trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ivar Kristiansen (Høyre), 2005-11-16:
Jeg har et spørsmål til olje- og energiministeren. Jeg er redd for at den nye regjeringen på bare noen og tjue dager har klart å skape nokså stor forvirring og nokså stor usikkerhet rundt sin kommende petroleumspolitikk. Det har vi allerede fått anskueliggjort nokså klart, under en av spørrerundene i dag. Det er ikke mangel på ambisjoner, men fra ambisjon til handling er det milevid avstand. Ett forhold er bl.a. at det er programfestet i Soria Moria-erklæringen at man skal ha full CO2-rensing av gasskraftverk innen 2009. Og så presterer man det kunststykket å legge inn 20 mill. kr i budsjettet for 2006 til slike tiltak. Bare Kårstø alene vil kreve årlige kostnader på halvannen milliard kroner. Jeg tror at de som har hatt planer om å utvikle nye gasskraftverk i Norge, virkelig er nødt til å ta seg en runde i garderoben og se om den nye regjeringen ødelegger disse regnestykkene. Vi fikk i går en presentasjon av 19. konsesjonsrunde, med rekordinteresse for å utvikle aktivitet i nord. Det er nesten en fordobling av antall nasjonale og internasjonale selskaper som ønsker å utvikle den nordlige landsdelen. Det var prisverdig at statsråd Enoksen mandag – gjennom tre helsider i Dagens Næringsliv – åpnet for ny full aktivitet i nord. Etter de rundene som har vært fra mandag til onsdag – med statsrådens dementering i dag av sine ambisjoner mandag i Dagens Næringsliv – er mitt spørsmål: Med den usikkerhet som den nye regjeringen har klart å skape i løpet av to dager, hva tror olje- og energiministeren egentlig at de selskapene som hadde stor interesse av å ta fatt i nord, sitter igjen med?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2005-11-16:
Jeg takker statsråden for svaret. Men jeg er redd for at statsråden i dag i stedet for å benytte anledningen til å oppklare faktisk gjør det stikk motsatte – han forvirrer. Vi snakker faktisk om det nasjonale, økonomiske lokomotivet: den norske olje- og gassnæringen, som sørger for en tredjedel av nasjonens inntekter. Det er rekordstore investeringer på norsk sokkel i år – 100 milliarder kr. Perspektivene i nordområdene er veldig lyse, og man har mulighet nå til å gå parallelt og i takt med den russiske utviklingen i Barentshavet og bidra til å sette en norsk teknologi- og miljøstandard. Her har den nye regjeringen klart å skape usikkerhet. Min anbefaling er at man tar seg en tur tilbake i garderoben og rydder opp. Jeg tviler ikke på den nye statsrådens egne ambisjoner. Men det er svært mye som tyder på at man nå også på dette området har latt SV få en hånd på rattet. Da er det ikke full gass. Da er det begge bremsene på i norsk olje- og gassnæring.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2005-11-16:
Petroleumsfrie soner har av mange vært ansett som god miljøpolitikk i forbindelse med forvaltning av våre havområder. Nå ble det ikke plass til disse i Soria Moria-erklæringen, der kanskje disse petroleumsfrie sonene ble borte i tåkeheimen. Men vi har hørt at statsråden sier at petroleumsfrie soner er et uklart begrep. Dermed råder det nå usikkerhet fortsatt om denne regjeringens miljøprofil når det gjelder havområdene. Representanten Sørensen fra SV hevder Regjeringen har som mål å opprette såkalte miljøsoner før forvaltningsplanen er klar. Statsråden har derimot uttalt at han er skeptisk til varig vern av havområdene. Spørsmålet blir da: Er det slik at statsråden foregriper forvaltningsplanen og har forlatt målet om petroleumsfrie soner allerede før forvaltningsplanen foreligger?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2005-11-16:
Jeg vil få lov å stille et spørsmål til helse- og omsorgsministeren. Regjeringspartiene har gjennom den valgkampen som vi har bak oss, reist land og strand rundt og lovt en rekke forskjellige ting. Blant det som er lovt, er gratis skolebøker, at det skal fylles vann i svømmebasseng, og at skolen skal styrkes betydelig. I tillegg har man lagt til grunn at det skal opprettes 10 000 nye årsverk innenfor pleie- og omsorgssektoren innen utgangen av 2009. Ja, ikke bare det står det – hvis vi skal ta Soria Moria-erklæringen på alvor. Og det skal man jo i disse dager, visstnok. Selv om man kan få et visst inntrykk av at man ikke alltid er like enige internt når det gjelder denne erklæringen, er det likevel under punktet «Eldre» i Soria Moria-erklæringen, punkt 2, skrevet følgende: «(...) forhold til nivået i 2004 skal antall årsverk i pleie- og omsorgstjenesten økes med 10 000 innen utgangen av 2009.» (...) Da er det interessant at når man spør regjeringspartiene hvordan man skal følge opp alle disse lovnadene, får man henvisninger til økninger i kommunenes frie inntekter. Ja, det er ikke måte på hvor mye som skal løses innenfor disse midlene, når det gjelder kommunenes frie inntekter. Men det som bekymrer meg når det gjelder disse nye årsverkene, er hva man ser enkelte kommuner gjøre. Jeg skal bruke et enkelt eksempel fra Møre og Romsdal, fra Volda kommune. Tirsdag denne uken hadde man laget en anbefaling til sitt kommunestyre om å inngå en intensjonsavtale om leie og bygging av et nytt kulturhus i Volda. Ikke bare skal de inngå en leieavtale, men den skal vare i over 20 år. Dette vil forbruke mye av de midlene som da kommer i frie inntekter til kommunen. Spørsmålet mitt til helse- og omsorgsministeren er: Hvor mange nye stillinger innenfor pleie- og omsorgssektoren vil disse da utgjøre for denne kommunen i framtiden?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2005-11-16:
Det hjelper dessverre så veldig lite med gode intensjoner hvis man ikke bruker de virkemidlene som må til, nettopp for å få disse årsverkene der de hører hjemme, inn i pleie- og omsorgssektoren, og ikke bruker pengene til andre ting. Regjeringen har gitt klart uttrykk for at den ikke ønsker å øremerke. Vi ser nettopp denne type utslag at her velger altså kommuner å bygge kulturhus i stedet for å øke innsatsen innenfor pleie- og omsorgssektoren, der det virkelig er behov for det. Det eneste mulige å gjøre er øremerking. Spørsmålet til helse- og omsorgsministeren er følgende: Vil man nå ta fornuften fangen og sørge for at disse midlene nå framover blir øremerket til pleie- og omsorgssektoren, slik at de eldre der hjemme som har behov for disse tjenestene, er sikre på at antallet årsverk øker, og at det ikke blir stoppet gjennom vedtak i kommunene til helt andre områder enn de er tenkt til?
