Tove Linnea Brandvik (Arbeiderpartiet), 2012-12-05:
«Arbeidslinja» er overskriften på årets budsjett. Alle de ulike budsjettområdene bygger opp under det samme målet, f.eks. gir helsebudsjettet, som ble diskutert her tidligere i dag, rom for å behandle flere. Alle delene i det store puslespillet er nøye skåret til slik at det passer inn i det store bildet. Vi står for trygge velferdsløsninger, og vi vil ha flere i arbeid og flere som jobber lenger. Gjør din plikt og krev din rett – vi får ikke gode fellesløsninger hvis ikke alle bidrar med det de kan. Arbeidsledigheten er lav, sysselsettingen er høy, men det er ikke nok for oss, for det er noen grupper som fremdeles står for langt unna arbeidslivet. En ny og forsterket ungdomsgaranti er et eksempel på at vi skjerper kravene og styrker mulighetene. Ungdom skal ikke gå uten arbeid eller utdanning. De skal følges opp, og de skal følges opp raskt – med krav og med tiltak. Vi utvider VTA-ordningen og skiller den ut på egen post. Det er et litt nerdete grep, en teknisk løsning som gjøres i denne salen, men det er faktisk veldig viktig, for tiltak svinger i takt med ledigheten, men VTA er arbeid og skal ikke svinge med ledigheten. Vi viderefører og styrker jobbstrategien, og jeg er glad for at flere representanter har tatt opp det at vi må komme med tiltak raskere, og de må være mer effektive. Vi startet allerede i fjor, men det tar litt tid før vi får de store effektene av det, men vi er enige: Dette må vi gjøre mer av – og mer effektivt. Derfor har vi lagt inn 400 ekstra tiltaksplasser for dem med nedsatt funksjonsevne som også har en nedsatt arbeidsevne. Strategien konsentrerer seg om å bygge ned de barrierene man så langt har klart å identifisere. Men det er ikke en helt enkel oppgave, først og fremst fordi funksjonshemmede ikke er spesielt like. Utviklingshemmede, synshemmede, hørselshemmede og bevegelseshemmede møter helt ulike barrierer. Derfor inneholder strategien et sett med ulike virkemidler rettet mot enkeltmenneskene og mot bedriftene og med ekstra ressurser til Nav. Som flere har nevnt, gjør vi arbeids- og utdanningsreiser permanente og dobler bevilgningen så flere kan omfattes av ordningen. Det er et poeng å komme seg på jobb hvis du skal være i arbeid. Vi starter også prosjekter i de statlige etatene og har valgt ut Arbeidstilsynet og Statens Pensjonskasse til å være foregangsetater for å inkludere flere med nedsatt funksjonsevne i arbeidslivet. Kommunesektoren er også tatt med, og KS har, sammen med Arbeidsdepartementet, valgt ut kommunene Sandnes, Bergen, Sarpsborg og Lindesnes, slik at vi kan lære av hvordan de inkluderer, og bygge ned enda flere barrierer og spre kunnskap til enkeltpersoner, til arbeidsgivere og til virkemiddelapparatet, så vi gjør det mer effektivt i neste runde. Men jeg er nødt til å tillate meg å være litt undrende i dag. Jeg er nødt til å stille spørsmål ved hvordan Fremskrittspartiet får til å lage sine budsjetter. For å gjøre litt mer av alt trenger de penger, og det er en problemstilling mange av oss har kjent oss igjen i. Fremskrittspartiet kutter altså i uføretrygden med 2 368 mrd. kr for å finne penger til satsingene sine, satsinger som jeg på mange måter faktisk synes er gode. Men hva er realismen i dette kuttet? De presiserer at ingen skal få kutt i ytelsene, og at ingen skal miste ytelsene. Ok, jeg tar partiet på ordet og tror på dem. Men det betyr at relativt mange ikke kommer inn under ordningen i 2013. Fordi folk kommer litt gradvis inn i ordningen – noen kommer inn i ordningen i januar, noen kommer inn i desember – er det slik at de 12 000 kr som er det beløpet dette faktisk utgjør, 12 101 kr, for å være helt presis, er vi nødt til å unngå at 24 000 kommer inn under uføretrygdordningen neste år for å klare å nå målet på 2 368 mrd. kr. Det er ikke realistisk. Det betyr at to tredjedeler av dem som i dag ligger an til å kunne bli vurdert for uføretrygd neste år, ikke skal bli det – de skal bli helt friske og komme ut i 100 pst. jobb, for man har samtidig kuttet i sykepengeordningen, så de kan ikke gå dit. Og det er faktisk bare 1 465 personer som får plass i ordningen med arbeidsavklaringspenger – der er det en økning på 310 mill. kr. Det regnestykket går ikke opp. Derfor har dette noe å gjøre med gammelkunnskap eller noe slikt. Men vi har et ordtak her i landet som sier at det er dumt å selge skinnet før bjørnen er skutt, så jeg tenker at vi venter litt med å bruke pengene, og så kan vi sette inn tiltakene fortløpende.