Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
I denne saken har vi gått inn på mange problemstillinger rundt landbrukets utslippsutfordringer. En del av tiltakene som er drøftet, vil det være fornuftig å gå videre med, uavhengig av CO2-kutt, for det handler om bedre ressursbruk og bedre lønnsomhet i landbruksnæringen. En satsing på bioenergi er fornuftig i et energipolitisk lys. Slike ting må det satses på nærmest uavhengig av klimapolitikken. Men andre tiltak har legitimitet primært som tiltak for å kutte i klimagassutslippene. Disse tiltakene bør man vurdere fornuften av i en sammenheng større enn denne debatten. I disse dager gjennomføres et arbeid kalt Klimakur, hvor fagfolk i SSB, SFT og andre offentlige organer vurderer potensielle klimatiltak i alle deler av samfunnet. Hensikten er å kartlegge kuttpotensial, kostnader og realisme, slik at myndighetene kan prioritere tiltak og forskningsprosjekter på en mest mulig rasjonell måte. Etter Fremskrittspartiets oppfatning er arbeidet i Klimakur svært etterlengtet og burde egentlig vært gjennomført før man la fram klimameldingen i 2007. Uansett må tiltak i landbruket ses i sammenheng med arbeidet til Klimakur, slik at vi unngår å iverksette kostbare og symbolske tiltak i landbruket framfor å bruke ressursene til mer samfunnsnyttige tiltak andre steder. Jeg formoder at Regjeringen er enig i dette synspunktet, all den tid Regjeringen selv ofte henviser til arbeidet med Klimakur. Skogene binder over halvparten av de menneskeskapte klimagassutslippene i Norge, og en aktiv skogpolitikk over mange tiår med planting og skjøtsel av skogene gjør at de i dag tar opp dobbelt så mye CO2 som for 100 år siden. Økt avvirkning, mer skogkultur og planteforedling vil øke skogenes CO2-opptak betydelig. Regjeringens forslag i statsbudsjettet for 2010 om å avgiftsbelegge miljøvennlig biodiesel vil sette investeringer i 2. generasjons biodiesel fra norsk skogbruk i fare, fordi avgiftsøkningen kan medføre at bruk av biodiesel i Norge stanser opp så snart innblandingskravet er nådd. Fremskrittspartiet vil understreke at en slik utvikling kan redusere mulighetene for å ta i bruk skogens ressurser til å redusere klimagassutslippene, slik denne meldingen har et sterkt fokus på. Meldingen vektlegger sterkt at skogen i Norge har en sentral plass når det gjelder å redusere klimagassutslippene, og at skogbruksnæringen og skogeierne har gjort et godt arbeid gjennom mange år. Fremskrittspartiet er enig i at det derfor er viktig å legge til rette for bærekraftig, aktivt skogbruk, slik at den gode utviklingen kan fortsette. Et ledd i dette er økt bruk av tre som byggemateriale. Fremskrittspartiet vil i den sammenheng understreke at norsk industri og norske bedrifter gjør en stor innsats for mer klimavennlige byggløsninger innen flere materialslag enn tre både i Norge og på verdensmarkedet. Vi vil understreke at det derfor er viktig at det positive fokus på skogen og bruk av tre i miljøsammenheng ikke bidrar til konkurransevridning i forhold til bruk av byggematerialer og utvikling av teknologi innen forskjellige materialslag. Det er viktig med en nyansert fremstilling for de forskjellige byggematerialer, hvor elementer som lengden på byggematerialers livsløp og deres bidrag til redusert total energibruk også tillegges vekt. Det er også viktig å peke på at et sterkt fokus på bruk av trematerialer i bygg ikke må føre til eksempelvis en forskjellsbehandling innen satsingen på forskning og innovasjon på de forskjellige byggematerialer. Fremskrittspartiet vil understreke at kommunene har, og må fortsette å ha, ansvar for sin egen arealforvaltning. Det finnes allerede i dag en rekke miljøkrav som kommuner må hensynta i sin arealforvaltning, og regionale og sentrale myndigheter har allerede betydelig innflytelse på lokal forvaltning. Dette gjør at vi er skeptiske til at det varsles ytterligere innstramminger i dette lovverket, og vi kan heller ikke se at det å svekke den lokale beslutningsretten ytterligere vil være noe avgjørende bidrag til å løse klimautfordringene innen landbruket. Fremskrittspartiet mener at man må legge til rette for større lokal selvråderett i plan- og arealspørsmål. Det er viktig at det legges bedre til rette for etablering og videreutvikling av samdrifter i landbruket. Det er etablert flere begrensninger som rammer samdrifter og deres muligheter for effektiv produksjon. Begrensningene når det gjelder antall deltakere, avstandsgrense og maksimal kvote for samdrifter i melkeproduksjon, må oppheves. Det er veldig viktig at det legges til rette for effektiv produksjon, men vi er noe undrende til at Regjeringen først nå ser betydningen av at matprodusenter får legge til rette for en effektiv produksjon. En viktig forutsetning for dette er at matprodusentene får større frihet til å styre egen produksjon. Det må gjøres gjennom å fjerne og forenkle dagens byråkratiske næringsregelverk, som vil gi matprodusentene større muligheter. Når det gjelder skogplanting, mener Fremskrittspartiet at det er viktig å legge til rette for skogproduksjon i Norge, og at det best kan gjøres gjennom større næringsfrihet for skogbruket og lavere skatter og avgifter. Så vil jeg varsle at Fremskrittspartiet ønsker å gå inn for forslag nr. 4, fra Venstre. Til slutt tar jeg opp de forslagene vi fremmer sammen med Høyre.