trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
For det første er jeg jo glad for at Bård Vegar Solhjell nå er i ferd med å adoptere ideen om at det kunne være lurt også å gi skattelettelser til dem som har lav inntekt i dette landet. Det er et mulig nytt forlik i Stortinget, som jeg med glede bidrar til. I Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett gjør vi flere ting. Vi gir skattelettelser til næringslivet bl.a. ved å opprettholde avskrivningssatser som Regjeringen fjernet, som vil være viktig når vi fortsatt ikke har kommet ut av finanskrisen. Men så gir vi altså skattelettelser til brede grupper i folket. Vi gir skattelettelser i bunnen som vil være et bidrag til de med lave og midlere inntekter. Vi fjerner arveavgiften, som vil komme alle til gode, rik eller fattig, den dagen de mister sine kjære og skal arve deres etterlatte eiendeler. Vi har påbegynt avviklingen av formuesskatten, som Fremskrittspartiet gikk til valg på. Det er altså ingen hemmelighet at vi vil ta den bort, og det vil gi den effekt at både de som har lite, og de som har mye i inntekt, vil kunne nyte godt av ikke å måtte betale formuesskatt på inntekter de allerede har skattet av flere ganger tidligere.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Svaret på det spørsmålet er nei. Og nå har vi akkurat hørt Arbeiderpartiets parlamentariske leder forklare oss at man ikke har avgifter på alkohol i Norge fordi man ønsker å påvirke folks konsum, man har det fordi man ønsker å fylle statskassen til ymse formål, og det ber jeg representanten fra Senterpartiet om å merke seg når han i fremtidige statsbudsjett skal vurdere avgiftsnivået på ulike produkter.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Det kunne egentlig vært et veldig godt spørsmål hvis det hadde sammenheng. La meg si det sånn: Fremskrittspartiets utgangspunkt er at nordmenn ikke er spesielt annerledes enn folk i resten av Europa. Vi ønsker over tid å harmonisere avgiftene i Norge med det som er gjennomsnittet for andre europeiske land. Så ja, vårt mål er å få avgiftene ned, fordi vi har en generell tillit til at den enkelte nordmann fullt ut er i stand til å ha en hyggelig omgang med alkohol. Så er det viktig at vi også i en slik situasjon er opptatt av å forhindre misbruk og sette ressurser inn overfor dem som ikke klarer det. Det opplever vi i veldig mange situasjoner i samfunnet. Men det betyr jo ikke at hver eneste nordmann har potensial for et grovt misbruk av alkohol. Jeg tror vi skal ta utgangspunkt i at de aller fleste av oss har en hyggelig omgang med det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Jeg er helt enig med Trine Skei Grande i at det er viktig å få ned saksbehandlingstiden hos UDI, men hun hopper jo over mange av de andre forslagene som Fremskrittspartiet har i sitt alternative budsjett knyttet til asyl- og innvandringspolitikken. Vi tror altså på vår egen politikk. Vi tror at hadde vi fått vedtatt og gjennomført våre innstrammingsforslag, så hadde det kommet langt færre asylsøkere til Norge. Og det må selvsagt gi seg utslag i lavere budsjettrammer der man ellers bruker enormt med tid og kapasitet på en overdreven flyktningtilstrømming til Norge, som er basert på en noe naiv måte å håndtere dette på fra den sittende regjering. Nå skal det legges til at vi også mener at Venstres tilnærming til asyl- og flyktningspørsmålet er naiv, og hadde vi ikke snart fått strammet inn, ville altså Norge ende opp med å være det eneste landet i Europa som har liberale regler på dette området, og da er vi på full fart ut i et uføre som vi ikke kan kontrollere.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
For kort tid siden besøkte statsministeren landsmøtet til Fagforbundet. Der kom han med to ganske oppsiktsvekkende påstander. Den ene påstanden var at man ikke kunne la være å innføre denne biodieselavgiften fordi det ville bety et inntektsbortfall til statskassen på 16 milliarder kr. I sitt innlegg nå omformulerte statsministeren det til å være «mange milliarder kroner». Men mitt spørsmål er: Er virkelig den informasjonen statsministeren kommer med, korrekt? Den andre påstanden han kom med på det samme landsmøtet, var – og nå skal jeg sitere: «Når vi har en autodieselavgift på biodiesel, så betyr det at vi får mindre trafikk på veiene enn det vi ellers ville ha hatt.» Mener statsministeren virkelig det, når han vet at konsekvensene av å gjøre biodiesel dyrere er at folk bruker drivstoff som forurenser mer?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Jeg skjønner nå at det ikke er viktig for statsministeren om folk bruker miljøvennlig eller mindre miljøvennlig drivstoff, og tar det til orientering. Jeg er ganske sikker på at hvis en statsminister som hadde ledet en mindretallsregjering, hadde kommet med en så vidt lemfeldig omgang med tall som vi nå hører statsministeren har, hadde ikke den regjeringen overlevd. Jeg merket meg det Lundteigen sa i sitt innlegg i salen i dag. Det var ganske oppsiktsvekkende, for det han faktisk sier, er at det har vært fremsatt nærmest et internt kabinettspørsmål rettet mot de tre regjeringspartiene, og det tror jeg er første gang jeg har opplevd. Det kunne være interessant å spørre om statsministeren faktisk har fremmet et slikt, hva skal vi kalle det, internt kabinettspørsmål overfor sine egne på en avgift som de facto fører til at man ikke får den omleggingen til mer miljøvennlig kjøring i Norge som man ville fått uten denne avgiften.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Det er hyggelig endelig å få anledning til å stille spørsmål til regnværsministeren – eller var det samordningsministeren? Det er litt vanskelig å få dette riktig, men jeg tror det nå er statsråden ved Statsministerens kontor. Jeg har tre spørsmål: Synes statsråden det er hyggelig å komme hit til Stortinget? Neste spørsmål er: Har han tenkt å komme hit ofte? Mitt siste spørsmål er: Synes han at han har samordnet arbeidet med Regjeringens biodieselavgift på en god måte i Regjeringen?
