Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-02-26:
Jeg takker for denne anledningen til å gå gjennom min beslutning om ikke å forsere gassproduksjonen på Troll. Troll-feltet er et gigantfelt med store gjenværende volumer olje og gass. Det inneholder omtrent 10 pst. av de samlede olje- og gassreservene på norsk sokkel. Troll er det klart største norske gassfeltet, det er fire ganger større enn Ormen Lange. Opprinnelig var det bare gassressursene i Troll som ble vurdert som mulig å utvinne. En stor innsats har vært nedlagt for å få utviklet oljeressursene i feltet. Denne innsatsen har resultert i at Troll har utviklet seg til også å bli et av de største norske oljefeltene. Oljedirektoratet har vært en sentral pådriver i dette arbeidet. Hvor mye olje som lønnsomt kan produseres fra Troll, er særlig påvirket av videre teknologiutvikling og utvikling i reservoarmessige forhold på feltet, i tillegg til oljeprisen. Skal Troll realisere hele sitt oljepotensial, må forholdene legges til rette for at oljeproduksjonen sikres på lang sikt. Gassuttaket fra Troll er en helt vesentlig faktor i dette bildet. Oljedirektoratet har i sine vurderinger klart frarådet å øke gassuttaket fra Troll. Avgjørelsen om ikke å akseptere økt gassuttak på Troll er derfor en videreføring av en forsvarlig og bærekraftig forvaltning av de norske olje- og gassressursene. Norge har en lang tradisjon med å sikre et balansert uttak av olje og gass fra feltene på sokkelen. I tillegg til Troll er Ekofisk, Oseberg og Åsgard eksempler på felt der gassproduksjonen har blitt regulert av norske myndigheter ut fra dette formålet. Arbeidet med prosjektet Troll videreutvikling ble startet i 2003. Målet var å vurdere om gassproduksjonen fra Troll kunne akselereres. Dette ville gi grunnlag for å bygge ny gasseksportkapasitet ved utvidelser på Kollsnesterminalen og en ny rørledning til Storbritannia eller kontinentet. Denne rørledningen kunne også gi rom for en ny rørledning fra Norskehavet til Kollsnes. Rettighetshaverne valgte konsept for Troll videreutvikling sommeren 2007. Etter de siste planer som forelå ved departementets beslutning høsten 2007, lå det an til at utbyggingsplanen ville bli forelagt myndighetene i januar 2008. Departementet varslet rettighetshaverne i brev 18. oktober 2007 om at en plan for utbygging og drift for Troll videreutvikling, tuftet på en forutsetning om økt gassuttak, ikke ville bli fremmet for Stortinget, av hensyn til oljeutvinningen fra feltet. Det vil være kostbart og teknisk krevende å utvinne oljen i Troll-feltet. Det vil kreve boring av mange brønner, og bare de 100 første er av rettighetshaverne anslått til å koste 40 milliarder kr. Bildet viste likevel tydelig at det var store verdier vi risikerte å tape dersom vi framskyndet gassuttaket. Å planlegge utvinning av disse oljeressursene tar tid, bl.a. fordi det avhenger av teknologiutviklingen. Dersom gassuttaket på Troll hadde blitt framskyndet, ville feltet fått en kortere produksjonshorisont og dermed kortere tid til å hente ut oljen. Ut fra hensynet til ressursforvaltningen mente og mener jeg at gassuttaket på Troll ikke bør framskyndes. Gassproduksjonen kan vi alltid ta igjen seinere. Det har vært ulik oppfatning blant rettighetshaverne i vurderingen av hvilke muligheter for økt utvinning av olje som foreligger. Oljedirektoratets syn har i stor grad vært sammenfallende med de oppfatninger Norsk Hydro hadde som oljeoperatør. Troll er et komplisert felt og har en spesiell historikk når det gjelder olje versus gass-problematikken. Vi har meget god erfaring med å følge Oljedirektoratets råd om ressursforvaltningen på Troll, og gjorde det også i denne sammenhengen. Departementet og Oljedirektoratet har hatt en tett oppfølging av videreutviklingsprosjektet på Troll gjennom hele prosessen. Myndighetene har vært i dialog med rettighetshaverne, og reviderte planer for prosjektet har blitt lagt fram. At myndighetene var involvert i Troll videreutvikling var ikke ekstraordinært. Myndighetene har en tett oppfølging av