Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 1999-05-11:
Fremskrittspartiet mener at et aktivt og levende samfunn er en forutsetning for ytterligere utvikling av samfunnet. Frivillige organisasjoner er en viktig del av det sivile samfunn. Gjennom sitt store mangfold av aktiviteter knytter frivillige organisasjoner mennesker sammen i et meningsfylt fellesskap og utfyller det offentlige tjenestetilbudet på mange områder. Som demokratiske aktører gir organisasjonene mange trening i deltakelse i beslutningsprosesser. Gjennom mangfoldet i verdigrunnlaget realiserer de viktige samfunnsmessige verdier og bidrar til å vedlikeholde moralnormer og et aktivt kulturliv. Deltakelse i det frivillige organisasjonslivet gir en anledning til å styrke egenkunnskap og kompetanse. Frivillige sammenslutninger tar egne initiativ og samarbeider ofte med andre, bl.a. offentlige myndigheter, ofte for å realisere felles mål. Gjennom å ta del i den offentlig oppgaveløsning bidrar de til å løse viktige velferdsoppgaver. Gjennom nærhet til problemene gir prinsippet om brukerstyring anledning til å utforme offentlige velferdstilbud som er i størst mulig samsvar med brukernes behov. Graden av ansvarsfølelse i forhold til ordninger og tjenester vi forvalter i fellesskap, avhenger av at de innrettes og fungerer slik at mennesker kjenner eierskap til dem. I løpet av de siste årene har det kommet flere stortingsmeldinger som omhandler frivillig arbeid, og hvor frivillige organisasjoner er berørt. At Stortinget i løpet av fem år har hatt til behandling fire stortingsmeldinger, hvor temaet frivillighet er berørt på ulike måter, viser at dette er et område hvor det skjer store endringer i samfunnet. Dette er også uttrykk for at det skjer en forskyvning av ansvar og oppgaver mellom offentlig virksomhet, privat virksomhet og frivillige organisasjoner. Det at frivillige virksomheter og frivillige organisasjoner er forskjellige og svært uensartede, gjør det ikke på noen måte enklere å finne fram til en overordnet politikk om statens forhold til frivillige organisasjoner. På samme tid som det har funnet sted en forskyvning av ansvar og oppgaver mellom det offentlige og frivillige, har det skjedd en forskyvning av ansvar fra staten til kommunene, spesielt på bakgrunn av endringer i kommuneloven. Lokalt er det derfor behov for en gjennomdrøfting av forholdet mellom kommunen og frivillige organisasjoner, et tema som St.meld. nr. 27 for 1996-97 og St.meld. nr 44 for 1997-98 berører. I St.meld. nr. 27 grupperes frivillig arbeid i tre kategorier: medlemsbasert virke verdibasert virke fortjenestefri velferdsproduksjon Det foregår for tiden justeringer av lotteriloven. Etter Fremskrittspartiets vurdering er det nødvendig at Stortinget i forbindelse med behandling av denne meldingen gir politiske signaler som blir styrende for ny lotterilov. Det er et viktig poeng når Regjeringen i St.meld nr. 44 framhever at det må legges til rette for bedre rammebetingelser for lokale lag, slik at mer av den frivillige innsatsen kan rettes mot organisasjonens primæraktiviteter, og mindre mot inntektsskapende arbeid. Når f.eks. et idrettslag må bruke mer tid til kakebasarer enn det idrettslige, er det noe fundamentalt galt etter Fremskrittspartiets syn. I dag opplever vi bl.a. at Norsk Tipping dominerer lotterimarkedet. Gjennom Norsk Tippings konkurransefortrinn svekkes mulighetene for de frivillige organisasjoner både sentralt og lokalt. Det er viktig at myndighetene iverksetter tiltak slik at frivillige organisasjoner får gode nok rammebetingelser for å drive inntektsaktivitet slik at ressurser til organisasjonens egne aktiviteter sikres. Det er etter Fremskrittspartiets syn nødvendig at frivillige organisasjoner først og fremst får bedre rammebetingelser til å fremskaffe fridisponible midler som ikke er bundet opp i spesielle prosjekter eller aktivitet. Som et ledd i å skaffe disse midler er det viktig at organisasjonene gis mulighet til å drive bl.a. lotteri- og automatvirksomhet, og at midler fra dette ikke skal båndlegges til et eller annet godkjent prosjekt. Fremskrittspartiet registrerer at Regjeringen foreslår en ny tildelingsmodell for den nye støtteordningen. Den har ifølge Fremskrittspartiet både svakheter og selvfølgelig også styrke. Fremskrittspartiet ser muligheten for at det kan bli ulik praksis hvis kommunen/fylkeskommunen skal fordele, avhengig av hvor en bor. Den sjansen vil ikke Fremskrittspartiet ta. Det felles mål både Regjeringen og Fremskrittspartiet må ha, er å øke aktivitetene i organisasjonene og kanskje også dermed i lokalmiljøet generelt. Fremskrittspartiet er redd for et økt byråkrati i og med at det blir flere forvaltningsledd. Det vil også, etter Fremskrittspartiets syn, bryte den tillit og respekt som det offentlige og organisasjonene har. Det må også bli enklere for frivillige organisasjoner å forholde seg til det offentlige. I dag kan de få støtte fra forskjellige departementer, og dette er uoversiktlig. Her må det en samordning til for å forenkle dette. Spilleinntekter, både små og store, har gjennom lang tid vært den viktigste inntektskilden for mange lag og organisasjoner. Her har det vært en stor dugnad og giverglede.