trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-15:
: Jeg vil først understreke at Statens vegvesen i dag driver på en gode måte, med det utgangspunkt og de styringslinjer som i dag ligger til grunn. Men vi har en utvikling her som på mange andre områder i samfunnet, og vi ser at framtidens behov er annerledes enn dagens behov. Vi ser behov for kompetansebygging, bl.a. når det gjelder produksjonsdelen, og vi ser behov for spesialisering. På planleggingsdelen ser vi rasjonaliseringsmuligheter – ikke minst ser etaten det selv. Det er et aktivt og godt arbeid på gang i Statens vegvesen, der de ansatte er dypt inne i prosessen, der man går gjennom og vurderer: Hvorledes bør man best organisere Vegvesenet, med tanke på at man skal få en mest mulig effektiv planlegging og styring, med tanke på at man skal ha tilstedeværelse desentralt, med tanke på at man kan legge ut arbeidsoppgaver – ikke minst som et resultat av den teknologiske utvikling? I det hele tatt er det en positiv prosess som har i seg et betydelig effektiviseringspotensial. Ikke minst gjelder det på den administrative siden. Og jeg ser gode ansatser til at man bokstavelig talt er på vei til å få enda mer penger ut på veien. Jeg tar sikte på at vi i denne sammenheng skal komme til Stortinget på egnet måte når det gjelder spørsmålet om hvordan Vegvesenet skal organiseres i framtida, men jeg tar for gitt at Stortinget hele tiden er innstilt på at det foregår et maksimalt effektiviseringsarbeid, med maksimalt trøkk.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-15:
Når det gjelder satellittbasert navigasjonssystem, vil vi selvsagt ta med oss det flertallet i komiteen sier. Når det så gjelder spørsmålet om krav til materiellet, vil vi vurdere det ved neste anbudsrunde. Det vil være galt av meg her og nå å ha helt klar i hånda kravliste til den anbudsrunden. Det er bl.a. den prosessen vi nå akkurat har startet, både i forhold til fylkeskommuner og i forhold til andre interessenter. Den vil vi oppsummere og så legge fram hvilke krav som bl.a. skal settes til materiellet. Men det er klart at det er aktuelt å gjøre det, sett i lys av at vi da bruker penger på å installere – la oss kalle det – grunninfrastrukturen. Når det gjelder det andre spørsmålet, om regionale ruter, vil jeg bare slå fast at fly og flyplasser er noe av det nødvendigste vi har i mange deler av landet vårt for bosetting og for et effektivt næringsliv. Hvis ikke vi har det, vil vi altså miste både bosetting og næringsliv, med de dramatiske konsekvenser det har. Det er også slik at flytrafikk er den mest forurensende måte vi har å bevege oss på. Det er omtrent dobbelt så forurensende som f.eks. å kjøre bil. Jeg registrerer at SV har store motforestillinger mot utslipp fra bil – tydeligvis noe mindre når det gjelder det som kommer ut av fly. La nå det ligge nå. Så er det for det tredje kostbart. Det er i et sted mellom de åpenbare behovene, kostnadene og de miljøbelastninger det innebærer, vi må finne balansepunktet i framtida. Og da vil vi gjøre slik man her sier fra komiteen, vi vil gå gjennom rutenettet. Det er klart at det her vil være flere kostnadsfaktorer. Hvor mye dekning skal man ha, hvilke priser skal man operere med, og hvilken innsats er man villig til å sette inn fra samfunnets side? Det er denne balansen som gir prisstrukturen. Men signalet, ønsket om lavere priser i regionalnettet, tar jeg åpenbart med meg.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2001-05-03:
Jeg tillater meg å foreslå Ursula Evje.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2001-05-03:
President, jeg har stemt feil og ber om ny votering.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2001-05-03:
På vegner av representanten Ola D. Gløtvold og meg sjølv skal eg få setja fram forslag om dekking av meirkostnader og utlån av treningsutstyr for funksjonshemma.
Are Næss (Kristelig Folkeparti), 2001-05-03:
På vegne av representantene Valgerd Svarstad Haugland, Åse Gunhild Woie Duesund og meg selv vil jeg fremme forslag om tiltak for å få utdannet helsepersonell tilbake til sine yrker.
Are Næss (Kristelig Folkeparti), 2001-05-03:
Spørsmålet om sykehusøkonomi er vanskelig, og jeg tror det var mange som opplevde det som frigjørende da daværende helseminister Dagfinn Høybråten oppnevnte sitt utvalg med representanter fra tre departementer, sykehusene, eierne og forskningsmiljøene, som kunne levere oss en konsensusrapport med hensyn til den økonomiske situasjonen for sykehusene. Sykehusøkonomi er som sagt et komplekst område, og Kristelig Folkeparti finner det derfor mest betryggende å ta opp slike saker i forbindelse med den ordinære budsjettbehandlingen. Til tross for at komitelederen sier at det gjør vi én gang i året, gjør vi det da vitterlig to ganger i året, og det er en hel uke til neste gang. Derfor er Kristelig Folkeparti med i det flertallet som mener at dette forslaget ikke kan støttes, men at vi vil komme tilbake til saken i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Og vår holdning her betyr selvsagt ikke at vi ser bort fra økte bevilgninger til sykehusene i forbindelse med behandlingen av revidert nasjonalbudsjett.
Are Næss (Kristelig Folkeparti), 2001-05-03:
Det mangler litt på presisjonsnivået når Fremskrittspartiet omtaler andre partiers synspunkter. Det er ikke riktig, som representanten Nesvik sa, at Kristelig Folkeparti ikke hadde noen motforestillinger mot å bruke utenlandsmilliarden innenlands. Da ville det jo vært nokså ulogisk om vi ikke kunne bruke innenlandsmilliarden innenlands. Det skal jeg være enig med ham i. Men for Kristelig Folkeparti var det to ting som måtte oppfylles for at vi skulle gå inn for å bruke den såkalte utenlandsmilliarden. Det ene var at det skulle være kapasitet innenlands, naturligvis, og det andre var at dette ikke skulle ha noen uheldig innflytelse på økonomien i Norge. Og på bakgrunn av at vi av Finansdepartementet ble frarådet å bruke resten av denne milliarden innenlands, fant vi ikke å kunne gå inn for det. Så er det heller ikke riktig, som representanten Hagen sier, at vi har gått inn for like røntgentakster for private og offentlige røntgeninstitutter. Det kommer vi, som representanten Gløtvold sa, tilbake til i neste sak. Derimot ønsker vi at det skal behandles på like vilkår, og med utgangspunkt i at Stortinget har bedt om dette allerede for inneværende års statsbudsjett, så blir det en ren oppfølging av dette. For øvrig er ventetid et kjent fenomen når det er helsevesenet som diskuteres. Og jeg for min del er villig til å akseptere en ventetid på én uke for å få en sammenhengende budsjettbehandling når det gjelder disse forholdene.