Erna Solberg (Høyre), 2009-11-26:
Det er vel slik at Stortinget ikke er partienes stortingsgruppe, men denne sal og hele det valgte storting. Der kunne man kanskje rydde litt opp i maktfordelingstankegangen. Mitt spørsmål til representanten gjelder noe annet. Biodieselsaken dreier seg egentlig om tre forskjellige saker. Den ene dreier seg om substansen, nemlig at man nå fremmer et forslag som kommer til å bidra til at det blir mer forurensende drivstoff i Norge, at det kommer til å bli mer CO2-utslipp. Det andre det dreier seg om, er forutsigbarhet for investorer som har trodd på politikerne, og som opplever at rammebetingelsene endrer seg over natten. Det tredje dreier seg om Regjeringens forhold til et inngått forlik med andre parter om skattleggingen i transportsektoren, om biodiesel, og hvor forlikspartnerne mener at det som er foreslått, er brudd på forliket. Så ber de statsministeren om et møte før denne saken behandles i salen, men hører ikke et kvekk. Hva mener parlamentarisk leder i Arbeiderpartiet om det?
Erna Solberg (Høyre), 2009-11-26:
Jeg forstår at iallfall parlamentarisk leder i Arbeiderpartiet er innforstått med at det som nå er fremmet som et nytt forslag, egentlig bare er en utsettelse av noe som vi har vært enige om i forliket tidligere. Det er en oppklaring i forhold til tidligere debatter her. Men mitt spørsmål er: Hvordan ser parlamentarisk leder i Arbeiderpartiet på det faktum at hennes forgjenger undertegnet en avtale med tre andre partier i fjor? Så ble det endringer i disse spørsmålene. Da ble det innkalt til samtaler på Erik Solheims kontor. Vi så hverandre i øynene og sa at det var greit at Regjeringen trengte lengre tid, og at vi kunne utsette innblandingspåbudet fra 2009 til 2010. I år får vi ikke ett ord tilbake som svar på et brev til statsministeren om en samtale om disse spørsmålene siden de ligger innenfor rammen av forliket. Mitt spørsmål er igjen: Hva mener parlamentarisk leder i Arbeiderpartiet om det? Hvordan har hun tenkt å reparere dette? Har hun tenkt å sette i gang en prosess der vi kan komme til enighet om hvordan vi skal sørge for at utslippene i transportsektoren i Norge blir mindre, når Arbeiderpartiet nå bidrar til å ødelegge sjansene for det med forslagene sine?
Erna Solberg (Høyre), 2009-11-26:
Jeg skjønner at i Arbeiderpartiet er det sånn at hvis man ikke står med glorifisert hyllest av hva Arbeiderpartiet til enhver tid gjør, så har man ikke skjønt realitetene. Realiteten er faktisk at i løpet av de siste fire årene har flere og flere mennesker ramlet utenfor arbeidslivet. Selv om det er kjempeflott – vi har den beste økonomiske situasjonen verden har sett, og vi har også fått flere i arbeid – så har vi likevel ikke klart å få funksjonshemmede mer i arbeid. Vi har mange store sosiale problemer, og jeg synes at Arbeiderpartiet skulle løfte blikket og se litt på det. Så har jeg lyst til å si at vi stemte for alle de tiltakene som dreide seg om finansverdenen. Vi stemte for stort sett alt det Regjeringen foreslo, men vi mente at innretningen på noen områder skulle vært mer i retning av dem som nå sliter mest: eksportorientert næringsliv, som er kjernen i fremtidens verdiskaping i Fastlands-Norge. Det er bunnplanken i det vi skal leve av etter oljealderen. Det er de som nå tar belastningen med Regjeringens politikk, og det kommer jeg til å stå og kritisere helt til Regjeringen skjønner at de må gjøre noe annet.
Erna Solberg (Høyre), 2009-11-26:
Vi tror ikke at det nye takstsystemet til Regjeringen nødvendigvis kommer til å bli mer rettferdig. Vi tror ikke det nødvendigvis kommer til å være mer bærekraftig. Man kommer til å få mange nye eksempler på at dette er urettferdig med måten man legger det opp på. Sist gang Arbeiderpartiet forsøkte å lage et takstsystem for boliger i Norge – som ble nedstemt i Stortinget den gangen – kunne de ikke tvinge et flertall i kne, slik de kan gjøre med en flertallsregjering nå. Så har vi det prinsipielle standpunktet at vi ønsker å fjerne formuesskatten. Når vi ønsker å øke innslagspunktet – og kommer til å øke innslagspunktet betydelig i årene fremover – og fjerne formuesskatten på arbeidende kapital som de to første skrittene vi ville tatt hvis vi hadde sittet i regjering nå, ville urettferdighet knyttet til boligbeskatningen ikke vært et problem, for det ville ikke vært formuesskatt å betale av vanlige boliger.
Erna Solberg (Høyre), 2009-11-26:
Den grunnleggende urettferdigheten i formuesskatten er at det ikke er en skatt på hva du tjener, ikke på avkastning, men f.eks. på hvilken bolig du tilfeldigvis har. Det betyr at uansett hva postadressen din måtte være, trenger ikke den som bor i boligen, nødvendigvis å ha den type inntekt som boligadressen skulle indikere. Derfor vet vi at formuesskatten for mange er en belastning. Det betyr f.eks. at det kan bli vanskeligere å beholde en bolig for folk med lav inntekt. Det betyr at du kan få vanskeligheter med å beholde en hytte som du har arvet, om du er uføretrygdet, fordi du ikke har råd til å betale formuesverdien på den hytten, fordi den tilfeldigvis er i et område som er blitt veldig attraktivt. Vi tenker litt annerledes, vi. Jeg tror det er noen gode verdier i folks liv som også skal gjøre det mulig å beholde barndomshjemmet ditt, eller hytten som du er vokst opp i, selv om du har vanskeligheter i livet. Derfor synes vi at det er like rettferdig å si: Vi fjerner denne formuesskatten. Så skattlegger vi det vi har fortjeneste på, og så skattlegger vi det vi har avkastning på.
