trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2007-12-05:
La meg slå fast at barnehageforliket står fast, og at det vil vi følge opp. Alle partier på Stortinget hadde store ambisjoner på vegne av barnehagene den gangen, også ambisjoner om at det skulle bygges like mange barnehager i privat som i offentlig regi. Vi la ingen føringer i forhold til det. Når det gjelder hvem som virkelig har bidratt til full barnehagedekning, er det ingen tvil om at de som driver private barnehager, har gitt et viktig bidrag for at vi nå snart er i havn med full barnehagedekning. Ingen, aller minst vi som har ambisjoner om full barnehagedekning i landet i mange år framover, er tjent med at vi ikke viderefører de private barnehagene. Jeg synes at opposisjonen nå stiller opp et skremmebilde av hva Regjeringen ønsker med de private barnehagene. Vi ønsker å legge til rette for gode rammevilkår framover også for disse. Dessuten synes jeg opposisjonens fokusering på det med likeverdig behandling i forhold til dette er forunderlig. Jeg mener at fokuseringen på likeverdig behandling må rettes mot forholdene til ungene. Det betyr at ungene må få et like bra tilbud enten de går i en privat eller i en offentlig barnehage. De må ha et like godt pedagogisk tilbud. Vi må sørge for at det er like mange ansatte enten det er en privat barnehage eller en kommunal barnehage. Det må også være bidraget når man satser på likverdig behandling, at man har økonomi og ressurser til å gi et godt tilbud til ungene. Så må man ikke underslå det faktum når det gjelder de private barnehagene, at det er store forskjeller internt mellom dem. Vi har sett en form for AS-ifisering de senere årene, der det kommer inn store barnehagekonsern på privat side, som har ganske gode inntekter fra barnehagene, samtidig som vi ser at det er små barnehager drevet av husmorlag eller andre frivillige organisasjoner, som sliter fryktelig. Så når vi nå skal jobbe videre i Stortinget med å sørge for en likeverdig behandling, er vi nødt til å ta hensyn til alle disse forholdene. Det som er viktig, og som det kommer til å bli lagt opp til, er at vi får god anledning i Stortinget til å diskutere dette i tida framover. Vi kommer bl.a. til å komme tilbake til det i forbindelse med kommuneproposisjonen for 2009, som vil gi oss en mulighet til å diskutere det, og også når saken blir presentert som en odelstingsproposisjon i forbindelse med lovendringen. Så Stortinget vil få mange muligheter til å diskutere en likeverdig behandling av, og framtida til, de private og kommunale barnehagene.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2007-12-05:
Jeg er veldig glad for at statsråden sier at man har behov for private barnehager, selv om man i forslaget til den nye loven, som nå er ute på høring, ikke nødvendigvis kan få det inntrykket. For der står det altså at man fjerner retten til driftstilskudd ved bygging av barnehager, og at driftstilskuddet kun skal gis dersom kommunen finner barnehagen nødvendig. Jeg kunne gjerne tenke meg, for å være helt sikker på at jeg har forstått statsråden rett, at han bekrefter at han ikke dreier mot offentlige barnehager, men altså ønsker mangfoldet, og ønsker likeverdig behandling av offentlige og private barnehager.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2007-12-05:
Jeg føler vel heller ikke at jeg fikk noe svar da jeg spurte om statsråden kunne avkrefte at det var en dreining fra privat mot offentlig drift av samtlige barnehager. Jeg er svært bekymret når vi skal putte hele barnehagefinansieringen inn i kommunale rammer. Nå hører vi fra barnehage til barnehage landet over at kommunene ikke oppfyller sine plikter. Vi vet alle at det er kommuner som har svært trang økonomi, og at de dermed ikke kan se seg tjent med å bruke alle de pengene de har fått i rammene sine til barnehager, nettopp til barnehager. Hvis vi skal putte hele denne barnehagefinansieringen inn i rammen – og selv om statsråden sier at kommunene får en plikt til å finansiere private barnehager – så får ikke kommunene noen plikt til å finansiere nye barnehager. Det betyr også at de mister retten til driftstilskudd hvis kommunene ikke finner at det er nødvendig med disse barnehagene. Jeg kunne godt tenke meg å høre om det bekymrer statsråden like mye som det bekymrer meg. Vi vet jo begge to at vi har vært med på dette fra starten av, og intensjonene våre var å få full barnehagedekning. Vi skulle også ha makspris trinn 2. Jeg skulle gjerne ønske å høre om statsråden er like bekymret som jeg hvis det skal bli slik at det er opp til kommunene å avgjøre hvorvidt det er nødvendig med en privat barnehage, at man da kan risikere å få full stopp for privat utbygging. Den umiddelbare reaksjonen er jo faktisk at bare å sende dette ut på høring som et høringsforslag vil resultere i byggestopp blant de private, for ingen tør putte penger inn hvis man ikke er sikker på om man skal få driftstilskudd. Så jeg er bekymret. Jeg skulle ønske at statsråden kunne gi meg et svar på det.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2007-12-05:
Jeg skal være kort. Jeg takker statsråden for svaret. Jeg hadde jo håpet og ønsket at vi kunne få et fundert forlik i likhet med det brede barnehageforliket som vi fikk til i Stortinget. Jeg håper statsråden gir oss rom til faktisk å diskutere dette skikkelig, at vi gjerne har noen ordentlige møter i likhet med dem vi hadde i forbindelse med barnehageforliket. Hvis vi nå skal endre hele finansieringsmodellen, hadde det vært all right med et bredt fundert forlik, slik at rammebetingelsene for alle barnehager, både private og offentlige, kunne bli forutsigbare de neste ti årene.