Are Næss (Kristelig Folkeparti), 2001-05-03:
Kristelig Folkeparti vil vise til at Stortinget har bedt Regjeringen fremme forslag om refusjonssats på like vilkår for private og offentlige røntgeninstitutter i sammenheng med statsbudsjettet for 2001. Det har vært pekt på at gjeldende satser ikke dekker kostnadene for MR-undersøkelser ved private røntgeninstitutter. Dette kan helt klart ha uheldige vridningseffekter, som vil være spesielt uønsket fordi det ved MR-undersøkelser i motsetning til vanlige røntgenundersøkelser ikke brukes ioniserende stråler. De private røntgeninstituttene står for en stor del av disse viktige undersøkelsene. Det bør sikres at slike undersøkelser fortsatt kan gjøres i det omfang som er ønskelig, og som pr. i dag som sagt inkluderer både offentlige og private røntgeninstitutter. Representantene Annelise Høegh og Børge Brende har fremmet forslag om at Rikstrygdeverkets takst for MR-undersøkelser skulle være lik for private og offentlige røntgeninstitutter. Nå er det imidlertid slik at private og offentlige institutter har ulike økonomiske forhold og forpliktelser, nettopp fordi de er henholdsvis private og offentlige, som representanten Asmund Kristoffersen påpekte. Det er derfor ikke slik at disse instituttene bør ha like takster, men de bør, slik som komiteflertallet foreslår, ha takster for MR-undersøkelser på like vilkår. Det vil hindre en uønsket utvikling i retning av færre slike undersøkelser. Kristelig Folkeparti har forståelse for at dette er et arbeid som kan ta tid og som kan være omfattende, men vi mener likevel at dette skal gjøres nå. All den tid Regjeringen allerede er i gang med et slikt arbeid, mener vi dette nå bør fullføres. På denne bakgrunn støtter Kristelig Folkeparti komiteens tilråding.
Are Næss (Kristelig Folkeparti), 2001-05-03:
Det er ingen prestisje i dette fra min side. Jeg er en person som unngår utesteder i den utstrekning det er mulig. Jeg er vel i den sammenheng en minoritet og regner meg da for å være beskyttet mot diskriminering. Men her er det snakk om etnisk diskriminering på utesteder. Dette er forbudt etter straffeloven, men vi har fått opplyst at krav til bevisførsel har ført til at de fleste sakene blir henlagt. Etter Kristelig Folkepartis mening er det uakseptabelt at lovparagrafer på denne måten blir sovende og ikke kan effektueres. Kristelig Folkeparti støtter derfor forslaget fra representanten Dørum og komiteens innstilling. Det er viktig ikke bare å gi et klart signal om hva som er uakseptabel oppførsel, men også, i denne som i andre saker, å gi sanksjoner som svir når eksempelvis utesteder ikke forholder seg til gjeldende lovverk.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2001-05-03:
Tre bokstavar kan gjera det mogleg å koma med ein replikk. Eg sa «all, all». Og det kan godt vera at det viser seg å vera ein liten nyanse i synet mellom kulturminister Ellen Horn og meg, men det trur eg ikkje me vil finna ut før me konkretiserer dette – når me skal ta stilling til om me skal opna for nokre avgrensa moglegheiter, vil me finna ut om det er forskjell på i «all» og i «all, all» hovudsak. Eg er skeptisk, og eg er, som kulturministeren, veldig oppteken av at NRK ikkje fyrst og fremst skal vera oppteken av å tena pengar, men av å bruka dei pengane dei får, på ein best mogleg måte for fellesskapet. Det er klårt det er Arbeidarpartiet sitt program som gjeld. Men så har Arbeidarpartiet i nokre tidlegare samanhengar sagt noko om at ein må sjå om ein kan finna andre inntektskjelder, og det er truleg det statsråden tenkjer på. Dersom NRK t.d. produserer filmar som andre lands fjernsynsselskap har lyst til å kjøpa, skulle det ikkje vera noko i vegen for at dei kan selja dei. Det kan altså vera andre måtar å få inntekter på som ikkje vil svekkja kvaliteten i fjernsyn eller radio i Noreg, men tvert imot gje inntekter til å auka kvaliteten. Så eg er bittelitt open for å vurdera det, men eg er nok veldig skeptisk og redd for at me kjem inn på ei sklie. Dersom me fyrst har opna opp for noko, er det av og til lett å utvida det nærare. Men, som sagt, om ein er usamd eller ikkje, trur eg ikkje me finn ut før dette vert konkretisert.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2001-05-03:
Eg òg lurte på om dette(talarstolen) verka, men det gjorde jo det! (talarstolen) Ja, spelefilm kan vera kjerneverksemd. Og sjølv om det ikkje var det, har det veldig mykje med legitimitet å gjera. Og det tykkjer eg statsråden legg mykje vekt på i si utgreiing. Me må sjå til at folk er nøgde med det NRK sender. Førebels er det ikkje full dekning for NRK2, og er det noko veldig mange folk likar å sjå, er det film. Då må det, i tillegg til at me tykkjer at film kan vera ein del av kjerneverksemda, tilleggjast vekt. Når det gjeld restriktivitet i høve til reklame eller andre inntekter til NRK, var ikkje eg med på den førre runden der Tekst-TV vart behandla. Men eg har eit syn som går ut på at dette må me ta stilling til i sak for sak, og mitt utgangspunkt er at eg vil vera restriktiv. Eg trur ikkje eg vil seia meir enn det. Når det kjem nye saker, nye spørsmål knytte til dette, vil me få høve til å diskutera det. Då vil eg vera med og diskutera det. Men eg har eit restriktivt syn. Eg meiner at ein av hovudkvalitetane ved NRK er at det er reklamefritt. Me fann ei praktisk løysing når det galdt sponsorinntekter i førre runde, og parallelt med å ha eit restriktivt syn har eg eit pragmatisk syn på dette. Me får ta sak for sak når dei kjem. Og så vil ikkje eg ta omkamp om dette med Tekst-TV no.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2001-05-03:
