trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Svein Flåtten (Høyre), 2016-12-05:
Ja, det tror jeg var et veldig godt bidrag til kommende generasjoner, for det bidro til at det budsjettet som opprinnelig var lagt frem, som var på 1 200 mrd. kr og sørget for investeringer i det som skal skape de fremtidige arbeidsplassene – nemlig investeringer i infrastruktur, jernbane, kollektiv, skole, kunnskap og også skattelettelser for næringslivet – ble ivaretatt, nettopp gjennom det forliket, den enigheten, som vi har fått til. Det er beløp på utgiftssiden som i forhold til det opprinnelige budsjettet ikke ødelegger noen ansvarlighet i norsk økonomi i det hele tatt. Hvis man ser seg tilbake, vil man se at det har vært stadige økninger på utgiftssiden, og jeg må tillate meg å si at det er ingenting i Arbeiderpartiets alternativ som har noen annen retning.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-12-05:
Nå har vi nettopp fått en manuduksjon fra representanten Marthinsen om at f.eks. denne typen utgiftsprioriteringer ikke må være varige. Hun har selv kritisert budsjettenigheten for det den innebar, og budsjettenigheten er nettopp viktig på dette området – vold og overgrep mot barn. Det er ikke dette som har vært det store diskusjonstemaet. Dette er viktig, dette er ting man må fortsette med. Jeg vil ikke love hvilket nivå dette skal ligge på, men det jeg kan love, er at Høyre i regjering vil være tilsnakkende på dette området også i fremtiden. Vi vil tørre å legge dette inn når Kristelig Folkeparti kommer med noe som vi kanskje ikke har lagt inn. Men det er jo ikke slik at vi ikke legger ting inn i vårt eget budsjett.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-12-05:
Først og fremst er jeg glad for at representanten fikk anledning til å sette seg inn i budsjettet på forhånd, i går kveld. Vi har også brukt kvelder på å bli enige om dette, og jeg er enig i at det kunne gått raskere, av hensyn til opposisjonen. Det er ikke noen mal for at man skal gjøre det sånn hvert år. Men jeg vil også si at alternativet til at vi ikke blir enig, er at det føres en annen politikk i Norge – en politikk som likner på den vi hadde i den rød-grønne perioden, og som Slagsvold Vedum også var en eksponent for, som ikke tok hensyn til den omstillingen alle visste måtte komme på ett eller annet tidspunkt, som påførte næringslivet store utgifter, og som vi har gjort på en helt annen måte. Tidsbruken: Om ikke kritikkverdig burde den vært mindre, men resultatet: aldeles utmerket.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-12-05:
Det er mange utslag av innretningene i både uførereform og andre tiltak, og jeg ser at i detaljene kan man noen ganger komme uheldig ut. Det innrømmer jeg. Men jeg tror også det er sånn at dette budsjettet tar seg veldig godt av de svake i samfunnet. Da kommer vi litt tilbake til det som Marthinsen var innom her. Hun vil ikke at noen av utgiftsprioriteringene våre, i hvert fall så få som mulig, skal fortsette. Vi vil fortsette å ta oss av også de svake i samfunnet gjennom våre budsjettenigheter. Så kan det være at noen faller utenfor enkelte ordninger, men det store bildet er at dette er et godt budsjett også for utsatte grupper i vårt samfunn.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-12-05:
Arbeiderpartiet, og særlig representanten Marthinsen, har i hele dag kritisert regjeringens oljepengebruk. Arbeiderpartiet skriver i sitt alternative budsjett for 2015 at de bruker 2 mrd. kr mindre enn regjeringen. I budsjettet for 2016 greide de ikke å bruke mindre, de måtte ty til budsjettriks for å vise at de kom litt under, men det var inntekter som stort sett kom inn året etter, altså gir jeg dem null i resultat for det året. I år er det 4 mrd. kr. På de tre årene har oljepengebruken vært 596 mrd. kr, hvorav 6 mrd. kr mindre fra Arbeiderpartiet. Det kan ikke være de 6 mrd. kr som er skjebnen til de kommende generasjoner og de kommende arbeidsplassene i dette landet. Så til kritikken av effektiviseringsreformen, selv om veldig mange egentlig mener at det skal effektiviseres. Selvfølgelig kan man også innen sykehussektoren organisere seg annerledes innenfor et budsjett på bortimot 200 mrd. kr. Det har vist seg. Vi har fått ventetidene ned, helsekøene er blitt kortere, Arbeiderpartiets valgløfte om en million flere behandlinger i 2017 klarte vi allerede i 2015. Vi har hvert år satt krav om effektivisering og krav om annen organisering. Det kan man utmerket godt greie uten at det går ut over pasientene. Det er smartere måter å jobbe på, det er nye investeringer, det er bruk av ny teknologi, men hvis man måler en virksomhet bare etter det som man putter inn, og ikke etter det som kommer ut, da skjønner jeg at man er imot enhver reform. Så en kort visitt til representanten Kolbergs tidligere innlegg. Han sier om samarbeidspartiene: Hvordan orker de, spør han, med henvisning til Kristelig Folkeparti og Venstre. Jo, de orker fordi de får et betydelig gjennomslag for sin politikk. Vi har alle hørt Skei Grande si i denne sal at hun satt i åtte rød-grønne år uten å få gehør for så mye som et Dokument 8-forslag. Men verre, Kolberg trekker også deres politiske moral i tvil. Jeg håper ikke det blir slik at de som har et annet politisk ståsted enn Kolberg, også har en tvilsom moral. Slik hørtes det ut på hans innlegg. Og da vil jeg si: Hvorfor orker samarbeidspartiene? Jo, kanskje orker de fordi de samarbeider med partier som ikke trekker deres politiske moral i tvil.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-05:
Med Kristelig Folkeparti ved roret har en av Audis aller råeste sportsbiler blitt 220 000 kr billigere, altså har Kristelig Folkeparti sponset bilkjøp for i utgangspunktet vel bemidlede folk med mer enn det en minstepensjonist har å leve for – penger til «veisusing» for kakser framfor velferd. Men hvis man skulle være så uheldig å havne i en bilulykke, enten man kjører min gamle Saab eller en av sportsbilene man nå får råd til med Kristelig Folkeparti, er det lite å hente fra det fellesskapet som Kristelig Folkeparti tilhører. Etter uker med kaos og krangling blant de borgerlige ender man likevel med å sende enorme regninger til trafikkskadde, ved bl.a. å kutte i fysioterapihjelp til dem som har amputert eller transplantert. Jeg lurer på om Kristelig Folkeparti er fornøyd med vekslingen fra velferd til «veisusing» og at utsatte grupper fortsetter å betale skattelettefesten for de rikeste.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-05:
