Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2017-12-15:
I januar 2014, tre måneder etter at jeg begynte å møte i Stortinget, fikk jeg en utbetalingsmelding fra Nav. Jeg må innrømme at jeg skjønte ingenting, for jeg har aldri vært ansatt i Nav. Men så forsto jeg at dette var feriepenger fra å ha vært permittert i første halvår 2013. – Feriepenger på dagpenger for korttidsledige er ikke en god bruk av skattebetalernes penger, og det er ikke noe usosialt ved å fjerne dette for det første året. Høyre har i regjering, både i årene 2001–2005 og i forrige periode, foreslått endringer som styrker arbeidslinjen. Arbeiderpartiet utvidet dagpengeordningen og uthulet denne gjennom å svekke arbeidstilknytningen, redusere karensdager for folk som selv hadde sagt opp og å innføre feriepenger fra første år. Vi er altså i en situasjon i Norge hvor vi vet at oljeinntektene blir mindre og det blir stadig flere eldre, så vi trenger både å jobbe mer og å stå lenger i arbeid. I tillegg må vi sørge for et bærekraftig velferdssamfunn som over tid understøtter et robust sosialt sikkerhetsnett også for dem som kommer etter oss. Vi kan altså ikke fortsette å utvide og maksimere sosiale ordninger, eller uthule og svekke dem. Høyre har alltid ment at staten ikke skal forsøke å være alt for alle, men mye for dem som trenger den mest. Det er viktig at det sosiale sikkerhetsnettet fanger opp dem som virkelig trenger det. Forsøker vi å strekke statens ansvar for langt, forvitrer det personlige ansvar, men også hjelpen til dem som egentlig trenger det mest. Høyre og Fremskrittspartiet har lagt fram et budsjett for en aktiv arbeidsmarkedspolitikk, et sterkere sosialt sikkerhetsnett og en velfungerende arbeids- og velferdsforvaltning. Dette følger opp satsingen på arbeid, aktivitet og omstilling fra tidligere år, som nå begynner å gi resultater. Nye analyser fra Nav viser at andelen som mottar trygd, blir stadig mindre, og at utenforskapet er redusert. Tiltak for å bremse veksten i helserelaterte utgifter, som innføringen av aktivitetskravet på sykepenger i 2004, har hatt stor effekt. Det er en stor reduksjon i andelen unge i aldersgruppen 18–29 år som mottar ytelser fra Nav, fra rundt 20 pst. i 1994 til rundt 12 pst. i dag. Stadig færre står lenge utenfor arbeidslivet, både i antall og som andel av befolkningen. Politikken virker. Oljeprissjokket som ga to år med svak vekst, er nå avløst av økt vekst, økt sysselsetting og lavere arbeidsledighet. Men så lenge det er noen som faller utenfor, skal vi aldri si oss fornøyd. Derfor er dette et budsjett med fortsatt høyt nivå på arbeidsmarkedstiltak for å bedre den enkeltes jobbmuligheter, motvirke at enkeltmennesker blir langtidsledige og for å bidra til integrering av innvandrere og andre utsatte grupper på arbeidsmarkedet. Jeg er ikke helt sikker, men jeg mener å ha hørt at en av fem møter sin tilkommende på jobben. Arbeid er nemlig mer enn jobb. Det er fellesskap, mestring, inkludering og vennskap. Derfor vil vi at så mange som mulig skal delta. Selv om behovet for arbeidsmarkedstiltak reduseres og vi derfor foreslår en svak nedtrapping, bevilges mer til tilrettelagt arbeid for uføretrygdede. Regjeringen foreslår også å videreføre nasjonal ungdomsinnsats, og en ny rapport fra Proba samfunnsanalyse viser nettopp at de kommunene som straks har satt i gang regjeringens tiltak, brukt aktivitetsplikten og stilt krav til ungdom, har fått antallet som er utenfor, ned og mange ut i jobb og utdanning. Høyre mener at å stille krav er å bry seg, og resultatene viser at regjeringens arbeidsmarkedspolitikk virker. Det er faktisk vesentlig. Den gamle AAP-ordningen fungerte ikke godt nok, og også denne er gjort mer arbeidsrettet. Det er en villet politikk at færre skal komme inn på ordningen og at maksimal stønadsperiode skal kortes ned, slik at personer som er i ordningen, skal få raskere og mer individuell tilpasset bistand. Fosterforeldre utfører et betydelig omsorgsoppdrag for samfunnet, og derfor er det viktig med gode rammebetingelser, slik at flere kan gi omsorg til de barna som trenger det. Det er etablert en overgangsordning for fosterforeldre som mottar dagpenger eller AAP i budsjettet, men det har vist seg ikke å være gjennomførbart å utvide ordningen ytterligere innen 1. januar 2018 fordi det ikke er utredet hvordan ytterligere