For Framstegspartiet er det meste av skattar og avgifter som er pålagde, urettvist. Me tykkjer ikkje det, me tykkjer lisens er ein god måte å finansiera ein allmennkringkastar på. Det er ikkje spesielt norsk heller. Eg har ikkje sett noko tal på at lisenspengane relativt sett har auka meir enn prisstiginga elles – så akkurat det veit eg ikkje. Eg har ikkje noka oppleving av at det som ein betaler sjølv, har vorte relativt sett dyrare enn andre ting. Om det skal vera eit tak – det måtte vera relativt. Arbeidarpartiet har ikkje vurdert om me skal setja eit prosentvist eller promillevist tak på kor høgt det kan koma. Det får me ta etter kvart. Så snakkar Framstegspartiet og andre som om alt anna var gratis. Det er ganske mykje av det me ser på fjernsynet særleg, som kostar pengar. Anten kostar det – for nokre av oss – irritasjon i form av mange avbrot med mykje reklame, og/eller det kostar pengar å få det installert, i form av kablar, i form av antenner osb. Så det er jo ikkje slik at alt det andre er gratis. Det er heller ikkje slik, så vidt eg har oppdaga, sjølv om eg ikkje er nokon stor fjernsynssjåar som brukar det meste av tida mi på det, at NRK er dyrast – i alle fall ikkje om me ser det i høve til breidd, mengd og kvalitet.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2001-05-03:
Eg må seia eg undrast fælt på kvar Framstegspartiet skal få 3 milliardar kr frå til NRK i framtida. Frå reklamefinansiering og anna finansiering, er det sagt, men det er ganske vanskeleg å få tak i. I utgreiinga sa kulturministeren at reklamemarknaden er på om lag 2 milliardar kr. Av dei tek TV 2 1,3 milliardar eller noko slikt, og det er radiokanalar og andre som tek resten. Eg lurer på om Framstegspartiet har kunnskap om eit potensial som me andre ikkje kjenner til når det gjeld reklameinntekter, eller om dei er budde på å la NRK verta reklamefinansiert og la det gå ut over dei andre kanalane. Då vert det faktisk ikkje mangfaldet som vinn, men det vert i verste fall einfaldet. Det vil seia at NRK kanskje tek veldig store delar av reklamemarknaden, og det betyr at nokon andre døyr i den prosessen. Har Framstegspartiet tenkt over dei konsekvensane, eller veit dei om, som eg spurde om innleiingsvis, nokre inntekter me ikkje veit om?
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2001-05-03:
Representanten Ausdal Starrfelt var innom mange sider, ikke minst når det gjaldt NRKs politikk. Hun berørte også dette med reklamefrihet, og jeg noterte meg en ørliten nyanseforskjell i syn mellom representanten Ausdal Starrfelt og statsråden. Kristelig Folkeparti ønsker et reklamefritt NRK, og jeg tror det er bred enighet i Norge om at vi ønsker å ha en kanal hvor vi slipper å slå av eller svitsje over på andre kanaler når reklamen kommer og vi ønsker å være skjermet mot den kommersielle påvirkningen som dette gir, og at vi går langt, veldig langt, i å forsvare reklamefriheten. Så har jeg registrert at statsråden sier i «all» hovedsak, mens representanten Ausdal Starrfelt sier i «all, all». Jeg har lyst til å utfordre representanten Ausdal Starrfelt på hva det ligger i dette. Hva er forskjellen på «i all hovedsak» og «i all, all hovudsak»? Det er ikke så lenge siden vi hadde en debatt her i salen om ABM-meldingen, hvor Arbeiderpartiets fraksjon brukte hele debatten på å fighte for et prinsipp som het «gratisprinsippet», og da stod de helt og holdent på det. Her øyner jeg at man ikke er så opptatt av prinsipper som vel også er knesatt på Arbeiderpartiets landsmøte så sent som i november, hvor man sa at NRK skal være reklamefri. Da er mitt spørsmål: Mener representanten Ausdal Starrfelt at statsråden her beveger seg utover Arbeiderpartiets program, og hvor ligger denne nyanseforskjellen som vi har registrert mellom representanten Ausdal Starrfelt og statsråden?
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2001-05-03:
Representanten Alstad prøver å vekke meg opp av en påstått glemsel, noe jeg ikke helt forstår nødvendigheten av. Jeg er klar over at jeg har bedt om en redegjørelse om NRK – jeg sa vel i mitt innlegg at det var nødvendig at den kom. Det jeg pirket borti, var at man skjøv foran seg en del essensielle spørsmål i den sammenheng og tok opp de mer forutsigbare aspektene ved NRKs situasjon. Det er jo et valg som jeg for så vidt har tatt til etterretning. Når vi da går over til å diskutere hensiktsmessigheten ved denne typen redegjørelser som vi debatterer i dag, må jeg si at slike redegjørelser er vel noe alle har sett på som en slags prøveordning. I stor grad synes jeg de har fungert ut fra den hensikt vi hadde med dem, men jeg ser klart, når vi nå står overfor store, komplekse saksområder – f.eks. NRKs økonomi, som det har vært fokusert mye på, og i det hele tatt hele mediefeltet som sådan – at det også er behov for en bredere gjennomgang, et større dokument, innimellom. Jeg har ikke tatt standpunkt til om jeg vil gå imot at vi skal fortsette med redegjørelser. Jeg tror fortsatt de har en plass – på avgrensede områder – men jeg ser jo nå at skal vi få en grundig debatt om mediefeltet, er det nødvendig å få en større sak på det. Jeg har ikke noe imot det. Jeg savner kanskje også redegjørelser på enda flere områder, men det er jo et tidsspørsmål om vi rekker over alt i dette huset. Så var det spørsmål om jeg har glemt at det var enighet om å åpne for kommersiell finansiering på avgrensede områder. Jeg har heller ikke glemt det. Det gjorde vi med vitende og vilje. Vi la inn veldig klare føringer, som vi var enige om – og sånn sett har ikke jeg betraktet det som TV-reklame. Men når statsråden også åpner for reklame når det gjelder sportssendinger på skjermen, i vanlige(presidenten klubber) bildesendinger, synes jeg det er noe annet.(Presidenten klubber.) Det var i grunnen det som var mitt anliggende …. (presidenten klubber) (Presidenten klubber.)