Det er ikke alltid at de største pengene går til det viktigste. Det er blå budsjetter eksempler på. Men det er heller ikke for alle at de største pengene er det viktigste. Det ser vi eksempler på. Budsjettet betyr mye for familier, som representanten Hareide sa i sitt innlegg, og det betyr mye for barn. Men det var visst ikke alle barn som betydde like mye da budsjettet ble forhandlet om. Nå går Kristelig Folkeparti inn for et kutt, man går inn for å spare 5,9 mill. kr på barnefamilier som bor i asylmottak. Med forslaget som ligger på bordet nå, vil en familie på seks sitte igjen med 55 kr dagen per person. Det skal dekke mat, klær, helsehjelp, medisin, transport, telefon, hygieneartikler og andre ting man trenger. Flere unger kommer til å gå sultne til sengs. Representanten Hareide sier at budsjettavtalen er oppbyggelig lesestoff. Er det oppbyggelig at unger på asylmottak vil gå sultne til sengs?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-05:
Jeg skjønner at representanten Syversen og representanten Flåtten må finne trøst i Bibelen – det kan jeg også gjøre noen ganger. Den talen vi hørte i sted, hørtes mer ut som et rekviem enn en lovsang. Det var en sørgmodig grunntone i innlegget. Jeg har hørt både rekviem og lovsang, her var det rekviemet som vant i tonen – det var moll. Jeg hørte representanten Syversen løfte fram distriktssatsingen, og det er helt rett at Kristelig Folkeparti har reversert noen av Høyres og Fremskrittspartiets kutt, men fortsatt er det mindre til distrikt neste år enn det var i fjor, og mye mindre enn det var i 2013. Vi har sett en sentralisering av sykehus, vi ser sentralisering av politi, av skattekontor, av Nav og av kommuner. Det er en voldsom sentralisering vi ser rundt i landet vårt. Selv om det er rettet på noen av de verste utslagene, er representanten fornøyd med hovedretningen når det gjelder sentralisering, som vi ser i dette budsjettet?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-05:
Da jeg satt i går kveld og forberedte meg til debatten, tenkte jeg at jeg får google litt rundt. Så skrev jeg inn «politisk kaos» i Google-søkefeltet mitt, og hva dukket da opp? En annonse fra Høyre – og der var det første oppslaget: Les mer om Høyre som politisk parti i Norge. Det var Googles svar på «politisk kaos». Så jeg har et spørsmål til Svein Flåtten. Er Høyre fortrolig med den måten statsbudsjettet blir behandlet på i Stortinget i denne stortingsperioden? Er det ansvarlig? Tar vi de vedtak som skal fattes med tilstrekkelig ansvar, på alvor – når man ikke har hatt én ordentlig saksbehandling i finanskomiteen om realitetene i budsjettet?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-05:
En gang i tiden hadde vi i Norge et parti som het Anders Langes Parti, og som skiftet navn til Fremskrittspartiet. Det partiet var for sterk nedsettelse av skatter, avgifter og offentlige inngrep. Det partiet begynner å bli historie, for dagens Fremskrittspartiet er et parti for sterk økning i offentlige avgifter og offentlige inngrep. Hvordan kan Hans Andreas Limi forsvare overfor sine velgere at Fremskrittspartiet i løpet av ett statsbudsjett øker bensin- og dieselavgiftene mer enn det man klarte å gjøre i åtte rød-grønne år?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-05:
La oss begynne med fordelingspolitikken. Den kan oppsummeres ganske enkelt, for de 50 rikeste i Norge har fått 1 mrd. kr i skattekutt – 20 mill. kr hver. Det er ca. det samme som Fremskrittspartiet nå ønsker å øke bensin- og dieselavgiftene med. Vanlige folk skal betale ca. 1 mrd. kr mer i avgift, og de 50 rikeste skal få det. Det er fordelingspolitikken til Fremskrittspartiet i praksis. Når det gjelder diskusjonen om norske kommuner, vet vi at det der er veldig kritisk. Det er derfor vi nå øker budsjettet med 2 mrd. kr, for vi er opptatt av at vi skal ha skole, sykehjem, barnehage, lokale kulturtilbud nær der folk bor. Det er vår hovedvurdering.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-05:
Jeg skjønner godt at representanten Heidi Nordby Lunde bruker tid på å snakke om statsbudsjettet for 2008 og 2009 når man ser det forslaget til statsbudsjett som foreligger her, for det er ikke noe godt budsjett, det er ikke noe godt næringsbudsjett. Høyre har selv skrevet i sitt partiprogram, de skrev i Sundvolden-erklæringen, at de ønsker å bruke avskriving som et aktivt virkemiddel for å skape nye investeringer i hele landet. Det vet vi er et virkemiddel som fungerer, og som skaper nyinvesteringer. Jeg synes det er forunderlig at Høyre, som ønsker å kalle seg et næringsparti, nå velger å skattlegge dem som investerer i norsk næringsliv, med 1,8 mrd. kr mer neste år ved at de fjerner startavskrivingsregelverket, noe Høyre har brent for veldig lenge, men som de nå av en eller annen grunn går bort fra. Jeg vet at angrep er det beste forsvar, men det er dette som er realitetene. Høyre fjerner et av de viktigste virkemidlene for å skape ny aktivitet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-05:
Vi var med på et bredt skatteforlik i Stortinget i vår. Vi er opptatt av at man skal ha en forutsigbarhet i skattepolitikken for enkeltindivider, for næringsdrivende og for dem som planlegger aktivitet i Norge. Så må vi til enhver tid tilpasse skattepolitikken etter den økonomiske situasjonen som landet vårt er i. Vi mener at det nivået vi har lagt skatten på i år, med litt over 7 mrd. kr mer i skatt, er høyt nok til å få inndekning til de satsingene som vi ønsker å ha på kommune, samferdsel, distrikt, sykehus og politi.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-05:
