Erna Solberg (Høyre), 2020-12-03:
Dette er den siste finanstalen i denne fireårsperioden, og statsbudsjettet for 2021 er det åttende i rekken basert på enighet mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti. Over tid har vi jobbet for å løse både de kortsiktige og de langsiktige utfordringene Norge står overfor. Og vår ambisjon har helt klart vært å skape et bærekraftig velferdssamfunn for de generasjonene som kommer etter oss, et samfunn som er bærekraftig både på miljø- og klimaområdet, på de økonomiske områdene og på de sosiale områdene. Med det budsjettet som vi etter alle solemerker kommer til å få vedtatt i kveld, går vi også et ekstra skritt videre i dette. Det er basert på regjeringens budsjettforslag, med solide satsinger både på miljøtiltakene for å gjøre landet mer bærekraftig fremover, på de økonomiske tiltakene for å sørge for at vi har økonomisk bærekraft fremover, og på de sosiale tiltakene, som dreier seg om at Norge blir bedre for folk som bor her, men ikke minst for å få yrkesdeltakelsen og aktiviteten i arbeidslivet opp. Det er et budsjett som fire partier er enige om. Det er et budsjettforlik som selvfølgelig gjør endringer i det budsjettet som er fremmet, og hvor Fremskrittspartiet har satt sitt tydelige preg på den enigheten som ble lagt frem for to dager siden. Dette statsbudsjettet for neste år er basert på både å håndtere den koronapandemien vi står midt oppi, og å følge opp og gjennomføre regjeringens hovedstrategi for å ta Norge ut av krisen, nemlig at vi må skape mer og inkludere flere. Siden budsjettet ble lagt frem i oktober, har smitten økt både i Norge og i andre deler av Europa. Det har økt usikkerheten om den økonomiske utviklingen både her hjemme og i de landene vi handler med. Denne utviklingen var også bakgrunnen for at regjeringen fremla en egen tilleggsproposisjon med økonomiske tiltak. Vi gjeninnfører en bred kompensasjonsordning for næringslivet. Vi gir kommunene midler for ekstra kostnader, for å sikre inntektstap og for å sikre ytterligere tiltak i helsevesenet. Norsk helsevesen består prøven i møte med en internasjonal storpandemi. Jeg har lyst til å uttrykke at jeg er takknemlig for og stolt over den gode innsatsen som gjøres i førstelinjetjenesten ute i kommunene, med smittesporingen, med testingen og også den jobben som gjøres på sykehus hele landet rundt for å sikre at helsevesenet vårt fungerer best mulig. Neste år styrker vi helsevesenet. Vi kompenserer helseforetakenes ekstrakostnader til pandemien. Vi setter av et betydelig beløp til å kjøpe vaksiner, og vi setter inn tiltak for å redusere ventetidene, som har økt siden mars. Et godt helsevesen og en god plan for vaksine er avgjørende for å ta Norge ut av koronapandemien. Videre er statsbudsjettet særlig innrettet på å få folk tilbake i jobb. Vi må bidra til at bedriftene kommer i gang igjen over hele landet, at flest mulig kommer tilbake i jobb. Her gjelder det ikke bare kortsiktig å håndtere krisen, men også langsiktig å stimulere og utvikle konkurransekraften. Det å ha en jobb å gå til er kjernen i utviklingen av et bærekraftig velferdssamfunn. Altfor mange mennesker i arbeidsfør alder står i dag utenfor arbeidslivet. Det er sløsing med samfunnets ressurser. Det er et stort tap for dem som opplever at det ikke er bruk for dem, at de ikke får lov til å bidra. Koronapandemien har gjort situasjonen vanskeligere for veldig mange, men det endrer ikke regjeringens høye ambisjoner om at vi fremover skal inkludere langt flere i vårt arbeidsliv. Vi må fremover sikre flere ben å stå på, og veksten må komme i privat næringsliv. Vi bygger vei og bane. Vi bedrer rammebetingelsene for bedriftene. Derfor er det også riktig å redusere skatten på norsk eierskap. Vi vet at skal vi få fart på hele Norge, ja, så trenger vi folk, vi trenger kompetanse, og vi trenger kapital som ønsker å satse og utvikle. Dette har vært viktig for oss i alle de åtte årene vi har laget budsjetter, men også tidligere. Og vi ser at