Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-03-29:
Jeg vil også starte med å rose interpellanten. Dette er en veldig viktig diskusjon, som for så vidt kan strekke seg over mange forskjellige tematiske områder – det er jo et stort felt. Men jeg mener i hvert fall at det er nødvendig å ta sentrale grep på dette feltet, og at vi altfor ofte, som mange har påpekt, har sett at ulike aktører som skal samarbeide og samordne arbeidet sitt, har investert i helt forskjellige løsninger. Det er også mye frustrasjon mange steder over løsninger som ikke har vært tilpasset behovene til dem som faktisk skal bruke dem. I St.meld. nr. 17 sier Regjeringa ved Fornyingsdepartementet at den teknologiske utviklinga vil «halde fram i raskt tempo, i minst 10 år til». Det betyr raske endringer, kontinuerlige endringer. Samtidig kan avgjørelsesprosessene knyttet til ny politikk og nytt regelverk ofte ta år. Det blir dermed en risiko for at vurderinger og forslag «går ut på dato». Meldinga understreker behovet for tverrgående initiativ. Dette er viktig, for vi må se helheten for å unngå at vi stadig lager nye problemer ved at de flyttes et annet sted. Men vi må heller ikke bli handlingslammet. I bunnen for meldinga ligger det en tro på at de land som fører en politikk som tar i bruk mulighetene og høster gevinstene ved ny IKT, samtidig som de evner å motvirke og dempe uønskede virkninger, vil oppnå en større vekst og en bedre velferdsutvikling enn de landene som ikke tar tak i disse behovene for endring og fornyelser. Bruk av tilpassede og helhetlige IKT-systemer vil gi oss sikrere behandling og raskere behandling. Det vil gi potensial for tverrfaglighet og helhet i pasientbehandlingen. Det vil kunne føre til at feil lettere blir oppdaget, og at personvernet blir bedre ivaretatt. Men det kan også føre til at personvernet blir dårligere ivaretatt. Som det sies i St.meld. nr. 17: «Føremåla kan ofte vere dei aller beste, nettopp derfor er det òg viktig å erkjenne kor sårbart personvernet er.» Undersøkelser viser at kunnskapen om personvern er dårlig, både blant folk flest og i bedriftene, sikkert også i sykehusene og i helsetjenesten ellers. Det samme gjelder etterlevelsen av personvernlovgivningen. Det er viktig at befolkninga har tillit til teknologien. Derfor må vi både ha sikre systemer, god kontroll, informasjon og kommunikasjon. Vi må som hovedregel ivareta muligheten til full anonymitet, sikre innsyn og dessuten sikre at endringer i journaler osv. blir registrert. Komiteen har vært på besøk i Nordreisa i kommune i Indre Troms for ikke lenge siden, og vi fikk en demonstrasjon av hvordan telemedisin kan brukes på en måte som hindrer unødig og ofte tidkrevende og belastende reising for pasientene, at telemedisin kan spre og demokratisere kunnskap og kompetanse og gi mulighet til å desentralisere tjenestene. Telemedisin ligger mitt hjerte nær. Jeg mener at vi så raskt som mulig må få endret finansieringssystemet slik at det ikke lenger skal være ulønnsomt å ta i bruk telemedisin, og jeg slutter meg til det representanten Aspaker har sagt om dette. Regjeringa har i den forbindelse også en viktig oppgave med å få til bredbåndsdekning over hele landet. I dag har komiteen vært hos Sosial- og helsedirektoratet og fått en innføring i IKT-arbeidet i helsesektoren bl.a. Jeg tror at hele komiteen har store forventninger til Norsk Helsenett, men det er et problem, som mange har redegjort for også, at bare 12 pst. av kommunene og avtalespesialistene og bare 55 pst. av fastlegene er med. Når det gjelder informasjonsutveksling, er det bare samhandlinga mellom allmennlegene og laboratoriene som i utstrakt grad foregår elektronisk Forholdet mellom pleie- og omsorgstjenester og allmennleger og helseforetak er f.eks. bare under pilotering – altså i oppstartsfasen.. Det er ytterst viktig at alle aktørene bruker de samme åpne standardene. Det tror jeg er helt enormt viktig blir kommunisert helt utvetydig fra sentralt hold. Jeg har full tillit til at helse- og omsorgsministeren vil ha fullt trykk på akkurat det. Kanskje er det rom for mer sentralisert styring, og jeg er også spent på hvilke konklusjoner som kommer fra Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten når det gjelder f.eks. et annet felt som sertifisering og akkreditering. Da jeg hospiterte på sykehuset i Vestfold i januar, var noe av det første de viste meg, sterilsentralen på sykehuset, som de, helt av seg sjøl, hadde fått ISO-sertifisert. Dette mente de var en av de beste investeringene de hadde gjort, fordi det ble et stort effektivitetsløft. Det var også veldig viktig for pasientsikkerheten. Jeg tror også IKT kan ha veldig stor nytte i selvhjelpsarbeidet ved f.eks. å lage grupper på nett hvor man kan snakke sammen om sin sykdom.