Det har vært en veldig forutsigbarhet i Senterpartiets skatte- og avgiftspolitikk. Statsminister Erna Solberg brukte forrige ukes pressekonferanse til å angripe det at da Senterpartiet satt i regjering, økte avgiftene på bensin og diesel mye mindre enn nå, når Fremskrittspartiet sitter i regjering. Det oppsummerer vel at når vi har hatt makt og ansvar, har vi hatt stabilitet og forutsigbarhet og vært opptatt av realiteter, ikke symboler. For det er ikke sånn at om man øker dieselavgiften med 53øre – som er det faktiske regnestykket når man regner inn moms og prisstigning – blir det mindre bilkjøring i Nordland og Troms. Vi må ha en avgiftspolitikk tilpasset det landet vi er i, ikke bare tilpasset Oslo sentrum.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-05:
Venstre har dessverre vært regjeringens fremste støtteparti og vært entusiastisk for alle sentraliseringsreformene som denne regjeringen har vedtatt. Det har forundret oss i Senterpartiet at Venstre har blitt så blinde i troen på stordrift og sentralisering. Også i budsjettdebatten har det skjedd noe som jeg synes er litt forunderlig, og det er Venstres voldsomme motstand mot pendlerfradraget. Hittil i perioden har f.eks. en pendler som pendler 6 mil, fått 3 200 kr mer i skatt takket være regjeringens og støttepartienes vedtak. Og så ønsket jo regjeringen å tilbakeføre 80 kr, som de kalte «kompensasjon til bilistene», slik at de da skulle få 3 126 kr mer i skatt, i stedet for 3 200 kr mer i skatt. Hvorfor var det et så viktig prinsipp at Breivik til og med truet med regjeringskrise på pendlerfradraget?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-05:
Det ble ansatt 1 539 nye byråkrater i departement, direktorat og sentraladministrasjon, så det har ikke vært så veldig vellykket, men det er ikke det jeg skal stille spørsmål om. Det var ny rekord i antall byråkrater vi feiret i spørretimen her for et halvt år siden. Vi syntes det var gærent, men Fremskrittspartiet var stolt over det. Nå er det ny rekord i avgiftsøkning som er den nye rekorden til Fremskrittspartiet. Det går fra rekord til rekord, nå med en økning på 53 øre i avgift på diesel, for det er det det faktisk er når man legger på momsen og prisjusteringen – 53 øre i økt avgift. Så er det lagt inn en kompensasjon ved at det skal bli lavere bompengesatser noen plasser. Mitt konkrete spørsmål er da: Hvis man tar f.eks. Finnfast og Hardangerbrua, som er typiske distriktsprosjekt med 150 kr i bompenger, når vil bompengesatsene gå ned på konkrete bompengeprosjekt?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-05:
Det siste året har vi sett gjentatte saker der politiet ikke kommer ved alvorlige, kriminelle hendelser. Brannvesenet kommer først. Det har vært knivstikking på asylmottak – brannvesenet kom, politiet rakk det ikke. Man fant en død mann i en bygd på Vestlandet – politiet hadde ikke mulighet til å komme. De ba dem som fant vedkommende, sende en mms. Og nylig har det vært en forferdelig hendelse i Notodden, der en mann ble knivstukket og drept. Det samme skjer igjen. Det er brannvesenet som kommer først, og som må ordne opp i situasjonen. Politiet kommer etterpå. Er Fremskrittspartiet fornøyd med at det stadig vekk, igjen og igjen, er slik at politiet har en så dårlig lokalberedskap at de kommer sist, og at det er brannvesenet som tar politioppgavene?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-05:
Ved det første innlegget i dagens debatt begynte vi med bibelske referanser, og nå er vi inne i postludiet – i sluttrunden – både i debatten, i budsjettbehandlingen og forhåpentligvis i regjeringens levetid. Det har vært en sørgmodig forsamling som har fulgt med på Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre i dag. Det er ikke mye begeistring lenger, det er ikke mye glød eller entusiasme hvis man løfter fram sitatene f.eks. fra Kristelig Folkeparti-lederen: «Ei mindretalsregjering som stiller ultimatum, styrer i realiteten mot ei mogleg regjeringskrise.» Jeg husker veldig godt året før forrige stortingsvalg. Da uttalte Trine Skei Grande: «En flertallsregjering undergraver demokratiet fordi det undergraver den offentlige debatten og muligheten til å vedta gode forslag i parlamentet». Så nå måtte vi få mer orden på ting, og det levende parlament må få bort flertallsregjeringen. Og hva er det vi har sett i høst? Vi har sett en regjering som har brutt absolutt alle spilleregler. Pkt. 1: En la fram viktige avgiftsforslag – ikke i Stortinget i plenum, ikke for Kongen, men i en egen pressekonferanse med finansministeren og statsministeren, så det ikke var mulig for Stortinget å sette seg inn i det, i et rent PR-show. Så kom statsbudsjettet. En begynte ikke forhandlingene om statsbudsjettet før langt på overtid, og en brøt alle frister gang etter gang, og man har brutt Stortingets forretningsorden. Det har vært en særdeles rotete prosess, og det har vært et politisk kaos. Resultatet av det er at vi fikk en budsjettenighet på lørdagskvelden som det ikke er mulig å ettergå. Og inndekningsforslagene, hva er det? Jo, man tapper driftskreditten til Bane NOR med 150 mill. kr. Hvilke konsekvenser har det? Det får vi ikke noe svar på. Man faseforskyver veiprosjekter for nesten 400 mill. kr. Hvordan slår det ut? Er det sånn at det er bompengefinansieringen som skal overta, at man skal starte prosjektene bare med bompenger, og så skal da en senere regjering kanskje ta regningen? Det får vi ikke noe svar på. Man forskyver viktig infrastruktur for norsk forskning og bruker det på driftsbudsjettet. Sånn kunne man tatt det punkt etter punkt. Det er ikke mulig å kvalitetssikre det forliket som kom på lørdagskvelden. Det er totalt uansvarlig. Vi har sett resultatet av den uansvarlige politikken før. Jeg reiser ofte til Østfold, og jeg kjører forbi Rygge flyplass og ser stedet der 1 000 stykker mistet arbeidsplassen sin. Hvilke bomber som ligger i dette forliket, er for tidlig å si. Vi har fått fram en i dag: at man har saldert budsjettet med 500 mill. kr i kutt til sykehusene og til politiet. Det er en feil prioritering med de ressursene som vi har i landet vårt.
