Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-06-05:
Det er ingen tvil om at diabetes er en av de store folkesjukdommene i vår tid. Nye tall fra Helsedirektoratet viser at så mange som 265 000 nordmenn kan ha diabetes. Man regner med at hos halvparten av disse er det ikke stilt noen diagnose. Overvekt og fedme henger sterkt sammen med utvikling av diabetes type 2, og her har vi også sett en sterk økning. Svært mange land er i samme situasjon som oss, og det er en utfordring på verdensbasis å lage helhetlige strategier for å bekjempe utbredelsen av diabetes. Regjeringa legger opp til å forebygge forekomsten av diabetes gjennom folkehelsetiltak som f.eks. satsing på bedre ernæring og fysisk aktivitet. Videre må en bli langt bedre til å diagnostisere diabetes og til å sikre god oppfølging av dem som allerede har fått konstatert sjukdommen, slik flere talere har vært inne på allerede. Mange sjukehus har gode erfaringer med diabetesteam. Det er tverrfaglige team, som kan bestå av lege og sjukepleier. Noen har i tillegg klinisk ernæringsfysiolog, fysioterapeut og fotterapeut med i teamet. I Sverige og Danmark har de gode erfaringer med slike team. Det ser ut til at hyppigheten av senkomplikasjoner, f.eks. amputasjoner, kan reduseres med mellom 40 og 80 pst. Disse resultatene viser at diabetesteam ved alle landets helseforetak og systemer for samhandling mellom nivåene i helsetjenesten er viktige tiltak for å sørge for at det blir færre alvorlige senkomplikasjoner. Jeg forstår veldig godt de gode intensjonene i forslaget om å innføre en nasjonal standard for diabetesteam i spesialisthelsetjenesten. Jeg skjønner det slik at representantene ønsker klare pålegg fra helsemyndighetene til helseforetakene om hvordan teamene skal organiseres. Det er fagmiljøene, i samarbeid med de ansvarlige lederne i helsetjenesten, som, slik vi ser det, er best skikket til å utvikle tilbudet innenfor de rammer som er satt av nasjonale helsemyndigheter og de regionale helseforetakene. Helsedirektoratet har ansvar for å lage nasjonale anbefalinger og retningslinjer på de områder der det er hensiktsmessig. Det kan være mange veier til god og sikker oppfølging av mennesker med diabetes, og behovene kan også variere rundt om i landet. Sentralt i dette er bedre samhandling mellom sjukehusene og den kommunale helsetjenesten. Jeg viser i den forbindelse til samarbeidsavtalen mellom Kommunenes Sentralforbund og Regjeringa som ble undertegnet i fjor. Jeg vil understreke at alle diabetespasienter sjølsagt skal få god og riktig behandling og oppfølging uansett hvor i landet de bor. Lærings- og mestringssentrene vil ha en viktig rolle her. Over 50 slike sentre er etablert, og samtlige helseforetak har eller er i ferd med å etablere tilbud på dette området. Utgangspunktet for lærings- og mestringssentrene er at brukernes kunnskap skal være likestilt med faglig kunnskap i planlegging og drift. Det skal være en møteplass for personer med kroniske sjukdommer, deres pårørende og helsepersonell. Jeg vil styrke rollen til lærings- og mestringssentrene og påse at tilbudene de har for pasienter med diabetes, blir videreutviklet. Det gjelder også samhandling med kommunene, slik at det ikke blir brudd og opphold i tilbudet til pasienter med kroniske sjukdommer. Spesielt pasienter med kroniske sjukdommer har behov for nærhet til tjenestene. Slikt samarbeid mellom lærings- og mestringssentrene og kommunehelsetjenesten ser vi bl.a. i Bergen og Sandefjord. Det er et mål at terskelen for å henvise til lærings- og mestringstilbud skal være lav. Flere av de regionale helseforetakene har gode fagtilbud innenfor diabetes. I Helse Vest er f.eks. Helse Bergen og Stavanger Universitetssjukehus gode eksempler. Helse Nord har også satset systematisk på å utarbeide kompetanse på diabetes. Blant annet har Nordlandssykehuset etablert et slikt team med utadrettet virksomhet i Lofoten og Vesterålen. For å lykkes med dette arbeidet må vi ha en helhetstenkning, fra forebygging og behandling i primær- og spesialisthelsetjenesten til rehabilitering. Felles kliniske retningslinjer for primær- og spesialisthelsetjenesten er viktig for å sikre likeverdighet og helhet i oppfølginga. Til høsten vil Helsedirektoratet legge fram kliniske retningslinjer for diagnostisering og behandling av diabetes. De har informert meg om at de ikke vil komme med detaljerte standarder for hvordan diabetesteam skal settes sammen. Vi skal også følge opp med en informasjonskampanje i regi av Helsedirektoratet. Denne skal rettes mot mennesker som har eller er i risikosonen for å utvikle diabetes type 2. Oppfølgingen av Nasjonal strategi for diabetesområdet er godt i gang, og jeg har store forventninger til dette arbeidet, som allerede er i gang.