viktige prosjekter i den fasen hvor utbyggingsplanene utarbeides. Arbeidet med plan for utbygging og drift er kostbart, og jeg ville ikke forlenge dette unødvendig. Derfor mente jeg det var naturlig å informere rettighetshaverne på Troll når jeg hadde tilstrekkelig kunnskap og informasjon til å fatte en beslutning. I interpellasjonen hevdes det at Troll videreutvikling var det største pågående investeringsprosjekt i Norge. Ifølge innrapporteringer til Oljedirektoratet høsten 2006 var Troll oljedet største investeringsprosjektet på norsk sokkel. Det var også større enn Troll videreutvikling og investering i gasseksportrør til sammen i perioden 2008-2011. En av konsekvensene av beslutningen i oktober var at rettighetshaverne avsluttet arbeidet med nytt gasseksportrør fra Kollsnes til Storbritannia eller kontinentet. I forbindelse med dette er det viktig å understreke at Norge er en viktig og stabil leverandør av gass til Europa. Norges eksport dekker om lag 16 pst. av europeisk forbruk av gass. Det forhold at Troll videreutvikling skrinlegges, endrer ikke hovedbildet vi har presentert, som viser at norsk gassproduksjon vil øke betydelig. Problemstillingen knyttet til forholdet mellom olje- og gassproduksjonen på Troll har vært kjent i lang tid. I vår kontakt med mulige mottakerland har vi understreket at prosjektet har vært gjenstand for vurderinger på grunn av usikkerheten knyttet til nettopp dette forholdet. Rettighetshaverne i Troll har etter oktober arbeidet videre med planene for en videre utvikling av Troll-feltet. Vi venter en plan for utbygging og drift til sommeren. Planen vil bl.a. omfatte gassinjeksjon for økt oljeutvinning fra Troll B og en ny gassrørledning fra Troll A til Kollsnes. I tillegg foreligger det omfattende planer for boring av brønner for økt utvinning av olje. Den norske ressursforvaltningspolitikken er basert på flere virkemidler. For det første har vi et skattesystem og et regelverk som skal legge til rette for at selskapene i det store og hele vil ha incentiver til å treffe samfunnsøkonomisk lønnsomme beslutninger. Samtidig trenger vi ressursforvaltningsmyndigheter som vurderer enkeltbeslutninger der det kan være avvik mellom selskapenes vurderinger og hva som er den beste løsningen for samfunnet. På Troll har ulikhetene i selskapenes og myndighetenes vurdering særlig knyttet seg til potensialet for langsiktig økt utvinning av oljeressursene. Dette var bakgrunnen for myndighetenes inngrep for realisering av oljen i forbindelse med de første utbyggingsplaner for Troll. Nå er myndighetene av den oppfatning at et lavere gassuttak enn selskapene la opp til i de nye planene sine, legger bedre til rette for at bl.a. framtidig teknologiutvikling som skal gjøre det mulig å realisere økt oljeproduksjon på Troll. Vårt system er skrudd sammen slik at myndighetene har en reell vurdering av utbyggingsprosjekter. Men la meg også legge til at det er relativt høy terskel for at myndighetene går inn i enkeltbeslutninger og overprøver disse. Troll er et eksempel på at myndighetenes vurderinger avviker fra selskapenes. Også i framtida vil det være slik at systemet vårt skal legge til rette for at de utbyggingsplanene som fremmes, inneholder de samfunnsøkonomisk beste løsningene. Men det vil også kunne være eksempler der myndighetene vil måtte gripe inn fordi vi har andre vurderinger enn selskapene. Hvis jeg skal oppsummere, kan jeg si følgende: Beslutningen på Troll ble tatt på bakgrunn av tydelige råd om ressursforvaltning fra Oljedirektoratet. Beslutningen er i tråd med tradisjonen på norsk sokkel om å sikre en forsvarlig ressursforvaltning på felt der gassproduksjonen påvirker oljeproduksjonen. Beslutningen vil ikke påvirke Norges anslag for gassforsyning over de neste 10-15 år. Beslutningen omfatter bare tidsinnfasing av en begrenset mengde gass som nå vil komme 5-20 år senere. Avgjørelsen på Troll er ikke et resultat av ekstraordinær involvering, men en videreføring av en forsvarlig og bærekraftig ressursforvaltning av de norske olje- og gassfeltene.