Bent Høie (Høyre), 2020-12-03:
Ved fjorårets finansdebatt var det ingen som kunne forestille seg hva vi hadde i vente i 2020. Koronaviruset har preget hele året og hele verden. Takket være en helt spesiell innsats fra den norske befolkningen har vi greid å holde smitten ganske lav og samfunnet ganske åpent gjennom store deler av pandemien. Men vi er ikke i mål. Den siste tiden har smittenivået gått noe ned, men det er fortsatt for høyt. Derfor kan vi ikke senke skuldrene. Regjeringens fremste mål med statsbudsjettet for 2021 er å ta Norge ut av koronakrisen. Vi skal sikre godt smittevern og god behandling i helsetjenesten, samtidig som vi svarer på de langsiktige utfordringene vi står overfor. Budsjettforslaget setter sykehusene i stand til å håndtere koronapandemien, samtidig som det legges til rette for at både kvalitet og kapasitet kan styrkes. Driftsbevilgningene til sykehusene foreslås økt med 6,5 mrd. kr neste år. Budsjettforslaget dekker ekstraordinære kostnader som følge av covid-19, og det gir rom for å øke pasientbehandlingen med om lag 2,5 pst. Til sammenligning er demografikostnadene på 1,3 pst. 200 mill. kr skal gå til en insentivordning som skal stimulere helseforetakene til å gjennomføre forbedringstiltak som skal redusere de økte ventetidene som følge av pandemien. Som følge av budsjettforliket blir det bevilget 250 mill. kr for å få ned ventetidene i sykehusene gjennom kjøp hos private. Vi foreslår også 2 mrd. kr til oppbygging av beredskapslager for smittevernutstyr og legemidler. Vi foreslår å forenkle og forbedre frikortordningen for helseutgifter ved at dagens to egenandelstak blir til ett. Dette er en viktig sosial reform som gjør at de pasientene som i dag har de høyeste helseutgiftene, sparer mye penger og får raskere gratis helsetjenester. I budsjettforliket er den sosiale profilen bedret ytterligere på dette området. De 188 000 pasientene i Norge med de høyeste helseutgiftene sparer med dette over 2 170 kr hver i året på denne endringen. Samlet vil 590 000 brukere tjene på denne ordningen og får i snitt om lag 1 300 kroner hver i lavere utgifter. Regjeringen har etter åtte budsjetter lagt til rette for om lag 8 prosentenheter større budsjettert vekst i sykehusene enn etter åtte budsjetter med den rød-grønne regjeringen. Kommuner over hele landet har gjort – og gjør – en kjempeinnsats med å håndtere smitten, samtidig som de leverer de vanlige tjenestene til innbyggerne sine. Gjennom hele pandemien har regjeringen vært tydelig på at vi skal stille opp for kommunene. Det har vi gjort gjennom flere tiltakspakker, og så langt er KS og staten enige om at kompensasjonen samsvarer godt med de merutgiftene og mindreinntektene kommunesektoren har hatt. Det er jeg glad for, og vi skal fortsette å stille opp også i 2021. Regjeringen legger til rette for bedre kvalitet og økt kapasitet i omsorgstjenestene. Som følge av budsjettforliket mellom de fire borgerlige partiene foreslås det tilskudd til 2 000 heldøgns omsorgsplasser. Mange eldre har vært sosialt isolert som følge av smitteverntiltakene knyttet til covid-19. Som en del av budsjettforliket blir det bevilget 400 mill. kr for å bekjempe ensomhet blant eldre. Det foreslås videre 450 mill. kr til handlingsplanen for allmennlegetjenesten. Tiltakene skal bidra til å realisere målene om en attraktiv og trygg karrierevei for fastlegene, god kvalitet til alle og en framtidig teambasert allmennlegetjeneste. Rus og psykisk helse har alltid hatt høy prioritet i denne regjeringen. Opptrappingsplanen for barn og unges psykiske helse følges opp med 170 mill. kr. Regjeringen foreslår 93 mill. kr til arbeidet med felles kommunal journalløsning, Akson, for kommunene utenom helseregion Midt-Norge, og 189 mill. kr til e-helsetiltak for samhandling. Pandemien varer heldigvis ikke evig. Gjennom samarbeidet med EU får Norge tilgang til vaksine, og det settes av 2,47 mrd. kr til dette i 2021. Signalene om rundt 90 pst. vaksineeffekt er svært gode nyheter. Det er lys i tunnelen. Hold ut.