Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-05-27:
Jeg vil takke interpellanten Stordalen for viktige innspill i en veldig viktig debatt. Målet med barnevernstjenestens arbeid er å sikre at barn og unge som lever under forhold som kan skade deres helse og utvikling, får nødvendig hjelp og omsorg til rett tid. Formålet er å bidra til at barn og unge får trygge og gode oppvekstsvilkår. Hjelpetiltak er viktig i barnevernstjenestens arbeid for å oppnå akkurat disse formålene. Hjelpetiltak skal hjelpe barna i familien og forebygge mer inngripende tiltak. Hjelpetiltak i hjemmet er de klart mest brukte tiltakene i norsk barnevern. Nærmere 80 pst. av hjelpetiltakene ble i løpet av 2012 gjennomført i hjemmet. Dette samsvarer også med barnevernlovens utgangspunkt. For lovens utgangspunkt er at barn skal vokse opp hos sine biologiske foreldre, og at hjelp etter barnevernloven primært skal gis i hjemmet. Hjelpetiltak i hjemmet skal alltid vurderes før mer omfattende tiltak iverksettes. Det er viktig å ha oppmerksomhet på dette nettopp for å kunne forebygge mer alvorlige situasjoner og mer inngripende tiltak, som f.eks. omsorgsovertakelse. Formålet med å sette i verk hjelpetiltak i familien er å bidra til positiv endring hos barnet og i familien. Det er viktig å finne tiltak som styrker familiens ressurser, og da må det iverksettes både tiltak som er rettet mot barnets behov, og tiltak som går ut på å bedre foreldrenes omsorgsevne. Ordlyden i barnevernlovens bestemmelse om hjelpetiltak er endret fra 1. januar i år, slik at formålet om å bidra til positiv endring hos barnet eller familien skal gå klart fram av loven. Foreldrene er de viktigste personene i barns liv. Jeg er opptatt av at vi må gi foreldre som sliter, den støtten de trenger for å være gode omsorgspersoner for sine barn. Tiltak som styrker samspill og tilknytning mellom barn og foreldre, vet vi kan forebygge omsorgssvikt. Vi vet også at de første leveårene har stor betydning for barns utvikling. Derfor er det viktig å ha særlig oppmerksomhet på de barna som er under seks år. Hjelpetiltak er som hovedregel frivillige tiltak. Frivillige tiltak må alltid vurderes før tvangstiltak. Det er viktig at det bygges tillit mellom familien og barnevernstjenesten. Norsk barnevernlovgivning og praksis bygger på at hjelp og støtte til barn og unge i utgangspunktet skal baseres på samarbeid og frivillighet. Adgangen til å pålegge hjelpetiltak er dermed snever, men hjelpetiltak kan pålegges av fylkesnemnda i noen tilfeller. I forarbeidene til barnevernloven beskrives viktigheten av at hjelpetiltak skjer i samarbeid med familien. Årsaken til det er at en gjennomføring av hjelpetiltak mot foreldrenes vilje ofte vil være vanskelig. Samarbeid mellom barnevernstjenesten og foreldrene blir ansett som viktig for at hjelpetiltakene skal ha en funksjon. Utstrakt bruk av tvangstiltak vet vi kan utfordre foreldrenes tillit til barnevernet. Utgangspunktet for barnevernets tjeneste er derfor samarbeid om frivillige, egnede og tilpassede hjelpetiltak. Vi har i den senere tid sett en økning i bruken av akuttvedtak. Jeg mener at verdien av frivillighet ved fastsettelse av hjelpetiltak må veies mot barnets behov for trygge oppvekstsvilkår og rett til hjelp til rett tid. Barnets beste skal alltid være avgjørende ved valg av tiltak etter barnevernloven. I regjeringsplattformen framgår det at regjeringen vil at barnevernet