Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2015-02-05:
Jeg vil også takke interpellanten for å reise et veldig viktig tema til debatt, og utenriksministeren for svært tydelige og gode svar. Menneskerettighetssituasjonen i Aserbajdsjan er bekymringsfull og har gått fra vondt til verre. Flere konkrete eksempler på det er nevnt her i dag. Særlig alvorlig er det at den negative utviklingen har gått parallelt med at Aserbajdsjan har hatt formannskapet i Europarådet. I et møte med vinnerne av Sakharovs frihetspris her på Stortinget i november oppfordret delegasjonen fra Aserbajdsjan norske parlamentarikere til å ta opp menneskerettssituasjonen på alle nivå. Det er derfor prisverdig at den norske parlamentarikerdelegasjonen til OSSE skrev et brev til den aserbajdsjanske presidenten i desember der særlig bekymring for menneskerettighetsaktivisten Leyla Yunus ble trukket fram. Svaret som kom fra utenriksdepartementet i Aserbajdsjan den 23. januar, er langt fra betryggende. Tvert imot – brudd på grunnleggende demokratiske rettigheter, overgrep og lovbrudd benektes å finne sted. Selv om landet har en broket historie og beliggenhet i et konfliktområde, er det uakseptabelt at et land som nå er medlem av OSSE, Europaparlamentet og FN, bryter med grunnleggende rettsstatsprinsipper. Og som utenriksministeren sa: Press mot menneskerettigheter er ofte det første tegnet på at et land utvikler seg i feil retning. Utenriksministeren understreker i svarene sine betydningen av kritisk dialog. Vi merker oss også at Norge er et av de få landene som har tatt opp situasjonen i Aserbajdsjan i FNs menneskerettighetsråd. Jeg har tillit til at regjeringen følger saken tett videre på alle naturlige arenaer. Vi er dessverre inne i en periode med økt press på menneskerettigheter, politiske og sivile rettigheter og demokrati, ikke bare i Aserbajdsjan, men i en rekke land, som følge av krig og konflikt. Flere av dagens konflikter er preget av økt kompleksitet, økt grad av brutalitet og uhyrlige overgrep overfor sivilbefolkningen. Det er flere flyktninger enn noen gang siden den andre verdenskrig og mange humanitære kriser. Dette viser at vi ikke kan ta våre grunnleggende verdier som rettsstat og demokrati for gitt. Regjeringen har derfor varslet et taktskifte i innsatsen. Den første stortingsmeldingen om menneskerettigheter på 15 år kom i desember og er nå under behandling her i Stortinget. Det er positivt at menneskerettighetene nå skal integreres i all utenriks- og utviklingspolitikk. Respekt for menneskerettigheter er et utenrikspolitisk mål, men det er også et middel for å oppnå varig utvikling og sikkerhet. Regjeringens vektlegging av utdanning står også sentralt i arbeidet for menneskerettighetene, og satsingen får en styrking på formidable 550 mill. kr i neste års budsjett – da med et særlig fokus på barn i krig og konflikt. Utover det skal vi heller ikke glemme at EØS-midlene også er et svært viktig virkemiddel for sosial og økonomisk utjevning i Europa og skal støtte opp under grunnleggende europeiske verdier som demokratibygging, menneskerettigheter, ikke-diskriminering og likestilling. Det er svært viktig å stille tydelige krav til mottakere av norsk bistand om vilje til framgang innen menneskerettigheter, demokrati og rettsstatsutvikling. Det er ikke minst viktig å fortsette å reagere på alvorlige menneskerettighetsbrudd, som situasjonen i Aserbajdsjan er et eksempel på. Vi må på alle nivå fortsette å arbeide med å verne om og styrke menneskerettighetene som universelle og ukrenkelige rettigheter.