trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-12-18:
Ja, jeg er enig i at det brukes mye penger på samferdsel. Mitt spørsmål gjaldt skjevfordelingen, og hvis man går inn i budsjettet, ser man jo hvor de største summene går, og hva som blir brukt. Det er nærmest de store byene. Jeg tenkte i mitt neste spørsmål å gå direkte på det som er statsrådens jobb her, når det gjelder det å være digitalminister. Det er noen målsettinger som sier at 98 pst. av husstandene skal få tilbud om fiber, og det er tall som sier at det offentlige støttebehovet er estimert til opp mot 9 mrd. kr. Når regjeringen da ønsker å gi bare 264 mill. kr i statlig tilskudd i 2021, betyr det at dersom man ønsker å oppnå denne målsettingen på 98 pst., tar det 34 år. Er statsråden fornøyd med at det skal ta 34 år for at folk å få tilgang til fiber i Norge?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-12-18:
I 2018 ble etterslepet på fylkesvegnettet estimert til mellom 59 mrd. kr og 80 mrd. kr, og det etterslepet øker, jf. det som representanten Dale sa i stad. Det øker, og Senterpartiet har gjentatte ganger fremmet forslag om et eget vedlikeholdsprogram for fylkesvegnettet. Dessverre har høyrepartiene og Fremskrittspartiet stemt dette ned i Stortinget. Senterpartiet foreslår en økning av rammetilskuddet til fylkeskommunen, der 1,5 mrd. kr til neste år er tiltenkt økning av vedlikehold på fylkesveger. I tillegg har vi bevilget 600 mill. kr til nye riksveginvesteringer. En av de strekningene er Turtnes–Øye, som også Fremskrittspartiet, etter forhandlinger med regjeringen, har lagt inn penger til. Vi har lagt inn 120 mill. kr. De har lagt inn 60 mill. kr. Det som er interessant, er at den veistrekningen skal bygges etter valdresmodellen og utnytte det eksisterende veilegemet. Det er på E16, altså en europavei, og det blir ikke en firefelts motorvei, noe jeg synes er fornuftig mellom Turtnes og Øye. Andre synes kanskje det er en dårlig løsning, men de har nå bevilget penger til det i neste års budsjett. Mange trailere som frakter gods på norske veier, er en fare for trafikksikkerhet, fører til stor veislitasje og økte klimautslipp. Det ble fremmet forslag i Stortinget om et digitalt transportregister for all internasjonal godstrafikk, kombinerte transporter og kabotasjeturer i Norge. I tillegg har Senterpartiet valgt å bevilge 40 mill. kr mer enn regjeringen til utekontroller for å sikre trygge veier. Det har blitt sagt mye om jernbane, og jeg vil gjøre oppmerksom på at Senterpartiet i merknader til årets budsjett har presisert viktigheten av å få bygget dobbeltspor på både Østfoldbanen, Dovrebanen og Vestfoldbanen. Det er også viktig at man kommer godt i gang med Ringeriksbanen. Det er ganske tydelig i den merknaden at man ikke ønsker å senke det ambisjonsnivået ytterligere. I tillegg til at vi ikke har redusert på byvekstavtalene, er jeg glad for at representanten Myrli sier det må være en ambisjon om at flere byer skal med. Vi har valgt å skrive som en del av våre merknader at det må være en ambisjon at byvekstavtalene skal gjelde for flere enn bare de store byområdene. Det tror jeg det kan bli en enighet om i et eventuelt rød-grønt samarbeid.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-12-18:
Senterpartiet vil i sitt alternative statsbudsjett øke investeringene på jernbane med 330 mill. kr mer enn regjeringen – bare så det er sagt. Det dreier seg om krysningsspor for bedre regularitet på Dovrebanen med 50 mill. kr, Narvikterminalen med 50 mill. kr, oppstart av Ringeriksbanen med 130 mill. kr, Kongsvingerbanen med krysningsspor på både Galterud og Bodung med 50 mill. kr, framskynde elektrifisering og realisering av to tog i timen mellom Melhus og Steinkjer – representanten Gunnes – med 40 mill. kr og planlegging av dobbeltspor på Jærbanen med 10 mill. kr. Litt tilbake til det som går på innsparinger, og at man bruker pengene opptil flere ganger: Det er slik at gjentatte ganger har man sagt at man sparer penger ved å bruke Nye Veier. Ja, det gjør man. Man sparer penger og får billigere prosjekter, men det er klart at når 34 mrd. kr som rett og slett kun er samfunnsnytte, blir lagt inn i det regnestykket, blir det noe alvorlig feil.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2020-12-18:
Senterpartiet er imot reformer innanfor samferdselsområdet, slik som vegreform og jernbanereform. Senterpartiet har tidlegare vore svært kritisk til avbyråkratiserings- og effektiviseringsreforma, men me registrerer no at Senterpartiet ikkje har nokon merknader om henne og heller ikkje føreslår å reversere henne i sitt alternative budsjett. I tillegg til ABE-reforma har Senterpartiet lagt opp til eit såkalla byråkratikutt på 2,1 mrd. kr i tillegg til kutt i konsulenttenester med over 1 mrd. kr. Samferdselssektoren er i stor grad avhengig av bruk av innleigde konsulentar for planlegging og prosjektering av nye prosjekt. Kan Senterpartiet svare på korleis kuttet vil slå ut for framdrift i store planlagde samferdselsinvesteringar på veg og jernbane?
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2020-12-18:
Eg vil inn på ei anna reform. Det er framleis nei til reformer, og Senterpartiet held fast på løysingar for behova i fortida, slik også når det gjeld Posten. Som følgje av auka digitalisering der folk kommuniserer og utfører tenester elektronisk, har brevmengda falle dramatisk, og Posten bruka ei tid veldig mykje ressursar på å køyre rundt i tome postbilar. I sitt alternative budsjett for inneverande år, 2020, budsjetterte Senterpartiet med 249 mill. kr for å halde ved lag postombering fem dagar i veka. I budsjettforslaget for 2021 har Senterpartiet verken lagt inn pengar eller hatt nokon merknader om posttenester. Har Senterpartiet no innsett at det er feil bruk av fellesskapets midlar å halde ved lag postombering fem dagar i veka?