Olemic Thommessen (Høyre), 2007-12-05:
La meg følge opp der hvor representanten Woldseth slapp. På tampen av statsrådens innlegg viste han også til Soria Moria-erklæringen, der det, både ifølge departementets brev og statsrådens innlegg, heter seg at man skal sikre tilstrekkelig og forutsigbar finansiering for de ikke-kommunale aktørene i barnehagesektoren. Det var vel også det statsråden i og for seg svarte Woldseth med. Nå har det ledet hen til en ganske krevende øvelse, men dog: Vi har lett og lett i Soria Moria-erklæringen for å finne dette. Det har vi ikke funnet. Derimot har vi funnet at Regjeringen vil arbeide for likeverdige lønns- og arbeidsforhold for ansatte i private og kommunale barnehager. Mitt spørsmål til statsråden er: Burde jeg lett bedre? Er det dette statsråden sikter til i forhold til forutsigbar finansiering, eller står det et annet sted? Når han snakker om forutsigbar finansiering, mener han da også likebehandling?
Olemic Thommessen (Høyre), 2007-12-05:
Jeg takker statsråden for svaret under replikkordskiftet. Men jeg fikk egentlig ikke noe svar på om det man mener når man sier at det sikrer tilstrekkelig og forutsigbar finansiering, er nedfelt i Soria Moria-erklæringen, og at det faktisk refererer seg til likeverdige lønns- og arbeidsforhold. Det kan vi sikkert avklare på et senere tidspunkt, men jeg vil minne om at det ene handler om rettigheter i form av å få sikret noe, mens det andre handler om plikter i forhold til å oppfylle noe. Det er altså helt motsatte ting. Det andre som jeg heller ikke hørte i svaret, dreide seg om hvorvidt tilstrekkelig og forutsigbar finansiering faktisk også betyr likebehandling. Én ting er hva staten måtte synes er passende for at private skal kunne klare seg. Det vi ser nå f.eks. fra barnevernet, er at private bør kunne klare seg med langt mindre enn det man tydelig anser at staten bør stille opp med. Spørsmålet gjelder så troverdigheten og tryggheten rundt situasjonen med full barnehagedekning. Hvis det er slik at man ikke mener at man skal ha likebehandling mellom offentlige og private aktører, så ville jo det bety at man har åpnet veien for å sluse mer penger inn på den offentlige siden av dette, samtidig som man gjennom prisreguleringer har et tak på hva de private skal kunne ta. Da er ikke veien lang til at man har et ganske effektivt virkemiddel til faktisk å skvise ut de private aktørene. Dette er et viktig poeng, for det handler nettopp om det forutsigbare i praksis, ikke bare i forhold til hva man måtte si på dette tidspunkt. Jeg håper at i de sakene vi står overfor, vil dette bli avspeilt og besvart.
Olemic Thommessen (Høyre), 2007-12-05:
Jeg takker statsråden for å forsøke å avklare situasjonen. Det synes jeg statsråden gjorde ganske bra. Men ett punkt gikk han ikke inn på, og det gjaldt spørsmålet om likebehandling. Jeg merker meg at det er vanskelig å få statsråden til å si ordet «likebehandling». Jeg understreker faktisk at likebehandling er en forutsetning for forutsigbarhet. Det må man ta med seg i det videre arbeidet. Når man hører på representanten Gunn Karin Gjuls innlegg, kunne det være opptakten til en ny debatt, som vi vel ikke skal ta her. Hele innlegget avspeiler at man har et uavklart og halvhjertet forhold til det private området i dette. Det gjør at man selvfølgelig er nødt til å følge med i timen. I en situasjon hvor vi har en flertallsregjering, og hvor toget er gått når saken kommer til Stortinget, er de innspillene som vi får gitt på forhånd, som vi forsøker å gi her, viktigere enn noen gang.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-12-05:
Eg trur at alle som leier ein barnehage, ønskjer å gi sine tilsette ordna lønns- og arbeidsvilkår, men eg veit samtidig at ein del private barnehagar føler at dei er såpass pressa økonomisk at dei ikkje greier det. Det er eit mål at alle skal ha det. Korleis vil Regjeringa sikre økonomien i dei private barnehagane på ein slik måte at alle kan få gitt ordna og likeverdige lønns- og arbeidsvilkår? Det er det eine spørsmålet. Det andre går på det som er sendt ut på høyring, dette med at kommunane skal kunne bruke skjønn til å bestemme om private barnehagar skal givast finansiering eller ikkje. Er ikkje statsråden då engsteleg for at ein på den måten vil prøve å sortere ut, luke ut, eit mangfald som i dag har sin eksistens, og at det ikkje nødvendigvis går på kva foreldre etterspør, men at kommunen styrer, og då først og fremst prioriterer sine eigne barnehagar og ikkje opnar for at vi kan opne opp nye og alternative barnehagar?
