trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Finn Martin Vallersnes (Høyre), 2008-04-02:
Dette programmet gikk over tolv år, med stor grad av mottakereierskap. I tillegg mottar Tanzania betydelige midler gjennom budsjettstøtte, totalt ca. 483 mill. kr i år. Mottakerstyrte bistandssystemer forutsetter stor grad av tillit og åpenhet mellom giver og mottaker. Det har vært berørt her. Men det er naivt å tro at det er nok. I budsjettproposisjonen for i år skriver departementet følgende: «Norsk støtte til Tanzania bygger på landets nasjonale fattigdomsstrategi gjennom budsjettstøtte supplert med støtte til finansforvaltning og korrupsjonsbekjempelse, godt styresett, naturressursforvaltning og energi.» Men vi må jo erkjenne at det har ikke vært suksess så langt. Høyre forventer på bakgrunn av denne saken at det i revidert budsjett i år redegjøres konkret for hvordan kriteriene for slik forvaltning utformes, hvordan de implementeres, og hvordan departementet planlegger forbedret kontroll og oppfølging. Kan statsråden garantere at Stortinget får en slik redegjørelse?
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2008-04-02:
Korrupsjon er utvilsomt et av de store utviklingsproblemene, slik vi nå har sett det i Tanzania og i mange andre utviklingsland. Jeg mener at dette må være et hovedtema i vår bistandsdialog med Tanzania, som statsråden har nevnt, og at det pålegger tanzanianske myndigheter å rydde opp i dette veldig raskt. Videre må norsk bistand vurderes i lys av dette. Som statsråden var innom i sitt første svar til representanten Høglund: Hvis man overhodet kan se noe positivt i det som har skjedd i Tanzania, må det jo være at parlamentet har spilt en aktiv rolle i å avdekke denne korrupsjonen, og at det har skjedd med stor grad av åpenhet. Dette er en viktig faktor, og det går på godt styresett. Er utviklingsministeren enig i at dette er en viktig del av denne saken? Og i så fall: Hva kan vi lære av dette i utformingen av den norske antikorrupsjonspolitikken?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-04-02:
«Justervesenet laget i 2007 en rapport om svinn av drivstoff. Rapporten synliggjør at det årlig blir borte store mengder drivstoff på vegen fra raffineriet og fram til tankingen skjer hos den enkelte bensinforhandler. Det betyr at det årlig er store mengder drivstoff som man ikke vet hvor er blitt av, og som kan utgjøre en miljøfare. Vil statsråden ta et initiativ til å iverksette tiltak for å finne ut hvor de store mengdene drivstoff blir av, og hvilke tiltak som kan iverksettes for å redusere utslippet/svinnet?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-04-02:
Jeg takker statsråden for svaret. Det har jo kommet fram beregninger som tyder på at så mye som over 23 000 millioner liter kan forsvinne årlig. Det har en stor konsekvens for dem som driver bensinstasjoner, for det er de som får avgiftsregningen rett i fanget. For en bensinforhandler kan det dreie seg om inntil 150 000 kr i snitt. Det er mye penger som bare er rene utgifter for den enkelte bensinforhandler. Jeg synes det er bra at statsråden sier at SFT nå vil komme tilbake til dette, men jeg håper at han kan være litt klarere og tydeligere. Justervesenets rapport nevner en del ting som man bør gå videre med og se nærmere på. Kanskje kan man bruke noen av de 150-300 mill. kr som staten tar inn fra bensinforhandlerne, som bensinforhandlerne aldri ser noe til. Jeg vil også gjerne utfordre statsråden på om han kan være litt mer konkret. Kan han se litt på det å bruke noen av disse midlene, for på den måten å redusere utslippet, og også selvfølgelig se på muligheten til å gjøre det litt bedre for bensinforhandlerne økonomisk?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-04-02:
Jeg synes også det er veldig bra at statsråden nå kommer dette i møte. For meg handler det om at det er et viktig miljøspørsmål. Hvor blir så mange millioner liter drivstoff av? Hvilke konsekvenser har det for nærmiljøet, miljøet rundt bensinstasjoner, og ikke minst der hvor dette forsvinner? Jeg synes det er viktig å få satt trykk på dette og begynne å se nærmere på det for å finne løsningene. Jeg har også lyst til å utfordre på dette med den økonomiske problematikken, og håper at statsråden vil ta det med seg tilbake til partikollegaen finansministeren. Vi vet at det for en del andre produkter er en ordning hvor man altså, der det kan bevises at man ikke får solgt produktene, får redusert avgiftene og får refusjon for avgiftene. Jeg håper at statsråden vil ta med seg dette, fordi det er en stor belastning for mange bensinforhandlere, som det er et stort problem for. 150 000 kr rett på bunnlinjen er mye penger, og det har store konsekvenser for mange som i dag sliter med små marginer. Vi vet at dette er et område hvor det er små marginer for den enkelte bensinforhandler.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-04-02:
Jeg deler representanten Solvik-Olsens syn på betydningen av god ressursutnyttelse på sokkelen. Det er nettopp tanken bak ordningen Tildeling i forhåndsdefinerte områder, TFO, som er et viktig instrument i lete- og konsesjonspolitikken. TFO-ordningen ble innført i 2003, da letevirksomheten var lav og fallende. Hensikten med ordningen var å stimulere til ytterligere leting og derved gjøre det mulig å utnytte små funn i modne områder på sokkelen. Ikke minst har TFO vist seg å være viktig for å gi muligheter og forutsigbarhet for de nye, små aktørene på sokkelen. TFO-ordningen har medført mange nye tildelinger i områder der det allerede har vært gitt utvinningstillatelser. Dette er areal som tidligere er tilbakelevert til staten uten at alle mulighetene derved er uttømt, og der andre aktører kan se nye muligheter. TFO-systemet er derfor et viktig virkemiddel for å tilby de tilbakeleverte områdene til nye interessenter. Dette er viktig for god og effektiv utnyttelse av de nasjonale ressursene og den eksisterende infrastrukturen. Resultatet av tidligere TFO-tildelinger er økt letevirksomhet etter små ressurser, som samlet sett gir et viktig bidrag for å sikre haleproduksjonen på norsk sokkel. Jeg understreker at TFO karakteriseres ved at man tildeler rettigheter i områder der det tidligere har vært aktivitet, mens myndighetene i de nummererte konsesjonsrundene vurderer letevirksomhet i områder der man tidligere ikke har hatt aktivitet. Men det er likevel viktig for meg - også i TFO-runden - å ha oppmerksomheten bl.a. på hensynene til fiskeri, biodiversitet og utfordringene knyttet til kystnær aktivitet. Departementet arbeider nå med utlysing av TFO 2008. Vi vil om kort tid kunngjøre runden og invitere selskapene til å søke om utvinningstillatelse i årets TFO-runde. Vi har siden TFO ble etablert, satt 1. oktober som frist for selskapene til å søke om tildeling. Det vil ikke bli noe avvik fra dette i år. Selskapene vil få den tid de trenger for å vurdere hvilke blokker de skal søke på. La meg også bare legge til til slutt at vi i løpet av dette året vil ha en gjennomgang av TFO-ordningen. Det mener vi er naturlig etter at ordningen nå har fungert i noen år.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-04-02:
