trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
Dette skal vi gjøre ganske lett. Komiteen har hatt til behandling forslag om endringer i bl.a. ekteskapsloven, om myndighet til å behandle ugyldige ekteskap. Forslaget omfatter godkjenning av ekteskap som er ugyldige etter ekteskapsloven §§ 16 og 18a og brudvigjingslova § 11, og går ut på at vedtaksmyndigheten i samtlige saker tillegges ett eller flere fylkesmannsembeter. Klageadgangen forutsettes delegert til Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet. Komiteen merker seg formålet med forslagene til lovendring, som er en mer enhetlig og effektiv behandling av sakene, ved at samme enhet behandler alle sakene. Vi ser behovet for effektivisering og verdien av en enhetlig behandling. Komiteen registrerer at ingen av høringsinstansene har innvendinger mot forslaget, og at forslaget har støtte hos fylkesmennene og andre relevante instanser. Komiteen bifaller enstemmig forslaget.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
Som saksordføreren var inne på, har Stortinget til behandling i dag endringer i ekteskapsloven og enkelte andre lover som gjelder ekteskap. Endringene handler om hvem som skal behandle spørsmål om godkjenning av ekteskap som ikke er gyldige etter norsk rett. De siste to årene har det vært 24 saker om ugyldighet etter ekteskapsloven. Selv om det er få saker, er dette svært viktige saker for dem det gjelder. De aller fleste sakene gjelder også par der minst én av partene er fra utlandet og kjenner norsk språk, norske rettsregler og norsk kultur dårlig. Det er viktig at sakene får en enhetlig og effektiv behandling, og at partene får god service hos forvaltningen. I tillegg til å ta vare på parets interesser er det også viktig å ta vare på samfunnets interesser. De fleste sakene på området er om ekteskap som ikke har blitt godkjent etter ekteskapsloven § 18a andre ledd, som skal forhindre tvangsekteskap. Det er derfor viktig med en god og kompetent saksbehandling, som sikrer at alle ekteskap vi godkjenner i Norge, er frivillige. Saker om godkjenning av ugyldige ekteskap behandles i dag på et høyt nivå i forvaltningen. Sakene etter ekteskapsloven blir behandlet av direktoratet, med klage til departementet, mens sakene etter brudvigjingslova blir behandlet av departementet og klagebehandlet av Kongen i statsråd. Forslaget som i dag blir vedtatt, er at alle saker om etterfølgende godkjenning av ugyldige ekteskap i stedet skal behandles av Fylkesmannen. Fylkesmannsembetene har mange oppgaver på ekteskapsfeltet fra før, som de har vist at de skjøtter på en god måte. Det er også blitt bygd opp et godt og solid fagmiljø innen ekteskap i Bufdir, som kan behandle klager som måtte komme. Endringene i dag vil føre til enhetlig saksbehandling, mer effektiv håndtering av disse sakene og et godt møte med det offentlige for dem som får en sak etter disse bestemmelsene.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2015-06-09:
Jeg har lyst til å knytte noen kommentarer til representanten Aasruds innlegg. Jeg tror at for Høyre handler det vel så mye om å stole på frivilligheten som å stole på at alt kan reguleres. Jeg legger merke til at det snakkes om at i en lovtekst skal det være krav til hvor mange prosent som brukes til administrasjon, og man skal ha ulike formuleringer som skal sikre at pengene går til formålet. Jeg tror at de som arbeider frivillig, og som er avhengig av bl.a. innsamlede midler for å få virksomheten til å gå rundt, er opptatt av akkurat det. De er opptatt av å bruke minst mulig på administrasjon og mest mulig til formålet. De er opptatt av å ha tillit hos befolkningen for å kunne få penger neste gang de ringer, eller neste gang de sender et brev. Så det er de som sikrer at pengene går til formålet. Den manglende lysten, kanskje, til å stole på frivilligheten forundrer meg noe. Så sa representanten Aasrud også at dagens lovverk ikke er perfekt. Nei, det er nettopp det som er litt av kjernen ved fjerningen av denne loven. Det er ikke bare det at den ikke er perfekt. Denne loven er virkningsløs, og da virker det litt rart. Eksemplene på useriøs atferd som representanten tok frem, var grelle og grove nok, men alt har skjedd under dagens lovverk. Det viser poenget – at denne loven ikke har noen funksjon. Det kan være realt nok å ha et forslag til ny lov og argumentere for og begrunne det, men hvorfor man samtidig setter seg på bakbena til fjerning av en virkningsløs lov, er for meg vanskelig å forstå. Jeg opplever det mer som enten blind tro på lov og regulering, eller aversjon mot å stole på – i dette tilfellet – frivilligheten i Norge.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Jeg har et spørsmål til statsråden om terrorfinansiering og de klare rådene som både PST og Økokrim har kommet med: Er statsråden da uenig med institusjoner som PST og Økokrim når de ber om at loven fortsatt skal eksistere?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Da vil det altså gå ett år før man har noen som helst slags mening om hvordan man skal møte disse terrortruslene. Hvorfor er det ikke sånn at man får parallellitet i dette og venter med å oppheve loven inntil man har på plass de tiltakene som statsråden nå snakker om?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Jeg må dvele litt ved det statsråden nå sier og gjentar: Loven har ikke hatt noen virkning. Det betyr at kulturministeren overprøver de klare anbefalinger som både Økokrim og PST kommer med i sine høringssvar. Jeg har lest høringssvarene, og de er ganske presise. På hvilket grunnlag og hva er kunnskapen som gjør at statsråden sier det hun gjør i denne salen nå?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Det virker ikke som det er flere som har interesse av å spørre statsråden om denne saken. Svaret blir ikke mer presist om statsråden gjentar for tredje gang at man har skrevet dette inn i en proposisjon. Mitt spørsmål er: Hva er statsrådens kunnskapsgrunnlag for å overprøve PST og Økokrims helt klare anbefalinger i denne saken?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Jeg vil fortsette litt der vi slapp i replikkordskiftet. I proposisjonen på side 6 skriver statsråden i den saken hun har sendt til Stortinget, følgende: «Justissektoren tek til orde for auka kontroll av pengeinnsamlingar, og meiner ei pliktig registreringsordning må vurderast. Det blir mellom anna vist til den alvorlege og aukande trusselen knytt til innsamling av pengar til finansiering av terroristar og/eller terrorisme.» Så sier statsråden i sitt innlegg at dette er en sak som hele regjeringen står bak. Da må jeg gjenta mitt spørsmål: Hvilke konkrete tiltak er det statsråden – eller regjeringen, da – tenker å sette i verk utover det å tenke seg om og finne på et eller annet i 2016? Det andre spørsmålet går på Frivillighetsregisteret, som er et viktig register også i denne sammenhengen. Det ble satt i gang et arbeid i 2012, der det skulle være en oppgradering av Frivillighetsregisteret, og de vurderingene som er gjort i saken knyttet til Frivillighetsregisteret, støtter vi langt på vei. Men hvor langt er man kommet? Når kan vi forvente å se et frivillighetsregister som kan møte de påpekningene og de forventningene som frivillige organisasjoner har? Og når kan det eventuelt tas i bruk i denne saken? Det burde være spørsmål som man kunne svare på når man legger fram et lovforslag som går på at man skal legge seg helt på ryggen og si at vi fant ikke på noen annen måte å gjøre dette på. Da må man jo ha tenkt igjennom noen alternativer iallfall, når innspillene er såpass tydelige som det de er i denne saken.