Erna Solberg (Høyre), 2009-11-26:
Jeg har ikke sagt at klimaforliket er dødt. Det er ikke et sitat av meg. Men jeg har sagt at Regjeringen har brutt klimaforliket. Og jeg synes det er veldig arrogant av statsministeren – det er hyggelig at han er i salen, så kan han høre meg si det på nytt igjen, jeg sa det i sted også – å ikke svare på et brev fra de tre partiene med et ønske om et møte for å diskutere biodieselavgiftssystemet før denne behandlingen skjer, tatt i betraktning at vi i fjor satt sammen med Erik Solheim og forhandlet om å utsette den lille endringen fra 2009 til 2010, på Regjeringens ønske, fordi vi ikke klarte å nå målene. Å svare på det synes jeg hadde vært en respektfull måte å behandle folk på som har gått inn i en opposisjon. Jeg har påpekt to punkter i klimaforliket som for oss er vanskelig. Vi syntes det var latterlig med 25 øre ekstra. Det betød jo ingen ting, men vi skjønte at det var SVs lille disiplinæraksjon for at Høyre skulle være nødt til å stemme for noe de egentlig ikke var for, og for at vi skulle gi noe i klimaforliket. Vi er for en aktiv klimapolitikk, men vi er også for anstendighet i norsk politikk når man inngår forlik og undertegner det. Som parlamentarisk leder vil jeg foreslå at Bård Vegar Solhjell snakker med de to andre parlamentariske lederne på sin side, og nå inviterer de andre forlikspartnerne til et møte, så vi kan rydde opp i dette.
Erna Solberg (Høyre), 2009-11-26:
Vi stemte imot landbruksforhandlingene og landbruksresultatet, fordi vi mente at det var for stort og for mye. Men i vårt alternative budsjett har vi vist hvordan Høyres politikk med skritt i riktig retning vil slå ut. Blant annet vil vi redusere landbruksoverføringene med omtrent 2,1 milliarder kr – mye på byråkrati, men noe også i de direkte overføringene. Det er en konsekvens av en politikk som er veldig forutsigbar for Høyre. Man kan gå inn i hvert eneste budsjett de siste fem årene, lese dem og se at det har vært Høyres politikk. Den er forutsigbar, det er gjennomført. Det er helt klart at noen ting kan du gjennomføre annerledes hvis du sitter i regjering. Da kan du f.eks. ikke inngå en så dyr avtale med landbruksorganisasjonene over statsbudsjettet. Men vi kan ikke ta alle forutsetningene for feilgrep gjort av Regjeringen og legge dem inn i budsjettet. Vi må faktisk legge vår egen politikk inn i budsjettet.
Erna Solberg (Høyre), 2009-11-26:
Det er en interessant øvelse å diskutere om vi skal legge alle premissene fra hva en regjering gjør i løpet av et år som vi stemmer imot, og som vi eventuelt ville gjort endringer i hvis vi satt i regjering, inn som et de facto, og så kan vi ikke gjøre andre ting for å synliggjøre hva vi ville ha gjort av satsinger i et budsjett. Vi har valgt å lage et annerledes budsjett hvor vi synliggjør hvordan våre prioriteringer ville slått ut. Vi har altså stemt imot landbruksavtalen. Vi mener at den er feil, at det er for høyt nivå. Vi mener at landbruksbyråkratiet er for stort. Men det vi også mener, er at vi har mange muligheter til å gjøre det bedre å være bonde i Norge ved å ta vekk en del av reguleringene, de smålige reguleringene f.eks. for sambruk som Senterpartiet har stått i spissen for. Vi kan skape et mer dynamisk og levedyktig landbruk i Norge hvis vi gir mer frihet til bøndene istedenfor den detaljreguleringen som de nå utsettes for. Da ville også muligheten for å overleve og klare seg på gården være betydelig større.
Erna Solberg (Høyre), 2009-11-26:
Det representanten Lundteigen sa på slutten av sitt innlegg tidligere i dag, var at begrunnelsen for at han og Senterpartiet ikke stemmer for andre forslag her, er at de ikke vil ha en regjering ledet av eller støttet av Høyre. Det betyr at det må ha vært en diskusjon om denne regjeringen skulle gå av hvis man får vedtatt et annet budsjett, eller får vedtatt et biodieselavgiftsfritak, som er det eneste spørsmålet dette dreier seg om. Jeg ber statsministeren enkelt og greit svare ja eller nei. Har han stilt kabinettspørsmål internt på dette spørsmålet?
Erna Solberg (Høyre), 2009-11-26:
Jeg registrerer at statsministeren ikke vil svare på det, men jeg mener altså at det er blitt forelagt oss reelt sett et innsyn i dag med det innlegget som Lundteigen holdt. Hvis man f.eks. fikk vedtatt det forslaget som er lagt ut på plassene i dag, som innebærer å vedta hele Regjeringens budsjett med ett unntak, nemlig at man fortsatt har med et avgiftsfritak på biodiesel, så ville konsekvensen være at man faktisk hadde fått en regjering som var ledet av eller støttet av Høyre. Det er den oppfatningen Senterpartiet har. Noe må jo ha brakt den forståelsen inn i Senterpartiet og andre partier, at det ville være konsekvensen. Kan statsministeren forklare meg på hvilken måte dette kunne ha kommet frem, hvis ikke han har gitt uttrykk for det selv?