Vi mener at selskapene har rikelig med tid med en frist som settes til 1. oktober. De fleste selskapene har god erfaring med dette, og vi gjennomfører jo prosessen rundt TFO i stor åpenhet. Jeg er opptatt av at vi i disse prosessene skal ivareta to hensyn. For det første skal vi sikre at vi har grundige gjennomganger med faginstansene, enten det er miljømyndigheter eller fiskerimyndigheter. For det andre må vi sjølsagt sørge for at selskapene har tilstrekkelig tid til å gjøre grundige forberedelser i søknadsprosessen. Jeg mener at vi ivaretar begge disse hensynene gjennom den prosessen som vi har lagt opp til i år.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-04-02:
La meg først si at jeg er opptatt av grundighet i alle disse prosessene. Og ja, vi har erfaring siden 2003 med å håndtere disse prosessene. Det tilsier ikke at det ikke er et behov for oss for å gå fulle runder med fiskerimyndigheter og med miljømyndigheter. Jeg legger veldig stor vekt på at prosessene skal foregå på en sånn måte at vi evner å ta inn over oss synspunktene og gjøre de reelle avveiningene som det er behov for. Når det gjelder åpenheten som jeg legger opp til i alle prosesser som angår olje- og gassvirksomheten, legger vi det sjølsagt ikke opp slik at det i seg sjøl bidrar til å forsinke prosessene. Det ligger til grunn for alt vi gjør. De systemene vi har for runder og tildelinger, vil gå sin gang, men innenfor rammen av det legger vi opp til maksimal åpenhet.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-04-02:
Mitt spørsmål går til miljø- og utviklingsministeren: «Nå har det skjedd igjen; en mann angrepet av bjørn i Sverige. Våren 2008 starter slik høsten 2007 ble avsluttet, rovvilt angriper mennesker. Da rovviltpolitikken ble behandlet, ble de som hevdet at nærhet til rovvilt kunne medføre fare, og at folk i rovviltområdene i dag føler frykt og endrer sin adferd, slik forskning i Nord-Trøndelag dokumenterer, latterliggjort. Ser statsråden at rovviltpolitikken er bygget på feil grunnlag og oppfatninger, og ser han behov for å endre kurs i lys av episodene i Sverige?»
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-04-02:
Jeg tror også miljøvernministeren er oppmerksom på at jeg ropte kraftig varsko da rovviltforliket ble inngått, men den diskusjonen behøver vi ikke ta. Jeg tror nok at vi den gangen, altså Hedmark Høyre, som sa ifra, var i det eneste området som virkelig var berørt, ved siden av Nord-Trøndelag. Nå er det mange flere som er berørt. Og hva ble vi fortalt? Vi ble fortalt at det skulle eksistere en todelt målsetting innenfor områdene med høy belastning. Vi ble fortalt, til det med frykt, at det egentlig bare var å lære hvordan man skulle oppføre seg. Nå ser vi noe helt annet. Nå har vi levd i fire år med denne rovviltpolitikken. Da bør man ta dette opp til vurdering. Det er som miljøvernministeren sier - og det tror jeg er en viktig målsetting: Man må få ned konfliktnivået. Da må man faktisk begynne å bygge på respekten for dem som er berørt, og det kommer stadig flere til å bli oppmerksom på. Så mitt spørsmål står: Er miljøvernministeren innstilt på å ta en slik gjennomgang nå med basis i de erfaringene vi faktisk har?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-04-02:
Jeg var også veldig opptatt av å få en miljøpolitikk og i og for seg også en rovviltpolitikk som tjener rovviltet, og det vi er inne på i dag, gjør ikke det. Man bygger opp til en tillitskrise mellom de berørte områdene og de områdene som ikke er berørt, og man skaper avmakt. I dagens Aftenposten ser vi det verste utslaget av det. Forskerne antyder nå at på halvparten av ulvestammen blir det jaktet ulovlig. Det er ingen bærekraftig politikk. Jeg kommer til å gjenta spørsmålet til miljøvernministeren. Så lenge man ikke innser at uten å få en politikk som faktisk er bygget på respekt for dem som berøres, og at man innser at rettigheter går tapt, og at man er nødt til å bygge en helt ny politikk på det fundamentet, kommer jeg til å bli en gjenganger i spørretimen rundt akkurat dette. Jeg tror, som sagt, man er på tur til å skape en alvorlig tillitskrise i vårt demokrati, og det må tas på alvor.
Arne L. Haugen (Arbeiderpartiet), 2008-04-02:
«NHD eier Løkken gruver i Meldal kommune, etter hjemfall til staten ved avvikling av driften i 1987. Effekten av forurensningsbegrensende tiltak som den gang ble iverksatt, er i ferd med å avta, og kommunen er svært bekymret over denne utviklingen. SFT definerer forurensningspotensialet fra disse gruvene som det største og mest kompliserte av sitt slag i Norge, og det er enighet om at nye tiltak er nødvendig. Kommunen ønsker et pilotprosjekt med ionerenseanlegg for å rense gruvevannet. Hva mener statsråden om denne saken?»
Arne L. Haugen (Arbeiderpartiet), 2008-04-02:
Takk for svaret. Jeg har forståelse for at det er for tidlig å konkludere. Men for befolkningen i området er det viktig at den løsningen som velges, ikke utelukkende blir et kostnadsspørsmål. Jeg er derfor glad for statsrådens signaler om at han som eier vil bestrebe seg på å finne den beste løsningen for miljøet og lokalsamfunnet. Kan det da legges til grunn at de pålegg som SFT kommer med, vil bli fulgt opp, og at departementet foreløpig er åpent for alternative løsninger på forurensningsproblemet, også et ionerenseanlegg dersom SFT gir pålegg om det?
