trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2010-12-08:
Når det gjelder geografi og befolkningsvekst, er mitt inntrykk fra næringskomiteen at det meste er størst i Narvik, så nå er det avlevert fra denne talerstolen. Jeg vil gjerne gå inn på noen av de punktene som har vært oppe her. Først til debatten som har vært rundt dette med veitilsyn. Det er faktisk sånn at vi nå har hatt ganske stygge ulykker, og når man ved nærmere ettersyn har funnet en begrunnelse for dette, er det tilstanden på veiene som er grunnen til ulykkene – til dels alvorlige ulykker. Jeg kommer fra flybransjen, der vi bruker Luftfartstilsynet. Det er faktisk sånn at det å kunne beskrive hva slags standard det skal være før man kan få hjul til å rulle, kan ofte være viktig. Det er ingen som stiller spørsmål ved et tilsyn som sier at denne rullebanen faktisk er i så dårlig stand at det ikke skal være fly der. Det kunne vært en tanke å gjøre noe sånt med vei også. Det hevdes jo fra samferdselsbyråkratene at man ikke trenger dette, fordi man vet hva som er dårlige veier, man må bare ha mer penger. Men det er faktisk sånn at noen steder skulle ikke veiene vært i bruk, og bevisene på det ligger der. Så til debatten om organisasjonsform og finansiering av store samferdselsprosjekter: Også denne regjeringen – det kan vi være enige om – har beveget seg når det gjelder hvordan man organiserer og ser på prosjektene. Man har beveget seg i den grad at når det gjelder prosjektet E6 vest for Alta, var det lenge slik at ingen visste om man egentlig skulle i gang med den nå eller ikke, eller hvem som eventuelt skulle finansiere den, eller hva man hadde lovt lokalpolitikerne. Det er viktig at man er ryddig i debattene og diskusjonene. Det er ikke bestandig det man mener man har sagt, er det som gjelder. Avslutningsvis vil jeg ta runden om flypriser og flytilbud i Finnmark. Der registrerer jeg i massemedia at Samferdselsdepartementet er ute og sier at man kan ikke gjøre noe med det. Det er etter min ringe forstand feil. Prinsippet er ganske enkelt: I anbudspapirene man sender ut, setter man en makspris på de forskjellige reisestrekningene. Da er det slik at når den maksprisen er satt i anbudspapirene, er det det som blir billettprisen for det setet fra den plassen til den plassen. Da får man i alle fall være så rakrygget at man sier at det er den prisen man mener man skal betale for turen.
Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2010-12-08:
Budsjettet som behandles i dag, omhandler mange viktige temaer man kunne ha kommet inn på, og det er sagt mye både om fortid og om framtid. Representanten Myrli hadde en visitt til Bondevik II-regjeringen og Jernbaneverket. Ja, det er jo riktig at Bondevik II-regjeringen faktisk satte i gang en omorganisering av Jernbaneverket, som ble reversert og stoppet av den rød-grønne regjeringen. Så kan man spørre seg om erfaringene etter den gangen kanskje har vist noe om at det var riktig å se på organiseringen av Jernbaneverket, at det var riktig å se på hvordan man får mest mulig effekt ut av de ressursene som faktisk investeres der. Så er det også argumentert mot mer effektive investeringsformer fra flere av regjeringens representanter. Det høres av og til ut som om man har fått beskjed av Finansdepartementet hva man skal mene, og så lager man argumentene etterpå. Jeg forundres over at både representantene Bjørnflaten og Sønsterud viser til erfaringer f.eks. fra Storbritannia, som går bort fra dette virkemiddelet under henvisning til at de er i ferd med å pådra seg stor gjeld og har store utfordringer med det. Hvis det faktisk er slik at denne rød-grønne regjeringen har så store ambisjoner på veiutbygging at man gjennom OPS skal klare å pådra Norge netto statsgjeld, da skal jeg faktisk gi dem en stor blomst og stor honnør for sine ambisjoner på området. – Dette er ikke en relevant sammenligning. Jeg vil også, i likhet med representanten Bratli, sette fokus på trafikksikkerhet. Vi har mange ulike virkemidler for fartskontroller og kontroller i et moderne samfunn, men vi kommer aldri bort fra å styrke det personlige ansvaret som hver enkelt bilfører har. Likevel er det viktig at vi investerer penger i de mest ulykkesbelastede strekningene. En av dem er E6 og rv. 3 i Sør-Trøndelag, sør for Trondheim. Jeg viser her til merknader som bl.a. Kristelig Folkeparti er med på om at det er viktig å komme raskt i gang med de investeringene som skal gjøres på denne strekningen i årene framover. Meråkerbanen er «the missing link» i det nordiske jernbanenettet. Jeg skulle ønske det var et flertall i salen som var med på de merknadene som Kristelig Folkeparti her har sluttet seg til sammen med Høyre. Så vil jeg til slutt løfte fram Ørland lufthavn, der Kristelig Folkeparti dessverre er alene om en merknad der vi peker på at den regionale betydningen av ruten Ørland–Gardermoen fortjener å ha plass på statsbudsjettet.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-08:
Regjeringen satser på nordområdene: 1,2 mrd. kr i 2011 til ulike nordområdetiltak neste år i tråd med handlingsplanen Nye byggesteiner i nord. Det satses på transport i nord, og vi vil satse mye mer i årene framover. Jeg trekker fram noen satsinger: styrking av Kystvakten og flytting av hovedkvarteret for Kystvakten fra Oslo til Sortland en rekke store veiprosjekter skal settes i gang hurtigruta skal på nytt anbud – vi prioriterer hurtigruta høyt Hålogalandsbrua nord for Narvik skal bygges vilje til økt satsing på kollektivtransport og jernbane i Bodø og Salten-regionen Det er tydelig i merknadene fra komiteen. Jeg vil trekke fram jernbanens stadig større betydning og muligheter for grenseløs transport. Derfor må vi følge opp satsingen på en transportkorridor mellom USA og Russland/Øst-Kina via Narvik. Dette er det stor interesse for i Nord-Norge og ikke minst i våre nabolag. Vi må gjøre det vi kan for å få fart på grønne transportårer for gods og personer. Det betyr også en opprusting av jernbanen. Vi må modernisere og øke kapasiteten på jernbanen fra Narvik via Kiruna og videre østover. Det betyr en visjon om dobbeltspor og rettere linjer. Vi må også sette fart på planene om jernbane i Troms på dagsordenen. Alt dette tar regjeringen tak i, og vi må følge dette viktige arbeidet opp med en transportplan for nordområdene inn i behandlingen av ny Nasjonal transportplan i 2013. Ny storflyplass på Helgeland vil være en fantastisk styrking av næringsutvikling og bosetting i denne regionen, en av få regioner som ikke har en større flyplass. Bedrifter i et stort område fra Lovund til Hattfjelldal har stilt seg bak Polarsirkelen lufthavn. Det er derfor viktig å ha god fart på konsesjonsprosess og på beslutninger og finne muligheter for å realisere en flyplass som kan betjenes av større fly. Det handler om næringsutvikling, det handler om regional utvikling, reisetid og priser. Tilbake til Hålogalandsbrua, fra Narvik og nordover, som er et av de høyest prioriterte samferdselsinvesteringer på E6 i Nord-Norge. Den er viktig for godstransporten i Nord-Norge, og ikke minst viktig for å sikre fortsatt jernbanetransport på gods. 80 pst. av all transport til Nord-Norge nord for Narvik går på jernbane fra Oslo til Narvik via Sverige. Hålogalandsbrua er viktig også for å sikre den transporten. Jeg er veldig glad for at statsråden har annonsert at selve bruprosjektet skal komme til Stortinget som egen sak i 2011. Jeg vil anmode statsråden om å få saken fram allerede i vårsesjonen, slik at byggestart kan settes i verk i 2012.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2010-03-04:
