Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2020-11-26:
Representantforslaget fra forslagsstillerne har svært mye til felles med det forslaget som Olaug V. Bollestad og Geir Jørgen Bekkevold fremmet, Dokument 8:165 S for 2017-2018. Kristelig Folkeparti deler fremdeles den utålmodigheten som forslagsstillerne har i dagens forslag. Men debatten som fulgte den 4. desember 2018, endte med et vedtak hvor Stortinget ba regjeringen «ta initiativ overfor KS for å utarbeide en beste praksis-anbefaling for frivillige kommunale og fylkeskommunale erstatningsordninger». Kristelig Folkeparti vil ikke diskvalifisere KS. KS er godt i gang med dette arbeidet, og på det grunnlag mener Kristelig Folkeparti at vi nå skal avvente effekten av de tiltakene og de føringene som er gitt, og som er satt i gang, før vi vurderer nye tiltak, noe Kristelig Folkeparti vil følge nøye med på. Kristelig Folkeparti anerkjenner at staten ikke skal gripe inn i kommunale ordninger, men vi er enige med forslagsstillerne i at det har vært et behov for en gjennomgang av disse ordningene for å avdekke i hvor stort omfang grupper og enkeltpersoner forskjellsbehandles etter hvilken kommune de er oppvokst i. Kristelig Folkeparti er kjent med flere bekymringsmeldinger, og vi har sett eksempler på saker hvor dette er tilfellet. Vi har stor forståelse for at det kan oppleves urettferdig. Kristelig Folkeparti mener dette er uheldig, da opplevelsen av rettferdig behandling jo er selve hensikten med alle rettferdsvederlagsordningene. Kristelig Folkeparti er videre enig med forslagsstillerne i at det er svakheter ved dagens system, som fører til at rettsvernet utøves forskjellig fra kommune til kommune ut fra søketidspunkt. Denne vilkårligheten og uretten er påpekt ved flere anledninger, bl.a. fra frivillige organisasjoner og enkeltpersoner, noe KS også er kjent med. Kristelig Folkeparti anerkjenner at mange har vært utsatt for mishandling i barndommen som barnevernet kunne og skulle ha stoppet. Det er ofte en tung mental prosess å klare å ta opp slike saker. Derfor kan mange vente lenge før de makter å åpne seg opp for hva som har skjedd. Kristelig Folkeparti er enig med forslagsstillerne i at en foreldelsesfrist ikke passer for personer som har vært mishandlet. Personer som har vært traumatiserte, kan ha en lang vei å gå for å erkjenne at de har fått varige skader. Vi vet også at det ikke er alle som er i stand til å anmelde vold og overgrep selv. Derfor er nettopp foreldelsesfrister et område Kristelig Folkeparti har prioritert og er veldig opptatt av. Kristelig Folkeparti er på denne bakgrunn enig med forslagsstillerne i flere ting, bl.a. at det er nødvendig med en helhetlig gjennomgang av alle de offentlige oppreisningsordningene, både hva gjelder grupper, og også hvor store erstatninger som skal utløses. Det jobber vi med i regjering. Kristelig Folkeparti har alltid arbeidet hardt for å sikre sårbare barn og unge mot vold og overgrep. Barn er en sårbar gruppe i samfunnet og har et særlig beskyttelseskrav etter menneskerettighetene. Alle mennesker har rett til å leve et liv uten å bli truet eller utsatt for vold, og de som opplever å bli utsatt for dette, har krav på erstatning fra staten. Det skal vi jobbe for å sikre at voldsutsatte får. Som politikere er vi ansvarlige for å bidra til at mishandling av barn tar slutt. Stemmene og rettighetene til barneofrene må være i hjertet av vårt arbeid. Kristelig Folkeparti har alltid jobbet for å beskytte sårbare barn, og det vil vi fortsette å gjøre i tiden framover. Så ble det sagt at en kanskje har oppgitt slike idealer ved å gå inn i regjering. Da har en ikke forstått Kristelig Folkepartis hensikt. Kristelig Folkeparti har gått i regjering nettopp for å jobbe for å bedre barns vilkår.