trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Jeg er stolt av å tilhøre et parti som tar de utfordringene vi har i samfunnet, på alvor. Derfor er Fremskrittspartiet et parti som i denne salen i de fleste saker fremmer helt konkrete forslag om hva vi skal gjøre for å komme med utbedringer i samfunnet som jeg dessverre registrerer at regjeringspartiene gjør lite med. Når det vises til samarbeid mellom Fremskrittspartiet og Høyre, er vårt utgangspunkt at vi går til valg på Fremskrittspartiets partiprogram, som skal vedtas på vårt landsmøte i mai neste år. Så får velgerne si sitt om hvilke partier velgerne har lyst til å gi tilslutning til. Så får man, etter å ha fått valgresultatet, se om man eventuelt skal gå i regjeringsdrøftinger, og i så fall se hva resultatet blir av det - på akkurat samme måte som partiet som Sandal representerer, gjorde med dagens koalisjonspartnere. Etter valget gikk man inn i forhandlinger med det styrkeforholdet man hadde, og kom ut med et resultat og en erklæring. Fremskrittspartiet driver også en absolutt økonomisk fornuftig og ansvarlig politikk. Vi har således ikke noe problem med å snakke med partier som har lyst til å snakke med oss.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Hvis representanten Holmås hadde hørt hva jeg faktisk sa i mitt innlegg, hadde han hørt at jeg sa at dette er en revisjon av budsjettet. Det betyr at de forslagene Fremskrittspartiet fremmer nå, tar utgangspunkt i nettopp det, og ikke tar omkamper på alle områder. Det betyr bl.a. at det vi gjør med hensyn til drivstoffavgiftene, er å ta utgangspunkt i hva Regjeringen selv sa mest sannsynlig skulle være pumpeprisen da den la fram statsbudsjettet og man vedtok det i denne salen i slutten av november i fjor. Da sa man at ut fra den oljeprisen Regjeringen forutsatte, skulle pumpeprisen være på rundt 11 kr. Det tar vi høyde for nå, når vi ser at det går i gal retning og folk flest opplever en betydelig innstramming i sin økonomi på grunn av høye drivstoffavgifter. Så dette er bare et skritt på veien. For Fremskrittspartiet er det helt klart at vi ønsker betydelige kutt i de skatter og avgifter som regjeringspartiene gladelig tar inn fra det norske folk og fra norske bilister gjennom skyhøye drivstoffavgifter, gjennom årsavgift, gjennom engangsavgifter, gjennom bompenger. Man tar inn 40, 50, 60 milliarder kr i året, og gir bare en fjerdedel tilbake til veiformål. Det er en utvikling Fremskrittspartiet ikke støtter, og vi vil gå i motsatt retning. Men dette konkrete forslaget er basert på at dette er et revidert budsjett.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Jeg konstaterer også at Fremskrittspartiet sitter i byrådet i Oslo takket være - stort sett - god støtte fra Kristelig Folkeparti. Det gleder meg selvfølgelig. Det er slik at det er ingen selvfølge at alt politiet kommer med, er noe som man automatisk hopper på og sier er en god idé. Det har heller aldri vært vårt poeng når vi støtter politiet i forhold til økte ressurser. Politiet får gjøre sine prioriteringer, og i likhet med mange andre instanser er Oslo-politiet en høringsinstans når man lager alkoholpolitiske retningslinjer i denne byen. For Fremskrittspartiet er det et utgangspunkt at man må se på de innspillene man får, og så må man se på hva som er en fornuftig politikk ut fra et liberalistisk standpunkt. Vi er helt overbevist om at liberale skjenketider bl.a. sørger for mindre drosjekøer, mindre ansamlinger av mennesker som skal hjem på samme tidspunkt, en bedre flyt i det. Vi tror derfor det blir feil å ha en betydelig innstramning, slik noen representanter i Oslo og Oslo-politiet ønsker. Det er klart at hvis politiets råd skulle følges i alt, kunne man kanskje gå til den ytterlighet å si at hadde man overvåket alle hjem, hadde man kanskje fått ned kriminaliteten, men det er noe med at man faktisk må avveie noe innenfor den politikken man står for.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Dette er, som vi vet, revidert nasjonalbudsjett, og våre forslag tar høyde for det. Hvis en ser på vår helhetlige økonomiske politikk, vet også representanten Lundteigen at den legger vi fram i vårt alternative statsbudsjett, som vi fremmer hver høst. Og så får vi om litt mer enn et års tid håpe at da er det ikke et alternativt statsbudsjett vi legger fram, men da er det representanten Lundteigen som legger fram et alternativt statsbudsjett, for vi legger da fram hovedstatsbudsjettet. Men la nå den debatten ligge. Hvis man ser på våre prioriteringer i en sånn setting, vil man se at Fremskrittspartiet velger å gå inn for betydelige kutt på en rekke områder innenfor mange sektorer for at våre påplusninger og vår prioritering av en styrking av budsjettet skal finansieres på den måten. Det vi bruker mer oljepenger på enn andre partier, er på betydelige skatte- og avgiftslettelser. Vi kuttet vel noe sånt som 22 milliarder kr i skatter og avgifter i vårt forslag for inneværende år. Det er vi meget fornøyde med og meget stolte av, for i en sånn setting, som bl.a. representanten Sanner har vært inne på i replikkordskiftet tidligere i dag, viser det seg, noe som også går fram av SSBs nye rapport, at det gir en dynamisk skatte- og avgiftspolitikk som er meget positiv for hele den økonomiske veksten i Norge. Det tar Fremskrittspartiet inn over seg, og vi vil fortsatt føre en politikk i tråd med det.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Jeg skjønner at min utfordring blir å blidgjøre representanten Aasen Agdestein, siden representanten Tybring-Gjedde ikke har klart det tidligere. Jeg kan ikke garantere at mine svar på dette spørsmålet vil være tilfredsstillende for representanten Aasen Agdestein. La meg bare konstatere at vi faktisk er enige om én ting: Vi er enige om at den økte oljeprisen vi ser nå, betyr færre kilometer vei når det gjelder asfaltlegging, enn det Regjeringen selv antok at man skulle klare å gjennomføre i inneværende år. Man får ikke bygd ut det antall kilometer vei, for Regjeringen legger ikke inn i revidert noen styrking i det hele tatt i forhold til asfaltlegging. Det betyr dårligere utnyttelse og mindre asfaltlegging enn man faktisk antok. Derfor tar Fremskrittspartiet dette på alvor, og fremmer de helt konkrete forslagene som er nødvendige innenfor det økonomien tåler. Vi har også mulighet til å ha betydelige anbud ute i Europa, hvor vi får inn betydelig økt tilgang på arbeidskraft. Dette vil ikke være noe problem å håndtere. Jeg tror mange av disse veisjefene som omtales som folk flest, hadde vært veldig glade hvis Fremskrittspartiets alternative budsjett på samferdselssektoren hadde blitt vedtatt i dag, kontra de lusne påplusningene som regjeringspartiene har fremmet i sitt reviderte budsjett.