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2005-11-16:
Denne regjeringa ønsker en mer verdig eldreomsorg. Jeg har møtt mange eldre som mener, og med rette, at de ikke får god nok pleie og omsorg verken hjemme eller i institusjoner, fordi mange av de ansatte har altfor dårlig tid. Jeg har møtt mange ansatte som føler seg kjempeslitne fordi de ikke har den tida de føler de burde hatt til hver enkelt. Det er bakgrunnen for at denne regjeringa så klart har sagt, og har som et klart mål, og vi skal gjøre alt vi kan for å innfri det: 10 000 flere ansatte i løpet av denne perioden. Det må vi for å få mer verdighet inn i eldreomsorgen. Hvordan skal vi gjøre det? Punkt 1: Det er klart det er helt avgjørende at kommunene – det er jo der dette må skje først og fremst – har en økonomi som gjør at dette er mulig. Derfor har vi altså allerede for neste år foreslått en voldsom opptrapping på mange milliarder kroner i forhold til det. Vi har en tett dialog med Kommunenes Sentralforbund om hvordan vi skal få det til, gjennom å utdanne flere, omskolere, få flere til å gå fra deltid til heltid – hvilket faktisk en god del mennesker ønsker – og vi er i ferd med å lage en konkret plan for hvordan vi skal greie å nå målet om 10 000 flere ansatte. Så dette er meget høyt prioritert, det er helt nødvendig, og Regjeringa kommer til å følge opp.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2005-11-16:
I motsetning til Fremskrittspartiet mener denne regjeringa at vettet er noenlunde likt fordelt utover i landet, og at det faktisk er ganske mange fornuftige lokalpolitikere både i kommuner og i fylker. Det er klart at hovedsvaret er at de må få mer penger, slik denne regjeringa nå legger opp til. Jeg har faktisk tiltro til at lokalpolitikerne i stor grad kommer til å prioritere eldreomsorg og skole. Det er jo det hovedtyngden av pengene går til. Så må vi ha tillit til at dette ordner seg. Vi skal selvfølgelig følge opp i forhold til utdanning, omskolering og å legge til rette. Vi har en meget tett dialog med kommunene for å nå dette målet. Dette tror jeg vi skal greie, men det er altså ikke slik – etter vår mening – at det er vi som sitter i storting eller i regjering, som forvalter hele vettet i dette landet.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2005-11-16:
Som representanten Sjøli tar opp, er det helt avgjørende at vi har en god kvalitet i eldreomsorgen vår. Det er et arbeid vi selvfølgelig kommer til å videreføre. Helt konkret kommer jeg på vegne av Regjeringa til å komme tilbake til Stortinget med en melding om omsorgspolitikken framover til neste vår, slik at en da får mulighet til å diskutere både årsverk og – selvfølgelig – kvalitet. Jeg mener bl.a. at det å få flere ansatte inn i denne sektoren i seg selv vil være en kraftig kvalitetsforbedring i forhold til det mange føler på pr. i dag. Vi går også gjennom f.eks. hvordan fastlegeordningen fungerer i forhold til våre sjuke. Jeg mener at den mange steder er altfor dårlig. Jeg mener også at eldre bør ha flere steder hvor de kan tale sin sak, altså en type ombudsordning osv. Vi jobber over en bred sektor og et bredt felt for å sikre at kvaliteten blir bedre. Men skal vi få det til, må vi, som sagt, også sørge for at kommunene har penger til sammen med oss å gjøre den jobben.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2005-11-16:
Jeg kan bekrefte at jeg selvfølgelig ønsker et bredest mulig flertall for det å kunne gi de eldre en mer verdig alderdom, og nok pleie og omsorg for dem som trenger det. Jeg kan bare bekrefte at meldinga kommer. Vi jobber med den. Og jeg er selvfølgelig glad for all mulig støtte til dette.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2005-11-16:
Jeg er litt overrasket over at representanten Siv Jensen er såpass krass i sin kritikk. Det er jo først nå det er blitt såpass store overføringer, i vårt forslag til statsbudsjett for neste år. Jeg har ikke akkurat sett at Fremskrittspartiet tidligere har kjempet mest for å gi så store overføringer til kommunene. Det er helt avgjørende for å lykkes i eldreomsorgen. Vi er selvfølgelig opptatt av hver enkelt person som bor hjemme og trenger hjelp der. Men faktum er at mange eldre som bor hjemme, har fått kuttet i aktivitetstilbudet og fått mye mindre hjelp hjemme enn det de burde hatt, fordi overføringene til kommunene har vært for små – med den regjeringa som nettopp har gått av. Det samme gjelder dem som bor i institusjon. Det har vært for lite hjelp. Det er for lite hjelp fra leger osv. Dette ønsker vi nå å gjøre noe med – i samarbeid med kommunene. Det er kommunene, der folk bor, som etter vår mening må utforme tilbudene slik at hver enkelt blir fornøyd. Så skal vi fra statens side selvfølgelig gjøre det vi kan – ved å sørge for at det er nok ansatte å sette inn, at det bl.a. er standarder for legetjenester i sjukehjem, osv. – slik at kvaliteten blir god.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2005-11-16:
Jeg kunne jo si litt om hva Stoltenberg sa under valgkampen, at han ikke ville gi fem øre i skattelette før det skinner av eldreomsorgen. Men jeg skal la den debatten ligge nå. Den avgåtte regjeringen satte i gang arbeidet med en stortingsmelding om kvaliteten på pleie- og omsorgstjenestene. Det er vel og bra med flere hender, men det må også være kvalitet for å sikre trygghet og verdighet for alle som er avhengige av omsorg. Hvilke strategier har den rød-grønne regjeringen for å bedre kvaliteten på pleie- og omsorgstjenestene? Kan statsråden bekrefte at den vil følge opp det arbeidet som Samarbeidsregjeringen satte i gang? Når kan vi eventuelt forvente å få en sak til Stortinget når det gjelder kvaliteten – innholdet – på tjenestene?