Thorhild Widvey (Høyre), 2015-06-09:
Vi har god kontakt med de ulike institusjonene om hvordan situasjonen er, men det er også slik at det er Justis- og beredskapsdepartementet som er ansvarlig for å vurdere målrettede tiltak, ikke minst oppfølgingen av anbefalingene fra Financial Action Task Force om å bekjempe misbruk av frivillige organisasjoners innsamling til terrorfinansiering. Det skal også ferdigstilles en ny nasjonal risikovurdering av hvitvasking og terrorfinansiering i løpet av 2016. Det er også etablert et eget kontaktforum for samordning av nasjonale tiltak for bekjempelse av hvitvasking og terrorfinansiering, og som en del av dette arbeidet vurderes det også hvilke målrettede tiltak som kan settes inn for å motvirke misbruk av frivillige organisasjoners innsamling til terrorfinansiering.
Thorhild Widvey (Høyre), 2015-06-09:
Som jeg sa i mitt innlegg, har ikke denne loven hatt noen virkning med tanke på å bekjempe misbruk av frivillige organisasjoners innsamlinger til terrorfinansiering. Og da er det, på den bakgrunn, ikke noe grunnlag for å opprettholde denne loven med tanke på alle de andre negative effektene som denne loven gir for frivillige organisasjoner – med økt byråkrati.
Thorhild Widvey (Høyre), 2015-06-09:
Jeg sa i mitt innlegg at for å møte disse truslene mot pengeinnsamlinger, som kan misbrukes til finansiering av terror, vil regjeringen vurdere målrettede tiltak. Og det er slik, som jeg sa, at denne loven bidrar ikke til å forhindre at innsamlinger kan misbrukes til terrorfinansiering. Derfor vil Justis- og beredskapsdepartementet, som ansvarlig for å vurdere målrettede tiltak med tanke på oppfølging av FATFs anbefalinger om å bekjempe dette misbruket, iverksette ulike typer tiltak. Det er et kontinuerlig arbeid som regjeringen selvfølgelig følger opp.
Thorhild Widvey (Høyre), 2015-06-09:
Det er ikke slik at det bare er kulturministeren som har bestemt at denne loven ikke skal fungere lenger. Dette er etter en bred vurdering og politisk behandling i hele regjeringen, og det er Justis- og beredskapsdepartementet, med justisministeren, som er ansvarlig for nettopp å kunne vurdere målrettede tiltak, som har bedre effekt enn det som noen skulle tro at denne loven kunne gi.
Thorhild Widvey (Høyre), 2015-06-09:
For det første har ikke PST noen merknader til at loven oppheves, men de etterspør en pliktig registering og ber om at dette vurderes. Det er noe annet enn å påstå at de er imot at loven oppheves. Givernes interesser vil selvfølgelig kunne bli ivaretatt gjennom den private organiseringen i regi av bl.a. denne innsamlingskontrollen, som jeg forstår at det er bred enighet om har fungert og fungerer, f.eks. gjennom denne OBS-listen. Det initiativet er tatt uavhengig av at loven skal oppheves. Når det gjelder Frivillighetsregisteret, mener jeg det fungerer svært godt. Vi jobber med å få det til å fungere optimalt. Blant annet har f.eks. Frivillighet Norge og Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité mottatt tilskudd til arbeidet med integrasjon av frivillige organisasjoners medlemsregister inn i Frivillighetsregisteret. Denne integrasjonsløsningen vil da bl.a. tilby organisasjoner en enklere måte for lokallagene å registrere og oppdatere opplysninger i Frivillighetsregisteret. Jeg tror Frivillighetsregisteret kommer til å bli et nøkkelregister i tiden framover. Det arbeidet som nå pågår, vil øke kvaliteten på opplysningene i Frivillighetsregisteret. Det vil også være positivt med tanke på økt bruk av Frivillighetsregisteret framover. Det oppsto forsinkelser i prosjektet i 2014 på grunn av manglende IKT-ressurser i Brønnøysundregistrene, men vi har nå sikret at dette prosjektet er gitt prioritet. Og Brønnøysundregistrene har også varslet at prosjektet planlegges ferdigstilt ved årsskiftet, og at løsningen vil være klar til bruk i 2016.