Siri A. Meling (Høyre), 2016-12-05:
Jeg registrerer at representanten Marthinsen velger å bruke veldig mye av sin taletid på å kritisere regjeringen, istedenfor å fortelle om Arbeiderpartiets egen politikk. Vi er inne i en omstillingsfase, og for Høyre er det viktig å føre en ekspansiv motkonjunkturpolitikk for arbeid og aktivitet i denne fasen, hvor oljeprisen har falt så mye. Det innebærer også bruk av oljepenger, og vi mener at regjeringen har lagt seg på et balansert og riktig nivå i forhold til det omstendighetene krever av oss. Arbeiderpartiet bruker betydelig energi på å beskylde regjeringen for å bruke for mye oljepenger, selv om noen kanskje vil hevde at forskjellen fra deres eget opplegg er minimal. Uansett er det nærliggende å tro at når anslagene forbundet med asyltilstrømning til Norge ble nedjustert med 1,6 mrd. kr, ville Arbeiderpartiet begjærlig bruke denne anledningen til å nedjustere oljepengebruken i sitt eget opplegg. Det har ikke skjedd, og da må vi vel kunne konkludere med at Arbeiderpartiets kritikk egentlig bare er tom retorikk.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Formuesskatt betaler bare nordmenn. Om en utlending eier en bedrift i Norge, slipper vedkommende å betale formuesskatt for sine verdier, mens nordmenn som er medeiere i samme bedrift, må betale. Dette er urettferdig, det er konkurransevridende, og i motsetning til selskapsskatt, som man kun betaler når man går med overskudd, må formuesskatt betales enten man går med underskudd eller med overskudd. I disse tider går mange bedriftseiere, spesielt på Vestlandet, ikke rundt og lurer på hva de skal bruke overskuddet til, men hvordan de kan redusere underskuddet og beholde sine ansatte. Tror representanten Marthinsen at det blir flere ansatte av at vi i en slik situasjon skal la norske bedriftseiere få økt skatt på om lag 4 mrd. kr, for at staten – krone for krone – skal sette 4 mrd. kr inn i oljefondet, for å kunne finansiere flere aksjekjøp og flere eiendommer i utlandet med disse bedriftseiernes penger?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Det er mange enkeltsaker hvor Miljøpartiet De Grønne og Fremskrittspartiet har funnet sammen. Jeg kan nevne f.eks. dyrepoliti, og i morgen ser det kanskje ut til at vi kan finne sammen i saken om DAB. Men stort sett er vi uenige, enten det gjelder skatt, avgiftsnivå eller samferdselspolitikk. Jeg registrerer at i helgen hadde Miljøpartiet De Grønne landsmøte. De kom med en nyhet om at de ikke ønsker å samarbeide med Fremskrittspartiet i regjering. Da lurer jeg på, fra oss i Fremskrittspartiet: Var det ment som en trussel eller som en gladnyhet?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Det har vært interessant å følge dagens debatt – og spesielt det største opposisjonspartiet. Det er ikke alltid like lett å vite hvor kritikken kommer, men én ting er sikkert: Den kommer. I løpet av debatten og denne høstsesjonen har vi opplevd at Arbeiderpartiet kritiserer oss for ikke å bygge nok studentboliger, selv om vi bygger to og en halv gang flere enn de rød-grønne. Arbeiderpartiet kritiserer oss for ikke å levere nok bompengekutt, men de stemmer selv imot når det blir foreslått i denne salen. Arbeiderpartiet har kritisert nedsalg, men glemmer at de selv selger ut og ned når de har makt. Arbeiderpartiet kritiserer fallende sysselsettingsandel mens det er lav oljepris, selv om sysselsettingsandelen falt mer i perioden 2008–2013, da oljeprisen var høy. Arbeiderpartiet kritiserer at vanlige folk ikke får nok skattelette, selv om vanlige folk opplevde økt skatt i perioden 2005–2013, mens de hvert år nå har fått redusert skatt. Arbeiderpartiet kritiserte i 2014 byråkratiet i helsevesenet, men kritiserer oss når vi nå foreslår avbyråkratisering. Arbeiderpartiet kritiserer oljepengebruken, men når det dukker opp 1,8 mrd. kr ekstra, bruker de dem ikke på å redusere oljepengebruken, de bruker dem på flere offentlige tiltak. Faktum er at de alternative budsjettforslagene viser svært små forskjeller i oljepengebruken. Den store forskjellen mellom oss og Arbeiderpartiet er at de foreslår store skatteøkninger for norske bedriftseiere for at de krone for krone skal sette det i oljefondet og spekulere i utenlandske aksjer. Det er en feilslått politikk. Det bidrar ikke til omstilling, og det styrker ikke evnen vår til å skape nye arbeidsplasser i privat sektor. Går vi noen år tilbake i tid, er det et faktum at oljepengebruken bortimot doblet seg, fra 69,8 mrd. kr i 2005 til 136 mrd. kr i 2013. Men hva fikk vi for økt oljepengebruk i denne perioden? Jo, vi fikk økte soningskøer, vi fikk økte helsekøer, vi fikk økt vedlikeholdsetterslep på vei, jernbane og kommunale bygg. Da handlingsregelen ble innført i 2001, var det en samlet finanskomité som var enig om at den økte oljepengebruken burde gå til områder som øker vekstevnen i norsk økonomi, skattelettelser, samferdsel og kunnskap. Denne regjeringen tar dette på alvor. Vi ser nå reduserte helsekøer, reduserte soningskøer og reduksjon i vedlikeholdsforfall på både vei, jernbane og kommunale bygg som resultat av Fremskrittspartiet i regjering. Men vi kan vel trygt konkludere med at alt er ikke blitt bedre med denne regjeringen – i forrige periode var opposisjonen mye bedre.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-05:
Eg har til liks med representanten Syversen lyst til å snakka om kva som skal skje når Arbeidarpartiet er tilbake i regjeringskontora, og vil då gripa fatt i landbruksfeltet, fordi det er eit felt der det har vist seg å vera ganske stor spennvidde mellom dei fine orda og dei fagre løfta og dei politiske realitetane. Mitt spørsmål er: Er det ein reell vilje i Arbeidarpartiet til å prioritera norsk matproduksjon i form av f.eks. auka investeringsmidlar, eit klarare inntektsmål, ein mindre iver etter å verna og å seia eit klart nei til den biffavgifta som fleirtalet i budsjettforliket har sett i gang ein prosess for å innføra?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-05:
Eg trur representanten Hareide ville vore tent med å vera meir edrueleg når ein omtalar dei distriktspolitiske sigrane. Det vart her i innlegget sagt at ein slår ring om familielandbruket. Ja, regjeringa føreslo skatt på investeringar for ungdom i distrikta. Kristeleg Folkeparti reverserte det. Regjeringa opna for aksjeselskap i landbruket. Kristeleg Folkeparti stoppa det. Representanten Hareide skrytte av ei løyving til dei regionale utviklingsmidlane, men utan å nemna at det har vore kraftige kutt frå regjeringa si side som no vert reverserte. Så mitt spørsmål er: Kva er dei positive, nye tiltaka for landbruket og for distriktspolitikken i Kristeleg Folkeparti sitt opplegg?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-05:
Eg registrerer at eg ikkje fekk svar på spørsmålet mitt, men vil ta utgangspunkt i det som representanten Hareide seier om veg, for der ligg ein no fleire milliardar kroner bak investeringsplanen i Nasjonal transportplan. Budsjettavtalen gav ytterlegare kutt på veg, i stor grad er det vegprosjekt i distrikta som vert kutta ytterlegare. Ein reverserer forslaget til kutt frå regjeringa, men på dei områda som er positive, f.eks. veg, har budsjettavtalen bidratt til at det vert mindre pengar til veg i distrikta enn det var før. Då er spørsmålet mitt: Korleis kan Kristeleg Folkeparti løfta fana så høgt og hevda at det er ei distriktssatsing i dette budsjettforliket?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-05:
Me forstår at mykje i budsjettforhandlingane har handla om den såkalla bilpakken, altså auke i drivstoffavgiftene mot lettar på andre område. Den største av lettane er 10 pst. reduksjon i bompengar utanfor byane. Det vil seia at f.eks. i prosjektet Finnfast i Rogaland skal bomtakstane gå ned frå 150 kr til 135 kr. Det skal skje over heile landet. Me veit at drivstoffavgiftene vert skrudde opp den 1. januar, og mitt spørsmål til statsministeren er: Kan statsministeren lova at bomtakstane òg vert reduserte frå 1. januar?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-05:
Eg vil gjerne knyta nokre kommentarar til enkelte punkt på næringsfeltet. For å starta med landbruk: Det er all grunn til å vera fornøgd med at planen frå regjeringa om å opna for fleire aksjeselskap har vorte stoppa. Det er òg bra å registrera at finansministeren sin plan om å skattleggja unge bønder i distrikta som investerer, hardare, har vorte stoppa. Det er bra. Så ligg det i avtala nokre forslag som det etter mitt syn er vanskeleg heilt å sjå meininga med. Det første er forbod mot nydyrking av myr. Det er eit ganske dramatisk forslag som berre kjem på bordet utan noka utgreiing. Det som derimot skal greiast ut, og som eg ser grunn til å åtvara mot, er forslaget om CO 2 -avgift i ikkje-kvotepliktig sektor. For landbruket vil det i realiteten vera å starta ein prosess med å innføra avgift på biff. Det trur eg vil ha store konsekvensar for landbruket, og det vil leggja til rette for at det vert meir gunstig å importera mat til Noreg enn å dyrka han sjølv. Utgangspunktet må vera at auka norsk matproduksjon er eit gode for miljøet. På fiskerifeltet registrerer eg at det ligg føre ein plan frå fiskeriministeren om å innføra ei ganske kraftig byråkratisering for sjømatbedriftene. Dette er ei oppgåve som Fiskeridirektoratet følgjer opp, og som gjer at ein skal ha ei mengde journalføringar som bidreg til at det vert vanskelegare å driva sjømatbedrift i Noreg, og auka byråkrati – unødvendig byråkrati. På skogfeltet er det òg nokre positive ting som ligg inne, bl.a. når det gjeld krav om biodrivstoff. Det er bra. Men det som manglar i dette budsjettet, er det som trengst for å laga ei heilskapleg næringskjede for skog, nemleg tilgang på kapital. Ein ting er at me skal ha meir biodrivstoff på tanken. Senterpartiet ønskjer at me skal ha norsk biodrivstoff, frå den norske skogen, på tanken – ikkje importert biodrivstoff. Då trengst det kraftigare lut enn det som ligg i avtala. Til slutt er det eit uavklart punkt kva som ligg i budsjettavtala når det gjeld Investinor. Er det eit tema som framleis er ope, eller er det lukka i budsjettforhandlingane? Eg meiner det er viktig at ein ikkje trekkjer tilbake dei 1,25 mrd. kr som regjeringa har føreslått, og håpar at det kan finnast ei løysing i den vidare budsjettbehandlinga.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
Det at unger utsettes for vold og overgrep, er hjerteskjærende. Samtidig er kostnaden for ungene, som får ødelagt sin barndom, noe som kan prege livet deres helt, umenneskelig. Budsjettforliket innebærer en rekke positive, konkrete og forpliktende forbedringer nettopp i kampen mot vold mot unger. Vil Høyre også i framtiden sette av forpliktende midler, sånn at vi kan fortsette kampen for ungene – mot vold?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
Budsjettforhandlingene har for mange, både i dette huset og utenfor, stort sett handlet om en berømt bilpakke. For Kristelig Folkeparti har det handlet om noe mer. Det har handlet om ungene våre. Budsjettforliket viser at vi har vært opptatt av å få på plass tiltak som hjelper det som er det mest dyrebare vi har, nemlig våre unger. Psykisk helse for barn og unge skal munne ut i noe mer enn en teoretisk strategi. Det skal munne ut i en forpliktende handlingsplan, og det er lagt inn penger til å få den på bordet. Psykisk helse som eget tema i skolen: For å forebygge tidlig nok er det kommet 20 mill. kr på plass igjen. Vold mot barn: De ungene som blir utsatt for overgrep og vold, skal bli sett og møtt med god kompetanse og legeundersøkelser, og ikke minst skal de oppleve at de blir tatt på alvor. 1.–4. klasse trenger flere lærere enn man kanskje trenger ellers i skoleløpet. Mobbeombud: Mobbing kan ødelegge et helt liv. Det settes av penger til barnas transportplan, hvor vi ser at ungene har en betydning for hvordan vi tenker trafikale forhold. I dette arbeidet står sentrale stillinger i kommunene inne. Å øremerke 250 mill. kr til helsestasjonsarbeid og skolehelsetjeneste gjør vi ikke for moro skyld. Vi gjør det fordi vi faktisk tror at det er den store kontaktflaten som møter veldig mange unger som er utsatt for overgrep, vold, eller som sliter psykisk eller fysisk. Derfor har det vært viktig for Kristelig Folkeparti å være sikker på at disse stillingene kommer på plass – ikke for øremerkingens del, men for ungenes del. Unger som blir utsatt for vold, trenger en åpen dør. Unger som sliter psykisk, trenger en åpen dør til noen voksne. Da må vi ta innover oss at skal vi nå det målet, må vi sikre at pengene kommer og brukes til det som det skal. Derfor er Kristelig Folkeparti veldig stolt over at vi har forhandlet fram at vi vil satse på dette, fordi det kan forebygge vold mot barn, det kan forebygge psykiske problemer hos barn og unge, og det gir god, forebyggende folkehelse til barn og unge, helt fra helsestasjon til skole.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-05:
Kan representanten Flåtten forklare logikken i at samtidig som man kutter 37 mill. kr til uføre forsørgere som ikke er i stand til å jobbe, bruker man 300 mill. kr på å dele ut cash til friske foreldre for at de ikke skal jobbe?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-05:
Synes representanten Limi at regjeringens innføring av skatt på sluttavtaler er særlig godt timet, med tanke på at så mange mennesker de siste par årene har måttet slutte i jobben?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-05:
I denne forsoningens stund skal jeg i hvert fall åpent og gladelig innrømme at Arbeiderpartiet viser større vilje til å øke formuesskatten enn det jeg forutså. Det er høyst gledelig. Det betyr at SV og Arbeiderpartiet, i motsetning til de borgerlige samarbeidspartiene, befinner seg på samme planet før vi skal lage statsbudsjett sammen neste år. Så er det sånn at Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett henter inn det meste av formuesskattekutt som Siv Jensen og Erna Solberg har gjennomført. Problemet er at de også har innført en aksjerabatt på 20 pst., og det betyr at de aller rikeste aksjonærene har fått fjernet en femdel av sitt skattegrunnlag. Det har faktisk ganske mye å si. Det betyr at hvis man sammenligner Arbeiderpartiets forslag til budsjett i år med sånn skattesystemet var da Jens Stoltenberg var statsminister, får en aksjemillionær med 100 mill. kr i formue et skattekutt på 145 000 kr. Jeg er jo veldig glad i Truls Wickholm. Jeg tror ikke han egentlig mener å ligge så langt til høyre for Jens Stoltenberg i skattespørsmål, så gi oss et år og litt forhandlinger i oktober neste år, så blir det et skikkelig bra skatteopplegg i samarbeid.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-05:
Med glede! Vi ønsket å foreslå en ny arveavgift med betydelig høyere bunnfradrag for å skjerme folk flest i årets budsjett. Det fikk vi ikke til fordi Finansdepartementet ikke ville gi oss tall. De ville ikke hjelpe oss med å lage den modellen. Dermed må vi holde oss til å si at vi ønsker å innføre en slik modell om vi får makt igjen. Og det står vi inne for. Poenget her er ikke den hytta Høyre gjerne løfter fram som det store temaet i debatten om arveavgift, problemet er at Norge er ett av to land av betydning i Europa som har avskaffet sin arveavgift. Det er Norge under Erna Solberg, og så er det Italia under Silvio Berlusconi. Høyre må gjerne være stolt av å være i selskap med Silvio Berlusconi i skattespørsmål; jeg synes ikke det er noe å være stolt av. Jeg synes det er gode grunner til å ha en arveavgift for dem som er rikest i det norske samfunnet. Det er fordi arveavgiften er den mest omfordelende skatten vi hadde, og det er garantien for at alle bidrar etter evne i det norske skattesystemet. Om Høyre vil i tenkeboksen på skatter de synes er problematiske og vonde og leie, bør de heller ta en titt på sin egen skatt på sluttavtaler, som rammer mange som mister jobben, hardt.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-05:
Jeg har ingen problemer med å gratulere Kristelig Folkeparti med gjennomslag innenfor de politiske områdene hvor vi er enige. Det er riktig at det vil ha en god og riktig sosial effekt om man øker engangsstønaden. Hvis Kristelig Folkeparti bytter side og framover samarbeider med venstresida, vil de oppleve at de vil få et mye større gjennomslag på disse områdene. Det gjelder ikke bare engangsstønaden, det gjelder veldig mange andre saker knyttet til fattigdom og til barn hvor jeg vet at Kristelig Folkeparti har måttet inngå veldig mange smertefulle kompromisser med Høyre og Fremskrittspartiet. Én ting er det nevnte kuttet i barnetillegget for uføre forsørgere, et kutt jeg vet at Kristelig Folkeparti egentlig ikke er noe glad i i det hele tatt, men som de har vært nødt til å gå med på. Noe annet er den store unnlatelsessynden i norsk politikk, nemlig barnetrygden, der SV og Kristelig Folkeparti deler et sterkt engasjement. Det er det aller viktigste virkemiddelet vi har for å sørge for at færre barn vokser opp i fattigdom. Og jeg kan garantere Kristelig Folkeparti at hvis de bytter side og lager budsjett med oss neste år, kan vi bryte en 20 års stillstand i barnetrygden i Norge og gjøre en kjempeinnsats for tusenvis av norske familier.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-05:
Venstre har jo selv lagt lista her. Det er Venstre selv som har investert hele sin politiske prestisje i at det er Siv Jensen og Erna Solberg som skal forsterke klimaforliket. Det er Venstres eget sentralstyremedlem Guri Melby som har sagt at Venstre ikke bør gå med på noen annen budsjettavtale enn en som «forsterker klimaforliket». Det er ikke SV som har lagt den lista. Det er ikke Arbeiderpartiet som har gjort det. Det er det Venstre som har gjort helt selv, og da må de tåle å bli målt på det. Det er ingen av de isolerte tiltakene Elvestuen lister opp her, som SV er imot. De er bra. Problemet er at det er veldig mye mindre enn det Venstre selv har sagt er det som skal til for å redde regjeringen. Da er jo den eneste tenkelige konklusjonen at Venstre synes det er viktigere å beholde Siv Jensen som finansminister enn å klare å oppfylle klimaforliket. Da SV styrte landet, gikk utslippene ned. Nå styrer Venstre landet, og da går utslippene opp. Så kan man gjøre regnestykket selv.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-05:
Med utgangspunkt i arbeidslinjen, som Fremskrittspartiet ellers er så opptatt av når de kutter i ytelsene til uføre: Hvor lurt synes statsråden det er fra et likestillingspolitisk perspektiv og et integreringspolitisk perspektiv kraftig å øke kontantstøtten?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-05:
Det er ganske uvanlig kost å se budsjettpartnerne, som tidligere har sagt at et godt budsjett har blitt bedre osv., nå være i åpen polemikk med hverandre mesteparten av kvelden. Det har kanskje noe å gjøre med gapet mellom de målene samarbeidspartnerne satte seg, og hvor de er nå. Vi har en tendens til å glemme litt fort, så vi må friske opp hukommelsen litt: Den 23. oktober 2013 sa Ola Elvestuen at «det å forsterke klimaforliket har sin muskel og sin kraft i den samarbeidsavtalen som er inngått mellom Venstre, Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet». Den 12. desember 2013 fulgte Tine Sundtoft opp med å si: «Med dette budsjettet starter regjeringen arbeidet med å forsterke klimaforliket.» Så fulgte Ola Elvestuen opp med å si: «Vi skal også forsterke klimaforliket.» Rigmor Andersen Eide fra Kristelig Folkeparti sa at «vi skal til og med forsterke klimaforliket». Ja, selv Oskar Grimstad i Fremskrittspartiet så lyset den kvelden. Jeg mener det: Oskar Grimstad fra Fremskrittspartiet sa at «vi kan få den reduksjonen som står i klimaforliket. Vi har også sagt at vi skal forsterke det». Den 18. desember samme år fulgte Erna Solberg opp og sa at vi har sagt at «vi skal forsterke klimaforliket». Tine Sundtoft sa den 12. februar 2014 at «vi har sagt at vi skal forsterke klimaforliket». Den 4. mars 2014 skrev Tine Sundtoft i et brev til Stortinget: «Arbeidet med å følge opp og forsterke klimaforliket har høy prioritet.» Nikolai Astrup sa det samme 22. mai 2014, at «den sittende regjeringen er nødt til å forsterke klimaforliket». Og klimaminister Tine Sundtoft fulgte opp der igjen og sa: «Regjeringen har sagt at klimaforliket står fast, og det skal forsterkes.» Slik kunne jeg fortsatt. Men jeg ser nå at jeg ikke rekker å liste opp alle gangene de sittende regjeringspartiene og deres samarbeidspartnere har sagt at klimaforliket skal forsterkes. Når Venstre og Kristelig Folkeparti blir furtne for at de måles på det de selv har sagt skal skje, er det fordi det er dette de har sagt. Og ikke bare har de sagt at klimaforliket skal forsterkes, at vi skal nå klimamålene for 2020, de har til og med sagt selv at det var grunnen til at de støttet en ny regjering.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-05:
Man vet at regjeringen har en dårlig sak når de parlamentariske lederne for begge regjeringspartiene er nødt til å stå på talerstolen og love høytidelig at de har respekt for sine samarbeidspartnere – ja, de forsikrer oss om det, sånn at det altså ikke skal være noen tvil – fulgt opp av parlamentarisk leder og partileder Hareide, som på sin side priser seg lykkelig over at debatten snart er slutt. Vi er i den merkelige situasjonen at vi nå skal vedta et budsjett som ingen av samarbeidspartiene egentlig har lyst til å vedkjenne seg. Det er en luksus de har, men de uføre forsørgerne, de kronisk syke, de multifunksjonshemmede, de arbeidsløse og de stadig flere fattige barna må leve med dette budsjettet. Den som ikke må leve med budsjettet, er statsministeren. SMK er unntatt de borgerliges effektiviseringsreform. Hos statsministeren trengs ingen effektivisering. Ironien trenger ingen ytterligere utdyping.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Representanten fremsetter en rekke påstander som nødvendigvis ikke er korrekte, og noen av dem er langt fra sannheten. Det er jo nettopp, som jeg også sa i mitt innlegg, tiltak mot å dempe den omstillingen som nå skjer i deler av landet innenfor enkelte bransjer, som er prioritert i dette statsbudsjettet, og som virkelig også er forsterket gjennom den avtalen vi har fått med Kristelig Folkeparti og Venstre. Det er en tiltakspakke på 4 mrd. kr, som er en videreføring av det som var tiltakspakken for i år, og som ble ytterligere forsterket i revidert nasjonalbudsjett. Det er fortsatt satsing på å tilrettelegge for et riktig skattenivå og et riktig skattesystem til beste for bedriftene som skal stå for den langsiktige verdiskapingen, og det er satsing på kunnskap, på flere studieplasser og økt satsing på forskning. Så hovedinnretningen i budsjettet som regjeringen har fremlagt, og den avtalen som vi har fremforhandlet, er nettopp at vi skal fortsette den positive utviklingen med å bygge landet, og tilrettelegge for økt verdiskaping og mer målrettet velferd til dem som har behov.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
La det ikke være noen tvil om at Fremskrittspartiet i regjering vil gjøre som Stortinget vedtar. Det er veldig viktig, som representanten Ropstad er inne på, å øke innsatsen og kanskje også få en bedre ressursutnyttelse i den innsatsen vi har, nettopp for å begrense og avdekke overgrep og vold mot barn. Så jeg kan forsikre om at der har vi felles interesse av å styrke og målrette tiltak, og vi har også lagt inn forpliktelser i den avtalen som vi nå har inngått, om å gjøre nettopp det, slik at man får en ytterligere forbedring av de tiltakene som det allerede er lagt opp til fra regjeringens side.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Det er fortsatt slik at dette partiet eksisterer med et annet navn, som representanten Slagsvold Vedum riktignok påpekte. Så er jeg litt forundret over at det kan fremsettes påstander om at vi øker avgiftene i det budsjettet som nå behandles – det er snarere tvert om. Riktignok er det en liten justering på bensin og diesel, men samtidig ligger det inne betydelige lettelser for bilistene. Blant annet reduseres årsavgiften på bil, det er fortsatt en omlegging av engangsavgiften, og bompengetakstene ute i distriktene går ned, så i denne budsjettpakken burde det være veldig mye som både Senterpartiet og representanten Slagsvold Vedum kan glede seg over, ikke minst med de tiltakene som ligger der, til beste for distriktene.