Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2009-12-04:
Høststormene i 2008 ble overskygget av en internasjonal finanskrise. Hele verden ble rammet, og verden over opplevde mange å miste jobben sin. Jeg er stolt over å tilhøre Arbeiderpartiet, som fører en ansvarlig økonomisk politikk. Da finanskrisen kom innover oss, var det godt å vite at vi har holdt igjen i gode tider og derfor hadde en robust økonomisk situasjon. Det satte oss i stand til å bruke mer penger på å stimulere til aktivitet og fortsatt høy sysselsetting. Tiltakene har gått til dem som har blitt direkte rammet. Regjeringen har vært målbevisst rundt tiltakenes virkninger og virketid, og tiltakene har hatt midlertidig varighet for at vi så raskt som mulig skal tilbake til normalsituasjon når krisen er over. Opposisjonslederne Erna Solberg og Siv Jensen sang ustemt julesang i fjor høst. Tiltakene kom for seint og er for små, var strofer som gikk i repeat på alle kanaler. Det var nesten forunderlig at de ble så opptatt av at Regjeringen skulle komme med dyre tiltak, de som ellers prediker at myndighetene skal holde seg langt unna næringene og la markedet få styre selv. For Stoltenberg-regjeringen var det naturlig å gripe inn i en krevende situasjon fra dag én og bidra til en offensiv satsing for å sikre folk arbeid. Situasjonen i dag er heldigvis at mange er på god vei ut av finanskrisen. Men det som er bekymringsfullt, er at den maritime næringen er på vei rett inn i den. Det er vanskelig å forutse når markedet tar seg opp igjen. Det avhenger bl.a. av når verdensøkonomien og de store investeringene etter hvert begynner å ta seg opp igjen. Det vi vet, er at den tiden vi nå går inn i, vil smerte både bransjer, bedrifter og enkeltmennesker. Vår jobb politisk er å holde tett kontakt med menneskene i disse bransjene og levere politiske virkemiddel som kan stimulere til omstilling både når det gjelder kompetanse, marked, miljø og produkt. Den 26. januar i år kom Regjeringen med tiltakspakken, hvor mange offensive tiltak forelå. Dette har vist seg å gi stimulans for mange og større fleksibilitet i virkemiddelapparatet, noe som har fått oss gjennom en tøff tid, men likevel med lav ledighet sammenliknet med resten av Europa og verden. Ledighetstallene er nå på 2,6 pst., og er et bevis på det. Som medlem i næringskomiteen ser jeg det som en viktig oppgave å bidra til å finne løsninger for de næringene som blir berørt av krisen. Jeg mener vi har levert nok et godt budsjett – i hvert fall skal vi levere det fort – men likevel ikke for ekspansivt, med den maritime næringens utfordringer knyttet til kronekurs og rente. I budsjettet ligger en fortsatt offensiv satsing på GIEK og Eksportfinans, som har vært svært viktige virkemiddel for denne næringen. Jeg er opptatt av at vi nå skal få disse ordningene mer fleksible framover, med tanke på allerede inngåtte kontrakter og at flere aktører kan komme inn under ordningene. I tillegg skal vi stimulere ytterligere til kompetanseheving gjennom bl.a. Innovasjon Norges ordning med bedriftsintern opplæring, som statsråden sa. Vi fortsetter satsingen på forskning og utvikling, og der fristes jeg til å minne om at myndighetene i Norge, sammenliknet med andre land, bidrar mye til denne satsingen. Denne næringen er ekstremt opptatt av å være et hestehode foran. Hver eneste dag ufordres de til å tenke nytt, ikke minst på miljøteknologi. Denne næringen er den største kompetansenæringen i Norge, og skrekkscenarioet er at man i nedgangstider kan komme til å miste viktig og nødvendig kompetanse for å komme seg videre framover. Jeg mener derfor at det er all grunn til en fortsatt satsing gjennom Innovasjon Norge for å stimulere til kompetanseheving. Det er et viktig bidrag til at bedriftene kan komme styrket ut av krisen, framfor at man i ordretørkens tid mister kompetanse som kan bidra til nyutvikling. Et godt samspill mellom næringen og myndighetene er også viktig framover for å ha lav ledighet i denne næringen.