Svein Harberg (Høyre), 2015-06-09:
Jeg vil først takke for komiteens samlede tilslutning til innstillingen. Lovrevisjonen vi nå behandler, er en naturlig konsekvens av en ny digital virkelighet og følger opp intensjonene i tidligere lov også for nye plattformer. Dokumenter som før konsekvent ble trykket på papir og samlet inn, finnes nå kun digitalt og må sikres for arkiv. Lyd og bilde har hatt en tilsvarende utvikling. Internett er også blitt en vesentlig formidlingskanal, og i tillegg til å ha overtatt mye kommunikasjon fra andre plattformer og kanaler, er Internett på mange måter blitt et daglig oppdatert speil for dagens Norge. Gjennom såkalt høsting av materiale fra Internett vil en dermed sikre viktig materiale for forskning og dokumentasjon for ettertiden. Dette gjør det nødvendig å tilpasse lovverket til denne realiteten. Komiteen støtter at definisjoner harmoniseres mellom lovverk i tråd med utviklingen, og at en på denne måten også kan ivareta juridiske plikter og rettigheter. Apropos rettigheter – ivaretakelsen av personvernet er nok en utfordring som forsterkes gjennom økt innsamlingsområde. Alt det som samles inn, har vært publisert, men det er likevel viktig at det er gode rutiner for å følge opp den enkeltes rett til vern, ikke minst fordi det ikke nødvendigvis er den aktuelle personen selv som har godkjent publisering, ei heller at det er avgjørende for det som skal dokumenteres. Det er veldig bra at dette er ivaretatt i saken gjennom en egen nemnd som skal behandle søknader om klausulering og sletting. Komiteen påpeker også at det nå er viktig at de nødvendige endringer i forskrifter som er påpekt i saken, følges opp. Gjennom dette lovforslaget får vi på plass en plattform- og medienøytral lov som sikrer grunnlaget for framtidig forskning og dokumentasjon. Uansett utgivelsesform skal det leveres digitalt grunnlagsmateriale, og Nasjonalbiblioteket skal sørge for nødvendig sikkerhet og gode rutiner rundt det avleverte materialet. Komiteen har tillit til at dette blir fulgt opp på en god måte og støtter derfor lovforslaget.
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Min stemme ble ikke registrert.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-12-02:
På vegne av representantene Pål Farstad, André N. Skjelstad og meg selv har jeg gleden av å fremme et representantforslag om nye kjønnsnøytrale titler til erstatning for helsesøster og jordmor – eller kjønnsvasking av titler i helsesektoren.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-12-02:
Arbeid er den røde tråden når vi skal møte noen av de sentrale utfordringene i vår tid – innsats mot voksende ledighet, som nå er i ferd med å bli høyere enn i Tyskland og på vei mot USAs nivå, innsats for å få ned klimautslippene og innsats for integrering av mennesker som har fått opphold i Norge. Vi trenger lederskap på disse områdene for å sette mål og mobilisere innsats, slik at bedriftene skaper flere jobber, at det kommer jobber i virksomheter der klimautslippene er fallende mot null, og at det skapes veier inn i opplæring og kvalifisering til arbeid for mennesker som har vært på flukt, gjennom bl.a. norskopplæring og kvalifisering, slik at de med opphold så raskt som mulig kan bli inkludert, bli bidragsytere, skattebetalere og arbeidstakere. Ikke noe av dette kommer av seg selv. Det kreves lederskap i bedriftene, der innovasjonen skjer og de fleste jobbene skapes, i kommunene og i lokalsamfunnene, som skal bidra til integrering, og hos partene i nærings- og arbeidslivet, som skal spille en viktig rolle for at vi kan gjøre fremskritt. Jeg etterlyser at regjeringen viser politisk lederskap – mot den voksende ledigheten, for de nye arbeidsplassene – for å nå den formidable utfordringen det er å kutte 40 pst. i klimagassutslippene og for å komme i gang med vellykket integrering. Da budsjettforliket ble klart – på historisk overtid – sist uke, hørte vi fire ulike presentasjoner fra forlikspartiene. Ingen av dem hadde innsats mot ledighet som hovedsak for det de var blitt enige om. Den siste uken har debatten handlet om hvem som hadde påfunnet å innføre en flyseteavgift – pose i fjor, flysete i år. Mitt spørsmål er: Planlegger statsministeren nye konkrete initiativ for å styrke innsatsen mot den voksende arbeidsledigheten i tiden som kommer?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-12-02:
Jeg registrerer at det ikke er planlagt nye initiativ. Det er ikke planlagt nye initiativ for å trekke partene i arbeidslivet med. Ledigheten fortsetter å stige. Mange av de tiltakene regjeringen har satset på, har jo regjeringens egne utredninger vist har begrenset effekt, og treffsikkerheten i de tiltakene som har kommet, kan man i høyeste grad diskutere. Økonomer viser til at en annen innsats, en annen vektlegging i måten fellesskapet bruker sine ressurser på, kan få ledigheten ned. Spørsmålet er jo: Hvordan vil statsministeren tenke på en ledighet som fortsetter å stige, og hvor høy må den bli før hun ser at det er behov for å tenke nytt, å gå nye veier, ta nye initiativ i forhold til den oppskriften som hun har holdt fast ved siden regjeringsskiftet? Vi foreslo bl.a. i vårt budsjett et bedre permitteringsregelverk, som arbeidstakere og arbeidsgivere har etterspurt. Dessuten: flere studieplasser, tiltaksplasser og sterkere satsing på støtte til utvikling av klima- og miljøteknologi. Er dette tiltak som statsministeren kan komme til å vurdere om hun tar nye initiativ mot ledigheten?