Arne L. Haugen (Arbeiderpartiet), 2008-04-02:
Jeg takker for svaret igjen. Det er ingen tvil om at det har vært en utfordring for befolkningen på Løkken å skulle forholde seg til en gruveeier som sitter i Oslo. Jeg har selv, etter å ha vært ordfører i denne kommunen noen år, erfart at det kan være vanskelig å få departementet på banen i saken. Kan statsråden nå forsikre om at han tar eierrollen for de hjemfalte gruvene på Løkken på alvor?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-04-02:
Nærings- og handelsdepartementet eier og forvalter gruveeiendommer som er hjemfalt til staten, bl.a. Løkken gruver i Meldal kommune. Avrenning fra nedlagt gruvedrift kan føre til forurensning i form av redusert pH og forhøyede konsentrasjoner av tungmetaller i vassdrag. Staten er som grunneier opptatt av å finne løsninger på forurensningsproblematikken ved Løkken gruver. Naturlig nok vekker forurensningssituasjonen engasjement blant innbyggerne og næringslivet i Meldal kommune. Det er jo først og fremst lokalmiljøet som berøres av negative virkninger av økt forurensning, men det vil også kunne ha virkninger på regionalt nivå hvis forurensningen øker i Orkla. SFT har stilt krav til utslipp av kobber, og prøvene fra Orkla har vist kobbermengder som i all hovedsak ligger godt innenfor de krav som SFT har satt. Forurensningssituasjonen har derfor til nå framstått som tilfredsstillende. Fra 2002 er det rapportert om økende tungmetallinnhold i avløpsvannet fra gruvene. Det er derfor tegn på at det eksisterende rensesystemets effektivitet ikke vil være tilstrekkelig på sikt. Nærings- og handelsdepartementet har mottatt et forhåndsvarsel fra SFT om et mulig pålegg om å utrede forurensningsbegrensede tiltak i gruveområdet på Løkken. La meg få understreke at departementet har vært, og er, i en konstruktiv dialog med SFT og Bergvesenet om denne saken. Vi vil ha tett samarbeid med SFT for å finne fram til tiltak som er best egnet til å løse forurensningsproblemene ved Løkken Verk. Det er viktig at vi ved vurdering og valg av tiltak veier miljøgevinsten opp mot kostnadene. En kost-nytte-vurdering må derfor ligge til grunn for en eventuell endring av eksisterende tiltak eller gjennomføring av nye tiltak ved Løkken gruver. En ryddig prosess forutsetter at ulike tiltak utredes nærmere. Først når utredningen foreligger, vil vi ha grunnlag for å beslutte eventuelle nye tiltak ved Løkken Verk.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-04-02:
For staten er det en selvfølge å følge de pålegg som måtte komme fra Statens forurensningstilsyn. Som nevnt er departementet og Bergvesenet i god dialog med SFT for å løse forurensningsproblemene ved Løkken. Det er ikke tatt stilling til hvilke tiltak som eventuelt skal iverksettes ved Løkken Verk. Først når utredningen foreligger, er det mulig å si noe nærmere om dette. SFT vil som forurensningsmyndighet være sentralt ved valg av tiltak. Det videre arbeidet med å vurdere konkrete tiltak vil bl.a. basere seg på konsekvensvurderingen for Løkken gruver som Bergvesenet gjennomførte i 2006 og 2007. Rapporten redegjør bl.a. for mulige forurensningsbegrensende tiltak, slik som fjerning av masser og tildekking av masser. Også renseanlegg nevnes. Erfaringer fra vårt eget land og fra Sverige er også viktige i vurderingen av konkrete tiltak.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-04-02:
Ja!
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-02:
Jernbaneverket arbeider kontinuerleg for å auke tryggleiken på jernbanen og med forhold knytte til ras. I etatane sitt forslag til NTP 2010-2019 er det prioritert 1,4 milliardar kr til tryggleikstiltak på landsbasis, der rassikring eller rasvarsling inngår. Fornya kartlegging av rasfare for heile landet går føre seg, og vernebuingsrutinar for å handtere togtrafikken på ein trygg måte ved ekstremvêr er etablerte. Den delen av Drangsdalen som er mest rasutsett, er 7 km lang. Her går lina i svært sidebratt terreng. Det er montert tre rasvarslingsgjerde, og toga køyrer i lav fart gjennom området. Det er sett av midlar til ytterlegare eitt rasvarslingsgjerde i år. Dei siste 10-15 åra er det gjort fleire utgreiingsarbeid og risikovurderingar i Drangsdalen både av NGI, Norges Geotekniske Institutt, og DNV, Det Norske Veritas. NSB utarbeidde òg i 1993-1994 planar for omlegging av lina, der ulike alternativ vart vurderte, m.a. eit alternativ med tunnel - totalt 8 km lineomlegging. Kostnadane for lineomlegging vart den gongen rekna til om lag 300 mill. kr. Dåverande regjering fann ikkje å prioritere prosjektet. Ei tilsvarande løysing i dag vil truleg ha ein kostnad i storleiksordenen 1 milliard kr, laust anslått. Jernbaneverket har nyleg avslutta eit systematisk kartleggingsarbeid i Drangsdalen for å kunne avdekke og prioritere tiltak som kan redusere rasfaren i området. Planen beskriv tiltak for 35 mill. kr til rassikring og varsling. Strekninga Bjødnetødna-Fosskampen vil verte prioritert først, ettersom risikonivået der vert vurdert som størst. Etter kvart er det ynskjeleg å auke køyrefarten på strekninga, men målet om reduksjon av risiko må heile tida liggje til grunn. Jernbaneverket meiner at samla sett, med overvaking, restriksjonar på køyrefarten, rasvarsling og rassikring, er risikonivået på strekninga akseptabelt. Ei lineomlegging i tunnel vil i tillegg til auka tryggleik kunne redusere reisetida på strekninga. Eventuell prioritering av dette tiltaket må avvegast mot andre naudsynte tiltak på jernbanenettet. I inneverande NTP 2006-2015 og i etatane sitt forslag til NTP 2010-2019 er satsing på persontrafikk lokalt rundt Oslo, Trondheim, Stavanger, Bergen, mellomdistansetrafikken i intercityområdet på Austlandet og godstrafikken på hovudstrekningane prioriterte. Dei fylka det gjeld, har høyringsfrist til 30. april om NTP-utkastet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-02:
Når det gjeld dei totale rammene i Nasjonal transportplan, har ikkje eg pr. i dag grunnlag for å kunne gje eit svar på det. Det vil måtte sjåast i ein total samanheng, og vil sjølvsagt hengje saman med andre prioriteringar. Det vil jo vere slik at dei prosjekta som vert prioriterte på topp, vil skyve andre prosjekt nedover. Slik er det. Den endelege prioriteringa på dette vil eg måtte kome tilbake til fyrst etter at fylka har avslutta si høyring, men sjølvsagt òg etter at Regjeringa har gjort sine prioriteringar, både på ramma og på innretninga av ramma.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-02:
Til det fyrste spørsmålet: Det er slik at dei høyringane som no er i fylka, forventar eg resulterer i at dei viktigaste prosjekta i det enkelte fylket vert lyfta fram, og at eg derigjennom òg sjølvsagt vil få den naudsynte innsikta i prosjekta, som eg då vil skaffe meg frå mine etatar på dei prosjekta som ein lokalt meiner er viktigast. I tillegg til det må me som har ansvaret for å sjå landet samla, sjølvsagt vurdere kva for strekningar som samla sett er viktigast når me ser utover det enkelte fylket. Så eg meiner at grunnlaget for å skaffe meg god informasjon både om dette og andre prosjekt er tilstrekkeleg. Når det gjeld prioriteringane, refererte eg til etatane sine prioriteringar. Regjeringa sine prioriteringar, som eg skal leggje fram for Stortinget i desember, er ikkje gjevne. Det er klart at me òg må ha utbetringar på nettet elles, på grunn av at persontrafikken og ikkje minst godstrafikken er avhengig av at me får effektiv framdrift mellom dei store byane. Når det gjeld persontrafikk, meiner eg at dei folketette områda er dei aller viktigaste å prioritere. Det har eg gjenteke mange gonger.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-02:
I Oppland er det registrert 28 drepne og 64 hardt skadde i bilulukker i 2007. Det er registrert to drepne hittil i 2008. I tillegg er eg kjend med at det dessverre har vore ei dødsulukke på rv. 4 sist helg som ikkje er komen inn i det offisielle registreringsopplegget. På landsbasis har det vore ein reduksjon av drepne dei siste åra. I Oppland derimot viser tala for 2007 ein betydeleg oppgang. Dette er urovekkjande. Eg er, som representanten Nistad, oppteken av å styrkje trafikktryggleiken på norske vegar, både på kort og på lang sikt. Regjeringa er oppteken av å få ned ulukkestala på vegane og legg i arbeidet med Nasjonal transportplan og i budsjettarbeidet vekt på å gjennomføre prosjekt og tiltak som gjev tryggare vegar og færre ulukker. På kort sikt er det aktuelt å vurdere m.a. reduserte fartsgrenser og etablering av midtfelt eller midtmarkering m.v. På lengre sikt er det behov for større infrastrukturtiltak. Rv. 255 Jørstad-Segalstad bru i Oppland er under utbygging, jf. St.prp. nr. 35 for 2006-2007. Det ligg også føre lokale vedtak om delvis bompengefinansiering ved utbygging av E6 Tingberg-Tretten, som er under sentral behandling for framlegg til Stortinget. Planleggingsarbeidet vidare nordover er i gang, m.a. er strekninga Lillehammer-Otta eit pilotprosjekt for kvalitetssikring av samferdsleprosjekt på tidleg stadium, såkalla KS1. Eg vil kome tilbake til vidare utbygging av hovudvegnettet i Oppland i samband med stortingsmeldinga om Nasjonal transportplan 2010-2019 , som vert lagd fram ved årsskiftet 2008/2009. Fordeling av midlar til drift og vedlikehald vert gjord med utgangspunkt i at det skal vere ein mest mogleg einsarta standard på riksvegnettet, uavhengig av fylkesgrenser. Statens vegvesen fordeler midlane ut frå veglengd, trafikkmengd, folkesetnad m.m. Midlar til vedlikehald vert fordelte til vegdekke, tunnelar, bruer, skilt, rekkverk, grøfting og anna på dei strekningane der behovet er vurdert å vere størst. Behovet vert i hovudsak målt i teknisk standard. Når dette er sagt, vil eg understreke at styresmaktene tek ei brei og heilskapleg tilnærming til trafikktryggleiksarbeidet, der tiltak retta mot både infrastrukturen, trafikanten og køyretøya inngår. Det er dette som har gjeve gode resultat, og som gjer at Noreg trass i våre ulukkestal er blant dei landa i verda som har oppnådd best resultat på dette området. Djupneanalysane av dødsulukkene i vegtrafikken viser at forhold knytte til alle desse delane som eg nemnde, spelar inn. Mellom anna viser resultata at høg fart, trøttleik og/eller ruspåverknad blant førarar medverka til mange av dødsulukkene i 2006. Vegstyresmaktene skal ta sitt ansvar, men me må ikkje gløyme at trafikantane òg har eit ansvar. Førre helg mista m.a. 15 personar førarkortet etter kontrollar på E6. Det er eit døme på at det er meir enn veglekamen som må rustast opp.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-02:
I samband med grunnlagsmaterialet for Nasjonal transportplan, som vi no arbeider med, har eg bede om å få inn materiale for standarden på dei ulike delane av vegnettet. Det gjeld breidd og kvar me har gul midtstripe, som på ein måte er eit element for å sjå om breidda er såpass stor at to bilar kan passere kvarandre utan problem - ikkje minst to vogntog. Me har ein sterkt aukande godsbiltrafikk. Det å ha såpass breidd og kurvatur på vegane at godstrafikken kan passere utan å måtte stoppe opp, har både ei miljøside og ikkje minst ei tryggleiksside. Eg vil gå lenger inn i denne materien for å sjå korleis me kan lyfte den delen av vegnettet som er dårlegast, opp til ein standard som gjer at både folk flest og næringslivet kan ferdast utan fare for liv og helse.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-02:
Mellom anna som resultat av ei tragisk vogntogulukke på E16 i nær fortid, har eg kalla inn til eit møte i morgon, nettopp for å få oversikt over planstatus og standard på vegen. Dette er ein viktig sambindingsveg mellom Bergen og Oslo. Det er klart at dei breva eg får frå transportnæringa knytte til den vegen, har gjort at eg ynskjer å oppdatere meg på han, til liks med det eg òg sjølvsagt gjer på andre viktige stamvegar. Breidda på E16 er mindre - det er altså ein smalare veg enn andre stamvegar, og det må me sjå på korleis ein skal løyse. Det medfører store miljøproblem fordi det ikkje er mogleg å få samanhengande fart i køyringa, men det medfører òg eit auka trafikkrisikoelement.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-02:
Før påske vart stortingsproposisjonen om Oslopakke 3 del 1 handsama i Stortinget. I etterkant har temaet vegprising og lokal forankring vore diskutert. Forslaget om vegprising vart opphavleg lagt fram av regjeringa Stoltenberg I og er handsama av Stortinget tidlegare. Regelen har likevel ikkje trede i kraft, og det er heller ikkje utarbeidd utfyllande forskrifter. Det vil verte sendt ut eit forslag til forskrifter på brei høyring i løpet av 2008. Det har heile tida vore ein klar føresetnad at ein må ha lokal forankring i form av lokalt initiativ og lokale vedtak før vegprising vert sett i verk. Dette kjem også klart til uttrykk i sjølve lovteksten. Korleis den lokale forankringa skal sikrast, må vere opp til kvar enkelt kommune eller fylkeskommune. Eg meiner dette er rette vegen å gå når ein skal utvikle tiltak for byområda.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-02:
Både Regjeringa, samferdsleministeren og ikkje minst Senterpartiet er opptekne av lokaldemokratiet og ynskjer å styrkje det og støtte opp om gode lokalpolitiske prosessar. Der har me i dag eit velfungerande system gjennom at folk lokalt vel sine tillitsmenn og -kvinner ein gong kvart fjerde år. Dersom ein ikkje er fornøgd med dei vedtaka som desse tillitsvalde gjer, kan ein kaste dei ved neste høve. Det er ei god form for demokrati. På vegner av innbyggjarane har desse lokale folkevalde òg mandat til å gjere vedtak f.eks. om å innføre vegprising - og mange andre tunge vedtak som går på utforming av lokalsamfunnet på mange ulike område, bl.a. eigedomsskatt. Det er ein del av lokaldemokratiet, og det er med og vitaliserer lokaldemokratiet at slike prosessar går lokalt.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-02:
Noreg er heldigvis eit samfunn av frie menn og kvinner. Der denne typen saker kjem opp, føregår det ein utstrakt lokalpolitisk debatt med innbyggjarane i dei kommunane det gjeld. Dersom me skal gå vidare langs dei linene som representanten Sortevik framstiller her, burde jo vedtak om eigedomsskatt og vedtak som gjeld viktige forhold som næringsområde og bustadområde, verte lagde ut til folkeavstemming. Det meiner eg vil vatne ut det demokratiet me har i dag, der me vel representantar som på vegner av folket og i dialog med folket - det kan vere folkemøte, det kan vere mange prosessar ein køyrer lokalt, som eg synest er flott, for å styrkje dei prosessane - gjer det endelege vedtaket. Eg er tilhengar av det demokratiet me har i dag, og meiner at folkeavstemming berre skal gjelde dei heilt store prinsipielle avgjerdene, der folket må høyrast, som folkeavstemming om EU-tilknyting og liknande.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-04-02:
Jeg vil få lov til å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Ikke siden 1992 har flere mennesker omkommet i opplandstrafikken enn i 2007. I fjor ble 28 personer drept på veiene i fylket og mer enn 500 personer skadet. Samtidig er veibevilgningene til vedlikehold og investeringer for Oppland fylke de laveste i landet, og etterslepet på vedlikehold bare øker. Hvorledes vil statsråden snu den negative utviklingen?»
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-04-02:
Jeg takker statsråden for svaret. Nå er det slik at Oppland vel er et av fylkene med størst gjennomgangstrafikk. Vi har både E16 og E6, og vi har rv. 4, som er store stamveiruter. Dessverre har den alvorlige ulykkesstatistikken bare fortsatt inn i dette året. Nå sa statsråden at hun vil ha en ensartet standard på stamveinettet. Det viser seg at standarden på stamveinettet i Oppland ligger langt under det som er målsettingen for vedlikehold og standard på stamveiene. Vil statsråden gjøre noe, slik at også Oppland kan få en standard tilnærmet lik den statsråden påberoper seg at landet skal ha?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-04-02:
Jeg takker for svaret. Nå foreligger det jo ganske mange rapporter om standarden allerede. Særlig for E16 ligger det jo allerede i den gamle Nasjonal transportplan hvordan standarden der er. Det er gjort veldig lite på E16 i de siste årene, så den dårlige standarden, at to vogntog ikke kan møtes, er godt kjent. Nå er altså planarbeidet for E16 i Oppland gjort ferdig, og bl.a. for Filefjell er det jo nå åtte utredninger av delstrekninger som ligger klare. Vil statsråden gjøre noe med disse?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-04-02:
«Statsråden varsler at forskrifter til Stortingets lovvedtak om veiprising skal ut på bred høring. Samtidig forsikrer statsråden at det hele tiden har vært en klar forutsetning at en må ha lokal forankring før veiprising blir satt i verk. Bompengefinansiering har utviklet seg fra supplerende finansiering til hovedfinansiering ved statlig vegbygging. Det er grunn til å frykte at veiprising blir et nytt statlig verktøy for å tvinge frem brukerbetaling. Vil statsråden sikre bruk av folkeavstemning før bruk av veiprising?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-04-02:
Takk for svaret. Kjernepunktet i spørsmålet er hva lokal forankring egentlig er og inneholder. Samferdselsministeren er også nestleder i Senterpartiet, og jeg har oppfattet at det partiet er opptatt av både avbyråkratisering og forenkling og av å gi enkeltmennesket armslag. Hva mener samferdselsministeren om å gi folk i berørte kommuner armslag og avgjøringsmyndighet ved et såpass viktig og omfattende tiltak som veiprising eventuelt er? Mener samferdselsministeren at det er en viktig avgjørelse som innbyggerne selv bør ta? Eller mener samferdselsministeren at dette er for viktig til at innbyggerne i en kommune eller en by kan få lov å avgjøre dette selv?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-04-02:
Igjen takk for svaret. Etter spørrerens syn er det også en god vitalisering av lokaldemokratiet at innbyggerne faktisk får lov å avgjøre ting selv, også oftere enn en gang hvert annet eller hvert fjerde år. Nå er jo utgangspunktet at dette gjelder forskrifter til et lovvedtak som Fremskrittspartiet riktignok er imot, men altså forskrifter til et lovvedtak som skal utformes, så departementet og statsråden har full mulighet å inkludere enten regler om å bruke lokal folkeavstemning eller i det minste en anbefaling om å forhøre seg hos innbyggerne gjennom lokal folkeavstemning. Hvorfor vil ikke samferdselsministeren gi innbyggerne i de kommuner og byer som blir berørt av et eventuelt veiprisingstiltak, anledning til å uttale seg om et slikt vidtgripende tiltak før det eventuelt blir innført?