Erna Solberg (Høyre), 2009-11-26:
Jeg vil også si at det er hyggelig å se igjen Karl Eirik Schjøtt-Pedersen her. Du har kanskje vært den mest etterlengtede statsråden her. Vi har spurt og spurt, men du har ikke villet komme til spørretimen eller annet. La meg si én ting: For en politiker er en av de tingene som av og til skjer, at man møter seg selv i døren. Det viktigste er da at man kanskje kjenner seg igjen. Nå holdt statsråden et innlegg som ikke var langt borte fra noen innlegg han holdt da han var finansminister i 2001, den gangen vi vedtok handlingsregelen. Jeg hører ofte arbeiderpartirepresentanter som holder fast ved handlingsregelen, men sjelden ved innholdet i det Karl Eirik Schjøtt-Pedersen sa til Stortinget den gangen vi vedtok handlingsregelen, nemlig at vi skulle bruke dette til å handle – for skole, utdanning, kunnskap og kompetanse, for lavere skatt og for investeringer i infrastruktur. Føler ministeren at han kjenner seg selv igjen når han møter seg selv i svingdøren?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Kristelig Folkeparti er part i samtlige forlik som er inngått i dette hus under den rød-grønne regjeringen. Som part i alle disse forlikene er vi opptatt av at de følges opp. Vi kjenner oss forpliktet til det, og vi forventer det fra Arbeiderpartiets side. Derfor ble vi meget overrasket da statsministeren den siste uken gikk ut og sa at omsetningspåbudet skal forskyves i forhold til den avtalen vi inngikk på dette tidspunktet i fjor. Jeg må minne representanten Helga Pedersen om at vi hadde en runde for et år siden, der samtlige parlamentariske ledere var enige om det som står i proposisjonen, som Stortinget i dag behandler: «Partene i Klimaforliket har blitt enige om å trappe opp omsetningspåbudet til 5 pst. fra 1. juli 2010.» Det har statsministeren ensidig endret på i sin tale til Fagforbundet, uten å snakke med noen av oss. Er dette en lojal oppfølging av klimaforliket? Er det slik vi kan forvente at Regjeringen vil behandle partene i klimaforliket framover?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Det er riktig observert av representanten Kolberg at Kristelig Folkeparti slutter seg til om lag den oljepengebruken som Regjeringen legger opp til, men vi har en helt annen fordeling. Vi omfordeler nær 10 milliarder kr på vårt alternative budsjett, og det er for å sikre at dette budsjettet i større grad enn Regjeringens forslag ivaretar hensynet til de svakeste. Vi er f.eks. ganske provosert over at Regjeringen svekker kommunenes økonomiske evne til å gi et godt tilbud til enkeltpersoner som har store tjenestebehov. Det er penger som vi mener at kommunene hadde rett til å forvente, og som Regjeringen nå endrer med tilbakevirkende kraft. Det har skapt et opprør i Kommune-Norge, og det er et lite, men svært viktig eksempel på at det har vært nødvendig å rette opp den sosiale profilen i det forslaget som Regjeringen har lagt fram.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Jeg takker representanten Breen for anerkjennelsen når det gjelder ryddighet i forhold til inndekning i budsjettet. Vi prøver så godt vi kan å legge fram seriøse, men profilerte forslag. Men representanten Breen må ha fulgt veldig dårlig med i valgkampen hvis han nå, tre måneder etter at valgkampen var på sitt mest intense, fortsatt har behov for å få avklart om Kristelig Folkeparti kunne tenke seg et regjeringssamarbeid med Fremskrittspartiet. Det svaret gav vi klart til velgerne før valget, og det gjelder selvfølgelig for et ryddig parti også etter valget.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Jeg vet ikke om jeg har oppfattet representanten Hagens spørsmål, men jeg kan gjerne kommentere hans påstander om Kristelig Folkepartis politikk. Det er på ingen måte slik at Kristelig Folkeparti er imot å satse på kunnskap i skolen – vi har bare en litt annen resept enn det SV har. Vår resept ligner – som det framgikk av det foregående replikkordskiftet – langt mer på regjeringspartner Senterpartiets resept, nemlig at vi nå mener at det er riktig å satse sterkere på flere lærere for å øke kvaliteten i grunnskolen, for å øke voksenkontakten og for å heve kunnskapsnivået til elevene. Vi ser klare konturer i SVs utdanningspolitikk til å gjøre skolen, og for så vidt også barnehagen, til et heldags oppbevaringstilbud. Vi vil ha en mye sterkere fokusering på den pedagogiske kvaliteten, og den finnes først og fremst hos lærerne. Derfor må vi ha flere lærere før vi får flere timer.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
La meg først si at hvis Kristelig Folkepartis alternative budsjett er så fortreffelig som regjeringspartiene nå stadig hevder, er det underlig at vår invitt til regjeringspartiene om en viss bevegelse i finansinnstillingen ble blankt avvist. Det er nok et uttrykk for at det representanten Lundteigen kalte «endringsmakt» i denne sal, ikke eksisterer – i hvert fall ikke på rød-grønn side. Så tror jeg representanten Slagsvold Vedum og jeg skal bli enige om at når vi er ferdige med denne stortingsperioden, kan vi sammenlikne stortingsperioder. Det vi har foran oss i denne stortingsperioden, er innstramminger. Det kommer også til å ramme kommunesektoren. Det var situasjonen som Bondevik II-regjeringen stod overfor da vi i 2002–2003 måtte stramme inn i norsk økonomi. Det måtte også gå ut over den store utgiftssektoren som kommunesektoren er, men jeg vil tro at det skal bli et gjennomsnitt etter denne perioden som godt kan tåle sammenlikning.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Å øke kontantstøtten er et riktig tiltak for å sikre at alle foreldre, uansett etnisk bakgrunn, skal ha den samme muligheten til å velge omsorgsform for de aller minste barna. Mange foreldre synes det er for tidlig å sende ettåringer i barnehager. Vi vet ennå svært lite om hva som er de langsiktige effektene av å bryte opp den voksenkontakten som er mellom foreldre og barn, ved å sende ettåringer i barnehagen. Derfor mener vi at det er en god familiepolitikk. Vi erkjenner og reflekterer over at i deler av landet, i deler av denne byen, er andelen som bruker kontantstøtte, veldig stor blant innvandrerforeldre, som vi også ønsker skal ta større del i samfunnslivet generelt og være med på de fellesarenaene for barn som spesielt barnehager er. Det mener vi kan gjøres med andre virkemidler enn å fjerne kontantstøtten, f.eks. med gratis kjernetid.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Jeg skjønner at vi ikke får mer ut av statsministeren om de interne forhold, men vi har vel fått såpass mye ut om de interne forhold gjennom den siste ukens medieoppslag at vi vet at Per Olaf Lundteigen treffer spikeren på hodet når han sier at Regjeringen har bestemt seg, og det er Regjeringen som styrer Norge. Jeg ønsker å be statsministeren om en avklaring fordi det er blitt påstått her i salen i dag av representanter fra regjeringspartiene at det ikke er en del av klimaforliket at man er enig om å opptrappe omsetningspåbudet for biodrivstoff med 5 pst. fra 1. juli 2010. Det står i proposisjonen som Regjeringen har lagt fram, at det er noe man er blitt enig med partene i klimaforliket om. På tross av det gikk statsministeren på talerstolen på Fagforbundets konferanse på tirsdag og endret den målsettingen, uten noen som helst kontakt med de partene som Regjeringen har avtalt denne politikken med. Er det en måte å behandle avtaleparter på i et så viktig spørsmål som kjernen i denne debatten dreier seg om?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
President, kan jeg få ordet til en åpenbar misforståelse?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Men president, landets statsminister feilinformerer nasjonalforsamlingen med det han nå sier.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Det står i proposisjonen som Regjeringen har lagt fram, at partene i klimaforliket er enige om å trappe opp omsetningspåbudet til 5 pst.