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2020-12-18:
Posttenester er ein viktig del av infrastrukturen som bidreg til busetjing og næringsliv over heile landet. Teknologiutviklinga inneber samtidig at stadig meir kommunikasjon skjer digitalt. Det overordna målet er at brukarane over heile landet skal få tilgang til gode og framtidsretta posttenester og eit likeverdig tilbod av leveringspliktige posttenester til overkomeleg pris gjennom effektiv bruk av samfunnets resursar. Posten AS viser gong på gong at dei fylgjer med i samfunnsendringane. I år er det 20 år sidan me fekk Post i butikk, og det er vel ingen som vil tilbake til postkontor med veldig avgrensa opningstid. Posten tilbyr sine kundar innovative produkt, som signeringsfri pakkeutlevering og pakkeboks, og i sitt 373. leveår tok Posten AS ein sterk andreplass under årets kåring av Noregs mest innovative verksemd. I fjor gjekk Posten heilt til topps i denne kåringa. I tillegg har Posten eit sterkt klimafokus i sitt arbeid. Samferdselsdepartementets verkemiddel på postområdet omfattar regulering og kjøp av ulønsame post- og banktenester. Brevvolumet er redusert med om lag 65 pst. sidan 1999, og ein ny reduksjon på nær 60 pst. er venta mellom 2018 og 2025. Stortinget fatta i 2019 vedtak om endringar i postloven – talet på omdelingsdagar – og endringane blei gjeldande frå 1. juli 2020, som medførte postomdeling annankvar dag. I budsjettet for 2021 blir det føreslått å løyve 740,2 mill. kr til kjøp av posttenester. Dette vil i 2021 sikre at alle får post og aviser levert annankvar dag. Utgiftene til kjøp av ulønsame tenester er venta å auke betydeleg i åra framover. Dersom Posten skal halde ved lag postomdeling til postkasser annankvar dag, har Posten AS vurdert at kompensasjonskravet vil kunne bli på over 1 mrd. kr om få år. Spørsmålet er om det kan definerast som effektiv og rett bruk av samfunnets resursar. No ser det ut som, ut frå svaret til representanten Mossleth i replikkvekslinga, at også Senterpartiet tek inn over seg den auka graden av digitalisering og det som det medfører. Me må forstå den tida me lever i, og finne løysingar som har legitimitet for bruk av fellesskapets resursar.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2020-12-18:
Eg har lyst å bruke det siste minuttet mitt til å ta opp igjen Senterpartiets kutt i konsulentbruk. Representanten Mossleth svara ikkje i ei replikkveksling tidlegare i dag på spørsmålet om kva konsekvensar dette vil ha for samferdsleprosjekt. Når det gjeld jernbane, vil ei svekking av konsulenttenester innan planarbeidet føre til at jernbaneprosjekt blir forsinka. Ein reduksjon i Bane NORs bruk av konsulentar i jernbaneprosjekt vil ha svært store konsekvensar for vidare utvikling av prosjekt, og for når betring av tilbod kan gjennomførast. For eksempel har Samferdselsdepartementet trekt fram to prosjekt som Senterpartiet òg har prioritert i sitt alternative budsjett, nemleg Ringeriksbanen og realisering av to tog i timen mellom Melhus og Steinkjer. I tillegg vil det gjelde Nygårdstangen godsterminal, som vil få store konsekvensar for gods og bane. Eg kan ikkje tenkje meg at Senterpartiet har tenkt på konsekvensane.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Senterpartiet har nå snakket med to tunger i lengre tid. Sitt alternative statsbudsjett har de rost opp i skyene, men det er noe forskjell på teori og praksis. Tidligere i år stemte Senterpartiet mot utvidelse av E18 Vestkorridoren fordi man mente at persontransport skulle tas med sykkel og gange. I Vestfold og Telemark har de fylkesordfører Terje Riis-Johansen, som kritiserte regjeringen for at det var null penger til intercity dobbeltspor syd for Tønsberg. Det var det viktigste for fylkeskommunen, også i møte med komiteen. Senterpartiets fylkesleder i Vestfold og førstekandidat, Kathrine Kleveland, kritiserte regjeringen fordi det ikke kom penger, null penger, til intercity syd for Tønsberg, og ikke et eneste ord. I Senterpartiets budsjett er det null penger og ingenting om hvordan en skal løse det. Men hvis man skal bruke sykkel og gange: Fra Skien til Oslo tar det én dag å gå og åtte timer å sykle. Hva mener representanten Mossleth er en passende tid for å sykle og gå?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Når jeg tar ordet nå, er det for å svare opp det at like sikkert som det er budsjettdebatt i samferdselskomiteen, er det også at Arbeiderpartiet og Senterpartiet står her og ivrer etter bompengekutt. Ingen av de partiene har, så vidt jeg kan se, prioritert det selv i sine budsjetter. Hvis de skal etterlyse det, anbefaler jeg sterkt å gjøre som Fremskrittspartiet og foreslå det i alternative budsjetter, så kan vi sikkert bli enige om reale bompengekutt som er enda større enn dem vi har fått til. Når Fremskrittspartiet har – samlet sett, med bompengeforliket – klart å komme opp i nesten 2,5 mrd. kr i kutt, er ikke det takket være Senterpartiet, og i hvert fall ikke Arbeiderpartiet. Når Sverre Myrli står her og på innpust og utpust ramser opp kutt som Fremskrittspartiet har i sitt alternative budsjett til jernbane, så sier han at vi må fortelle hele sannheten. Det er helt riktig, og det burde også Sverre Myrli gjøre. Hvis han leser der, står det 3 pst. effektiviseringskutt. Bane NOR selv har uttalt at hvis de kunne gjøre som Nye Veier, kunne de også redusere med 20 pst. Fremskrittspartiet legger til grunn at vi oppretter selskapet Nye Baner, på lik linje som Nye Veier, og ergo tenker jeg at 3 pst. kutt går veldig bra. Vi bruker også 700 mill. kr som et kutt. Ja, for vi overfører til Nye Veier, for da er det der det går. Man burde lese hele selv. Så får vi et godt og velment tips fra Arbeiderpartiet. Vi får liksom kritikk for at det er en gledens dag. Ja, det er en gledens dag fordi det ikke er Arbeiderpartiet, Senterpartiet, SV, Miljøpartiet De Grønne og Rødt som styrer, nettopp derfor, for det hadde sett helt, helt annerledes ut. Derfor er Fremskrittspartiet fornøyd. Vi får beskjed om at vi burde snakke med vanlige folk. Ja, det gjør Fremskrittspartiet. Nettopp derfor har vi heller ikke lagt opp til et så kraftig avgiftskutt på bil, hvor både Arbeiderpartiet