På vegne av stortingsrepresentantene Per Arne Olsen, Kari Kjønaas Kjos, Jon Jæger Gåsvatn og meg selv har jeg den store glede å fremme et representantforslag om å sikre tilbudet i alderspsykiatrien og kompetansen ved NKS Kløverhagen i Ringebu, Oppland, inntil videre.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2010-03-04:
Saksordføreren var opptatt av det forebyggende arbeidet og hvor viktig det er, og det kan vi vel være samstemte om i hele komiteen. Nå er det slik at mye av det forebyggende arbeidet bygges på den opplæringen som brannfolk bl.a. får, og vi vet at situasjonen ved Norges brannskole ikke akkurat er lys, og behovet for materiell og utstyr er rimelig prekært hvis man skal klare å gi det tilbudet som Norges brannskole skal gi. Det er også fra faglig hold kommet opplysninger om hvor mye det dreier seg om når det gjelder disse manglene. Mitt spørsmål til saksordføreren er da: Vil saksordføreren legge press på sin egen regjering slik at Norges brannskole får de ressursene de skal ha for å oppgradere utstyr og materiell?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2010-03-04:
Som saksordføreren også sa, er dette en sak som det har vært stor enighet om i komiteen, og det er bra. Det er en alvorlig sak, og det er en sak som komiteen har tatt på det største alvor. Når enigheten er så stor som den er, må vi se det som veldig positivt. Spedbarnsdød er en tragisk hendelse i seg selv, og en stor påkjenning for pårørende. Å miste en unge er som sagt en påkjenning i seg selv, men påkjenningen kan bli større gjennom at en blir mistenkt for en kriminell handling eller et straffbart forhold. Å få denne mistanken på toppen av å miste en unge, vil selvsagt være alvorlig for de fleste, og en skal være rimelig sterk for å unngå å få en psykisk knekk i den forbindelse. Ofte blir denne mistanken hengende ved i lang tid, i hvert fall hvis en av en eller annen grunn nekter å ha en frivillig åstedsundersøkelse. Denne mistanken kan jo være berettiget eller uberettiget. Det som er viktig, er å få en bekreftelse eller en avkreftelse – en avkreftelse for å frikjenne, og en bekreftelse for eventuelt å avdekke straffbare forhold eller hindre gjentakelse. Et viktig tema i denne sammenhengen har vært Grunnloven og hvordan Grunnloven setter begrensninger. Det vil være synd hvis Grunnloven skal sette begrensninger for om en kan avklare straffbare forhold. Nå skal det sies at det står stor respekt av dem som en gang vedtok Norges grunnlov, de var framtidsrettede og kloke menn. Når det gjelder Den europeiske menneskerettskonvensjon, som vi også trenger en del avklaringer rundt, vet jeg ikke om de som kom med den, var like kloke, men det får vi se. Når en voksen dør, etterforskes dette automatisk, men når barn dør, er det dessverre ingen automatikk i det. Det er igjen et bevis på at de som er svake fra før, har en mindre rettssikkerhet enn voksne folk har. I andre land er det automatikk i åstedsundersøkelse ved spedbarnsdød, og hvis vi virkelig ønsker dette i Norge, må vi finne ut hvordan dette fungerer i andre land, hvordan det er organisert i andre land, spesielt i forhold til Den europeiske menneskerettskonvensjon. Det er fint at et samlet politisk miljø ønsker å gi barnet et bedre vern og innføre obligatorisk dødsstedsundersøkelse. Ønsker er bra, vilje til å gjøre det er bedre. Er viljen der, får en faktisk gjennomført det.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2010-03-04:
Det er med en viss glede jeg registrerer at det igjen er en sak oppe til behandling i Stortinget, der justiskomiteen er i veldig stor grad – for ikke å si helt – enige i innstillingen og i saken. Det er viktig å gi politiet de verktøyene de behøver for å kunne utføre en god jobb, men det er også viktig at vi regulerer disse verktøyene, både bruken av dem og hvilke verktøy politiet skal kunne bruke. I så måte ser vi det også som viktig når denne loven trer i kraft og man skal begynne med utarbeidelsen av forskrifter, at man har en nær dialog med viktige instanser som f.eks. Datatilsynet, slik at tilsynsarbeidet som skal skje i etterkant, kan bli mest mulig effektivt. Fremskrittspartiet er litt bekymret over muligheten for utlevering av informasjon fra politiet. Det er en del unntak fra taushetsplikten, og det er lov å stille seg spørsmål om hvor nøye disse reglene har vært evaluert i forkant av det nye lovforslaget. Vi ser også at det kan være visse utfordringer når det gjelder utlevering av informasjon til utenlandsk politi, og da spesielt adgangen til å utlevere uverifisert informasjon. Vi har i dag noen erfaringer med opplysninger som har vært levert ut til andre land, og som har ført til at norske statsborgere har blitt dømt, kanskje på grunn av disse opplysningene eller på grunn av det fremmede landets tolkning av disse opplysningene. Det er viktig å ta med seg det også i denne saken. Det har også vært en liten, offentlig debatt hvor det har blitt problematisert at PST ikke skal pålegges de samme restriksjoner som gjelder for politiets øvrige virksomhet. Det er klart at PST er i en særstilling. Det vil da være unaturlig, med den særstillingen PST har, at de skal være underlagt de samme begrensningene som politiet ellers. Men vi har Stortingets EOS-utvalg som enkeltpersoner kan henvende seg til for å få kontrollert sine opplysninger hvis de er registrert hos PST. Det er etter vår oppfatning en god måte å gjøre det på. En slipper da at en del opplysninger som PST innehar, kommer på vidvanke. Det sier seg selv at det kanskje ikke er helt naturlig at en advokat kan gå inn og sjekke hvilke opplysninger som helst i forbindelse med en sak han muligens får til behandling. Så det er riktig at PST har en viss mulighet til å hemmeligholde. Ellers er dette en veldig god og grei sak, og vi håper at implementeringen vil gå smertefritt.