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2001-05-03:
Representanten Sandberg berørte flere sider ved mitt innlegg og påstår at vi forsømmer oss når vi ikke har «synset» omkring NRKs økonomiske situasjon og lagt fram en lang rekke punkter for hvordan vi skal løse disse, og det er riktig. Jeg tror det handler litt om at Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti har litt forskjellig arbeidsform i Stortinget. Vi ser på NRKs rolle og oppdrag som svært seriøst, samtidig som det også er et uavhengig selskap i forhold til Stortinget. NRK selv må i veldig stor grad disponere over sine ressurser og legge opp nødvendige planer for økonomistyring, kontroll osv. Jeg syns ikke det vil være riktig av oss å «synse» omkring disse tingene uten at vi får grundig redegjort for hvilke problemer man står overfor. Det er ikke en politisk øvelse å «synse» om alvorlige spørsmål som dette. Jeg tror at her ligger forskjellen mellom Fremskrittspartiets og mange av de andre partienes måte å jobbe på i forhold til Stortinget. Det er Regjeringens oppgave å legge fram saker for Stortinget på en skikkelig og grundig gjennomarbeidet måte, og så skal vi ta stilling til dem. Det er derfor vi også slutter oss til at det nå blir redegjort nærmere for økonomien fra Regjeringens side. I tillegg var representanten Sandberg innom at Kristelig Folkeparti ville være med på 3-5 milliarder kr i bevilgninger for å innføre digitalisering. Det har vi ikke sagt. Jeg sa tvert imot at vi ikke ville ta stilling til det nå. Det ville vi vente med til redegjørelsen. Det er heller ikke riktig, som representanten Sandberg påstår, at vi vil øke lisensen. Jeg sa tvert imot at vi antakeligvis var nådd en grense nå hvor vi ikke med det første bør øke lisensen. Men vi vil beholde den, for vi tror at det er den eneste måten å finansiere allmennkringkasteren på i Norge, i likhet med i veldig mange andre land som det er naturlig å sammenligne seg med.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2001-05-03:
Representanten Ågot Valle berørte en rekke litt kompliserte spørsmål i forbindelse med overgangen til en digitalisert virkelighet. Men først var hun også innom et forslag om å gi nullsats på moms kombinert med fradragsrett for inngående avgift for NRK. Det er et forslag som har kommet opp på bordet i dag, og det vil vi selvfølgelig vurdere. Jeg tror det også ligger innenfor det som vil være naturlig å få vurdert i forbindelse med den forestående gjennomgangen som statsråden har varslet. Jeg tror ikke det vil være aktuelt for oss å gå på det i dag, men ha det under vurdering og se nærmere på det når vi får se helheten. Når det gjelder de forhandlinger som har vært ført, og som sikkert føres, mellom NRK, TV 2 og Telenor om den framtidige digitale etableringen, er vi veldig lite orientert om hvordan de foregår. Inntil videre er det vel vanskelig for oss egentlig å ha noen berettiget mening om det – og om vi bør ha det, også. Dette må vi vel overlate til de forhandlende parter å utmeisle. Men jeg er enig med representanten Valle i at det er mange spørsmålsstillinger knyttet til dette. Jeg har selv også fulgt med og sett litt hva som sies om det, men jeg syns det sies veldig lite foreløpig, og derfor er det ikke så lett å si så mye om det heller. Det er imidlertid klart at den vertikale integreringen som representanten henviste til, bør vi være opptatt av, og jeg er også opptatt av at ikke distribusjonsselskaper i for stor grad også får dominere på programproduksjon og på en måte får hånd om hele den vertikale linjen. At lokalmediene må få sin plass i dette, er jeg en varm forkjemper for, og det må være en portal hvor de også får anledning til å sende. Det gjelder både fjernsyn og radio også, på det området som det gjelder.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2001-05-03:
Representanten Bredvold var innom mange sider av medieutfordringene. Statsråden slo fast i sin redegjørelse at den finansieringsformen som velges for allmennkringkasterne, også påvirker selskapenes profil og innhold. Jeg har lyst til å utfordre representanten Bredvold på forholdet mellom finansieringsform og innhold i kanalene. Er Bredvold enig i statsrådens syn på dette, og ser han verdien av å ha en ikke-kommersiell kanal som er litt annerledes, som kan være en motvekt, og som kan utfordre de kommersielle kreftene i kulturlivet? Ser ikke Bredvold at dette er en verdi og et gode for det norske samfunn? Representanten Starrfelt utfordret Bredvold på dette med reklamemarkedet og muligheten til å finansiere NRK med reklame. Jeg synes vel egentlig ikke at representanten Bredvold gav noen veldig god avklaring på hvordan det kan være realistisk. Det faller litt inn i den rekken av «synsepunkter» som representanten Sandberg drog opp her i en tidligere replikk til meg i dag, og vitner litt om Fremskrittspartiets måte å tenke på omkring mediepolitikken. Så til slutt: Fremskrittspartiet vil på sikt helprivatisere NRK. Da har jeg lyst til å minne om andre land, bl.a. England, hvor Margaret Thatcher privatiserte det aller meste, men unnlot å privatisere BBC. Er ikke det et tankekors for Fremskrittspartiet at våre naboland og land som er i samme situasjon, heller ikke har våget å gjøre det? Jeg tror at hvis vi skulle følge Fremskrittspartiets råd når det gjelder mediepolitikken, så ville vi sitte igjen med et medietilbud som er atskillig fattigere enn i dag.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2001-05-03:
Først vil jeg takke statsråden for det hun sa om medienes kulturpolitiske rolle med adresse til mitt innlegg. Det synes jeg var veldig positivt og håper at det blir fulgt opp i forbindelse med arbeidet med mediemeldingen. Jeg har ikke lyst til å slippe taket i dette med eierskapsbegrensningsregelen, som statsråden var inne på. Jeg skjønner at hun ikke er beredt til å trekke noen endelig konklusjon om dette, men hun sa hun var positiv til endringer. Jeg må igjen utfordre statsråden på om det er slik å forstå at man ønsker å oppheve denne regelen. Jeg har lest Dagens Næringsliv i dag, og der ser jeg at representanten Jon Olav Alstad sier seg enig med meg i at regelen om at man bare kan eie inntil en tredjedel av aksjene, virker fornuftig, men at man kanskje vil kunne favorisere norske eiere fremfor utenlandske, og at man ser at det har en meget positiv betydning at de er til stede. Det er i og for seg ikke noe jeg er uenig med ham i. Det er også en uttalelse fra direktøren i Eierskapstilsynet, Sigve Gramstad, som sier at Eierskapstilsynet kan tolke loven og gripe inn dersom vi får for store eierskapskonsentrasjoner som bl.a. truer mangfold og ytringsfrihet. Mitt spørsmål er da: Vil statsråden si seg enig i direktør Gramstads uttalelse og forståelse av loven på dette punktet? Jeg skulle også ønske at hun kunne gi et klart signal om hun virkelig ønsker å oppheve eierskapsbegrensningsregelen. Når jeg først har ordet, har jeg også lyst til å oppfordre representanten Ågot Valle til å gjøre samtlige av sine forslag om til oversendelsesforslag, slik at de blir vurdert i departementet og ikke votert over her i salen.
