Siri A. Meling (Høyre), 2014-01-07:
Det er bra at arveavgiften i sin helhet er fjernet med virkning fra 1. januar i år. Høyre gikk til valg bl.a. på å fjerne arveavgiften, og vi er meget fornøyd med at den fjernes i sin helhet allerede i dette første statsbudsjettet. Fjerning av arveavgiften er viktig av flere årsaker. Interpellanten stiller spørsmål ved om vi er opptatt av næringslivet i Norge. Jeg kan garantere at Høyre er opptatt av rammebetingelsene for næringslivet, og fjerning av arveavgiften er et ledd i dette. Det vil gjøre generasjonsskifte i familieeide bedrifter lettere. Jeg har lyst til å bruke et eksempel fra valgkampen i 2009. En ventilasjonsbedrift som heter Covent, som jeg selv og flere andre politikere fra andre partier besøkte i denne valgkampen, er – eller var – en familieeid bedrift med rundt 100 ansatte i en kommune med i underkant av 3 000 innbyggere. Denne kommunen er ellers en stor landbrukskommune, noe som betyr at disse industriarbeidsplassene relativt sett kommer veldig godt med i denne kommunen. Denne bedriften, Covent, ble for noen år siden solgt til spanske eiere, hovedsakelig på grunn av arveavgiften og formuesbeskatningen, som gjorde generasjonsskiftet vanskelig for disse to familiene som eide denne bedriften. Nå lever bedriften i beste velgående også med spanske eiere, men denne bedriften er sannsynligvis representativ for ganske mange mellomstore familieeide norske bedrifter. Forhåpentligvis unngår vi at den type familier må selge sine bedrifter nå som vi har fått fjernet arveavgiften i sin helhet og arbeider med å redusere formueavgiften. Vi ønsker å ha et sterkt norsk privat eierskap, og fjerningen av arveavgiften bidrar opplagt til dette. Fjerningen er arveavgiften er også viktig for å kunne beholde familieeiendommer innenfor familien, særlig i familier som hadde lav inntekt da arveavgiften eksisterte, og som skulle overta eiendommer med høy markedsverdi. Fjerningen av arveavgiften er også opplagt viktig for å unngå skattetilpasning og det tilsvarende byråkratiet som dette fører med seg på offentlig side. Så det er mange gode grunner til å fjerne arveavgiften. Som statsråden har gjort rede for, betyr fjerningen av arveavgiften og innføringen av det såkalte kontinuitetsprinsippet for næringsaktører at det vil gi fordeler for noen og ulemper for andre. Det estimeres isolert sett en skatteøkning på 200–300 mill. kr for noen grupper, men det store bildet – og det er jo det som er viktig å ta hensyn til – er skatte- og avgiftslettelser på opptil 2 mrd. kr per år for en rekke bedrifter og privatpersoner. Innretninger for å kompensere for arveavgiftens konsekvenser skulle i utgangspunktet ikke være nødvendig etter at avgiften er fjernet. Da blir det jo i så fall en ren skattesubsidie, som også finansministeren var inne på. Finansministeren har i sitt innlegg gjort det klart at regjeringen ikke vil ta en gjennomgang for andre deler av næringsvirksomheten enn landbruket. Og når det gjelder landbruket, er det på sin plass å nevne at landbruket, selv med fjerning av arveavgiften per 1. januar 2014, beholder noen særfordeler som andre næringer ikke har. Landbruket har hatt mer gunstige regler for arveavgift og fastsettelse av skattemessig inngangsverdi for eiendom enn noen andre næringer. Regjeringen foreslår mer gunstige regler for landbrukseiendom enn for noen annen næring også fremover, men det er riktig at reglene ikke vil være like gunstige som før. I budsjettforliket med Kristelig Folkeparti og Venstre har vi forpliktet oss til en gjennomgang av konsekvensene av endringen for landbruket, og det er flere gode grunner til det. Andre selskapsformer kan nok tilpasse seg endringer på en annen måte enn det bøndene kan; bøndene kan bl.a. ikke organisere seg i aksjeselskap. Det spesielle med landbrukseiendommer er jo at dette også er hjemmet til vedkommende næringsdrivende – man bor og arbeider på gården – og det gjør også at det kommer i en særstilling. Vi er fra Høyres side innstilt på å avvente gjennomgangen av konsekvensene for landbruket av at arveavgiften nå er avviklet med virkning fra 1. januar 2014, og vi ser frem til resultatene som i henhold til budsjettavtalen og de signalene som er kommet fra finansministeren i dag, skal komme i revidert nasjonalbudsjett denne våren.