Svein Ludvigsen (Høyre), 2002-12-10:
Hovedprioriteringene i departementets budsjett er å legge til rette for økt lønnsomhet i hele verdikjeden, en enklere hverdag med mindre byråkrati og detaljstyring for næringsutøverne og styrket sjøsikkerhet. Det er bred enighet om at det er et stort potensial for verdiskaping i marin sektor. Regjeringens politikk skal bidra til å legge til rette for at dette potensialet kan utløses. Jeg er tilfreds med den brede støtte som budsjettforslaget har fått gjennom næringskomiteens innstilling. Det er et viktig mål å øke lønnsomheten i alle ledd i fiskerinæringen. Bare gjennom det kan vi sikre rekrutteringen i flåten og industrien i kystbygdene, trygge bosettingen og utnytte ressursene langs fjærekanten i hele kongeriket. På samme måte som annen eksportrettet virksomhet har deler av fiskeri- og havbruksnæringen i løpet av det siste året hatt problemer. Siden januar i år har en rekke fiskeribedrifter vært nødt til å innstille driften. En del av det som skjer, er selvfølgelig nødvendige strukturendringer og tilpasninger, men det er utvilsomt vanskelig å drive innenfor konkurranseutsatt sektor i Norge. Høy rente, høyt lønnsnivå og sterk krone bidrar til dette. Derfor er et stramt budsjett særlig viktig for utviklingen av en næring hvor 95 pst. eksporteres til 140-150 land. Gjennom forslaget til budsjett for 2003 har Regjeringen gitt et viktig bidrag for konkurransesituasjonen for marin sektor, for fiskeindustrien. Et stramt budsjett legger grunnlag for rentenedgang, reduserer presset mot kronekursen og letter hverdagen for disse bedriftene. Et viktig bidrag for å øke lønnsomheten i fiskerinæringen er å tilpasse fiskeflåten til ressursgrunnlaget og gjennomføre reguleringer på en slik måte at det fremmer kvaliteten på fisken og gir industrien en mer forutsigbar og jevn råstofftilførsel. Her er samlekvote, «Finnmarksmodellen» og fartøykvote nye tiltak som har vist seg nyttige og vellykkede, og som jeg akter å videreutvikle. Departementet har tidligere i år sendt ut et høringsnotat om drifts- og strukturordninger i kystflåten, med høringsfrist 15. januar. Formålet er også der å øke lønnsomheten for den helårsdrevne flåten. Og for første gang har jeg, ved innføringen av «Finnmarksmodellen» i torskefisket, stoppet overføringer av kvoter fra sjarken og de mindre fartøyene til større båter, hvilket har vært et problem på hele 1990-tallet. Dette har vi stanset, for første gang. Vi forandrer for å bevare. Vi har også sendt ut et høringsnotat om strukturfond for kapasitetstilpasning i fiskeflåten. Det skal vi komme tilbake til i revidert nasjonalbudsjett. Dette ble drøftet i Odelstinget i går, og jeg er svært tilfreds med at Odelstinget i går gav sin fulle tilslutning til mitt forslag om et næringsfinansiert strukturfond for kystflåten. En effektiv og god kontroll med hva som tas opp av havet, er en helt nødvendig forutsetning for å få til en bærekraftig ressursutnyttelse. Arbeidet med å komme ulovlighetene i fiskerinæringen til livs skal derfor fortsette med uforminsket styrke fremover. Det er god dialog mellom fiskeriforvaltningen og næringens organisasjoner i arbeidet med etikk og holdninger, som et avgjørende ledd i dette arbeidet. Budsjettavtalen med Fremskrittspartiet innebærer at det skal deles ut 50 nye konsesjoner for oppdrett av laks og ørret i 2003. Disse kommer i tillegg til de 40 som ble delt ut i 2002. Det er også i tråd med Regjeringens politikk med jevnlige tildelingsrunder for lakse- og ørretkonsesjoner. I forkant av tildelingen skal tildelingsrunden i inneværende år evalueres, og deretter skal vi fastsette kriteriene for neste runde. Men mindre aktører som har konsesjon, bør få mulighet til å utvide virksomheten for å bedre driftsgrunnlaget. Utvikling av nye arter i oppdrett, ikke minst torsk, har en sentral plass i strategien for fremtidig verdiskaping innen marin sektor. I budsjettforslaget forsterkes derfor innsatsen på torsk som kommersiell oppdrettsart. Bevilgningen til avlsprogrammet i Tromsø øker fra 7 mill. kr til 10 mill. kr. Det øremerkes minimum 15 mill. kr til torskeforskning innenfor Forskningsrådets budsjettramme, og det opprettes et marint innovasjonsprogram gjennom SND. Regjeringen har klare ambisjoner om å modernisere og effektivisere forvaltningen for å gjøre hverdagen enklere for næringsutøverne. Derfor tar vi i bruk ny teknologi, vi omorganiserer Fiskeridirektoratet, vi rydder i forskrifter og forenkler reguleringer og kvotesystem. Et godt eksempel på moderniseringsarbeidet som gjøres, er innføringen av elektronisk innrapportering fra de næringsdrivende i havbruksnæringen. Mens en oppdretter tidligere måtte sende inn samme informasjon til flere ulike instanser, kan dette nå gjøres med noen få tastetrykk til en felles database. Deretter videreformidles dataene elektronisk til de rette instanser. Dette er en modell for rapporteringssystem vi ønsker å innføre for langt flere deler av forvaltningen. La meg også få lov til å minne om at for første gang har Fiskeridepartementet i dette budsjettet en egen post øremerket kystkultur. Bevilgningen følger opp det sektoransvaret departementet har for kystkultur og kulturminner. På dette feltet er det viktig å finne balansen mellom vern og en levende og aktiv bruk av kystkulturen. Det synes jeg vi ivaretar på en god måte, og jeg synes det er bra at vi for første gang, med Stortingets tilslutning, får på Fiskeridepartementets budsjett kultur som en viktig del av denne viktige næringen.