Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-10-05:
Folket sier ja til kommunereformen, var det entusiastiske budskapet vi kunne lese fra fire av mine komitékolleger i avisene forrige uke. Representantene fra regjeringsalliansen her på Stortinget, Frank J. Jenssen, Helge André Njåstad, Geir Sigbjørn Toskedal og André N. Skjelstad, forteller om meningsmålinger som viser at befolkningen, lokalpolitikere, rådmenn og ordførere vil ha færre og større kommuner. Ikke ett ord ofrer de fire kampkameratene i den blå alliansen på folkeavstemningen om kommunereformen som ble gjennomført i 14 kommuner i forbindelse med kommunevalget. Der var det ja-flertall i én kommune, nei-flertall i tolv og uavgjort i én. Ikke én bekymring gjør seg gjeldende hos de fire etter at flere og flere kommuner sier de ikke vil gå videre med kommunereformarbeidet. Dette gjelder bl.a. Lørenskog og Rælingen i Akershus, som statsråd Sanner pekte ut som eksempel på at dagens kommunestruktur var avleggs. Aremark, Trøgstad, Grimstad, Osen, Randaberg osv. har sagt nei til å gå videre med å utrede kommunesammenslåing. Det samme har vi hørt fra den Høyre-styrte kommunen Bø i Vesterålen. Kommunal Rapports oversikt over framdrift i kommunereformen viser svak fart. 334 kommuner er tidlig i utredningsfasen, og de mangler entusiasme for reformen. Heidi Greni og Senterpartiet sentralt motarbeider kommunereformen, begynner de fire sitt debattinnlegg med. Ja, det er riktig at Senterpartiet motarbeider regjeringens tvangs- og sentraliseringsreform. Senterpartiet vil ha en reform som gir bedre tjenester til folket. Det oppnår en ikke ved å legge ned de kommunene som leverer de beste tjenestene. Senterpartiet er positiv til interkommunalt samarbeid. Statsråden snakker nok en gang i dag ned interkommunalt samarbeid. Er det noen mening i at Trøndelag-kommunene f.eks. skal avvikle interkommunalt samarbeid som vi har felles på arkivtjenester for 40 kommuner, opprette 40 nye byråkrati og tjenester eller 10 eller 20, alt etter hvor mange kommuner det ble. Senterpartiet er glad for at vi både gjennom valgresultatet og gjennom de lokale debattene som nå pågår i kommunene, får støtte for vår motstand mot svekkelsen av lokalt folkestyre og en sentralisering av landet, slik regjeringens kommunereform legger opp til. Kommunereformen kan få store konsekvenser for bosettingsmønsteret om regjeringen får det som den vil. Regjeringsfraksjonens representanter ønsker ikke å snakke om dette, men erfaringer både fra Danmark og fra tidligere sammenslåinger her hjemme viser klart at kommunesammenslåing virker inn på bosettingsmønsteret i kommunene. Danmark, som nylig reduserte antallet kommuner til 98, opplever en sentraliseringsbølge som skaper sterke reaksjoner. 300–400 skoler er nedlagt, 1 000 bibliotekfilialer er borte, og det samme er 900 barnehager. Resultatet er blitt kutt i antallet lærere og barnehagepersonell, mens kommuneadministrasjonene har vært skjermet for kutt. Her i landet leverte Proba samfunnsanalyse en evaluering av de 39 kommunene som har gjennomført sammenslåing siden 1988. Det viser seg at de minste kommunene som har mistet rådhuset, har hatt en befolkningsnedgang, de som har beholdt det, har hatt en befolkningsøkning, altså en sentralisering lokalt. Meg bekjent er dette den eneste rapporten som har evaluert virkninger i alle sammenslåtte kommuner de siste tiårene. Kommunalministeren, som var mottaker av rapporten, har vist liten interesse for å videreformidle det den forteller oss. De mange utredningene om kommunereformen som regjeringen har lagt fram, har unnlatt å ta opp konsekvensene for bosettingsstruktur, næringspolitikk og for folks tilgang til offentlige tjenester, uavhengig av hvor de bor. Kanskje ikke så rart, siden distriktspolitiske målsettinger er ganske fraværende i regjeringens politiske plattform. Det er vanskelig å forstå at Venstre og Kristelig Folkeparti har godtatt støtte til et reformopplegg hvor kommunenes betydning for bosetting i hele landet er fraværende både i regjeringsplattformens omtale og i mandatet som ble gitt det såkalte ekspertutvalget som utredet kommunereformen. Derfor er Senterpartiet imot kommunereformen. Vi er ikke imot reformer i kommunesektoren, men reformene må styrke lokaldemokratiet, gi bedre tjenester til innbyggerne og styrke mulighetene til å ta hele landet i bruk. Det er dessverre ikke regjeringens ambisjon med kommunereformen.