Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-02-11:
Spørsmålet om regulering av åpningstider berører både familier og forbrukere, ansatte i varehandelen og de næringsdrivende. Videre er viktige verdispørsmål knyttet til søndagsfred og søndagen som en annerledes dag. Utfordringen er å finne en rimelig og hensiktsmessig balanse mellom ulike hensyn. Regjeringen ønsker et åpnere samfunn tilpasset brukernes og forbrukernes behov. Samtidig er det et mål å gjøre regelverket enklere og mer oversiktlig og fjerne unødvendig detaljregulering. Regjeringen mener at tilbud og etterspørsel egner seg bedre enn lovverket til å regulere åpningstiden for varehandelen på hverdager. Dagens forbrukere har ulike behov, og mange ønsker tilgang til en rekke varer og tjenester utenom det som vi tradisjonelt har oppfattet som ordinær arbeidstid. Opphevelse av åpningstidsloven vil gi rom for mer fleksible tilpasninger, og behovet for dispensasjoner vil minke. Dette vil medføre ressursmessige innsparinger. Jeg er glad for at flertallet i komiteen støtter Regjeringens forslag om å oppheve åpningstidsloven. Jeg har også merket meg at flertallet i komiteen har lagt vekt på høringsuttalelsen fra Forbrukerrådet. Av hensyn til forbrukerne ønsker rådet mindre sentralstyring samt sterkere konkurranse i dagligvarehandelen, og er derfor enig i Regjeringens lovforslag. Lovforslaget innebærer videre at den alminnelige fred på søndager og andre helligdager fremdeles blir vernet. Etter Regjeringens syn er det derfor nødvendig å sette grenser for kommersiell aktivitet på søndager og andre helligdager. Behovet for å handle på disse dagene bør også kunne bli vesentlig redusert når restriksjonene på hverdagene nå blir opphevet, som også representanten Lånke var inne på. De samme hensyn som tilsier at det bør settes grenser for å holde utsalgssteder åpne på helligdager, gjør seg også gjeldende for høytidsdagene 1. og 17. mai. Etter Regjeringens oppfatning innebærer dagens regulering av handelen på søndager og andre helligdager en rimelig balanse mellom hensynet til den alminnelige helgedagsfreden og hensynet til at forbrukerne skal ha et tilfredsstillende tilbud av nødvendige varer. Jeg er derfor glad for at flertallet i komiteen er enig i at faste utsalgssteder fremdeles – som hovedregel – skal holde stengt på slike dager, og at unntakene fra hovedregelen som vi i dag har for salg på helgedager, opprettholdes. Ved fremdeles å tillate salg bl.a. fra bensinstasjoner, kiosker og mindre dagligvareutsalg på disse dagene vil en sikre at forbrukerne alltid har tilgang til de mest nødvendige varene. Opphevelse av åpningstidsloven for å kunne få frie åpningstider på hverdager og dager før søn- og helligdager tilsier at en ikke kan beholde regler i annet regelverk som ville gjøre lovendringene i stor grad illusoriske. Som folks brukervaner og -ønsker er forskjellige, er også deres holdning og ønsker det med hensyn til arbeidstid. Enkelte grupper, det kan f.eks. være ungdom, kan være interessert i å jobbe til andre tider enn det som er vanlig. Samtidig ser jeg jo at uregelmessige og avvikende arbeidstider for mange oppleves som en belastning, og at det kan komme i konflikt med både familieliv og andre aktiviteter. Jeg mener at arbeidstidsspørsmål, både i varehandelen og i andre servicenæringer, primært bør løses på annen måte enn gjennom påbud om stengetider for utsalgsstedene. Dette gjelder f.eks. de krav som er stilt i loven for å ivareta arbeidstakernes interesser når det gjelder helse, miljø og sikkerhet på arbeidsplassen, lengden på arbeidstiden, pauser og fritid samt overtid og merarbeid. Regjeringen vil, som flertallet påpeker, følge utviklingen i kjølvannet av opphevelsen av åpningstidsloven. Selv om forbudet mot nattarbeid oppheves for varehandelen, vil de ansatte fortsatt være beskyttet av øvrige bestemmelser i arbeidsmiljøloven.