Thor Lillehovde (Arbeiderpartiet), 2010-03-04:
Den beskrivelsen av situasjonen ved Norges brannskole som representanten Ørsal Johansen her kommer med, den har etter mitt syn ikke røtter i virkeligheten. Etter de opplysningene jeg sitter inne med, er det stor nok forlegningskapasitet, det er tilfredsstillende fasiliteter ved skolen. Brannskolen drives forsvarlig. Den har moderne brannstasjon og kjøretøy, den har bra øvingsutstyr. Når det gjelder øvingsområdet, må vi kanskje ta noe selvkritikk, og vi må ta inn over oss at det bestandig i et lokale hvor det er stor varmepåvirkning, vil være stor slitasje. Det vil hele tiden være behov for løpende vedlikehold på et sånt øvingsfelt. Men jeg deler ikke oppfatningen til Ørsal Johansen her om at alt er dårlig, men vi får ta det når budsjettet kommer til behandling. Det er der det hører hjemme.
Thor Lillehovde (Arbeiderpartiet), 2010-03-04:
Sanksjoner overfor hver enkelt huseier er et ømtålig tema. En har privatlivets fred å ivareta. Det er lettere å komme med sanksjoner overfor næringsdrivende – om det er innenfor hotell- og restaurantbransjen, eller om det er innenfor industri. Men når det gjelder den enkelte huseier, har det gjennom alle tider vært slik at det er huseiers ansvar å sørge for sikkerhet i eget hjem.
Thor Lillehovde (Arbeiderpartiet), 2010-03-04:
Spørsmålet er klart nok. Hvis lovverket ikke er tilstrekkelig i dag med hensyn til sanksjoner, bør en se på lovverket med tanke på å endre loven, slik at en har mulighet til å komme inn. Det har vært til dels alvorlige hendelser i slike etablissementer. Det er en av de tingene som samfunnet bør ta tak i.
Thor Lillehovde (Arbeiderpartiet), 2010-03-04:
Jeg var i mitt innlegg inne på akkurat dette med forholdene i små kommuner. Jeg tror det blir viktig framover å fortsette med mer interkommunalt samarbeid for å løse nettopp slike utfordringer som representanten her tar opp. Ellers har utdanningen for deltidsbrannmenn blitt betydelig bedre de siste ti årene enn den var i løpet av den tiden da jeg var med.
Thor Lillehovde (Arbeiderpartiet), 2010-03-04:
Vi har fram til i dag hatt tre kompetansesentre – Granåsen, Vagle leir og Starum. I Sivilforsvaret har vi en overkapasitet innenfor utdanning, det er betydelig overkapasitet. Hver av disse kompetansesentrene utnytter omtrent 25 pst. av kapasiteten sin. Det er en utdanningskapasitet som er tilpasset 60 000 personer i Sivilforsvaret, mens det i dagens sivilforsvar kun er 8 000 personer.
Thor Lillehovde (Arbeiderpartiet), 2010-03-04:
Jeg ba egentlig om ordet fordi jeg trodde jeg skulle få avrunde debatten, for jeg var sist på listen en stund. Men nå ser jeg at flere har tegnet seg. Denne stortingsmeldingen har høstet mye ros. Hva er det man har hatt fokus på? Jo, det er selvfølgelig hovedlinjene i meldingen, både fra høringsinstansene og nå også i debatten. Ellers er det avsnittet om nedleggelse av Vagle leir som har skapt de største motsetningene under behandlingen av denne meldingen. Der er det verdt å legge merke til at fagmyndigheten, DSB, har sagt at de ønsker å samle utdanningen i Sivilforsvaret i et kompetansesenter på Starum. Det er ikke noe nytt. Det er foreslått i Sivilforsvarsstudien 2007, og det er foreslått i St.meld. nr. 22 for 2007–2008. Det var også debatt om det i den første runden, i forbindelse med denne stortingsmeldingen om brann. Flertallet av høringsinstansene er imot nedlegging, er det sagt. Ja, og jeg trenger kanskje å komme med en liten forklaring. Det var jo en ny og urutinert saksordfører, som slapp til litt mange i høringsrunden – ikke bare landsdekkende instanser, men også enkeltkommuner. Da kom det ingen kommuner fra Hedmark eller Oppland, men det kom faktisk noen fra Sandnes, og de er jo med i regnestykket over hvor mange som var på høring. Så tallet juger lite grann. Det ville ikke ha vært slik hvis det hadde vært KS som hadde representert kommunene. Vagle leir er altså ikke tapt for beredskapsarbeid. I denne stortingsmeldingen legger vi nå til rette for at regionen kan ta ansvar for videre beredskapsarbeid og sikkerhetsarbeid i den regionen.