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Det tiltaket som representanten Serigstad Valen viser til, er ett av mange tiltak, og som ble en del av den enigheten som vi fremforhandlet om budsjettet for 2016. Samtidig er det slik at vi gjør mange andre positive grep på skatte- og avgiftssiden. Vi har mange forbedringer i tiltakspakken, nettopp for å dempe resultatene av den omstillingen som mange bransjer og deler av landet er inne i. Så i sum vil jeg si at det er en positivitet, og det er et positivt bidrag for ikke bare å sørge for at folk beholder jobben, men at flere kommer i arbeid. Da er det ofte slik at man også må prioritere fordi man skal finne inndekning til viktige, høyt prioriterte tiltak, og det var altså resultatet da vi hadde disse forhandlingene om budsjettet for 2016.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Vi kan registrere at representanten Gahr Støre etter budsjettenigheten uttaler til media at nå kan vi endelig begynne å diskutere politikken. For oss som har deltatt i disse forhandlingene her i Stortinget, oppleves det som at vi har vært igjennom drøyt fire uker med intense politiske diskusjoner. Statsbudsjettet er tross alt kanskje det viktigste styringsdokumentet som Stortinget behandler. Mener virkelig representanten Gahr Støre at Stortingets forhandlinger om statsbudsjettet ikke dreier seg om politikk?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2016-12-05:
Det er bare å slå fast at Fremskrittspartiet i regjering er glad i å bruke andres penger. Med Fremskrittspartiet i spissen har vi sett en rekordhøy oljepengebruk, og det er med stor iver det virker som om en har brukt de milliardene som lavere anslag på asylankomster har gitt. Samtidig har en helt glemt, virker det som, den økende ledigheten. Under denne regjeringa har ledigheten økt med 30 pst., og bare de siste to månedene ser en at det blir flere ledige. I november har Stavanger en ledighet som aldri i historien har vært høyere. Det skapes ikke nye jobber, og sysselsettingen synker. Og hva gjør regjeringa? En kutter i tiltakspakken fra 5 mrd. kr til 4 mrd. kr. Ledige på Sør- og Vestlandet krever tiltak. Hvorfor har ikke Fremskrittspartiet råd til flere tiltak mot ledighet i forliket, når en har rekordmye penger til rådighet? Har Fremskrittspartiet helt glemt de ledige?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
På en sånn dag er det kjekt å høre at en skryter av hverandre for de ulike gjennomslag som er i budsjettet, og det er ganske mye bra. Representanten Limi nevnte selv gjennomslaget vi har på 4 000 kr ekstra til minstepensjonister, og et kraftig løft for å bekjempe vold og overgrep mot barn. Men jeg skal ikke legge skjul på at Kristelig Folkeparti var veldig skuffet da budsjettet kom, da vi så innsatsen for bekjempelse av vold og overgrep mot barn. Etter store beløp de senere årene var det kun 176 mill. kr som regjeringa skrøt av var satsingen i 2017. Nå, etter budsjettforliket, kan vi si at det er over en halv milliard. Det er et viktig første steg, for nå ligger det til behandling en opptrappingsplan i Stortinget for å bekjempe vold og overgrep, og det skal være en opptrappingsplan. I dag er det litt mer en stortingsmelding og en skildring av ulike prosesser som er i gang. Vil Fremskrittspartiet, som understreker at dette er et viktig tema, være villig til å gjøre det Stortinget har sagt, nemlig å komme med forpliktende øremerkede tiltak over de neste årene for å sikre at vi løfter oss opp på det nivået hvor vi vet vi må være for å sikre barn en trygg oppvekst?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
I slike debatter går det ofte en rød tråd gjennom innleggene, enten det er skattelette til de rikeste, at vi gjør mer for å bekjempe ledighet, eller at vi kutter mer i klimagassutslipp. Det går én rød tråd gjennom mange av Kristelig Folkepartis innlegg: bedre tiltak for å bekjempe vold og overgrep mot barn. Det er jeg stolt av. Trygg oppvekst har vært et kjerneslagord for Kristelig Folkeparti i mange år. Men skal en sikre trygg oppvekst, er noe av det viktigste en kan gjøre, å forebygge og bekjempe vold og overgrep mot barn. Vi vet at mørketallene er store. Omfangsundersøkelser viser at ca. 6 pst. har blitt utsatt for grov fysisk vold av foreldrene sine. I et enkelt klasserom vil det si i snitt en–to elever. Barn som lever i terror, opplever at stedet som skulle være det tryggeste, er blitt det farligste. Deres eneste håp er at læreren eller noen rundt dem klarer å se og oppdage det og sier ifra. Det å styrke rettssikkerheten for de mest sårbare ungene har vært en gjennomgangsmelodi for Kristelig Folkeparti denne stortingsperioden, og vi har prøvd å bruke den vippeposisjonen vi har, til å få større gjennomslag. Vi har fått viktige gjennomslag i budsjettene. Vi har også fått et enstemmig storting med på at vi trenger en forpliktende opptrappingsplan for å bekjempe vold og overgrep mot barn. Den var nok vi skuffet over da den kom fra regjeringen. Men vi var også skuffet over budsjettet, der regjeringa skrøt av en satsing på 176 mill. kr. Penger er langt ifra alt, men flere hender er til stor hjelp – flere hender til å kunne forebygge, flere hender til å kunne etterforske, og flere hender til å følge opp de ungene som er utsatt for vold eller overgrep. Derfor er vi veldig glade for at budsjettforliket som skal vedtas i dag, innebærer 50 mill. kr ekstra til etterforsking, til påtalejurister, til avhørere i politiet, 35 mill. kr ekstra til barnehusene, som skal gjennomføre avhør og forhåpentligvis sikre bevis som gjør at en kan få dømt overgriperne, 30 mill. kr ekstra til Kripos, en kraftig styrking på internettrelaterte overgrep, og ikke minst, på det forebyggende feltet, 150 mill. kr ekstra i øremerkede midler til helsesøstre, som vi vet kan komme tidlig inn og forhåpentligvis forstå hvis noe ser ut til å være galt. Det er også ekstra midler til familievernet, til Alternativ til Vold, til barnevernet, og ikke minst midler til Stine Sofie Senteret, som skal være til oppfølging av barn som er utsatt for vold og overgrep. Dette er vår første kamp, som vi er godt fornøyd med. Den neste kampen nå står om å sikre en opptrappingsplan, slik at en får forpliktende tiltak også i årene framover.