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2005-11-16:
Kristelig Folkeparti er enig med Regjeringen i at kommunene selv skal få bestemme over de frie midlene. Kristelig Folkeparti er opptatt av at eldreomsorgen og kvaliteten i den må bli bedre. Partiene har stått sammen om å heve standarden for sykehjem og omsorgsboliger. Riksrevisjonen har fastslått at handlingsplanen for eldreomsorgen har vært vellykket. Senere satte Bondevik-regjeringen i gang et arbeid for å bedre kvaliteten i pleie- og omsorgstjenesten. Men i tillegg varslet den en stortingsmelding om framtidens pleie- og omsorgstjenester med utgangspunkt i de utfordringer for kapasitet og kvalitet som veksten i antall eldre krever. Vil statsråden følge opp arbeidet med å invitere til et tverrpolitisk løft også i den meldingen som jeg nå har forstått kommer til våren?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-11-16:
Det hjelper veldig lite at statsråden har møter med mange eldre og mange som arbeider innenfor omsorgssektoren, hvis hun selv ikke kan gjøre noe med kvalitetsforbedringen eller med standarden i eldreomsorgen. Regjeringen fraskriver seg nettopp muligheten til å kunne påvirke dette, ved ensidig å overlate det til 430 andre produsenter. Når vil Regjeringen begynne å se den enkelte eldre ut fra de rettigheter og de valgmuligheter som også eldre mennesker i vårt samfunn burde ha? Barnefamiliene har rett til å foreta valg. Skoleelevene har rett til å foreta valg. Men eldre syke mennesker skal ikke ha rett til å foreta noen valg. De skal være prisgitt den definerte standarden som Arbeiderpartiet og SV i regjering mener er en riktig standard. Noen valg utover det skal de altså ikke ha rett til å ta. De skal ikke ha rett til å velge seg bort fra dårlige løsninger og over til bedre løsninger. Dette synes jeg Regjeringen ikke gir noe godt svar på.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2005-11-16:
Jeg registrerer at enkelte karakteriserer Regjeringen som et seminar. At Stoltenberg-regjeringen i det minste framstår som vinglete, har motsetninger både internt og utadrettet og har uenighet som blomstrer, er det liten tvil om. Oljenæringen er landets viktigste næring. Man har nå 100 milliarder kr i investeringer på sokkelen alene, noe som gjør at leverandørindustrien går svært godt. Ser ikke statsråd Enoksen at de uklare signaler som hans regjering og han selv nå sender, faktisk skader Norges omdømme som et land som det er attraktivt å investere i, at norsk sokkel nå vil ha mindre tiltrekningskraft på internasjonale selskaper, og at dette på lang sikt vil skade norsk leverandørindustri og norske arbeidsplasser?
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2005-11-29:
Det er riktig, som representanten Leirstein peikar på, at Arbeidarpartiet under tidlegare behandling i Stortinget har gått imot at ein skal skattleggje kostpengar for tilsette på kontinentalsokkelen. Det same gjeld hyretillegget for sjøfolk. Dette har vi peika på i den innstillinga som vi no debatterer, og på bakgrunn av det vi har sagt og meint tidlegare, vil det vere naturleg at Regjeringa vurderer dette og kjem tilbake til Stortinget med ei ny vurdering når vi behandlar revidert nasjonalbudsjett. Regjeringa har hatt veldig kort tid på seg til å førebu dette budsjettet. Eg har tillit til at Regjeringa tek den revurderinga som fleirtalet i Stortinget ønskjer, og eg ser fram til den behandlinga som vi skal ha av saka i juni.
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2005-11-29:
Det er ikkje riktig, som representanten Skovholt Gitmark peika på, at Arbeidarpartiet har brote valløftet. Vi har sagt, vi har meint og vi står ved at dei som har dei store inntektene, skal bidra meir til fellesskapet. Det skatte- og avgiftsopplegget som Regjeringa har fremja, innfrir dette kravet. Eg viser til at i vårt opplegg vil dei som har ei inntekt på 1 mill. kr eller meir, få ei skatteskjerping på i gjennomsnitt 43 600 kr. Eg viser òg til at den skjerpa formuesskattlegginga som vi legg opp til, og den auken i utbytteskatten som Regjeringa har foreslått og fleirtalet i Stortinget går inn for, nettopp tek sikte på å skattleggje sterkare dei som har dei høgste inntektene. Så vil eg berre peike på til slutt at når det gjeld fagforeiningskontingenten, innfrir vi løftet vårt, vi går ikkje bort frå det.
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2005-11-29:
Dei tre regjeringspartia har poengtert sterkt og klart at det er ein klar samanheng mellom formue som ein person har, og dei inntektene som vedkomande har. Statistisk materiale underbyggjer dette til fulle. Så er det òg slik når vi skal auke skattlegginga av formue fordi vi meiner det er sakleg korrekt, og fordi formue er ein viktig del av fordelingspolitikken, at det vil vere naturleg at verdsetjinga av formuane følgjer med i den økonomiske utviklinga som skjer. Derfor har vi foreslått å auke verdsetjinga av formue og likningsverdien på bustad. Men eg vil berre understreke at vi ikkje har foreslått å innføre nokon bustadskatt igjen, slik som ein del av dei tidlegare regjeringspartia har skulda oss for.
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2005-11-29:
Framstegspartiet slår om seg med enorme reduksjonar i skattar og avgifter neste år. Profilen deira er absolutt både usosial og urettferdig. Dei hundre rikaste får ein skattelette på 5 mill. kr i gjennomsnitt etter Framstegspartiet sitt opplegg. Staten vil gå glipp av store inntekter neste år etter Framstegspartiet sitt forslag. Inntektstapet vil utgjere ca. 29 milliardar kr. Overhenget i skatte- og avgiftsopplegget er stipulert til 7–8 milliardar kr i 2007. Framstegspartiet seier ikkje noko om korleis det skal dekkjast inn. Alt dette må gå sterkt ut over velferdstilbodet. Vanlege folk blir då den store taparen. Likevel hevdar Framstegspartiet frimodig at dei fører ein politikk som tener folk flest. Eg vil gjerne spørje representanten Hagesæter om han ikkje i det minste føler eit visst ubehag ved å framføre ein bodskap der det ikkje er samsvar mellom liv og lære.