regelverksendringer knyttes til inntektsbegrepet og dets betydning for at avkortning kan utformes. Venstre har et forslag til saken, som Høyre vil støtte. Hjelpemidler og tilrettelegging er sentrale tiltak for å sikre et selvstendig liv, likestilling, likebehandling og deltakelse i samfunnet. Derfor deler regjeringen Hjelpemiddelutvalgets vurdering av at det er behov for å foreta justeringer i dagens modell for å møte framtidens behov. Kommunene forvalter allerede i stor grad ordningen med enkle og høyfrekvente hjelpemidler. Vi mener at å overføre deler av ansvaret for hjelpemiddelpolitikken fra stat til kommune gir bedre og mer helhetlige tjenester til brukerne. Ingen i denne sal kan med stor troverdighet snakke om tillit til kommuner og kommunalt selvstyre dersom de i dag stemmer for forslaget om at regjeringen skal skrinlegge å utrede planene om å gjøre hjelpemiddelordningen mer effektiv og legge den nærmere brukeren. Det er å gjøre brukerne, særlig dem med størst behov, en stor bjørnetjeneste. Det presiseres at det ikke er planer om å gi kommunene det fulle ansvaret for stønad til hjelpemidler, verken på kort eller lang sikt. Framover får vi flere eldre og behovet øker, samtidig som det også vil bli flere brukere og mer avanserte hjelpemidler. Dersom disse skulle havne i samme kø, kan det gå ut over begge gruppene. Den største utfordringen, særlig for brukere med avanserte behov, er mangel på ergoterapeuter i kommunene, ikke hjelpemiddeltildelingen. Ergoterapeuttjenesten blir en lovpålagt oppgave for kommunene fra 2020. Regjeringen har gitt kommuneøkonomien et betydelig løft, som gjør at kommunene kan og bør prioritere både ergoterapitjenesten og utdeling. Arbeidslivskriminalitet og useriøse bedrifter undergraver seriøse bedrifter og norske arbeidsplasser. Dette er alvorlig, organisert kriminalitet og skal selvsagt bekjempes. Under denne regjeringen har det blitt opprettet hele syv sentre mot arbeidslivskriminalitet, som har fått tilført midler. Regjeringen tar med andre ord arbeidslivskriminalitet på alvor og fortsetter å følge dette opp. I 2016 ble det gjort felles kontroller i 3 200 virksomheter, over dobbelt så mange som året før. Etatene regner med at om lag 94 kriminelle aktører er satt ut av spill som følge av disse kontrollene. Regjeringen la fram strategien mot arbeidslivskriminalitet i 2015, og denne er utarbeidet etter dialog med hovedorganisasjonene i arbeidslivet og oppdateres jevnlig. Viktigheten av et godt organisert arbeidsliv kan ikke overvurderes, og det krever innsats fra alle parter. Høyre mener nedgangen i organiseringsgraden er bekymringfull, men partene må selv sørge for å være relevante for et moderne arbeidsliv. Ifølge YS’ arbeidslivsbarometer oppgir bare 19 pst. at medlemskap er for dyrt, mens hele 29 pst. mener fagforeningene ikke ivaretar deres interesser, og 22 pst. er motstandere av fagorganisering. Da er det kanskje ikke skattefradraget som er problemet, men manglende fornyelse eller opplevelsen av at organisering er det samme som partitilknytning. Nivået på selve kontingenten er det fagforeningene selv som bestemmer. Kontingenten har økt mye det siste tiåret, f.eks. i NITO, hvor kontingenten gikk fra rundt 3 000 kr i 2006 til 4 400 kr i 2016, som er en økning på 47 pst. Det er ikke bare et politisk ansvar å gjøre det attraktivt å organisere seg. De fire siste årene har helsekøene gått ned, soningskøene er nesten borte, det har blitt flere politifolk per innbygger, etterutdanningen av lærerne er tredoblet, det er nesten 500 flere helsesøstre, og 2015 og 2016 var rekordår for nyetableringer av bedrifter. Det siste er jo viktig – all den tid vi sier at vi skal satse på kvalifiseringstiltak, så man kvalifiserer seg til en fast jobb. Norge gjør det godt på internasjonale rangeringer. Vi er nest best i Europa på homofiles rettigheter, og vi er nestbest på bredbånd i verden. Vi er rangert som verdens beste land å bli gammel i, beste land for barn å vokse opp i og gikk nylig tre plasser opp til å bli kåret til verdens lykkeligste land. Det er mye som er bra i Norge. Men som komité jobber vi mye med det som kan bli bedre. Alle som bidrar i det arbeidet, også interesseorganisasjoner, partene i arbeidslivet og enkeltpersoner, fortjener stor takk for samarbeidet, men jeg benytter også gjerne anledningen til å takke for samarbeidet i komiteen.