Trond Helleland (Høyre), 2001-05-03:
Denne(knappen som regulerer høyden på talerstolen) virker ikke! (knappen som regulerer høyden på talerstolen) Representanten Ausdal Starrfelt var opptatt av at NRK2 skulle være en avlastningskanal. Høyre stemte jo i sin tid imot opprettelsen av denne avlastningskanalen, men jeg må allikevel stille spørsmålet, når kulturministeren og representanten Ausdal Starrfelt er opptatt av to programkategorier som må komme alle til gode gjennom NRK1. Barneprogram tror jeg det er liten diskusjon om. Det som er barneprogram, er en del av allmennkringkasterens klare oppdrag. Men når det gjelder spillefilmer, er jeg litt overrasket. Det å sende amerikanske spillefilmer har vel aldri vært en del av kjernevirksomheten til en allmennkringkaster. Så spørsmålet mitt til Ausdal Starrfelt er: Definerer Arbeiderpartiet amerikanske og andre spillefilmer inn som et av hovedoppdragene til en allmennkringkaster, i og med at det når har blitt så viktig å flytte det over? Jeg kan også legge til i parentes at NRK2 får en stadig bedre dekning, så snart har de aller fleste tilgang til kanalen. Det andre spørsmålet er knyttet til hvem som er mest imot reklame i NRK. Jeg vil bare minne om at det var to partier i denne salen som for et par år siden stemte mot innføring av reklame på Tekst-TV på NRK, og det var Høyre og SV. Det var fordi vi ønsket å holde NRK reklamefritt. Vi ønsket at NRK gjennom lisensinntektene skulle dekke sin virksomhet. Så det overrasker meg litt at Arbeiderpartiet plutselig har inntatt en holdning om at nå skal man være meget restriktive, når man i dag kan laste ned ringelyder og reklame for ditt og datt fra Tekst-TV-sidene på NRK. Synes Ausdal Starrfelt det er en god ting at prinsippet om reklame ble gjennomført på NRK Tekst-TV, som er nært knyttet til allmennkringkasteren? De fleste ser ikke forskjell på Tekst-TV og vanlig TV når de er inne på kanalen.
Trond Helleland (Høyre), 2001-05-03:
Representanten Molvær Grimstad var opptatt av dette med allmennkringkasterrollen, og jeg er også opptatt av det. Jeg tror det er viktig at det er allmennkringkasterne som selv i stor grad utformer den redaksjonelle politikken, og at vi som politikere gir overordnede retningslinjer. Og jeg kan aldri innbille meg at Stortinget har sagt at spillefilmer er en del av allmennkringkasteroppdraget. Det jeg tror Stortinget har vært opptatt av, er norskspråklige program, program rettet mot barn, program rettet mot minoriteter osv. Der tror jeg vi er helt på linje, men det forundrer meg at statsråden, når det har kommet noen leserbrev i avisene og noen henvendelser til Stortinget og Regjeringen, så lett tyr til det enkleste virkemidlet, nemlig å si at her må NRK gjøre noe annet. Det som jeg også forundrer meg over, er hvordan NRK, hvis de skal følge opp dette, får plass til å sende alle de spillefilmene. De hadde jo en mandagsfilm før. Etter at de fikk NRK2 og la spillefilmene til den kanalen, har de film nesten hver dag. Og det er derfor folk reagerer. Så mitt råd er vel egentlig å sørge for å få digitaliseringen og utbyggingen av NRK2 i gang så fort som mulig, framfor å måtte gå tilbake på det sendeskjemaet som NRK1 nå har fastlagt, og som viser seg å være en suksess målt mot andre kanaler. Det er vanskelig å legge spillefilmer inn i programflatene. Men dette er jo redaktørens ansvar å vurdere. Når det gjelder digitalisering, sa jeg, i motsetning til Kristelig Folkeparti, faktisk litt om hva Høyre var villig til å være med på. Kristelig Folkeparti ville jo bare vente og komme tilbake. Jeg sa at Høyre er villig til å være med på å diskutere å dekke utgiftene ekstraordinært til parallellsending av digitalt og analogt TV. Det synes jeg kan være en rimelig sak for Stortinget å vurdere. Når det gjelder konsesjonsavgift for P4, vil jeg avvente det. Det er ikke sikkert det er P4 som skal ha den nye konsesjonen heller. Det vet vi jo ikke. Det kan også hende at digitaliseringen har kommet så pass langt at det vil bli flere konsesjoner som blir utlyst. Det er allerede tildelt en konsesjon for digital, riksdekkende radio.
