Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2000-11-28:
«Angrep er det beste forsvar», sa representanten Lønning. Ja, i hans innlegg var det stort sett angrep og ingen ting av Høgres politikk, så då meiner han visst det er eit godt kjenneteikn på eit innlegg. Regjeringa Stoltenberg la fram eit statsbudsjett i god sosialdemokratisk fordelingsånd. Stortinget gjer i dag vedtak som i stor grad følgjer opp dette framlegget. At resultatet vert oppfatta å vera i god sentrumsånd òg, skulle gje god von om fornuftig samarbeid framover – samarbeid som gjev gode resultat for verda sine fattige og trengande, og samarbeid som er til gode for folk flest, og for dei som treng det mest i Noreg. Fordelingspolitikk er noko meir enn utdelingspolitikk – det er å ta frå dei som har mest, for å gje til dei som har minst. Eg er glad for budsjettet på vegner av dei liva me kan redda, og den lidinga me kan vera med på å avverja via vaksinasjonsprogram for barn i verda. Eg gler meg òg på vegner av dei sjukmelde som ikkje i tillegg skal straffast med å få redusert løn, og på vegner av dei permitterte og dei oppsagde i leverandørindustrien som kan få tilbod om arbeidsmarknadstiltak. Høgresida sitt alternativ ville m.a. ramma desse gruppene. At budsjettet i tillegg er ansvarleg og vil medverka til å halda renta nede, er heller ikkje å forakta for folk flest. Den generelle politikken har òg mest å seia for familiane. Mange har snakka om det i denne debatten. I tillegg vedtek me her i dag å auka statstilskotet til barnehagar for barn under tre år med 2 prosentpoeng. Det skal og bør føra til at foreldrebetalinga vert redusert. Målet er å auka statstilskotet til 50 pst. og det kommunale tilskotet til 30 pst., slik at foreldrebetalinga kan reduserast monaleg. Eg er glad for at familieministeren for eit par veker sidan i spørjetimen stadfesta at ho vil følgja nøye med og om naudsynt koma tilbake med framlegg om lovendringar dersom ikkje auka statstilskot fører til lågare foreldrebetaling. Det ligg inne midlar til 6 000 nye barnehageplassar i 2001. Med dei plassane kjem me endå nærare målet om full barnehagedekning. Det kan ikkje seiast for ofte: Det er berre når alle som ynskjer det, har tilgang til ein barnehageplass dei har råd til å betala, at målet om full barnehagedekning er nådd. Menneske lever ikkje av brød åleine, heiter det. Det er sant i ulik grad, avhengig av folk sin økonomiske situasjon, og sjølvsagt avhengig av prioriteringar. På besøk på Aust-Timor tidlegare i haust fekk eg stor forståing for at brød – eller kanskje litt vidare grunnleggjande fysiske behov – var det som opptok folk mest, anten dei fekk hjelp frå verdas matvareprogram for å overleva eller dei kunne arbeida for 2,5 kg ris pr. dag eller etter kvart ta til å fø seg sjølve med ris eller grønsaker dei hadde dyrka. Dei var òg opptekne av å få tak på husa før regntida. Og dei tok imot oss med dansande og syngjande barn – altså kultur, noko å leva for. Det var godt å sjå i praksis at m.a. norsk støtte kjem fram og hjelper. Og det var godt å høyra på u-hjelpsministeren då ho gjorde greie for auka norsk innsats og for arbeid for å få meir ut av pengane. Òg her tek høgresida ein annen veg. Det å få meir ut av pengane er jo òg ei utfordring for oss her heime. Difor skal me fornya offentleg sektor sånn at me får meir tid til å pleia gamle, undervisa barn og bruka mindre til papirarbeid og rapportskriving. Me bør òg få meir ut av pengane på område som gjev oss noko å leva for, m.a. kultur. Difor har kulturministeren sett i gang eit omfattande utgreiingsarbeid for å vurdera stoda og koma med framlegg til endringar. I tillegg heiter det i kulturbudsjettet at Regjeringa i seinare dokument og budsjett vil leggja fram ein heilskapleg plan for opprusting av Kultur-Noreg. I Arbeidarpartiet sitt program seier me at det skal vera ei kraftig årleg opptrapping fram mot 2005. Det er eg glad for og stolt over. At forliket mellom sentrum og Arbeidarpartiet gav auka løyvingar til kulturføremål, gjev god von om at me kan få fleirtal for dette i denne salen. Eg vil til slutt peika på nokre område som skal rustast opp allereie neste år: Alle barn i grunnskulen, ca. 580 000, skal få tilbod om ein såkalla «kulturell ryggsekk» som skal føra til ein kraftig auke når det gjeld barn og unge sin tilgang på kulturopplevingar. Alle bibliotek skal kunna tilby breidbandtenester, og biblioteka skal i endå større grad verta møteplassar som sikrar alle tilgang til slike tenester. Filmsektoren skal omorganiserast og opprustast. Det er igjen snakk om både å få meir ut av dei ressursane me har, og å tilføra nye. Norsk filmproduksjon er viktig, ikkje minst for å ta vare på norsk språk og kultur. Pressestøtta får ein auke. Så me er i gang med ei opprusting av kultursektoren i Noreg, og opprustinga skal styrkjast i komande år.