Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2005-02-28:
Entreprenørskap er viktig for den enkelte, for institusjoner, bedrifter og samfunnet for øvrig. Kristelig Folkeparti mener derfor at en må satse også på dette som arbeidsform i skolen. Barn og unge må få tro på egne skapende krefter og evnen til å se og bruke lokale ressurser som grunnlag for utvikling av arbeidsplasser. Kreativitet, pågangsmot og samarbeidsevne er viktige elementer både på skolen, i hjemmet og i fritiden. Entreprenørskap i utdanningssystemet har en bredere definisjon enn ren bedriftsetablering. Det omfatter også sosiale og kulturelle sammenhenger, utvikling av personlige egenskaper og holdninger så vel som formelle kunnskaper og ferdigheter. Nettopp derfor ble også entreprenørskap omtalt i St.meld. nr. 30 for 2003-2004, Kultur for læring, som ble utgitt for under et år siden. I meldingen, kapittel 11, står det om «Fra idé til verdi», Regjeringens plan for en helhetlig innovasjonspolitikk. Meldingen viser til at en vil legge til rette for styrket kompetanse, bevisste holdninger og kultur for entreprenørskap i hele utdanningssystemet, bl.a. ved at det etableres flere elev-, ungdoms- og studentbedrifter. I tillegg skal det legges til rette for mer samarbeid mellom utdanningsinstitusjonene og nærings- og arbeidslivet. På side 114 i meldingen står det som et av departementets forslag at det «vil bli lagt frem en strategi for entreprenørskap i utdanningen». Dette ble fulgt opp 10. mai med planen som heter «Se mulighetene og gjør noe med dem!». Så vidt jeg husker, var jeg den eneste i debatten den 17. juni 2004 som viste til nettopp dette med entreprenørskap. Jeg sa følgende: «Gjennom Regjeringens strategi for entreprenørskap i opplæringen skal det stimuleres til økt antall ungdomsbedrifter. Dette knytter skolen til arbeidslivet og bidrar til variert og praktisk opplæring.» Jeg var i den forbindelse særlig opptatt av fornyelse av ungdomstrinnet. I Regjeringens pressemelding av 10. mai 2004 står det oppramset mange tiltak som lanseres i strategiplanen, som f.eks. kompetanseutvikling for lærere på området entreprenørskap, samarbeid skole–arbeidsliv i form av hospitering og veiledning, støtte til organisasjoner som gjør et godt arbeid, osv. Men entreprenørskap er ikke nevnt der som obligatorisk emne og metode i grunnopplæringen. Dette hadde det vært fullt mulig for SV å ta opp den gang, men da hørte vi ingenting. Tvert imot var vi opptatt av nettopp metodefrihet som et viktig prinsipp i den nye reformen. SV går nå motsatt vei og vil innføre en obligatorisk metode. Det ønsker ikke Kristelig Folkeparti. Det at den lokale frihet får råde på dette området, utfordrer kreativiteten, og det viser seg å fungere, siden det i dag blomstrer med både elev- og ungdomsbedrifter. For eksempel er 140 ungdomsbedrifter påmeldt til «Young Voice», som går av stabelen neste uke i Stokke i Vestfold. Det er en fylkesmesse for Buskerud, Telemark og Vestfold der 700 unge gründere samles og vil møte det etablerte næringsliv og representanter for offentlig forvaltning. Her vises innovasjon, nyskaping og entreprenørskap i praksis. I Vestfold har vi mange eksempler, som på Greveskogen videregående skole, der elever har startet bedriften Matguiden, eller på Berg skole, som har egen skolehage, osv. I løpet av de siste årene har antall ungdomsbedrifter økt med over 20 pst. hvert år. Ungt Entreprenørskap gjør bra arbeid, er støttet finansielt siden 2002 og har ansatte i alle fylker. Aktiviteten har økt kraftig. I fjor deltok over 7 800 elever ved 266 videregående skoler. Komiteen viser nettopp til at opplæringen er organisert ulikt ved de ulike skolene, og slik må det også være. Men mer kan selvfølgelig gjøres for å stimulere enda flere til samarbeid, og da må kompetansen blant lærere også økes. Høgskolen i Stavanger har siden 1990 hatt et høyskolestudium i arbeidslivskunnskap med vekt på entreprenørskap. Høgskolen i Bodø vil nå starte et studium i innovasjon og entreprenørskap for lærere i grunnopplæringen, nettopp da med bakgrunn i strategiplanen fra Regjeringen. Målsettingen er, sier de, å utdanne alle som arbeider med innovasjon og entreprenørskap i utdanning og opplæring, til å møte utfordringene denne nasjonale satsingen fører med seg. Da kirke-, utdannings- og forskningskomiteen var i Brussel i forrige uke, hørte vi mye om Lisboa-strategien, som ble vedtatt av EU i år 2000. Der har entreprenørskap i utdanning også en sentral plass. Blant annet skal Leonardo da Vinci-programmet fremme innovasjon og entreprenørskap i Europa gjennom endringstiltak knyttet til fag- og yrkesopplæring. Av de ca. 4 000 større prosjekter har det vært 100 norskledede prosjekter, så her er det fullt mulig å følge opp med enda flere tiltak.