Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-23:
Til morgenen i dag var jeg på Oslo Katedralskole og delte ut Holmboeprisen for 2011. Holmboeprisen går til en mattelærer som gjør seg fortjent til en ekstra oppmerksomhet, og Holmboe var Niels Henrik Abels mattelærer. I den sammenhengen er det viktig å synliggjøre den jobben som jeg nå mener er jobb nr. 1 for å få til et løft i norsk skole, og det er å bli kvitt matteangst og få til en satsing på realfagstrategi, fordi vi har store utfordringer på det området. Det er 30 pst. av elevene som går ut av tiende klasse som har 2 eller lavere karakter i matematikk. Det er det faget som flest på Vg1 i videregående skole stryker i. Jeg mener det er avgjørende viktig at vi nå kan lære av den lesestrategien som har gjort at vi har tydelig og klar framgang å vise til, ikke minst når det gjelder de siste PISA-resultatene, med framgang fra 2006 til 2009. Vi har også framgang når det gjelder matematikk og naturfag, men vi har ikke lyktes like godt i å få til en realfagstrategi som er sånn at det er enkelt for alle å vite hva man faktisk skal gjøre. Realfag er også en av de hovedsatsingsområdene som vi trekker fram i ungdomstrinnsmeldingen, nettopp fordi vi ser at det er for ensformig, for lite variert, for lite praktisk, for lite relevant og for lite drøftende undervisning i matematikk på ungdomsskolen. Det er avgjørende å kurse lærere og fokusere fullt på det framover. I forbindelse med ungdomstrinnsmeldingen har vi også fått koblet inn et forskerteam fra OECD som har gitt oss noen anbefalinger. En av de anbefalingene de kommer med når det gjelder norsk skolepolitikk, er at vi konsentrerer oss om færre satsingsområder av gangen. Hvis man nå lanserer en ny strategi på toppen av de strategiene vi allerede har, vil disse konkurrere om oppmerksomheten. Vår måte å nærme oss de utfordringene på som vi har når det gjelder IKT, er opprettelsen av det nasjonale senteret i Tromsø. De jobber systematisk for å serve kommuner og fylker og gjør noe av det som vi mener er avgjørende, nemlig å tenke bruk av IKT i alle fag og ha alle mulige tenkelige innganger. Derfor vil bruk av IKT også være et spor i forbindelse med realfagsatsingen. Vi opprettet det nye senteret for IKT 1. januar 2010. I tildelingsbrevet for senteret er det gitt følgende mål og hovedprioriteringer: «Hovedmålet for senterets arbeid er bedre bruk av IKT for økt kvalitet, styrket læringsutbytte og bedre læringsstrategier i utdanningen. Senterets virkeområde er i hovedsak grunnopplæringen, barnehageområdet og lærer- og førskolelærerutdanningen. Senter for IKT i utdanningen har ansvar for å formidle kunnskap av høy kvalitet om IKT og læring. Senteret skal vurdere ny teknologi og digitale medier og analysere deres pedagogiske potensial. Det skal formidle, veilede og tilrettelegge kunnskap om bruk av IKT i utdanningen. Informasjonen skal være oppdatert, oversiktlig og lett tilgjengelig for alle.» Jeg mener at det oppdraget som IKT-senteret har fått, svarer på de utfordringene som reises i dette forslaget. Jeg mener det ikke er slik at man jobber best i norsk skole ved å ha flest mulig såkalte vedtatte strategier på flest mulig områder, fordi de vil konkurrere med hverandre om oppmerksomheten. Det som er mest om å gjøre nå, er å sørge for at vi klarer å holde på fokuseringen og få til et løft som gjør at vår innsats og vår måte å jobbe på når det gjelder realfag, gir bedre resultater. Og da er det ikke slik at jo mer vi dynger på, jo mer får vi ut. Da er det slik at hvis vi konsentrerer oss, har vi større sjanse til å oppnå resultater på noen områder. Jeg vet at det jobbes veldig godt rundt omkring i veldig mange kommuner i veldig mange fylker på veldig mange skoler – også på veldig mange videregående skoler – nettopp fordi det å jobbe mer variert og mer motiverende overfor elever også dreier seg om å være oppdatert på hvordan man benytter seg av IKT. Men da er det et virkemiddel knyttet til de målene vi nå har sagt er de viktigste.