Trond Helleland (Høyre), 2001-05-03:
Det siste spørsmålet, om jeg vil definere allmennkringkasterbegrepet, har jeg svart på før. Det vil jeg ikke. Det vil jeg at NRK selv i stor grad skal gjøre. At Stortinget kan ha overordnede debatter, er greit. Ellers oppfattet jeg første del av Alstads replikk som en direkte tilslutning til mine standpunkt når det gjelder det at NRK2 ikke er en bred kanal som når så veldig langt ut. Når det ikke er noe folkekrav, tilsier det at det ikke er nødvendig å gjøre noen store grep heller. Når det gjelder de amerikanske spillefilmene, har jeg stor sans for dem og ser dem gjerne på et utall kanaler som man får inn gratis, uten å betale lisens. Det sier sitt. Er det noe det er nok av på norsk TV i dag – og da snakker jeg om dem som har parabol eller kabel, og det er snart over 70 pst. av befolkningen – er det tilbud på film. Jeg vil gjerne ha gode spillefilmer både på NRK1 og NRK2, men jeg skjønte ikke helt poenget med å heise det til en hovedsak i den mediepolitiske redegjørelsen. Når det gjelder andre spørsmål som Alstad tok opp, kan det jo hende at valgkampdekningen fra Israel har blitt bedre siden 1994, og at det derfor ikke har vært noen debatt om det. Det er jo ikke normalt, og jeg ønsker ikke, at Stortinget skal ha noen debatt om programinnhold. Det er ikke vår oppgave. Det har dessuten skjedd en stor endring siden 1994/1995. NRK har blitt et aksjeselskap. Det er også viktig å minne om, for det hender av og til at både jeg og andre glemmer det når vi uttaler oss om mediepolitiske spørsmål. Jeg tror verden går framover, og jeg håper at NRK får mulighet til å utvikle seg på en god måte. Vi ønsker ikke et smalt NRK, tvert imot. Vi ønsker et bredt, folkelig, godt NRK som er finansiert ved lisens, inntil man kanskje må vurdere andre måter å finansiere det på. Men det er viktig for Høyre å understreke at en bred reklamefri kanal er viktig.
Trond Helleland (Høyre), 2001-05-03:
Jeg er sikker på at NRKs representanter, enten ved pc-skjermen, der de hører på, eller i diplomatlosjen, merker seg alle gode innspill i forhold til hva folk er irritert over når det gjelder NRK2 og markedsføringen av film. Det Enger Lahnstein først var inne på, var begrepet å skrive regninger med «gaffel». Da blir det gjerne noen sifre ekstra, og min påpeking har vært at jeg ikke tar tallene fra NRK for god fisk. Jeg oppfatter vel at det egentlig er akkurat det samme kulturministeren sier på en litt mer diplomatisk og ordentlig måte, nemlig at NRKs tall ikke nødvendigvis er fasiten. De må gås gjennom nøye, de må ses på, og det må vurderes på hvilke måter dette skal finansieres. Jeg har lyst til å gjenta at når NRK altså har disse etter hvert veldig store lisensinntektene og likevel ikke klarer å få skinnfellen til å strekke til, er det vel et signal om at det er – og det tror jeg de fleste i denne sal har en følelse av – nødvendig med omorganisering, det er nødvendig med rasjonalisering i NRK, og det er nødvendig å tenke nytt. Jeg synes det var ganske illustrerende at da saken om eventuelt salg av «Det hvite hus» på Marienlyst kom opp, ble det et ramaskrik, spesielt fra en del eldre ansatte, for her lå kulturen i veggene, osv. Det er sikkert riktig. Men hvis en kunne frigjort en milliard eller to ved å flytte inn i moderne, tidsmessige lokaler, er det altså den type grep NRK faktisk må vurdere. Derfor har jeg heller ikke avvist det. Jeg har ikke noe følelsesmessig forhold knyttet til Marienlyst. Jeg synes det er flotte omgivelser de er i. Men hvis de kunne spart mye penger på det, så hvorfor ikke? NRK skal produsere fjernsyns- og radioprogram for det norske folk, ikke først og fremst være en oppbevaringsinstitusjon.
Trond Helleland (Høyre), 2001-05-03:
Jeg synes representanten Lahnstein hadde mange interessante vinklinger i sitt innlegg. Noe av det mer interessante å gripe fatt i var hennes litt kryptiske, men allikevel ganske klare kommentar om eierskapslovgivningen, eierskapsbegrensningene og eierskapstilsynet. Det er åpenbart at Lahnstein har sett det samme som mange andre, nemlig at den loven vi har i dag, de begrensningene som ligger på eierskapet, også når det gjelder TV 2, kan bidra til at det som var ment for å hindre maktkonsentrasjonen i Norge, heller kan føre til at det blir en oppsmuldring i Norge, og at store internasjonale konsern overtar. Så jeg utfordrer Lahnstein til å gå litt videre på den tankegangen. Høyre har vært skeptisk til eierskapslovgivningen og mener at den ikke har vært hensiktsmessig. Er det slik å forstå at Senterpartiet nå vil vurdere hele lovgivningen på dette området for å kunne skape sterke, norske mediemiljøer som driver på ulike områder innenfor mediesektoren, altså både horisontalt og vertikalt, som det er mye snakk om nå? Så sa representanten at hun som kulturminister hadde vært med på å åpne for forretningsmessig virksomhet i NRK, bl.a. gjennom reklame på Tekst-TV, oppheve sponsorbegrensningene osv. Det var også Høyre for en stor del enig i, bortsett fra dette med Tekst-TV. Men hun sier videre at hun ikke ser bort fra at det kan være nødvendig å åpne for reklame på begrensede områder. Da lurer jeg på: hvilke områder og hvor – i hovedkanalen eller i andre eventuelt nye nisjekanaler?
