Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2010-12-14:
Familien er samfunnets viktigste fellesskap og arena for trygghet, tilhørighet og utvikling. Familien skaper og sikrer en trygg ramme om barns oppvekst. Derfor vil Høyre gi familien muligheten til selvstendighet og innflytelse over oppdragelsen av og omsorgen for sine barn, samtidig som vi ønsker å sikre den valgfrihet og mulighet til å ta ansvar for seg selv og sine nærmeste. Komiteen fikk en henvendelse for litt siden fra en frustrert mor. Mannen hennes var bonde, og han fikk ikke ta ut fedrekvoten sin under ett etter at hennes permisjon var over på grunn av jobben som bonde. Det resulterte i at barnet måtte i barnehagen da det var åtte måneder. Barnet og faren mistet verdifull tid sammen. Dette er et resultat av regjeringens familiepolitikk. Barnets og familiens velferd blir ofret for likestillingen. I sin iver etter å overstyre og regulere familien til folk flest detaljstyrer regjeringen familielivet, og det på bekostning av barna. Hensynet til barnets beste er Høyres utgangspunkt for barne- og familiepolitikken. Alle barn har krav på trygghet og god omsorg. Barndommen er med på å forme oss som mennesker og samfunnsborgere. Barn er sårbare mennesker og har behov for å bli ivaretatt av gode og trygge voksne. Høyre vil fremheve det personlige ansvaret hver enkelt av oss har for å varsle om barn som på ulike måter lider. Ofte hører vi krav om at kommunene og staten må på banen for å sørge for at barn skal ha det bra. Kommunene og staten kan aldri erstatte nettverket, naboene og lokalmiljøet rundt barnet. Det er der det oppdages først når noe er galt, og det er der man kan redde et barn hvis man reagerer i tide. Derfor sier vi i Høyre: Ikke glem det personlige ansvaret hver enkelt av oss har. Ikke glem at det er vi som voksenpersoner som må si fra når vi har mistanke om at noe er galt. Mange barn har en fantastisk barnehage å gå til. Men det er fortsatt store utfordringer når det kommer til kvaliteten i barnehagen. Høyre håper at regjeringen nå fremover vil begynne å engasjere seg mer i innholdet i barnehagen. Det er en stor utfordring å sikre en tilstrekkelig og kompetent bemanning. Hardt press på utbygging har åpenbart fått negative konsekvenser i forhold til kvalitet, noe som gjenspeiles i en stadig økning i antall dispensasjoner fra pedagogkravet og flere barn per ansatt på grunn av økningen i antall barn under tre år. Dette er ikke en situasjon Høyre er fornøyd med. Derfor setter vi av 30 mill. kr mer til kvalitet i barnehagene i årets budsjett sammenlignet med det regjeringen gjør. Høyre mener at alle foreldre som ønsker et barnehagetilbud for sine barn, skal få muligheten til det. De foreldrene med lavest inntekt, som før maksprisordningen hadde laveste sats, har nå fått en økning i foreldrebetalingen, mens de med høyest inntekt har fått en nedjustering på over 30 pst. i sine barnehageutgifter. Det ser ut til at regjeringen er tilfreds med at sånn skal det være. Høyre mener at det er grunnlag for å heve maksimumssatsen noe og heller innføre inntektsgradert foreldrebetaling, slik at også de med lavest inntekt har muligheten til å sende sine barn i barnehage. Derfor bevilger vi 150 mill. kr ekstra sammenlignet med regjeringens budsjett, slik at de familiene med laveste inntektsnivå igjen kan nyte godt av et barnehagetilbud til en lavere pris. For Høyre handler kontantstøtten om foreldres rett og frihet til å velge omsorg for sine barn og hva som er til det beste for det enkelte barn. Vi må derfor gjøre det mulig for flere å bruke tid hjemme i barnas aller første leveår hvis de ønsker dette, og Høyre støtter derfor opp under kontantstøtteordningen. Norge har en av verdens beste foreldrepermisjonsordninger, og den er det viktig å ivareta. På denne måten sikrer vi at barn får en trygg og god start på livet, og at