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Jeg registrerte med stor interesse at det i innlegget til representanten Solberg ble nevnt at man nå hadde fått til rekordstor utbygging av barnehager, og at man nå var i ferd med å nå de målene man satte seg gjennom bl.a. et forlik her for en del år tilbake - som også Fremskrittspartiet stod bak - om at vi nå skulle satse på barnehager og få til en storstilt utbygging. Dette har altså ikke vært mulig å få til uten de private aktørene som bygger barnehager og driver barnehager. Vi har et betydelig innslag med private driftere og utbyggere på barnehagesektoren. Hvorfor bruker man ikke den samme retorikken, hvorfor bruker man ikke de samme gode resultatene her og overfører dette til bl.a. pasientbehandlingen ved norske sykehus? Vi har rekordlange ventelister, vi har mange som ikke får behandling, og allikevel har vi en regjering som vegrer seg mot å ta i bruk private som et supplement og som et tilskudd for å få flere behandlet - akkurat den samme retorikken man har brukt for å komme i mål på viktige samfunnsområder som barnehageutbygging.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Den parlamentariske leder i Arbeiderpartiet har gjennom sitt innlegg her i dag gjort jobben sin ved å påpeke alt det som er positivt. Alt det som Regjeringen får til, har gjort osv., er etter hennes mening bra. Man påpeker jo ikke ting som mangler. Man skulle tro at alle stortingsrepresentantene til Arbeiderpartiet var i vill jubel over dette fantastiske reviderte statsbudsjettet. Men det er jo ikke tilfellet. Vi registrerte i VG for kort tid tilbake at ti stortingsrepresentanter fra Arbeiderpartiet faktisk var meget skeptiske til den økningen i drivstoffavgiftene som Regjeringen i dag kommer til å klubbe igjennom. Blant annet i representanten Solbergs egen landsdel er det ganske kraftige reaksjoner på den prisøkningen vi nå ser på pumpene. Hva er parlamentarisk leders kommentar til at man har så mange i eget parti som er så skeptiske til den politikken man har tenkt å klubbe igjennom senere i dag?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-20:
Den forslitte valgkampretorikken fra Arbeiderpartiet om at valget står mellom skattelette og velferd, har fått sitt endelige skudd for baugen. I en rapport som er ble lagt frem fra Statistisk sentralbyrå, ser vi at Høyre og de andre borgerlige partiene har rett og Arbeiderpartiet tar feil i hvordan den dynamiske skattepolitikken virker. I denne SSB-rapporten kommer det tydelig frem at skattelettelsene bidrar til økt arbeidstilbud, vekst og utvikling, som innebærer at staten får skattepenger tilbake. Jeg gleder meg derfor over at Arbeiderpartiets skattepolitiske talskvinne, Marianne Aasen Agdestein, til Dagens Næringsliv sier at hun «vil ikke avvise at det er dynamiske effekter av lavere skatt». Deler representanten Sandal representanten Aasen Agdesteins syn, nemlig at det kan være dynamiske effekter ved skattelettelser?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-20:
Jeg er litt overrasket over at Arbeiderpartiet og regjeringspartiene ikke viser større forståelse for hvilke problemer den sterke renteøkningen innebærer for unge mennesker med store lån. Vi ser nå en ganske dramatisk omfordeling fra unge mennesker med dårlig råd og store lån til veletablerte mennesker med mye penger på bok. Derfor er renteøkninger noe av det mest usosiale vi kan oppleve. Jeg har tidligere uttalt, og det står jeg ved, at det er veldig mange grunner til at renten har vært på vei oppover. Men det at vi har fått ekspansive budsjetter, at Regjeringen gjør lite eller intet for å øke arbeidstilbudet, og at man heller gjør det mindre gunstig å spare, bidrar til å presse renten oppover. Og så er jeg enig i, slik representanten sa, at hadde Høyre strammet inn med bare 1 mill. kr, hadde det vært for puslete. Vi sparer nå inn over 1 milliard kr på halvårsbasis, men det er ikke det viktigste. Det viktigste vi gjør for å dempe presset på renten, er at vi har en tiltakspakke med 32 tiltak for å øke arbeidstilbudet. Det ville bidratt til at vi ville hatt flere hender som kunne håndtere den større pengemengden.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-20:
Jeg er ikke tilfreds med at 200 000 har kommet inn på arbeidsmarkedet, men jeg mener det er gledelig. Jeg mener det er gledelig at vi har fått flere inn på arbeidsmarkedet, og at arbeidsledigheten er lav. Det mener jeg vi skal kunne glede oss over, fra høyresiden til venstresiden. Det er helt riktig at vi har redusert noe på de ordinære arbeidsmarkedstiltakene. Det er arbeidsmarkedstiltak som er rettet mot ordinær arbeidskraft. Vi ser ikke det samme behovet, i den arbeidsmarkedssituasjonen som man er i nå, for å ha et veldig høyt nivå på ordinære arbeidsmarkedstiltak. Det registrerer jeg at også Regjeringen er enig i. Det vi derimot gjør, er at vi øker antall arbeidsmarkedstiltak overfor dem som har de store problemene på arbeidsmarkedet. Det er de som er på attføring, og det er de som trenger mer arbeidstrening. Der øker vi tiltakene, og vi har særskilte tiltak rettet mot dem som har de største problemene. Derfor introduserer vi også grønn omsorg og en del tiltak rettet mot bl.a. tidligere rusmiddelmisbrukere.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-20:
La meg først takke representanten Lundteigen for at han har valgt å stå sammen med de borgerlige partiene når det gjelder Trillemarka. Jeg synes det er svært gledelig at Lundteigen på vegne av Senterpartiet har gått sammen med borgerligheten for å sikre grunneiernes og kommunenes interesser. Når det gjelder representantens øvrige innlegg, mener jeg at det offentlige ikke bare skal være en garanti eller et korrektiv. Vi mener faktisk at det offentlige har et helt sentralt og avgjørende ansvar for å finansiere og kvalitetssikre velferdstilbud. Men Høyre lider ikke av den samme allergi som de rød-grønne partiene når det gjelder private løsninger og private alternativer. Vi ønsker et samspill, samspill mellom det offentlige og private og frivillige organisasjoner. Det er ikke slik at Høyre går i grøfta og roper privat, der Arbeiderpartiet går i grøfta og roper offentlig. Vi ønsker samspill mellom det offentlige og private og frivillige organisasjoner. Det tror vi vil gi bedre og flere tjenester til befolkningen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-20:
Representanten Micaelsen startet med å hevde at Høyre drev med svartmaling og politisk gjørmebading, bl.a. fordi vi hadde kalt noen av de herværende partier for sosialister. Jeg trodde at det var en hedersbetegnelse for dem som faktisk har gått inn i sosialistiske partier. Jeg ville ikke oppfatte det som nedsettende hvis representanten Micaelsen kalte meg for en liberal, konservativ stortingsrepresentant fra Høyre. Tvert imot ville jeg føle meg ganske stolt! Når det gjelder å karakterisere Fremskrittspartiets økonomiske politikk, har jeg faktisk ikke noe behov for å gjøre det. Jeg synes den taler for seg! Vi har gjennom fire år i regjering kommet frem til gode budsjettforlik med Fremskrittspartiet. Innenfor ansvarlige rammer har vi funnet løsninger som både Høyre, Venstre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet har vært godt fornøyd med. Vi sikret faktisk en god utvikling i Norge i de fire årene vi regjerte, og vi hadde et godt samarbeid med Fremskrittspartiet, også når det gjelder den økonomiske politikken.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-20:
Når det gjelder Regjeringens allergi mot private løsninger, så ser vi det særlig innenfor barnevern, vi ser det innenfor rusomsorg, og vi ser det innenfor rehabilitering. Jeg har besøkt barnevernsinstitusjoner, rehabiliteringsinstitusjoner og rusomsorgsinstitusjoner i hele landet, også i Nord-Norge. Jeg har møtt mange av dem som har jobbet, og fortsatt jobber, i disse institusjonene, som er dypt ulykkelige fordi de brenner for å gi barn og tidligere rusmisbrukere et godt tilbud. Men nå skvises de ut, fordi vi har en regjering som gir et klart styringssignal om at man skal prioritere offentlig tjenesteproduksjon, og at man skal bygge ned det private. Det har vært ropt varsku fra talerstolen her fra en vararepresentant fra Sosialistisk Venstreparti, som fortalte hvor ulykkelig han var over hvilken skjebne mange av de private barnevernsinstitusjonene lider. Når Regjeringen går på autopilot med sine røde, ideologiske briller, og ikke ønsker et samspill og et samarbeid mellom det offentlige og de private og de frivillige organisasjoner, rammer det de svakeste i vårt land.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-20:
Jeg har en viss forståelse for at Kristin Halvorsen har behov for å få ut litt aggresjon i disse dager, så vi får sette noen av utfallene i hovedinnlegget på den kontoen. Det er ingen tvil om at den rapporten som SSB har lagt frem, viser at Arbeiderpartiet og SV tar feil, og at Høyre og de andre borgerlige partiene har rett, når vi har slått fast at den dynamiske skattepolitikken virker. I innstillingen til skattereformen gjorde Arbeiderpartiet og SV det klart at de ikke hadde tro på dynamiske effekter. Nå har SSB slått fast at de er der. Jeg har lyst til å ta tak i én skattelette som SV tidligere var for, og det var å senke dokumentavgiften for unge på boligmarkedet. Vi vet at svært mange unge mennesker sliter med å komme inn på boligmarkedet på grunn av høye priser og høy rente. Nå har Høyre foreslått å innføre et betydelig bunnfradrag for unge på boligmarkedet. Det var SV tidligere for. Er det slik at Kristin Halvorsen kunne tenke seg å lukte på et slikt forslag i budsjettet for 2009?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-20:
Vi har nå fått høre to svært frustrerte SV-innlegg - fra Karin Andersen, som har måttet se seg slått av Høyre og vår fattigdomspakke på 200 mill. kr over Regjeringens, og fra Heikki Holmås, som plutselig oppdaget at han stod på leirgrunn, som oppdaget at den retorikken som man har bygget hele valgkampen i 2005 rundt, den retorikken man hadde håpet at man kunne bygge valgkampen i 2009 rundt, den holder rett og slett ikke mål. Jeg skjønner godt at man både i Arbeiderpartiet og i SV blir dypt frustrert når man oppdager at Høyre har rett, og at SV og Arbeiderpartiet tar feil når det gjelder den dynamiske skattepolitikken. Den rapporten vi har fått presentert, sier helt tydelig at skatteinntektene øker med over halvparten av det provenyet man har gitt i skattelettelser. Det er en gledens nyhet for Høyre. Vi har hele tiden vært tydelig på at det er en sammenheng mellom skattenivå og arbeidstilbud. Når du senker skattene, særlig på lavere og vanlige inntekter, gjør det at flere ønsker å jobbe mer. Når det blir lønnsomt å arbeide, jobber folk mer. Særlig i den situasjonen vi er i nå, vil det være gunstig å senke skattene på lavere og vanlige inntekter. I valgkampen i 2005 fikk vi høre at alternativet til 23 milliarder kr i skattelette, som vi hadde gitt, var å bruke 23 milliarder kr over offentlige budsjetter til andre goder. Nei - vi har nå fått tydelig dokumentert at det er vår økonomiske politikk, med moderate skatte- og avgiftslettelser som bidrar til økt arbeidstilbud og vekst i økonomien, og ja, jeg står fast ved mitt budskap om at lavere skatt har bidratt til høyere skatteinntekter. Jeg har ikke sagt at én krone i skattelette gir kr 1,50 i økte skatteinntekter, men lavere skatt i kombinasjon med en ansvarlig økonomisk politikk, i kombinasjon med å satse på kunnskap og forskning og utvikling, i kombinasjon med å satse på bedre infrastruktur, i kombinasjon med en modernisering av offentlig sektor og en strukturpolitikk som bidrar til økt arbeidstilbud, bidrar til å øke veksten i økonomien - det bidrar til økte skatteinntekter til staten.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-06-20:
