Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2009-01-09:
Jeg ser for meg at denne interpellasjonen kan tas opp igjen med jevne mellomrom, hvis en skal legge til grunn de budsjettdebattene som er i kommunene hvert år. Jeg tror neppe vi vil komme i en situasjon der kommunene ikke diskuterer skolestruktur i forbindelse med budsjettbehandling. Vi kan selvsagt diskutere om det er rett eller galt å blande sammen skolestruktur og økonomi, om de skolefaglige argumentene vil tape opp mot de økonomiske osv. Men her stoler jeg på at lokalpolitikerne vil gjøre de beste vurderingene. La meg kort gjengi hva en ordfører i Rogaland sa om nettopp dette: Når jeg så går for endring av skolestruktur, teller det selvsagt med at jeg tror dette er endringer som vil komme uansett om kort tid, og som til og med vil være til beste for skolen og elevene på lengre sikt. Jeg er frekk nok til å tro at vi har gjort et framtidsrettet vedtak. Når jeg begynner på denne måten, er det ikke ment som en rettferdiggjøring av alle skolenedleggelser. Til det har jeg for liten lokalkunnskap i de enkelte tilfeller. La det være sagt at nedskjæringer i skolesektoren ikke er ønskelig isolert sett. Jeg har en fortid som ordfører fra 1999 til 2005. Hvert eneste år diskuterte vi om det var effektiviseringsgevinster å hente for å kunne gi mer velferd til innbyggerne. Vi tenderte grensene for kutt i de lovpålagte tjenestene for å få endene til å møtes. Men så skjedde det som har ridd meg som en mare mange ganger, nemlig at med en gang jeg sluttet som ordfører, ble økonomien bedre. Nå hadde dette selvsagt ikke så mye med personen å gjøre, men mer med politikken. Kommunene fikk straks mer penger fra den rød-grønne regjering da det politiske landskapet ble endret på Stortinget og kursen ble lagt om. Det er et faktum at det aldri har vært så få kommuner på ROBEK-listen. Mens det var langt over hundre i 2004, er det i dag langt under 50. Men det er fremdeles uløste oppgaver, og kommunene vil òg i framtiden ha behov for en betydelig inntektsvekst for å kunne løse viktige fellesoppgaver. Det er her kjernen ligger. Regjeringen har lagt opp til en samlet realvekst i inntektene som er betydelig, som statsråden var inne på. Faktisk ble det gitt mer penger til kommunene i budsjettet for inneværende år enn det som var varslet i kommuneproposisjonen. Jeg kunne selvsagt ha fortsatt lenge med å nevne tiltak vi har satt inn for å øke tilbudet i velferden, bl.a. innenfor skole, men det meste har vært sagt før. I tillegg kommer nå en finansuro som helt åpenbart får konsekvenser for kommunene. Det aller første tegnet på dette fikk vi gjennom de såkalte Terra-kommunene. Vi ser også at endringer i verdien i fondsavsetninger i kommunene svinger brutalt for mange. Men vi ser også at rentene endrer seg og at dette kan få en positiv effekt for mange kommuner. Jeg vil også minne om at vi har sagt at skattesvikt i kommunene som følge av finansuroen, også skal kompenseres inneværende år. Like fullt er det selvsagt slik at budsjettet som vi vedtok nå sist i desember, vil få effekt utover året. Her tenker jeg spesielt på de tiltak som vi har diskutert tidligere i flere store saker innen vårt saksfelt. Det første som skjer, er at det kommer en tiltakspakke senere denne måneden som òg ventes å få effekt for kommunene. Dernest vil enkelte tiltak som vi har vedtatt, først få virkning fra høsten. Dette har statsråden vært inne på, spesielt når det gjelder lærertetthet og satsing i de første skoleårene. Til slutt vil jeg kommentere at vi ser at mange kommuner nå lager egne skoleplaner, gjerne fundamentert innenfor planloven. Dette sikrer en bred behandling, med høringer av de forskjellige berørte parter. Jeg har selv lest noen slike planer, og de er virkelig gode. Derfor tror jeg at resultatet av det fokus som skolepolitikken har hatt de siste årene, vil gi gjenlyd. Her har den politiske debatten vært viktig, og også de nasjonale prøvene som skoleeierne har tatt tak i. Slike planer skaper engasjement langt utover strukturen, og det er viktig. Men det er likevel ingen tvil om at nærskolen har stor betydning også som institusjon i nærmiljøet. Det er en del av identiteten til innbyggerne.