og Senterpartiet og SV har kraftige avgiftsskjerpelser. Det er det hverdagen til folk handler om. Over 80 pst. av hverdagsreisene tas med bil. Nettopp derfor har det vært viktig for Fremskrittspartiet å reversere den økningen regjeringen la inn. Arbeiderpartiet definerer nå heretter at hvis nordmenn skal kjøpe en hybrid, er det én bil man skal kjøpe. Det fantes i andre regimer og finnes i andre regimer. For Fremskrittspartiet er valgfriheten viktig, og jeg tror det er viktig for folk flest. Det handler om tryggheten i hverdagen, det som betyr noe. Jeg snakker med folk, og det anbefaler jeg også heretter både Senterpartiet – med sine egne – og Arbeiderpartiet også å gjøre, snakke med vanlige folk, som opplever at det har vært kostbart å kjøpe bil, og at man straffer bilistene. Man har vært opptatt av hvordan man krever inn avgifter, mest mulig, i stedet for å se på hvordan vi kan legge til rette for at flere kan få seg en trygg, sikker bil, og bruke mye penger på utbedringer av veistrekninger. Det handler om tryggheten og sikkerheten i alle hverdagsreiser og arbeidsreiser.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Det er interessant å høre på Sverre Myrli, så jeg må ha en liten kommentar. Arbeiderpartiet sier at de bruker mer penger. Ja, de har jammen mange prosjekter også. Det blir som NTP-en i 2017. Det manglet vel om lag 50–70 mrd. kr for å oppfylle de ønskelistene. Når det gjelder intercity, som et eksempel: Når man har hele intercity, hele Østlandet, og 100 mill. kr – det koster altså 75 mill. kr bare for å planlegge og grunnerverve Stokke–Sandefjord, så det er ikke troverdig. I tillegg bruker Arbeiderpartiet penger fra reformer de egentlig er imot, som de vil reversere. De burde jo lagt inn 1,2 mrd. kr årlig bare for å gå tilbake med disse reformene, samtidig mye mer også, og sikkert øke, for de direktørlønningene Myrli har vært så opptatt av i flere år, var mye høyere under Arbeiderparti-styre enn de er i dag. Derfor er det et kunstig budsjett Arbeiderpartiet har, og derfor står det ikke til troende.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Sosialistisk Venstreparti liker å styre, diktere og regulere livet til folk flest. SV bryr seg dessverre ikke om at tvangstiltakene de ønsker å tre nedover hodet på folk, påfører folk flest stort ubehag, store økonomiske utfordringer og problemer i hverdagen. Det bekymrer tydeligvis ikke SV. Og et slikt negativt tvangstiltak er forslag nr. 23, der SV ønsker at regjeringen skal bidra til at det opprettes nullutslippssoner i de store byene. De som har mye penger, kan jo bare flytte til et annet strøk eller kjøpe seg nullutslippsbiler, men det er ikke alle som har mulighet til det, spesielt ikke minstepensjonister, uføre eller andre grupper med liten inntekt. Så ser ikke SV at slike tiltak fører til store problemer, også økonomiske problemer og kostnader, for folk flest? Hvordan skal SV i så fall ta hensyn til det?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Nå ser SV veldig svart-hvitt på saken. Det er heldigvis ikke så store forurensingsutfordringer i de såkalt store byene i Norge som SV prøver å skape et inntrykk av. Og det finnes en mellomting mellom det å rett og slett forby folk å bruke bilen sin og det å sørge for redusert utslipp, f.eks. ved å ha insentiver til å kjøpe miljøvennlige biler, slik som regjeringen sammen med Fremskrittspartiet har lagt opp til, og at en fokuserer mer på å feie og vaske gatene. Ser ikke SV den forskjellen, at en trenger ikke å forby noe, men at en kan fortsette med positive insentiver, slik som regjeringen og Fremskrittspartiet legger opp til?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Først vil jeg takke statsråd Hareide for et godt samferdselsbudsjett. Jeg er glad for at vi ble enige om å bruke mer penger på vei, og for at han ble med på å bruke mer penger på å redusere bombelastningen, folk flest er godt fornøyd med det. Spesielt bomfritaket på sideveiene er vi veldig glad for i Fremskrittspartiet. Når det gjelder bommene på sideveiene til E6, vedtok Viken fylkeskommune i dag at de ikke bare skal skrus av til neste år, men også i år. Det samme har Innlandet vedtatt tidligere i år. Det er ikke mange dager igjen av året før vi går inn i en av årets viktigste høytider, som er julen. Det er stor forskjell på om en skrur av bommene etter julehøytiden eller før julehøytiden. Nå som alle formelle vedtak er fattet for å skru av bommene: Vil ministeren sørge for at det effektueres umiddelbart, da mener jeg før jul, eller vil ministeren passivt sitte stille og se på at byråkratene skal jobbe i sitt trege tempo, slik at bommene ikke skrus av før den 30. desember 2020?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Jeg har lyst til å ta litt tak i SV og Arbeiderpartiets påstand om at disse partiene på høyresiden rir ideologiske kjepphester. Det er egentlig ganske utrolig at en får kritikk for løsninger som gir et bedre tilbud til en lavere pris, gir et økt mangfold og bedre kvalitet vesentlig billigere. Da tenker jeg på OPS-kritikken fra venstresiden. Nå kan kanskje Høyre forsvare OPS mer enn det jeg fra Fremskrittspartiet skal gjøre, for det er egentlig Høyres baby, kan en si, og Nye Veier var Fremskrittspartiets baby. Men det er ikke noen tvil om at OPS – at en har det samarbeidet mellom det offentlige og private om de prosjektene vi har hatt der, og det siste vi åpnet nå i sommer – har vært fornuftig. En sparte 1,5 mrd. kr på å bygge rv. 3/rv. 25. Den åpnet 31. juli i år – 1,5 mrd. kr i forhold til hva som opprinnelig lå i planene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV. En fikk en bedre vei. Vi klarte å skru opp hastigheten til 110 km/t. Vi rettet den opp litt, slik at vi kunne øke fra 100 til 110 km/t. Vi fjernet f.eks. en rundkjøring og fikk et planfritt kryss. Så det er blitt en bedre vei til en lavere pris, og den åpnet før planlagt tid. Å prøve å påstå at jeg rir ideologiske kjepphester ved å spare skattebetalerne for penger og få en bedre løsning, er helt utrolig. Hvis det er noen som rir ideologiske kjepphester, er det nettopp venstresiden, for de skal motarbeide konkurranse for enhver pris. De skal helst ha monopol for