foreldrene får ta del i den verdifulle tiden de har sammen med barnet det første året. Høyre ønsker å anerkjenne mor og far som likeverdige omsorgspersoner ved å gi foreldre mulighet til å dele hele permisjonstiden mellom seg og gi begge foreldrene selvstendig opptjeningsrett. Et godt barnevern er et barnevern med stort mangfold av tiltak og tilbud, med høy kvalitet. Alle barn som underlegges barnevernets omsorg, har krav på et godt, tilpasset tilbud. Når staten overtar foreldreansvaret for barn, påtar den seg et særlig stort ansvar for disse barna. Høyre er derfor svært bekymret over de mange eksemplene på barn som sviktes av det offentlige, og fordi at det er tall som sier oss at det øker. I årets statsbudsjett prioriterer derfor Høyre å hjelpe flere barn ute i kommunene fremfor å bruke mer penger på et massivt byråkrati i Bufetat her i Oslo. Derfor omprioriterer Høyre 300 mill. kr i det statlige barnevernsbyråkratiet for å kunne bruke disse pengene på barnevelferd ute i kommunene og på private institusjonsplasser. I likhet med regjeringspartiene ønsker vi å styrke førstelinjen, og ifølge regjeringspartiene selv er det den viktigste barnevernssatsingen som er gjort noen gang. Høyre er enig i det. Men vi styrker den satsingen med 160 mill. kr mer enn det regjeringen gjør, fordi vi er opptatt av at kommunene skal kunne hjelpe de barna som trenger det der ute. Det er de som ser dem. Det er de som har mulighet til å forebygge, og det er de som har mulighet til å sette inn riktige tiltak. Det nytter ikke å bruke penger på mer barnevernsbyråkrati før man har folk ute som kan hjelpe de barna det blir fattet vedtak om. Noen kommuner har et velfungerende barnevern, mens andre sliter med lite ressurser og lange restanser. I dag står altfor mange barn i kø for å få fosterfamilie og for å få institusjonsplass. Flere tusen barnevernssaker henlegges hvert år. Alle disse tallene øker. De har økt under de rød-grønnes regjeringstid. Høyre er derfor skuffet over at regjeringens eneste svar på den store, negative utviklingen vi ser, er evalueringer og utredninger. Nå har de rød-grønne gjort det til sitt varemerke, og er blitt kjent for, å sette ned utvalg. Men det holder ikke på dette feltet hvor vi har så store utfordringer, og hvor det er så mange barn som lider fordi det er tafatte og lite handlekraftige politikere på feltet. I Høyre har vi et veldig sterkt engasjement for barna i barnevernet. Vi lytter til barna, vi lytter til foreldre, og vi lytter til de ansatte i sektoren. Vi lytter til kommunene, vi lytter til fylkesmennene som har tilsynsansvaret. De forteller oss én ting: Bufetat er et pengesluk. Det brukes altfor mange midler til byråkrati. Derfor ønsker man å føre flere midler over fra et massivt barnevernsbyråkrati og over til kommunene og førstelinjen, der vi kan hjelpe barna. Høyre har tatt disse signalene på alvor. Vi i Høyre foreslår derfor disse endringene i vårt budsjett. Det er vi stolt av. Vi omprioriterer penger for å kunne gi barn et bedre barnevernstilbud og for å gjøre dem bedre rustet for fremtiden. Høyre er bekymret over de tendensen vi ser fra regjeringspartiene. I større og større grad ønsker de å statliggjøre familiene og omsorgen for deres nærmeste. De ønsker mer bruk av tvang, både i familien, i omsorgen for barna og i barnehagene. Men er det slik at vi får et bedre samfunn ved å tvinge alle barn i barnehage? Er det slik at vi får et bedre samfunn ved å tvinge foreldre til å dele foreldrepermisjonen? De aller fleste familier klarer dette på en utmerket måte selv. Det offentlige må aldri tro at de bedre klarer den oppgaven familien har tatt seg av i tusenvis av år. Høyres ambisjon er derfor at det offentlige må være der for de barna som faktisk trenger det, og så må vi gi de andre muligheten til å stå på egne ben. Jeg tar opp de forslag som Høyre er medforslagsstiller til.