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Fra dag én da denne regjeringen tiltrådte, har løftet i norsk konkurransekraft, for å skape fremtidens jobber, vært vår viktigste prioritet. Det er grunnen til at vi har sørget for mer midler til forskning og utvikling. Det har vært et skifte i fokuset på det, som vi også ser i bedriftenes egne investeringer i forskning og utvikling, som økte markant i 2014. Det var et skifte i det bl.a. på grunn av at regjeringen stimulerer mer til det. Vi er opptatt av nettopp det Jonas Gahr Støre nå sa, nemlig at å skape jobber i fremtiden er svaret på veldig mange av de utfordringene vi står overfor. Vi må skape nye jobber på en annen måte i fremtiden for å bidra til å løse klimautfordringene. Vi må gjøre det for å få til integreringen, og vi må gjøre det fordi vi kommer til å mangle en del jobber fordi det blir mer effektivitet og lavere aktivitet i olje- og gassektoren. Men dette er ikke noe vi begynte med i høst. Vi begynte med det høsten 2013, og begge formålene – klima og omstilling til nye jobber – var høyt prioritert. Det budsjettet vi har lagt frem, er et budsjett for arbeid, aktivitet og omstilling. Det er et budsjett som i bunnen har mer penger til forskning og utvikling, og som har mer penger til å stimulere bedriftene. Vi har lagt frem en skattereform for å stimulere til flere investeringer og nye bedrifter fremover. Vi har en grønn skattekommisjon som snart kommer, for å bidra til vridningen i skattesystemet knyttet til det, og vi har en egen arbeidsgruppe, et eget utvalg, som jobber med grønn konkurransekraft og for å komme med innspill til å sette sammen dette. Men dette er altså ikke noe vi begynte med i høst. Vi begynte høsten 2013. Det er blitt enda større behov for dette. Men det har skjedd et skifte i Norge etter regjeringsskiftet når det gjelder de nye arbeidsplassene og det å løfte konkurransekraften.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Budsjettet inneholder flere tiltaksplasser. Budsjettet inneholder store grep for konkurransekraften. Det er litt spesielt å høre at det ikke er noen grep i dette budsjettet, når man vet at det å gjennomføre en skattereform vil løfte investeringene, noe Arbeiderpartiet vanligvis sier er viktig. Men akkurat nå glemmes det at det faktisk er tatt initiativ – det ligger på bordet – og vi har tatt det første store grepet i det budsjettet som kommer for neste år, som bidrar til fremtidsrettede investeringer, og som er nødvendig for gode rammebetingelser i Norge. Vi bidrar også med mer aktivitet direkte på kort sikt, i tillegg til de store, langsiktige løftene. Men vi har altså rekord når det gjelder forskning, vi har rekord når det gjelder investeringer i samferdselssektoren, og vi har en stor skattereform på gang. Vi tar hensyn ved å løfte investeringene i og ordningene for det grønne skiftet betydelig siden regjeringsskiftet. Men jeg vet at det er én ting som ikke er svaret, og det er å blåse opp de langsiktige offentlige utgiftene – som er svaret Arbeiderpartiet har gitt i sitt budsjett – og å øke skattene. Det er ikke å si ja til fremtidsrettede jobber.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Økt aktivitet for ledige er viktig og bra, men det skaper ikke de nye, fremtidsrettede arbeidsplassene. Men det hjelper dem det gjelder, derfor har regjeringen lagt det inn. En økning på 3,5 pst. i offentlige utgifter pluss en betydelig skatteskjerpelse skaper ikke grunnlag for den økonomiske veksten Norge trenger, og som er bærekraftig på lang sikt. Den omstillingen vi er inne i, trenger én ting, og det er å få nye arbeidsplasser, nye jobber, i konkurranseutsatt næringsliv i Norge. Da er det rammebetingelsene for det vi må legge mest vekt på. Det gjør regjeringen, det gjør ikke Arbeiderpartiet. Arbeiderpartiet øker de offentlige utgiftene betydelig i sitt budsjett, og de bidrar til økte skattebyrder for bedriftene. Det er ikke en oppskrift på nye arbeidsplasser. Arbeiderpartiet har et budsjett – som regjeringen – som bidrar til mer aktivitet for arbeidsledige. Det er bra på kort sikt, men på lang sikt har Arbeiderpartiet feil svar.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Da regjeringen la inn en pakke på 4 mrd. kr i budsjettet, var det nettopp på grunn av den situasjonen som primært ikke bare dreier seg om oljeprodusentene, men også om leverandørindustrien og servicenæringene for øvrig i området. Derfor har vi også sagt at vi skal konsentrere en del av virkemidlene der hvor ledigheten vokser mest, og det er på Sørvest-landet. Og derfor har vi lagt opp til aktiviteter knyttet til bl.a. bygg og anlegg i disse områdene for å ha mer aktivitet å tilby og for å sørge for at vi kan bidra til at folk opprettholder både kunnskap og kompetanse, men også vris over i andre typer jobber. Vi vet at vi i lang tid har manglet ingeniørkompetanse. Vi vet at mange bedrifter ikke har fått nok fagarbeidere. Nå gjelder det å få den arbeidskraften over på andre områder og få brukt den, slik at folk ikke går ledige på veien dit. Litt ledighet vil det være i jobbskiftesituasjonen, men det er viktig å sørge for at den ikke setter seg fast og blir langvarig. Men jobb nummer én må være å skaffe de nye jobbene. Det må vi også ha stor konsentrasjon om.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Det har over tid vært ulike signaler fra Statkraft om hvorvidt de kommer til å delta i å gjennomføre investeringene på Fosen, og i hvor stor grad de kommer til å gjennomføre det og bidra. Jeg respekterer at stortingspartiene har vedtatt og sagt at de ønsker å ta et større utbytte fra Statkraft, fordi man bl.a. har sett et annet investeringsopplegg fra Statkraft enn det som opprinnelig lå til grunn. Men jeg mener altså at vi skal respektere og ta det utbyttet. Vi har nye utfordringer i dag. Det er mye i det budsjettet vi har lagt frem, som bidrar til mer investeringer og bidrar til langsiktige investeringer. Så er det et ansvar for Statkraft og de andre partnerne til slutt å bestemme seg for om de klarer å realisere vindkraftprosjektet på Fosen.