enhver pris, og de skal ha alt offentlig for enhver pris, selv om det blir dyrere, selv om det blir dårligere, og selv om skattebetalerne må betale mer skatt. Det er å ri ideologiske kjepphester, ikke det å sørge for et bedre tilbud til en lavere pris. Men det er en ideologisk forskjell her. Vi må bare innse det, men jeg kan ennå ikke forstå at alt skal være offentlig, og at det skal være så positivt. Det synes jeg er helt uvirkelig. Nævra var inne på SVs skrekkscenario: et FrP-styrt Oslo. Det er et drømmescenario for oss i Fremskrittspartiet. Det hadde vært fantastisk. Det hadde blitt litt liv igjen i denne byen. Det hadde blitt folk i gatene. Det hadde blitt litt aktivitet, og en hadde fått kombinert biler, sykkel og gange, alt kollektivt – alt sammen. Vi tenker på helheten, mens venstresiden dessverre skal jage bort alle bilene, og da jager de bort handelen. En får butikkdød, og det stenger tidlig, om det er nattklubber, eller hva det er. Hadde en fått et FrP-samfunn i Oslo, hadde det blitt liv igjen i denne røde, døde byen. Det hadde vært fantastisk. Når det gjelder to- og trefelts, oppfordrer jeg spesielt Senterpartiet, jeg har gitt opp Arne Nævra, jeg tror han alltid vil være for to-/trefelts, men jeg oppfordrer Senterpartiet og Bengt Fasteraune til å drikke litt mindre kaffe og spise litt mindre kake når de er på veiåpninger, og snakke med Hæhre, Veidekke, Skanska, AF. Alle de gutta som bygger vei døgnet rundt, vil bekrefte at to-/trefelts er en dårlig løsning. Det er mye bedre og mer framtidssikkert å bygge firefelts, smal firefelts, som vi nå har vedtatt.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Dette er en helt fantastisk debatt. Det blir sagt så mye spennende og interessant at det nesten er litt morsomt her, sånn som det siste nå fra Arbeiderpartiet: Hva skal vi med to statlige veiselskap? Jeg hadde virkelig trodd at den debatten var over. Her står jo til og med egentlig nesten SV og skryter av Nye Veier, den ene representanten etter den andre går opp og skryter av Nye Veier, for vi ser at det fungerer, vi vet at det fungerer. Vi ser daglig bevis på det. Så kommer denne debatten nå plutselig: Hva skal vi med to statlige veiselskap? Da anbefaler jeg representanten fra Arbeiderpartiet, eller gjerne hele fraksjonen, at Sverre Myrli tar seg en runde ut og kjører litt bil i dette landet, tar seg en runde til Innlandet og har møte med Nye Veier, drar til Trøndelag og har møte med Nye Veier der, drar til Kristiansand og har møte med Nye Veier der, så vil de få bekreftet igjen at det er viktig med Nye Veier. For man får bygd mer trygg, sikker, fin motorvei, firefelts motorvei, raskere og billigere enn det ville gått uten to selskaper. Dynamikken i konkurranse her er viktig, og det håper jeg Arbeiderpartiet også etter hvert forstår.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Det blir i alle fall ikke i Klettkrysset eller på Heimdalsmyra man opplever kork, sa prosjektleder for ny E6 i 2015. Klettkrysset har blitt en livsfarlig trafikkfelle. Posisjonspartiene har skyldt på alle andre enn veieier. Dette er en riksvei, planlagt av staten, anbefalt løsning gjort av staten. Da bør en kunne forvente at staten også starter planleggingsarbeidet med å finne en ny og trafikksikker løsning. Innbyggerne fortviler. Arbeiderpartiet har en merknad i innstillingen til dette statsbudsjettet, men Venstre støtter den ikke. Vil Venstre gjøre noe på Stortinget med situasjonen som har oppstått ved Klett, for å få løst dette som egentlig er Trøndelags viktigste trafikkerte punkt?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Det er utrolig viktig at denne planleggingen igangsettes. Rett overfor Klettkrysset har regjeringen vedtatt noe som vi i 2015 spiste kake for, og det var den manglende godsterminalen for Trøndelag. I gjeldende plan ligger det inne 1,8 mrd. kr til et nytt logistikknutepunkt for jernbane og bil på Torgård. Totalkostnaden var estimert til 6,7 mrd. kr. Egentlig er det fem bortkastede år, for vi ser nå at det er andre ting som blir utredet, men en har ikke noe svar. Analysene sier at vi vil ha 50 000 flere trailere på veien hver dag i 2050, og for Trøndelag er det også avgjørende at vi får en løsning for gods. Hva vil Venstre gjøre med løftene fra 2015?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Næringslivet etterlyser et krafttak for bredbånd fra regjeringen. Administrerende direktør i Telenor sier til Inside Telecom at regjeringens kutt i bredbåndsmidlene i budsjettet vil føre til økte digitale forskjeller i Norge. Administrerende direktør i IKT-Norge er både frustrert og skuffet over at man i forliket ikke økte støttebeløpet til bredbånd. Han viser til at stortingsflertallet bruker 650 mill. kr på å senke avgiftene på snus og alkohol i stedet for å øke støtten til bredbånd. Han sier rett ut at Fremskrittspartiet har byttet bredbånd mot snus. Alle opposisjonspartiene har mer til bredbånd enn regjeringen. Kan statsråden forklare hvorfor de ikke satser mer på bredbånd?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Fremskrittspartiet har stort sett startet sine innlegg med at dette er en gledens dag. De foregående årene har Fremskrittspartiet sittet i regjering, og dette er det første året i denne stortingsperioden at samferdselsbudsjettet er på samme nivå som det Arbeiderpartiet har forslått i sitt alternative statsbudsjett. Så den virkelighetsbeskrivelsen som kommer fra denne talerstolen, er ikke sann. Selv om den gjentas mange ganger, blir det ikke mer riktig av den grunn. Fremskrittspartiet foreslo også mindre penger til samferdsel i 2013 enn de gjør i dag. Det har vært en stor progresjon innenfor dette området, men det er også sant at det er et stort behov der – det har det vært, og det er det fremdeles. Jeg skulle ønske at vi hadde snakket om hva som er vanlige folks utfordringer, og ikke hadde stått og skrytt av egen fortreffelighet. Det blir ikke mer sant av det. Det som er tilfelle, hvis en først skal sammenlikne 2013 med 2020, er at det i 2013 var 170 bomstasjoner. I 2019, da Fremskrittspartiet gikk ut av regjering, var det 334 bomstasjoner. Bompengegjelden er på 250 mrd. kr. Når Fremskrittspartiet nå stemmer imot og krever statlig finansiering av bompengeproposisjonene, vil det si at de først må betale 250 mrd. kr før de starter med neste veiprosjekt. Så det henger ikke sammen økonomisk. Når Høyre snakker om at Arbeiderpartiet er opptatt av å få mer vei og samferdsel for pengene, har jeg lyst til å sammenlikne med Trøndelag og elektrifisering av Trønderbanen. Trøndelag skal få 5,5 mrd. kr til jernbane, men vi vil fortsatt ha det samme togtilbudet. Bane NOR sier at i 2032 vil det komme to tog i timen. 