Kåre Gjønnes (Kristelig Folkeparti), 1999-06-10:
Jeg står ikke her i dag for å ta ansvar for det som ikke er gjort, og for at vi er der vi er. Det får andre eventuelt tenke gjennom. Men jeg har et ansvar for å se på det som ligger i meldingen som strukturer framover. Regjeringen mener det er viktig å utnytte de mulighetene som ligger i skogsektoren. Skogpolitikkens utforming og innretning er avgjørende for dette. Jeg er derfor glad for at Stortingets behandling av skogmeldingen viser en bred politisk enighet om hovedlinjene i skogpolitikken. Det er ikke ofte skogsektoren blir diskutert i Stortinget. Det er imidlertid knyttet store verdier til skogen i Norge. I 1997 var bruttoproduksjonen fra skogbruk og treforbrukende industri nær 40 milliarder kr, og det blir årlig eksportert treprodukter for ca. 15 milliarder kr. Samlet er skogbruk og skogindustri blant landets største eksportnæringer. Med trelast- og trevareindustri i 313 av landets kommuner er det klart at skogressurser og foredlingsvirksomhet er svært viktig for aktivitet og bosetting i distriktene. I tråd med de mål Regjeringen har trukket opp, oppfatter jeg Stortingets behandling av meldingen som en støtte for en aktiv skogpolitikk med bred innsats av virkemidler. Jeg viser her bl.a. til at komiteen mener Regjeringens mål for skogpolitikken fanger opp hovedperspektivene i de utfordringene skogsektoren står overforat den slutter opp om en strategi for økt verdiskaping som innebærer en mer helhetlig politikk for skogbruk og skogindustriog at den mener at meldingen fanger opp og vektlegger miljøperspektivene på en tilfredsstillende måte Jeg har merket meg at komiteen har gitt sin tilslutning til at Norge skal arbeide for å få på plass en internasjonal avtale om skog. Stortingets klare syn på dette blir et viktig holdepunkt for oss i FNs internasjonale skogforum og i oppfølgingen videre. Utviklingen framover vil, slik jeg ser det, innebære stadig flere og sterkere forbindelseslinjer mellom den norske skogsektoren og internasjonale markeder. Det er derfor viktig for utformingen av den nasjonale skogpolitikken at Norge både deltar i og påvirker internasjonalt skogpolitisk arbeid. Nasjonalt er de skogpolitiske utfordringene særlig knyttet til den langsiktige ressursforvaltningen, utnytting av potensialet for økt verdiskaping og miljøoppgaver. Med sikte på en aktiv og målrettet skogforvaltning som ivaretar hensynet til kommende generasjoner, synes jeg det er gledelig at flertallet mener skogbruksinvesteringene bør økes. Dette er en opplagt plikt for skogeierne, men samtidig er det viktig å videreføre den offentlige virkemiddelbruken. Jeg har vært noe overrasket over at næringsorganisasjonene har kritisert meldingen fordi den ikke gir noe konkret mål for avvirkningen. Komiteen har også vurdert dette og slutter seg til Regjeringens syn på at det ikke er aktuelt å treffe politiske vedtak om avvirkningen for det enkelte år. Samtidig er det klart at det er nær sammenheng mellom verdiskaping og avvirkning. Ut fra ressursgrunnlaget bør det være mulig å øke avvirkningen framover. Det må være et mål at en i størst mulig grad bruker norsk virke i foredlingsvirksomheten. Forutsetningen er selvsagt at en greier å bli konkurransedyktig på området. Her kan skogpolitikken være med og legge til rette for konkurransedyktighet, men det er skogeierne som må treffe beslutningen om å avvirke, ut fra markedsmulighetene som er til stede. Meldingen har et perspektiv som går utover primærskogbruket. Potensialet for økt verdiskaping er størst i foredlingsleddene. Det er særlig derfor Regjeringen har foreslått å etablere et verdiskapingsprogram for bruk og foredling av trevirke. Jeg har merket meg at komiteen stiller seg meget positiv til dette verdiskapingsprogrammet, og det innebærer at vi nå kan starte den prosessen og det utredningsarbeidet som skal konkretisere verdiskapingsprogrammet. I denne sammenheng kan vi også lære av andre land. Tidligere landbruksminister har f.eks. vist til Danmark, som det for øvrig er et tankekors at vi må trekke fram i denne sammenhengen. Når det gjelder miljøoppgavene, viser