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Jeg håper vi kan få vedtatt statsbudsjettet for 2016 før vi diskuterer hvordan vi skal revidere det. Det er fint at vi får satt i gang og sett virkningene av et budsjett som jo både er ekspansivt og offensivt, og som ikke minst er blitt enda mer offensivt på noen områder gjennom den budsjettavtalen vi har fått til i Stortinget. For denne regjeringen er det å skape et konkurransedyktig Norge og å ta Norge trygt igjennom en omstilling som gjør at vi har en bredere basis for vårt økonomiske grunnlag, en hovedoppgave. I hver eneste budsjettrunde vi har hatt på Stortinget, har vi styrket tiltakene knyttet til dette, og vi kommer til å vise fleksibilitet etter hvert som etterspørselen blir større etter ulike typer tiltak for å få det til. Vi må gjøre noe både på kort og på lang sikt. Det viktigste med det vi gjør på kort sikt, er at det bidrar til aktivitet, men at det ikke går feil vei i forhold til det vi skal oppnå på lang sikt, som er å være mer nyskapende og grønnere, men også å ha flere jobber, som kan betale skatt i fremtiden.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Regjeringen la frem en pakke på 4 mrd. kr for økt sysselsetting, mer omstilling og mer arbeid. Det er ingen tvil om at med etablering av flere asylmottak, med mye av den aktiviteten som skjer, så vil det også være aktivitet og sysselsetting knyttet til det rundt omkring i Norge. Det er også grenser for hvor mye penger man skal bruke og bør bruke. Regjeringen la til grunn en budsjettimpuls på 0,7 pst. for vårt ordinære budsjett, noe som fikk god støtte blant fagøkonomer, at dette var en riktig økonomisk politikk for øyeblikket, og at det var der vi burde ligge i dette årets budsjett, ikke bruke mer oljepenger. Derfor har vi valgt å gjøre noen endringer i innretningen på noe av pakken, men også på andre områder i budsjettet, som ikke er vårt primærønske, men som bidrar til at vi kommer i havn innenfor ansvarlige budsjettrammer, med et budsjett som bidrar til arbeid og sysselsetting. Da er det noen deler som blir litt endret på, og det er naturlig. Det er egentlig en bragd å få plass til 9,2 mrd. i et ferdig laget budsjett.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Jeg er helt enig i at vi har en større og mer utfordrende sikkerhetspolitisk situasjon enn det vi har hatt på lenge. Det gjelder både det som skjedde i Ukraina og på Krim i fjor, og den økte krigføringen i Irak og Syria, selv om dette jo er en konflikt som har pågått ganske lenge – snart inne i sitt femte år. En av de store utfordringene er at mange av interessekonfliktene – ja, nesten alle interessekonfliktene – i Midtøsten samler seg også i konflikten i Syria og Irak. De ulike land har ulike interesser, og derfor har det ikke vært tatt et samlet grep for å slå tilbake ISIL i Syria, iallfall ikke frem til nå, fordi man har vært mer opptatt av å slåss for sine egne interesseparters interesser i området. Det som kan se ut til å være et større «momentum» nå, er å slå tilbake ISIL og legge litt vekk disse interessesfærene som naboland har, som Russland har hatt, og som har gjort at det har vært vanskelig å få til de politiske løsningene. Vi mener at det er positiv fremgang i samtalene, men vi må også gjøre noe på bakken i form av å svekke ISIL militært, tror jeg, for å få til endelige løsninger. Men samles de kreftene som nå arbeider med dette, vil vi se større resultater på det området. Så er det sånn at Norge bidrar jo. Vi opplever at vi får mange gode tilbakemeldinger på de bidragene vi gir. Et av våre viktigste bidrag er det initiativet vi har tatt til en giverlandskonferanse, der vi nå har fått med både Tyskland, Storbritannia og Kuwait som partnere, for å bidra til å hjelpe på flyktningsituasjonen. Det er klart at for de nærmeste nabolandene er det utrolig viktig at vi finner løsninger på flyktningsituasjonen og rammevilkårene rundt, for lokalbefolkningen i de samme områdene bærer også en byrde.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Norge har hver eneste gang dette er tatt opp, sagt at vi løser ikke dette militært; vi løser det politisk. Det må skapes en regjering i Syria som er inkluderende, som har en overgang til et demokratisk eller et annet styre i fremtiden, hvor alle grupper er inkludert. Det gjelder i og for seg også det som har vært et veldig viktig politisk punkt for denne regjeringen i forhold til Irak, for vårt engasjement i Irak, at den irakiske regjeringen også må klare å være inkluderende, sikre representasjon både fra sunnier og fra kurdere, på en måte som gjør at de er enig i kampen mot IS i sitt eget land. Vi trenger både å bekjempe det i Irak, der vi også deltar med militær hjelp i form av opptrening, og å bekjempe det i Syria. Tidsperspektivet er det vanskelig å si noe om. Dette dreier seg om viljen til de landene som har størst interesser inne i dette området, og nå er det et «momentum» etter terrorhandlingene i Paris. Jeg håper at vi kan klare å se det i løpet av måneder, men det er mange interesser som skal stagges for å få det til.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
For det første er jeg enig i at det er viktig å få løsninger raskt, og jeg er enig i at det er et «momentum» for øyeblikket. Nå er både Frankrike og Russland truffet av terroraksjoner som sannsynligvis har sin opprinnelse i krefter i eller rundt eller inspirert av ISIL. Det bidrar også til at motivasjonen som de har, er blitt større, og den militære aktiviteten er blitt større. Så håper vi også at det kommer til det politiske bordet. Vi bidrar gjennom å understreke behov for de politiske løsningene med alle dem vi snakker om, men det er klart: Det er ikke vi som sitter i første rekke for å løse dette. Men vi stiller med konfliktløsningsekspertise, vi fasiliterer grupper og arbeid. Vi har jo jobbet over flere år med enkeltgrupper innenfor Syria for å jobbe med lokalt fredsarbeid, lokalt konfliktløsningsarbeid. Så er det som sagt også dette med at noen tar på seg lederansvaret ved å sørge for at det kommer penger inn til å hjelpe i de mest kritiske områdene. Det har Norge tatt et lederskap på.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Jeg tror de som følger med på tv, ser at vi har utstrakt dialog for øyeblikket, med enkelte felles problemer på grensen i nord. Vi har samtaler med Russland på ulike områder. Men jeg har vært veldig opptatt av at situasjonen som har vært etter Ukraina og Krim-annekteringen, ikke skal føre til at Norge tar en form for bilateral rolle som er annerledes enn våre alliertes i denne sammenhengen. Vi skal fortsette det gode samarbeidet vi har i nord, vi skal fortsatt være helt forutsigbare i det vi gjør, vi skal understreke det arbeidet. Men jeg mener fortsatt at basisen i vårt bilaterale samarbeid skal dreie seg om forholdet mellom Norge og Russland, og så skal vi stå sammen om de store løsningene med våre allierte og andre. Det er fortsatt viktig, også av hensyn til én million mennesker som er internt fordrevet av de krigshandlingene som går opp og ned i Ukraina, at vi husker at hvis folkeretten er vårt førsteforsvar, er folkeretten også for første gang i de senere årene brutt på Europas jord – nettopp av Russland.