Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-12-04:
Regjeringen har i budsjettforslaget for 2002 prioritert samfunnssikkerhet og beredskap, kriminalitetsbekjempelse, oppfølging av omstillinger og rask reaksjon og balanse i straffesakskjeden. Terroraksjonene i USA den 11. september og den påfølgende kampen mot terrorisme har på en markert måte satt sitt preg på verden og på vår hverdag. Terroren har også satt sitt klare preg på det løpende arbeid vi utfører i justissektoren. Terroren har også gitt justissektoren nye utfordringer å takle. I situasjonen vi nå er inne i, med økt oppmerksomhet og ressursbruk på samfunnets sikkerhet, er jeg opptatt av at vi samtidig finner en god balanse mellom samfunnets behov for sikkerhet og den enkelte borgers rettigheter. Rettsstatens prinsipper og individenes krav på rettssikkerhet må vi alltid stå på og ha med oss, selv når vi treffer de vanskeligste og vondeste beslutninger for å bekjempe terror. Regjeringen har i sitt budsjettforslag prioritert å iverksette beredskapstiltak innenfor sivilforsvaret og politiet for å gjøre samfunnet sikrere og mindre sårbart overfor mulige terroranslag. Regjeringen har foreslått bevilget 140 mill. kr til dette formålet i 2002. Justisdepartementet arbeider nå med å få en oversikt over det samlede ressursbehovet for sivilt beredskap og politiets, inklusiv POTs, nødvendige beredskapstiltak. Dette er et omfattende arbeid. Regjeringen vil derfor komme tilbake med en ny vurdering av det samlede ressursbehovet senere, eventuelt i tilknytning til en egen stortingsproposisjon som Forsvarsdepartementet vil legge fram våren 2002. Sårbarhetsutvalgets innstilling peker på en rekke utfordringer det moderne komplekse samfunn står overfor. Dette er blitt ytterligere aktualisert som følge av terrorangrepet på USA. Justisdepartementet vil følge opp Sårbarhetsutvalgets innstilling i forbindelse med at departementet våren 2002 legger fram en stortingsmelding om samfunnssikkerhet og beredskap. Regjeringen har som mål å redusere kriminaliteten og øke rettssikkerheten i samfunnet. Målrettede tiltak for å bekjempe barne- og ungdomskriminalitet, organisert kriminalitet, rasisme og vold er spesielt prioritert. Regjeringen er opptatt av å forhindre at barn og ungdom begynner på en kriminell løpebane. Vi ønsker å tilrettelegge for at de barn og unge som begår kriminelle handlinger, skal motiveres og støttes til annen atferd. Det pågår allerede kontinuerlig et arbeid for å utvikle forebyggende tiltak og utforme og bruke tilpassede reaksjoner. Årsakene til kriminalitet er mange og krever et bredt sett av virkemidler og dermed innsats fra mange forskjellige offentlige instanser. Regjeringen har tro på at det ligger en gevinst i å samle og koordinere det forebyggende arbeidet som i dag utføres av forskjellige offentlige instanser, men også av ulike frivillige instanser. Forvaltningssamarbeidet vil foregå på forskjellige nivåer, både mellom departementer og i de instanser som møter barn og unge i hverdagen, som f.eks. politiet, skolen, helsevesenet og barnevernet, og blant foreldrene og de ulike frivillige ildsjeler vi har i vårt samfunn. Organisert kriminalitet innenlands og mellom land øker behovet for bedre koordinering og samarbeid både internt i Norge og i forpliktende samarbeid mellom land. Skal vi ha berettiget håp om å bekjempe den organiserte kriminaliteten, må innsatsen samordnes og effektiviseres. Her vil ROK, Rådet for samordnet bekjempelse av organisert kriminalitet, ha en helt sentral rolle. Jeg vil spesielt nevne et langvarig prosjekt underlagt ROK som retter ekstra oppmerksomhet mot bakmenn i alvorlig narkokriminalitet, smugling og hvitvasking av penger. Jeg er ikke i tvil om at organiserte kriminelle vil merke at kampen mot bakmennene nå er kommet over i en ny fase. Regjeringen vil motarbeide rasisme og etnisk diskriminering på en aktiv måte. Dette vil skje ved en rekke tiltak som vil bli gjennomført for å styrke lovverket, retningslinjene og oppmerksomheten denne kampen skal ha i hele samfunnet. La meg tilføye at når jeg treffer unge mennesker bl.a. på Holmlia i Oslo som sier at de fortsatt er redde, er det en opplevelse jeg faktisk velger å ta med meg og må gå inn i både i kontakt med dem, deres nærmiljø og politiet. Reduksjon av vold er en generelt viktig målsetting for Regjeringen. Det skal rettes ekstra oppmerksomhet mot vold i hjemmet og vold mot kvinner og barn. I dette arbeidet vil familievoldskoordinatorer i politidistriktene være sentralt. Det er og vil bli iverksatt tiltak som retter seg mot forebygging for å hindre vold og overgrep, bedre politiets behandling av saker angående hjemmevold og ha en mer målrettet innsats overfor både offer og overgriper i voldssaker. Retten og muligheten til å ha et sosialt liv er viktig. Justisdepartementet vil derfor i 2002 starte et prøveprosjekt med mobile voldsalarmer som skal trygge voldsutsatte også utenfor hjemmet. Justissektoren og Justisdepartementet har i de senere år gjennomgått betydelige endringer og omstillinger. Ved årets begynnelse ble Politidirektoratet og de nye regionale ledd i kriminalomsorgen satt i drift. Det arbeides videre med å gjennomføre ytterligere reformer i politiet, bl.a. ved en