Mimmi Bæivi (Arbeiderpartiet), 2000-06-06:
Jeg skal starte med å korrigere noe som står i innstillingen på side 7. Der skal det i andre spalte sjette avsnitt, stå: «Etter komiteens oppfatning må Norges Turistråd være pådriver for dette.» Norsk økonomi står overfor mange utfordringer framover. For å opprettholde velferdsnivået må verdiskapingen i fastlandsøkonomien øke betydelig, og gjennom å fokusere på produktutvikling, internasjonal profilering, merkevarebygging, utdanning og kompetanseheving og miljøtilpasning vil komiteen derfor legge til rette for ny vekst i reiselivsnæringen over hele landet. I innstillingen til reiselivsmeldingen som vi behandler i dag, er det stor politisk enighet om at denne voksende næringen fortjener å bli tatt på alvor og få sin rettmessige plass i verdiskapingen i næringslivet. Næringen møter i dag sterk internasjonal konkurranse om de reisende. Merkevarebygging og markedsføring av Norge også i utlandet vil være viktig for å møte denne konkurransen. Komiteen er enig om prioriteringen av dette området. Reiselivsnæringen står overfor utfordringer innenfor ny teknologi. Stadig flere bruker Internett til å orientere seg om reisemål. Kjøp og salg av reiser over Internett har hatt en sterk vekst. Komiteen vil derfor at det lages en helhetlig presentasjon av Norge gjennom Internett, en nasjonal inngangsportal for norsk reiseliv. De mange små reiselivsbedriftene må settes i stand til å utnytte ny teknologi effektivt. Kompetanseheving og forskning er et annet område som vil være viktig for suksess i næringen. Derfor må det utvikles forpliktende samarbeid mellom utdanningsinstitusjonene og næringen. Tilgangen på personer med høy kompetanse når det gjelder reiseliv, er også svært viktig. Komiteen mener altså at reiselivsnæringen har et potensial for videre vekst. I St.meld. nr. 41 for 1997-98, Næringspolitikk inn i det 21. århundre, ble utviklingen i næringspolitikken behandlet. Prinsippene som ble lagt der, legger også rammen for politikken overfor reiselivsnæringen. I reiselivsmeldingen går vi mer konkret inn på utfordringene og rammevilkårene for å få til økt lønnsomhet i denne næringen. Vilkårene for transport har stor betydning for norsk reiseliv. Meldingen drøfter ikke problemstillingene knyttet til rammevilkår for transport i Norge, men Regjeringen vil komme med en egen melding om nasjonal transportplan. Komiteen har understreket at reiseliv i den sammenheng må inngå i drøftingene i planen. Regjeringen skal også legge fram en egen melding om merverdiavgift, der avgiftsvilkårene for reiselivsnæringen vil bli sett på. I tillegg arbeides det med en melding om friluftsliv, hvor vilkårene for bruk av natur og utmark skal diskuteres mer inngående. Denne meldingen vil også ha innvirkning på reiselivets utvikling, spesielt i forhold til de miljøpolitiske utfordringene. Reiselivsaktiviteten på verdensbasis øker. Dette skyldes bl.a. økt samkvem mellom land og utvikling av handel og investeringer på tvers av landegrenser. Videre har etablering av sosiale og kulturelle bånd mellom verdens befolkning og betydelig velstandsøkning drevet fram en stor vekst i reiselivet. Reiselivsnæringen regnes for å være blant de største og hurtigst voksende næringer i verden. Også i Norge har reiselivet skapt grunnlag for betydelig virksomhet. Verdiskapingen og arbeidsplassene som dette har gitt, har hatt stor betydning. Reiseliv som både omfatter overnatting, servering, transport, formidling og opplevelser bidrar med atskillige milliarder kroner til brutto nasjonalprodukt og sysselsetter vel 150 000 arbeidstakere. Næringen sysselsetter langt flere enn f.eks. primærnæringene til sammen. Til tross for en betydelig vekst i reisetrafikk og omsetning har en stor andel av norske reiselivsbedrifter en relativt svak økonomi. Skal det være attraktivt å arbeide og investere i reiselivsnæringen framover, må lønnsomheten øke. Med det stramme arbeidsmarkedet norske bedrifter står overfor, er konkurransen om arbeidskraften større enn på lenge. De minst lønnsomme bedriftene vil på sikt bli tapere i denne konkurransen. Reiselivets muligheter til utvikling er i stor grad avhengig av bedriftenes evne til å møte hovedutfordringen, som er økt lønnsomhet. Rekrutteringsproblemene i næringen har bl.a. sammenheng med at næringen ikke oppfattes å tilby gode nok lønnsbetingelser. Bedriftenes lønnsomhet er også viktig for deres mulighet til å hevde seg i den internasjonale konkurransen. Det