Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2013-06-21:
Utviklingen i Europa og todelingen i norsk økonomi danner bakteppet for revidert nasjonalbudsjett. Det er stor grunn til bekymring for særlig den eksportrettede delen av fastlandsøkonomien. Svikt i europeiske markeder sammenfaller med at de petroleumsrelaterte næringene over tid har drevet opp temperaturen i økonomien her hjemme for tiden. Situasjonen avkrever vår oppmerksomhet og et betydelig behov for politiske tiltak. Verdikjeden for skog er i så måte helt unik. Her ligger alt til rette for at vi kan utnytte råstoff, teknologi og kunnskap på en måte som gir store muligheter. Alt som i dag produseres av olje – fra klær til drivstoff – kan lages av fornybart råstoff fra skogen, men det vil kreve grunnleggende omstilling av treforedlingsindustrien om disse mulighetene skal kunne realiseres. Senterpartiet mener det er behov for et sterkt offentlig engasjement for å møte denne omstillingen, nettopp fordi skognæringen har unike fortrinn i klimasammenheng. Det må utformes tiltak som gir både reduserte kostnader, økt tilgang på kapital, og som tilrettelegger for økt avvirking av tømmer. Derfor ønsker vi tiltakene regjeringen foreslår i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett varmt velkommen. 750 mill. kr er ikke nok til å snu treforedlingsindustrien til den framtidsnæringen som den har potensial til å bli, men det er et skritt på veien og signaliserer en betydelig politisk vilje til å bidra til omstilling. Vi følger skognæringen tett og er klare til å iverksette flere tiltak for å sikre den norske treforedlingsindustrien. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet, Høyre og Senterpartiet har vedtatt offensive uttalelser på sine respektive landsmøter om behovet for å løse krisen. Det er av nasjonal betydning at vi fortsatt skal videreforedle tømmeret i Norge, for på den måten å utnytte både skogens klimapotensial og drive verdiskaping som gir sysselsetting og vekst. Todelingen av norsk økonomi gjør det nødvendig med tiltak både mot enkeltnæringer, som treforedlingsindustrien, og på generell basis. Derfor har regjeringen lagt fram vekstpakken. Den skal øke lønnsomheten og styrke investeringene i fastlandsbedriftene for på den måten også å sikre fortsatt verdiskaping i konkurranseutsatt sektor i en krevende tid og i årene framover. Jeg er glad for at det foreslås forbedringer i næringsbeskatningen på til sammen 3,5 mrd. kr gjennom at skattesatsen for selskaper settes ned fra 28 pst. til 27 pst., samt at det innføres en startavskrivning på 10 pst. for driftsmidler i saldogruppe d, maskiner mv. Avskrivningen blir med dette 30 pst. det første året. SkatteFUNN-ordningen forbedres også for å utløse mer innovasjon i næringslivet og styrke forskningsmiljøene. For Senterpartiet er det svært viktig å understreke at skatten på næringsinntekt for personlig næringsdrivende skal reduseres tilsvarende som for selskaper. De personlig næringsdrivendes næringsaktivitet representerer også betydelig sysselsetting og er viktig for verdiskapingen. Jeg merker meg at opposisjonen karakteriserer vekstpakken som «for lite, for sent.» Etter åtte år har vi nærmest lært at dette betyr at de egentlig mener at regjeringen treffer blink. Skattelettelsene finansieres gjennom det jeg vil karakterisere som svært viktige skatteskjerpelser i tråd med Senterpartiets politikk om en mer aktiv bruk av beskatning for å fremme ønsket utvikling. Redusert adgang til rentefradrag i konsernforhold begrenser uønskede tilpasninger og øker skatteinntektene. Noe redusert favorisering av næringseiendom og sekundærboliger i formuesskatten kan bidra til å kanalisere kapital til ny næringsvirksomhet og dessuten dempe prisutviklingen i boligmarkedet noe. Jeg mener også at det er riktig å stimulere til større kostnadsbevissthet – som jeg har nevnt flere ganger – i petroleumssektoren gjennom satsjusteringen i friinntekten i petroleumsskattesystemet, som legger noe mer av risikoen for eventuelle overskridelser over på selskapene. Regjeringens forslag til revidert nasjonalbudsjett understreker betydningen av å ha politisk vilje til å iverksette tiltak når behovene er der.