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Det er slik at Frankrike er rammet av et terrorangrep på egen jord med bakgrunn fra dette området. De har ikke bedt om hjelp fra NATO og heller ikke bedt om hjelp direkte fra Norge. Men det er klart at de har opplevd et angrep på sitt territorium med bakgrunn i dette. Det er alltid vanskelig å gjøre de folkerettslige vurderingene av hvordan situasjonen er; den vil alltid endre seg over tid. Derfor synes jeg at å ha absolutter ikke er riktig. Per dags dato er det sånn at vi ikke har fått noen forespørsel om militær støtte ut over det vi gir i dag. Vårt utgangspunkt er at man lokalt i Irak bør mobilisere de lokale og nabolagskreftene mest og bygge opp den irakiske hæren som en inkluderende hær og som en hær som har evne til å slå tilbake. Der ser vi at vår rolle fremover først og fremst er opptrening. Jeg vil si at i en situasjon som er dynamisk med disse endringene, vil vi foreta vurderinger hvis vi får forespørsler, og da vil vi også foreta de folkerettslige vurderingene. Å filosofere så mye frem og tilbake rundt det før vi ser konkrete situasjoner, tror jeg ikke vil være så veldig formålstjenlig.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
En politisk løsning må etter vår mening fortsatt inkludere at Assad-regimet endres, at det blir en annen felles regjering. Og så er det sånn at en politisk løsning må velges av det folket som faktisk skal styres av de politiske lederne. Vi andre kan ha mange sterke føringer om hvem som bør være der eller ikke, men det er altså landet og befolkningen selv som etter hvert må få kontroll. En politisk løsning med Assad på topp over lengre tid, er etter min mening ikke en bærekraftig løsning, og som ikke vil la folk få komme til orde. Jeg mener utgangspunktet må være de kravene som tidligere er satt, og så må man finne overgangsordninger for å løse dette. Men det er, som jeg sa, først og fremst en løsning som må eies av Syrias egen befolkning og egne grupper, og ikke nødvendigvis bare dikteres utenfra hvordan den skal være.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Jeg har bare lyst til å begynne med å si at jeg er enig i at man må se kritisk på alle aktørene, også de som er allierte, og de interessene de har. Vi må stille dem til ansvar for om de støtter opp under, om de følger opp sanksjonene, om de sørger for det finansielle grunnlaget f.eks. for ISIL, som har skaffet seg mye penger. De får åpenbart også handlet med oljen sin. Da er det viktig at vi følger opp og stiller til ansvar i forhold til de handelsrutene og annet som er for å få ut det materialet. Det er ingen tvil om at det er krefter både i Tyrkia og Saudi-Arabia og andre i spillet mellom mange land som har de mindre land i regionen som en interessesfære for sine grupper, og som er etnisk ulikt og religiøst ulikt sammensatt. Det er et stort spill. Vi er opptatt av at vårt forhold til Saudi-Arabia skal basere seg på de eksportreglene vi har i dag. Vi har foreløpig ingen planer om å gjøre endringer i eksportreglene overfor Saudi-Arabia.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Det har jeg liten tro på. Klimaavgifter er blant de tingene et bredt flertall på Stortinget har sagt bør være viktige virkemidler fremover. Vi skal øke den grønne skattleggingen og redusere den røde skattleggingen, altså den skattleggingen som er på arbeid og bedrifter. Det er viktig for sysselsetting, det er viktig for arbeidslivet fremover, det er viktig for å skape jobber. Så skal vi altså sette en pris på det å forurense. Flyreiser forurenser. Da er en klimaavgift på flyreiser, som de fire partiene har blitt enige om, i tråd med de grunnleggende forutsetninger – og det grunnleggende flertallet vi har hatt på Stortinget – om at vi faktisk skal vri den veien. Jeg tror nok dette er en avgift man må belage seg på at kommer. Det vil gå ut på høring hvordan man teknisk skal gjennomføre den. Det er viktig å huske at hvis prinsippet «forurenser betaler» skal gjennomføres, er det noen omlegginger i vårt samfunn vi må være med på å ta. De tar vi bl.a. på at flyreiser blir litt dyrere. Så har jeg lyst til å si at på grunn av den forrige borgerlige regjeringens politikk, som bidro til å stimulere konkurransen betydelig i norsk luftfart, har flyreiser de siste 10–15 årene vært betydelig mindre kostnadsfylte enn det de var på 1990-tallet og frem til man sørget for mer konkurranse i norsk luftfart. Så vi har fått lavere priser. Det koster mindre å fly enn det har gjort i veldig mange år. Men det er altså slik at forurenser skal betale, og da blir det betaling gjennom en avgift.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Avgifter har en effekt, men det betyr ikke at det er summen på kvoter – men i dag er det så mange kvoter der ute at det sannsynligvis vil ha en effekt. I et strammere kvotemarked ville ikke det vi gjør, hatt en så stor effekt. Men det er en diskusjon om vi skal gjøre nok hjemme, eller om vi skal gjøre alt ute. På område etter område kan vi argumentere med at vi har mindre utslipp i Norge, og derfor burde vi gjøre mer av det her i Norge. Jeg registrerer f.eks. at det i dagens utgave av Nationen blir sagt at vi bør ha flere kyr i Norge, fordi det å importere kjøtt er dyrere eller gir mer utslipp enn annet. Vi kan argumentere for alt vi gjør her, men det gir større nasjonale utslipp. Hvis vi skal ta utslippsreduksjonene på det nasjonale klimaet på det som ikke er innenfor kvoteområdene, er det bare transport og landbruk som står igjen med noe særlig utslipp. Det ville også være en utfordring hvis vi skal nå 40 pst.-målet, fordi de to sektorene ikke en gang står for 40 pst. av utslippene i Norge.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