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-11-26:
De store parlamentariske forlikene i det norske stortinget er kanskje en av de tingene vi kan være mest stolte av på vegne av norske politikere – det at vi i store, viktige saker setter oss ned og blir enige på tvers av de store skillelinjene i politikken. Den siste utviklinga når det gjelder klimaforliket, har ikke vært god sett i lys av den tradisjonen. Jeg merker meg – om jeg skal følge opp representanten Høybråten – at de viktige talene som statsministeren har om oppfølginga av et slikt viktig forlik, ikke blir holdt i denne salen, men for de ulike fagforeningene som opptrer som sponsorer for partiets valgkamp. Det er de viktige arenaene for statsministeren å meddele slikt på. Vi har nå en rekke brudd på avtalen. Det er på sjølve oppfølginga, det er på hele petroleumssektoren, det er på grønne sertifikater, det er på handlingsplanen for fossil energi, og det er på energibruk i både offentlige bygg og private bygg – mange brudd. Vi får ikke til en dialog, og vi opplever at det viktige ikke blir gjort. Hvorfor er dette forliket ikke viktig for Arbeiderpartiet?
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-11-26:
Jeg har et spørsmål til Fremskrittspartiet som gjelder et område der Venstre og Fremskrittspartiet vanligvis ikke er så veldig enige, og det er innvandringsfeltet – og her er det mer undring fra min side. For slik jeg har forstått Fremskrittspartiets politikk, mener man at en som søker asyl til Norge, skal få komme inn, skal få behandlet sin søknad så fort som overhodet mulig, og så skal man avklare det i forhold til et regelverk som vi da er uenige om. Men da er jeg veldig forundret over budsjettforslaget, for i budsjettforslaget kuttes det dramatisk på saksbehandling. Det kuttes dramatisk på hele innvandringsfeltet. Og ut fra min forståelse av hva det fører til, må det jo bli enorme asylmottak, med utrolig mange tusen mennesker som sitter og venter på å få saken sin behandlet. Jeg mente å tro at ut fra Fremskrittspartiets logikk skulle man øke saksbehandlingskapasiteten i UDI, sørge for at sakene faktisk går fortere, og heller støtte Venstres forslag, som gjør at man får en raskere avklaring av hvem som skal få være her eller ikke, og ikke bare bidra til at en hel bråte med folk blir sittende i evigheter og vente på at søknadene deres blir behandlet.
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-11-26:
Det er alltid hyggelig å høre på SVs parlamentariske leder. Han har en retorikk som ofte ligger nær Venstres hjerte. I dag snakket han om den humane kapitalen og hvordan man skulle bygge den humane kapitalen i samfunnet – et perspektiv Venstre deler i veldig sterk grad. Det som jeg ikke får til å stemme, er når man kommer til den praktiske politikken. For når man har sjølransakelse på elleve måneders studiestøtte – og det er flott, kanskje man skulle ta opp politikere på tape mer – er problemet at dette var noe alle mente før valget, men regjeringspartiene har alle sammen snudd. Så problemet er ikke å få noen på laget, problemet er å få dem som er på laget, til å gjøre det de lovet at de skulle gjøre. Vi har et hvileskjær når det gjelder forskning, og vi har en skolesatsing som handler om bananer og SFO. Er det dette som er å satse på human kapital? Er det nedskjæringer på hele UH-sektoren, er det ikke å støtte studenter, eller er det det å satse på SFO og bananer som er framtida for norsk human kapital?
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-11-26:
Vi deler nok ikke Arbeiderpartiets holdning om et avgiftssystem som bare handler om å få inn penger til fellesskapet. Det handler jo om veldig mye annet. Det handler om å snu forbruk, sånn som vi ønsker, det handler om at folk skal handle sånn som vi ønsker det, og det fører også til at vi kan bruke skattesystemet til å skape arbeidsplasser. Det skatteskiftet Venstre har lagt inn her, handler først og fremst om et skatteskifte som gir 2 milliarder kr til dem med aller, aller lavest inntekt. Men det betyr også at vi gir en stor hjelp til alle dem som har lyst til å skape arbeidsplasser. Det er derfor vi gjør disse grepene i formuesskatten, og det er derfor vi gjør de andre grepene i næringsbeskatningen. Vi ønsker å skape arbeidsplasser, vi ønsker å stimulere næringslivet til å skape arbeidsplasser. Derfor gjør vi de grepene. Vi ønsker også en mindre rød og mer grønn skatt. Derfor øker vi miljøavgiftene, og så gir vi 2 milliarder kr i skattelette til dem med lavest inntekt. Det er sosialt, og det er framtidsretta.
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-11-26:
Det er faktisk sånn at vi bruker en del på næringsbeskatningen, men vi bruker veldig mye mer på dem med lavest inntekt, over dobbelt så mye bruker vi til skattelette for dem med lavest inntekt. Det henger sammen med vårt avgifts- og skatteskifte, fra rød skatt til grønn skatt. Vi har fokus på dem med aller lavest inntekt, de som da også får nytte av en lettelse i formuesbeskatningen som skaper flere arbeidsplasser. Det ligger mange tusen – over 7 000, ifølge Finansdepartementet – flere arbeidsplasser i Venstres alternative statsbudsjett enn i Regjeringas. Vi mener faktisk at man kan bruke skattesystemet til å skape arbeidsplasser, men også til å utligne forskjeller. I tillegg har vi lagt inn 2 milliarder kr til en ekstra fattigdomssatsing utover det som Regjeringa har gjort. Vi har økt sosialhjelpssatsene, og vi har satt inn en rekke tiltak for å nå de med aller dårligst råd. Så er det noen vi har god samvittighet overfor i Venstre med dette budsjettet, er det folk med dårlig råd. Vi skaffer dem jobb, vi støtter opp om alle de sosiale støttesystemene, og vi gir dem skattelette.