Trine Skei Grande (Venstre), 2007-12-05:
Veldig mange av de fellesskapsordningene vi har i samfunnet vårt, har sin basis i frivillige organisasjoners initiativ – så også barnehagen som institusjon. Det var snakk om husmorforeninger og alle de andre foreningene som slo seg sammen for å lage et tilbud for barna. Det betyr at vi i bunn og grunn har hatt et mangfold i tilbudet på barnehagesida. Om det så er hvilken gud man tilber, om man bor på gård, på fjellet eller i byen, har det påvirket barnehagetilbudet – barnehagenes tema, barnehagenes kompetanse, omverdenen og alt rundt dem. Det eksemplet som vi så foran Stortinget her i dag, fra Onkel Tomm’s hytte, en friluftsbarnehage med basis i T-banerutene gjennom byen, viser hvor mangfoldig et tilbud kan være, fordi barn er forskjellige, og fordi foreldre er forskjellige. Jeg hørte en sann historie fra en dame som bestemte seg for å flytte tilbake til sin egen hjembygd, og som fant ut at en av de tingene hun kunne gjøre som kommunen hadde behov for, var å starte en barnehage. Da hun møtte kommunen, fikk hun beskjed om at regelverket knyttet til starting av barnehager var så komplisert og vanskelig at det kunne hun nok bare glemme. Dette ville nok bli for byråkratisk, og i tillegg hadde man prinsippet om at det bare var offentlige barnehager som gav et godt tilbud til barna. Store løft i hele det norske samfunnet har tradisjonelt vært knyttet til ordet dugnad, en felles dugnad, der alle la sine ting i korga for å få det til. Jeg er noe redd for at Regjeringa i ideologisk fanatisme ødelegger en dugnad for det barnehageløftet som man var enige om her på huset, fordi de private barnehagene enten ikke passer inn i det sosialistiske skjemaet eller ikke passer inn i et konkurranseutsatt skjema. Når vi vet at de aller fleste barnehagene som er private, bygger på en stor grad av idealisme, enten knyttet til en sak, til det å ta vare på barn eller faktisk det å skape arbeidsplasser i eget bygdemiljø, savner jeg Senterpartiet her i debatten. Regjeringa har en stor utfordring på dette området når det gjelder å øke dialogen. Regjeringa må stille i denne saken med en helt annen holdning til de private barnehagene, for at de som faktisk gjør en fantastisk innsats for å oppnå Regjeringas mål på barnehagesida, blir verdsatt betraktelig bedre og får mer forutsigbare rammevilkår, vise at man faktisk har glede av forskjelligheten, og ikke ser på forskjelligheten som en trussel, for barna er forskjellige, foreldrene er forskjellige og landet er forskjellig.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-05:
Vi har i Noreg gjennom mange år hatt mange offentlege og mange privateigde barnehagar, i eit mangfald av ulike eigedomsformer. Vi er, og vil vere, heilt avhengige, framleis, av eit mangfald av barnehagar: offentlege og private. Det er viktig å sikre ei god finansiering av heile barnehagesektoren i Noreg, fordi det dreier seg om ungar som skal vekse opp, verte tekne godt vare på og ha gode moglegheiter til å utvikle seg og til å lære. Så ja, eg er oppteken av at vi skal sikre ei god finansieringsordning både for offentlege og private barnehagar i Noreg.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-05:
Det er heilt riktig som representanten peikar på, at lønns- og arbeidsforholda i dei private og dei offentlege barnehagane er spesielt nemnde i Soria Moria-erklæringa. Det er faktisk eit ganske viktig spørsmål, som vil vere sentralt i åra framover innanfor barnehagesektoren. Så vil eg også gjenta det eg no har sagt her, nemleg at det er heilt klart at det er nokre utfordringar når det gjeld detaljane i det regelverket vi i dag har, og at det derfor er behov for å vurdere korleis ein kan sikre eit føreseieleg og enkelt nok regelverk når vi skal gå gjennom det for framtida, i samband med at finansieringa vert overført til rammene for kommunane.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-05:
Ein kan av og til verte slått av paradokset i korleis vi verdset dei som passar på pengane våre, i forhold til dei som passar på ungane våre. Det er ei betydeleg utfordring, generelt. I tillegg ser vi nokre særlege utfordringar som ligg i forskjellane mellom dei offentlege barnehagane og dei ikkje-offentlege barnehagane. Det er ei utfordring vi er nøydde til å ta tak i. Til det siste spørsmålet frå representanten: Eg vil vise til at vi no er nøydde til å leggje fram eit forslag om korleis vi skal overføre rammer til kommunane. Her er det to svært ulike forslag. Eg kjem til å leggje betydeleg vekt på kva høyringsinstansane seier. Eg reknar med at det vil vere eit ganske stort engasjement om det og ulike synspunkt på det. Eg vil gå nøye igjennom dei synspunkta og leggje fram det synspunktet eg trur i det heile sikrar barnehagesektoren i Noreg best.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-05:
La meg først få lov til å seie eit par ting for endeleg å avklare dette med både offentlege og private barnehagar. Dersom ein er så engasjert i kor viktig det er at barn skal gå i barnehage og ha moglegheit til det når foreldra vil, og vi veit at fordelinga i talet på barnehagar og talet på barn ligg rundt 50–50, seier det seg sjølv at vi er heilt nøydde til å leggje opp til eit system som sikrar både offentlege og private barnehagar i Noreg. Vi må sikre eit system som gjer at det framleis vert bygt nye barnehagar i Noreg, fordi vi framleis vil trenge det. Etterspørselen etter barnehageplassar i Noreg går framleis opp. Lat meg vere veldig tydeleg på det. Det er mi målsetjing. Så har vi eit nokså komplekst regelverk når det gjeld barnehagesektoren og finansieringa. Som representantane kjenner til, har det kome til gradvis etter kvart. Når vi no skal gjere det vedtaket som representantane kjenner til, så er det varsla for lenge sidan. Det er då viktig at vi på nytt kan gå igjennom og sjå på eit system der vi legg barnehagefinansieringa over i ramma. Det er mange ulike problemstillingar som bl.a. vert tekne opp her, men det er nokre som ikkje er nemnde. Eg trur eg må få be om at vi, når vi legg fram ein odelstingsproposisjon til Stortinget og kjem med kommuneproposisjonen, kan få komme tilbake igjen med svar på korleis vi vil føreslå ein modell som sikrar føreseielegheit, som sikrar at han er enkel nok, og som sikrar ei finansiering både for dei offentlege og dei privare barnehagane i framtida.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-05:
President! Jeg skulle stemt for forslaget, men trykte feil.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2007-12-11:
Framstegspartiet har i veldig mange år predika innvandring. Framstegspartiet har fått enorm kritikk for si haldning til innvandring – partiet har peika på store manglar ved norsk innvandringspolitikk. Framstegspartiet har fått svært alvorleg påpakning for den haldninga som partiet har til innvandringspolitikken. Vi seier ikkje at alt som gjeld innvandring, er gale, men vi har fått rett i dei aller fleste av dei påpeikingane som vi har gjort når det gjeld norsk innvandring. Det viser seg gong etter gong at dei andre partia, inklusiv det partiet som spørjaren er ifrå, har gått for våre løysingar etter ei tid.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2007-12-11:
Eg vil vise til den generelle politikken Framstegspartiet har hatt i mange år når det gjeld innvandring. Eg vil også hevde at sjølv Sosialistisk Venstreparti har etter kvart måtta innrømme at vår innvandringspolitikk har mange ting i seg som er rett. Vi toler å høyre kritikk av vår innvandringspolitikk frå dei andre partia, og vi står rakryggja etter at vi har fått slik kritikk. Det skal vi halde fram med vidare.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2007-12-11:
Vi har i våre forslag vist at vi meiner at det skal vere eit likskapsprinsipp for alle når det gjeld søknader om støtte frå staten. Ut frå dette meiner vi at vi ikkje vil gje støtte til desse.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2007-12-11:
SV-representanten Rolf Reikvam sat i førre periode i utdanningskomiteen, og kvar einaste gong det kom ei nyheit om dårlege forhold i norsk skule, skulda Reikvam på dårleg kommuneøkonomi, anten det var snakk om store klasser eller nedleggjing av grendeskular. I denne perioden sit SV i regjering med Reikvam som medansvarleg for kommuneøkonomien. Den internasjonale PISA-undersøkinga viser at norske elevar ligg langt bak jamnaldrande i andre land. Kva vil Reikvam skulde på denne gongen? Er det framleis Regjeringa sitt opplegg for kommuneøkonomien som har skulda for at norsk skule er dårleg?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2007-12-11:
Vi får fleire og fleire tilsette i offentleg administrasjon. Det betyr at fleire og fleire sysselsette i privat sektor må finansiere fleire og fleire sysselsette i offentleg sektor. Dersom eg tek føre meg mitt eige heimfylke og min eigen region, Nordfjord, er det min påstand at alle kommunar i Nordfjord har ressursar og utstyr til å gjere alle oppgåvene for alle kommunane. Det betyr at det etter vårt syn er ein enorm overkapasitet, både på ressursar og på utstyr i det offentlege. Ser ikkje statsråden at det er mogleg å reorganisere og fornye offentleg sektor, slik at vi dermed kan flytte arbeidskraft over til privat sektor, som har eit skrikande behov for arbeidskraft?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2007-12-11:
Eg vil arbeide vidare på innleiingsspørsmålet mitt. Dersom vi er einige om at det er slik som eg beskreiv, at når kommunane har ressursar og utstyr til å kunne serve kvarandre bortimot 100 pst., må det vere fornuftig at ein kan utføre tenestene til kvarandre. I det ligg det då kanskje at ein må streve etter å påverke kommunane til å innleie interkommunalt samarbeid, når dei ikkje får til andre ting på frivillig basis. Eg er klar over at kommunane har behov for arbeidsfolk når det gjeld det som vi kallar for fotfolket. Det er ikkje det eg snakkar om her. Eg snakkar om folk i administrasjonen. Dersom vi er einige om at det er slik – og eg trur ikkje det er så vanskeleg å kunne dokumentere at dei faktiske forholda er slik – vil statsråden då medverke til at ein kan få større aktivitet på interkommunalt samarbeid i kommunane?
Tom Strømstad Olsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Fremskrittspartiet er flinke til hele tiden å snakke om og fokusere på alt som er negativt og galt med dagens innvandrings- og integrasjonspolitikk. Det er sjelden eller aldri man møter holdninger fra Fremskrittspartiet som tilsier at noe er bra. Hver gang vi snakker om det og diskuterer dette temaet, begynner den samme kverna på nytt, og vi vet hva som kommer fra Fremskrittspartiet. Det kunne vært interessant å høre hva Åge Starheim og Fremskrittspartiet mener er positivt og vellykket med dagens innvandrings- og integreringspolitikk. Jeg utfordrer derfor gjerne representanten til å svare på dette det minuttet han nå har til rådighet. Vil representanten ta denne utfordringen?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-11:
Jeg skal gjøre noe som er litt uvanlig; jeg skal faktisk be folk lese de merknadene som Fremskrittspartiet har om innvandring og integrering i denne innstillingen. Det er et sammenhengende negativt tegnet bilde av innvandring og integrering. Det finnes ikke noe positivt – det finnes ikke et positivt ord – om integrering og innvandring i Fremskrittspartiets merknader. Det topper seg jo med det forslaget som de har, om at Norge ikke skal ta imot kvoteflyktninger lenger. Hvis Fremskrittspartiet får det som de vil, skal de ikke ta imot kvoteflyktninger. De skal ta inn noen kvoteflyktninger i 2008, men deretter skal det være slutt. Dette er da flyktninger som kommer fra leire som er i regi av FN osv. Og så sier de at de kvoteflyktningene som passer, som de skal ta inn i 2008, skal være burmesiske. Og det er bra. Det er flott. Men hva er det som gjør at Fremskrittspartiet vet bedre enn FN og andre hvilke kvoteflyktninger som mest trenger å komme til Norge?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-11:
Jeg prøvde meg med et spørsmål til Fremskrittspartiet om kvoteflyktninger, og det at de skal kutte i antallet kvoteflyktninger etter 2008, dvs. fra 2009, men i 2008 skal de da ta inn kun burmesiske. Fremskrittspartiet har da funnet ut at det er de som trenger det mest, uavhengig av hva andre måtte mene. Svaret var at Fremskrittspartiet står oppreist. Høyre har også flere merknader om innvandring og integrering. I disse merknadene framstår jo Høyre som svært anstendige og skikkelig anstendige på mange områder, med mange bra og kloke innspill – den rosen fortjener faktisk Høyre. Høyre er jo eksponenten for et samarbeid med Fremskrittspartiet, og har gitt uttrykk for at de ønsker å samarbeide med Fremskrittspartiet. Hva har Høyre og Fremskrittspartiet til felles når det gjelder innvandring og integrering? Jeg kan ikke se at de har noe til felles ut fra den merknaden som ligger her. Så spørsmålet blir: Hva har de egentlig til felles?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-11:
Hvor dårlig norsk skole er, kan vi alltids diskutere. Vi kan også diskutere om PISA-undersøkelsen er et godt måleinstrument for hvor god norsk skole er. Men den viser jo at vi stort sett ligger på samme nivå som vi har gjort tidligere gjennom disse undersøkelsene, at vi ikke har løftet oss i disse komparative studiene. Som sagt tror jeg ikke at disse komparative studiene sier så fryktelig mye om norsk skole. De sier noe om hvordan norske elever gjør det når det gjelder bestemte ferdigheter, men skolen har et mye større og bredere oppdrag enn akkurat å utvikle bestemte ferdigheter. Men – og det har jeg lyst til å understreke sterkt – det er viktig at norske elever kan lese tilfredsstillende når de går ut av norsk skole. Jeg tror at en av de største utfordringene vi har når det gjelder å forbedre skolen, først og fremst går på lærerutdanningen. Vi har tatt til orde for å endre lærerutdanningen, å styrke lærerutdanningen. Så går det selvsagt også på at vi klarer å få til en enda bedre kommuneøkonomi. Men det har de siste årene vært en kraftig vekst for kommunene, over 28 milliarder kr. Det burde også ha gitt en bedre skole.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-11:
Det er klart at jeg mener at det som flertallet har vedtatt – det som jeg har vært med på å vedta, og det som SV har vært med på å vedta – er en bærekraftig reform. Det er klart. Det må ikke være noen tvil om at det som ligger i innstillingen fra komiteen om regionsreformen, er en meget bærekraftig reform. Og så har noen av oss kommet enda et stykke lenger. Vi mener fortsatt at det er flere oppgaver som kan overflyttes til dette regionsnivået. Dette har noe med demokratiseringen av Norge å gjøre, og det har noe med å skape liv og lage et sterkt fylkesnivå å gjøre. Jeg håper og tror fortsatt – jeg føler meg helt sikker på – at det som kommer til å komme ut av det arbeidet som departementet nå holder på med, vil være et opplegg som minst er på det nivået som jeg mener er bærekraftig, og som flertallet i Stortinget sluttet seg til. Så jeg føler meg rimelig trygg på at vi skal få fram en god, bærekraftig og skikkelig demokratireform.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-11:
Jeg skulle nok ønske at vi var kommet lenger med hensyn til å bekjempe fattigdom. Det burde være unødvendig at vi i Norge har fattige, det er det ingen grunn til å prøve å legge skjul på. Vi skulle ha kommet lenger. Men jeg vil også understreke at mange av de satsingene som ligger der, er målrettede. Eksempelvis er bostøtte en målrettet satsing inn mot bestemte grupper. Jeg tror at å gå videre med bostøtte, som flere har tatt til orde for her, er en fornuftig vei å gå for å treffe dem som har det aller verst. Men det er ett tiltak. Vi trenger sannsynligvis fryktelig mange tiltak for å bekjempe fattigdommen slik at vi unngår det som vi ikke burde ha, nemlig at noen mennesker har et forbruk – for det er det vi snakker om – som verken er forsvarlig eller rimelig i forhold til det forbruk som de aller, aller fleste av oss andre har.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-11:
Det er grunn til å gi Bjørg Tørresdal ros for hennes sterke engasjement for innvandrings- og integreringspolitikken. Det er åpenbart et sterkt og ekte engasjement. Jeg er nødt til å komme tilbake til Fremskrittspartiet igjen, og det de skriver i denne innstillingen. De skriver masse om integrering og innvandringspolitikk, som er sagt mange ganger. Jeg går ut ifra at Bjørg Tørresdal også har lest det. For mange av oss er det såpass ubehagelig lesning at vi er nødt til å ta det opp flere ganger. Nå skal vi ikke snakke om regjeringssamarbeid etter 2009 eller slike ting, men mitt spørsmål til Bjørg Tørresdal er: Ut ifra det Fremskrittspartiet skriver og ut ifra det menneskesynet som ligger i disse merknadene – på minoriteter, ikke bare innvandrere, men samer også, alt er tatt med i en smørje – og som må være grunnleggende i strid med det synet Bjørg Tørresdal representerer, ser Bjørg Tørresdal at det kan være noen mulighet for Kristelig Folkeparti å samarbeide med Fremskrittspartiet i tiden framover?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-11:
Jeg ble litt overrasket over det som ble sagt om Datatilsynet og Personvernnemnda. Det er jo et uomtvistelig faktum, uansett hvordan man regner – i hvert fall hvis man regner på vanlig måte – at det er en ganske sterk vekst i prosent til Datatilsynet, og at vi nå har lagt inn 1 mill. kr utover det som lå der. Det var jo pluss i utgangspunktet, så la vi inn 1 mill. kr til, og da har vi fått 4 pst., uansett hvordan vi snur og vender på det. Og slår man sammen Datatilsynet og Personvernnemnda, som nå er delt i to, får man en ganske stor realvekst for Datatilsynet og Personvernnemnda. Så jeg forstår ikke riktig hva representanten mente med at det ikke ligger noen vekst her, for det er en ganske stor realvekst når vi ser disse to sammen, og også en realvekst hvis vi ser Datatilsynet alene.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-12-11:
På statsbudsjettet er det en egen tilskuddsordning som går til innvandrerorganisasjoner og til annen frivillig virksomhet. Målet med denne ordningen til landsdekkende organisasjoner er at en skal støtte organisasjoner som arbeider for å sikre rettigheter, muligheter og plikter når det gjelder å delta i samfunnet og ta i bruk egne ressurser. Fremskrittspartiet har halvert posten og sagt at det bare skal gå til noen få organisasjoner. De stryker støtten til Antirasistisk Senter, de stryker statsstøtten til Organisasjonen mot Offentlig Diskriminering. Hvordan skal vi forstå dette? Synes de det er ok at det foregår diskriminering i arbeidslivet og ellers i forhold til våre nye landsmenn?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-12-11:
Aldri har vi hatt så mye penger å fordele, aldri har vi hatt så mye penger å overføre til kommunene i Norge, og aldri har de aller fleste nordmenn hatt det så godt økonomisk som vi har i dag. En kan også si at aldri har vi hatt så gode redskaper til å bekjempe fattigdommen i Norge som vi har dette året. Det er mange bra ting som er kommet i dette forslaget og det statsbudsjettet som vi nå er i ferd med å vedta for 2008. Men det som vi fra Kristelig Folkepartis side savner, er en skikkelig fattigdomssatsing. Mine spørsmål til SV blir: Er SV fornøyd med den fattigdomssatsingen som ligger i dette budsjettet? Er ikke SV enig i at vi må ha en rekke målrettede tiltak for å nå det, at det ikke nytter med bare brede velferdsordninger, som er vel og bra, men at vi må ha målrettede ordninger for å bekjempe fattigdom i eget land?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-12-11:
Jeg får takke for spørsmålene, det var i hvert fall minst to spørsmål. Det ene handlet om framtidig regjeringssamarbeid, og det tror jeg vi skal la ligge til vi nærmer oss et stortingsvalg, og så kommer vi sterkt tilbake med den debatten. Det andre spørsmålet som er veldig aktuelt i denne sammenhengen, er spørsmålet om stykkprisfinansiering, eller sentralstyring, som Fremskrittspartiet legger opp til. Kristelig Folkeparti tror på lokaldemokratiet. Vi ønsker å overføre makt og myndighet til våre lokale politikere, og vi er sikre på at de forvalter det på en god måte. Der er vi enige med den rød-grønne regjeringen i at vi ønsker å overføre rammer, og at prioriteringen skal skje lokalt.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-12-11:
Jeg er veldig glad for at det er et bredt flertall for den innvandringspolitikken som føres i dette landet, og det flertallet består i veldig mange saker av alle partier utenom Fremskrittspartiet. I så måte er vår innvandringspolitikk formulert av ganske bred enighet, og så er vi uenige på noen punkt. Det er veldig sjelden at Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet finner sammen i innvandringspolitiske spørsmål. Det er et område hvor vi ofte er motpoler. Kristelig Folkeparti er veldig opptatt av å ha en rettferdig politikk, der vi er opptatt av å gi beskyttelse til dem som trenger det, og det å ha gode ordninger for f.eks. økt arbeidsinnvandring. Vi er også opptatt av at integreringen skal lykkes, og opptatt av å styrke det frivillige arbeidet som gjøres for at vi skal få til en mer vellykket integrering. Det overrasker oss at selv der er det avstand mellom Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti – en skulle tro at Fremskrittspartiet ville støtte de frivillige organisasjonene mye mer.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-12-11:
Mitt svar er helt opplagt. Det er i sentrum den politikken er best. Det vil være i samarbeid med Senterpartiet at en kan få til en virkelig god landbrukspolitikk og en god distriktspolitikk. Vi har lang erfaring, over mange år, og har i mange forskjellige konstellasjoner i Stortinget hatt samme syn som Senterpartiet og vil gjerne fortsette det samarbeidet. Når det gjelder den debatten som handler om hva vi gjør i forbindelse med neste stortingsvalg, vil jeg bare gjenta at den får vi ta senere. Men Kristelig Folkeparti ønsker å styrke kommuneøkonomien, vi ønsker en offensiv og aktiv distriktspolitikk, og vi ønsker en god landbrukspolitikk. Alt dette har vi felles med Senterpartiet.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-12-11:
Jeg vil gjerne gå tilbake igjen til denne rentekompensasjonsordningen, eller låneordningen, for kirkebygg og skoler. Nå er det jo slik at selv om en har hatt denne ordningen siden 2002, og det har vært en vellykket ordning, er jo ikke alle bygg blitt pusset opp. Det har jo vært en veldig vellykket ordning, treffsikker og målrettet. Den har satt kommunene i stand til å ta opp lån og gitt dem støtte til å betjene disse lånene. Det har virket veldig stimulerende på akkurat dette vedlikeholdsarbeidet. Jeg er jo glad for at representanten Enger vil ta dette opp med Regjeringen, men det er jo ikke for sent å snu, vi har revidert. Er det ikke fornuftig å gjøre som Kristelig Folkeparti har gjort, å bevilge penger til rentekompensasjon, videreføre ordningen, utvide lånerammene så fort en har penger og anledning til det, for å ha en god ordning mens en venter på andre typer tilskudd til vedlikehold?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-12-11:
Først en kommentar til uttalelsene fra statsråd Meltveit Kleppa fra 2002 og 2004 som jeg siterte. De var ment som en påminning både om at det haster med en ny og mer målrettet boligpolitikk, og om at det var ganske mye – i størrelsesorden 3–4 milliarder kr – som den gangen måtte til for å kunne ta et tak i forhold til fattigdom. Det var for å legge henne på sinne at dette må komme fort. Så til et konkret spørsmål. Vi har noen ferske sitat fra denne salen i dag, nemlig fra representanten Enger, som uttaler seg veldig positivt om å vurdere rentekompensasjonsordningen, eller påfyll av den, når det gjelder å utvide lånerammen og bevilge noen millioner til rentekompensasjon. Nå sitter statsråd Meltveit Kleppa veldig nær den avgjørelsen. Kan hun love oss at hun vil prioritere arbeidet med å få til en forlengelse av rentekompensasjonen, altså låneordningen, for kirkebygg og skoler så snart hun har penger til det – helst i revidert?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-12-11:
Jeg er glad for at statsråden er så offensiv og positiv når han sier at innvandring er positivt, at han løfter blikket og sier at det beriker samfunnet vårt og er viktig for å sikre arbeidskraften her i landet. Kristelig Folkeparti er helt enig i de vurderingene og i at det er nødvendig å løfte blikket. Det fins noen områder der vi er uenige med Regjeringen i innvandringsspørsmål, men vi har klare forventninger til Regjeringen om at en skal kunne finne sammen til enighet, ikke minst i forhold til den nye utlendingsloven som ligger til behandling. Vi har en bekymring i forhold til de papirløse innvandrerne og vil invitere statsråden med på et mer nyansert syn på dette enn bare å si «retur, retur». Jeg skal la det ligge nå, men jeg har et konkret spørsmål til statsråden, og det gjelder utsagnet «retur, retur» i forhold til dem som er her ulovlig. Jeg ser ingenting i budsjettet om ekstraordinære tiltak for å gjøre noe for denne gruppen, og jeg frykter at det blir status quo – de vil fortsatt være i skjul dersom en ikke setter inn en storoffensiv på en eller annen måte. Hva har statsråden tenkt å gjøre i 2008?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-12-11:
Kristelig Folkeparti er enig med statsråden i at modernisering av offentlig sektor er avgjørende for å sikre velferden for enkeltmennesket, og for å forvalte ressursene på en god måte. Hvis en ikke tar fornyingsarbeidet på alvor, vil en ikke få en sterk offentlig sektor, noe som selvfølgelig er viktig for å ta utfordringene som kommer. Regjeringen har lagt fram en fornyingsstrategi. Det er lett å være enig i intensjoner og mål i denne strategien, men jeg har gjentatte ganger sagt at jeg savner en helhetlig strategi for fornying og forbedring av offentlig sektor. I alle disse gode intensjonene kan en lete litt etter hva hovedprioriteringen er, og jeg vil stille det enkle spørsmålet til statsråden: Hva er jobb nr. 1? Hva er den viktigste prioriteringen hun og hennes departement skal gjøre i 2008?
