Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-05-04:
Jeg vil bruke noen ord på å si litt om momssystemet, og hva som er poenget med momssystemet – jeg vil begynne der. Momssystemet er en generell forbruksavgift og har som hovedformål å skaffe inntekter til statsbudsjettets alle gode formål på utgiftssiden. Det er et generelt system, det mest ideelle momssystemet har én sats, slik at det for så vidt er likebehandling av ulike varer og tjenester, og det er et enkelt system. Det er nok også noe av grunnen til at systemet er innført i over 150 land. Vi trenger et momssystem som er enkelt og effektivt, og vi har jo også hatt en tidligere diskusjon her i Stortinget om forenklinger for næringslivet. Det interessante er at jo mer komplisert momssystemet blir, jo mer plunder og heft blir det også for dem som skal praktisere et momssystem med mange ulike satser og fritak og formål. Jeg tror også det er viktig å ha med seg denne diskusjonen, at jo flere ulike formål et skattesystem eller et momssystem skal ivareta, jo mer komplisert og uthulet blir det. Og vi har en praksis for i Norge at når vi ønsker å ivareta gode formål, er det enklere og mer målrettet å gjøre det direkte over statsbudsjettet. Så har også momsfritak det ved seg at det er ingen rammestyrt ordning, men verdien av et fritak øker med omsetningen. For eksempel er det slik at momsfritaket for VG og Dagbladet samlet utgjør mer enn den samlede pressestøtten. Så det er sider ved dette som jeg tror det er viktig å diskutere nøye igjennom. Hovedregelen er at en har en momssats på 25 pst., så har en 14 pst. på næringsmidler, så har en 8 pst. på en del tjenester, og så har en null også på en del ting. Representanten Tenden var innom deler av forhistorien, og det interessante her er at fritaket for både bøker og aviser har vært der siden momssystemet kom, fra 1. januar 1970. Og, som representanten Tenden riktig sa, bøker ble fritatt for omsetningsavgift i 1965. Faktisk var ukeblader m.m. fritatt allerede fra 1935, med den begrunnelse at det ville bli for komplisert og skape for mye bryderi å innkreve den avgiften. Så skal jeg ikke gå lenger inn på historien, men når en ser på begrunnelsen, har det delvis dreid seg om mer avgiftstekniske spørsmål, men også selvsagt historisk vært en begrunnelse for ønsket om å ivareta det norske språket og spesielle kulturpolitiske interesser. Så er det slik at dagens fritak utgjør om lag 2,5 milliarder kr, hvis vi inkluderer både aviser og bøker, og hvis en nå skulle innføre et nytt fritak, for e-bøker, ville det komme på toppen. Så det er et mer innfløkt spørsmål enn her og nå bare å si at vi innfører momsfritak på e-bøker. Mitt hovedpoeng er at den debatten vi har i dag, og den saken vi har i dag, hører hjemme i en mer helhetlig diskusjon om momssystemet, der en også selvsagt må foreta det en kan kalle kulturpolitiske avveininger mellom et momsfritak, som er på bøker i dag, og andre ting som har en kulturpolitisk side. Fra Finansdepartementets side vil vi følge nøye med i det som skjer i EU, for utviklingen av netthandel er jo noe nytt, den har først skutt fart i de siste årene, og jeg vet at mange land opplever mye av det samme som Norge gjør, at en spør seg hvordan en kan komme i inngrep med denne økende netthandelen, som på mange måter er med på å uthule en del av avgiftsgrunnlaget på andre områder. Så vi må se dette i en større sammenheng, følge med i det som skjer i EU, avvente Mediestøtteutvalgets innstilling, og når disse tingene ligger på bordet, vil Finansdepartementet foreta en helhetlig gjennomgang både av e-bokmomsen og hele systemet med fritak, eller andre satser, på diverse skrift og kultur, både ut fra en avgiftsmessig og, som jeg sa, en kulturpolitisk vurdering.