forvaltning av de enorme verdiene som er nedlagt i vei og bane. Senterpartiet bruker mye krefter for å sikre dette over hele landet. Vi er svært glad for det. Levende lokalsamfunn gir det beste grunnlaget for god integrering, forebyggende helsearbeid og oversiktlige ubyråkratiske velferdstjenester. En økt ramme på 5,7 mrd. kr, sammen med en systematisk forbedring av tjenesteproduksjonen, med satsing på økt tillit til de mange i førstelinjetjenesten, i skole, sjukehjem og teknisk sektor, gir gode muligheter til forbedring i folks hverdagsliv. Det er viktig at budsjettet tilrettelegger for mer praktisk arbeid og utdanning i videregående skole. Dette vil gi økt sjøltillit og tilhørende verdighet for de mange. Senterpartiet er glad for denne kursendring. Kulturløftets satsing på frivillige lag og foreningers dugnadsånd er helt fundamental for å utvikle et velferdssamfunn, som er noe langt mer enn offentlig ansattes tjenester. Regjeringa legger opp til forutsigbare, endrede rammebetingelser knyttet til kjøpsavgifter, årsavgifter og drivstoffavgifter for kjøretøy. Det er viktig at folk ved nybilkjøp kjenner målsettingene framover, slik at en kjøper drivstoffgjerrige biler. Det skal lønne seg. Det er et framskritt at biodiesel blir billigere enn forutsatt i fjorårets budsjett. Budsjettets største skattereform er beskatning av pensjonister. Arbeidsføre pensjonister vil få sterkere stimulans til arbeidsinnsats ved siden av pensjonen. Reformen bygger på skatt etter evne og gir en samlet skattelette på over 1,3 mrd. kr. Statspensjonister med inntekt inntil 530 000 kr når de går av med pensjon, vil få lavere inntektsskatt. Det er en gunstig reform for disse.