Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-06-19:
I jubileumsåret for Grunnloven er det passende å minne om Grunnloven § 100 som verner om retten til å ytre seg fritt. Ja, staten pålegger sågar «å legge til rette for en åpen og opplyst offentlig samtale», som det altså heter i Grunnloven. Frie medier og retten til å ytre seg gjennom det skrevne ord er grunnleggende viktig for ethvert samfunn. Staten har et ansvar for å legge til rette for dette. Derfor er det bra at mediebransjen har fått ordninger som bidrar til å gjøre dem levedyktige, og på mange områder har disse ordningene vært vellykkede. Men utviklingen i mediebransjen er alarmerende, og det går svært raskt – konkurransen fra utenlandsk media øker, lesevaner endrer seg, og mediene taper inntekter – og vi må spørre oss om rammebetingelsene er gode nok. Norske medier er i verdenstoppen når det gjelder å ta i bruk ny teknologi. Den samme teknologien har samtidig gjort at internasjonale selskaper, som Google og Facebook, tar annonseinntekter på det norske markedet – uten at de har egenprodusert innhold. Hele tre fjerdedeler av det digitale annonsemarkedet i Norge går til slike aktører. Papiraviser og magasiner opplever nå et kraftig fall i annonseinntektene uten at dette kompenseres med digitale annonseinntekter. Papirannonseringen har falt med 30 pst. fra 2007 til 2013, noe som tilsvarer 2,2 mrd. kr, og bare i år vil papirannonseringen synke med ytterligere 560 mill. kr, ifølge prognosene. Google og Facebook vil til sammenligning ha annonseinntekter i Norge på omtrent 2,5 mrd. kr. Vi bruker nettet mer og leser mindre på papir. Midt oppe i dette opplever norske medier en massiv konkurranse fra utlandet. Hvorfor er det viktig med norsk journalistikk og norskprodusert innhold? Jo, dette er viktig for meningsmangfoldet og til syvende og sist for selve ytringsfriheten. Mediene opererer i et marked, men det er mer enn næringspolitikk. Det er kulturpolitikk, det er forvaltning av norsk språk, og det er forvaltning av norsk identitet. Jeg synes det er viktig at vi har dette som bakteppe når vi diskuterer en sak som dette. I meldingen fra regjeringen framgår det at flere høringsinstanser mener at det dynamiske tilskuddstaket knyttet til 40 pst. av mottakernes driftskostnader erstatter behovet for et statisk tilskuddstak på 40 mill. kr. Det er vi enig i. Vi aksepterer et dynamisk tak, men ikke et statisk tak, og det har regjeringen vært klar over hele veien. Et statisk kronetak er etter mitt syn gammeldags. Det gir ingen incentiv for tilskuddsmottakerne til å utvikle seg, og vi måtte ha justert taket etter hvert. Derimot vil et dynamisk tak i langt større grad gjøre at vi beholder avisenes motivasjon til å skape gode resultater. Mediestøtten og produksjonsstøtten til aviser er viktig, særlig i den situasjonen vi nå er i, med fallende opplagstall. Staten har et ansvar for å sikre et mangfold av ulike utgivelser, og jeg forutsetter at regjeringen tar Stortingets vedtak i dag som et tydelig signal om at pressestøtten skal styrkes og ikke kuttes. Momsfritaket for papiraviser har bidratt til at Norge har mange lokalaviser, som leses av hele befolkningen, men nå går mange over til digitale tilbud. Jeg tror det er her det neste mediepolitiske slaget vil stå – om momsfritak også for digitale aviser. Det er bra at regjeringen vil likebehandle papiraviser og digitale plattformer. Det er Kristelig Folkeparti enig i, men Kristelig Folkeparti har også forventninger til at regjeringen nå vil se på muligheten for momsfritak også for digitale aviser, at vi får en lik behandling, og særlig viktig er dette i den situasjonen som mediebransjen er i nå. Jeg tror at null-null-moms ville vært et viktig og godt bidrag i den situasjonen som avisene befinner seg i nå, og dette håper jeg at vi sammen kan se nærmere på i tiden framover.