Thor Lillehovde (Arbeiderpartiet), 2010-03-04:
Jeg tror jeg skal begynne med å slå fast at det er under denne regjeringen DNA-reformen har skutt fart. Det er under denne regjeringen det faktisk har skjedd noe innenfor dette saksfeltet. Det er altså under regjeringen Stoltenberg vi har fått et DNA-registser og en DNA-reform på plass. Det er til de rød-grønnes ære, og da særlig til statsråd Knut Storbergets store ære, at vi er der vi er, i dag. 1 000 saker pr. måned er betydelig, og det bidrar selvfølgelig til mer trygghet i dette landet. Det er egentlig underlig at vi i en sak som vi er ganske enige om i komiteen – det er jo stort sett bare komiteen som er her – ender opp med såpass mye kritikk. Særlig er det da Høyre som i nær fortid hadde muligheter til å prege utvikingen av DNA-reformen. De hadde muligheter til å legge hele løpet for hvordan vi ville ha den i framtiden. De unnlot å gjøre det. Nå er det et annet politisk regime, og vi har også da noen andre ting vi vil prioritere. Det er altså ikke spørsmål om å privatisere denne tjenesten. Her ønsker vi at laboratoriet – et statlig, eller offentlig, laboratorium – skal være i førersetet. Det jeg kunne være litt åpen for, er nok – og det synes jeg faktisk – at det statlige laboratoriet på linje med andre laboratorier som skal utføre tjenester for det offentlige, burde være akkreditert. Den delen av kritikken synes jeg kanskje vi skulle ta inn over oss, men ellers synes jeg at det nå er viktig at vi ser framover, og at det er DNA-reformens utvikling som blir viktig.
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Jeg vil først takke saksordføreren for en god gjennomgang, men jeg har et spørsmål i forhold til sanksjonspraksis. Flertallet gir ingen begrunnelse for hvorfor man ikke ser behovet for en bedre og skjerpet sanksjonspraksis overfor huseiere som ikke sørger for betryggende brannsikkerhet for beboerne sine i sine bygninger. Kan saksordføreren si noe om hvorfor man synes at mattilsyn og skjenkekontroll skal prioriteres foran håndheving av regelverket og sanksjonering ved brudd på regelverket for brannsikkerhet, som må kunne sies å være vel så viktig?
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Spørsmålet dreide seg ikke om den enkelte huseier inne i sin egen bolig. Det dreide seg om en huseiers ansvar for andre beboere som bruker dennes lokaler, f.eks. Thon eller andre som har leietakere, med tanke på at det ikke er brannsikkerhet i oppganger, trapper osv., og at man rett og slett risikerer at en del mennesker kan omkomme fordi huseier ikke har vært seg sitt ansvar bevisst og sørget for brannsikkerhet – på vegne av andre. Så dette handler ikke om å komme inn i leiligheter; det handler om ansvaret for bygninger som noen f.eks. har kommersielle interesser i, men ikke nødvendigvis restauranter og andre lokaler. Jeg tror kanskje representanten misforsto spørsmålet mitt. Jeg vet ikke om spørsmålet er klarere nå.
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
I f.eks. den byen vi er i nå, er det mange gamle bygårder, og i en god del av dem bor det også gamle mennesker. De er organiserte som AS og lignende modeller. Det skal innføres en registreringsplikt for alle leilighetsbygg, og jeg vil jo regne med at det gjelder en del av disse gårdene. Mange av disse har ikke brannvarslere i oppganger eller baktrapper, som det er en del av, noe som har skapt en del situasjoner. Vil statsråden ta initiativ til at det f.eks. utvikles regelverk som pålegger røykvarslere i kjede i denne type bygårder, i baktrapper og trapper for å forebygge branner og dødsfall?
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Jeg har et spørsmål om et tiltak som skal sikre både flere domfellelser, bedre etterforskning og behandling av utsatte barn, nemlig barnehus, som vi alle er enige om. Ett mål er å få flere saker inn for rettsapparatet. Justiskomiteen får meldinger fra både domstolene, domstolsadministrasjonen og ulike politidistrikter om at avstander – ikke minst i distrikter som har få ansatte – er problematisk i forhold til ressursbruken deres, det belaster budsjettene for mye, og de vegrer seg til dels for å bruke barnehusene. Og det er også en stor belastning i forhold til at barn jo helst skal tas vekk uten at foreldrene vet om det, og sendes dit. Så tar det to dager å sende dem dit. Det kan man ikke gjøre med et barn som f.eks. går på barneskole, skal hentes i barnehagen etc. Så det er problematisk i forhold til geografiske avstander. Det binder opp ressurser. Flere av dem etterlyser også muligheten til å kunne bruke vidoeoverføring ved avhørene, forhørene, for å avhjelpe noe av dette. Kan statsråden si noe om hvordan han vurderer utviklingen av barnehusene med sikte på å få det reelt sett landsdekkende, slik at alle barn skal ha en mulighet til å kunne få brukt disse barnehusene, og ikke bare i de helseregionene de nå ligger i?
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Det var selvfølgelig ikke noen kritikk av at Regjeringen etablerte flere barnehus – det var også det Stortinget ba om at man skulle gjøre. Her er det et dugnadsarbeid på tvers av partigrenser, så vi kan alle være medfedre og medsøstre og alt mulig i forhold til disse barnehusene. Spørsmålet dreide seg ikke bare om antallet, om det blir ett eller to til, det dreide seg om de budsjettmessige utfordringene ved at politiets og domstolenes budsjett belastes slik at vi har problemer med å få brukt barnehusene uten å binde opp så store mannskapsmessige ressurser. Det er det jeg stilte spørsmål om og gjerne vil ha en kommentar til. Jeg følte at statsråden nå sa at barnehus er fint, og vi trenger flere. Men det som spørsmålet konkret handler om, er bl.a. et brev sendt fra Domstoladministrasjonen i juni i 2009, som tar opp en del av disse forholdene, og det har ikke blitt bedre, snarere verre for domstolene. Det er ikke noen kritikk av Regjeringen, men jeg regner med at Regjeringen er oppmerksom på det, og derfor vil jeg vite hva man konkret gjør for å avhjelpe noe av dette – f.eks. ved å si klart at man vil ta i bruk videoutstyr for å gjøre det enklere, og ikke bare si at man tar sikte på det.
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Kan statsråden si hvordan han oppfatter bestillingen som lyder som sådan: … på egnet måte å orientere Stortinget. I hvilken form ser han for seg at dette skal skje? Når regner man at denne bestillingen skal bli fremlagt?
