Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-04-22:
Gravide kvinner over hele landet skal ha trygge og forutsigbare føde- og barseltilbud. Det gjelder sjølsagt også gravide som har termin i sommermånedene, når de ansatte skal ha ferie. I spontanspørretimen 9. april redegjorde jeg for mitt arbeid med å sikre at stengingstida ved landets fødeavdelinger gjøres så kort som overhodet mulig i sommer, og at ingen fødeavdelinger skal stenges av økonomiske årsaker alene. Det vil i år bli færre sommerstengte fødeinstitusjoner enn det var i fjor. La meg først kommentere den aktuelle situasjonen ved St Olavs Hospital, slik interpellanten var inne på. Jeg kan forsikre om at jeg følger den situasjonen veldig nøye og er i tett dialog med Helse Midt-Norge. Jeg kan informere om følgende: Det er en ukentlig vurdering av situasjonen og kapasiteten ved St Olavs Hospital når det gjelder fødetilbudet.Det vil bli ei større evaluering i midten av mai.Kapasiteten ved St Olavs Hospital skal ses i sammenheng med den planlagte sommerstenginga i Orkdal. Enheten ved St Olavs Hospital som pr. nå er stengt, kan gjenåpnes ved behov. Jeg kan forsikre om at de kvinner dette gjelder, skal være trygge på at de får et føde- og barseltilbud av god kvalitet gjennom hele sommeren. Som sagt følger jeg denne saken svært nøye. Når det gjelder fødeavdelingen i Narvik, som det også har vært mye oppmerksomhet omkring, er jeg tilfreds med at helseforetaket i Nord-Norge vil holde fødeavdelingen i Narvik åpen hele sommeren dersom det er faglig forsvarlig. Dette er særlig viktig på de steder i landet vårt hvor det er lange avstander mellom fødeinstitusjonene, slik det er tilfellet f.eks. i Narvik. Når en av og til må stenge for at ansatte skal få ferie, skal det være i kortest mulig tid. De fødende skal sjølsagt i slike tilfeller være informert i god tid i forveien. Følgetjenesten må være etablert, og det må være satt opp et system i de tilfeller en må sommerstenge i korte perioder. Jeg følger dette nøye. Kvinner skal være trygge under hele svangerskapet og fødselen, enten det er sommer eller vinter. Da Stortinget behandlet akuttmeldinga i 2001, ble som kjent Helsetilsynets nivåinndeling for fødselsomsorgen lagt til grunn for planlegging og organisering av fødselsomsorgen i Norge. Det innebar at antallet fødsler ved fødeinstitusjonen skulle bestemme hvilket nivå institusjonen skal ha. Det vil si om det skal være kvinneklinikk, fødeavdeling eller fødestue. Til tross for omstillinger etter 2001 skjedde likevel 10 pst. av alle fødsler i 2006 ved fødeenheter som har færre fødsler enn det Stortinget har angitt. I parentes bemerket: Det har skjedd under skiftende regjeringer. Omstillinger av små fødeavdelinger til fødestuer har som kjent flere steder blitt møtt med sterk motstand ikke bare fra lokale fagfolk og lokale politikere, men også fra sentrale politikere og lokalbefolkning. Stortinget vedtok også som kjent å opprette et nasjonalt råd for fødselsomsorg, med flerårig funksjonstid. Rådet skulle bistå ved omstilling, kvalitetssikring og evaluering av drift i forbindelse med organisering av desentralisert og differensiert fødselsomsorg. Svangerskaps- og fødselsomsorgen i Norge holder svært høy kvalitet internasjonalt. Vi er blant de land som har lågest tall for alvorlig skade eller dødsfall hos mor og barn i forbindelse med fødsel. Men også hos oss skjer det dessverre uønska hendelser som viser at svangerskaps-, fødsels- og barselomsorgen kan - og jeg vil si bør - forbedres på en del