Tor Nymo (Senterpartiet), 2000-02-15:
Saken gjelder et forslag til lov om endringer i oreigningsloven, ekspropriasjonsloven, der departementet går inn for at det gis hjemmel for å ekspropriere til eller for vindkraftverk. Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet, støtter Regjeringens forslag, og er enig i at en hjemmel for ekspropriasjon etter ekspropriasjonsloven vil legge forholdene bedre til rette for en mer samfunnstjenlig utnytting av vindkraften enn om man bare skulle ha en mer avgrenset mulighet til ekspropriasjon etter plan- og bygningsloven. Flertallet konstaterer at en lovendring kan få som virkning at en ekspropriasjon kan iverksettes tidligere og oftere enn om den må skje etter plan- og bygningsloven. Når det gjelder spørsmålet om erstatning for ekspropriasjon, viser departementet til at Norges Skogeierforbund, Norges Bondelag og Den Norske Advokatforening i sine høringsuttalelser har gått inn på spørsmålet om utmåling av erstatningen. De har bl.a. sagt at lovreglene bør formes slik at grunneierne får «de verdier eiendommen representerer som produksjonsgrunnlag for denne virksomheten». Det ble også tatt til orde for at det av denne grunn bør bli gitt regler om et tillegg til erstatningen. Justisdepartementet har ikke foreslått lovendringer i denne retning, og et flertall i komiteen, medlemmene fra Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti, støtter departementets syn og går ikke inn for særregler om skadebot ved oreigning, ekspropriasjon, til vindkraft. Senterpartiet har i innstillingen vist til at flere høringsinstanser vektlegger at grunneiere og lokalsamfunn får en rimelig andel av verdiskapningen ved vindkraftproduksjon. Den Norske Advokatforening mener at det på lignende måte som for vannkraftverk vil være naturlig å utvide vederlagsreglene slik at grunneierne også her gis en rimelig andel av de verdier eiendommen representerer. I Senterpartiet er vi av den oppfatning at dersom ekspropriasjonshjemmel skal innføres nå for å tilgodese en mest mulig effektiv og rask utbygging av vindkraft, er det viktig at de som skal avstå grunn til slikt formål, får del i verdiskapningen på samme måte som ved produksjon av vannkraft. Vi er kjent med at ved erstatningsutmåling ved grunnavståelse til vannkraft tilkjennes grunneieren en mererstatning på 25 pst., som legges til det erstatningsbeløp skjønnet kommer til, jf. vassdragsreguleringsloven § 16 nr. 3. Videre er det slik at grunneieren under enhver omstendighet får minst 1 kr pr. utbygd naturhestekraft uavhengig av hvordan erstatningen ellers fastsettes. Senterpartiet er av den oppfatning at det er aktuelt med særregler for erstatningsutmåling ved erverv av vindkraft. Så lenge både vannkraft og vindkraft har som formål å produsere energi, er det viktig at de grunneiere som må avstå grunn til slikt formål, blir stilt likt med hensyn til erstatningsutmålingen. En utvidet erstatning vil også gi positive holdninger til slik utbygging, til tross for de miljøulemper som vil oppstå – støy, sjenerende utseende osv. Senterpartiet ber Regjeringen om å komme tilbake til Stortinget med en lovendring som gir erstatningsreglene i vassdragsreguleringsloven § 16 nr. 3 og 4 anvendelse også ved ekspropriasjon til anlegg av vindkraftverk. Vi har over tid hatt en del avgjørelser i denne sal som av mange oppfattes som et angrep på den private eiendomsretten. At de tradisjonelle sosialistiske partiene Arbeiderpartiet og SV ikke har tradisjon for å gi grunneierne et fortjent vederlag for ekspropriasjon av eiendom eller deler av eiendom til bruk for viktige samfunnsgagnlige formål, er en kjent sak. Nytt er det at Kristelig Folkeparti i en del konkrete saker har sørget for flertall for disse partiers syn. Samfunnet ser seg tjent med å innføre ekspropriasjonsadgang for utbygging av vindkraftverk, og da må det ytes erstatning til private grunneiere. Selv om elektrisk kraft produsert med vindmøller blir kommersielt interessant, får ikke grunneieren noen del i denne verdiskapningen. De «forblåste» områdene som er mest interessante for utbygging, har i dag meget lav avkastning som jord- og skogbruk. Men likevel har de da verdi! Føler ikke alle at det å eie egne arealer er verdifullt? Det kan da ikke være riktig at kommersielle kraftprodusenter tilriver seg privat eiendom for kommersiell utnyttelse uten å måtte betale for seg. Slik blir det fordi bruksverdibegrepet i ekspropriasjonserstatningsloven fortsatt skal danne grunnlag for erstatningen. Det finnes neppe mange som synes det er greit å måtte gi fra seg betydelige områder ved kysten uten noe særlig vederlag, bare fordi det ikke vokser gress og skog der. For eiernes del får vi håpe at det ikke blåser mye, for da kan vindkraftprodusentene heretter overta områdene etter enda gunstigere erstatningsregler enn de som gjelder for vannkraftutbyggerne. Til slutt: Det er skuffende at verdipartiet Kristelig Folkeparti setter den private eiendomsretten så lavt i sine verdivurderinger. Jeg vil ta opp Senterpartiets forslag i innstillingen.