5,5 mrd. kr – og det koster 400 mill. kr mer for hybridtog enn for elektriske tog. Hvis en hadde gjort det riktig, hadde en elektrifisert først, så kjøpt elektriske tog, og så hatt tog som er lette nok for banen. Men nå blir det mye dyrere enn det hadde trengt å bli hvis man hadde gjort de riktige tingene. Det var det mitt forrige innlegg handlet om: Vi må evaluere reformene. Hva skal vi med to statlige veiselskaper, f.eks.?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Jeg vil bare berolige representanten Johnsen med at vi absolutt har hatt møter med Nye Veier alle steder de har vært. Vi har fått veldig mange gode tilbakemeldinger og lært masse av måten de gjør ting på, og hvilke behov de ser i framtiden. Utfordringen er at Statens vegvesen er snakket ned og er i en omorganisering. Det er ingen konkurranse, men det er tildeling. Det er to statlige selskap, så jeg håper at vi når vi jobber med Nasjonal transportplan, får en evaluering av de reformene som settes i gang, for det vi ser, er at Riksrevisjonen til stadighet slakter en del ting. Det blir satt i gang svært mye som ikke er diskutert. Så en kuriositet til Fremskrittspartiet: I 2013 foreslo de 43 mrd. kr til samferdsel, og i år er vi på 80 mrd. kr, så det er kanskje tilnærmet det samme som Arbeiderpartiet har stått for.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-18:
Representanten Gunnes snakket en del om elbil i innlegget sitt, og det er jo sånn at et samlet storting har vedtatt at alle nye personbiler som selges fra 2025 av, skal være nullutslippsbiler. Den 7. oktober i år skrev klima- og miljøministeren følgende på Twitter: «Eg kan forstå at elbileigarane helst ikkje vil betale trafikkforsikringsavgift. Men vi aukar også CO2-komponenten i eingangsavgifta for fossilbilar i dette budsjettet, slik at det vil bli minst like attraktivt å velje elbil framover som det er i dag.» CO2-komponenten og økningen i den var det som var avgjørende for å sikre konkurransefortrinnene for elbilene framover. I budsjettenigheten med Fremskrittspartiet fjernes denne avgjørende økningen. Spørsmålet mitt er: Hvordan kan Venstre forsvare at man har gjort det mindre attraktivt å velge elbil og mer attraktivt å kjøpe fossilbil?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Jeg vil først gi uttrykk for at jeg er helt enig med representanten Myrli i at bredbånd er helt avgjørende for at vi skal kunne ha bosetting og næringsutvikling over hele landet. Hvis vi ser det i et internasjonalt perspektiv, ligger vi veldig godt an i Norge. Det er realistisk å tro at vi vil få 90 pst. dekning, på 100 Mbit/s, i løpet av det kommende året. Det er et veldig godt tall i et europeisk perspektiv. Så ser vi også at i inneværende år har vi bevilget over 400 mill. kr, og det er en veldig god satsing. Vi håper at vi skal kunne nå målet om nærmest mulig 100 pst. i løpet av kort tid. Neste år ligger vi på et litt lavere nivå enn i år. Jeg håper at vi likevel skal kunne være med og nå de ambisiøse målene vi har, i løpet av forholdsvis få år.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Jeg er helt enig med representanten Myrli i at vi ikke kan ha noen lavere ambisjon enn 100 pst. Så vet vi at de siste prosentene alltid ikke bare vil kreve større kostnader, men det vil også ta noe lengre tid. Derfor må vi må satse ambisiøst på dette området også framover. Så er det en ting til som jeg har lyst til å legge til, og det er at regjeringen nå også vurderer en utbyggingsplikt som er litt annerledes enn den vi har. Det tror jeg kan bli et veldig viktig tiltak, slik at en også får operatørene til å ta på seg en større grad av ansvar for å kunne makte dette, på samme måte som representanten henviste til når det gjelder strøm i Norge.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Siden jeg får spørsmålet igjen, oppfatter jeg at han kanskje ikke var helt fornøyd med svaret han fikk i fjor. Da kan jeg vel ikke gi det samme svaret nå. Nasjonale turistveier er viktig for Turist-Norge, det tror jeg at jeg kan være helt tydelig på. Så er det jo sånn i dette landet at distriktene, hvor disse turistperlene ofte ligger, også er opptatt av trygg og sikker vei for det næringslivet som de skal representere, for den bosettingen de har, så her vil det også være snakk om en prioritering hele veien. Så jeg tror det er bra, det som står i innstillingen i dag. Vi må vurdere dette nærmere. Det betyr ikke at de ikke er viktige, men vi må se dette i en helhet.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
For å ta det siste først. Den utvidede TT-ordningen, som vi nå har sett fungere i en del fylker, og hvor brukerne kan fortelle om et helt nytt liv etter at denne ordningen kom på plass, i forhold til slik det var før, så tror jeg det er viktig at vi får til ordninger som kan være mer rettighetsbasert enn det det er i dag. Derfor er jeg veldig glad for at holdningen i komiteen har vært at en nå ønsker å få en vurdering av om det nå kan ligge til rette for å overføre dette til Nav, slik at en dermed kan gi de samme mulighetene uansett hvor en måtte bo hen i landet. Når det gjelder trafikksikkerhet, har det vært gjort en nøye vurdering både i Statens vegvesen, som representanten viser til, og i departementet, og jeg tror at den løsningen som nå ligger på bordet, vil ta vare på trafikksikkerheten på en veldig god måte. Midtdeler vet vi betyr mye, og den måten å tenke utbygging av firefeltsvei på som foreslås nå, tror jeg er en god løsning.