betydelig reduksjon i antall politidistrikter. Gjennomføringen av politireformen vil styrke politiets utadrettede virksomhet. Domstolenes uavhengighet vil bli styrket ved etableringen av en egen domstoladministrasjon i Trondheim i andre halvår 2002. Regjeringen er tilfreds med at dette arbeidet går etter planen. Målsettingen med de tiltak som allerede er gjennomført, og de tiltak vi vil gjennomføre, er å få en mer effektiv oppgaveløsning og måloppnåelse i justissektoren. Omorganiseringen skal også bedre servicen til brukerne, bidra til en bedre og mer effektiv styring av underliggende virksomheter, gi større rom for langsiktig overordnet planlegging og føre til bedre samordning på tvers av departementene. De første viktige skritt er tatt, nå må vi ta de neste nødvendige skritt mot en bedre organisert justissektor. Et flertall i komiteen mener at en utvidelse av fengselskapasiteten bl.a. bør kunne baseres på at private gis mulighet til å bygge og ombygge og så leie ut til kriminalomsorgens drift. Bruk av sivilforsvars- og eventuelt forsvarsanlegg, f.eks. Vardåsen leir i Kongsvinger, som et ledd i å redusere soningskøen, er komiteen også innstilt på. Dette er synspunkter jeg tar med meg i mitt arbeid, sammen med det forhold at komiteens flertall ber om at det gjennomføres en prøveordning hvor fangetransport settes ut på anbud under politiets ledelse og kontroll. Samtidig skal vi vurdere andre tiltak for å spare ressurser ved fangetransport, som f.eks. bruk av sivilt ansatte. Jeg tror det er riktig å vinne erfaringer før eventuelt større omlegginger av dagens innarbeidede ordninger gjøres. Straffesakskjeden er et prioritert område for Regjeringen. Høy kvalitet på arbeidet i politiet, domstolene og kriminalomsorgen er viktig, likeså rask flyt i straffesakskjeden, slik at saker går så raskt som mulig fra politiet til domstolene og deretter kriminalomsorgen. Gjennom effektiv straffesaksbehandling styrkes rettssikkerheten. Bevis sikres bedre, vitner husker bedre, fornærmede får en raskere avklaring, og straffedømte kan raskere gjøre opp for seg. Vi ser nå at de senere års satsing på straffesakskjeden begynner å gi resultater. Politiet har raskere saksbehandling og økt oppklaringsprosent. Domstolene behandler flere saker enn før, og kapasitetsutnyttelsen og produksjonen av soningsdøgn i kriminalomsorgen er veldig høy. Utviklingen den senere tid viser at presset nå er størst i domstolene og i kriminalomsorgen. I begge disse leddene har restansene vært økende, selv om antall behandlede saker i domstolene og kapasitetsutnyttelsen i fengslene har økt. Regjeringen tar i sitt budsjettforslag sikte på å videreføre et høyt aktivitetsnivå i hele straffesakskjeden. Jeg registrerer at justissektorens budsjett under budsjettbehandlingen i Stortinget er styrket med netto 30 mill. kr. Som følge av at regjeringspartiene har lagt midler til nye stillinger i politibudsjettet, har vi nå et budsjett som burde sikre at alle politistudenter som går ut fra Politihøgskolen våren 2002, får tilbud om jobb. Dette er et forslag som, sammen med andre forslag i dagens budsjettinnstilling, også har Fremskrittspartiets subsidiære støtte. Regjeringspartienes styrking av domstolene betyr at et høyt aktivitetsnivå opprettholdes også i dette leddet, og at det ved enkelte domstoler vil kunne iverksettes tiltak for å sikre at saker behandles grundig, samtidig som de forholdsvis raskt bringes fram til avgjørelse. Jeg ser at komiteen også er opptatt av sammenhengen i straffesakskjeden generelt og forholdene i domstolene spesielt, og at det under behandlingen i komiteen er omdisponert ytterligere 5 mill. kr til domstolene. Under komitebehandlingen er det også omdisponert 3 mill. kr til konfliktrådene. Regjeringen har foreslått økt bevilgning til kriminalomsorgen. Dette gir kriminalomsorgen mulighet til å opprettholde det høye aktivitetsnivået og kapasitetsutnyttelsen i fengslene. Arbeidet med soningens innhold vil også kunne opprettholdes tilnærmet på dagens nivå. Soningskøen og prognosene viser at det er behov for å øke fengselskapasiteten. Den nye anstalten i Østfold er et tiltak Regjeringen prioriterer for å møte denne utfordringen på noe sikt. Som et ledd i Regjeringens videre satsing på kriminalomsorgen videreføres også det høye opptaket av antall aspiranter ved Kriminalomsorgens utdanningssenter i 2002. Jeg er tilfreds med det budsjettet som foreligger for 2002. Det gir justissektoren gode muligheter for å utføre sine oppgaver på en god måte i det kommende år. Samtidig er det viktig å understreke at utfordringene er mange, og de krever at vi gjennom året, som i foregående år, viser omstillingsevne og tilpasningsdyktighet til de endrede behov vi vil møte. Jeg vil til slutt gjerne si noe til representanten Thorkildsen, fordi jeg synes det er viktig når stortingsrepresentanter benytter Stortingets talerstol til å dele erfaringer som de har høstet, med andre. Jeg ser den måten å jobbe på, som vitneutsagn, som ikke alene skal avgjøre et arbeid, men som er viktige. Det er med på å gi ansikt til og kunnskap om mennesker vi ikke kjenner, og jeg vil gjerne understreke at representanten Thorkildsens innlegg og de eksempler hun nevnte, gjorde et sterkt inntrykk på meg.