Bent Høie (Høyre), 2007-12-11:
På samme måte som Regjeringen har ment nå i de to siste årene, mener Høyre at fylkeskommunene har mer å gå på enn kommunene. Derfor foreslår Høyre også i år, på samme måte som Regjeringen, at fylkeskommunene får en mindre del av inntektsdekningen enn det demografien skulle tilsi. Men i motsetning til regjeringspartiene mener Høyre at fylkeskommunene i dag har påtatt seg en rekke oppgaver som de ikke er pålagt, men som de har påtatt seg bl.a. i stedet for kommunene. Derfor ønsker Høyre at fylkeskommunene skal konsentrere seg om videregående opplæring, samferdsel – de områdene som de faktisk har et ansvar for. Så innenfor det opplegget ville fylkeskommunene kommet bedre ut med Høyres opplegg enn med Regjeringens opplegg.
Bent Høie (Høyre), 2007-12-11:
Ut fra de forslagene som ligger i denne innstillingen, så er det svært lite felles. Det viste seg imidlertid at i forrige periode, da Høyre satt i regjering og fremmet en rekke saker om forbedring av integreringspolitikken og en opprydning i innvandringspolitikken, så fikk Høyre bred støtte for den politikken både fra Fremskrittspartiet på den ene siden og Arbeiderpartiet på den andre siden. De som på mange måter var outsiderne i disse diskusjonene, var faktisk Sosialistisk Venstreparti, som nå sitter i regjering og på en utmerket måte administrerer den politikken som Høyre fikk innført med støtte fra Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet i forrige periode. Det som er skuffende, er at SV i denne innstillingen ikke er med Høyre på en rekke gode forslag, som ville fått bedret integreringen for dem som i dag faller utenfor, nemlig kvinner og barn, som det er behov for å gjøre et betydelig løft for.
Bent Høie (Høyre), 2007-12-11:
Representanten Reikvam har nylig uttrykt bekymring for regionsreformen og for om det blir noe av denne reformen. Det er jo en bekymring som vi kanskje deler, men med litt ulikt utgangspunkt. Mitt spørsmål er: Hvis reformen blir slik den ble vedtatt i Stortinget, og det ikke blir noe mer innhold enn det som ble lagt fram av Regjeringen – for det er åpenbart der diskusjonen er nå – mener representanten Reikvam at man har kommet fram til en bærekraftig reform, eller mener han at det er på tide å starte en ny diskusjon om hvordan Norge skal organiseres?
Bent Høie (Høyre), 2007-12-11:
I valgkampen var forrige kommunalminister, Åslaug Haga, ute og lovte at de fattige kommunene skulle få mer penger. Hun fikk spørsmål fra NTB den 24. august om dette ville innebære at de rike kommunene kom til å få mindre penger. Da svarte kommunalministeren: «Jeg mener det er mulig å styrke de fattige kommunene på en god måte, og at vi slipper å straffe de kommunene som har høye skatteinntekter.» Og hun sa: «Ekstra penger til de fattige kommunene kommer fra statskassen.» Senere i valgkampen hadde også Åslaug Haga et utspill om flyttekommuner. Den 31. august sa Åslaug Haga til Dagsavisen: «Både tilflyttingskommuner og fraflyttingskommuner må få mer penger av kaka som fordeles.» Da hun fikk spørsmål om det var kommuner med stabilt folketall som skulle ta regningen, sa hun: «Nei, jeg erkjenner at et nytt system må smøres med friske penger i starten. Her må staten fylle på med noen milliarder kroner slik at ingen taper på overgangen.» Mitt spørsmål er: Vil den nye kommunalministeren opprettholde den forrige kommunalministerens løfter fra valgkampen?
