Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2007-05-24:
: Innledningsvis vil jeg benytte anledningen til å takke komiteen for et godt og særdeles konstruktivt arbeid i denne saken, der det helt åpenbart er til dels svært stor uenighet partiene imellom. Dette er en sak der det i komiteen nærmest utkrystalliseres to blokker. Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet – den ene blokken – gir full støtte til de endringene i bioteknologiloven som Regjeringen foreslår. Så har man Høyre og Kristelig Folkeparti – den andre blokken – som har varslet at de ikke vil støtte de foreslåtte endringene. Til slutt har vi Venstre, som støtter noen av endringene. Komiteen har gjort et svært grundig arbeid i denne saken. De som har ønsket å få komme til orde, har fått komme til orde – enten under komiteens åpne høring, i forbindelse med brev til komiteen eller under komiteens eget seminar med bl.a. Bioteknologinemnda. I tillegg til dette valgte komiteen sist høst å reise til Washington og til Boston for å sette seg inn i bl.a. det relativt strenge føderale regelverket for bioteknologi som man har i Amerika, men også for å se på hva som i dag gjøres innenfor forskningen på dette området. Det har ikke manglet innspill til eller synspunkter på det denne loven nå vil åpne for. Fremskrittspartiet mener det er all grunn til å ta på alvor også de etiske problemstillingene som reises på dette fagfeltet. Det ville være galt av oss ikke å fokusere nettopp på de etiske problemstillingene. Det ønsker jeg å gjøre. Jeg har prøvd – i hvert fall etter beste evne – å se på de forskjellige vinklingene som disse lovendringene helt åpenbart vil legge til rette for. Mye går på tvil og tro. Hva skal man åpne for i denne saken, og hva skal man ikke åpne for? Etter å ha lest svært nøye om dette har i hvert fall undertegnede og Fremskrittspartiet kommet til at det forslaget som Regjeringen har lagt fram, er godt. Det er nøye gjennomtenkt, i hvert fall ut fra det synspunkt som undertegnede har i denne saken. Forslagene til lovendring er en oppfølging av det som framkom i forbindelse med behandlingen av Dokument nr. 8:64 for 2004-2005, fra John I. Alvheim og undertegnede. Flertallet, bestående av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti, fremmet den gang, i Innst. S. nr. 225 for 2004-2005, følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen legge frem forslag til revidert bioteknologilov og i den forbindelse åpne for begrenset bruk av preimplantasjonsdiagnostikk og forskning på overtallige befruktede egg. Et forslag til revidert lov bes fremmet så tidlig som mulig i neste stortingsperiode.» Regjeringen har i denne saken fremmet det lovforslaget som Stortinget vedtok å be om skulle fremmes. Takk til Regjeringen for at de har levert! De har utført det oppdraget som Stortinget gav dem. Det er i all hovedsak følgende endring som blir foreslått i lovforslaget: Forskning på overtallige befruktede egg tillates. Vi vil få en begrepsopprydding når det gjelder forskning. Preimplantasjonsdiagnostikk, PGD, tillates i spesielle tilfeller. Når det gjelder opplæring og kvalitetssikring, er det viktig at vi får på plass nettopp begrepene og hvordan dette skal foregå, slik at vi kan utvikle både nye og forbedrede teknologier. Da er det viktig at det i ny § 2-14 Opplæring og kvalitetssikring står at befruktede egg som ikke skal innsettes i livmor eller fryses ned, skal kunne brukes til dette formålet. Så er det en sikkerhetsventil til. Det dreier seg om at samtykke fra begge må innhentes, inklusiv fra sæddonor. Når det gjelder problemstillingen knyttet til forskning på overtallige befruktede egg, er det en rekke begrensninger på dette feltet. Det er ikke full åpning, som enkelte har gitt uttrykk for. Man går videre inn for å opprettholde femårsgrensen for nedfrysning av egg som ligger der. Så vil man også få et valg mellom destruksjon og avgivelse til forskning, opplæring og kvalitetssikring. Man får også en avgrensning knyttet til at hvis en av partene dør, kan ikke de befruktede eggene benyttes i reproduksjon. Det ligger helt klare føringer og begrensninger i loven, så