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Grunnen til at jeg på Høyres vegne i en replikk stilte statsråden et spørsmål om hva man legger i «egnet måte» å orientere Stortinget på, er rett og slett at jeg vil ha en forvissning om at Stortinget får et saksfremlegg som er såpass kvalifisert og betryggende at Stortinget har mulighet til å vurdere denne saken på selvstendig grunnlag. Det var derfor vi fremmet det som er vårt primærforslag. Men jeg håper at statsråden kan bekrefte at ikke det vel av muligheter en regjering har å informere Stortinget på, i form av en bisetning i en budsjettproposisjon – jeg har opplevd bisetninger meg her og der – som av embetsverket og andre har blitt tolket etterpå til noe helt annet enn Stortinget har forutsatt, at man har en ganske snever tolkning fra Regjeringen og statsrådens side av hva flertallet egentlig ber om, og som også Høyre subsidiært støtter. Jeg forutsetter at man begrenser utredningens resultat til å være så nær en lovsak som tenkes kan, for det er den eneste muligheten Stortinget kan ha i denne vanskelige saken, til på selvstendig grunnlag å kunne vurdere grunnlovsmessigheten. Jeg skjønner at Regjeringen selvfølgelig ikke vil fremme forslag som er i strid med Grunnloven. Men Stortinget tolker Grunnloven, og for at Stortinget skal kunne tolke Grunnloven skikkelig, synes jeg det er fornuftig at statsrådens embetsverk, og statsråden selv, gjør den beslutningen så reell som mulig for Stortinget. Jeg vil be om en bekreftelse på og avklaring av hva man egentlig legger i det, og hvor vid man oppfatter at denne bestillingen fra Stortingets side i dag blir. Det er altså en forutsetning for at Høyre subsidiært også støtter det flertallsforslaget som ligger her.
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Dette er ikke for å være vrien og vanskelig, for vi er politisk enige om målene her, men dette er et spørsmål om jus. Da skal jeg være veldig konkret i mine to spørsmål til saksordføreren på vegne av flertallet. Det første spørsmålet: Mener flertallet at spørsmålet om Grunnloven fra Stortingets side er uavklart – enn så lenge? Jeg vil ha et bekreftende svar på det – ja eller nei. Det andre spørsmålet er: I hva slags form ønsker flertallet at Stortinget skal bli orientert? Hva regner saksordføreren og komitéflertallet en «egnet form» for å være? Det er to spørsmål som jeg nå vil ha et klart svar på på vegne av Høyre før vi går til avstemning.
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Jeg skal forsøke meg med noe som er i nærheten av statsrådens ideologi, nemlig komme med et forslag som kan passe ham og flertallet. Jeg har ikke oppfattet at man betviler at GENA har kompetanse og kvalitet, men at problemet er at de er styrt av kommersielle interesser. Det er jo interessant med tanke på at de som driver det, ikke har tatt ut lønn på flere år. Det sier jo sitt! Men, hvis det er problemet: Hvorfor kjøper ikke statsråden seg inn i privatandelen av GENA, slik at man kvitter seg med de prinsipielle motforestillingene mot at det er kommersielle interesser her? GENA kan da brukes med en gang, fremfor at man skal vente i flere år på at det kanskje etableres noe lignende i Tromsø.
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Ja, den er så god at nesten hver eneste politimann og politimester jeg møter, synes at det går for sakte. Så god er den. Men nå later altså statsråden her som om dette er et ukjent forslag for ham – at det er et forslag som kommer over bordet. Dette har vært foreslått før. Hva er bakgrunnen for at statsråden i løpet av de siste fire årene har valgt ikke å forholde seg til et etablert kompetansemiljø, der man også er åpen for å bli overtatt av staten? Det er ikke ukjent for statsråden. Det har vi foreslått før, så han behøver ikke late som om han ikke har hørt det. Det andre er: Hvordan kan det ha seg at man har prinsipielle motforestillinger mot at RMI kan ha en samarbeidsavtale med dette analyseinstituttet i en situasjon hvor det faktisk ikke er slik at Stortingets intensjoner og mål med DNA-analyser er nådd med tanke på antall registreringer som skal være i DNA-registeret?
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Vi skjønner jo når vi stanger hodet i veggen. Men jeg skal starte med å si noe positivt før jeg kommer med resten av ramsen når det gjelder det negative. Det er positivt at det nå kommer statistikk fra RMI om volum, saksbehandlingstid og kostnader. Vi får håpe at det blir godt og kvalitetssikkert, og at politiet arbeider med å kvalitetssikre sporprøvene som sendes til DNA-analyse. Det er bra. Men så er man altså fornøyd med de tidsfristene som er holdt. Statsråden sa ikke hvilken tidsfrist det var. Er det fire uker? Jeg har lyst til å stille spørsmålet: Hvorfor er man så fornøyd med at det tar fire uker i Norge, mens det tar noen dager i en del andre land? Jeg synes faktisk vi burde ha ambisjon om å sammenlikne oss med disse, spesielt siden vi sier selv at vi skal være verdensledende. Så stilte jeg et spørsmål om Universitetet i Tromsø, hvor man synes det er fantastisk med etablering. Det betyr at man synes det er fint med flere fagmiljøer, men man vil altså ikke bruke et fagmiljø som er finansiert delvis av det offentlige og delvis av private. Forslag om å overta deler av GENA er ikke noe over bordet-forslag. Det har statsråden vært kjent med i flere år. Men han vil ikke, han vil heller vente på at det skal bli etablert i Tromsø. Siden det er Tromsø man satser på, har jeg et konkret spørsmål til statsråden: Hvordan kan det ha seg at Tromsø ennå ikke er akkreditert? I åpen høring i justiskomiteen i forrige periode var man i gang. Det sier man fortsatt: Man er i gang med akkrediteringsarbeidet. Hvordan i all verden skal et akkrediteringsarbeid gjennomføres uten et laboratorium, uten analyserutiner, uten en akkreditering basert på rutiner på et konkret laboratorium – jeg har ikke fått med meg at det er etablert i Tromsø – samt uten opplysninger om opplæringsrutiner for nye ansatte, avvikshåndtering, skjemaer og retningslinjer for samarbeid? Ikke noe av det er på plass i Tromsø. Og da er spørsmålet: Hvorfor satser man alt på det kortet, framfor å kvitte seg med de prinsipielle motforestillingene mot å benytte noe som er startet med en blanding av offentlige og private midler? Næringsdepartementet skryter i sine videoer av hvor flink Regjeringen er til å satse på kvinnelige gründere. Jeg må virkelig si at jeg synes det er en underdrivelse å si at det er spesielt: Jeg kunne godt tenke meg å si: Er det slik at statsråden har noe «spesielt» imot å overta noe som har vært privat? Eller: Er det slik at statsråden satser alt på at Tromsø skal bli en suksess, uansett hvor mange år og hvor lang tid det måtte ta?
