Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 1999-06-16:
1999 er et spesielt år inntektspolitisk sett. Utgangspunktet for årets inntektsoppgjør var at etter en rekke år med en moderat kostnadsutvikling var lønnsveksten i fjor om lag dobbelt så høy som hos handelspartnerne våre. Det var en vanlig oppfatning i samfunnet at en slik utvikling ikke kunne fortsette, og i samsvar med drøftingene på en inntektspolitisk konferanse før jul ble et utvalg til forberedelse av 1999-oppgjøret satt ned i januar. Både på konferansen og i utvalget deltok hovedorganisasjonene i arbeidslivet. I utvalget, kalt Arntsen-utvalget, etter sin leder, var det enighet om at lønnsveksten i år burde begrenses til om lag 4 ½ pst., og at den fra og med neste år ikke bør være høyere enn hos handelspartnerne. Lønnsoppgjørene som så langt i år er gjennomført, har alle, uansett tidligere utvikling, lagt dette opplegget til grunn. Regjeringen mener at også trygdeoppgjøret, som er nært knyttet opp til lønnsoppgjørene, bør baseres på det samme. Organisasjonene for pensjonistene var ikke enige i dette, og dermed ble det ikke enighet om årets oppgjør. Men jeg vil gjerne berømme organisasjonene for den måten drøftingene, til tross for uenigheten, ble gjennomført på. Det var en god atmosfære, og drøftingene foregikk på en ryddig måte. Med den spesielle bakgrunnen for oppgjørene i år bør det være større sikkerhet enn i tidligere år for at anslagene for lønnsveksten vil holde, slik at grunnbeløpet i år vil kunne holde tritt med lønningene. Så til retningslinjene for reguleringen av grunnbeløpet og til Stortingets vedtak av 17. juni i fjor om prosedyredrøftinger. Som det framgår av proposisjonen ble slike drøftinger med organisasjonene gjennomført i tre møter i vinter. På møtene ble det lagt fram materiale fra organisasjonene og fra staten. I protokollen fra drøftingene som følger som Vedlegg 2 til proposisjonen, er nedfelt de punktene som det ble enighet om. Det gjelder hvordan materialet fra Det tekniske beregningsutvalget skal brukes i trygdeoppgjøret, hva anslagene for lønnsveksten i reguleringsåret skal baseres på, og at Stortingets retningslinjer av 23. mai 1991 for regulering av grunnbeløpet fortsatt skal legges til grunn. Det som det fra Stortingets vedtak ikke står noe om i selve protokollen, er hvordan eventuelle avvik mellom ventet og faktisk inntektsutvikling for yrkesaktive skal brukes og forstås ved reguleringen av grunnbeløpet. Dette ble naturligvis drøftet. Organisasjonene ønsket følgende tillegg til retningslinjene: «Dersom lønnsutviklingen for yrkesaktive viser seg å ha blitt en annen enn den som ble lagt til grunn og protokollert ved forrige års regulering av grunnbeløpet, skal grunnbeløpet justeres for dette avviket før årets regulering tar til.» Det ble ikke enighet om dette. I den omfordelte protokollen heter det at retningslinjene fra 1991 legges til grunn for drøftingene om trygdeoppgjøret. Som det går fram av pkt. 5 i proposisjonen, inngår lønnsutviklingen foregående år naturlig nok også i Regjeringens grunnlag for vurdering av grunnbeløpsreguleringen. Sammen med utviklingen i grunnbeløpet i foregående år og anslagene for lønnsveksten i reguleringsåret, vil mulige avvik mellom ventet og faktisk lønnsvekst i foregående år være en del av vurderingsgrunnlaget. Regjeringen ser det imidlertid ikke som naturlig å la reguleringen foregå i flere etapper. Vi mener at vurderingen, hvor flere forhold er med, bør føre fram til en samlet regulering av grunnbeløpet. Jeg viser til at det også ved oppgjørene i tidligere år har vært lagt fram et samlet forslag til regulering av grunnbeløpet. Jeg mener at Stortingets retningslinjer fra 1991 fortsatt gir et hensiktsmessig grunnlag for regulering av grunnbeløpet. Men jeg har selvsagt merket meg forslaget fra et flertall i komiteen om å be Regjeringen fremme forslag til nye retningslinjer, og at det forutsettes at saken kommer tilbake til Stortinget i god tid før neste trygdeoppgjør starter. Blir forslaget vedtatt, skal jeg selvfølgelig følge det opp. Til slutt vil jeg si meg tilfreds med at et flertall i sosialkomiteen slutter seg til Regjeringens forslag til regulering av grunnbeløpet og til de nødvendige bevilgninger.