Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-10-23:
Også jeg vil først benytte anledningen til å takke saksordføreren, Gerd Janne Kristoffersen, for et godt utført arbeid i komiteen. Stortingsmeldingen om språk er en viktig melding, ikke bare fordi den fokuserer på norsk språk, men også fordi det er viktig å fokusere på fremmedspråk. Språk er kommunikasjon, språk er i veldig stor grad identitet, og det er helt avgjørende for å kunne fungere i samfunnet. Høyre er sammen med flere andre partier medforslagsstillere til et forslag om bl.a. alternativ og supplerende kommunikasjon, for å sørge for at de barna det gjelder, får de rettighetene de skal ha. Jeg vil bare nevne det innledningsvis, for jeg vet at det er andre representanter her i dag som kommer til å snakke en del om det, og jeg henviser derfor til det som da vil bli sagt. Når det gjelder norsk språk, er det liten tvil om at norsk som grunnleggende ferdighet er utrolig viktig. Språk er i stor grad verktøyet for all annen læring, og har man store mangler når det gjelder språk, er også muligheten veldig stor for at man har store problemer med å lære andre fag. Derfor fremmer Høyre og Venstre et forslag om at det bebudede nasjonale senteret for skriveforskning og skriveopplæring må legges til Sør-Trøndelag – og det må legges dit nå. Vi mener at erfaringene fra Lesesenteret i Stavanger er så positive at vi ikke trenger å vente med å etablere senteret. Og vi vet også, etter alle de henvendelsene vi har fått fra samtlige skriveforsknings- og skriveopplæringsmiljøer i landet, at det er der senteret bør ligge, ut fra de ønskene som de andre miljøene har. Språk blir også viktigere etter hvert som de språklige landegrensene på sett og vis blir mer borte. For eksempel er Tyskland Norges viktigste handelspartner, og også handelspartnere utenfor Tyskland har ofte tysk som sitt første fremmedspråk. Det er viktig å utvikle språk tidlig, og språk er som kjent lett å lære for barn. Flere undersøkelser viser at det er en klar tendens over hele Europa at man skal lære flere språk enn ett, gjerne tre fremmedspråk. Mange steder gjør man nå dette med stor suksess, og det er i språkområder som er langt større enn det norske. Det betyr altså at det burde være gode forutsetninger også i Norge og for norske barn for å lære flere språk. Høyre ønsker å innføre obligatorisk 2. fremmedspråk på ungdomstrinnet – et praktisk rettet fag som lå i Kunnskapsløftet, men som ble fjernet av den nåværende regjeringa. Et stadig mer flerkulturelt samfunn og økt samhandling med andre land stiller også økte krav til språkkompetanse. Det er derfor det er viktig med et obligatorisk 2. fremmedspråk på ungdomstrinnet. Det praktiske faget tror Høyre og flere andre partier vil være viktig for å bedre motivasjonen for språkfag, og det vil være viktig for å utvikle metodene i språkfag. Noe av det aller første som skjedde da det obligatoriske 2. fremmedspråk ble fjernet, var at de lærerne som hadde meldt seg til kompetanseheving – en helt nødvendig kompetanseheving for språklærere – meldte seg av fordi kommunene ikke lenger prioriterte å drive kompetanseheving i fag som ikke var obligatoriske. Det betyr jo at når det gjelder f.eks. engelsk, som har vært obligatorisk i mange år, har metodene og faget utviklet seg voldsomt. Det er et spennende og godt fag, mens når det gjelder f.eks. tysk, som ikke har vært obligatorisk, har utviklingen gått den motsatte veien. Det bidrar jo selvfølgelig ikke til at elevene syns det er mer spennende å lære språk. Vi i Høyre mener også at det er viktig å starte enda tidligere med språkopplæring der det ligger til rette for det. Vi ønsker altså at i kommuner og skoler der man har kompetanse på fremmedspråk, kan opplæringa av fremmedspråk starte tidligere. Derfor fremmer vi sammen med Venstre et forslag om at man kan starte med fremmedspråkopplæring også på barne- og mellomtrinnet, og vi vet jo fra mange kommuner at man gjør det med stor suksess. Det er stor interesse for det, og det er god opplæring i fremmedspråk. Det er positivt at vi i dag sørger for å innføre tilleggspoeng for programfag i andre fremmedspråk enn engelsk ved opptak til høyere utdanning. Vi vet at det er svak søkning, og jeg tror det har sterk sammenheng med at det legges for lite vekt på fremmedspråk i ungdomsskolen. Men søkningen kan bli bedre hvis man innfører tilleggspoeng, og det er et riktig grep fra Regjeringa. Høyre fremmer sammen med Fremskrittspartiet et forslag om å fjerne den obligatoriske skriftlige sidemålsundervisningen, men vil selvfølgelig opprettholde dialektlære, kulturkunnskap og litteraturlære på sidemål som en del av den obligatoriske norskopplæringa. Det er jo interessant at ikke bare språkprofessorer som Finn-Erik Vinje jobber for det forslaget som Høyre og Fremskrittspartiet fremmer i dag, men at også Elevorganisasjonen så sent som i går overleverte et opprop til statsråden der man ber om at den skriftlige sidemålsundervisningen blir valgfri. Dette er et godt standpunkt, som Høyre støtter Elevorganisasjonen i. Jeg vil samtidig få ta opp de forslag som Høyre er medforslagsstiller til.