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Det har eg merka meg. Det blir vel òg sagt i innstillinga, og det vil eg følgje opp. Når me kjem med luftfartstiltak i løpet av januar, skal me òg sjå nettopp på denne problemstillinga. Det me må vere klar over, er at akkurat nå er det ein betydeleg lågare aktivitet ved Oslo lufthavn Gardermoen. Ja, det er nesten ingen aktivitet samanlikna med det me har i ei normaltid. Det gjer òg at reiseaktiviteten til og frå flyplassen er ein heilt annan. Når det gjeld akkurat dette selskapet, Flytoget, som leverer svært gode tenester, er me inne på eigarsida. Det er staten som eig dette. Den delen sit ikkje eg med ansvar for. Men me sit med ansvar for dei midlane me skal tildele. Me skal vurdere det, men det er òg sånn at det ikkje vil vere ønskjeleg at det skal gå for mange tomme tog til og frå Gardermoen i denne situasjonen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Representanten Myrli tok dette opp òg i sitt innlegg, og han refererte til at me hadde eit møte med Sjøfartsdirektoratet. Eg har lyst til å seie at Sjøfartsdirektoratet ligg under næringsministeren, og det er eit uavhengig direktorat. I den typen situasjonar er det dei som vurderer sikkerheita. Det var ikkje derfor eg var til stades på det møtet. Det var for eventuelt å sjå på kva avbøtande tiltak vi måtte kome med om denne situasjonen skulle vare vidare. Det var grunnlaget for at eg var med på det møtet. Så er det i slike situasjonar Næringsdepartementet som blir kjent med kva Sjøfartsdirektoratet gjer, og som òg sit med ansvaret for kva informasjon som skal kome ut. Eg er òg kjent med at dette kom overraskande både på kommunar og andre partar, og det er noko me må ta omsyn til, for både helse, sikkerheit og beredskap i kommunane må vere godt kjende med om slike hendingar skjer.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Me jobbar på høggir med dette tilbodet. Me kjem bl.a. tilbake hit i januar med luftfarten generelt. Me har hatt ein del flyruter der me har hatt ekstraordinære tiltak, som er samfunnskritisk viktige, som me er heilt avhengige av ut frå helsetransport, andre føringar eller fordi transportsituasjonen i regionen er så alvorleg at me er nøydde til å kome med ekstratiltak. Me skal vurdere òg Stord vidare, men så langt vurderer me ikkje at det er av den type kritisk verksemd som me må ha på plass. Og ja, dette er den flyplassen eg kan sjå frå stova mi heime på Bømlo, men eg veit jo òg at ein kan køyre frå Stord til Haugesund lufthamn på under ein time, der det er eit svært godt tilbod, og der me har gått inn med ekstra flykjøp. Ein kan òg reise frå Stord til Flesland flyplass og nytte eit tilbod derifrå. Så eg må nok seie at tilbodet i nord og på Vestlandet har vore enda viktigare å prioritere.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Dette er eit viktig prosjekt. Representanten Stordalen har gitt tydelege føringar til meg om si tenking, og eg er einig i at dette er eit prosjekt som bør prioriterast nettopp fordi ein legg milliardar i denne samfunnsinvesteringa. Det å få denne terminalen er veldig viktig. Da må me vere klar for at dei private aktørane som skal stille opp her, òg er klar til å ta sin del av jobben. Me kjem til å ha møte med Bane NOR for å følgje opp dette. Men vår intensjon er akkurat den same som eg høyrer representanten Hoksrud kjem med her, at dette er eit prosjekt som me bør prioritere. Me har vår del av jobben – å leggje til rette for det. Me ønskjer å ha ein god dialog med Bane NOR for å sikre det. Dette er altså ei strekning ein bruker milliardar på. Det er heldigvis ein mindre sum me brukar her, men desto viktigare at me får det på plass.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Eg høyrer den entusiasmen representanten Johnsen har for å få bompengebelastninga redusert, og det er eg glad for. Så har eg lyst til å seie at det er mange byråkratar som gjer ein veldig god jobb, og som nettopp har vore med på å sikre at mange gode vedtak i denne salen blir utførte. Me skal sjå på kva me kan få gjort for å få hurtigheit i desse vedtaka. Me er avhengige nettopp av dialogen med fylkeskommunane, dei sit med eit garantiansvar her, derfor har me òg vore avhengige av den dialogen. Me har nå fått tydeleg «go» frå Stortinget, og får me òg det frå fylket, gjer me det me kan for at dette skal skje så fort som mogleg. Det har vore vårt ønske absolutt heile vegen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Det eg trygt kan forsvare, er at i løpet av regjeringa Solbergs regjeringstid har me dobla investeringane til infrastruktur og samferdsel. Eg var leiar av transportkomiteen for ti år sidan. Den gongen var løyvingane til jernbaneformål ein tredjedel av det dei er i dag. Vegformåla er dobla sidan den gongen. Det er altså ei gigantisk satsing på infrastruktur. Det meiner eg er veldig bra, for det har ikkje minst betydning for Distrikts-Noreg, og det har betydning for næringsliv. Eg synest representanten Mossleth her fortel veldig godt kor viktig det er for at me skal kunne skape arbeidsplassar. Derfor er det så viktig at me prioriterer dette feltet. Så vil det alltid vere enkelte vegprosjekt som burde vore lenger framme i køen, men det er gjort ei utruleg stor investering, og det er det tempoet me må fortsetje i.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Eg trur at dei samfunnsøkonomiske analysane må me alltid vurdere, det bør ikkje vere det einaste me ser på. No sit òg distriktsministeren i salen, og nettopp det at me har prioritert ei slik gigantisk vegsatsing, handlar om at det er noko av det Distrikts-Noreg først og fremst ber om. Berre tenk på kva nye vegar har bidratt til på eksempelvis Sørlandet, kva betydning det har hatt for ein god del av Distrikts-Noreg – eg tenkjer òg i Trøndelag. No skal me byggje òg i Troms og Finnmark, via Nye Vegar. Den type satsingar betyr veldig mykje, nettopp fordi dei kan skape arbeidsplassar og gjere at ein kan bu i heile landet. No sit distriktsministeren her, men eg meiner faktisk at den porteføljen og at me har satsa på det feltet me jobbar med, har ei enorm betydning for Distrikts-Noreg, og kanskje er det aller, aller viktigaste.