Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2018-12-14:
Regjeringens politikk har som sitt overordnede mål å gi muligheter for alle, en enklere hverdag for innbyggerne og fortsatt styrking av det sosiale sikkerhetsnettet. Kommunene er grunnmuren i samfunnet vårt og har ansvaret for produksjonen av de fleste av våre velferdstjenester. En god kommuneøkonomi er derfor viktig. Den demografiske utviklingen viser at kommunene også i årene fremover må være forberedt på store omstillinger. Kommunereformen har bidratt til å styrke en god del kommuner, men fortsatt vil vi ha mange små kommuner som vil være sårbare i møtet med de krav og forventninger dagens samfunn stiller. Regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti ønsker derfor at regionsentertilskuddet opprettholdes som et økonomisk virkemiddel også ved fremtidige kommunesammenslåinger, og at tilskuddet utbetales som i dag etter et nasjonalt vedtak om sammenslåing – og vi fremmer forslag om dette. Kommunesektoren har hatt en god realvekst i de årene regjeringen har styrt, og vi har nå det laveste antallet kommuner på ROBEK siden registeret ble opprettet i 2001. Dette er en gledelig og villet utvikling. Regjeringen la i sitt opprinnelige budsjett opp til en realvekst i frie inntekter på om lag 2,6 mrd. kr. Etter et godt budsjettforlik med Kristelig Folkeparti er kommunesektoren ytterligere styrket. Budsjettforslaget gir rom for oppfølging av opptrappingsplanen for rusfeltet og for planen for habilitering og rehabilitering, i tillegg til en styrking av psykologtjenesten, dagtilbudsplasser for demente, tidlig innsats i skolen og at det over fylkeskommunenes budsjett settes av 100 mill. kr til opprustning og fornying av fylkesveinettet. Regjeringen har gjennom sine år innført og utvidet en rekke tilbud og tilskudd til lavinntektsfamilier. Det er derfor viktig å se at det ikke bare er den inntekten disse familiene selv har, som er det de har å rutte med. Også gratis barnehage, gratis fritidsaktiviteter, utstyr og ferie kommer akkurat disse familiene til gode og må ses samlet med deres inntekt. Innvandrerfamilier utgjør hovedvekten av lavinntektsfamiliene. I budsjettforliket mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti ligger det en rekke tiltak for å bedre levekårene for lavinntektsfamilier ytterligere. Barnetrygden økes for første gang siden 1996, det bevilges over 300 mill. kr til Nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom, og det foreslås over 150 mill. kr til ulike tiltak for vanskeligstilte. Regjeringen har foreslått bevilgninger på om lag 220 mill. kr for 2019 til en fornyet og forlenget satsing i Oslo sør og underskrevet en intensjonsavtale om en ny områdesatsing i Oslo indre øst. I tillegg bevilges det over flere departementers budsjetter generelle midler som bygger opp om utviklingen – som gratis kjernetid i barnehage for familier med lav inntekt, regjeringens arbeid med barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn og Nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom. Samtidig foreslår regjeringen å innlemme rus og psykiatri i kommunenes betalingsplikt for utskrivningsklare pasienter. Opposisjonen er imot dette. Jeg må virkelig undre meg over hvorfor det er så viktig for SV, Senterpartiet og Arbeiderpartiet å fortsette å diskriminere enkelte diagnoser. Alle pasienter innen somatikk er sikret oppfølging i egen kommune eller fortsatt innleggelse etter ferdig behandling, men har man en diagnose innen psykisk helse eller avhengighet, skal man ikke ha den samme sikkerheten etter utskriving. Vi vet alle hvor galt det kan gå. Fremskrittspartiet stemte imot denne urettferdige forskjellsbehandlingen da de rød-grønne fremmet samhandlingsreformen, og har vært imot dette hele tiden siden da. Kommunene har i mange år visst at dette ville komme, så å påstå at dette kan medføre store problemer for pasienter og kommuner, er ganske spesielt. Har ikke kommunene nå rigget seg for å ta vare på disse pasientene, etter så mange år, blir jeg skremt. Det sier i så fall mye om hvor stemoderlig disse hittil har blitt behandlet. Tiden for å likestille alle pasientgrupper er overmoden. Jeg konstaterer at de samme partiene ikke var like bekymret for pasientene og kommunene da de selv med svært mye kortere varsel innførte samhandlingsreformen. Det ble en del støy rundt regjeringens forslag om å øke innslagspunktet for tilskuddet til ressurskrevende tjenester. Formålet med ordningen er å avhjelpe kommunene økonomisk for dem som har krav på omfattende helse- og omsorgstjenester. Men det kan synes som det er behov for en oppklaring, gitt de påstander og merknader som opposisjonen stadig kommer med. Dette