En økt avgift vil gi større utgifter for dem som betaler den. Samtidig senker denne regjeringen beskatningen betydelig. Selskapsskatten går ned med 2 prosentpoeng i budsjettet. Det gir skattelettelser til næringslivet. Vi skifter fra røde skatter til grønne skatter gjennom dette. Det betyr at vi gjør det som alle i sine festtaler sier at vi skal gjøre: beskatte utslipp mer og beskatte arbeid og kapital mindre for å bidra til at vi skaper flere arbeidsplasser. Jeg tror ikke at Distrikts-Norge har så mye å bekymre seg for når det gjelder dette. Jeg tror man vil klare å finne gode løsninger. Hvis man bruker et par færre flyreiser ved bl.a. å bruke moderne kommunikasjon, har man tjent inn igjen de pengene som dette normalt vil koste. Da har man også gjort en veldig god klimatilpassing.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Jeg har lyst å gjøre oppmerksom på at dette ikke er en flyseteavgift – det er en flypassasjeravgift. Det betyr at det er for flypassasjerene man skal betale avgiften, ikke flysetene. Flyseteavgiften var det som Arbeiderpartiet var for i gamle dager. Det ble i 2001 innført på alle de store flyplassene, inkludert de to store i Nord-Norge. Den gangen var man varmt tilhengere av å gjøre dette. Det måtte en borgerlig regjering til for å fjerne den den gangen, men nå skjønner jeg at Arbeiderpartiet er mer for røde skatter enn de er for et skatteskifte. Arbeiderpartiets landsmøte har faktisk vedtatt å utrede flypassasjeravgift, så jeg går ut ifra at det ikke var fremmed for dem, og at de også tenkte at de skulle skattlegge flypassasjerer.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Vi mener at dette må være en avgift som vi innretter mot flypassasjerene, altså ikke nødvendigvis på flysetene. Vi mener at dette er en avgift som gjør at vi på de områdene hvor vi har kjøp av flyplasstjenester, vil måtte kompensere for noe av det i de avtalene, for der har vi avtalt hva man kan fastsette av billettpris totalt sett. Dette er et eksempel på de dilemmaene vi står overfor, bl.a. når rapporten fra Grønn skattekommisjon kommer. Tør vi ta på alvor det at vi skal ha et skifte fra røde skatter til grønne skatter? Tør vi å stå i det at det betyr at noen får en større byrde, rett og slett fordi deres aktivitet forurenser mer, eller tør vi ikke det? Det kommer ikke til å være enkelt på et eneste punkt. Det kommer til å være mye motstand, men skal vi klare det grønne skiftet, skal vi klare å komme til et lavutslippssamfunn, og skal vi ta forpliktelsene i Norge, er vi nødt til å gjøre disse grepene.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Jeg håper at kombinasjonen av de tiltakene vi gjør med dette – som vi har begynt på nå og som det kommer mer av – betyr at man har stor effekt på utslippene. En av effektene er bl.a. det som er nevnt, at i forliket på Stortinget har man lagt inn 25 pst. reduksjon i landingsavgiftene hvis man bruker biodrivstoff innblandet i drivstoffet. Det vil også bety mindre utslipp. Vi er opptatt av å påpeke atferd. Kanskje vil noen som i dag tar fly, vurdere å reise på andre måter eller vurdere om møtet kan gjennomføres ved hjelp av moderne kommunikasjonsmidler – som vi bygger ut over hele landet, og som vi kanskje alle kunne brukt mer med jevne mellomrom. Da får man noe mindre flytrafikk ut av dette.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Jeg tror det viktigste vi i fremtiden bør sikre oss, er at drivstoffet fly går på, blir grønnere. Det er faktisk blant de tingene som er teknologisk mulig i fremtiden. Klarer vi å få grønnere drivstoff på flyene, er ikke flyreisene i seg selv en utfordring. Derfor mener jeg at målsettingen vår må være å få frem andre drivstofftyper knyttet til norske fly – ikke bare norske, men alle fly. Vi ser på en vifte av slike tiltak fremover. Det må vi gjøre knyttet til oppfølgingen i fremtiden av Grønn skattekommisjon, men vi skal også gjennomføre vår målsetting til 2030 om 40 pst. reduksjon i utslippene i Norge. Vi vet at transportsektoren er ett av de områdene hvor utslippene har økt mest.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Forhandlingene i Paris tror jeg ikke er kommet til det stadium i denne runden at man ennå er så opptatt av virkemidlene. Det viktigste man nok jobber med knyttet til dette, er å ikke subsidiere miljøskadelig atferd. Vi har nå hatt en rekke utviklingsland som har gått i front med å fjerne subsidiene man har på fossilt brennstoff. Det er tøffe tak. Den indonesiske presidenten sa at han hadde gjort det i fjor og meningsmålingene hans gikk rett ned. Det er godt bevist at dette ikke er et godt fattigdomstiltak. Det er de høyere inntektsgruppene og mellominntektsgruppene som bruker mest av dette, også i utviklingsland. Jeg tror hovedfokuset knyttet til stimulans og pengebruk, ligger der. Ellers er det et intenst arbeid, som jeg mener det er positiv fremgang i, det å få en avtale som fastsetter tydelige nasjonale mål for de enkelte landene – som de har levert – men også mekanismer for å skjerpe det. Men det er 14 spennende dager for klima, det som skjer i Paris.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Det var mange spørsmål i ett spørsmål, og jeg lover ikke at jeg klarer å svare på alle disse. Jeg vil først si at det er nok slik at Norge har en høy troverdighet på det vi gjør fordi vi er blant de største «klimafinansiørene» internasjonalt, men også fordi vi har vært aktive på disse områdene over mange år. Selv om jeg er glad for budsjettet nå, tror jeg ikke budsjettforliket er den eneste grunnen til dette. En del av de tiltakene vi har fremmet nå, er tiltak som heller ikke er omhandlet i budsjettet og i budsjettsammenhengen, men som er bra. La meg begynne med løftene på energi: Det er ikke i utgangspunktet et spørsmål om hva vi skal gjøre i utviklingsland, det er et spørsmål om at alle land – utviklingsland og industrialiserte land – lover å løfte sine egne tiltak og sine egne forskningsmidler på fornybar energi, på teknologi som bidrar til mindre energibruk. Så det er først og fremst et spørsmål om å løfte det vi gjør bl.a. innenfor miljøteknologiordningen, klimateknologiordningen, det vi gjør gjennom langtidsplanen vår for forskning, og som i neste omgang kan overføres og kommersialiseres av selskaper på å gå inn i andre land. Det interessante med det initiativet er den store private næringslivsbiten av det initiativet for å kunne realisere ting i utviklingsland etter at teknologien er funnet opp. Men det er ikke først og fremst ordningene under bistandskapitlet dette dreier seg om; dette er vår egen satsing på det. Så til spørsmålet om motregning: Det er jo slik at man nå legger opp til at alle land har sine nasjonale forpliktelser. Vår forpliktelse er 40 pst., i samarbeid med EU. Når vi skal ha en gjennomføring med EU, vil ikke det bety at vi skal kjøpe kvoter utenfor for å gjennomføre det.