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Hvis Høyre skal lese, vil jeg anbefale representanten Akhtar Chaudhry å lytte. Jeg foreslo altså at statsråden igjen vurderer overtakelse av det delvis privateide GENA. Hvis det er å være for kommersielle interesser og være ekstremt prinsippfast i forhold til private, anbefaler jeg Akhtar Chaudhry å bruke den proppen på øret enda litt flittigere. Jeg konstaterer at flertallet da ikke i det hele tatt er bekymret over de tydelige personkonfliktene som er ved RMI, at det lammer deler av DNA-reformen. Jeg konstaterer at man ikke er bekymret over alle de avdekkingene av rettssikkerhetsproblemer ved RMI som kom gjennom media i hele fjor, da Randi Rosenqvist varslet. Jeg konstaterer at man ikke ønsker å bruke tilgjengelig fagkompetanse – for det er det som er motivet for Høyre, ikke å tekkes private selskaper. Men det er det eneste miljøet i Norge som er akkreditert, kvalifisert og har kompetanse, og at man da ikke engang vil vurdere å overta det, da begynner jeg å lure på om det er noen prinsipper igjen i det hele tatt i f.eks. SV.
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Det pågår en debatt om datalagringsdirektivet, og Høyre sitter – som mange har fått med seg – med nøkkelen i det spørsmålet. I hvilken grad oppfatter statsråden vedtakelsen av denne loven som en avhjelp i forhold til en del av de argumentene som brukes mot at trafikkdata skal registreres?
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-04:
Takk for svaret. Jeg har et oppfølgingsspørsmål. Det har vært en del oppslag om IKT-systemene i politiet og mangelen på satsing på IKT med hensyn til å sikre oss betryggende systemer for lagring av trafikkdata, og at det kan være et argument for datalagringsdirektivet at vi får vedtatt denne loven. Når kan Stortinget forvente at de forutsetningene som ligger her for datasystemer, er på plass, sånn at loven kan ta til å virke sånn som vi alle er enige om og har intensjoner om?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2010-03-04:
Representanten Lillehovde fra Arbeiderpartiet forteller at han er frivillig brannmann. Det er jeg glad for, for da vil han kanskje vite mye om hva dette går ut på. Regjeringen startet for så vidt et bra opplegg med å skulle utdanne frivillige brannmenn. Men det som skjer – bl.a. skjedde det i fjor – er at man trekker tilbake pengene og heller bruker dem på utrykningsklær til Sivilforsvaret. Det gjør at utdanningen stopper opp. Utdanningen skal være ferdig 31. desember 2011, og på grunn av pengemangel i dag har en ingen mulighet til å få til det. Som representanten vet, trenger man materiell og kunnskap for å rykke ut. Selv var jeg 20 år i yrket, og man bistår små kommuner med innkallingsmannskaper, fordi de ikke er i stand til å gå inn i hus på grunn av at de ikke har fått den utdanningen de skulle hatt. Da er mitt spørsmål: Vil Regjeringen ta ansvar for sikkerheten i alle de små kommunene hvor det har vært manglende satsing på sikkerhet og pengemangel?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2010-03-04:
Statsråden brukte ordet nullvisjon, og det er bra. Men da må jeg beklage og si at det er langt mellom liv og lære for statsråden. Norges Brannskole skal utdanne brannfolk som skal ut i krig hver dag – de er faktisk ute i krig hver dag. Når det gjelder Det norske forsvar, bevilger vi milliardbeløp for at de skal få øve og være i stand til å ta tjenesten sin. Og slik skal det være også. Men det gjør altså ikke Regjeringen når det gjelder brannfolk. I dag har brannskoler bedt om 200 mill. kr, bl.a. for å få høydemateriell og for å kunne øve på ulykker som den i Ålesund, og for å kunne stå imot en hard hverdag. En brannmann i dag møter nye utfordringer. Vi har brannskoler i Norge som er dårligst i Europa. Vi bevilger altfor lite til at mannskapet skal få anledning til å øve på det de egentlig skal gjøre i hverdagen – de er ikke i stand til å møte på øvelse i hverdagen, for de får ikke noe for det. Derfor blir spørsmålet mitt: Tar statsråden ansvar for tryggheten til alle mannskapene i Brann-Norge i dag?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2010-03-04:
Etter nærmere 20 års erfaring som yrkesbrannmann føler jeg at et replikksvar fra ministeren på en måte viser at det er langt mellom liv og lære. Med all respekt burde statsråden kanskje gå inn som en ny prateminister. Når man går inn og ser på utdanningen av brannmannskap i Norge, innførte man, som ministeren sa, en ny utdanning for frivillig brannmannskap. Det hjelper ikke å innføre noe når man i neste øyeblikk ikke følger opp med penger i budsjettet. Når alt stopper opp og utdanningen legges på is, som det er gjort i flere kommuner, og brannskolen ikke har penger til å utdanne folk, som bl.a. Oslo kommune, må man påta seg kostnadene som brannskolen selv har til å utdanne personell, fordi statsråden og Regjeringen ikke vil ta inn over seg problemene. Vi kan også se på trinn 2, altså utrykningsledere, der bare en tredel av dem som trenger det, får kurs. Det gjør at flere brannvesen i dag har problemer med å rykke ut, for man har ikke nok profesjonelt mannskap, og der står kommunene i fare for bl.a. å få døgnmulkter av DSB for ikke å ha innført det. Men igjen: Dette er fordi Regjeringen har mislyktes der også. Så sier man at sikkerhet er viktig for mannskapene. Men brannmannskapene i Norge føler i hvert fall ikke at ministeren tar sikkerheten på alvor. Man har i dag ikke mulighet til å øve på høye hus – en situasjon man daglig møter – på grunn av at Norges brannskole ikke får bevilget penger til det. Man har ikke mulighet til å øve på katastrofeulykker, som den i Ålesund, på grunn av at man ikke har bevilget penger til den oppgaven. De som kommer inn på brannskolen i dag, øver med materiell som enkelte brannvesen, som i Oslo og i Bergen, sendte ut av skolen for 6–7 år siden. Det vil si at man ligger flere år etter med utdanningen. Man bruker to tredeler mindre på utdanning enn det man gjør i de andre nordiske landene. Så Norge er rett og slett nesten en bananrepublikk når det gjelder utdanning. Jeg synes vi burde ta inn over oss at vi sender norske brannmannskaper ut i krig hver dag uten å gi dem mulighet til å takle hverdagen. Det gjøres i Forsvaret. Der får de mulighet til å øve på det de skal gjøre, på øvingsfeltet, og vi bruker milliardbeløp. Men vi har altså ikke penger til å gjøre dette på brannsiden. Det viser en totalt mislykket prateminister. Så er vi spente på å høre hva han sier den 31. desember 2011, når han ikke har nådd gjennom med dette. Skal han prate inn at det kanskje skjer i 2030? Det skal bli interessant.