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-11-26:
Jeg kjenner ikke Heikki Holmås som en veldig dum representant. Jeg tror derfor at jeg skal klare å forklare ham dette på ett minutt, siden han ikke forstår det. Vi har tatt 73 kr mer fra dem som har god råd, for å overføre det til to andre tiltak i barnehagen. Det ene er at vi vil få en inntektsdifferensiert betaling. For den store barnehagereformen som SV har kjørt igjennom – all ære for flere plasser – har ført til at prisene har gått ned for de aller rikeste, mens de som har dårlig råd, fortsatt har de samme prisene rundt omkring i landet. Det syns vi er urettferdig. Vi vil bruke pengene på at de med dårligst råd får billigere plasser. Det andre tiltaket er en satsing på kompetanse. Barnehagen skal ikke bare være en oppbevaringsplass. Den skal også være et sted der ungene får med seg en god ballast, som de trenger, i livet. Det er de ungene som får dårligst ballast hjemmefra, som trenger den kompetansen i barnehagen. Vår andre satsing – og dette er et nullsumspill – er å bygge opp kompetansen i barnehagen, gjøre den bedre, få flere fagfolk, utdanne flere folk som kan jobbe og gi ballast til disse ungene.
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-11-26:
Det er ikke noe nytt i det hele tatt. Regjeringa foreslo det faktisk sjøl i 2007. Det vi nå har foreslått, er helt lineært med det Regjeringa gjorde for to år siden. Det er helt likt i sum. Det er helt likt i virkning. Da var det bare en indeksregulering. Når vi foreslår det, er det en katastrofe og en rasering. Det får jeg ikke til å henge på greip! Jeg tror nok at man må ha et litt lavere støynivå med tanke på hva 73 kr mer i måneden egentlig betyr. Det får faktisk ikke de følgene som Holmås snakker om for dem med dårligst råd, for hvis en bruker de pengene for å få til en større inntektsgradering rundt omkring i kommunene, vil det hjelpe akkurat dem det her er snakk om, dem som må telle kroner og øre for å se hvorvidt det lønner seg.
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-11-26:
Jeg ønsker å stille et spørsmål som jeg også stilte til Arbeiderpartiets parlamentariske leder, men som jeg ikke syntes at jeg fikk noe svar på. Jeg oppfatter at Venstre og Arbeiderpartiet har stått sammen i en politisk tradisjon der man dyrker de brede forlikene i de viktige, store sakene. Vi har stått sammen i mange saker. Jeg har alltid oppfattet at Arbeiderpartiet er av dem som virkelig støtter at man står for noen brede forlik i noen store saker. Nå gjelder det ikke bare biodiesel, men det er flere andre punkter der vi ser at klimaforliket er brutt. Alle opposisjonspartiene har bedt om å få et møte for å diskutere den videre oppfølginga. Venstre har også lagt fram et Dokument nr. 8-forslag i salen for å få til de oppfølgingene. I stedet for at statsministeren forholder seg til de andre partiene i parlamentet, ser vi at det er på sponsormøter man legger fram hva man mener om de store forlikene og de store utfordringene samfunnet står overfor. Så spørsmålet er igjen: Hvorfor er ikke klimaforliket viktig for Arbeiderpartiet?
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-11-26:
Jeg har ikke tenkt å sitere noe. Jeg har tenkt jeg bare skulle snakke litt om det demokratiske sinnelaget, for jeg har alltid oppfattet statsråd Halvorsen som en demokratisk anlagt dame som har sans for den offentlige debatt, og sans for folkelig engasjement knyttet til saker. Når det gjaldt den saken vi diskuterte, og som Line Henriette Hjemdal tok opp, må jeg jo innrømme at vi egentlig oppfattet finansministeren dit hen at det kunne være mulig å si at dette var feil da det ble lagt fram, åpne for en debatt og åpne for innspill i saken. Engasjementet forsvant jo ikke som dugg for solen, verken hos organisasjoner eller hos dem som er aktører i det markedet. Det kom veldig mange gode argumenter, synes vi i Venstre, for å gjøre noen grep med hensyn til akkurat det forslaget som du åpnet for debatt på. Så mitt spørsmål er: Var det virkelig ingen som hadde argumenter som påkalte noe av ditt demokratiske sinnelag, at kanskje dette bar feil vei?