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-02:
Jo, jeg synes at det er et viktig poeng. Nettopp derfor er det også, som jeg sa i mitt hovedsvar, at vi nå har innført skjerpede krav til offentlige oppdragsgivere i stat og kommune ved kjøp av tjenester og bygg- og anleggsarbeid, og at vi nå har fått en regulering som gjør at oppdragsgiverne må stille kontraktsrettslige krav om at arbeidstakerne skal ha normale lønns- og arbeidsvilkår. Men ikke minst like viktig: Oppdragsgiverne skal dessuten foreta nødvendige kontroller for å sjekke om dette oppfylles, og sanksjonere dersom det oppdages brudd. Med alle mulige forbehold - jeg mener jo dette er svært viktig - var, så vidt jeg husker, Kristelig Folkeparti imot det. Så ja, jeg er enig i at staten er viktig, og da tror jeg dette er noe av det aller viktigste. Tar jeg feil, må jeg be om unnskyldning for det.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-02:
Det representanten Woie Duesund nå tar opp, er veldig viktig. Det handler om norskopplæring knyttet i og for seg til arbeidsinnvandreren, men minst like viktig er det, vil jeg si, at vi nå ser mange arbeidsinnvandrere bringe med seg familien, da det danner grunnlag for familiegjenforening. Ikke minst for de familiegjenforente til arbeidsinnvandrere er norskopplæring kjempeviktig, så vi ikke gjør den samme feilen som vi gjorde på 1960- og 1970-tallet, da mange ektefeller til familieinnvandrere ikke kom ut i jobb. Da blir effekten av arbeidsinnvandringen dårligere, og det er ikke bra for de kvinnene, hovedsakelig, som berøres. I den stortingsmeldingen om arbeidsinnvandring som jeg vil legge fram ganske snart, er norskopplæring knyttet til arbeidsinnvandreren, men ikke minst til de familiegjenforente til arbeidsinnvandreren, et viktig tema, der vi vil invitere Stortinget til en drøfting av hvilken vei vi skal gå for å styrke norskopplæringen for disse gruppene.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-04-02:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til justisministeren: «Kongsvingerpolitiet må ofte på grunn av stor mangel på varetektsplasser slippe smuglere og gjengangere fri, selv om de er besluttet varetektsfengslet. Dette er frustrerende for politiet og andre etater. Dette skaper også blant folk flest økt bekymring for sikkerheten i samfunnet generelt. Hva vil statsråden gjøre for at denne uverdige situasjonen i Hedmark kan bli løst?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-04-02:
Jeg takker statsråden for et godt svar og et fyldig svar. At det er en prekær situasjon nå, er nok helt sikkert, når politioverbetjent Per Olaf Nordli går ut i lørdagsavisen til Glåmdalen 8. mars 2008 og sier det. Jeg er helt enig i at Kongsvinger-politiet og andre politi trenger veldig ros for den jobben de gjør. Men som Nordli sier: «Det er klart det er frustrerende. Vi føler vi ikke får gjort jobben ordentlig». Det sier han om den store mangelen på varetektsplasser som råder for tiden. I tillegg står det: «I går måtte Kongsvinger-politiet slippe to polske smuglere fordi det manglet varetektsplasser. I tillegg ble det vurdert fengsling for fem andre, men på bakgrunn av varetektssituasjonen fant politiet det nyttesløst å framstille de for fengsling. Dermed har sju personer sluppet varetektsfengsling bare de to siste døgnene.» Dette stod i Glåmdalen 8. mars 2008. Det er klart at situasjonen er veldig bekymringsfull. Jeg hører hva statsråden sier, men hva gjør vi på kort sikt - veldig kort sikt?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-04-02:
Eda, som ligger i nærheten av Kongsvinger, er, så vidt jeg vet, det nest største passeringsstedet i Norge når det gjelder varer og personer - det er mulig jeg tar feil, men i hvert fall tilnærmet nest størst. Det er klart at på et slikt sted vil det naturlig være en del smugling. Det samarbeidet som er mellom tollvesen og politi, er meget viktig, og det fungerer veldig bra der. Men når man ser at det ikke blir gjort noe med det når folk blir tatt for smugling, kan det vel være en fare for at folk blir frustrert, både innenfor politiet, som jeg viste til, og innenfor Tollvesenet. Det er klart at det gode samarbeidet som er der, med den gode oppfølgingen, må vi passe på, og det er jeg sikker på at statsråden mener også, selvfølgelig. Men kunne statsråden også si noe om samarbeidet mellom tollvesen og politi, i dette tilfellet på Eda?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-04-02:
Det er riktig, som representanten sier, at vi har spesielle utfordringer knyttet til de aller mest utsatte barna. Vi har som hovedmål at de aller fleste av disse barna skal plasseres i fosterhjem. Det har vært noen problemer med å rekruttere nok fosterhjem til denne gruppen, men vi har også som mål, også for de mest utsatte barna, at de skal plasseres i fosterhjem på linje med andre barn. Det er en utvikling som vi kommer til å følge nøye, og derfor har vi et spesielt grep omkring disse tingene nå.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-04-02:
Vi arbeider ut fra at det er fosterhjem som er målet, men for enkelte vil institusjonsplassering være riktig, enten det er midlertidig eller på varig basis. Vi vet at der barn skal plasseres i et forsterket fosterhjem, er også rettighetene til fosterforeldrene viktig, men vel så viktig er veiledningen til de enkelte fosterforeldre, som er helt grunnleggende for at de skal klare denne jobben. I dag har vi veldig mange fosterhjem som er klare til å ta imot barn, men det er ikke like mange som er klare til å ta imot spesielt utsatte barn. Det er en utvikling som vi vil følge spesielt nøye, for dette handler om de aller mest utsatte barna.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-04-02:
Jeg har dette spørsmålet til kunnskapsministeren: «Det er den senere tid framkommet kritikk mot driften ved enkelte Steinerskoler i media. Hvilke konkrete grep har statsråden tenkt å ta i denne sammenhengen?»
