Jørn L. Stang (Fremskrittspartiet), 1999-12-16:
Lotterilov en har fått en omfattende behandling i justiskomiteen, og partiene der har hatt som en felles målsetning at loven skal ha et best mulig innhold. Dette først og fremst fordi lotteriloven er en lov som berører mange mennesker som har sitt virke i lag, foreninger og organisasjoner, men loven berører også enkelte næringers interesser på visse områder. I tillegg inneholder loven reguleringer rundt kundekretsen, enten man er småspiller eller storspiller på gevinstautomater eller i lotterier. Og i den sammenheng må alle erkjenne at det er spillerne som er hovedinntektskilden for mange samfunnsnyttige organisasjoner, lag og foreninger, og slik vil det også være i fremtiden. Uten de som frivillig gir sin innsats via spill, ville det ha stått dårlig til for mange interesseorganisasjoner, enten det dreier seg om et landslotteri eller et lokalt bamselotteri. Komiteen har som utgangspunkt at det er mange interesser som skal ivaretas innenfor lovens mange områder, og lotteriloven må også ha en utforming som klart står i forhold til dette. Det må derfor gis retningslinjer om utvetydige lovutforminger som ikke gir de mange muligheter for særegne forskrifter som florerer i dag, og som skaper komplikasjoner for de aktørene som kommer inn under lotteriloven. Her ligger uten tvil de største utford ringene for ansvarlige lovgivere og byråkrater. Nå har det seg slik at denne odelstingsproposisjonen har en del mangler om en del forhold som ikke er omtalt, men som justiskomiteen har sørget for å få med i sine merknader i den videre behandling. Eksempelvis kan jeg nevne spill om bord på skip og ferger og lotteritillatelse for drift av lokalradio. En tilleggsproposisjon med utkast til ny lovtekst forventes sendt tilbake for behandling i Odelstinget, og for min del håper jeg den kommer tilbake i første halvdel av det nye året i det nye årtusen. Komiteens merknader ligger til grunn for at proposisjonen sendes tilbake til Regjeringen for ytterligere bearbeidelse, og man ber om at ny lotterilov fremmes i tråd med den innstillingen vi behandler i dag. Som saksordfører vil jeg berøre en del forhold i lotteriloven, og vil konsentrere meg om, og ha som utgangspunkt, flertallets holdninger og Fremskrittspartiets holdninger. Komiteen ser at i det totale markedet er det ikke bare private spill det er snakk om, men også de statlige. Og alle i komiteen mener at det er viktig å se statlige og private spill i sammenheng. I Fremskrittspartiet mener vi for vår del at både private spill og statlige spill bør være likestilt og reguleres innenfor samme lov. De restriksjoner som i proposisjonen foreslås innført, retter seg kun mot private spill, med den følge at risikoen er stor for at det vil skje endringer i markedet ved at private spill taper terreng i forhold til statlige spill. I utgangspunktet har spilleautomater og statlige spill i hovedsak samme markedsplass. Komiteen er imidlertid enig i at det skal opprettes et lotteritilsyn. Uenigheten går på om det i tillegg skal opprettes en lotterinemnd. Her står Fremskrittspartiet alene, vi ønsker ikke at det skal være en egen lotterinemnd, noe som også er i tråd med høringsinstansenes syn. Men komi teen er enig i at det bør opprettes et felles lotteritilsyn for både de private lotterier og de statlige spillene. Videre mener vi at det er viktig at tilsynet skal håndheve felles retningslinjer for alle politikamre og standardiserte kontrollprosedyrer for alle ledd ved gjennomføring av alle typer lotterier. Derfor vil komiteen be Regjeringen vurdere om det bør være en felles lovgivning for både private og statlige spill, og om det er mest formålstjenlig å samle all overordnet styring i ett departement. Fremskrittspartiet er det eneste partiet som konkluderer med at vi synes det er best at den organiseringen ligger under Justisdepartementet. I hovedsak støtter komiteen de oppgaver som var tiltenkt lotteritilsynet. En opprettelse av et sentralt register over lotterier og at tilsynet skal godkjenne organisasjoner, lag og foreninger, skal ligge i kortene. Vi vil videre vektlegge at lotteritilsynet