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2010-03-04:
Jeg synes nærmest det blir litt søtt å sitte og høre på at prateministeren skal prøve å forklare seg vekk fra at han ikke har kontroll over eget område. Når man sier at man har bevilget pengene, men ikke gjort noe, må kanskje ministeren gå i seg selv og si: Ja, man bevilger penger, men når pengene fra DSB skal gå over til brannskoler, til utdanning av mannskap, så er det ikke penger. Dermed må kommunene rundt omkring avlyse kursene, noe som gjør at de ikke er i stand til å iverksette det de skal. Man må også gjøre prioriteringer her, for man har ikke rammeoverføringer. Og hvis ikke ministeren har fått det med seg, anbefaler jeg faktisk ministeren kanskje å gå litt tidligere på jobb og litt senere hjem for å ta vare på sikkerheten til brannfolk, og ikke bare prate det vekk. Jeg blir – unnskyld, president – frustrert over å høre at man tar den jobben så lett. Han sier også at han møter brannfolk ute. Jeg har vært brannmann i 20 år, jeg har møtt brannfolk hver dag, jeg har vært på brannskoler rundt i alle områder og møtt dem, og jeg vet hva de prater om. Jeg vet hva brannfolkene prater om rundt omkring over alt. Jeg kjenner meg ikke igjen. Så det er kanskje på tide at man begynner å ta lite grann inn over seg alvoret i saken, og ikke bare behandler dette som – jeg har nesten ikke ord for det. Men jeg går over til noe annet: brannetterforskning. Det er viktig, og det har Fremskrittspartiet jobbet for i mange år. For 15 år siden var jeg på brannskole på kurs med Kripos, som ønsket å ha brannfolk inn i etterforskningen, men de hadde problemer med ledelsen i politiet, som mente at dette var en politijobb. Man ville ikke ha de samme systemene som man har i Amerika eller i England – det skulle være politiets jobb. Kripos har selv uttalt at man må ha lang, lang kompetanse for å forstå det, og de ville ha inn kompetanse der. De har hatt to prøveprosjekter, og man gikk inn og sjekket det ut og tok brannfolk inn i etterforskningen. Det var ganske bra resultater, det var mye større oppklaringsprosent, og det stod også i rapporten, som er sendt til Killengreen, at politiet anbefaler å fortsette med det. Men det Killengreen gjør, er å si akkurat det motsatte. Hun avvikler det. Derfor er jeg veldig glad for at Killengreen blir overprøvd i denne meldingen. Mitt spørsmål til statsråden blir da: Hvor har det politiet selv ønsket, stoppet opp? Har det stoppet opp politisk, eller har det stoppet opp hos Killengreen? Det kunne vært artig å vite. Så til fylkesmannen. Når man går inn på at fylkesmannen skal inn og ha myndighet over brannvesenet, hva slags kompetanse har fylkesmannen på det? Og mitt neste spørsmål er: Har man tenkt at det skal følge midler med dette, når man gir etaten mer?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2010-03-04:
Jeg sender ikke noen melding hjem til brannfolk. Jeg sender en melding hjem til det norske folk. Jeg sender en melding hjem til de pårørende som har mistet sine nærmeste i trafikkulykker, i brann og i andre ulykker. Jeg sender en melding hjem til alle dem, også pårørende av redningsmannskaper, i Norges land som sitter hjemme og håper på å få sine hjem. Dem sender jeg en melding hjem til.
Siri A. Meling (Høyre), 2010-03-04:
Forslaget om å legge ned Vagle leir har vakt reaksjoner både blant enkeltpersoner og hos en rekke instanser som har gått imot dette, fordi de opplever det som en svekkelse av tilbudet. Nå har momentet om økonomi og besparelser vært en del av argumentasjonen som det bygges på i dette spørsmålet. Jeg vil gjerne at saksordføreren redegjør for disse kostnadsbesparelsene – forsikrer om at en faktisk vil spare penger. Og når en har behov for å bygge opp kompetanse, er det da lurt å legge ned Vagle leir?