Bent Høie (Høyre), 2007-12-11:
Jeg tror nok at gleden når fram til landets ordførere etter innlegget fra kommunalministeren, når de får skapt et inntrykk av at de i sine kommunestyrer kan saldere sine budsjetter med vekstanslagsforskjellen mellom revidert nasjonalbudsjett og statsbudsjettet. Kommunalministeren vet bedre. Her prøver hun å skape et annet inntrykk enn det som står i nasjonalbudsjettet, på side 75: «Kommunesektorens frie inntekter anslås reelt redusert med drøyt 0,1 mrd. kroner eller 0,1 pst. fra 2006 til 2007.» Videre står det i nasjonalbudsjettet, på side 76: «De frie inntektene anslås reelt redusert med 0,8 mrd. kroner eller 0,4 pst. regnet i forhold til anslag på regnskap for 2007.» De frie inntektene i kommunene går i 2008 – for andre gang på rad – ned. Det er de pengene kommunestyrerepresentantene vil saldere sine budsjetter med. De salderer ikke budsjettene sine med pressemeldinger fra Kommunaldepartementet. Og kommunalministeren var tydelig på at ekstraskatteinntektene i 2007 bare skal være en engangsinntekt. Den forrige kommunalministeren var så tydelig på det at hun sendte ut en hurrapressemelding i valgkampen der hun sa at Regjeringen økte kommunenes inntekter med 2 milliarder kr. Det er nettopp dette som er problemet med denne regjeringen. Det er også problemet med lederen av kommunalkomiteen og med kommunalministeren. De skaper et vrengebilde av Kommune-Norge, og det er de lokale politikerne som må sitte igjen med regningen. Det er ikke én av disse to som har tatt opp utfordringene som kommunene står overfor i dag – utfordringer som de har med å rekruttere arbeidskraft, med et galopperende lønnsnivå, med at de ikke får tak i kompetent arbeidskraft i det arbeidsmarked som er i dag. Det burde innlegget til kommunalministeren og lederen av kommunalkomiteen handlet om. De har ikke tatt opp de store utfordringene kommunene møter i dag med økende rente, og de investeringene som de har gjennomført på vegne av Regjeringen og pålagt av Regjeringen, som spiser opp store deler av deres handlefrihet, og de har ikke tatt opp det problemet som dagens lokalpolitikere opplever, nemlig at de har en regjering som lover og lover på deres vegne, men som ikke gir dem ressurser til å gjennomføre løftene.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Etter å ha hørt alle disse bekymringene fra Høyres Bent Høie, er altså svaret at de kommuner som har minst, skal få mindre, fordi Høyre vil ha samme rammer som vi vil ha, men skatten skal vektlegges ytterligere. Det betyr at de rike blir rikere, og de fattige blir fattigere. Så kutter altså Høyre 250 mill. kr til fylkeskommunene. Mitt spørsmål er knyttet nettopp til det. Er det slik at Høyre mener at det skal kuttes innenfor videregående skole? Til orientering er 250 mill. kr ca. 5 000 elevplasser. Eller skal en ta fra samferdselsområdet: kollektivtrafikken og veivedlikehold? Eller synes Høyre at fylkeskommunene sløser innenfor kultursektoren?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Vi skal nok få det til, sier Skei Grande når det gjelder å klare å få på plass et borgerlig regjeringsalternativ. Jeg synes egentlig det er å ta ganske store ord i sin munn. Jeg skjønner ikke hvordan det skal gå an, for Fremskrittspartiet har sagt at det blir ingen borgerlig regjering uten at Fremskrittspartiet er med. Da er mitt spørsmål til Venstre: Hvordan skal man da klare å få stablet på bena et regjeringsalternativ som har et snev av troverdighet i seg? Jeg må bare si at jo lenger denne debatten går, jo klarere blir det for meg at det spriker i alle retninger – vi ser det bl.a. når det gjelder synet på lokaldemokrati, vi ser det når det gjelder innvandring og integrering, vi ser det i samepolitikken, vi ser det på område etter område. Hva er et troverdig alternativ? Hva er det du vil få til?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Aller først: I det terrenget Gundersen representerer, har fordelingsprofilen på kommuneopplegget svært mye å si. Så jeg skjønner at det er tøft å være Høyre-mann og være fra Hedmark og innlandet. Dernest har jeg lyst til å si om denne rentekompensasjonsordningen at vi har sagt ganske tydelig i innstillingen at vi ber Regjeringen om å vurdere incentiver for å ruste opp flere skolebygg. For det trengs, og det er noe vi vil følge opp. Så er det dette med glansbildet. Og jeg spør: Er det noen her som ikke tåler å høre fakta? Alt det jeg beskrev, var reinspikka fakta. I sin tid ledet jeg en aksjon med opprørske trekk for å få mer penger til kommunesektoren. Vi fant fram til et krav som var tilpasset regjeringen da – men vi tok da i litt, vi bad om 3 milliarder kr mer. Nå er det i løpet av tre år blitt sjugangen. Og så sier Fremskrittspartiet, frekt nok – jeg sier det – at det at vi har løftet nivået opp 21 milliarder kr, er å stoppe opp. Jeg erkjente klart og tydelig i mitt innlegg at det fortsatt er behov for mer penger – og vi har tenkt å sørge for mer penger – men jeg la til at for mange kommuner er det særlig viktig at vi nå får en annen fordelingsprofil. Her er det noen som raskt melder seg ut, og som synes at fordelingen slik den er i dag, går for langt. Jeg tegnet ikke noe glansbilde, men jeg beskrev en ny situasjon i Kommune-Norge. Hvis det er noe jeg skal ta selvkritikk på, er det at jeg i sin tid kanskje ikke så godt nok hvor ille det stod til, at mange kommuner var helt på felgen. Vi har sørget for at det er noe å kjøre på – og vi skal sørge for at komforten blir bedre etter hvert. Når det gjelder kvalitet: Vi er opptatt av kvalitet. Det trodde jeg også Høyre var, for Høyre profilerer ofte kvalitet. Men når vi prater om Kvalitetskommuneprogrammet, som har tatt litt av – 400 deltok på en startkonferanse nylig – ja, da melder Høyre seg ut. Det er ikke noe som Høyre har sans for. Er det fordi det er liten privatiseringsiver som preger prosjektet? Er det fordi det er de ansatte selv som engasjerer seg, eller er det fordi de ikke har funnet på dette selv? Høyre ønsker ikke å være med på denne satsingen, som er så viktig. Jeg vil gjenta hva jeg sa innledningsvis: Dette er jo moderne fornyingsarbeid. Den som stiller seg på utsiden av dette, gjør noe uklokt – for dette skal bli innmari spennende. Så jeg anmoder Høyre om kanskje å komme på litt bedre tanker. Når det gjelder Fremskrittspartiet i denne sammenheng, har jeg ingen forventninger. Derfor nevner jeg heller ingenting i så måte.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
President! Inger S. Enger og jeg stemte feil. Vi er imot, men stemte for.
Saera Khan (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Kristelig Folkeparti er jo i likhet med Arbeiderpartiet opptatt av sterke og gode kommunale velferdstilbud, og at disse velferdstilbudene må settes sammen av lokale folkevalgte som kjenner sin egen kommune og sitt nærområde best. Samtidig ser vi at særlig ett parti i denne salen ivrer veldig for stykkprisfinansiering og statlig sentralstyring, nemlig Fremskrittspartiet. Sistnevnte parti har invitert Kristelig Folkeparti inn i regjeringsvarmen fra 2009. Hva synes representanten Tørresdal om denne invitasjonen?