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2005-11-29:
Representanten Syversen avslutta innlegget sitt med å snakke om meirverdiavgifta. Eg vil halde fram med det same temaet, men for ein annan sektor. Regjeringa føreslår å innføre meirverdiavgift med lågaste sats på utleige av rom i hotell. Dette er det brei semje om i finanskomiteen. Næringa har lagt stor vekt på at ein treng noko tid før nyordninga blir innført. Dette ønsket har fleirtalet i komiteen lagt vekt på. Ordninga skal først setjast i verk frå hausten neste år, men Kristeleg Folkeparti har motsett seg dette og står steilt på kravet om iverksetjing allereie frå komande nyttår. Kva er årsaka til at Kristeleg Folkeparti ikkje vil lytte til det ønsket som næringa har, og som fleirtalet i komiteen har lytta til?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-29:
På sidene 18 og 19 i innstillingen kan vi lese om forslaget om opphevelse av særskilt skattefritak for fri kost for sokkelarbeidere og hyretillegg for sjøfolk. Under komiteens merknader framgår det meget klart at komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til Regjeringens forslag om denne opphevelsen. Så er det slik at flertallet i komiteen, med regjeringspartiene, har en merknad hvor man ber Regjeringen komme tilbake i revidert og vurdere dette spørsmålet på nytt. Mitt spørsmål til representanten Sandal blir da: Hvis det er slik at regjeringspartiene ikke ønsker denne opphevelsen, hvorfor stemmer man da for å oppheve dette skattefritaket i dag, og så for å komme tilbake til det om et halvt år?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2005-11-29:
I valgkampen ble det et slags mantra for Arbeiderpartiets leder Jens Stoltenberg at det ikke skulle gis en eneste krone i skattelettelser før eldreomsorgen skinte. Nå gis det enkelte skattelettelser. Det er de med de høyeste lønnsinntektene som får skattelettelse. Senterpartiet har åpenbart fått gjennomslag for å øke landbruksfradraget, og Arbeiderpartiets hovedsponsor har fått gehør for en kraftig økning av fagforeningsfradraget. En kan ikke annet enn å konstatere at dette dessverre er nok et brutt valgløfte, og at det samsvarer svært dårlig med hva representanten Sandal tar opp, nemlig det gode poenget at skattesystemet skal være bredest mulig og med et lavest mulig nivå.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-29:
I framlegget til endringer i statsbudsjettet skriver Regjeringen: «Regjeringen foreslår blant annet at verdsettingen av formue i større grad enn i dag skal gjenspeile reelle verdier.» Da har jeg lyst til å spørre representanten Sandal: Er forslaget om å øke ligningsverdien på boliger med 25 pst. et første ledd i at boligen skattemessig skal gjenspeile de reelle verdier i forhold til i dag?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-29:
Representanten Holmås var inne på dette med fagforeningsfradraget. Han lurte på om vi ikke var opptatt av at flere fikk et incitament – slik forstod jeg det – til å organisere seg. På den annen side nevnte han ikke noe som Regjeringen sammen med flertallet i dag kutter i i Bondevik-regjeringens forslag til statsbudsjett, nemlig fradraget for gaver som gis til frivillige organisasjoner. Skal jeg forstå representanten Holmås slik at siden man øker fradraget for kontingenten, mener man at det er et bedre bidrag til samfunnet enn gaver gitt til frivillige organisasjoner? Jeg synes det var interessant at representanten Holmås var inne på dette med å gjennomgå miljøavgifter. Det er noe vi i Kristelig Folkeparti også ser fram til. Kan han gi en indikasjon på hvilke avgifter han mener bør økes, og som kan bedre situasjonen for vårt miljø?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-29:
Først og fremst er det slik, som representanten Sandal var inne på, at dette er vi enige om. Jeg er også klar over at deler av næringen har bedt om at man utsetter reformen til noe senere på året. Så vil jeg svare på utfordringen fra Sandal med å si noe jeg har lært av de nåværende regjeringspartiene: Det er ikke alt man ønsker, man får til innenfor et saldert budsjett. Da blir det også et svar jeg kan gi tilbake her.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-29:
Det er jo engang slik at en minstepensjonist kan sitte i et gammelt hus i denne byen – hvis vi tar den som eksempel – og få en eller annen form for oppgradering og dermed endring i ligningstakstene, og få en helt annen ligningstakst. Jeg tror heller ikke representanten Holmås kommer bort fra at det kan bety en betydelig skatteskjerpelse for dem det gjelder. Så er det noe representanten Holmås ikke har tatt med, som også vil være et varsel for boligeierne, både i denne byen og andre steder i landet. Det er det som Regjeringen foreslår, nemlig at bl.a. verdsettingen av formue i større grad enn i dag skal gjenspeile reelle verdier. Jeg tar det som et klart varsel om at denne regjeringen også vil se på å oppheve den begrensningen som representanten Holmås viste til.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-29:
Det som har prioritet for Kristelig Folkeparti når det gjelder skattepolitikken, er at vi har et forutsigbart skattesystem, et system som fungerer, og som også har en god fordelingsvirkning. Men for oss er det vel så viktig å sørge for at vi faktisk får inn skattekroner, som hvilke satser vi har på papiret, og det har jeg i grunnen forstått at det er ganske stor enighet om i denne sal. Men når det gjelder fordelingen, kan det jo være greit å minne om at for hver krone i økt bunnfradrag har den sittende regjering gitt 2,65 kr i lettelse til dem som har toppskatt. Det er ingen regjering som har greid en slik svak fordelingsprofil som Stoltenberg-regjeringen har i sitt forslag.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-29:
I sin forrige periode her på Stortinget, i hvert fall for oss som ikke var her, virket det som Lundteigen særlig hadde et stort engasjement knyttet til boligbeskatningen. Vi vet jo at det ligger et forslag her i dag på en økning av likningstakstene på 25 pst. Det sies også i forslaget fra Regjeringen at man vil se på hvordan man mer reelt kan få beskattet formuesgjenstander. Mitt spørsmål til Lundteigen er om han og Senterpartiet mener at boligen inngår som et slikt formuesobjekt som i større grad bør beskattes ut fra sin reelle verdi.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-29:
Etter så mange debatter og spontanspørretimer er det nesten fristende å si at vi må slutte å møtes på denne måten – men det er jo vanskelig å la være.(Munterhet i salen) Jeg har hatt noen runder med representanter fra både SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet om boligbeskatningen, og jeg har sitert følgende, som står i St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 1: (Munterhet i salen) «Regjeringen foreslår blant annet at verdsettingen av formue i større grad enn i dag skal gjenspeile reelle verdier.» Derfor spør jeg finansministeren nå, siden det har vært litt vanskelig å få svar tidligere: Innebærer dette at boligen er innberegnet i det som her står fra finansministerens departement? Og så vil jeg gjerne spørre om gavefradrag: Kan finansministeren garantere at beløpet på 12 000 kr som vedtas i dag, ikke blir redusert i framtiden?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-29:
Jeg vil bare gi noen kommentarer til det siste taler var innom. For det første merker jeg meg at posisjonspartiene stadig sjonglerer med hva de sammenligner med. Når det passer seg slik, sammenligner de med Bondevik II-regjeringens forslag, i andre sammenhenger sammenligner de med tallene for 2005 slik de er i dag. Jeg merker meg i hvilken sammenheng de ulike sammenligningene kommer – det er i hvert fall ikke for å belyse de reelle endringer som skjer fra Bondevik II-regjeringens forslag og til det forslaget som nå ligger her. Når det så gjelder boligbeskatningen, er det faktisk Regjeringen selv som må svare for hva man mener med det man har skrevet. Jeg siterer igjen: «(…) verdsettingen av formue i større grad enn i dag skal gjenspeile reelle verdier.» (…) Hvis det representanten Schjøtt Pedersen nå sier, betyr at det ikke blir noen ytterligere skjerping av boligbeskatningen, er det greit. Men slik det leses i innstillingen, må jo også Schjøtt Pedersen og andre forstå at man lurer på hva den videre beskatning av bolig skal bli i dette landet. Når det gjelder den begrensningsregelen som det nå ble vist til, betyr det ikke noe annet enn at flertallet i denne sal kan, hvis man vil det – og man har jo et flertall – endre den for, som det står, å bringe verdsettingen av formuen slik at den gjenspeiler de reelle verdier. Så må jeg bare minne om at når det gjelder den sosiale profilen, er opplegget fra Stoltenberg-regjeringen slik at for hver krone man gir i økt bunnfradrag, gir man 2 kroner og 65 øre i økt fradrag for dem som har toppskatt. Det er ingen regjering som har foreslått en så stor forskjell på dem i bunnen og dem i toppen når det gjelder lønnsinntekter.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-11-29:
: Eg kan bekrefte overfor representanten Sandal at eg ikkje føler det minste ubehag over det budsjettet som vi har lagt fram. Eg er tvert imot veldig stolt over at Framstegspartiet har lagt fram eit budsjett som gir skatte- og avgiftslette til vanlege folk, og som også tek på alvor det behovet vi har for å leggje til rette for vekst og verdiskaping i økonomien. Det er riktig at det er eit visst provenytap det første året med våre skatte- og avgiftslettar. Men våre skatte- og avgiftslettar og vårt opplegg vil føre til at vi får ein langt betre vekst i økonomien, fleire bedrifter og fleire sysselsette, slik at det tapet ein har det første året, vil bli gradvis mindre etter kvart som veksten og skattegrunnlaget aukar.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-11-29:
Eg kan bekrefte at Framstegspartiet stemte imot utbytteskatten. Vi var imot utbytteskatten på grunn av at han har ein god del svakheiter som vi ønskte å få retta opp, men som vi ikkje fekk til. Ei anna årsak til at vi gjekk imot, var sjølvsagt det at ein ikkje samtidig tok grep som gjorde at ein fekk fjerna formuesskatten. Då kunne ikkje vi gå inn for det før vi hadde forsikra oss om at også formuesskatten var fjerna. I vårt alternative statsbudsjett og i vårt opplegg har vi gått inn for at formuesskatten blir fjerna heilt. Det står representanten Sanner fritt å støtte forslaget under voteringa. Det vil nok ikkje få fleirtal likevel. Men vi har no akseptert at utbytteskatten er komen for å bli, og derfor vil vi setje inn våre skyts for å fjerne formuesskatten.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-11-29:
Eg vil først seie at desse tolkingane frå representanten Holmås om at vi vil ha eit system likt det amerikanske, ikkje er riktige. Det er heller ikkje riktig, slik representanten Holmås prøver å framstille det, at vi ønskjer at den enkelte skal betale for si eiga helse. Det har vi aldri foreslått, og det veit også representanten Holmås godt. Når det gjeld profilen på våre skattelettar, er det faktisk slik at når ein skal gi skattelettar, kjem ein ikkje unna å treffe på dei som betaler skatt. Og dei som betaler mykje skatt, vil ofte få dei største skattelettane. Det trur eg også SV har funne ut etter at dei kom inn i regjeringslokala. Når det gjeld den sosiale profilen, meiner vi han er god. Det viktigaste for oss er at vanlege folk får skatte- og avgiftslettar, og at ein også legg til rette for eit opplegg der ein får skapt verdiar og arbeidsplassar i landet.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-11-29:
Framstegspartiet er som kjent oppteke av rammevilkåra, og derfor har vi i vårt alternative statsbudsjett gått inn for at sjokolade- og sukkervareavgifta blir fjerna. Dette er ei særnorsk avgift, ei avgift som ein ikkje har i våre naboland. Sverige, t.d., har ikkje den avgifta, og derfor er dette ein trussel mot arbeidsplassane i sjokoladeindustrien. Det er ikkje berre ein trussel direkte mot desse arbeidsplassane, men òg mot underleverandørane. Mellom anna er veldig mange norske mjølkebønder avhengige av denne industrien for å få levert mjølka si. Mitt spørsmål er: Er representanten Lundteigen bekymra for sjokoladeindustrien, og for at ei eventuell utflagging av den industrien vil gå ut over norske mjølkebønder?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-11-29:
I Regjeringa sitt statsbudsjett for 2006 er det ein skjerpa skatt spesielt på næringskapital. Det er ein skjerpa utbytteskatt, og det er også ein skjerpa formuesskatt. Det vil føre til at kapital og arbeidsplassar blir flytta ut av landet, noko som dessverre vil gå ut over heilt vanlege arbeidstakarar, LO-medlemmer og andre. Påtroppande nestleiar i SV, Audun Lysbakken, ønskjer også å gå eit skritt lenger. I dagens VG tek han til orde for å fjerne Oslo Børs og å fjerne privat eigedomsrett. Mitt spørsmål til finansministeren er: Tek finansministeren avstand frå ideane/forslaga til påtroppande nestleiar i SV, eller er dette noko som finansministeren og SV ønskjer å arbeide med framover?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-11-29:
Finansministeren gjorde eit poeng av at ho meiner at ressursane er skeivt fordelte i samfunnet. Dette kan då jamnast ut ved at ein anten gir større skatte- og avgiftslettar til dei som treng det mest, eller gir skatte- og avgiftsskjerpingar til bl.a. dei som sit på næringskapitalen og bidreg til at nye idear blir sette i system, og som dermed også bidreg til nye arbeidsplassar. Det vil gå ut over heilt vanlege folk dersom dette sistnemnde blir ført langt nok. Mitt spørsmål er: Kva er viktigast for SV og finansministeren, å gi skatte- og avgiftslettar til dei som treng det mest, eller å gi skatteskjerpingar til dei såkalla rike?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-11-29:
Det er riktig!
