Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2010-06-14:
Stortinget behandler i dag diverse mindre endringer i skatte- og avgiftslovgivningen. De fleste av disse sakene er det stor enighet om i komiteen, da det dreier seg om mindre, tekniske endringer, forenklinger eller forslag som er lite kontroversielle. Disse blir i dag vedtatt enstemmig. Men på ett punkt er det uenighet. Jeg konsentrerer meg i dette innlegget om å redegjøre for regjeringspartienes syn på det punktet i forslaget til endringer i rederibeskatningen hvor det er en viss uenighet i komiteen. Regjeringen offentliggjorde 26. mars i år sine forslag til endringer i rederiskatteordningen som følge av Høyesteretts dom om rederiskatt og Grunnloven. Regjeringens syn er at skattefritaket for nye skipsfartsinntekter fra og med 2007 skal videreføres. Dette synet støttes av flertallet i komiteen. Det er viktig å støtte opp under utviklingen av de norske maritime næringer og sikre dem gode rammebetingelser, slik at næringen er konkurransedyktig i et internasjonalt marked. Videre er forslaget slik at selskaper med latente skatteforpliktelser fra før 2007 kan velge mellom en frivillig oppgjørsordning av forpliktelsene med en moderat beskatning og en justert basisordning. Endringen i basisordningen innebærer en ny rekkefølgebestemmelse, slik at de gamle, ubeskattede inntektene fra før 2007 anses tatt ut av selskapet før all annen kapital. Så til problemstillingen vedrørende den noe mer omstridte miljøfondsordningen. Det er etter regjeringens framleggelse av endringene i rederiskatteordningen samt under finanskomiteens behandling av saken ytret ønske fra flere, bl.a. Norges Rederiforbund, om ytterligere justeringer av oppgjørsordningen i de foreslåtte nye overgangsreglene. Forslaget i proposisjonen innebærer at gevinsten beregnet per 1. januar 2007 skal reduseres med hele miljøfondstredjedelen per 1. januar 2007. Dette beløpet skattlegges med 10 pst. og fordeles over de tre inntektsårene, fra 2010 til 2012. Dette fører til at de totale ikke skattlagte inntektene i rederiene per 1. januar 2007, basert på regnskapsmessige verdier, blir skattlagt med om lag 6,7 pst. Rederiforbundet foreslår at det utover dette gjøres et tilleggsfradrag som tilsvarer kostnader til miljøtiltak som er gjennomført, eller som det er inngått avtale om før 26. mars 2010 – et syn opposisjonen støtter. Medlemmene i regjeringspartiene har også vurdert dette forslaget, men har kommet til at vi ikke vil gå inn for denne løsningen. For det første: Miljøfondsordningen var et lempende element i overgangsreglene ved omleggingen av rederiskatteordningen, som ble vedtatt i 2007. Når det skjerpende elementet i ordningen er tatt bort, er det heller ikke grunnlag for å opprettholde det lempende. For det andre: Oppgjørsordningen som nå er foreslått av regjeringen, er et nytt opplegg for overgang fra en rederiskatteordning med latent skatteplikt der skatteplikt bare ble utløst ved utdeling eller uttreden av ordningen, til en ordning med endelig skattefritak for skipsfartsinntekter. Oppgjørsordningen er et frivillig tilbud til rederiene om et gunstig oppgjør av de tidligere opparbeidede skatteforpliktelser. Den nye, foreslåtte oppgjørsordningen innebærer at hele miljøfondstredjedelen av de latente skatteforpliktelsene fra før 2007 blir ettergitt uten krav om allerede gjennomførte eller avtalte miljøtiltak. Rederiene som velger den nye oppgjørsordningen, kommer uansett vesentlig bedre ut enn etter overgangsordningen fra 2007. Dette gjelder både for dem som har, og dem som ikke har rukket å gjennomføre eller avtale miljøtiltak. For det tredje: Det kan påpekes at kravene til miljøtiltak i miljøfondsordningen, slik den ble utformet og senere justert, var svært romslige med hensyn til kriteriene for hva som kunne regnes som miljøtiltak. Det var heller ikke knyttet noen tidsfrist til tiltakene, og det er derfor svært sannsynlig at gjennomførte eller avtalte miljøtiltak er bedriftsøkonomisk lønnsomme og i det alt vesentlige uansett ville vært gjennomført. Slik vi ser det, er det ikke tilstrekkelige grunner til at selskaper som har rukket å gjennomføre eller avtale miljøtiltak i tillegg til ettergivelsen av miljøfondstredjedelen skal få en ytterligere rabatt for miljøtiltak i oppgjørsordningen, slik Rederiforbundet har foreslått. Hvis dette skulle være aktuelt, måtte man se for seg en løsning hvor skattesatsen i oppgjørsordningen ble satt høyere enn 10 pst. for samtlige rederier, for så å gi fradrag for de rederiene som har foretatt investeringene, for å opprettholde provenyanslaget på i overkant av 2 mrd. kr over tre år. Den totale skattebyrden for næringen ville med en slik endring imidlertid vært den samme, men vår oppfatning er at fordelingen av byrden rederiene imellom ville ha endret seg på et grunnlag som ikke framstår som rimelig. Dermed mener vi det er mest riktig å bli stående ved regjeringens foreslåtte løsning. Langsiktighet, forutsigbarhet og stabilitet har vært viktig for oss i denne vurderingen. For det fjerde: Det er skissert en problemstilling knyttet til ESA, som nå skal inn og se på om oppgjørsordningen kan bli for gunstig, slik at det skapes ny usikkerhet om hvorvidt grensen for lovlig statsstøtte er overskredet. En slik usikkerhet ønsker vi å unngå. Flertallets totalvurdering blir dermed at vi støtter regjeringens forslag. Samlet sett mener vi det er en god og framtidsrettet løsningspakke som endelig avslutter dette kapitlet i historien, slik at vi framover kan fokusere på framtid heller enn på fortid. Mindretallets forslag antar jeg at mindretallet selv vil redegjøre for.