Siri A. Meling (Høyre), 2010-03-04:
Det er en viktig stortingsmelding som debatteres her i dag. Branner tar dessverre mange menneskeliv og forårsaker store skader på bygninger og mennesker – og påfører samfunnet store tap. Det som justisministeren uttrykte om at brann og brannforebygging kanskje er det som har aller mest betydning for personers følelse av trygghet, på lik linje med trafikksikring, understreker også hvor viktig denne saken som nå debatteres, er. Derfor er også fokus på beredskap viktig. Jeg registrerer forslaget om å legge ned Vagle leir i Sandnes i forbindelse med ønsket om samlokalisering av opplæringsvirksomheten på Starum. Høyre synes at dette er en dårlig idé, og derfor har vi, sammen med Fremskrittspartiet, fremmet forslag hvor vi ber Regjeringen opprettholde Vagle leir. Vi oppfatter dette forslaget som en svekkelse av samfunnssikkerheten og et tap av kompetanse. Ved å samordne opplæringsvirksomheten på Starum forlater man på en måte et nærhetsprinsipp, og vi ser at det å ha regionale sentre med denne type kompetanse og denne type tilbud er viktig ut fra et beredskapshensyn og ut fra et kompetansehensyn. Så vi oppfatter dette som en svekkelse av samfunnssikkerheten. Dette synet støttes også av et klart flertall av høringsinstansene, og disse har betydelig kompetanse innenfor sivilforsvar, samfunnets sikkerhet og beredskap. Hvis det nå var slik at en samordning på Starum var fornuftig både ut fra et kompetansesynspunkt og et økonomisk synspunkt, er det jo betimelig å stille spørsmål om hvorfor man da ikke vil ha en konsekvensutredning av dette vedtaket, som Høyre har påpekt og etterlyst. En konsekvensutredning kunne ha gitt en større grad av trygghet både for at innsparingsmulighetene var reelle, og at man ikke tapte kompetanse og svekket samfunnssikkerheten. Det ville være lettere å akseptere for berørte instanser og parter dersom det lå en skikkelig konsekvensutredning til grunn. Senteret i Vagle leir er en viktig del av samfunnssikkerheten på Sør-Vestlandet, og det kurser et stort antall mennesker i krisehåndtering – fra enkeltmannsopptreden på et skadested til ledelse ved større hendelser. Videre er senteret brukt av nødetatene til gjennomføring av kurs og øvelser. Spesielt har flere brannvesen brukt dette senteret som det eneste stedet der det kan øves i realistiske omgivelser. Forslaget om nedleggelse står i sterk kontrast til det som meldingen ellers sier i forhold til styrket kompetanse og beredskap.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2010-03-04:
La meg begynne med å gi ros til saksordføreren, som ledet komiteens arbeid i denne saken på en flott og inkluderende måte, og leverer en meget god sak til Stortinget. Så er det sånn at noen alltid har et ønske om å sende en melding hjem, og det var det vi hørte her i stad. Representanten Trældal ville sende en melding til sine kollegaer i brann- og redningsetaten. Det har jeg full respekt for. Men i iveren etter å sende denne meldingen hopper man over sakens fakta. Jeg vil sitere hovedtalspersonen fra Fremskrittspartiet i denne debatten, Morten Ørsal Johansen, som sa følgende i sitt hovedinnlegg: «Norge har et godt brannvesen.» Før man går så høyt på banen som Trældal gjorde, er det altså viktig at man snakker med sine kollegaer og blir enige om virkelighetsbeskrivelsen. Statsråden og flere fra regjeringspartiene har vært innom at vi tar kompetansen og utstyret på alvor, og det er det denne meldingen også dreier seg om: å trekke de lange linjene, se hvor skoen trykker, se hvor vi har behov, og hvordan vi skal styrke brannvesenet ytterligere. Så var det én ting til som jeg ønsker å si et par ord om. Det er Vagle leir. Vi ser at det er en uenighet, og vi ser at det er et sterkt engasjement i lokalmiljøet i angjeldende kommuner. Og det skulle bare mangle. Det er ikke første gang vi ser denne typen engasjement. Det setter vi pris på. SVs egne folk i de angjeldende kommunene ville veldig gjerne opprettholdt Vagle leir, men etter en helhetlig vurdering er vi temmelig sikre på at den konklusjonen som Stortinget i dag trekker, er den riktige konklusjonen. Det vil styrke brannvesenet og etaten og brannvernet i landet.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2010-03-04:
Stortinget har i dag til behandling et representantforslag fra stortingsrepresentantene Oktay Dahl, Werp, Hofstad Helleland og Aspaker om umiddelbar lovendring for å skjerpe straffenivået i volds-, overgreps- og voldtektssaker. Det er en enstemmig komité som understreker betydningen av at straffenivået for disse handlingene heves, og som deler forslagsstillernes beskrivelse av at det over tid har utviklet seg et straffenivå for de mest integritetskrenkende handlinger som ligger for lavt i forhold til andre straffbare handlinger. Det er også enighet om at straffenivået for ulike lovbrudd i størst mulig grad skal gjenspeile hvor alvorlig samfunnet anser et lovbrudd for å være. I arbeidet med den nye straffeloven 2005 hadde en enstemmig justiskomité følgende merknad i Innst. O. nr. 73 for 2008–2009: «Komiteen understreker at straffenivået skal skjerpes i forhold til bl.a. grov vold, drap, voldtekter, seksuelle overgrep, kjønnslemlestelse og vold i nære relasjoner. Komiteen viser til de tydelige signaler som gis i form av økte strafferammer, heving av minstestraffen og ikke minst at proposisjonen går gjennom konkrete, utvalgte rettsavgjørelser. Komiteen slutter seg til denne måten å sende signaler til domstolen på for å heve straffenivået. Komiteen understreker at høyere straffenivå skal ta til å gjelde straks.» Sakens foranledning var Soria Moria-erklæringen, hvor SV og de andre regjeringspartnerne skrev at Regjeringen vil arbeide for å få opp straffenivået for voldtekt, drap, grov vold og sedelighetsforbrytelser. Komiteen slo altså fast i sine merknader at høyere straffenivå skulle ta til å gjelde straks. Høyesterett har imidlertid vært uenig i en slik tilnærming. I to saker hvor kjennelsen ble avsagt 13. november 2009 i storkammer, drøftet Høyesterett hvilken betydning uttalelsen i forarbeidene til straffeloven 2005 om høyere straffenivå skal ha når det gjelder saker som pådømmes etter 1902-loven. Høyesterett slår fast at når den nye straffeloven 2005 trer i kraft, plikter Høyesterett å heve straffenivået i tråd med Stortingets uttalelser. Imidlertid mente Høyesterett at når det gjelder saker i perioden fra vedtakelsen av den nye straffeloven i 2009 og fram til ikrafttredelse av denne loven, vil de gjennomføre en gradvis opptrapping av straffenivået. Dette er en situasjon hele Stortinget og Justisdepartementet må ta på alvor. Stortinget mente selvsagt alvor da det ble uttalt at straffenivået skal skjerpes i forhold til grov vold, drap, voldtekter, seksuelle overgrep, kjønnslemlestelse og vold i nære relasjoner – og at det skulle skje umiddelbart. Jeg er derfor glad for at Justisdepartementet allerede har startet arbeidet med lovendringer for å sikre at en oppnår de ønskede straffeskjerpelser raskere enn det domstolen legger opp til, og jeg forventer at proposisjonen blir lagt fram for Stortinget om kort tid. På denne bakgrunn er komiteens tilråding at representantforslaget vedlegges protokollen.