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-11-29:
De tre tidligere regjeringspartiene og Fremskrittspartiet hadde et utmerket samarbeid i forrige stortingsperiode, som bl.a. gav Fremskrittspartiet en betydelig innflytelse over skattepolitikken. Det var imidlertid et område hvor vi var uenige, og det gjaldt deler av skattereformen, innføring av den såkalte aksjonærmodellen og utbytteskatten. Både under debatten og i og for seg også i valgkampen kom det sterke anklager fra Fremskrittspartiet, rettet mot kanskje særlig Høyre, i forhold til at man innførte aksjonærmodellen uten samtidig å få vedtatt reduksjoner i formuesskatten. Nå registrerer jeg at Fremskrittspartiet åpenbart har snudd. I henhold til et intervju med Aftenposten har Gjermund Hagesæter akseptert at man nå innfører utbytteskatten uten at man får vedtatt fjerning av formuesskatten. Kan Hagesæter bekrefte dette?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2005-11-29:
Det er ikke riktig, som Gjermund Hagesæter sier, at vi i Norge har det høyeste skatte- og avgiftsnivået i verden. Det synes jeg er riktig å påpeke. I tillegg synes jeg at det er viktig å få sagt en ting til, og det er at Fremskrittspartiet gjerne vil ha et samfunnssyn og en samfunnsmodell som er mye mer likt det amerikanske, der folk i større og større grad finansierer en god del av velferdsgodene, som f.eks. helsevesen og den type ting, gjennom forsikringer og andre ordninger. Det er klart at dette er en mye mindre effektiv måte å drive samfunnet på. Vi betaler over skatteseddelen og sikrer oss sosial rettferdighet og tilgang til gode velferdstjenester for alle. Jeg vil hakke løs på påstanden om at Fremskrittspartiet er for folk flest. De har en skatte- og avgiftslette på over 30 milliarder kr i sitt alternative statsbudsjett. Hvorfor er det da sånn at de som har de største formuene og de høyeste inntektene, får de suverent største skattelettene med Fremskrittspartiets opplegg?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2005-11-29:
Jeg innser ikke at det er slik at vekst i privat sektor kan erstatte vekst i offentlig sektor. Tvert imot tror jeg at vi gjennom de siste årene har erfart at det gapet som har vært i ferd med å utvikle seg – og som har blitt veldig tydelig – mellom den private velstanden, som har utviklet seg skjevt og blitt fordelt spesielt til noen få, og det man har funnet i det offentlige, har vært veldig skadelig for samfunnet. Det er flere punkter man kunne ha kommet inn på. Det ene viktige punktet her er den sosiale fordelingen. Det andre er at man får et veldig stort gap mellom det man på en måte forventer av det offentlige når man selv opplever en velstandsvekst. Det er et problem når det f.eks. blir veldig stor forskjell mellom det man kan forvente av det datautstyret man har hjemme, og det man kan forvente av det datautstyret som man faktisk skal ha opplæring i når man befinner seg på skolen. I tillegg har dette altså med sosial fordeling å gjøre. Det er viktig å sørge for at alle får ta del i utviklingen.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2005-11-29:
Jeg mener at det ikke kan være tvil om at det skatteopplegget som vi har lagt fram, er et rettferdig skattesystem. Det gir en helt annen og mer rettferdig fordeling enn det skattesystemet som representanten Torbjørn Hansen legger opp til. Jeg skulle gjerne ha fått ham til å vise meg én eneste aksjemegler som ikke eier aksjer, som ikke har stor formue, og som ikke ville ha sprettet sjampanjekorken i taket dersom det hadde vært Høyre som hadde vunnet valget istedenfor SV. Høyres skattelettelser ville ha vært formidabelt mye større enn det våre skattelettelser på lønnsinntekter er. Det er ingen tvil om at vi var klar over at vi var nødt til å gjøre endringer i skattesystemet for å sørge for at skillet i marginalskatten på arbeid og på kapital ble endret. Vi vil fortsette med å prøve å lage et mer rettferdig skattesystem i årene som kommer, for vi er ikke fornøyd med at vi har vært nødt til å gi skattelettelser til alle dem som har fått det, men som ikke trengte det.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2005-11-29:
Det er mye vi har sett på når det gjelder miljøavgifter, for å ta det først. En av de viktigste miljøavgiftene som vi er nødt til å sørge for å få en gjennomgang av, er bilavgiftene. Vi må sørge for at de bidrar til lavere utslipp, siden samferdselssektoren vel er den sektoren etter oljesektoren som står for den største andelen av utslipp av CO2. Det er det jo aktuelt å ta opp på en dag som denne, da klimaforhandlingene kommer i gang. Mitt poeng var bare å påpeke at utgifter til inntekts ervervelse er godt forankret i å bli dekket gjennom det skattesystemet vi har. Derfor synes vi det er fornuftig å gi fradrag for fagforeningskontingent. Det er i hvert fall en av de viktige årsakene, mens det er mye mer uklart for meg hva som er begrunnelsen for å gi penger til andre organisasjoner og spesielt til partier. Det er klart at vi er for at det skal gis penger til frivillige organisasjoner, men jeg ser ikke på det som en viktig oppgave for skattesystemet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2005-11-29:
Det er mange ting jeg kunne ha grepet fatt i i innlegget til Hans Olav Syversen, men jeg tenkte jeg skulle begrense meg til to ting. Det ene er spørsmålet knyttet opp mot økningen på 25 pst., som vi har lagt opp til, i ligningsverdien på boliger. Det er nå også slik at i Oslo, bl.a., har det flere ganger vært svære oppslag i avisene som viser hvordan ligningsverdien på de forskjellige boliger varierer enormt. Vi legger altså opp til å beholde taket på 30 pst. av ligningsverdien, men vi mener at det er riktig å utjevne den forskjellen og den urettferdigheten som har vært der mellom store boliger, som har vært spesielt underpriset, altså undertaksert i forhold til ligningsverdien, og andre boliger, som har kommet skjevt ut. Vi mener at dette vil bidra til en økt utjevning. Og når vi samtidig øker bunnfradraget i formuesskatten, bidrar det samlet sett til at pensjonister vil komme til å betale en mindre andel av formuesskatten neste år.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2005-11-29:
Jeg ble litt overrasket over besvergelsene fra representanten Kvassheim om at den nye regjeringen nå legger opp til at vi skal ta folk ut av privat sektor og i stedet ansette dem i offentlig sektor. Da vil jeg stille spørsmålet: Er det slik at representanten Kvassheim ikke har fått med seg at arbeidsløsheten kommer til å gå mer ned med denne regjeringen enn med det den forrige regjeringen la opp til, og at folk ikke går fra det private næringsliv, men i stedet kommer til å gå fra arbeidsløshetskøene til å utføre arbeidsoppgaver? Oppfatter representanten Kvassheim det dit hen at vi skal ansette offentlig ansatte for å få til f.eks. den storsatsingen vi skal ha særlig på jernbane? Ser han ikke at det også vil føre flere mennesker inn i deler av den næringen, der det fremdeles finnes ledige hender som kan gå inn?