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Det er også viktig å legge merke til at VG i løpet av dagen endret tittelen på det samme oppslaget til at det «kan komme til» å ryke, og det er litt annerledes. Det er ikke slik at jeg har sagt at det ryker, men det er noen av de store tiltakene som er viktige fremover, f.eks. den store jernbanesatsingen, den store kollektivsatsingen, det som skal skje i hele transportsektoren, som jo i storstilt skala først kommer i gang med å bli realisert i form av utslipp etter 2020. Det skyldes at vi har begynt senere enn vi kanskje burde gjort, med de målsettingene vi satte i 2008. Som jeg også sier i det intervjuet: Vi har som målsetting å forsøke å nå disse målene. Vi er opptatt av å ha gode virkemidler som kan realisere utslippsreduksjoner nå, men også at vi gjør de riktige tingene på lang sikt. Men vi har ikke gitt opp målsettingen, og vi jobber i forhold til den, og det er viktig å finne gode tiltak som fungerer, som også er gode på lang sikt.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Som naturlig er, vil Grønn skattekommisjons rapport sendes på høring, men vi vil arbeide kontinuerlig med dette. I budsjettforliket har vi blitt enige om at vi skal gi en statusrapport i revidert, og at planen er å implementere deler av det som de fire partiene som har en enighet på dette området, måtte bli enige om, inn mot budsjettet for 2017. Det betyr at vi vil ha en inkluderende prosess med de partiene som vi har en budsjettavtale med, og som vi håper å få en budsjettavtale med i 2017 også, for å finne måter å implementere på. Men vi må også sørge for at de forslagene de har, blir behørig belyst av ulike parter på veien, og at vi tar med oss hele det norske demokratiets vilje og evne til å høre på folks innspill til de forslagene som kommer. Så er det ikke slik at jeg i dag vet mye om innholdet, men vi vet at det som er utenfor kvotepliktig sektor, stort sett er landbruks- og transportsektoren. Og det kommer til å bli vanskelig.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Jeg skjønner det er ubehagelig for Arbeiderpartiet å bli minnet om det faktumet at da denne regjeringen tiltrådte, kom vi ikke til dekket bord på klimaområdet. Det manglet 8 millioner tonn på de forpliktelsene og reduksjonene vi skulle ha, og det var heller ikke lagt opp til grep for å kunne nå dem. Denne regjeringen har sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre bidratt til at vi har tatt flere grep. Vi har økt miljøteknologifondet mer enn det Arbeiderpartiet var villig til å gi oss da vi forhandlet. Jeg er glad for at de nå vil legge mer inn, men det ville de altså ikke da vi forhandlet. Vi ser at bedrifter gjør store investeringer fordi det er mer penger tilgjengelig for de investeringene som de gjør. Vi legger om for å skape et marked for biodiesel og renere dieseldrivstoffer. Det gjorde vi gjennom det budsjettforliket som vi hadde i fjor, på et område som gikk et steg tilbake under den forrige regjeringen på grunn av de endringene de gjorde innenfor avgiftssystemet. Jeg skjønner det er ubehagelig. Regjeringen er ambisiøs. Vi har enda mer ambisiøse partnere på Stortinget, og da kommer vi langt.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Regjeringen mener at vi skal kutte utslipp i Norge. Regjeringen kom, etter enighet med Kristelig Folkeparti og Venstre, til Stortinget i fjor med en ambisjon om å kutte 40 pst. av utslippene våre innen 2030. Vi har altså allerede et samarbeid i Stortinget om målsettingene frem til 2030. Det skal skje, ikke gjennom kjøp av kvoter utenfor Europa, men gjennom mekanismer som bidrar til å kutte utslipp her hjemme, og mekanismer innenfor EU – innenfor et lukket system. Hvor store våre forpliktelser i ikke-kvotepliktig sektor blir, skal vi da forhandle med EU om i løpet av det neste året. De legger sitt byrdefordelingsprinsipp knyttet til dette til grunn. Vi kommer til å ha dette med oss inn i alle de store sakene vi skal behandle i løpet av de neste to årene, f.eks. Nasjonal transportplan og energimeldingen – og vi kommer med Grønn skattekommisjon. Det er veldig mange av disse store områdene som da vil bidra til at det blir tatt grep for å gjøre mer for klima.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Vi har lagt en flat avgift på alle flyreiser, også dem som går utenfor EØS-området, inn i forliket på Stortinget. Det har vi gjort fordi det er et tiltak vi kan gjøre raskt, det er et tiltak som kan gjennomføres uten at store ESA-problemstillinger er knyttet til det. Alle andre former – og de har vi også diskutert – vil være lengre og vanskeligere. Det kan godt tenkes at vi i fremtiden kan se for oss andre løsninger på dette, og som jeg sa, er det viktigste å få frem former for drivstoff som bidrar til at utslippene blir mindre. Det er en av løsningene. Men dette er altså en avgift som – sånn som kvotesystemet er i dag – kommer til å ha virkning på utslippene, og det vil gjelde alle reiser ute.
Erna Solberg (Høyre), 2015-12-02:
Jeg antar at den prognosen man henviser til her, er den prognosen som er basert på tiltak og norsk klimapolitikk frem til revidert nasjonalbudsjett 2014. Vi vil ha oppdaterte revisjoner av dette fremover. Det er gjort mange tiltak her. Det er også mange bedriftsinvesteringer som bidrar til mindre utslipp fremover. Det er mer en dom over den rød-grønne tidens prognoser enn det er over denne regjeringens tiltak, for en har ikke med de tiltakene som lå i budsjettet for inneværende år, i budsjettforliket for inneværende år, i revidert nasjonalbudsjett for inneværende år, de tiltakene vi har i dette budsjettet, og det som det er blitt enighet om i budsjettforliket. Vi har gjort ganske mye med hensyn til bl.a. drivstoff, biler og transportsektoren, som etter vår mening vil kunne være gode bidrag inn i dette. Men så er det en utfordring at de store investeringene i kollektivtrafikk tar lengre tid. De vil først realiseres mellom 2020 og 2030 og vil ha en større effekt da enn de vil ha før 2020. Vi jobber med målsettingen om å nå målene til 2020, men det er slik at vi kom inn i dette med et etterslep – med en prognose der det manglet 8 millioner tonn – fra den rød-grønne regjeringens periode. Jeg skjønner at det er ubehagelig for representanten å høre det, men det var fasiten etter den rød-grønne regjeringen.