må få større adgang til å gi nødvendige hjelpetiltak, også uten samtykke, der det er nødvendig for å forebygge omsorgsovertakelse. Det aller viktigste er å hjelpe de barna som trenger det. Vi vet at omsorgsovertakelse er et svært inngripende tiltak. For i større grad å kunne forebygge omsorgsovertakelse kan det være nødvendig at flere hjelpetiltak enn i dag skal kunne pålegges av fylkesnemnda. Dette vil sikre at tilstrekkelige og effektive hjelpetiltak etableres i rett tid, selv om foreldrene motsetter seg det. Slik reglene er i dag, er det få hjelpetiltak som kan gjennomføres ved pålegg. Fylkesnemnda kan om nødvendig pålegge at det skal settes i verk tiltak som opphold i barnehage eller annet egnet dagtilbud for barnet. Fylkesnemnda kan også pålegge tilsyn. Tilsyn gjennomføres av barnevernstjenesten ved meldte eller uanmeldte tilsyn i hjemmet. Formålet er å kontrollere at barn ikke utsettes for forsømmelser, overgrep eller mishandling. Dersom tilsynet skal kunne pålegges, må vilkårene for omsorgsovertakelse være oppfylt. Pålegg om hjelpetiltak benyttes svært lite i praksis. I 2012 ble det totalt fattet bare fem vedtak i fylkesnemndene som gjaldt pålegg om hjelpetiltak. I 2013 var det tilsvarende antallet to. I fjor vår, ved behandlingen av Prop.106 L for 2012–2013, sluttet Stortinget seg til forslaget om å utrede om hjelpetiltak i større grad skal kunne pålegges foreldrene. Bakgrunnen var viktige forslag fra Raundalen-utvalget i NOU 2012: 5, Bedre beskyttelse av barns utvikling. Utvalget foreslo at fylkesnemnda bør kunne pålegge foreldrene flere typer hjelpetiltak for en tidsbegrenset periode. Utvalget foreslo videre å senke dagens beviskrav for å kunne pålegge tilsyn i hjemmet samt å utvide dagens adgang til å pålegge kompenserende tiltak. Utvalget presiserte at pålegg om hjelpetiltak vil være med på å understreke sakens alvor for foreldrene, men òg kan virke motiverende for foreldre med endringspotensial. Jeg kan allerede nå si at jeg ønsker å utvide dagens adgang til å pålegge hjelpetiltak. Hvordan de endringene skal uformes, må jeg utrede nærmere. Men i den utredningen må viktige hensyn knyttet til barns beste, verdien av frivillighet og utfordringen knyttet til tvang veies opp mot hverandre. Jeg ønsker òg å utrede om flere kompenserende tiltak, som f.eks. opphold i besøkshjem, avlastningstilbud, fritidsaktiviteter eller bruk av støttekontakt, skal kunne pålegges, der dette anses som nødvendig. Jeg vil òg vurdere om fylkesnemndene skal kunne gi pålegg om omsorgsendrende tiltak. I dag er det ikke mulig å pålegge slike tiltak. Det er ut ifra tanken om at frivillighet er en forutsetning for at tiltakene skal ha effekt. Det kan hende at manglende kunnskap om tiltakene og frykt for å ta imot hjelp er foreldrenes begrunnelse for å avvise tiltakene. Vilkårene for når slike tiltak bør kunne pålegges vil òg bli vurdert. I tillegg ønsker jeg å vurdere muligheten for å senke vilkårene for å pålegge tilsyn. I dag kan fylkesnemnda pålegge tilsyn når vilkårene for omsorgsovertakelse er tilstede. Det innebærer at tilsyn først kan pålegges når situasjonen for barnet er særlig alvorlig. Dersom dagens strenge vilkår blir lempet på, vil tilsyn som hjelpetiltak kunne bli mer egnet. Som svar på interpellantens spørsmål angående lovendring, vil jeg avslutningsvis informere om at arbeidet med å vurdere en lovendring om pålegg av hjelpetiltak allerede er godt i gang.