Svein Flåtten (Høyre), 2005-11-29:
Vi vet utmerket godt hvilken fot vi vil stå på i skattepolitikken. Vi har hatt et opplegg helt fra skattereformen ble behandlet som melding, hvor vi har hatt en helhet i vårt system – en tilnærming av skatten på lønnsinntekter og på aksjeinntekter gjennom aksjonærmodellen. Videre har vi hatt et opplegg for å få til en reduksjon – og senere en avvikling – av formuesskatt, for det som teller for oss totalt, er å øke verdiskapingen hos norske bedrifter i tillegg til å stimulere folk til å arbeide mer. Det er faktisk bare de tidligere regjeringspartiers helhetlige modell som kan møte disse kravene.
Svein Flåtten (Høyre), 2005-11-29:
Næringsnøytralitet er faktisk ikke noe begrep som Høyre har innført, men det har blitt brukt mot vår tidligere regjering fordi vi var mer tilbakeholdne med å gi støtte til ulike bransjers situasjon, som Lundteigen beskriver. Men nå viser det seg jo at de generelle virkemidlene vi har brukt, hjelper. Jeg synes det er pussig at Per Olaf Lundteigen tar opp et spørsmål som dette mens han går imot å øke avskrivningssatsene for maskiner, som er til det beste for stort sett alle bransjer innenfor industrien, innenfor skogbruk og innenfor landbruk. Det blir påfallende når han etterlyser prinsipielle oppgjør om næringsnøytralitet i stedet for å drive praktisk politikk i Stortinget for å forbedre vilkårene.
Svein Flåtten (Høyre), 2005-11-29:
Jeg forstår at representanten Lundteigen oppfatter mitt forsvar for økte avskrivningssatser som det å nå gå inn for selektiv støtte til bedrifter. Det er det slett ikke. Men økte avskrivningssatser er et meget viktig virkemiddel. Det jeg kan love representanten Lundteigens parti og også de andre regjeringspartiene, er at vi vil fortsette å jobbe for at den typen skattelettelser kan bli gjennomført. Men til det trenger vi faktisk hjelp så lenge vi ikke har noe flertall, og jeg håper at representanten Lundteigen, som av og til er mer frittgående enn de andre i regjeringspartiene, kan hjelpe oss med det i den offentlige debatten.
Svein Flåtten (Høyre), 2005-11-29:
Representanten Lundteigen er opptatt av næringsliv og næringsbeskatning, og han sier i sitt innlegg at man må bruke verktøyet skatteregler. I en replikkveksling tidligere her i dag har han også gitt uttrykk for at vi må se på de ulike bransjenes situasjon. I forhold til skatteregler ville den tidligere regjeringens forslag når det gjelder toppskatt, formuesskatt, et bedre skjermingsfradrag i aksjonærmodellen og lønnsfradraget innen foretaksmodellen, gitt de bransjene som Lundteigen ofte er opptatt av, nemlig skogbruk og jordbruk, en bedre situasjon enn man nå får. Er representanten Lundteigen enig i at den avgåtte regjeringens skatteforslag var bedre for disse bransjene?
