Arnulf Goksøyr (Høyre), 2015-12-04:
Noreg opplever ei stor tilstrøyming av menneske som søkjer beskyttelse. I ein situasjon med høg asylankomst over tid, er det sannsynleg at fleire kommunar kan ha behov for bistand for å gje nødvendige helsetenester til asylsøkjarar og flyktningar. Sjølv om dei fleste kommunar er i stand til å handtere den ekstraordinære asylsituasjonen, har nokre kommunar rapportert om kapasitetsutfordringar. Som helse- og omsorgsministeren var inne på i sitt innlegg, har regjeringa og han bede Helsedirektoratet organisere ein pool med tilgjengeleg personell som kan hjelpe kommunar i pressa situasjonar. Helsedirektoratet har fått i oppdrag å vurdere kommunane sin kapasitet og organisere ein pool med frivillig helsepersonell som ved kortare eller lengre periodar kan disponerast av kommunane for å avhjelpe dei med kapasitetsutfordringane. Dette vil bidra til det meir akutte behovet for hjelp som oppstår når asyltilstrøyminga no er høgare enn nokon gong tidlegare. Mange asylsøkjarar som kjem til Noreg, er traumatiserte etter å ha opplevd krig eller forfølging i eige land. Auken av talet på flyktningar til Europa og Noreg vil òg kunne medføre eit press på helsetenester til personar med psykiske lidingar eller plager. Mange av dei som kjem til Noreg i dag, er einslege mindreårige asylsøkjarar. Av dei som får opphaldsløyve, kan det vere fleire som vil ha behov for hjelp av kommunen til å handtere si psykiske helse, sine psykiske plager eller lidingar. Då er det viktig at kommunen har fagkompetanse til å vareta personar som har opplevd vald eller traumatisk stress. Regjeringa har følgt opp denne utfordringa gjennom løyving i tilleggsnummeret på 5 mill. kr til dei fem ressurssentra for vald og traumatisk stress. Det er vidare gledeleg at desse pengane vart vidareført i budsjettforslaget for 2016. Det er i tillegg foreslått ei styrking av løyvinga til kommunar med asylmottak, som er grunngjeve i desse kommunane sitt behov for å byggje opp helsetenester. Vi må likevel ikkje gløyme at mange av asylsøkjarane som har kome hit til Noreg, har god helse. Som ministeren var inne på, vil svært få ha behov for spesialisthelsetenester. Det er kommunane som har hovudansvaret for desse helse- og omsorgstenestene til asylsøkjarane. Det største presset vil dermed kome på dei kommunale helse- og omsorgstenestene. Eg har alt nemnt nokre av tiltaka regjeringa har sett i gang for å møte behovet for auka helsetenester på kort sikt, men like viktig er dei tiltaka som regjeringa har sett i gang for å betre dei kommunale helse- og omsorgstenestene, uavhengig av den ekstraordinære situasjonen vi no står overfor. Gjennom primærhelsemeldinga har regjeringa framheva behovet for meir heilskaplege tenester, større grad av brukarinvolvering, auka kompetanse og styrkt leiarskap. Regjeringa legg i meldinga fram konkrete tiltak for å sørgje for robuste og kompetente fagmiljø som er i stand til å vareta fleire pasientar og brukarar, mange med samansette lidingar. I tillegg vil regjeringa si satsing på dei førebyggjande tenestene innanfor psykisk helse vere viktig for å møte presset den auka asyltilstrøyminga vil medføre på dei kommunale helsetenestene. Regjeringa si satsing på helsestasjonar og skulehelseteneste og dei auka tilskota til rekruttering av kommunepsykologar vil vere viktige bidrag for å gje eit godt helsetilbod til asylsøkjarar som får opphaldsløyve i Noreg. Tilsette i kommunane, helsetenestene og på mottak gjer kvar dag ein stor innsats for å vareta dei som kjem, på ein god måte. Eg må seie eg er imponert over korleis aktuelle etatar, helsevesen, privatpersonar, næringsliv og frivillige handterer utfordringane landet vårt står overfor, korleis mange lokalsamfunn har snudd seg rundt i løpet av kort tid, sett seg i stand til å takle ein situasjon knapt nokon hadde sett føre seg. Eg vil avslutte mitt innlegg med å rose helsepersonell og andre i fyrstelinjetenesta som kvar dag står på for å handtere denne krevjande situasjonen landet vårt no står overfor.