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Eg trur det representanten Nævra reflekterer over her, er det viktig at me tar inn over oss. Det kan bli betydelege endringar på grunn av den situasjonen. Så har eg lyst til å seie at i dette budsjettet er noko av det aller viktigaste me har gjort, å sikre framdrift på jernbaneprosjekt som er i gang, og det meiner eg er rett uansett. Men når me kjem f.eks. til Nasjonal transportplan, er det ei føring frå vår side at me ønskjer berre å ha prosjekt i første periode og ikkje i andre periode, nettopp fordi me skal vere heilt sikre på dei typar avgjerder me tar, og at me veit at me tar dei riktige avgjerdene. Det kan vere me får varige endringar som gjer at me kjem til å tenkje nytt rundt det me jobbar med her, og som me diskuterer no i denne sal, og det må me leggje til rette for. Men eg trur dei føringane som me har lagt i budsjettet her, bl.a. den gigantiske satsinga på jernbane og by, har vore rett uansett.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Eg kan forstå skuffelsen i Østfold over at framdrifta på jernbane ikkje blei sånn som me alle hadde ønskt oss. Det var jo sånn at Stortinget gjennom det arbeidet ein gjorde i 2017, var veldig tydelege på at ein ville byggje jernbane, og tala me fekk frå Jernbanedirektoratet og Bane NOR, sa at denne strekninga ville koste 12 mrd. kr. Så gjekk det ikkje mange månadene etter at NTP var vedtatt, før dei nye tala kom i 2020. Da var det ikkje 12 mrd. kr, men me såg at tala ville gå opp mot over 40 mrd. kr. Det er bakgrunnen for problemet. Men me har valt, nettopp gjennom tidenes satsing, ein auke på 6 mrd. kr på jernbane – frå 26 mrd. kr til over 32 mrd. kr – ei historisk satsing. Me byggjer òg jernbane – ekstra i Østfold på dei områda der me er i gang. Men det er klart me må vere ærlege om at når me kjem med NTP, seier me noko om ambisjonane våre for jernbanesatsinga, og det meiner eg òg er rett. Så til problemstillinga som representanten Myrli tok opp knytt til Boreal. Det er viktig at me tenkjer på sikkerheit først og fremst, naturleg nok, men òg på korleis me i ein sånn situasjon, om han skulle kome igjen, informerer og tar det med oss. Eg vil berre kort kommentere det ved å seie at da eg var med på møte med Sjøfartsdirektoratet, var det ikkje for å gjere ei vurdering knytt til sikkerheit, men om kva for alternativ jobb me måtte gjere om båtane ville bli liggjande lenge til kai. Da var det ein situasjon me måtte vurdere. Eg trur me skal ta med oss erfaringa frå den episoden om korleis både informasjonsarbeid, sikkerheit, beredskap og helse blir varetatt framover. Det gleder meg å høyre representantane frå Rogaland, men eg håper òg resten av landet deler den gleda, for det er viktig at me no kjem i gang igjen med Rogfast. Det som òg er viktig, er at me ikkje har gjort endring på bompengeopplegget. Den auka rekninga er det staten som er med på å ta. Men dette er eit veldig godt prosjekt. Representanten Aleksander Stokkebø fortalde oss ved førre runde bl.a. kva me måtte ha gjort viss me ikkje hadde gjort dette. Rennfast blei bygd for no 30 år sidan, og alternativet ville ha vore nye tunnelar og langt betre nytte. Så det å ikkje gjere noko her, har eg òg lyst til å seie til representanten Nævra, er ikkje noko alternativ i denne saka.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Det er sagt mange gonger i dag «en gledens dag». Det synest eg er det som pregar dette budsjettet. Det vil skape aktivitet, arbeidsplasser og god infrastruktur i heile landet. Eg har til slutt lyst til å svare ut nokre av dei spørsmåla som er komne. Det er fleire representantar frå Østfold som har tatt opp dette med KVU. Eg har lyst til å seie: Mitt ønske er så absolutt å unngå ei ny KVU. Det bør vere målet vårt. I det budsjettet som ligg nå, bruker vi pengar på kostnadsoverskridingar knytte til Østfoldbanen. Det er fordi me ønskjer ein rasjonell framdrift på dei prosjekta me er i gang med. Så veit me at Jernbanedirektoratet og Bane NOR har gitt gode konsept til korleis me kan vidareføre arbeidet, og det meiner eg alle i denne salen bør ta stilling til når me kjem til Nasjonal transportplan. Så til spørsmålet om Mysen trafikkstasjon. Eg meiner innspela om at Mysen trafikkstasjon bør bestå som i dag, er godt grunngitt, og det er derfor noko eg ser på nå. Det er ikkje sånn at det er ei endring i dette med ein gong, det er eventuelt lenger fram i tid, så me har noko tid til å sjå på det, men eg synest dei innspela som er komne nettopp om Mysen – og eg har hatt ein eigen dialog med Framstegspartiet spesielt om den saka – gjer at det er gode grunnar for å sjå på det. Representanten Myrli har tatt opp dette med kystruta og behovet for auka løyvingar fordi me nå går over til fem båtar. Nå blir det to aktørar, men det er berre den eine aktøren som vil gå med båtar i første kvartal. Det er Hurtigruten som vil gå med båtar, det vil ikkje Havila gjere. Det vil seie at Hurtigruten naturleg nok får auka sitt vederlag, mens Havila naturleg nok får redusert sitt vederlag. Så er det ein totalsum på 15 mill. kr, som er auken totalt, men det dekkjer eigentleg ikkje heile beløpet for dei nye båtane i denne tremånadersperioden. Det reduserte vederlaget til Havila er òg med på å dekkje nokre av dei kostnadene. Det er svaret på det spørsmålet Så takk for ein god debatt. Det blir viktig at me òg følgjer opp. Me veit at transportsektoren kjem til å vere prega av koronasituasjonen òg i 2021, derfor blir det nok fleire og viktige rundar knytte til både luftfart, jernbane, kollektiv og kysten i 2021.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-18:
Det er ikkje vanskeleg for meg å seie meg einig i at dette er ei ordning som ikkje fungerer godt nok. Frå ordninga blei oppretta i 2017 og fram til no, er det gitt tilsegn om tilskot på i alt 171 mill. kr. 42 mill. kr av dette er utbetalt så langt. Løyvingsendringane i samband med revidert nasjonalbudsjett og nysalderingane dei enkelte åra har vore gjorde med bakgrunn i prinsippet om realistisk budsjettering. Grunnen til at utbetalingane har vore lågare enn budsjettert, er bl.a. forseinkingar i enkelte av prosjekta som har fått tilskot. Det er så langt overført 773 000 tonn gods fram til no som følgje av ordninga. Departementet og Kystverket vurderer no endringar i ordninga som vil gjere ho meir driftssikker, men som stadig ligg innanfor gjeldande regelverk.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-12-18:
Den ekstraordinære bevilgningen som gjør at vi bruker 406 mill. kr på bredbånd i inneværende år, var et ekstra koronatiltak, som handlet like mye om å bygge bredbånd som å skape aktivitet. For 2021 har vi den høyeste bevilgningen til bredbånd noen gang, og som jeg sa i innlegget mitt, vil staten prioritere bredbånd der markedet ikke bygger ut. De kommersielle aktørene brukte 12 mrd. kr på å bygge ut bredbånd i fjor. I tillegg til at vi har den gode modellen i Norge som gjør at vi blir kåret til å ha Europas beste nettilgang, sammen med Danmark, bygger vi nå også ut 5G i stor skala. I går var jeg sammen med Ice og åpnet det tredje 5G-nettet, det selskapet som åpnet sitt 5G-nett i Norge, og sammen med den kraftige satsingen på bredbåndsutbygging i hele Norge vil vi raskt kunne nå målet om at enhver husstand i Norge skal ha tilgang til høyhastighetsbredbånd.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-12-18:
Først vil jeg si at det er veldig hyggelig å få muligheten til å være tilbake og debattere med transportkomiteen, ikke minst viktig infrastruktur som den digitale grunnmuren vår er. Vi har bygd ut bredbånd i hele Norge med høy hastighet de siste årene, men det er riktig som representanten Myrli påpeker, at særlig i spredtbygde strøk står det igjen en del. Særlig har pandemien vist oss at alle husstander i Norge må ha tilgang til gode bredbånd, både ut fra at man sitter og driver med skolearbeid hjemme, og at man jobber hjemmefra. Vi fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet har en god dialog med selskapene, som vi vet jobber hardt for også å prioritere de spredtbygde strøkene, men jeg har tro på at sammen med 5G-utbyggingen vil vi nå dem i mye større grad nå, framover.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-12-18:
Jeg får også mange slike henvendelser, og jeg vet også at selskapene får det, og jeg opplever jo at selskapene gjør det de kan for å ha en god dialog med kundene. Jeg vet bl.a. at flere av selskapene også bruker mye tid på å reise rundt og ha møter med rådmenn og de lokale folkevalgte for å kartlegge situasjonen, særlig i mange distriktskommuner. Det har jo vært slik at mye av prioriteringen har vært mer i de sentrale strøkene. Nå har vi igjen den 10-prosenten som er ekstra kostbar og ekstra utfordrende, for på grunn av vår topografi i Norge er det ikke like lett å komme til overalt. Men jeg forventer at selskapene svarer raskt til kunden, og forventer også at de gjør det de kan for at de spredtbygde strøkene prioriteres.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-12-18:
Da Solberg-regjeringen gikk på, etter at Samferdselsdepartementet hadde vært besittet av en senterpartistatsråd, måtte vi sette i gang med et krafttak for å bygge ut god infrastruktur i hele Norge. Norge var sultefôret på både vei og bane. Det er derfor denne regjeringen, sammen med Fremskrittspartiet, etter sju år nå har klart å over doble samferdselsbudsjettet. Det sier litt om hvor lite Senterpartiet prioriterte samferdsel. Jeg er helt enig med representanten i at dette er helt avgjørende for distriktene, og derfor er jeg veldig glad for at samferdselsminister Hareide er så tydelig på at han vil prioritere distriktene. For skal folk kunne bo og jobbe rundt omkring ute ved kysten og i bygdene våre, må det være ferger som går. Det må være fylkesveier der vedlikeholdsetterslepet er tatt inn. Det må være mulig for bedriftene å eksportere varene sine raskt.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-12-18:
Den fremstillingen er jeg ikke helt enig i, for akkurat nå foregår det et stort teknologiskifte i den digitale grunnmuren i Norge. Fra vi har hatt kobbernett, går vi nå til å fase ut det, og vi erstatter det med fiber i store deler av landet. Men det er jo utrullingen av 5G som vil gjøre at den digitale grunnmuren vår kan gå fra en firefelts motorvei til en åttefelts motorvei. Det vil hjelpe innbyggerne rundt om i Norge, men ikke minst vil det først og fremst være et industrielt løft. Det vil bidra til å utvikle nye næringer og nye arbeidsplasser, ikke minst i distriktene, der bruken av naturressurser sammen med vår industrikompetanse og en digital grunnmur – som er helt i verdensklasse, ja, faktisk best i Europa – vil sørge for at Norge nå kan hevde seg og skape mange arbeidsplasser rundt omkring i Distrikts-Norge.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-12-18:
5G-nettet er i det tilfellet helt avgjørende, og vi har nå opprettet en regulatorisk sandkasse under Datatilsynet der man skal teste ut videre en del ting, også innenfor transportområdet. Jeg har tro på at autonome kjøretøy, ikke bare til havs, vil være fremtiden og gjøre at vi får mer effektive og mer mobilvennlige og grønnere transportårer. Jeg har også tro på at når vi nå skal bygge ut smarte byer – og smarte bygder for den del – vil autonome kjøretøy være helt avgjørende. Da trengs det god plankompetanse i kommunene, sånn at transportdelen i utviklingen av kommunen legger til rette for at man kan bruke autonome kjøretøy, og dermed også bidra til at Norge går inn i en grønnere fremtid og når klimamålene.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-12-18:
Regjeringen jobber nå med frekvenstildeling av 5G-nettet, og der er vi veldig opptatt av at industrien skal ha gode muligheter og tilgang til nettet. Hvis ikke er det helt umulig å gjennomføre det som representanten Nævra peker på, nemlig hvordan vi skal utvikle transportsektoren i mye større grad til å nyttiggjøre seg autonome kjøretøy. Jeg er veldig glad for at regjeringen nå prioriterer å bli med i Europas digitale prosjekt, der det nettopp handler om å benytte våre fremste kompetansemiljøer til å etablere klynger og være del av den store europeiske digitale muskelen som nå skal bygges opp. Det er knyttet til at Europa skal bruke 7 mrd. euro ved at forskningsmiljøer, sammen med de fremste kompetansemiljøene vi har i Norge, etablerer huber her, for å se på digitalisering, transport eller fornybar innenfor havbruk. Her kommer det til å skje store ting, og vi kan ha muligheten til å skape mange arbeidsplasser hvis vi gjør det riktige nå.