Ola Elvestuen (Venstre), 2015-12-18:
Først vil jeg gjerne takke komiteen for arbeidet med budsjettet. Det har vært en travel høst, som det pleier å være med budsjett. Klima og miljø er et bredt tema, og det gjelder også mange departementer. Det er under en uke siden vi hadde et tidsskille i internasjonal klimapolitikk, ved Paris-avtalen, som setter nye mål for det internasjonale klimaarbeidet gjennom at vi ikke bare skal nå et 2-gradersmål, vi skal vesentlig under 2 grader. Og vi skal også strekke oss mot 1,5 grader. Det er juridiske bindinger med femårige opptrappinger og revurderinger av de forpliktelsene som de ulike landene har inngått. For Norge innebærer dette at vi også må skjerpe vår innsats – både den innsatsen vi må gjøre for å oppfylle klimaforlikets mål fram mot 2020, og også den vi må ha for å nå EUs mål for 2030 med 40 pst. reduksjon i klimagassutslipp. I dette budsjettet er det mange områder der vi har en forsterket klimainnsats. Det ligger særlig i satsing på kollektivtrafikk, og vi øker omsetningskravet for biodrivstoff fra 1. januar 2017 fra 5,5 pst. til 7 pst. Vi innfører en miljøavgift på flyreiser, og vi reduserer landingsavgiften med 25 pst. for fly som bruker biodrivstoff. Alle nye offentlige kjøretøy, også drosjer, ferjer, rutebåter og diesellokomotiver, skal ha lavutslipp eller nullutslipp. Regjeringen skal komme tilbake med tiltak fra og med 1. januar 2017. Vi rettighetsfester offentlig ladeinfrastruktur. Det skal innføres en støtteordning for hydrogenfyllestasjoner, og det er også en enighet mellom Venstre, Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene om en oppfølging av Grønn skattekommisjon, som vil bli viktig for å nå de målene som vi har satt oss. Vi kan ikke bare bruke gulrot, avgiftsnivået må også opp, og det må bli dyrere å forurense. I tillegg har vi nye ordninger. 100 mill. kr skal brukes til en ordning med klimatiltak i kommunene. Her kan man få til mye spennende, og det er en utfordring for kommunene hvordan de kan bruke denne ordningen. Man skal opp i 30 pst. miljøvekting ved offentlige anbud, og vi styrker miljøteknologiordningen med 40 mill. kr. Et viktig klimatiltak er også å ivareta de byggene som allerede står, så i enigheten støtter vi og forsterker også Riksantikvaren og Kulturminnefondet. De har et verdiskapingsprogram, jeg tenker spesielt på Vardø Restored, som er et forbilde for hvordan man kan bruke kulturminner til å utvikle et sted, ikke bare for å ivareta kulturminneverdiene, men også for å styrke og mobilisere befolkningen og også styrke det økonomiske grunnlaget for et sted. Vi har mindre poster i denne komiteen. Vi gir støtte til Norske arkitekters landsforbund, der de kan jobbe videre med miljøvennlig stedsutvikling. Vi har til og med en liten sum som går til entusiastene på Landås i Bergen, som har en lokal innsats for klimatiltak, og gir dem en støtte på 500 000 kr til et nasjonalt senter. Det ligger også i hele ånden til Paris-avtalen, gjennom at vi må mobilisere bredt – bedrifter, befolkning, lokale myndigheter. Men det er ikke bare klima det dreier seg om, vi har store mål vi må nå fram mot 2020. Vi er nødt til å stoppe tapet av biologisk mangfold og naturmangfold i Norge. Jeg er spesielt glad for at vi i denne budsjettavtalen har en styrking på over 200 mill. kr til det klassiske naturvernet, der vi fortsetter satsingen på miljøovervåking med økologisk grunnkart fra i fjor. Det er en styrking til kalking, satsing på villaks, oppfølging av EUs vanndirektiv, spesielt også en økning på skogvern med 75 mill. kr, i tillegg til tiltak i verneområder for prioriterte arter, utvalgte naturtyper og også på den nyvinningen vi innførte i fjor mot marin forsøpling. Når det gjelder internasjonal satsing, styrker vi fra regjeringens tilleggsinnstilling regnskogsatsingen med 150 mill. kr. Jeg er spesielt glad for at vi også har fått en enighet om at vi skal bruke 30 mill. kr av disse for en satsing på mangrove – den blå skogen – en nyvinning som både binder, sikrer biologisk mangfold og i sterk grad er et tiltak for klimatilpasning.