Monica Mæland (Høyre), 2016-05-19:
Først og fremst: Takk til representanten for å ta opp et veldig viktig tema. Representanten viser til at det er avdekket alvorlige forhold i flere selskaper med statlig eierandel, knyttet til korrupsjon og mistanke om korrupsjon. Representanten viser bl.a. til prinsippet om armlengdes avstand og spør om virkemidlene staten som eier har, er tilstrekkelige til å sikre ansvarlig statlig eierskapsforvaltning. La meg være helt tydelig: Staten aksepterer ikke noen form for korrupsjon. Korrupsjon er ulovlig og skal håndteres deretter. La meg så si litt om rammene for det statlige eierskapet. Det er bred enighet på Stortinget om hvordan staten skal utøve sitt eierskap. Behandlingen av de siste eierskapsmeldingene viser at den brede enigheten har vært gjeldende gjennom flere stortingsperioder, og denne forutsigbarheten er en styrke ved det norske statlige eierskapet. Måten staten som eier opptrer på, har betydning for offentlighetens oppfatning av og tillit til norske selskaper med statlig eierandel – og til det norske kapitalmarkedet. Det er bred politisk enighet om at det statlige eierskapet skal utøves profesjonelt innenfor rammen av selskapslovgivningen og basert på allment aksepterte eierstyringsprinsipper. Det betyr at selskaper hvor statens eierskap i hovedsak er forretningsmessig motivert, skal drives på samme måte og ha samme rammevilkår som private selskaper. Dette er grunnleggende og innebærer like konkurransevilkår for selskaper, uavhengig av om staten er eier eller ikke. Staten er eier i 70 selskaper, et eierskap som forvaltes direkte, av ulike departementer. Eierskapet forplikter, og det pålegger oss et stort ansvar å forvalte det på best mulig måte, ikke minst når staten eier sammen med andre. Forvaltningen av selskapet er styrets ansvar. Styret skal sørge for en forsvarlig organisering av virksomheten og føre tilsyn med daglig ledelse og selskapets virksomhet for øvrig. Det er styret som har ansvaret for selskapets drift og for å påse at selskapet har på plass retningslinjer, systemer, tiltak og opplæring. Dette gjelder også arbeidet med å forebygge korrupsjon og sikre åpenhet om pengestrømmer. Staten som eier ivaretar sine interesser gjennom generalforsamling og gjennom å sørge for at selskapene har godt sammensatte og kompetente styrer som kan ivareta forvaltningen av selskapet på en god måte. Denne rolledelingen er viktig å ha med seg når vi debatterer disse spørsmålene, og betyr bl.a. at eier ikke har innsikt i de løpende forretningsmessige beslutningene som tas i selskapet. Denne rolledelingen innebærer også at styrene i sin ivaretakelse av sitt ansvar kan gjøre avveininger som medfører at de ikke alltid er enig med sin eier. Som eier blir vi ansvarliggjort også for disse beslutningene. Det er fordi det er bred enighet om at aksjelovgivningens modell er den beste måten å organisere det statlige eierskapet på. Disse rammene for det statlige eierskapet er imidlertid ikke til hinder for at staten som eier har klare forventninger til selskapene gjennom styrene. Når staten som eier stiller forventninger til selskapene om samfunnsansvar, er det både fordi vi mener dette bidrar til å ivareta statens aksjonærverdier, og fordi vi har en grunnholdning om at selskaper med statlig eierandel skal opptre etisk forsvarlig. Som eier har vi forventninger om at selskapene arbeider systematisk og strategisk med sitt samfunnsansvar og er ledende på sine områder. I eierskapsmeldingen fremkommer både generelle og spesifikke forventninger knyttet til flere samfunnsansvarsområder, inklusive antikorrupsjon og åpenhet om pengestrømmer. Det er selskapenes styrer som har ansvaret for å vurdere hvordan forventningene best kan følges opp, og for at disse operasjonaliseres på en hensiktsmessig måte. Det forventes at arbeidet med samfunnsansvar er forankret i selskapenes styrer, at styrene har en aktiv og sentral rolle, at styrene rapporterer på vesentlige områder i sin årlige beretning, og at de sørger for nødvendig egen kompetanseutvikling. Som eier følger staten opp selskapenes arbeid med samfunnsansvar i eierdialogen. Vi har bl.a. kvartalsmøter, årlige møter om samfunnsansvar og ytterligere oppfølging ved behov. Arbeidet mot korrupsjon har vært blant de tema som jevnlig er tatt opp med selskapene. Vi er da opptatt av om selskapene har på plass systemer, retningslinjer og tiltak som bidrar til å forebygge korrupsjon. Hvis det oppstår saker hvor det kan oppstå uklarhet om hvorvidt selskapenes systemer og tiltak har fungert, vil vi i eierdialogen søke å få svar på dette og på hvordan eventuelle avvik har kunnet skje. Det er ikke for å drive etterforskning, som er påtalemyndighetens ansvar, men for å få tilstrekkelig innsikt til å vurdere styrenes arbeid. Statens forventninger til selskaper er også tema på seminarer Nærings- og fiskeridepartementet arrangerer for styreledere og nye styremedlemmer i selskaper med statlig eierandel. Jeg hadde i 2014 møte med alle styrelederne i selskapene som Nærings- og fiskeridepartementet forvalter statens eierskap i, for å rette særskilt oppmerksomhet mot åpenhet og arbeid med antikorrupsjon. Formålet med møtet var å legge til rette for at selskapene kunne dele erfaringer på området og lære av hverandre. Jeg skal ha et tilsvarende møte neste måned. Vi arbeider kontinuerlig med å videreutvikle statens forventninger knyttet til samfunnsansvar. Det fremgår også i den siste eierskapsmeldingen. Der er vi tydelige på styrets ansvar knyttet til dette arbeidet og på vesentlighetsprinsippet. Det ble også etablert spesifikke forventninger knyttet til arbeidet mot korrupsjon. Ved neste revisjon av eierskapsmeldingen vil vi selvsagt vurdere ytterligere videreutvikling av våre forventninger. Vi må også stadig utvikle oss selv på dette området når det gjelder vår konkrete eierskapsoppfølging. Nærings- og fiskeridepartementet har derfor gitt PwC i oppdrag å utrede temaer knyttet til vår oppfølging av eierskapsmeldingens forventninger til arbeidet mot korrupsjon. Vi iverksatte en konkurranse om et slikt oppdrag i desember i fjor, som en del av vårt arbeid med å øke systematikken i departementets arbeid og ut fra et ønske om å utøve vårt eierskap på best mulig måte. Vi har bl.a. bedt om: oversikt over sentral korrupsjonslovgivning styrenes roller og ansvar innenfor lovgivningen god praksis for selskapers arbeid for å forebygge korrupsjon og oppnå åpenhet om pengestrømmer som vi i eierrollen kan ha nytte av å kjenne til vurderinger av hvordan vi i rollen som eier kan bidra til en god utvikling i selskapene på relevante områder, og slik bidra til å sikre og videreutvikle selskapets verdier Min vurdering er at staten som eier har virkemidler for å utøve sitt eierskap på en forutsigbar og profesjonell måte. Men vi må hele tiden arbeide med dette, og vi må selvsagt alltid ha som mål å bli enda bedre.