André N. Skjelstad (Venstre), 2018-06-14:
I år fikk vi det beste resultatet i jordbruksoppgjøret. Det har ingenting med enkelttilskudd, inntektsmål eller enkelttiltak mot overproduksjon å gjøre. Partene ble enige seg imellom, og det er en stor seier ved årets jordbruksoppgjør. Det er en seier fordi det er her oppgjøret hører hjemme. Løsningen blir best når den kommer som et framforhandlet resultat mellom bonden og staten. Den kom som et resultat av et seriøst førstetilbud fra staten, og bonderepresentantene, som viste måtehold og fornuft i sine krav. Jeg har lyst til å berømme begge sidene for det her i dag. De har gjort en fremragende jobb, som tjener næringen best, gjennom det oppgjøret. Landbruksministeren har opptrådt inkluderende, ordentlig og ryddig og på en måte som har samlet de politiske partiene på Stortinget og bondeorganisasjonene. At man har hatt Venstre på laget i regjering, har også vært en styrke, etter min mening. Jeg mener også at forhandlingene har båret preg av at det sitter tre, ikke bare to, partier i regjering. I selve det framforhandlede oppgjøret er det spesielt tre aspekter jeg ønsker å trekke fram, for det første at inntektsveksten på 3,5 pst. er god – og helt i tråd med prognoser fra andre gruppers prosentvise lønnsøkning. Dette er viktig for at det skal være liv laga for dem som ønsker å satse på landbruket også i framtiden. For Venstre har det i tillegg vært viktig at det blir lagt til rette for de små og mellomstore brukene. Det er også svært gledelig at partene ble enige om å prioritere bruk på Vestlandet i tildeling av driftsvansketilskudd. Når partene i tillegg ble enige om å prioritere de sektorene som har størst markedspotensial, går det rett til kjernen av Venstres jordbrukspolitikk. For oss har det hele tiden vært viktig å se på bonden som selvstendig næringsdrivende med ansvar for egen produksjon og utvikling. Jeg er opptatt av at vi i denne fireårsperioden skal gjøre det enklere og tryggere å være gårdbruker, og at det skal være et framtidsyrke som folk tør å satse på. Vi har også vært opptatt av at det ikke bare skal være et knippe store aktører i landet. Vi ønsker små og mellomstore bruk velkommen og ønsker at vi skal ha landbruk som også gir rom for dem. Venstres landbrukspolitikk har vært drevet fram og utviklet av bl.a. nisjeprodukter fra gårdsbruk landet rundt, produkter som har et eksportpotensial i samme størrelsesorden som en del fiskeriprodukter vi vet skaper interesse i hele verden. Det må det også fokuseres på i årene som kommer. En tur rundt i Grüne Woche viser at norske landbruksvarer har et potensial, men de har ikke nådd verden ennå. Vi må arbeide mer for nye markeder i Asia, bl.a., og i andre regioner der appetitten på norske kvalitetsvarer først nå er i emning. Varemerket «Norge» er sterkt og forbindes med kvalitet. Det må jordbruket gjøre seg bruk av. Jeg registrerer også at avtalen i sterkere grad legger opp til geografisk produksjonsdeling, noe vi også var opptatt av i fjor. Det synes jeg er bra. Det er viktig at vi tar vare på jordbruksarealer i hele landet. Vi må ta på alvor statistikken som viser at det i perioden 1999–2017 har vært en reduksjon i jordbruksareal, spesielt på Vestlandet, i Agder og i Nord-Norge. Avtalen legger – ikke minst – også til rette for at den viktige kanaliseringspolitikken der vi legger til rette for kornproduksjon der korn kan dyrkes, og husdyr- og gressområdene, videreføres. Husdyrproduksjon er den økonomisk viktigste produksjonen, og det er viktig at vi legger til rette for den delen av jordbruksnæringen som har gode levekår i fjellbygdene, på Vestlandet og i Nord-Norge. Avtalen legger også opp til et betydelig løft for landbruket i Norge. Det er bra at det i hoveddelen gis bevilgninger til miljø- og klimatiltak. Jordbruket i Norge er en av hovedleverandørene av løsninger til det grønne skiftet, næringen er seg sitt ansvar bevisst og legger seg i selen for å være verdensledende. Det mener jeg og Venstre er bra. Det er mye som går bra i norsk landbruk for tiden. Det er ingen tvil om at noen av de kraftige markedssignalene når oss. Men at prognosene for befolkningsvekst og forbruksmønster i Norge er nedjustert, kombinert med at produktivitetsveksten i jordbruket er formidabel, gir oss utfordringer i årene som kommer. Det er svært begrensede muligheter til å ta ut større volum av jordbruksprodukter i det norske markedet. Det er fakta vi er nødt til å forholde oss til. Jeg mener at norske jordbruksprodukter har et potensial for å være verdensledende. Vi har en fantastisk dokumenterbar plante- og dyrehelse og en dyrevelferd vi i stor grad kan være stolte av. På disse områdene opplever jeg at næringen selv tar initiativ og er framtidsorientert. Det er bra. At Norge har en positiv innstilling kombinert med kvalitetsprodukter, bl.a. grønnsaker fra Toten, villsau, rene egg og fjørfeproduksjon, kan gi oss fortrinn som verdensmarkedet vil se positivt på.