skal ha en plikt til informasjonsvirksomhet, og at tilsynet samtidig skal inneha en rolle som er viktig å påpeke i offentlig sammenheng – det skal være et serviceorgan overfor dem som betjenes. Fremskrittspartiet er mot opprettelsen av et eget inspektørkorps med 150 lokale inspektører på landsbasis i såkalte deltidsengasjementer. En rullerende avtale med eksterne leverandører og kjøp av tjenester utenfra er å foretrekke etter vårt syn. Videre har komiteen merket seg at Regjeringen ikke vil foreslå et eget styre for tilsynet, men en klagenemnd for enkeltsaker. Komiteen ser det som viktig at det blir ført en overordnet kontroll med at de overordnede politiske mål følges opp. Stortinget skal være de som utformer regelverket, og lotteritilsynet skal komme med innspill og håndheve regelverket. Fremskrittspartiet mener det er særs viktig at det opprettes et eget styre for lotteritilsynet. Styret vil være et forum som kan være uavhengig av selve tilsynet, og som kan føre tilsyn med driften. Sammensetningen av styret kan ha forskjellige løsninger. Økt konkurranse i markedet bør etter komiteens syn ikke resultere i en strengere praksis når det gjelder vurderingen av hvem som skal ha adgang til lotterimarked, enn den praksis som eksisterer i dag, uten at dette først har blitt forelagt Stortinget. Forholdene må legges til rette for at idrettslag, foreninger, klubber og frivillige organisasjoner kan fortsette med sine viktige funksjoner, spesielt lokalt i de ulike distrikter, ved at lotterivirksomheten kan videreføres enten det er snakk om smålotterier eller gevinstautomater. Et mindretall vil påpeke at dagens ordninger favoriserer de statlige spill, som gjennom aktiv markedsføring kan tilrive seg ytterligere markedsandeler. Statsspillene er mange, og har en økende omsetning. Dette er helt klart en svært alvorlig konkurrent til de private lotterier og spill. Fremskrittspartiet mener at så lenge en søker er funnet lotteriverdig av politiet og/eller lotteritilsynet, bør det ikke være noe krav om absolutte omsetningsrammer. Det bør være den enkelte innehaver selv som fastsetter rammer ut fra lotteriets formål, enten det er tradisjonelle smålotterier eller større lotterier. Dette vil også føre til forenklede saksprosedyrer for godkjennelsesinstansen. Det er bare å beklage at på dette området er det Fremskrittspartiet som er mest liberal overfor private spill. Komiteen er ikke enig i at lotteritilsynet skal fastsette omfanget av lotterivirksomheten i forhold til organisasjonenes og andre frivillige formåls andel av markedet før Stortinget også her har lagt rammene for og fastsatt omfanget av lotterimarkedet. Komiteen ønsker ikke en innskrenking av det totale lotterimarkedet, uten at det skjer som følge av politiske retningslinjer fra Stortinget. Fremskrittspartiet synes nå at tiden er inne for at man vurderer innføring av BingoLotto, og at dette bør ses i sammenheng med lotteriloven. BingoLotto er etter vår mening moden for innføring også i Norge. Vi mener at et slikt spill bør tillates i konkurranse med de statlige spill, når formålet er å styrke det lokale frivillige kulturarbeid. Fremskrittspartiet er uenig i innføring av kriterier som baserer seg på markedshensyn så lenge søker selv vurderer markedet som interessant. Det må ikke legges opp til at tillatelsesmyndigheten skal bruke offentlige ressurser for å drive behovsprøving og detaljregulering av den lotteriverdige. Vi ønsker ingen tak på antall automater som utplasseres, så lenge man holder seg innenfor forretninger, kiosker, bensinstasjoner e.l. som har ansvaret for det daglige tilsynet. Vi forstår ikke argumentet om at inntektene kan bli så store at man får problemer med å forbruke dem. Det er store mangler innenfor det norske velferdssamfunnet i dag som pengene kan finne vei til. Det er ikke noe problem, så derfor deler ikke vi departementets bekymringer på området om at det kan komme for mye penger inn. Vi vil også fremheve at alle frivillige organisasjoner som arbeider med helse- og rehabiliteringsformål i landet, kan i dag søke om midler til definerte prosjekter. Det er viktig å stadfeste at organisasjonene