mange av de tiltakene vi startet med tidlig, gir resultater. Vi har nå løftet forskningsinnsatsen over offentlige budsjetter, og bedriftene har svart med å løfte sin forskningsinnsats. Vi får nå mer igjen – ikke minst på de viktige fremtidsrettede områdene, på klima og innovasjon – fra de internasjonale forskningsfondene vi er deltaker i, enn det vi gjorde tidligere, og norske bedrifter står sentralt i dette. Norges vei ut av krisen handler altså om å skape mer og inkludere flere. Da må vi satse på kunnskap og kompetanse. Vi må sette inn målrettede tiltak slik at flere fullfører videregående skole, og slik at de står sterkere i møte med arbeidslivet. Derfor har vi en enda sterkere satsing på kompetansereform også i dette budsjettet, og vi løfter hele utdanningen gjennom Utdanningsløft 2020. Kompetansereformen løfter frem flere slike målrettede tiltak. Det handler om å gi flere ledige og permitterte muligheten til å fullføre skolegangen. Det handler om å gi dem som tar sitt første skritt ut i arbeidslivet, muligheten til å få fagbrev i kombinasjon med arbeid. Det handler om å videreutvikle bransjeprogrammene sammen med partene i arbeidslivet. Vi må gjøre alt vi kan for å hindre at krisen skyver folk ut av arbeidsmarkedet. Vi øker bedriftsbevilgningen til Nav, slik at de kan hjelpe og bistå enda flere mennesker. De setter også av penger til om lag 7 000 nye arbeidsmarkedstiltak, for det å ha en jobb å gå til er viktig for den enkelte. Vi fortsetter inkluderingsdugnaden og øker ungdomsinnsatsen og oppfølgingen av unge på AAP. For norsk næringsliv og norske kunnskapsmiljøer er det europeiske fellesskapet svært viktig. Dette statsbudsjettet markerer starten på neste etappe av norsk deltakelse i EUs rammeprogrammer. Det er viktig for forskningssamarbeid, studentutveksling, industrisamarbeid og flere andre områder. Og gjennom enighet om statsbudsjettet er også det utvidede samarbeidet om forsvarsindustri. Med statsbudsjettet for 2021 forsterker regjeringen det langsiktige arbeidet for å styrke både bærekraften og konkurransekraften i norsk økonomi. Derfor er statsbudsjettet for neste år også innrettet for å løse de langsiktige utfordringene. Det er en milepæl at vi i dette budsjettet gir grønt lys for gjennomføringen av industri- og klimaprosjektet Langskip – det største klimaprosjektet i norsk historie. Langskip vil kutte utslipp, legge til rette for ny teknologi og dermed nye jobber. Vårt mål er at mange andre land og prosjekter kan benytte lagerkapasiteten og trekke på kompetansen som utvikles i dette prosjektet. Vi stiller til rådighet milliardbeløp for å utvikle morgendagens klimaløsninger og styrke norsk konkurransekraft. Det gjør vi bl.a. i programmene Grønn plattform og hydrogensatsingen og via Enovas virkemidler. Budsjettet for neste år inneholder også en rekke tiltak for å styrke maritim industri. Økte muligheter for ombygging og kombinering bidrar til både aktivitet på verftene og lavere utslipp. Dette er blitt ytterligere styrket i det forliket som er inngått på Stortinget. Dette budsjettet har også en tydelig sosial profil. Over år har vi nå lettet på opplevelsen av det å være barn i en familie med lav inntekt – gjennom å sikre at man får gratis kjernetid i barnehage, ved at det er inntektsgradering i barnehagene, ved at vi har sørget for mer ferie til alle, og ved at vi har sørget for mer fritidsaktiviteter. Vi tar nye steg på utviklingen av et nasjonalt fritidskort gjennom budsjettet, og vi legger i dette budsjettet inn mer til prosjekter for gratis SFO og til inntektsgradert betaling i SFO for 3.- og 4.-klassingene. Statsbudsjettet for 2021 skal være med på å ta Norge ut av krisen, men det skal også være med på å løse de langsiktige utfordringene for Norge fremover. For åttende gang har altså Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti blitt enige om et budsjett som viser veien videre for Norge, og som skaper et bedre grunnlag for vårt bærekraftige velferdssamfunn i årene som kommer.