innstillingen at komiteen legger vekt på og støtter opp om utvikling av skogsektorens positive miljøbidrag. Jeg synes det er svært positivt at komiteen er enig i at skogpolitikken må ha en klar og tydelig miljøprofil. Miljøengasjementet er i dag en selvsagt del av det vi oppfatter som verdiskaping i bred forstand. Det er åpenbart at en slik miljøprofil også må innebære at det stilles krav til skogbrukets miljøtilpasninger. Det var dette som lå til grunn for Regjeringens konklusjon om at en miljøforskrift ville være hensiktsmessig for både å samle og profilere miljøaspektet i skogpolitikken, klargjøre nærmere skogbrukets miljøansvar og sikre at alle deltar i videreutviklingen av næringens miljøtilpasninger. I høringsrunden var det et flertall av høringsinstansene som var positiv til en miljøforskrift. Flere av næringens organisasjoner ønsket imidlertid ikke en slik forskrift. Det har vel også kommet klart til uttrykk i aktiviteten fram til behandlingen. Med bakgrunn i høringen og næringens reaksjon på dette var det Regjeringens hensikt å utforme en endelig forskrift i nær kontakt med næringens organisasjoner, slik vi også samarbeidet i prosjektet Levende Skog og da kom med bestemmelser som lå på nivå med resultatet fra dette prosjektet. Jeg tar imidlertid til etterretning at komiteens flertall likevel ikke ønsker at det skal fastsettes en egen forskrift om miljøtilpasninger i skogbruket nå, i det minste ikke før etter et par år for å se hvilke resultater Levende Skog gir. Jeg vil understreke at dette ytterligere forsterker behovet for at næringen er seg sitt miljøansvar bevisst. På bakgrunn av Stortingets drøftinger vil jeg i den nærmeste tiden først og fremst prioritere arbeidet med en skogbrukslov. Men jeg må innrømme at jeg er skuffet over at det ikke er vilje i Stortinget til å gå videre med miljøforskrift nå. Som det går fram av innstillingen, har komiteen sluttet seg til at departementet starter arbeidet med ny skogbrukslov. En ny lov vil bygge på meldingen og de premisser som blir trukket opp i Stortingets behandling. Dette vil bli et viktig, men også et tidkrevende arbeid. På samme måte som min forgjenger som landbruksminister har jeg lagt til rette for medvirkning i meldingsprosessen. Tilsvarende vil jeg også legge til rette for denne medvirkningen når vi nå skal jobbe videre med loven. Meldingen varsler en gjennomgang av opplærings- og kompetansefeltet, noe også komiteen slutter seg til. Jeg legger nå opp til at en slik gjennomgang startes opp i nær kontakt med berørte parter og i samarbeid med Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet. Jeg ser at komiteen her er opptatt av maskinopplæringen og bl.a. mulighetene for en landslinjeordning innenfor skogbruksfaget med særlig vekt på teknikk og entreprenørutdanning – for øvrig til en liten ettertanke i forhold til forrige innlegg. Dette er spørsmål som etter mitt syn må vurderes i en bred sammenheng og i forhold til Reform 94 om videregående utdanning. Når det gjelder skogbeskatningen, legger meldingen opp til å videreføre dagens system, med noen justeringer i skogavgiftsordningen. I tråd med komiteens merknader vil jeg i samråd med finansministeren på nytt vurdere om skattefordelsordningen bør justeres utover det Regjeringen har foreslått i meldingen. Jeg ser det som et viktig signal at komiteen her legger vekt på at skattesystemets positive virkning for skogbruket bør forsterkes i forhold til dagens ordning. Jeg er også godt fornøyd med at komiteen er positiv til å innføre en avgift på skogsvirke til å fremme fellestiltak i skogbruket, som i første rekke skal gå til forsknings- og utviklingsarbeid. På flere av de felter som jeg nå har omtalt, er det nødvendig med prosesser som sikrer at de berørte parter trekkes med i arbeidet. Dette gjelder bl.a. verdiskapingssatsingen, miljøarbeidet, lovrevisjonen og FoU- og kunnskapsutfordringene, og jeg tar derfor sikte på å utvikle prosesser som kan ivareta behovet for kontakt med berørte parter. Jeg regner også med at en slik åpenhet kan bidra til et ytterligere løft for en skogsektor med vekt på verdiskaping og en god miljøprofil.