viktige områder. Vi må forsikre oss om at tilbudet er trygt nok, tilgjengelig nok og av høy faglig kvalitet i alle ledd. Vi har noen særlige utfordringer, bl.a. knytta til jordmortilbudet i en del kommuner og beredskap for følgetjeneste. Det er mangler i barseltilbud, og vi har noen spesielle utfordringer ved fødselsomsorgen i noen distrikter og ved enkelte av de store fødeavdelingene. Vi har m.a.o., slik vi også ser det, fortsatt et stykke vei å gå før vi har en helhetlig tjeneste av god kvalitet alle steder i landet. Derfor vil Regjeringa legge fram ei stortingsmelding som skal ta for seg framtidig organisering og struktur for en helhetlig svangerskaps-, fødsels- og barselomsorg i primær- og spesialisthelsetjenesten, herunder følgetjenesten. Jeg vil bygge forslagene i meldinga på prinsippene for fødetilbudet slik de er omtalt i Nasjonal helseplan 2007-2010: «Fødetilbud for lavrisikofødsler» … «bør være tilgjengelige, desentralisert ved de fleste lokalsykehus og som del av lokalsykehusfunksjonen ved de store sykehusene. I tillegg bør det være fødestuer lokalisert utenfor sykehus der avstandene er store. Kontinuitet og trygghet for kvinnene er karakteristisk for en svangerskaps- og fødselsomsorg av høy kvalitet. Det må derfor legges vekt på at det skal være en sammenhengende svangerskaps- fødsels- og barselstjeneste.» Et viktig tema i meldinga vil også være hvordan vi skal sikre seleksjon ved de mindre fødeavdelingene, slik at risikofødende blir tatt hånd om der det er skikkelig kompetanse. Kvaliteten vil være det jeg mener vi må være mest opptatt av. Regjeringa planlegger å legge fram denne stortingsmeldinga inneværende år. Jeg vil her gi Stortinget tilbakemelding om situasjonen sju år etter vedtaket om nivåinndeling av fødeinstitusjoner. Jeg ønsker videre å legge fram forslag om hvordan helsemyndighetene best kan sikre kvaliteten i fødeinstitusjonene. Det landsomfattende tilsynet med fødeinstitusjoner i 2004 viste ingen klar sammenheng mellom størrelsen på fødeinstitusjonen og antallet avvik og merknader. Det bør derfor vurderes, slik Regjeringa ser det, om det kan utarbeides bedre mål på kvalitet enn de angitte grensene for antallet fødsler. Jeg har forståelse for at fagmiljøer og brukerorganisasjoner er utålmodige etter å se resultater, også politikere i denne salen. Det kan jeg forsikre om at jeg også er, og jeg kan forsikre om at nødvendige omstillingsprosesser innafor fødselsomsorgen sjølsagt skal fortsette uavhengig av arbeidet med meldinga. I fjor ble det født 28 500 jenter og 30 000 gutter i Norge. Fruktbarheten blant norske kvinner er heldigvis stabil og blant de aller høyeste i Europa. Det vil si at hver norsk kvinne i gjennomsnitt føder 1,9 barn. Enhver fødsel er en stor og viktig begivenhet for alle familier. Gode og likeverdige helsetjenester til gravide og fødende er derfor av stor betydning for alle sammen. Jeg mener at brukernes erfaringer er vesentlige bidrag til helsetjenestens samla kompetanse. Vi legger fra Regjeringas side vekt på å ivareta brukerperspektivet i alt vi gjør. Jeg vil derfor vurdere å ha med representanter fra brukerne i det nye nasjonale rådet for fødselsomsorgen. Det nye rådet vil spille en viktig rolle i arbeidet med det faglige grunnlaget for meldinga, og de vil være viktige rådgivere. Jeg vil i stortingsmeldinga invitere Stortinget til en brei debatt om hvordan vi i fellesskap skal sikre at fødetilbudet til framtidas kvinner er trygt nok, tilgjengelig nok og av høy kvalitet uansett hvor de bor i landet.