Det er nok representanten Heikki Holmås som ikke vil forstå konsekvensene av den SSB-rapporten som er presentert. Nå er vi nok uenige også på et mer ideologisk plan, for jeg er jo uenig i at det kun er en krone brukt over offentlige budsjetter som er en velferdskrone. Jeg mener faktisk at det er mulig å bygge velferd for familier og enkeltmennesker ved at man får beholde mer av sine egne inntekter. Men nå har vi fått dokumentert at den dynamiske skattepolitikken virker. Det har vi nå diskutert i årevis, og hele tiden har vi hørt fra venstresiden: Kom med bevis! Ja, nå har statens eget organ, Statistisk sentralbyrå, dokumentert at lavere skatt bidrar til økte skatteinntekter. Det slås faktisk fast at det kan være andre effekter som ytterligere kan forsterke det, utover det man har fått frem. Da vi behandlet skattereformen, avviste Arbeiderpartiet og SV den dynamiske skattepolitikken fullstendig. Jeg er glad for at Arbeiderpartiets skattepolitiske talskvinne nå slår fast i Dagens Næringsliv at hun ikke vil avvise at det er dynamiske effekter av lavere skatt. Verden går i riktig retning.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-20:
For ett år siden fremmet Kristelig Folkeparti i behandlingen av revidert nasjonalbudsjett et forslag om å redusere dagpengeplikten ved permittering fra 34 til 32 uker. Da sa representanten fra Arbeiderpartiet Alf E. Jakobsen følgende til undertegnede: «(…) forbauser det meg - og det forbauser meg stort - at Kristelig Folkeparti har et forslag om å redusere dagpengeplikten ved permittering fra 34 til 32 uker. Er ikke dette et usosialt tiltak, som rammer dem som ufrivillig har kommet i en veldig vanskelig situasjon, og som etter min mening burde være i den gruppen som Kristelig Folkeparti har et ønske om å være med og hjelpe?» (…) I statsbudsjettet foreslår Regjeringen selv en innstramming, ikke til 32 uker, men til 30 uker, og jeg har heller ikke sett at man har gjort noe med det man betegner som et usosialt forslag, i revidert budsjett. Så mitt spørsmål er: Hva er det som har skjedd med dette usosiale forslaget, sett fra Arbeiderpartiets side?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-20:
Ut fra det siste skjønner jeg at det blir mer olje på bålet til høsten. Jeg skal ta opp et annet tema som representanten Leirstein var innom. Det var situasjonen for politiet. Fortjenstfullt var Leirstein inne på de særskilte utfordringene som Oslo-politiet har. Vanligvis er det slik at Fremskrittspartiet lytter til politiets råd, og Fremskrittspartiet sitter jo i førersetet i denne byen. Jeg oppfattet også at representanten Leirstein er enig i at man må forvalte de offentlige midlene på en best mulig måte. Politiet i Oslo slakter Fremskrittsparti- og Høyre-byrådets alkoholpolitiske handlingsplan, hvilket er en litt spesiell betegnelse på den planen. Vil det være noe håp om at Fremskrittspartiet lytter til politiet og sørger for at man får en alkoholpolitikk der man styrer, som gjør at man får mindre vold og kriminalitet enn tilfellet er i dag?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-20:
Da budsjettet ble framlagt, var representanten Holmås veldig skarp i kritikken mot egen regjering på ett punkt, nemlig bostøtteordningen. Han var faktisk så skarp at han rettet knallhard kritikk mot Senterpartiet, som han mente stod i veien for en satsing på dette. Så har vi hørt tidligere i dag at man nå har tatt de nødvendige justeringer og revideringer fra flertallspartienes side. Jeg har ikke sett at det har kommet noe som helst når det gjelder bostøtteordningen, som er pekt på som et av de viktigste virkemidlene for å ha målrettede tiltak mot de fattige, som representanten Holmås var innom i sitt innlegg. Mitt spørsmål er: Har Senterpartiet nok en gang knekt representanten Holmås og SV i forsøket på å få gjort noe med bostøtteordningen?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-20:
Jeg er helt enig med representanten Sund i at Kristelig Folkeparti er et seriøst parti når det gjelder økonomiske spørsmål. Det slutter jeg meg fullt og helt til. Jeg er for så vidt også enig i at mange av de generelle tiltakene som representanten Sund refererte til, også er viktige i kampen mot fattigdom. Men jeg tror ikke en kommer fra at man i tillegg til det generelle, som hun refererte til, også må styrke de målrettede tiltakene. Jeg nevnte rus, og jeg nevnte familievern. Jeg nevnte fattigdomsbekjempelse, bl.a. gjennom å øke bevilgningen til bostøttordningene. Jeg tror, ærlig talt, at representanten Sund også er enig i at det ene ikke utelukker det andre, og at det kanskje langt inn i hennes eget partis rekker er skuffelse over at det ikke gjøres mer i kampen mot fattigdom, også ved denne revisjonen.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-20:
Når det gjelder beskrivelsen av hvor viktig skolen er, ikke minst i en sosial utjevningssituasjon, tror jeg ikke det er noen uenighet mellom representanten Jensen og meg, eller SV og Kristelig Folkeparti, for den del. Men når det gjelder innretningen på bruken av pengene i budsjettet, er det altså en betydelig forskjell. SV og Regjeringen pøser på med flere timer. Kristelig Folkeparti sier at nei, nå bør vi bruke de ekstra ressursene vi har, til å styrke undervisningen i de timene vi har. Når representanten Jensen f.eks. viser til matematikk, skriving og lesing, er nettopp dette noe av poenget: Vi putter ressursene inn hos lærerne, flere lærere i de timene vi har. Men det kan også bety at man kan ta ut grupper av klasser, gi ekstra undervisning der det trengs, nettopp til de elevene som har størst utfordring med å mestre både lesing, skriving og matematikk. Det tror vi er bedre bruk av pengene enn det Regjeringen legger opp til.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-20:
Jeg takker for kommentaren til mitt innlegg. Jeg synes for så vidt representanten Lundteigen hadde en god oppsummering av hva som er essensen i vårt alternativ til Regjeringens reviderte budsjett, nemlig satsing på de gruppene han nevnte. Jeg kan gi representanten Lundteigen den betryggelsen at vi kommer til å satse på dem også i det budsjettet som kommer til høsten. Når representanten sier at vi sikkert finner det betryggende at det er Meltveit Kleppa som legger fram endringer i bostøtteordningen, tror jeg nesten jeg må sitere Heikki Holmås, som jo var meget skarp mot Senterpartiet da det ordinære budsjettet kom, og sa at her var det ikke gjort mye fra Senterpartiet når det gjaldt bostøtten: Vi får se, sa representanten Holmås. Jeg får si det samme: Vi får se. Vi håper og tror at de forslag til endringer som vi vet trengs, vil komme. Inntil videre tror vi at det vil skje.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-20:
Ja, det ser jeg kan være en utfordring. Samtidig er vårt svar til Regjeringen at når man øker f.eks. avgifter som også rammer dem som ikke har så mye, er det en utfordring vi tar alvorlig. Derfor er vi litt overrasket over at Regjeringen ikke styrker de målrettede tiltakene som skal avhjelpe fattigdom. Når det f.eks. gjelder strøm, kan de som rammes av dette, som ikke har ekstra kroner til å betale en slik regning med, oppnå støtte. Det er nettopp der bostøtteordningen kunne vært brukt for å få støtten direkte til dem som trenger det mest. Jeg kan forsikre representanten Aasen Agdestein om at akkurat det fordelingsmessige når det gjelder skatte- og avgiftsopplegget, er vi opptatt av, og det kompenserer vi ved å sørge for at de som trenger det, får målrettede tiltak gjennom andre budsjettposter.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-20:
Det er i hvert fall behov for å styrke kommuneøkonomien. Med den kostnadsveksten som mange kommuner nå opplever, er det absolutt nødvendig. Jeg er enig i at en god kommuneøkonomi er viktig for å kunne nå dem som trenger det mest, også i Kommune-Norge. Samtidig er jeg og Kristelig Folkeparti opptatt av at man også ser hen til at det et liv utenfor stat og kommune. Vi har en lang rekke frivillige organisasjoner, som gjør en utrolig viktig og utrolig målrettet innsats for dem som sliter mest i dette samfunnet. Jeg vil i grunnen oppfordre Regjeringen til å bruke litt mer tid og krefter også på å sørge for at frivillige organisasjoner får levelige vilkår, og ikke strupe dem, som dessverre har vært tilfellet innenfor rusomsorgen de par siste årene, og dessverre da i regi av denne regjeringen.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-20:
Først til dette med skatteinntekter: Forholdet er jo at Regjeringen og finansministeren har nektet å svare på våre spørsmål om hvor mye skatteinntektene har økt uten at det har vært en følge av konjunkturene. Så hvis statsrådens invitasjon nå til å snakke om dette også innebærer at vi kan få det svaret ut fra departementet, imøteser vi jo det. Så til det som SV tar opp med jevne mellomrom også med Kristelig Folkeparti, dette med formuesbeskatning. Senterpartiet har nå lagt fram i henhold til sitt program forslag som innebærer at man vil ha fritak for arveavgift for familieeide bedrifter ved generasjonsskifte, og man går også inn for at det ikke skal være formuesskatt på arbeidende kapital. Så mitt spørsmål er: Er dette fra Senterpartiets side forslag som er totalt usolidariske og usosiale?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-20:
Jeg tar til meg at vi får sørge for å sende postkortene selv. Og da blir det jo ytterligere et økt utbytte som vi kan benytte til velferd, som representanten Ryan var inne på. Så til utfordringen fra Ryan om landbrukspolitikk, som jeg skjønner han er svært opptatt av. Til det er det bare å si at Kristelig Folkeparti har vært med i to regjeringer, og jeg tror ikke han har sett noe voldsomt systemskifte i så måte, slik han ser for seg hvis Høyre og Fremskrittspartiet skulle få flertall. Hva de to i fellesskap vil gjøre, får de svare for. Mitt spørsmål til Ryan går på alle postkortene han sender til dem han mener har fått en så fantastisk utvikling under det rød-grønne styret. Da har jeg lyst til å stille et litt mer filosofisk spørsmål. Med så fantastisk god inngang av skatt som denne regjeringen har, og bedre økonomi enn noen gang, hva mener Ryan er årsaken til at Regjeringen likevel står såpass svakt i opinionen?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-20:
Er det spesielt gode frisører i Drammen, så må statsråden si fra! Det var ikke det jeg skulle ta opp. Jeg skal ta opp et annet spørsmål, og det gjelder den forråelsen av kriminalitetsbildet når det gjelder trafficking som vi ser er rullet opp de siste dagene. Så vidt vi forstår, er det både 16-årige og 17-årige jenter fra Nigeria som er tatt inn av politiet. Det betyr at det er begått straffbare handlinger mot disse, for det er ulovlig å kjøpe sex av personer under 18 år. Vi får en generell kriminalisering av sexkjøp etter hvert, og jeg har også forstått at statsråden har snudd noe i sitt syn på det. Det støtter vi fullt og helt. Mitt spørsmål er: Når det gjelder den forråelsen vi nå ser, hvordan ser statsråden på muligheten for en ekstra innsats framover for å hindre at Norge blir en trygg havn for denne type menneskehandel?
Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-20:
Jeg er nå av den oppfatning, jeg, at landet er tjent med en regjering med statsråder som er i stand til å sove om natta og være våken om dagen. Dessverre ser det ikke ut til at det er situasjonen for noen av dagens statsråder. Mitt spørsmål til lederen av finanskomiteen går på det som har blitt dette reviderte nasjonalbudsjetts tydeligste profil, nemlig økning av bensin- og dieselavgiftene på henholdsvis 5 og 10 øre. Det er i samsvar med det en i klimaforliket avtalte skulle skje på statsbudsjettet for 2009, i en helhet hvor en viste at penger ble brukt til riktige klimatiltak, som ny teknologi og kollektivsatsing. Regjeringen valgte å løsrive dette, og det har selvsagt fått stor oppmerksomhet. Faktorenes orden er ikke likegyldig i politikken. Jeg har lest i avisene at representanten Sandal var meget kritisk og gav andre råd til Regjeringen, og han har brukt sin rolle og makt i finanskomiteen til å pynte på dette med 100 mill. kr til kollektivsatsing - det er bra. Er det andre ting lederen i finanskomiteen gjerne skulle sett hadde kommet som en del av klimaforliket, sammen med avgiftsøkningen?
Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-20:
Ja, vi får se. Mens representanten Holmås har stått på talerstolen, skytes det seismikk utenfor Lofoten og Vesterålen, basert på bevilgninger fremmet av denne regjering og SVs partileder som finansminister. Etter at denne seismikkundersøkelsen er kommet i gang, har det kommet opp mye mer informasjon om usikkerheten om konsekvensene. Fiskerne - som har fisket der i generasjoner - er jaget på land, for å skape ro for denne olje- og gassaktiviteten. Venstre fremmer forslag, selvsagt om å kutte pengene til dette, men kanskje viktigere er et forslag som kommer til behandling senere i dag om at man med øyeblikkelig virkning stanser seismikkskyting inntil konsekvensene for fisk og fiskerier og framtiden er utredet. Vil SV støtte det forslaget når det kommer til votering i ettermiddag?
Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-20:
I sitt innlegg la representanten Lundteigen vekt på det å prioritere fellesskapsløsninger. Jeg minner om at jeg har stor sans for fellesskapsløsninger i tradisjonell sentrumsbetydning av ordet. Fellesskap er viktig, men i sentrum i norsk politikk - og der har Senterpartiet og Venstre alltid stått sammen - har man alltid vært tydelig på at fellesskap er mer enn stat og kommune, at fellesskap er mer enn bevilgninger over statsbudsjettet. Det er fra det at mennesker på bygda finner sammen i dugnad for å løse fellesoppgaver uegennyttig, til de store organisasjonene våre som er viktige drivere når det gjelder fellesskapskapsløsninger - uegennyttig og uten overskudd. Mens denne debatten startet, stod Landsforeningen for hjerte- og lungesyke og protesterte mot hvordan deres institusjoner for rehabilitering blir strupt av denne regjering, fordi «fellesskap» tydeligvis ikke omfatter det fellesskapet. Er representanten Lundteigen fornøyd med at fellesskapsbegrepet til den rød-grønne regjeringen ikke fanger opp alt dette uegennyttige fellesskap mellom mennesker som ikke utelukkende lever av statsbudsjettet?
Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-20:
La meg først si: Behandlingen av revidert budsjettet i komiteen har vist - med tydelighet fra fagfolk fra ulike miljøer - noen viktige ting. Det ene er at nå er kapasitetsutnyttingen i norsk økonomi for høy, og den må ned. Ikke minst la sentralbanksjefen vekt på det. Det ble også sagt at lønnsveksten nå er så høy at den ikke er bærekraftig over tid. Dette sier at nå må det gjøres enda mer på tilbudssiden når det gjelder arbeidsmarkedet. Så vet vi også - det har også kommet klart fram under behandlingen - at det er 100 000 ledige jobber i Norge. Da er det viktig at mange av dem som kanskje i dag sitter fast i ulike ordninger, kan bli disponible for det samme arbeidsmarkedet. Så er det også slik at politikk er å prioritere. Venstre prioriterer de aller svakeste i dette budsjettet, med satsing på rusomsorg, rehabilitering og sykehussektoren, bl.a. for å rette opp skjevfordelingen, som også representanten Sandal har vært engasjert i.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-20:
Etter en sivil fortid som lektor på kanskje landets fremste fruktdyrkerskole skulle jeg gjerne snakket mye om fruktdyrking, frukt og kvalitet, og viktigheten av frukt, men politikk har lært meg at man må gjøre de viktige tingene først, og Venstre prioriterer de viktige tingene i skolen. Det handler om kvalitet i skolen, og det handler ikke minst om å ha de beste lærerne. Den viktigste jobben i dette samfunnet må være å være lærer. Da må vi bruke ressurser, slik at vi får de beste folka til å være lærere. Da må vi altså si det sånn at for Venstre står banan etter lærere i prioritetskøen. Det betyr ikke at vi er imot banan, men det betyr at vi er veldig for lærere. Vi er så veldig mye for lærere at vi faktisk er villig til å vente en del med gratis frukt.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-20:
Jeg ble litt undrende over denne replikken. Det replikanten her sier, er at alternativet til lavest mulig rente skal være høyere arbeidsledighet eller andre forhold som man ikke ønsker. Med det signaliserer han at Regjeringen ikke er så veldig opptatt av å holde lavest mulig rente. Etter mitt skjønn må en regjering i sin finanspolitikk, innenfor de konjunkturer som er, og innenfor de rammer som er i økonomien, alltid jobbe for lavest mulig rente. Jeg har denne våren vært urolig - og har gitt uttrykk for det i denne sal - over at jeg hører stadig flere, også finansministeren fra regjeringssiden, begynne å snakke om at nå har vi en normalisert rente. En regjering må alltid jobbe for lavere rente. Det er ingenting som omfordeler fra fattige til rike så mye som høy rente. Så vet jeg også som økonom at et rentenivå vil normalisere seg over tid til å være litt på plussiden av en realrente, men det er ikke det som er det politiske. Det politiske er å holde igjen, slik at alle som nylig har kjøpt bolig, i disse dager skal slippe å være redd for å gå til postkassa - derfor lavest mulig rente.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-20:
La meg si: Forvaltningsplanen har vært bra for en ting, og det er å sette på vent en del områder som man kunne frykte kunne komme til tidlig utbygging. Forvaltningsplanen og tankegangen rundt den har én stor feil etter Venstres syn, og det er at den opererer med grønt lys: utbygging nå, eller gult lys: vi får undersøke og vente på ny teknologi. Venstre kommer til å jobbe for at det i tillegg til det også skal være rødt lys: Noen områder må varig vernes for olje- og gassaktivitet, på samme måte som vi har gjort for en god del arealer i landområdene. Hvis vi får gjennomslag for den type tankegang, som jeg og Venstre mener er nødvendig, vil det som står først i køen for å få varig vern - og da har vi ikke behov for å vite hva som måtte være av olje- og gassressurser, det er faktisk bare plagsomt når vi skal ha varig vern i de områdene - være områdene utenfor Lofoten og Vesterålen, og jeg vil også gjerne tilføye områdene utenfor Mørekysten, hvor så mye av den verdifulle silda vår gyter. Det bør varig vernes, og den olje og gass som måtte være der, bør ikke tas opp, ganske enkelt. Så er det andre områder - også i nord - som bør åpnes for olje- og gassaktivitet.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-20:
La meg først si at det første jeg så etter da jeg kom inn i stortingssalen i dag, var om representanten Torgeir Micaelsen, som jeg har stor sans for, hadde på seg mørkeblå dress. Det synes jeg hadde vært spennende for den politiske debatten framover, men kanskje ikke så mye for den valgkampen vi står overfor. Jeg har stor sans for Torgeir Micaelsens tilnærminger i politikken. Ikke minst er det kanskje han på regjeringssiden som har forstått mest av Venstres behov for rød-grønn skatteomlegging, og det er en moderne tenkning. Så til spørsmålet. Jeg vil bare si at det jeg har sagt om dette både i denne sal og ved andre anledninger, står fast. Det er Venstres klare syn at Venstre kan samarbeide i regjering med det vi mener er borgerlige partier, som tenker langsiktig i økonomiske spørsmål og miljø- og klimaspørsmål, og som synes det er all right med mangfold og at folk er litt ulike - noen skal se litt rare ut, og noen skal ha litt mørk hudfarge. Dette gleder vi oss over. Det er borgerlig politikk. Da sier det seg selv ganske klart hvem vi kan sitte i regjering sammen med!
Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-20:
Jeg tror det blir viktig i årene framover å flytte oppmerksomheten fra debatt om helsepolitikk og helseforetak over på hvordan flere oppgaver kan gjøres utenfor det spesialiserte sykehusvesen, for å unngå at den dyreste av alle former for helsebehandling finner sted, som det gjør i dag, i sykehusvesenet, som har vokst noe veldig. Det handler om en rehabilitering, som representanten Erna Solberg tok opp, som hindrer at folk kommer tilbake til sykehus - fram og tilbake - noe som er kostnadskrevende. Det handler ikke minst om å ruste opp en primærhelsetjeneste som kanskje kan være i stand til å gjøre mer billigere og bedre nærmere der folk bor. Jeg tror det er viktig at vi etter hvert kan få helsedebatten over på disse tingene. Det er ikke et mål å behandle flest mulig på sykehus. Det er et mål å unngå - så langt som mulig - behandling på sykehus. Men før vi kan komme dit, synes oppretting av skjevfordeling å være helt sentralt. Mange i Stortinget engasjerer seg, også i representanten Hill-Marta Solbergs egen partigruppe, i å få rettet opp dette. Vi har fått noen små antydninger om at Regjeringen i 2009 vil rette opp skjevfordelingen. Kan representanten Solberg bekrefte det?
Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-20:
Det var første utfordringen til undertegnede også, når det gjaldt landbrukspolitikk. Jeg skal være så ærlig å si at jeg har også fulgt med uro utviklingen i Høyres landbrukspolitikk de to siste årene. Jeg har registrert at de nå har gått over til å være imot regimet i jordbruksavtalen. Og de har gjort en forandring - det er noe som ikke var der da f.eks. gode representanter som Michael Momyr, som sitter i denne sal i dag, var med og gikk i front. Men så har vi også erfaring for at Høyre sammen med sentrum vil gi de nødvendige konsesjonene for å få en moderne landbrukspolitikk - og ikke et hvileskjær, som i dag - som forandrer for å ta vare på mye landbruk, med kjærlighet til landbruk. Men det jeg gjerne vil si noe om, er dette sitatet fra fylkesordfører Bartnes. Jeg kjenner ham som en kar med mye lun og dobbel humor. Og når han sier at nå går det så godt for Regjeringen at nå gjelder det å sende postkort, tror jeg det ligger veldig mye humor i det utsagnet som representanten Ryan kanskje ikke har fått med seg. Men jeg tror han har rett i én ting: Det må sendes usedvanlig mange postkort skal det gå bra for denne regjering. Så lykke til med det.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-20:
Det var bra at denne debatten ble litt skjerpet på slutten av dagen i dag. Først til skattedebatten. Jeg synes det er litt på grensen til det vel kjekke når representanten Holmås kjører ut som han gjør. Om en ikke vil bruke SSB-rapporten, er det jo bare å legge til grunn det enkle faktum at denne regjering har låst seg selv til å holde fast ved Bondevik II-regjeringens skattenivå i 2004. Jeg tror det var å oppfatte som en slags sikkerhet fra statsministerens side for at andre i Regjeringen og Holmås-er ikke skulle løpe helt løpsk med skattenivået, var man låst til det som var Bondevik-regjeringens skattenivå etter flere år med skattelette. Det var et nivå som skapte dynamikk i økonomien. Det nivået, som også den sittende regjering holder fast ved, har gitt eventyrlige nye skatteinntekter, vesentlig mer enn det som ble gitt i skattelette i forrige periode. Så kan vi ha en svær debatt om hvor disse økte skatteinntektene kommer fra. Men det kan ikke utelukkes - det kan ikke utelukkes - i noe av det som er lagt fram, at en skattelette i forrige periode, som etablerte 2004-skattenivået, og som denne regjeringen var bundet til, har skapt en type dynamikk der flere bedrifter, flere som bringer midler fram til beskatning, flere som tilbyr arbeidskraften sin og får fram lønn til beskatning, osv., har bidratt til at vi får de voldsomt økte skatteinntektene, og dermed høyere velferdsnivå. Det har ingen klart å dokumentere eller vise til. Så til det som var hovedgrunnen til å ta ordet nå. Det gjelder klimaforliket, og viljen og evnen til å stå fast ved det klimaforliket. De tre opposisjonspartiene som er en del av klimaforliket, har akseptert at Regjeringen valgte - en kunne kanskje si - å bryte, iallfall forskuttere elementer fra klimaforliket fordi man kanskje trengte penger nå, eller på annet vis å saldere revidert nasjonalbudsjett. Vi stemmer for det om noen minutter, fordi vi ønsker å være tydelige på at vi står fast ved klimaforliket. Da er det viktig at vi tror på, når Stortinget går fra hverandre i dag, at Regjeringen også står fast på klimaforliket. Et helt sentralt poeng var at vi innen 1. juli må ha fått avklart om det blir grønne sertifikater, og, om ikke - og alt tyder på at det siste vil være situasjonen - må vi få framlagt de alternativene som vi skal ha, og som vil skape den samme virkningen for fornybar energi. Det har vi ikke fått. Det gjør at det er noen av oss som føler at Regjeringen er i ferd med å svikte forpliktelsene sine i klimaforliket. Så ber finansministeren om forståelse for at Regjeringen har problemer. Ja, vi forstår at Regjeringen har problemer, og de er så store at viktig politisk arbeid og framdrift i landet nå synes å stoppe opp. Jeg er villig til å vise forståelse og være tålmodig noen dager til, men det er ingen grunn til at arbeidet med fornybar energi skal stoppe opp. Derfor er det grunn til å tro og håpe at Regjeringen raskt står ved sine forpliktelser overfor klimaforlikspartnerne.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-06-20:
Det er mulig etter finansministerens innlegg å oppsummere at hun tar et betydelig ansvar for at også klimaforliket skal gjennomføres. Det er åpenbart en pause i dette arbeidet i Regjeringen som gjør at det er viktig å få opp farten så fort hverdagen kommer igjen. Jeg forstår at det skal være et statsråd senere i kveld som gjør at det kommer en statsråd på plass på denne posten. Da forventer jeg at finansministeren, med det som her er sagt, tar et ansvar for at forholdet til partene i klimaforliket blir gjenopprettet ved at fristen 1. juli og avklaring av hvilke tiltak som kommer som erstatning for grønne sertifikater, som nå går ut i det ukjente, kommer på plass. Jeg vil understreke at selv om Stortinget går fra hverandre, vil partene i klimaforliket være tilgjengelige hele tiden, og jeg regner med at dette fort blir formidlet og satt i gang, for vi har ikke behov for noen lengre pause i den satsingen på fornybar energi som vi trenger. Det at Regjeringen har kommet på bedre tanker og snudd i spørsmålet om skatt på småkraft, er bra, men det er definitivt ikke tilstrekkelig, og det er langt unna de forutsetninger som ligger til grunn for klimaforliket. Avslutningsvis: Jeg skal ikke gå inn på disse rådene som først og fremst partilederen i SV - og kanskje finansministeren - gav til opposisjonen, annet enn å slå fast, ett år før vi går fra hverandre for å kaste oss ut i en valgkamp, at Regjeringen nok for sin del er ute på veldig farlige veier når de nå er i ferd med å lure seg inn i den virkelighetsoppfatning at de er så veldig vellykket, at de kanskje har det mest vellykkede halvåret bak seg, som jeg forstår statsministeren har gitt uttrykk for. - Det er bare det at folk ikke har forstått det. Politikk handler ikke bare om å pugge reglene fra partienes informasjonskontorer, men det handler om tillit og troverdighet. Og jeg har knapt sett en regjering, ett år før et valg, som har en så lang vei å gå for å gjenopprette tillit og troverdighet. Jeg vil gjerne få lov til å ønske finansministeren og SVs leder en riktig god sommer, med ønske om at hun oppfatter verden rundt seg slik som de fleste andre i dette landet nå gjør.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Fremskrittspartiet er et parti som kaller seg markedsliberalistisk, men de ønsker en politisk styring av drivstoffprisene i Norge. I revidert nasjonalbudsjett foreslår Fremskrittspartiet å redusere bensin- og dieselavgiften med omtrent 2,50 kr, som ifølge Leirstein vil bringe prisene ned på et rimelig drivstoffnivå. Det betyr å gå fra en pumpepris i dag på rundt 14 kr til omtrent 11,50 kr. Den 9. november 2005 fremmet representanten Ulf Leirstein et annet forslag her i salen. Da mente Ulf Leirstein at et passende drivstoffprisnivå var på 8 kr. Hva er det som gjør at Fremskrittspartiet i løpet av de to og et halvt årene som er gått, mener at en drivstoff-, bensin- og dieselprisøkning på omtrent 3,50 kr er rimelig?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Jeg vet ikke om Christian Tybring-Gjedde har fått med seg at det er flyktningenes dag i verden i dag? - Nei, det har han ikke. Det er altså slik at antallet flyktninger på kloden øker, antall flyktninger går opp, rett og slett av én enkelt grunn, og det er at en del av de konfliktene som finnes i verden i dag, blir råere og hardere. Det gjør at flere mennesker drives på flukt. Det er klart at hvis en ikke tenker på hva som er den reelle situasjonen i verden i dag når en vurderer hvor mange flyktninger Norge bør ta imot, ender man fort opp med en type kalkulator- og regnestykkeprinsipp som utelukkende sier: Her kommer det flere flyktninger, så her må det være noe galt. Det er altså slik at det er noe galt med verden på en del områder. Jeg er stolt over at vi i Norge fører en anstendig flyktning- og asylpolitikk, og har gjort det mer nå enn man gjorde under den forrige regjeringen, som hadde innstramming som sitt eneste formål og tanke, godt støttet av Fremskrittspartiet. Det å ta vare på mennesker som er på flukt fra kriger i verden, der vi også har soldater selv, er ekstremt viktig for solidaritet og for menneskeverd.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Jeg synes det er flott at vi får fram forslag som går ut på å støtte de fattiges organisasjoner. Jeg synes jo det er rimelig å si at der har faktisk Regjeringen gjort en ordentlig jobb. Etter at vi overtok fra den forrige regjeringen, som jeg mener gjorde altfor lite for fattigdom og i stedet brukte pengene til skattelette for de aller rikeste, har vi altså sørget for å gi 10 mill. kr. til de fattiges organisasjoner målrettet inn mot å sørge for å få fram kritiske røster og gode forslag. Vi må gjøre en god jobb for å sørge for å bekjempe fattigdom og få til sosial utjevning. Disse organisasjonene er helt avgjørende for å få til det. Vi kommer til å fortsette med fattigdomsbekjempelse i årene som kommer, men jeg mener altså at Høyre, som kutter i arbeidsmarkedstiltakene, ikke har sitt på det tørre når de angriper oss. Jeg mener altså at når vi får til et kjempeflott trygdeoppgjør i samarbeid med alle de organisasjonene som er med på å ta det solidaritetsløftet, for å løfte de folkene som har de laveste trygdene, viser vi veldig klart at her gjør vi ting som monner i den store sammenhengen.