Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2018-01-18:
Først: Gratulerer til Sylvi Listhaug som ny justis-, beredskaps- og innvandringsminister. Vi ser fram til godt samarbeid. I høst har vi brukt mye tid på å diskutere behandling av enslige mindreårige asylsøkere. Vi har diskutert barnefaglige vurderinger, sårbarhetskriterier og rimelighetsvurderinger ved internflukt. Midlertidig opphold er også et tema i debattene som har engasjert mange. Det er bra med debatt i disse sakene. Asylsøkere fra Afghanistan har også fått mye oppmerksomhet, og forslagsstillerne i de to representantforslagene er ikke bare kritiske til utlendingsmyndighetenes behandling av disse sakene og sikkerhetssituasjonen i Afghanistan – sånn som jeg forstår det, har de vel egentlig ikke tillit til hvordan Utlendingsnemnda og Utlendingsdirektoratet vurderer dette. Jeg skal komme tilbake til det. Vi behandler i dag to saker. Det er Dokument 8:64 LS for 2017–2018, om å innføre rimelighetsvilkår for internflukt i utlendingsloven og sikre reelle barnefaglige vurderinger, og det er Dokument 8:47 S for 2017–2018, som omhandler midlertidig stans i uttransportering av asylsøkere til Afghanistan fram til et uavhengig ekspertutvalg har gjennomført en åpen vurdering av regelverk og praksis i sakene. I disse sakene har vi tydelige politiske skillelinjer. SV ønsker en liberalisering av nåværende politikk. Høyre på sin side er kritisk til det. Vi oppfatter også at det er en omkamp fra SV, da de i mai 2017 foreslo å gjeninnføre rimelighetskravet for internflukt. Vi mener at en liberalisering vil føre til at flere får opphold, men det viktigste er kanskje at dette er en «pull»-faktor til Europa og Norge. For tiden er landegrensene så å si stengt i Europa, men fluktruter endrer seg raskt. Det er for mange penger å tjene på dem som flykter eller vil migrere, til at menneskesmuglere ikke stopper denne aktiviteten. Fortsatt legger voksne og barn ut på hasardiøse reiser. Det er viktig ikke å rokke ved prinsippet om enkeltsaksbehandling, herunder vurderingen av hvilke land det er forsvarlig å returnere asylsøkere til. Det skal ikke være gjenstand for politisk inngripen. I utlendingsloven § 28 er det stadfestet at det ved vurdering skal tas hensyn til om søkeren er barn. Videre er det i lovens § 29, som definerer forfølgelsesprinsippet, presisert at forfølgelse bl.a. kan ta form av handlinger som er særskilt rettet mot kjønn – da tenker man gjerne på kvinner – og/eller barn. Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda foretar barnesensitive vurderinger ved behandling av asylsøknader fra barn. Hensynet til barnets beste skal også være et grunnleggende hensyn når det vurderes å gi oppholdstillatelse etter lovens § 38 fordi det foreligger sterke menneskelige hensyn eller særlig tilknytning til riket. Når det gjelder synliggjøring av vurderinger av barnets beste og begrunnelser i vedtak, skal dette også være ivaretatt. Det stadfestes også i utlendingsforskriften. Høyre stiller seg bak flertallsforslaget, som lyder: «Stortinget ber regjeringen sikre at det gjøres en grundig, helhetlig og individuell vurdering av barnets beste i hver enkelt asylsak, og at disse vurderingene synliggjøres og begrunnes i vedtak, slik Barnekonvensjonen krever.» Vi mener det er gjeldende praksis, og at det faktisk slår inn åpne dører. Når det gjelder situasjonen i Afghanistan, viser flertallet i komiteen – som SV ikke er en del av – til at både UDI og UNE vurderer situasjonen i Afghanistan fortløpende og følger utviklingen nøye, og at det er forsvarlig å sende personer tilbake som har fått avslag på sin asylsøknad.