Bent Høie (Høyre), 2020-12-17:
Regjeringens budsjettforslag skal sette sykehusene i stand til å håndtere koronapandemien på en god måte. Samtidig legger vi til rette for at både kvalitet og kapasitet fortsatt kan styrkes. Vi foreslår å øke driftsbevilgningene til sykehusene med vel 6,5 mrd. kr neste år. 3,5 mrd. kr skal dekke ekstraordinære kostnader i sykehusene som følge av covid-19. Budsjettforslaget gir rom for å øke pasientbehandlingen med om lag 2,5 pst. Med dette legges det derfor til rette for å håndtere både demografikostnadene på 1,3 pst. og å ta igjen tapt pasientbehandling som følge av pandemien. 250 mill. kr skal, som følge av budsjettforliket, gå til å kjøpe tjenester fra private aktører. I tillegg skal 200 mill. kr gå til en midlertidig insentivordning som skal stimulere sykehusene til å gjennomføre forbedringstiltak som reduserer ventetiden. Vi foreslår om lag 2 mrd. kr til oppbygging av beredskapslager for smittevernutstyr og legemidler for spesialisthelsetjenesten og den kommunale helse- og omsorgstjenesten. I tillegg foreslås 650 mill. kr til teststasjoner ved grenseovergangene og testing i karantenehotell for å redusere smitte inn til landet, og til videreføring av kompensasjonsordningen for fastleger fram til 2021. Koronapandemien varer heldigvis ikke evig. Norge er en del av EUs vaksinesamarbeid og får dermed tilgang til vaksiner på lik linje med EU-landene. Der har vi fått en veldig tydelig avklaring i dag. EU vil sannsynligvis godkjenne vaksinen lille julaften, vaksinen vil være i Norge på julaften, og vi kan starte vaksineringen sammen med de andre landene i EU fra 27. desember. Regjeringen har satt av 3,77 mrd. kr til innkjøp av vaksiner og vaksinasjon. Vaksinasjonen blir en del av det nasjonale vaksinasjonsprogrammet. Vaksinen blir gratis, og staten vil dekke kommunenes og helseforetakenes kostnader til vaksinasjon. Gjennom budsjettforliket bevilger vi 400 mill. kr til å bekjempe ensomhet hos eldre som følge av pandemien. Med vaksinasjonen som snart er i gang, er vi over i en ny fase. Både jeg og statsministeren har jevnlig redegjort for håndteringen av pandemien gjennom våren og høsten 2020. Jeg vil i morgen sende et nytt brev til Stortinget og be om å få gi en ny redegjørelse tidlig i sesjonen neste år. Regjeringen har foreslått å endre inntektsfordelingen til helseregionene. Den nye fordelingen iverksettes gjennom inntektsvekst over to år. For 2021 bevilges det 175 mill. kr til dette. Regjeringen foreslår å opprette 100 nye utdanningsstillinger for leger. Økningen bidrar til å møte nåværende og framtidige behov for legespesialister. Regjeringen har lagt fram en viktig sosial reform: forenkling og forbedring av frikortordningen for helseutgifter. Pasienter som i dag har høyest helseutgifter, sparer svært mye penger og får raskere frikort. Som følge av budsjettforliket vil de 188 000 pasientene i Norge med høyest helseutgifter spare over 2 170 kr årlig på endringen. Pandemien har tatt mye av vår tid og oppmerksomhet, men det er mye annet viktig arbeid på helsefeltet som pågår for fullt. For å styrke grunnlaget for gjennomføring av kvalitetsreformen for eldre, Leve hele livet, legger regjeringen fram flere nye selvstendige satsinger, bl.a. Kompetanseløft 2025, Demensplan 2025 og pårørendestrategien. Gjennom budsjettforliket legges det også til rette for å bygge 2 000 plasser i sykehjem eller heldøgns omsorgsboliger. Forsøket med statlig finansiering av omsorgstjenesten foreslås utvidet med seks nye kommuner i 2021. Regjeringen foreslår 450 mill. kr til handlingsplan for allmennlegetjenesten. Målet er å sørge for en attraktiv og trygg karrierevei for fastleger, god kvalitet til alle og en framtid med en teambasert allmennlegetjeneste. Rus og psykisk helse har alltid hatt høy prioritet for vår regjering. Opptrappingsplanen for barn og unges psykiske helse følges opp med 170 mill. kr. Vi har i høst lagt fram en handlingsplan for forebygging av selvmord. Her legger vi for første gang til grunn en nullvisjon for selvmord. Vi foreslår 20 mill. kr til oppfølging av planen i 2021. Regjeringen foreslår 93 mill. kr til arbeidet med felles kommunal journalløsning, Akson, og 189 mill. kr til samhandling steg én. Målet er en bedre tjeneste og bedre helse for innbyggerne gjennom en kunnskapsbasert helse- og omsorgstjeneste som utnytter de teknologiske mulighetene. 185 av 291 kommuner, som representerer 65 pst. av befolkningen, har signert en intensjonserklæring, som viser en klar støtte til og intensjon om å delta i det videre arbeidet med å realisere Akson.