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-11-26:
Ministeren ved Statsministerens kontor sa i svar til representanten Siv Jensen at han hadde samordnet budsjettet godt både med stortingsgruppene og med Regjeringa. Det er en interessant informasjon for oss i opposisjonen, for det betyr at dette er en statsråd som forholder seg til posisjonens stortingsgrupper og ikke opposisjonens stortingsgrupper. Vi i Venstre vil jo veldig gjerne at alle statsråder kan kalles inn til Stortinget og redegjøre for ulike spørsmål vi lurer på. I det ligger det en grunnleggende parlamentarisk drivkraft for oss liberalere i hvert fall. Så nå vil jeg gjerne spørre, gjennom presidenten, om det er mulig for statsråden å formulere et spørsmål slik vi skulle ha formulert det for at denne statsråden faktisk kom i en spørretime og svarte. Hvordan kan statsråden tenke seg at spørsmålet skulle ha vært formulert? Vi har prøvd mange.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Framstegspartiet foreslår som vanleg i sitt alternative budsjett massive skatte- og avgiftslettar, i all hovudsak til dei med store inntekter frå før, men under retorisk dekke av det motsette. Ved ein liten kikk i fordelingstabellane på kven som faktisk vil få dei skattelettane, ser ein nemleg at i gjennomsnitt vil personar som tener mindre enn 150 000 kr, få ca. 100 kr i lette med Framstegspartiet sitt opplegg, men ein person som tener over 3 mill. kr, vil få ca. 107 000 kr i skattelette. Det eg ønskjer å spørje om, er: Kvifor meiner Framstegspartiet at det er riktig at ein skal få over 1 000 gonger så mykje i skattelette dersom ein tener over 3 mill. kr, som dersom ein har låg inntekt og har dårleg råd og kanskje tener 100 000 kr?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Lat meg først følgje opp det siste temaet her, for tidlegare i dag sa representanten Sanner at formuesskatt ikkje handla om rettferd. No seier representanten Solberg at det ikkje ville ha løyst problemet med våre endringar. Men det som er litt interessant her, er at her er også parti med svært ulike syn på formuesskatten – frå det synet SV har, til det synet Høgre har. Alle støttar den omlegginga som no er foreslått, bortsett frå Høgre. Og til spørsmålet om rettferd: Dersom vi ser på det, er det sånn at for bustader som har omsetjingsverdi på over 10 mill. kr, var gjennomsnittleg likningsverdi i 2007 ca. 10 pst. av det. For dei under 1 mill. kr var gjennomsnittleg likningsverdi tre gonger så høg. Det er altså ein djup urett. Mitt spørsmål til Erna Solberg er: Kvifor vil representanten Solberg at den uretten skal bestå? Kvifor vil ho ikkje senke formuesskatten for menneske som bur f.eks.i Oslo aust eller på Romerike eller i Follo?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Eit tema her i debatten i dag har jo vorte klimaforliket, etter at Høgre og Venstre i går varsla at dei meiner – det er litt uklart om dei vil gå ut av klimaforliket – at «klimaforliket er dødt», ifølgje m.a. VG-nett. Erna Solberg er der sitert på at forslaget om biodieselavgift fører til at «målene i klimaforliket ikke kan nås», trass i at det som no vert gjennomført, er ei oppfølging av det det er einigheit om i klimaforliket. Så seier ho vidare: «Det betyr at vi ikke trenger å være bundet av resten og kan føre til at vi eksempelvis går mot rushtidsavgift hvis det kommer opp, eller vi kan komme til å gå inn for å senke bensinavgiften». Mitt spørsmål til Erna Solberg er: Er det sånn at dersom klimaforliket består av ei einigheit med Regjeringa, er det god miljøpolitikk å ha rushtidsavgift og eit rimeleg høgt nivå på bensinavgifta, men dersom det ikkje er einigheit med Regjeringa, då er det dårleg miljøpolitikk, og ein vil ikkje stå for det?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Det er riktig at det ikkje er det store provenyet. Det er likevel ein del av mange skattar og avgifter som i sum gjer at vi kan behalde den omfattande velferda, og ikkje minst utvikle ho vidare. Det er òg ein del av dei skattane og avgiftene som har betydeleg fordelingseffekt, fordi vi veit at generasjonseffekten her er viktig å ta omsyn til. Det er slik at arv vidarefører urettferdig fordeling til nye generasjonar. Derfor er ei grunngjeving for avgifta at ho har ein betydeleg fordelingseffekt, i tillegg til at dersom vi skal ha eit skatte- og avgiftssystem som kan finansiere velferda, er det summen av veldig mange typar inntekter som kan få til det.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Det er fordi SV i motsetnad til Framstegspartiet meiner det er riktig at dei som tener mykje, skal bidra meir enn dei som tener lite, og at dei som har større formue, skal bidra meir. Ein liten kikk i Framstegspartiets alternative skatteopplegg viser jo at effekten av det er at ein person som har inntekt på over 3 mill. kr, i gjennomsnitt vil ha meir enn tusen gonger meir å hente enn den som tener 150 000 kr, med det skatteopplegget. Derfor er ulike skattar og avgifter som kan sikre ei rettferdig fordeling, riktig, fordi det overfører ressursar ved at det blir innbetalt meir frå dei som har mest, som ein kan bruke på velferdsordningar, men som òg gjer at dei som har mindre, betalar mindre.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Debattmøtet var ikkje på Lillehammer, det var på Romerike Folkehøgskole. Eg vil ikkje seie at det var stort heller, det var middels stort. Men det vart teke opp på video, det vart det. Det er heilt riktig at eg sa noko i den retninga. Ein kan vel seie at eg gjekk litt langt i forhold til det eg kunne halde. Det skal eg innrømme. Når det gjeld saka, er det slik at det vart ikkje einigheit om ho i forhandlingane om Soria Moria II. Ho står ikkje nemnt der. Det er heller ikkje fremma noko forslag om det i budsjettet. Det betyr at SV, og andre som er opptekne av det spørsmålet, må jobbe vidare med det, utan at Regjeringa forplikta seg til det i Soria Moria II.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Eg sa ikkje at ho var over. Tvert imot presiserte eg: har vore gjennom og står oppe i. For det er framleis utfordringar framfor oss. Men eg trur at det vanskeleg kan vere ueinigheit om at folk i Noreg som har vore usikre på om dei vil miste jobben sin, føler det som betre å vere i ein slik situasjon i eit land med 2,6 pst. arbeidsløyse enn i land der talet er 10 eller 20 pst. Vi har kome oss langt betre gjennom denne fasen enn mange andre land. Så er det slik at nokre av tiltaka som vart presenterte tidlegare i vår, er tekne ut av budsjettet for neste år. Mange av tiltaka vart introduserte som førebelse og er derfor ikkje vidareførte. Andre tiltak er vidareførte til neste år. Det dreier seg om ei vurdering av tiltak, om korleis dei passar til den situasjonen vi står oppe i. For eksempel er mange kompetansetiltak vidareførte. Så vil sjølvsagt Regjeringa òg etter kvart vurdere om det er behov for ekstra tiltak for norsk næringsliv.