det er ikke full åpning, som jeg tidligere nevnte, som enkelte har hevdet. Jeg mener at disse tingene er svært viktige. Det er viktig at vi får på plass forskning på befruktede egg. Det er i loven ikke snakk om å åpne for produksjon av egg utelukkende til forskning. Det blir ikke tillatt. Egg som har vært benyttet til forskning, kan ikke anvendes til reproduksjon. Særskilte krav til forskning der det benyttes overtallige befruktede egg, blir også stilt. Videre må man få til forskning på overtallige befruktede egg på spesifiserte områder for å forbedre og utvikle nye metoder for assistert befruktning, utvikle og forbedre preimplantasjonsdiagnostikk, medisinsk forskning med sikte på behandling av alvorlig sykdom hos mennesker, og det er ikke tillatt med genmodifisering av kjønnsceller eller befruktede egg ved mulig arvbare endringer. Fra nå av vil jeg konsentrere meg om hvorfor det er viktig at dette forslaget blir vedtatt. Jeg er svært trygg på at de som har et annet syn, selv vil argumentere for det synet. Jeg er rimelig sikker på at så vil skje i de etterfølgende innleggene. Det er viktig å få til forskning på overtallige befruktede egg, for da har vi muligheten til i framtiden å finne noen av svarene på og få behandlingsformer knyttet til sykdommer som Alzheimer, Parkinson, kreft, diabetes etc. Men det er også viktig at vi allerede nå signaliserer at vi ikke snakker om kortsiktige løsninger. Ting vil ta tid. Vi er i begynnerfasen på denne forskningen. Det er derfor vi iallfall som nasjon kan la våre forskere få være med og bidra i det arbeidet som skal gjøres. Det er ikke til å stikke under stol at Norge har store muligheter. Vi har et svært godt forskermiljø i Norge. Vi har muligheter til å kunne bevilge midler til forskning. Vi har også store muligheter knyttet til det å presentere dette. Vi har gode registre som vi kan forske ut fra. Ergo har vi muligheter så lenge loven legger til rette for nettopp dette. Det føler jeg nå at denne loven faktisk gjør. Jeg ser fram til det arbeidet som skal gjøres. Men, som sagt, nok en gang vil jeg presisere at dette vil kunne ta tid, ja, på enkelte områder svært lang tid. Det er derfor ikke de kortsiktige gevinstene vi er ute etter. Dette må ses i et langsiktig perspektiv, slik at vi kan være med og bidra. Det er også viktig å ta med seg at det skal foretas en etisk vurdering og godkjenning av klinisk forskning og bruk av nye metoder, som bl.a. skal godkjennes av den regionale forskningskomiteen. Departementet skal godkjenne behandlingsformer der det brukes celler fra overtallige befruktede egg. Videre skal også Bioteknologinemnda høres. Den største debatten knyttet til denne loven har i stor grad vært om preimplantasjonsdiagnostikk, ikke minst i sammenheng med vevstyping, altså HLA. Denne loven åpner ikke for fullt frislepp. Denne loven legger helt klare begrensninger på bruk av disse teknikkene. Det skal foretas en nemndbehandling. Vilkårene for dette er beskrevet i lovteksten. Det står bl.a. kun ved arvelige tilstander. Det står at kun vevstyping ikke er tillat. Videre har man også fjernet det som har med særbehandling av kjønnsbundet sykdom. Det faller bort. Når det gjelder såkalt screening for å oppdage kromosomforstyrrelser, er det ikke tillatt i henhold til den lovteksten som foreligger. Så det ligger helt klart og tydelig begrensninger i denne lovteksten. Jeg er helt overbevist om at noen mener at man har gått for langt, men på den andre siden er det andre som mener at vi ikke har gått langt nok. Det har også vært sagt at man på et senere tidspunkt vil ha en ny vurdering av bioteknologiloven for å se på andre områder, som bl.a. eggdonasjon. Jeg har valgt å ikke gå inn på det, rett og slett for ikke å få en avsporing av debatten, slik at den skal dreie seg om vel, når man så gjør ditt, hva blir da det neste skrittet? Jeg håper debatten i dag kan dreie seg om hva som faktisk ligger her, hva vedtar Stortinget i dag, for forslaget fra Regjeringen blir vedtatt, i stedet for å snakke om hva framtiden vil bringe oss. Det er kun én ting vi vet om framtiden, og det er at den ikke blir slik som vi tror.