Svein Flåtten (Høyre), 2005-11-29:
I sin gjennomgang av innstillingen var finansministeren innom det meste av saker, men jeg hørte ingenting om SVs store flaggsak på næringsbeskatningens side, nemlig økte avskrivningssatser. Jeg skal ikke spørre finansministeren om når hun kommer tilbake med dette, for det ble hun spurt om i finansdebatten – og svarte noe selvsagt om «i forbindelse med budsjettet» osv. Jeg vil heller stille et spørsmål om følgende: Det har vært Sosialistisk Venstrepartis begrunnelse at dette har vært miljøpolitisk viktig for de ansatte i bedriftene. Under finansdebatten derimot la finansministeren vekt på at dette nå er blitt et konjunkturpolitisk virkemiddel, og at tilstanden i økonomien er slik at det ikke er nødvendig. Er det slik at de ansattes miljø da ikke lenger spiller så stor rolle for Sosialistisk Venstreparti?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-11-29:
Diskusjonen om endringer i skattesystemet i høst har gitt inntrykk av et Høyre som ikke helt vet hvilken fot de skal stå på. På den ene siden snakker man om at den nye regjeringen har gitt store skattelettelser til dem som har høye inntekter, men samtidig vil man gjerne kritisere at man har gitt skatteskjerpelser til de samme gruppene. Er det ikke nettopp det som er noe av essensen i forhold til skatteopplegget, at som følge av skattereformen blir det skattelettelser på lønn? I fjorårets budsjettopplegg avgrenset regjeringen seg til å gi en skattelettelse på lønn. Men i årets skatteopplegg har man en kombinasjon med skatt på aksjeutbytte, hvor den nye regjeringen altså kombinerte det med en skjerpelse av formuesskatten. Det gjør at mens regjeringen i fjor gav en med 2 mill. kr i inntekt og vanlig fordeling av formue og aksjeutbytte en skattelette på 50 000 kr, får man i år en skatteskjerpelse på 35 000 kr. Har Flåtten problemer med å se at det er en noe annen fordelingsprofil enn den som vi kritiserte i fjor?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-11-29:
For det første gjør representanten Kvassheim seg skyld i to nokså vesentlige misforståelser. Den ene er at om sysselsettingen øker, er ikke det ensbetydende med at sysselsettingsandelen øker. Når befolkningen blir større, må altså sysselsettingen holde samme andel hvis den skal holdes oppe. Her har nok ikke den forrige regjeringen like gode resultater som i forhold til det antallet man snakker om. Den andre misforståelsen er at ledigheten var betydelig høyere da den forrige regjeringen gikk av, enn da den tiltrådte. Så registrerer jeg at representanten Kvassheim er tilfreds med at det ble bred enighet om skattereformen. Ja, Arbeiderpartiet har vært enig i grunnprinsippene i skattereformen hele tiden, men vi har vært uenig på to vesentlige punkter i den forrige regjeringens forslag. Det ene var at man skulle kombinere skattereformen med en betydelig skattelette. Det er vi uenig i, det har vi vært, og det vil vi være uenig i. Det andre er fordelingsprofilen i skattereformen, som vi mente var feil, bl.a. som følge av forslaget om lettelser og fjerning av formuesskatten, som jo Kvassheim argumenterer for, men som det kom en vesentlig innsigelse mot fra Arbeiderpartiets side.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2005-11-29:
Representanten Flåtten er svært opptatt av næringslivets situasjon og dermed også bedriftsbeskatningen. I den stadig tøffere internasjonale konkurransen, ikke minst fra lavkostland, er det en rekke bransjer som har trøbbel med å sikre lønnsomhet på langsiktige investeringer. Det som etter Senterpartiets syn er nødvendig, er å se på de ulike bransjenes situasjon og å møte disse også med skatteregler. Forslaget fra oss i sin tid om rederibeskatningen, som brøt fundamentalt med næringsnøytraliteten, er et veldig godt eksempel på det. Senterpartiet er veldig glad for at det er en skattemodell som har fått økt oppslutning her i salen etter at den har vist seg å fungere. Det er viktig å være klar over at det var rederiene og ikke rederne som slapp skatt. Mitt spørsmål er: Tidligere finansminister Foss var en sterk ideologisk tilhenger av næringsnøytralitet i bedriftsbeskatningen. Vil representanten Flåtten på vegne av Høyre nå nyorientere Høyres politikk på dette området framover, slik at vi får en mer praktisk politikk?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2005-11-29:
Jeg er veldig glad for innlegget fra Høyres skattepolitiske talsmann. Det innebærer en ny kurs fra partiet Høyre. Det innebærer at man er villig til også å bruke skattesystemet som en del av det man har i verktøykassa, for å sikre en økt framtidig lønnsomhet i en rekke utsatte bransjer. Det gir oss muligheter til å skreddersy skattesystemet i forhold til de utfordringene vi står overfor. Det er veldig gledelig at vi nå ser ut til å kunne få et større flertall i denne sal for å ha virkemidler som er hensiktsmessige. Det borger godt i forhold til neste års budsjett som Regjeringen legger fram, som jeg håper i bedre grad ivaretar de ulike konkurranseutsatte bransjers situasjon.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2005-11-29:
Kristelig Folkeparti har veldig mange velgere med lave inntekter, veldig mange tilhengere av evneprinsippet i skattepolitikken og veldig mange tilhengere av en rettferdig skatt. Det som er uklart for meg, er hva som nå er Kristelig Folkepartis vei framover i skattespørsmålet. For eksempel gikk Kristelig Folkeparti i den tidligere Bondevik II-regjeringen inn for at en skulle ta vekk formuesskatten. Da kan det første spørsmålet være: Har det å ta vekk formuesskatten prioritet for Kristelig Folkeparti framfor det å lette beskatningen for de lave inntektene? Dersom en vil ta vekk formuesskatten, har i så tilfelle Kristelig Folkeparti et alternativ til formuesskatten, altså en skatt på akkumulerte verdier, som vi har hatt i Norges skattehistorie helt fra dag 1 og fram til i dag?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2005-11-29:
Svaret er enkelt, og det er ja. Den delen av næringsmiddelindustrien som representanten Hagesæter nå tok opp, er ikke i bedriftsantall stor i Norge, men den er viktig. Vi vet at flere av de bedriftene er i en situasjon hvor de nå står overfor sentrale beslutninger om hvorvidt en skal ha virksomheten plassert i Norge eller i utlandet. Det er et godt eksempel på det jeg i mitt hovedinnlegg nevnte om at en må ha en fokusering på hva som er situasjonen. Senterpartiet ønsker å se videre på sukker- og sjokoladeavgiften. Selv om den, slik den er utformet i dag, er nøytral i forhold til om sukker- og sjokoladevarer blir produsert i Norge eller i utlandet, er den viktig, fordi den medvirker til et prisnivå på varer i Norge som kan tilrettelegge for grensehandel utover det som er rimelig.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2005-11-29:
For næringsutøverne innenfor jord- og skogbruk som tjener mye, er det opplagt at den tidligere regjeringens skatteopplegg var bedre enn skatteopplegget til den regjeringen som nå leder landet. På det punktet er jeg helt enig med representanten Flåtten. Det som imidlertid er situasjonen, er at det vel er få næringer i Norge hvor en har lavere gjennomsnittsinntekt enn i primærnæringene. Sett på den bakgrunn vil jo beskatningen totalt sett komme gunstigere ut for den nåværende regjeringen. Det er imidlertid sentralt å ivareta det jeg sa om de enkelte bransjenes særpreg og situasjon framover. Det hjelper ikke å ha mye formue som er en del av næringsaktiviteten, hvis det ikke gir inntekt. Det må en ta hensyn til ved beskatningen, og på det punktet har den nye regjeringen en stor jobb å gjøre.