fortsatt skal ha muligheten til å kunne få tildelt midler fra Extra-spillet til ulike prosjekter. Jeg tenker også på forholdene rundt Extra-spillet for øvrig som går på rehabiliteringsspørsmål, og at man ikke får et regelverk som avfeier den muligheten som disse har i dag til å få midler til gitte rehabiliteringsprosjekter innenfor helse og sosial. En av de store diskusjonene har også vært fordelingen av omsetningen. Komiteens syn er på dette området at gevinstandelen fortsatt skal være minst 25 pst. i dag, og at man gir mest mulig frihet til organisasjonene og eventuelt hever gevinstandelen hvis de ønsker det. Komiteen støtter således ikke arbeidsgruppens ønske om å praktisere en grense for lotterikonsepter for landslotteriene på maksimalt 15 pst. i driftskostnader og 50 pst. i gevinster. En slik generell praksis vil virke urimelig og kan bety nedleggelse av ulike organisasjoners lotterier. Vi ser det som viktig at mest mulig av innsatsen går til det ideelle formål som loddene blir solgt for, men reglene må være slik at ulike humanitære og samfunnsnyttige organisasjoner har sjansen til å kunne konkurrere med de statlige spill og lotterier, som Norsk Tipping og Norsk Rikstoto. Vi foreslår at minimumskravet for gevinstandel for landslotteriene bør holdes uendret på 25 pst. Et annet spørsmål som også har vært diskutert i komiteen, er fastsetting av aldersgrenser. Det er tre alternativer som ligger til grunn. Flertallet ønsker 18 år, Høyre ønsker 16 år, og Fremskrittspartiet ønsker at det ikke skal være noen aldersgrense på grunn av at vi ikke vil ha noen forskjellsbehandling mellom de statlige og private spill. For de statlige spill i dag er det ingen aldersgrense, bare så det er sagt. Komiteen kan ikke se at det eksisterer tilfredsstillende forskning i Norge når det gjelder utvikling av spilleavhengighet. Departementet uttaler til stadighet i proposisjonen dette med spilleavhengighet og vektlegger det altfor dramatisk, og en er kjent med at vi ikke har forskningsresultater i dag som viser omfanget av spilleavhengighet i Norge. Bekjempelse av spilleavhengighet må baseres på forskningsresultater, og ikke på synsing. Det taler ikke til de private lotteriverdige organisasjoners fordel. Fremskrittspartiet går imot å innføre aldersgrense for pengespill, slik at de samme betingelser gjelder for private spill som for statlige spill. Vi vil understreke at det er viktig å skille mellom kontrollert fritidsbeskjeftigelse og det som kan betegnes som enkeltes problemer med avhengighet av spill. Det kan oppstå problemer i forhold til spilleavhengighet, uavhengig av om det er private lotterier eller statlige spill. Vi vil påpeke at det i dag ikke finnes noen lovhjemmel som hindrer at barn kan satse sine lommepenger på statlige spill om penger. Det er meget viktig å påpeke at man må få fram vitenskapelig kunnskap med troverdighet rundt spørsmålet om spilleavhengighet før man kan konstatere at det er økning i spilleavhengighet. Vi mener at spørsmålet i så fall ikke gjelder bare private spill, men også statlige spill. Fremskrittspartiet mener at forskriften av 28. august 1998 stiller unødige krav som fører til altfor store kostnader. Det jeg da sikter til, er utskiftingen av ca. 25 000 auto mater til en gjennomsnittspris på 50 000 kr. Dette vil utgjøre rundt regnet nærmere 1,3 milliarder kr for bransjen. Dette synes komiteen er urimelig. Det er svært tvilsomt om organisasjoner makter slike pålegg som den nye forskriften her krever. Begrunnelsen for et slikt krav har i hovedsak fra departementets side vært den kritikk som har forekommet i forbindelse med folks spilleavhengighet. Fremskrittspartiet stiller seg tvilende til slike karakteristikker uten at det foreligger en troverdig utredning, undersøkelse eller analyse av det såkalte problemet. Det må også ses i relasjon til fordelene som spilleautomatene representerer, gleden allmennheten kan oppleve i forbindelse med spill, selv om det er private lotterier og spill vi snakker om. Med dette vil jeg ta opp mindretallets forslag, som står gjengitt i innstillingen. Mindretallets forslag er Fremskrittspartiets forslag.