Henning Warloe (Høyre), 2011-12-08:
Jeg klarer neppe å holde foregående talers høye, imponerende tempo, men likevel. Norge har, til et lite land å være, en rekke fremragende forskere, forskningsmiljøer og -institusjoner på flere områder: innen medisinsk forskning, petroleumsforskning, hav- og klimaforskning, for å nevne noen. Det er ingen overdrivelse å si at våre beste forskere på de områdene hvor Norge ligger langt fremme, tilhører de beste i verden på sine felt. Det er viktig at disse fremragende norske forskerne får armslag og muligheter for arbeid her hjemme, men også de aller beste muligheter for internasjonale prosjekter og samarbeid. Internasjonalt forskningssamarbeid er avgjørende for et lite land som Norge. Vi må derfor bruke mer ressurser, ikke mindre, på dette i fremtiden. Og vi må sørge for at Norge forblir et attraktivt samarbeidsland for andre. Da må vi ha ambisjoner og vilje til å satse. Vi må trappe opp forskningsbudsjettene fordi den internasjonale konkurransen om de beste hodene og prosjektene blir stadig tøffere, og fordi det satses mye andre steder. På dette området klarer dessverre ikke regjeringen å holde følge. Det er en reell nullvekst i forskningsbudsjettet både i 2011 og i 2012. Norge risikerer dessverre å sakke akterut i kunnskapskappløpet. Det produseres altså fremragende forskning i Norge, men vi må stadig heve ambisjonsnivået. I diskusjonen om det satses nok eller ikke på forskning i Norge, er statistikkene av og til litt dyster lesning. Norge bruker minst av alle de nordiske landene regnet i prosent av bruttonasjonalprodukt. Men det gjør vi også per innbygger, selv om finansministeren har hevdet noe annet her i Stortinget. De andre landene har nådd, eller er like ved å nå, sine prosentmål – for Norge virker det dessverre nesten umulig. For ordens skyld, regjeringens målsetting er altså 3 pst. av BNP til forskning, mens tallet i dag er litt over halvparten, ca. 1,7 pst. Den store utfordringen i dette er å øke næringslivets forskningsinnsats. Det mener vi i Høyre, og det har forskningsministeren uttalt flere ganger i tidligere debatter. Men det påfallende er at mens Høyre styrker skatteFUNN-ordningen og bevilger mer til de programmene som bedriftene kan søke penger fra, så foretar ikke regjeringen seg noe for å stimulere næringslivet til økt forskningsinnsats. Tvert imot, Regjeringen har gjort innstramminger i skatteFUNN, den kuttet i fjor i nærings-ph.d.-ordningen, og nå fjernes altså gaveforsterkningsordningen. Det er vanskelig å skjønne hvordan regjeringen likevel kan ha som målsetting at næringslivets forskning skal øke med denne politikken, men det er det naturligvis regjeringen som må forklare. Høyre har større ambisjoner for norsk forskning enn regjeringen. Påplussingen på forskningsfeltet er på hele 800 mill. kr i Høyres alternative budsjett. Det gjør forskning til en av de største satsingene i Høyres budsjett for 2012. Det betyr at Høyres tittel på budsjettet Trygghet gjennom kunnskap og konkurransekraft ikke er tomme ord, men beskriver realiteter i budsjettet. Den største enkeltpåplussingen innen forskning har de to siste årene vært en økning av de frie midlene til grunnforskning, uavhengig av tema. Jeg snakker altså da om de største påplussingene i Høyres alternative budsjetter de siste to årene. Nå har regjeringen også innsett behovet for dette og styrker de frie midlene. Det er bra. Høyres største satsing i 2012 blir derfor på et annet felt, nemlig kommersialisering. Her ligger et stort potensial for å øke avkastningen av offentlig finansiert forskning, og en stimulans til tettere samarbeid mellom akademia og næringsliv. Begge deler – viser statistikkene – er det behov for. Høyres økning på 100 mill. kr til FORNY 2020-programmet betyr nesten en dobling av satsingen på kommersialisering. Det er et paradoks at vi i Norge bare bruker ca. ½ pst. av forskningsbudsjettet på kommersialisering. For øvrig styrker Høyre SkatteFUNN-ordningen, vi styrker det såkalte BIA-programmet for forskning og innovasjon i næringslivet, vi styrker innsatsen for internasjonalt forskningssamarbeid, vi bevilger penger til ca. 100 flere stipendiater og post doc.-stillinger, og vi viderefører gaveforsterkningsordningen. Det er jo ganske oppsiktsvekkende at regjeringen ikke bare selv lar være å prioritere satsing på forskning tilstrekkelig, men også aktivt går inn for å gjøre det vanskeligere for private å bidra.