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-04-02:
Jeg har stilt spørsmålet åpent med vilje fordi jeg ønsker å slå fast det som også statsråden har gjort, at vi har klare spilleregler både i offentlig skole og i private skoler. Det er også slik at når noen framsetter alvorlig kritikk, i dette tilfellet slik som statsråden viste til, er det viktig både av hensyn til dem som har framsatt kritikken, og også av hensyn til dem som blir utsatt for den - uansett hvor det måtte være - at det blir avklart hva som er hva. Jeg oppfatter at statsråden gjennom sitt svar til meg for det første har understreket det prinsipielle og ryddige i regelverket, men viktigere enn det, at statsråden har bekreftet det han tidligere har uttalt offentlig, at her skjer det noe i praksis med det som er framsatt, ved at Utdanningsdirektoratet ser på saken, og at man har bekreftet det. Det oppfatter jeg som en tilfredsstillende avklaring. Jeg vil bare be om, siden dette kom fram i offentligheten på den måten det har gjort, at man også blir gjort kjent med resultatet av den gjennomgangen som Utdanningsdirektoratet da gjør.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-04-02:
Stortingssalen kan bruke spørretimespørsmål til polemikk. En kan stille spørsmål til gjensidig opplysning, men en kan også stille spørsmål til opplysning til alle i offentligheten som er opptatt av en sak. Jeg har valgt å gjøre det siste, og jeg føler at statsråden har svart ryddig og skikkelig på det og i tillegg vist til hva som nå praktisk skjer. Det er også presisert - selv om jeg ikke oppfatter det som uventet, men jeg synes det er viktig at det er presisert og nettopp sagt i Stortinget - at når det er konkludert, vil man også bli kjent med resultatet. Det betyr at de som framsetter en kritikk, vet at den vil bli undersøkt, og at de som blir utsatt for kritikken, vet at de vil bli vurdert på en ordentlig og skikkelig måte. Og dette vil man til slutt bli kjent med. Så hensikten med mitt spørsmål er oppnådd ved statsrådens svar til meg.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-02:
Eg er kjend med dei påstandane om vald og trakassering ved enkelte Steinerskular som er komne fram i media. Eg kan forsikre representanten Dørum om at eg tek dette på alvor. Private skular som er godkjende etter privatskulelova, mellom dei Steinerskular, må følgje opp dei krava som lova set, til korleis verksemda skal drivast. På same måten som i offentlege skular har elevar i private skular krav på eit godt fysisk og psykososialt miljø, der alle elevar opplever tryggleik og kjenner at dei høyrer til. Dette følgjer direkte av privatskulelova. Alle tilsette ved skulen har undersøkings- og varslingsplikt dersom dei får kunnskap eller mistanke om mobbing, vald eller anna negativ framferd. Dersom ein elev eller ein forelder ber om tiltak som gjeld det psykososiale miljøet, f.eks. tiltak mot krenkjande oppførsel som mobbing og vald, skal skulen snarast mogleg gripe fatt i det. Privatskulelova slår fast at skulane skal arbeide aktivt og målretta for å oppfylle dei krava til skulemiljø som ein finn i lova. Eventuelle avvik frå regelverket vil kunne avdekkjast ved tilsyn som vert gjennomført av fylkesmannen. I praksis vert tilsynet sett i verk som stikkprøvekontroll eller på grunnlag av indikasjonar om avvik. Dersom det vert avdekt brot på privatskulelova eller andre lover, har staten sikra seg effektive sanksjonsmiddel. Ved regelbrot kan fylkesmannen påleggje skulen å rette opp forholdet. Dersom det vert avdekt forhold av alvorleg karakter, kan i tillegg statstilskotet haldast tilbake, skulen kan verte pålagd å betale tilbake tilskot, eller godkjenninga kan verte trekt tilbake. Ut frå dette vil eg slå fast at privatskulelova - på same måte som opplæringslova - har reglar som skal hindre og førebyggje mobbing og trakassering. Fylkesmannen har ansvar for å gjennomføre tilsyn for å avdekkje eventuelle brot på regelverket. Generelt arbeider eg med å målrette og styrkje tilsynet både ved dei offentlege og dei private skulane. På utdanningsområdet skal tilsyn vere hovudoppgåva for fylkesmannen i 2008, og arbeidet med tilsyn er styrkt med 7,5 mill. kr. Som varsla gjennom media har eg bedt Utdanningsdirektoratet om å følgje opp den saka som er omtalt i media, og eg har full tiltru til at saka vil verte følgd opp på vanleg måte gjennom tilsynet til fylkesmannen. Eg kan i den samanhengen vise til at Utdanningsdirektoratet har uttalt at det på bakgrunn av det som har kome fram i VG, er naturleg å ta saka opp med fylkesmannen.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-02:
Det høyrest ut som om vi er relativt einige når det gjeld innhaldet i saka og alvoret i ho. Heldigvis har vi system for å følgje opp den typen saker. Og berre for å gjenta det: Eg har som sagt bedt om at dette blir følgt opp, og eg har full tiltru til at det vert gjort. Dei erfaringane ein då i neste runde gjer seg, vil verte kommuniserte på ein passande måte i ettertid.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-02:
Eg trur at det som var føremålet med mitt svar, også er oppnådd, nemleg at det er forstått av spørjaren, og at vi er einige.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Jeg har gleden av å framsette et representantforslag på vegne av representantene Carl I. Hagen, Kenneth Svendsen og meg selv om lov om endring av lov av 6. juli 1957 nr. 26 om samordning av pensjons- og trygdeytelser.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-29:
Jeg vil understreke to punkter som jeg ikke sa noe om i mitt første innlegg. Vi i komiteen er helt klare på at det må arbeides videre med å intensivere arbeidet med å få en mer treffsikker aldersfastsettelse for enslige mindreårige asylsøkere, og at svartiden på disse testene må bli kortet ned. Det er helt klart uheldig hvis det ikke er barn som blir plassert i et omsorgssenter for barn. Det er helt nødvendig at vi får på plass en god alderstesting, slik at vi vet at disse barna er under 15 år eller under 18 år. Det er en ganske stor usikkerhet når man sitter i et mottak og venter på en alderstesting også, så det er viktig at man forserer dette arbeidet og får dette på plass. Det er best for alle parter. Når det gjelder den individuelle vurderingen av det enkelte barn, har vi også presisert at omsorgssenter er én ting, men disse barna skal, på lik linje med andre barn, vurderes ut fra hvilket behov de har. Det kan hende at det er andre barnevernstiltak som er mer målrettet, og det kan også hende at det er fosterhjemsplassering som er mest hensiktsmessig for disse barna. Det er det veldig viktig å presisere, fordi de skal ha den samme rettssikkerheten som andre barn. Når det gjelder representantene fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, som sier at disse barna skal inn i et omsorgssenter fra 2008, så hadde det vært veldig ønskelig. Det er jo derfor vi har bevilget 5 mill. kr dette året, for å få i gang en planlegging og få disse omsorgssentrene på plass. Det er ingen omsorgssenter som står der 1. august i 2008. Da lurer jeg litt på hvordan Fremskrittspartiet rent praktisk skal greie å få dette på plass, når ikke disse omsorgssentrene står der. Vi vet at vi gjorde en innsats i fjor for å få de barna under 15 år på plass innen 1. oktober 2007 - 1. september var det vel først. Det ble jo utsatt, fordi det var praktisk umulig. Det vi også vet nå, er at det kommer flere barn til Norge, og man har nå måttet opprette et nytt omsorgssenter for dem også under 15 år. Jeg er veldig fornøyd med det statsråden har sagt, og jeg er veldig fornøyd med det denne regjeringa gjør. Det er selvfølgelig slik at ingen barn skal bli borte fra mottak uten at noen etterforsker dette og finner ut hva det er. De skal letes etter. Jeg vil også takke komiteen for at vi har vært såpass samstemte. Dette bryr vi oss om, dette ønsker vi alle å få på plass. Dette må vi nå få rammet inn på en god måte, slik at disse barna får den samme rettssikkerheten som andre barn under barnevernet i Norge.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Jeg vil ta opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
I 2007 forsvant ni barn fra mottakene. Vi fikk også høre på høringene som var i forbindelse med den saken, at politiet ikke etterforsker forsvinninger fra asylmottak. I den nye delen i loven, § 5A, er det fremdeles et tilbud om å bo på omsorgssenter. Det er ikke noe man må gjøre. Da vil jeg gjerne stille statsråden følgende spørsmål: Hvem har ansvaret for dem som forsvinner i 2008?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Jeg vil bare få det klart og bekreftet fra statsråden at hun, sammen med justisministeren og arbeids- og inkluderingsministeren, påtar seg ansvaret for de barna som eventuelt måtte forsvinne i 2008. Og: Er det greit at Norge bryter Barnekonvensjonen og menneskerettighetene i ett og et halvt år, eller eventuelt til de barna som er mellom 15 og 18 år, får plass i et omsorgssenter?
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-04-29:
Enslige mindreårige asylsøkere er en svært utsatt gruppe, med ekstra behov for beskyttelse og omsorg. Høyre mente i utgangspunktet at dette best ville bli ivaretatt ved egnede asylmottak. Når flertallet på Stortinget ville det annerledes og flyttet ansvaret over til barnevernet, tar vi det ved denne korsvei til etterretning og støtter de forslag proposisjonen legger opp til. Vi håper selvfølgelig at et fra før ganske hardt prøvet barnevern makter å ivareta denne ganske krevende oppgaven for en så utsatt gruppe. I den sammenheng vil jeg også oppfordre til når dette arbeidet går videre, at man bruker tid og krefter på hvordan omsorgssentrene skal etableres - det er jo lagt opp til at det skal bli flere av dem - men at man også har en særlig oppfølging av de kommunene som får omsorgssenter lagt til seg. Nå er det første i gang på Eidsvoll. Jeg tror nok at Eidsvoll kommune føler det som et stort ansvar, men også som en krevende oppgave. Det har vært reist spørsmål om rettssikkerheten for disse barna. Vi slutter oss til Regjeringens opplegg for dette og mener at rettssikkerheten er godt ivaretatt, selv om man selvfølgelig skal følge opp dette videre. Vi slutter oss også til at det må stilles krav om politiattest til verger. Vi merker oss at dette spørsmålet vil bli tatt opp i forbindelse med ny vergemålslov, men jeg støtter nok saksordførers synspunkt på dette og håper at ordningen kan komme i gang før. Jeg finner ikke grunn til å gå dypere inn i de enkelte punktene. Det er ivaretatt i merknadene hva som er Høyres standpunkter. Vi støtter Regjeringens forslag og mener det ivaretar disse barnas behov innenfor den rammen som nå ligger i barnevernet.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Statsråden sa i sitt innlegg at dette skjer trinnvis. Nå tar en i første omgang barn opp til 15 år. Det er veldig bra, og det er vi helt enige i. Men så er vi litt bekymret for at det vil ta litt tid før neste trinn kommer på plass. Det er rett, som statsråden sa, at en vinner kompetanse, men jeg vil peke på at en òg kan vinne kompetanse ved å sette i gang tiltak i dag for denne gruppen som er mellom 15 og 18 år. Mange medieoppslag har vist at det er behov for tiltak straks overfor denne gruppen mellom 15 og 18 år. Jeg er veldig opptatt av at det nå skal foregå et samarbeid mellom de som har ansvaret under utlendingsmyndighetene, og de som nå skal overta ansvaret. Kan statsråden si noe om at det foretas strakstiltak overfor denne gruppen, og at en har et samarbeid fram mot det som skal skje i 2009?
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-29:
Jeg vil gjerne spørre statsråden om dette med kompetanseoppbygging, ikke bare innenfor barnevernet, men også med tanke på at noen av disse kan bli plassert i fosterhjem. Vi snakket i en sak tidligere i dag om rekruttering av fosterhjem. Det er en spesiell utfordring for et fosterhjem å kunne ha kompetanse med hensyn til hvordan man skal forholde seg til barn som kanskje har hatt tøffe opplevelser, som i hvert fall har vært gjennom tøffe brudd i sine familieforhold. Hvilken plan har egentlig statsråden for å sørge for at den kompetanseoppbyggingen skjer, slik at vi sprer den kompetansen ut til de andre enhetene som disse barna møter, f.eks. til fosterhjem, skoler og andre?