Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2021-11-25:
Jeg synes det er en god europadebatt vi har i denne salen. Den er for så vidt forutsigbar, langs de vante linjene, for dette er spørsmål hvor partiene har ulike synspunkter. Fra å ha blitt beskyldt for svik fra Rødt og for å være for kritisk til det meste fra Høyre til at man skal forandre Hurdalsplattformen fra Venstre – det var langs vante linjer. Men jeg vil si at alle de argumentene som er framført her, har noe for seg. Jeg mener at det som er viktig for regjeringa i europapolitikken, er å ta hensyn til norske interesser og hvordan vi best kan ivareta det. Jeg var på mitt første møte i EØS-rådet i går og fikk ingen signaler om at jeg på noen som helst måte hadde forsuret forholdet til EU. Så jeg tror vi skal være litt nøkterne i de verbale beskyldningene, og så må vi stå sammen om det vi skal ta vare på. Det er selvfølgelig helt uaktuelt for regjeringa gjennom et representantforslag å forandre på Hurdalsplattformen. Det er jo den vi står sammen om, og den vil vi også søke tilslutning til i Stortinget. Jeg ønsker i hvert fall å begynne på en annen måte enn det den tidligere regjeringa gjorde i 2013, ved å skulle trekke spørsmålet om ostetollen til tross for at det ikke var flertall i stortingssalen, så jeg ser fram til et godt samarbeid med Stortinget. Så til spørsmålet om vi klarer oss best alene. Noe av det viktigste for meg er erkjennelsen av at i en verden hvor maktstrukturene er i endring, klarer vi oss ikke bedre alene. Og når jeg snakker om maktstruktur, snakker jeg ikke om politikk, jeg snakker om noen viktige prinsipper som rettsstat. Da mener jeg at vi, sammen med europeiske land, må være prinsipielle i disse diskusjonene, også i møte med medlemsland som truer disse. For vi ser at en rekke land avholder valg, men demokratiene trues innenfra. Pressefriheten og rettsstaten må utvikles. Under pandemien – der må jeg være nokså ærlig – hadde vi ikke klart oss best alene da vi skulle få tilgang til vaksiner. Det fikk vi fordi Sverige var en veldig god nabo og hjalp oss å få tilgang til EUs vaksiner. Vi ble ikke tilbudt det av Storbritannia. Vi ble heller ikke tilbudt det av andre. Så det er nok et eksempel på at vi trengte det samarbeidet som EU representerer. Da jeg var på møte i EØS-rådet i går, fikk jeg veldig gode signaler fra EU-siden, for det denne pandemien har vist oss, er at vi er altfor sårbare i Europa når det gjelder tilgang til bl.a. vaksiner og smittevernutstyr, så vi er nødt til å bygge opp en større motstandsdyktighet på vårt kontinent. Da er kanskje noen engstelige for at dette er noe EU vil gjøre på egen hånd, og at Norge, som står utenfor gjennom EØS-avtalen, ikke kan være med på dette. Men jeg fikk helt konkrete invitasjoner til at vi kan være med på dette i tida som kommer, og det mener jeg er veldig, veldig viktig. Så er jeg grunnleggende tilhenger av utredninger, og heller ikke her er det slik at vi bestemmer mandatet for en slik utredning gjennom representantforslag i Stortinget. Men jeg mener at den forrige europautredningen, som også ble mye kritisert av de partiene som fremmer kritikk nå, bidro til at vi fikk en god offentlig diskusjon om EØS-avtalen. Det er ulike meninger om EØS i regjeringa, men som aktiv EØS-tilhenger vil jeg si at vi tjener på å bruke det handlingsrommet som gjelder i EØS-avtalen, for norske interesser er godt ivaretatt gjennom EØS. Det som kanskje i størst grad har vært utfordret og som vi må hindre, når vi ser at det kommer veldig mange arbeidsinnvandrere, som vi trenger i det norske samfunnet, er det som har skjedd i veldig mange andre land: at norske lønns- og arbeidsvilkår er truet. Det er nettopp derfor jeg er stolt av at denne regjeringa har vært med på at man skal gjeninnføre kollektiv søksmålsrett. Veldig mange av de arbeidsinnvandrerne som kommer, klarer ikke i tilstrekkelig grad å ta vare på sine interesser, og da har vi sterke fagforeninger som skal ta vare på disse i møte med et felles europeisk arbeidsmarked. Denne regjeringa viderefører et raskt tempo når det gjelder å gjennomføre EUs rettsakter, fra 650 etterslep i september til 580 nå. Det er fortsatt ikke nok, men det er i hvert fall ikke noen brems i europapolitikken. En mer aktiv europapolitikk handler om i økende grad å få tilslutning til det samarbeidet vi har med EU gjennom EØS-avtalen, og det skal vi fortsette med i tida som kommer.