er tjenester som kommunene har ansvar for, og som de må ta uansett tilskuddsordninger. Dersom staten øker kommunenes egenandel noe, går ikke dette ut over den som trenger tjenesten. Bevilgningen til ordningen for ressurskrevende brukere har økt med nesten 4 mrd. kr fra 2013 til 2019. Regjeringen fortsetter en satsing på en enklere hverdag for folk flest ved å forenkle, fornye og forbedre offentlig sektor. Det legges til rette for videre innovasjon, omstilling og digitalisering. Regjeringen foreslår en offensiv satsing på i overkant av 1,7 mrd. kr til nye IT- og digitaliseringstiltak. Rammen for medfinansieringsordningen for digitaliseringsprosjekter foreslås også økt. Dermed vil enda flere lønnsomme og innovative prosjekter gjennomføres og digitaliseringstempoet i offentlig sektor ytterligere økes. Et inkluderende arbeidsliv og gjennomføringen av et integreringsløft er viktige tiltak for å møte de store utfordringene Norge står overfor. Minst 5 pst. av alle nyansatte i statlige virksomheter skal være personer med nedsatt funksjonsevne eller hull i CV-en. Det er tilnærmet lik lønn for kvinner og menn på de ulike stillingsnivåene i staten, men det er fortsatt en større andel menn i de høyere lønnede stillingsnivåene. Det er viktig at staten klarer å tiltrekke seg kompetente og dyktige ledere. Derfor må staten være konkurransedyktig, men den skal ikke være lønnsledende. Fremskrittspartiet forventer at statsråden følger utviklingen av lederlønninger i staten tett. Kommunereformen er kanskje den viktigste moderniseringen av offentlig sektor på 50 år. Hittil i reformen har 156 kommuner vedtatt at de ønsker sammenslåing. Kommunene har gjennom flere år fått større og flere oppgaver, som skal håndteres med høy kvalitet – uansett om kommunen er veldig liten eller veldig stor. Mange av kommunene er dessverre for små for dagens oppgaver. Unge mennesker utdanner seg, og de ønsker å utvikle seg i spennende arbeidsfellesskap som gir påfyll og utfordringer. De minste kommunene vil derfor ha en umulig oppgave i å holde på ungdommen. Samtidig er de helt avhengige av at disse unge menneskene kommer tilbake etter endt utdanning om kommunene skal kunne tilby en god barnehage, skole og pleie- og omsorgstjenester på nivå med resten av landet. Derfor er det viktig og riktig å videreføre kommunereformen. Kommuner som vurderer kommunesammenslåing, vil få støtte til å informere og spørre innbyggerne. Kommuner som slår seg sammen, vil få engangstilskudd og inndelingstilskudd. Norge har en sterk tradisjon for at folk eier sin egen bolig. Regjeringen har som mål at folk flest skal ha mulighet til å eie sin egen bolig hvis de selv ønsker det. Derfor fører vi en sosial boligpolitikk. Og derfor er eiendomsskatt veldig usosialt. Fremskrittspartiet er svært glad for den endringen vi har fått til nå, og håper dette er første skritt på veien til en avvikling. For en del mennesker er bostøtten viktig, og regjeringen har derfor forbedret den år for år. Nå justeres satsene med prisutviklingen. Her rettet vi opp en stor svakhet etter de rød-grønnes omlegging av ordningen i 2009. Da bostøtten ble lagt om, anslo departementet at så mange som 150 000 kunne få rett til bostøtte. Dette var et anslag som viste seg å være altfor høyt, det var ikke et mål. Fra 2017 bruker Husbanken siste måneds inntekt når de beregner bostøtte. Tidligere fikk mange bostøtte selv om de hadde for høy inntekt fordi de hadde hatt lav inntekt et par år tidligere. For mange innebar dette store problemer når Husbanken senere måtte kreve pengene tilbake. Bostøtten har blitt åpnet opp for andre boformer, og i dette budsjettet kommer det en videre satsing for å bekjempe barnefattigdom. Regjeringen sørget for en kompensasjonsordning for uføre som mottok bostøtte før uførereformen trådte i kraft, og gjør nå denne varig. Gjennom budsjettforliket med Kristelig Folkeparti ble det også enighet om å øke bostøtten for enslige alderspensjonister med minstepensjon, slik at disse ikke skulle miste bostøtten ved at minstepensjonen økte med 4 000 kr. Det er et gode at om lag 80 pst. av befolkningen bor i egen bolig, og at en stor andel av unge også eier sin egen bolig. Andelen boligkjøpere under 40 år som får hjelp hjemmefra, har gått ned de siste årene. Dette viser at regjeringens politikk virker. Det går bra i Norge. Den økonomiske veksten er på vei opp, etterspørselen etter arbeidskraft har økt markert, og arbeidsledigheten går ned. Bare i løpet av første halvår i år økte sysselsettingen med vel 20 000 personer. Gjennom gode vilkår for næringslivet og sterke kommuner legger regjeringen til rette for nye, trygge jobber og bærekraftige velferdskommuner i hele landet.