Trond Helleland (Høyre), 2001-05-03:
Jeg er glad for de signaler statsråden nå gav i sitt innlegg når det gjelder dette med eierskapsbegrensningene i TV 2. Det er jo, som statsråden sa, slik at konsesjonen er lyst ut uten at det er nedfelt eierskapsbegrensninger i den nye konsesjonen, og vi vet at det er to år til den skal tre i kraft. Det betyr at dersom TV 2 søker og får konsesjon, så er de altså bundet av 33,3 pst.-regelen inntil ny konsesjon trer i kraft. Dette virker lite hensiktsmessig, spesielt når den sterkeste norske eieren, Schibsted, vurderer å selge sin post, samtidig som de signaliserer at en større post kan være interessant. Derfor vil jeg, som jeg gjorde i mitt innlegg, signalisere og understreke at Høyre er klar for at statsråden når som helst kan gå til opphevelse av denne begrensningen, slik at eierskapsregelen ikke blir en hindring for sterke norske eiere i TV 2. Og det er viktig at denne vurderingen som departementet nå foretar, skjer raskt, og at en kan handle raskt. Og nok en gang vil jeg understreke at det er flertall i denne sal – dersom Arbeiderpartiet ønsker det – for å oppheve denne begrensningen. Så har jeg bare lyst til å stille statsråden et spørsmål knyttet til dette med nye tillatelser til å sende i digitalt bakkenett. Hvordan ser statsråden for seg vurderingen og utlysningen av dette? Er det tenkt en konsesjonsbehandling, eller er det tenkt en prislapp for å komme inn på det digitale bakkesendte nettet? Vil statsråden også vurdere å øke antall tillatelser, eller konsesjoner, som det allerede er gitt én av for radio, altså digital radio, landsdekkende?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-05-03:
Mange føler det urettferdig å betale en lisens som stiger for hvert år, uten at den enkelte føler at man bruker NRK mer enn før – heller motsatt. TV 2, TvNorge, TV3 og andre kanaler får en stadig større del av seernes gunst. En heller mangelfull dekning av NRK2 gjør seg også gjeldende som et urettferdig moment. Ser Arbeiderpartiet for seg et tak for hvor stor den tvungne lisensen bør være for den enkelte av oss? Som sikkert representanten fra Arbeiderpartiet vet, ønsker Fremskrittspartiet en gradvis redusering av lisensen og å erstatte denne med andre inntektskilder og effektivisering.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-05-03:
For å få et firma til å gå i overskudd er det to måter man kan gjøre det på – og NRK AS er også et firma: Vi kan se på inntekter, og vi kan se på utgifter. Og Fremskrittspartiet berører begge de to tingene. Vi sier at vi skal se på bedriftens utgifter. Vi har 3 500 ansatte, vi må bli mer effektive, vi kan rasjonalisere, og dermed sparer vi en masse penger. Så er det dette med reklamemarkedet. Fremskrittspartiet har tro på at NRK som selskap skal klare å få inn nok reklameinntekter i tillegg til effektiviseringen, slik at NRK kan basere sine utgifter og inntekter på dette uten nødvendigvis å ha en tvungen lisens. Med et kvalitetsprogram, som vi tror og håper at NRK skal klare å lage ved norske produkter, vil det være mer og mer interessant å annonsere og betale for reklame i NRK. Så jeg tror ikke dette er noe problem, jeg tror at vi vil få en reklamedreining fra slik som det er i dag, på papir, til levende bilder. Jeg tror også at markedet vil gagne NRK, slik at det som sagt er hos dem som har norske produkter, det vil være interessant å kjøpe reklame. Så jeg ser ikke noe av dette som noe problem.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-05-03:
Til representanten Ola T. Lånkes spørsmål om reklame vil være med og påvirke den profil og det innhold NRKs programmer vil få: Det tror ikke jeg. Hvordan er det i dag? Det er jo slik at det som preger NRKs programmer, sett fra Fremskrittspartiets ståsted, nettopp er Stortingets flertall. Det er klart at for å få gunst i stortingssalen har det en del å si hvilke programmer en sender, og hvordan en legger fram programmene. Jeg tror ikke minst at vi har den problematikken i dag med det flertallet vi har i stortingssalen, så jeg tror ikke dette med reklame vil være med på å prege det fremtidige NRK. Og jeg har så stor tiltro til de som skal sitte og styre den reklamen, at de klarer det på en fornuftig måte, slik at den reklameinntekten og de reklameinnslagene som kommer, er til gagn for oss alle. I tillegg vil jeg også nevne, som jeg ikke nevnte i mitt første innlegg, dette med frivillighet, for det er nettopp frivillighet vi skal ha når det gjelder NRK. Frivillighet kan f.eks. være at vi har betalings-TV. Ellers har ikke vi sagt at vi skal helprivatisere med en gang. Vi har sagt delprivatisere/helprivatisere på sikt. Hvorfor vi skal gjøre det, er nettopp for å få inn kapital og kompetanse slik at NRK i fremtiden skal bli et enda bedre tilbud enn det vi har i dag.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-05-03:
Det gleder meg at vi har litt forskjellig syn her i salen, for det er forskjellig syn på saker som gjør at vi får et bedre produkt. Når det gjelder kvalitet på programmer, er det klart at Fremskrittspartiet vil ha kvalitet, men samtidig vil vi gi valgfrihet. Og valgfrihet er at det skal være et stort spekter av TV-programmer, og at den enkelte kan bruke knappen, av og på, og se på det programmet man ønsker. Og som representanten Valle sikkert har registrert, er det ganske mange som liker å se på Hotel Cæsar, og det må være en grunn til det – ikke at jeg nødvendigvis er den som ser på det, men jeg aksepterer at mange ønsker å se på den type programmer, og da må de få lov til det. Jeg tror ikke at det er reklamen som gjør at folk ser på den type serier, men at de har et ønske om å se på dem. Så til dette med nyheter – det er kjempeviktig, og det skal vi være med på. Fremskrittspartiet vil også ha overordnede retningslinjer her i Stortinget, og det er klart at konsesjonsbetingelser skal gjelde for dem som skal få sende program.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-05-03:
Fremskrittspartiet registrerer at kulturministeren har stor tiltro til et digitalt bakkenett, og at alle skal få dette tilbudet. Det som forbauser Fremskrittspartiet, er at kulturministeren ikke sier noe om hvordan det skal foregå, til hvilken pris, og ikke minst hvem som skal betale. Jeg minner for øvrig om at tilsvarende satsing i Danmark var en tilnærmet fiasko. Vil statsråden innhente kunnskaper fra andre som har prøvd tilsvarende prosjekter, og ta disse med seg? Så til hovedspørsmålet: Hva mener statsråden er den store fordelen/de store fordeler med et digitalt bakkenett framfor samme tilbud gjennom f.eks. satellitt, som er i stadig vekst? Og – jeg gjentar – hvor vil kulturministeren hente de tre–fem milliardene NRK trenger?