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Først har eg lyst til å seie at eg verdset ikkje berre Kristeleg Folkeparti sitt engasjement mot fattigdomen, men ikkje minst at dei no har innteke det same standpunktet som SV har hatt i ein del år, nemleg at vi bør ha nasjonale satsar for sosialhjelp. Eg trur at dersom enda fleire tek det standpunktet, så vil vi få dette etter kvart, for det er betydelege forskjellar mellom dei ulike kommunane. Så vil eg seie at det er eit mykje breiare bilete enn det som er avgjerande for fattigdom. For å førebyggje framtidig fattigdom meiner eg f.eks. at investeringar i barnevern, barnehage, skule osv. er heilt avgjerande. Så har eg vist til ting som ikkje minst aukingane i minstepensjon, bustøtte, andre tiltak, aukinga i sosialhjelp i to rundar, som har kome. Så er det i tillegg andre fattigdomstiltak, og f.eks. leksehjelp i SFO, som ligg inne i budsjettet no. Så eg trur at den fattigdomssatsinga vi har hatt, kjem til å fortsetje med enda større styrke i åra som kjem. Og eg vil eigentleg utfordre til å fortsetje å samarbeide om det, f.eks. når det gjeld spørsmålet om sosialhjelp.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Alt saman og mykje meir! Eg er litt usikker på om det var ein kompliment eller ikkje at eg har ein retorikk som ligg tett opp til Venstre, men eg vel å tolke det sånn. Og iallfall når det gjeld området kunnskap, veit eg at Venstre er oppteke av det. Men å satse på å utvikle humankapitalen, kunnskap, det begynner eigentleg med små barn og sluttar med doktorgradar og systematisk vidareutdanning heile vegen. Det er eit ekstremt breitt spekter. Vi har gjennomført den største velferdsreforma i nyare tid med barnehagesatsinga, som er ei enorm investering i velferd. Vi gjennomfører no ei omfattande skulesatsing med fleire lærarar, fleire timar – og ei satsing på SFO, som heng saman med det, for ungar lærer òg utanfor akkurat timane i skulen. Vi gjennomfører ei stor satsing mot fråfall i vidaregåande skule. Vi har auka basis dei siste åra, vi har auka forskinga langt meir enn det den regjeringa som Venstre sist sat i, gjorde. Sånn kunne eg ha fortsett på mange felt. Déter ei investering i humankapital.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Lat meg først få seie at eg har sett at representanten Høybråten har sete her og høyrt på alle dei ulike parlamentariske leiarane sine innlegg, i motsetning til f.eks. representanten Jensen, som først klaga over at andre ikkje var til stades under hennar innlegg, og ikkje sjølv er til stades og høyrer på representanten Høybråtens innlegg. Det framstår for meg som eit lite respektfullt trekk. Det eg ville spørje om, var kontantstøtta, ei sak eg veit er veldig viktig for Kristeleg Folkeparti. Eg reknar ikkje med at partiet skal endre syn. Men eg vil likevel utfordre dei: Vi har no ekstremt god kunnskap om kor viktig perioden 1–3 år er for små borns sosiale og språklege læring, og om korleis det er å henge med då og byggje vidare på det seinare – ikkje minst for dei med fleirspråkleg eller minoritetspråkleg bakgrunn. Vi veit at rundt åtte av ti som mottek kontantstøtte i Oslo, har minoritetsbakgrunn. Eg forventar ikkje at partiet skal skifte syn, men fører ikkje dette til i alle fall ein viss refleksjon om det er riktig å foreslå ein auke i kontantstøtta, om det er eit riktig tiltak for å sikre god inkludering og integrering i Noreg.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Vi har i denne debatten igjen hørt veldig tydelig Høyres syn på formuesskatten. Det er velkjente argumenter som har vært gjentatt. Høyre vil fjerne skatten, som jo er den mest omfordelende skatten vi har i vårt skattesystem. Vi hørte tidligere i debatten Høyres finanspolitiske talsmann, Sanner, si at de ikke ville stemme for Regjeringens forslag til en mer rettferdig verdifastsettelse av boliger i formuesskatten, for de var mot hele skatten. Det vil jeg si er en mildest talt veldig merkelig tilnærming. Høyres argument mot formuesskatten er at den er dårlig for næringslivet. Men spørsmålet er: Er det Høyres mening at så lenge vi har formuesskatten, skal den være mest mulig urettferdig? Og mener Høyre virkelig, slik som Sanner antydet, at takseringen av boliger slik som Regjeringen nå har foreslått mer rettferdig, er en fare for utviklingen av norske arbeidsplasser? Er det virkelig Høyres mening?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Regjeringen har i den forrige stortingsperioden gjennom sin økonomiske politikk og sin budsjettpolitikk hatt to siktemål: folk skal ha arbeid, og vi skal sikre velferden. Det samme ligger til grunn for det budsjettet som er til behandling i dag. Jeg vil si det slik at Kristelig Folkepartis økonomiske politikk på veldig mange måter ligger veldig nært opp til de samme hovedmålsettinger som Regjeringen har. Det ser vi i det budsjettforslaget som er lagt fram, og vi hørte det nå også ganske tydelig, vil jeg si, i Høybråtens innlegg. I motsetning til høyrepartiene ser vi her ikke kutt i velferdsordninger, og vi ser ikke unødvendige skattelettelser. Bruken av oljepenger er også på linje med Regjeringens forslag. Betyr dette at Kristelig Folkeparti slutter seg til hovedlinjene i budsjettpolitikken, og at oljepengebruken er tilpasset situasjonen for 2010?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Jeg mener det er god grunn til å gi Venstre ganske mye honnør for deres engasjement og satsing på det som Skei Grande i et tidligere replikkordskifte kalte for samfunnets humane kapital. Det kom også veldig tydelig fram i det innlegget som vi nå hørte. Det er da et paradoks at i det forslaget som nå ligger her, ser vi at det er kutt i formuesskatten som går ut over viktige velferdsordninger innenfor den humane kapitalen og utviklingen av den humane kapitalen. Derfor en min utfordring til Skei Grande: Hvorfor gjør Venstre slike prioriteringer når de har en så tydelig målsetting som hun nå også har gitt uttrykk for i sitt innlegg?
Henning Warloe (Høyre), 2009-11-26:
Det er ikke så lenge siden valgkampen. Representanten Solhjell drev valgkamp som statsråd og kunnskapsminister. Han uttalte på et stort debattmøte – jeg tror det var på Lillehammer – at han skulle være personlig garantist for en utvidet studiefinansiering, altså elleve måneders studiestøtte. Nå er jo ikke representanten lenger med i Regjeringen, men jeg lurer på om denne personlige garantien fortsatt gjelder. Det står ingenting om den utvidede studiestøtten i Soria Moria-erklæringen, og heller ikke finner vi den i statsbudsjettet. Men representanten har jo fortsatt muligheter til å utøve innflytelse, vil jeg tro. Spørsmålet er da om han fremdeles er en personlig garantist for at dette skal gjennomføres.