er mange områder som virker inn på reiselivsnæringens muligheter til utvikling. Den økonomiske politikken og inntekts- og arbeidsmarkedspolitikken er eksempler på områder som fastlegger noen av de grunnleggende forutsetninger for reiselivets konkurranseevne. Andre er priser, renter og valutakurser, i tillegg til lønns- og kostnadsutvikling. Komiteen har som forutsetning at Regjeringen må samordne politikken på en slik måte at den støtter opp om målet om økt verdiskaping. Grunnlaget for lønnsomhet ligger i evnen til å utvikle kostnadseffektive, miljøtilpassede og attraktive produkter som turistene etterspør. Dette er nødvendig for å lykkes i den internasjonale konkurransen om turistene. Produktutvikling er først og fremst reiselivsbedriftenes eget ansvar. Men komiteen har understreket betydningen av at arbeidet med produktutvikling i norsk reiseliv gis prioritet. Hensynet til kvalitet og kundeorientering må i økende grad vektlegges, og den offentlige innsatsen både på sentralt og lokalt nivå må støtte opp om dette. Et kontinuerlig utviklingsarbeid på det enkelte reisemål er viktig. Bedriftene og næringen må selv samordne seg og finne fram til hensiktsmessige former for samarbeid som sikrer langsiktighet og forpliktelser. Selv om det blant bedriftene er enighet om behovet for samarbeidstiltak og samarbeidsform, viser erfaringene at tilgangen til finansiering av fellesgodene ofte er mangelfull og ustabil. Som løsning på dette har komiteflertallet bedt Regjeringen vurdere å videreutvikle en ordning med «turistskatt». En forutsetning er at ordningen blir selvfinansierende og forvaltes av næringen selv. I tillegg til å kunne tilby attraktive og helhetlige produkt, må reiselivet arbeide aktivt for å bli synlig i det internasjonale markedet og også fokusere på nordmenns muligheter til å reise i eget land. Den stadig økende konkurransen krever nytenkning og samordning både av den offentlige og den private innsats. Komiteen mener det må prioriteres midler til en felles profilering og markedsføring av Norge som interessant reisemål. De offentlige midlene som tilføres Norges Turistråd, må gå mer mot merkevarebygging av norske reiselivsprodukter. Erfaringer fra andre land, som f.eks. Danmark, viser at dette har effekt. Alle kjenner til uttrykket «Det er dejligt at være norsk i Danmark». Kanskje det også kan bli godt å være dansk i Norge. Behovet for økt satsing på overordnet profilering og merkevarebygging begrunnes i endringer i kommunikasjon med markedet, som i mye større grad enn tidligere retter seg direkte mot forbruker. En langsiktig og målrettet strategi for markedsføringsarbeid vil sikres ved at innsatsen konsentreres om segmenter og markeder som gir størst mulig avkastning for norsk reiselivsnæring. For å følge opp den oppmerksomheten som skapes av merkebygging, er det avgjørende at kunden har tilgang til nærmere informasjon om ulike reiselivsprodukter. I den sammenheng spiller Internett en stadig viktigere rolle. Merkebygging skal bidra til å skape interesse og oppmerksomhet om landet vårt, og når interessen er skapt, skal Internett-portalen være verktøyet som formidler konkret informasjon om og mulighet for salg av reiselivsprodukter og destinasjoner. I meldingen er det gjort nærmere rede for hvordan kompetanse og ferdigheter i bred forstand blir en stadig viktigere konkurransefaktor også i reiselivsnæringen. Tilgangen på arbeidstakere med rett kompetanse, evne til rask oppdatering og fornyelse av yrkes- og fagkompetanse på alle nivåer er her en stor utfordring. Tilgangen på arbeidskraft er et av de største problemene reiselivsbedriftene står overfor i dag. De ulike delene i reiselivet har også ulikt kompetansebehov. Det vises til at formalkompetansen er lav sammenlignet med andre næringer. Yrkesopplæring, lærlingordninger og høyere utdanning er alle offentlige innsatsområder. Siden det er mange innenfor reiselivet som ikke har videregående opplæring, vil etter- og videreutdanning kunne få stor betydning. Når det gjelder forskning, hvor målet er å gi kunnskap som skal legge grunnlaget for økt lønnsomhet og verdiskaping samt belyse betydningen av samfunnsmessige forhold, er det viktig å få en god formidling av resultatene ut. Komiteen ser fram til de strategiske beslutninger som Regjeringen vil ta i oppfølgingen av vår innstilling. Med de forventninger som er skapt, vil en oppfølging av meldingen kreve en statlig finansiell og faglig støtte i startfasen.