Jon Olav Alstad (Arbeiderpartiet), 2001-05-03:
Det kan synes som om representanten Ola T. Lånke har glemt at han selv, nå på vårparten, krevde en redegjørelse om NRKs situasjon. Det er mulig det er fordi han krevde det i media, for han brukte en del tid på å påpeke at det blir en lite interessant debatt når vi bare skal diskutere NRK og la det bli med det. Ikke skjønner jeg hvordan vi skal få velgerne til å huske lenger enn én måned, når vi ikke engang klarer å få stortingsrepresentantene, fra Kristelig Folkeparti, til å gjøre det – de glemmer altså sine krav så raskt. Medieredegjørelser er et fenomen som ble innført av sentrumsregjeringen, noe Arbeiderpartiet i sin tid var skeptisk til fordi vi mente behandlingsmåten i Stortinget gjør redegjørelser til et lite egnet grunnlag å fatte konkrete vedtak på. Derfor har nå Arbeiderpartiet varslet at vi vil ha en egen stortingsmelding om dette, som skal gi Stortinget grunnlag for å fatte ordentlige og solide vedtak. Det kunne jo, ettersom representanten Lånke etterlyste mer konkrete forslag i forbindelse med medieredegjørelsen, være greit å høre om Kristelig Folkeparti virkelig syns at en redegjørelse er egnet som grunnlag for Stortinget til å foreta den typen utredninger og fatte konkrete avgjørelser av den størrelsesorden som det er snakk om her. Ellers brukte representanten en del tid på å polemisere når det gjaldt reklame og NRK. Han har tydeligvis lest Arbeiderpartiets program. Jeg må beklage, jeg har ikke rukket å lese Kristelig Folkepartis program – på den andre siden er det kanskje ikke så viktig, heller. Han etterlyste klare skiller mellom reklame/ikke reklame. Det er jo slik at vi fra Stortingets side, med støtte fra Kristelig Folkeparti, faktisk har trukket opp de klare linjene og slått fast at fjernsynet ikke skal reklamefinansieres, men at vi, når det gjelder de tjenestene som mediebedriften, mediehuset, NRK, tilbyr via andre kanaler, som f.eks. nettet og tekst-TV, har åpnet for muligheter for reklamefinansiering. Har representanten fra Kristelig Folkeparti glemt at han var med og gav sin støtte til det forslaget?
Jon Olav Alstad (Arbeiderpartiet), 2001-05-03:
Stortinget har i løpet av 1990-tallet gått fra å leke redaktør på innholdet til å bli langt mer profesjonell i hvordan man forholder seg til de ulike institusjonene våre. Så vidt jeg husker, ble det absolutt siste innlegget i stortingssalen som blandet seg inn i den redaksjonelle dekningen, holdt under en mediepolitisk diskusjon av Høyres daværende mediepolitiske talsmann om valgkampdekningen i Israel, i 1994 eller 1995. Det er greit å se at det er litt utvikling i Høyre også. Det kan også være greit å minne hverandre på at NRK2 har en oppslutning på 2 pst. på tross av at de aller, aller fleste nå tar imot de signalene, så det er helt åpenbart at det ikke er noe folkekrav å få tilgang på programmene, men selvsagt har vi et ansvar for å prøve å imøtekomme de få som tross alt vil ha kanalen. Høyre ville som kjent ikke at noen skulle få dette tilbudet, men det har kanskje også endret seg etter hvert. Jeg har forstått det slik at Høyre nå ønsker en utbygging av digitalt bakkenett. Det er ikke et åpenbart standpunkt, men etter mitt syn et fornuftig standpunkt. Men så har jeg i dagens debatt fått inntrykk av at Høyre ønsker seg et langt smalere NRK som skal holde seg unna f.eks. de amerikanske filmene, som Høyre i beste venstreradikal tradisjon har brukt som eksempel. For oss i Arbeiderpartiet er det helt åpenbart også en del av allmennkringkasteroppdraget å gi tilbud på de områdene også, og få sendt brede programmer som folk er interessert i og som folk vil se. Hvis Høyre kunne i klartekst ha forklart oss litt mer om hva de legger inn i dette allmennkringkastingsbegrepet sitt, hadde det vært en fornøyelse å høre på.
Jon Olav Alstad (Arbeiderpartiet), 2001-05-03:
Det er ikke vanskelig for et enstemmig storting å slutte seg til at det er viktig å ta vare på Ivo Caprinos filmer. Det finnes også mange andre veldig gode regissører og filmprodusenter i Norge som har laget veldig mye bra som må tas vare på. Selv om jeg kanskje synes det er litt drøyt å fremme et forslag om å bevilge penger allerede i revidert på bakgrunn av et oppslag i Aftenposten Aften, er det ikke noe problem å slutte seg til intensjonene i det å sørge for at dette blir tatt vare på. Så kan man diskutere hvordan det skal tas vare på. Forslagsstilleren er opptatt av at det i Aftenposten Aften stod at Ivo Caprinos filmer skulle være i dårlig stand. Nå er situasjonen den at det er Norsk Filminstitutt og Nasjonalbiblioteket som har det faglige ansvaret for å ta vare på filmene våre. I dette tilfellet har produsenten selv valgt å ta vare på filmene og ikke latt Filminstituttet ta seg av den oppgaven. Nå har departementet varslet komiteen om at arvingene vil få tilbud om å deponere filmene hos instituttet, slik at det er mulig for instituttet både å få en oversikt over tilstanden på filmene og å ta vare på de filmene som er der. Dette er en filmarv som helt åpenbart må sørges godt for. Hvert år bevilger Stortinget penger til restaurering av film. Filminstituttet har de siste årene ikke bedt om ytterligere midler til restaurering av film, men har nå, som jeg forstår, lagt inn en søknad til neste års statsbudsjett. Det får vi rikelig anledning til å behandle. Skal det bevilges ekstra midler, må det skje på bakgrunn av at instituttet både har behov for og også kapasitet til å bruke dem. Komiteen er veldig enig i at de kulturskattene som ligger i disse filmene, skal tas vare på, men først må vi da få ansvaret for det. Derfor blir dette en sak som vi er nødt til å vurdere i hvert enkelt budsjett framover. Så til det forslagsstilleren tok opp på slutten, nemlig filmarven etter Norsk Film. Vi må i hvert fall sørge for at den filmkatalogen som ligger hos Norsk Film AS i dag, som Stortinget har vedtatt at staten skal avvikle sine interesser i, blir tatt vare på på en slik måte at det kommer ut til folk, og blir sett av folk. Jeg ikke så sikker på at Filminstituttet er den rette plassen for det, for de har ikke noe distribusjonsapparat som gjør at en kan få vist filmene til befolkningen. Selvsagt har Filminstituttet et veldig klart ansvar for å ta vare på de fysiske filmene, men når det gjelder rettighetene til dem, enten det er de kommersielle rettighetene eller bruksrettighetene, må vi finne løsninger som gjør at flest mulig kan få sett de filmene som er produsert oppigjennom tiden, slik at de ikke bare ligger og støver ned i et skap. De distribusjonsselskapene som finnes, er stort sett kommersielle. Staten har ikke noe distribusjonsapparat til å få vist disse filmene. Vi må på en eller annen måte få sikret resultatene av Norsk Film AS" mangeårige historie, slik at filmene ikke blir skuflet bort og gjort interessante bare for forskere og andre som har spesielle interesser, men at folk får sett disse filmene.