Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2005-12-16:
Å sikre arbeidstakernes rettigheter er og har alltid vært en av de viktigste kampsakene til Arbeiderpartiet. Gjennom historien har Arbeiderpartiet sammen med fagbevegelsen jobbet for at vi skal ha et trygt og inkluderende arbeidsliv, hvor alle skal ha muligheten til å være i arbeid. Hvilke lover og regler vi har, er avgjørende for hvordan arbeidslivet ser ut, og for hvordan hverdagen til hver enkelt arbeidstaker er. Arbeidsmiljøloven har vært oppe til grundig debatt de siste årene, og det er sterke meninger om hvordan vi ivaretar folks rettigheter. Den høyredominerte Bondevik-regjeringen mente at disse rettighetene best blir ivaretatt gjennom økt bruk av midlertidige ansettelser, et svekket oppsigelsesvern og en liberalisering av arbeidstidsbestemmelsene. Dagens regjering og flertallet på Stortinget er av en annen oppfatning. Vi mener at arbeidstakerne bør ha et sterkere vern, ikke et svekket. Hva slags arbeidsliv vi gjennom lover og regler legger opp til, handler også om hva slags samfunn vi ønsker å ha. Ønsker vi et samfunn hvor folk har god helse og et trygt liv, et samfunn som er mangfoldig og likestilt? Eller ønsker vi et samfunn som holder grupper utenfor arbeidslivet, et samfunn med mer stress, preget av usikkerhet og hvor det er vanskelig å kombinere arbeid med familieliv? Mindretallet ønsker å beholde det forrige stortingets vedtak om arbeidstid, vedtak som innebærer lengre arbeidsdager og mer bruk av overtid, som betyr at folk skal kunne ha 13 timers arbeidsdag uten overtidsbetaling og 78 timers arbeidsuke – noe Arbeidstilsynet mener er altfor mye, og som heller ikke er helsemessig forsvarlig. Frihet og fleksibilitet er ord som mindretallet bruker i sin begrunnelse for en liberalisering av arbeidstidsbestemmelsene. Flertallet mener det er lite frihet i å sette enda hardere krav til utholdenhet når økende alder åpenbart blir et problem, og folk med omsorg for barn vil ha vanskeligheter med å tilfredsstille ønsket om lengre arbeidsdager. Dette vil faktisk bety mindre frihet for et flertall i befolkningen. I dagens moderne samfunn stilles det tøffe krav i arbeidslivet når det gjelder kompetanse og å tilfredsstille arbeidsgivernes ønske om god inntjening og effektivitet. Bruk av overtid er ikke uvanlig i Norge. Flertallet er heller ikke imot at folk skal kunne jobbe overtid. Men vi mener vi må ha klare grenser. Derfor vil vi ha tilbake grensene for overtid som gjaldt fram til 2003. Vi mener det og de andre forslagene fra flertallet ikke hindrer den fleksibiliteten mindretallet snakker så mye om. Folk får en arbeidsdag de faktisk kan leve med. At folk skal kunne inngå individuelle avtaler om bruk av overtid, mener vi er feil. Det vil svekke organisasjonenes muligheter til å ta vare på interessene til sine medlemmer, og det vil også legge et stort press på hver enkelt arbeidstaker. Det er ikke lett å si nei til en arbeidsgiver som ønsker og krever at du skal jobbe mer overtid. Derfor vil vi skjerpe bestemmelsene. Arbeiderbevegelsen har en stolt historie med å ta vare på folk i arbeidslivet. Med det nye flertallet på Stortinget blir denne historien videreført. Vi ønsker ikke å være med på at rettighetene som er kjempet fram og bygd opp gjennom hundre år, skal rives ned. Derfor er dagens flertall stolt over å legge fram en innstilling som styrker, ikke svekker, arbeidstakernes vern og rettigheter.