Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 1999-11-16:
I forbindelse med helseundersøkelsen i Nord-Trøndelag er det fremmet et erstatningskrav fra en av deltagerne i prosjektet. Kvinnen fikk smerter i armen dagen etter at hun tok blodprøve, og hun har siden hatt smerter som har ført til funksjonshemning i armen. Hun er i dag 80 pst. uføretrygdet. Det er svært uheldig at kvinnen har havnet i en slik situasjon, og jeg har stor forståelse for at dette har vært en vanskelig tid for henne. Jeg vil innledningsvis understreke at staten ved Sosial- og helsedepartementet ikke er rettslig erstatningsansvarlig for skaden i denne saken, noe som også erkjennes av kvinnens advokat. Det er en alminnelig erstatningsrettslig regel at den som har handlet uaktsomt, er ansvarlig for det tap som voldes. I denne konkrete saken er det ikke påberopt uaktsomhet ved blodprøvetakingen. Gjennom domstolenes praksis er det utviklet et omfattende ansvar på objektivt grunnlag. Dette innebærer at en blir ansvarlig for skaden uavhengig av skyld. Det er ikke statuert et slikt objektivt ansvar i forbindelse med skader som følge av blodprøvetaking. Rettslig sett kan erstatningskravet avvises av denne grunn. Som ledd i behandlingen av erstatningskravet innhentet departementet uttalelser fra Statens institutt for folkehelse og Statens helsetilsyn. Disse uttalelsene viste at det er tvil om årsakssammenhengen mellom blodprøvetakingen og skaden. Statens institutt for folkehelse anser det tvilsomt om det foreligger årsakssammenheng mellom blodprøvetakingen og smertene. Statens helsetilsyn anser at det er sannsynlighetsovervekt for at det foreligger årsakssammenheng mellom blodprøvetakingen og smertene, da det ikke ser ut til å foreligge noen annen sannsynlig årsak. Det er på det rene at eksisterende Norsk Pasientskadeerstatning ikke dekker skaden. Disse reglene for erstatning er nå under endring. Regjeringen har fremmet sitt forslag til ny lov for Stortinget. Grunnlaget for erstatning fra Norsk Pasientskadeerstatning foreslås her utvidet, og anses å kunne dekke liknende tilfeller i framtiden dersom loven blir vedtatt. Det foreslås at uaktsomhetsansvaret suppleres med objektiviserte regler, dvs. regler som ikke krever at pasienten må bevise at noen i helsevesenet kan bebreides for at skaden har inntrådt. Det er spesielt nevnt i lovforslaget at skader som er voldt bl.a. i medisinsk forsøksvirksomhet, er å anse som pasientskade og dermed omfattes av lovens virkeområde. Krav til ansvarsgrunnlag og årsakssammenheng må uansett foreligge for at erstatning skal kunne gis. Etter min vurdering vil den nye loven ivareta pasientenes krav på erstatning ved pasientskader på en tilfredsstillende måte, slik at det ikke er behov for særskilte regler ved framtidige helseundersøkelser. Dersom det skulle oppstå erstatningssaker før ny lov trer i kraft, bør disse vurderes konkret. Departementet tok opp igjen denne erstatningssaken til ny vurdering den 4. oktober 1999. Jeg kan opplyse at departementet nå har kommet med et nytt tilbud til kvinnen, hvor det er sett hen til beregning av menerstatning, beregning av medisinske utgifter, utgifter til hjelp i hjemmet og juridisk bistand. Det nye tilbudet innebærer en betydelig økning i forhold til departementets opprinnelige tilbud, og det er mitt håp av vi på dette grunnlag skal få løst denne uheldige saken.