Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2013-03-19:
Komiteen har hatt til behandling Riksrevisjonen si undersøking av havbruksforvaltninga. Ein har belyst tre overordna problemstillingar. Det eine var i kva grad utviklinga i og statusen til havbruksnæringa i Noreg er i tråd med det nasjonale målet som Stortinget har sett om å vere berekraftig og miljøtilpassa. Det andre var i kva grad nasjonale mål om berekraftig havbruk blir varetekne gjennom verkemiddelbruken. Og det tredje var om myndigheitenes styring er tilstrekkeleg for å sikre at utviklinga i havbruksnæringa er berekraftig. Havbruksnæringa i Noreg har vakse betydeleg over fleire tiår. Ho utgjer ei viktig næring og ho sysselset mange, men Riksrevisjonens si undersøking viser at veksten har hatt sine konsekvensar. Særleg i område med stor og tett oppdrettsproduksjon har dei miljømessige konsekvensane vore store. Stortingets hovudmål i havbrukspolitikken er å sikre ei miljømessig og berekraftig havbruksnæring, samtidig som det blir lagt til rette for vidare vekst og utvikling i næringa. Omsynet til miljøet skal vere ein grunnleggjande premiss for vidare utvikling og vekst. Det er en samla komité som ser veldig alvorleg på enkelte av Riksrevisjonens funn. Mange plassar er det nemleg ikkje slik at næringa har hatt ein miljøtilpassa vekst. I område med fortetting av oppdrettsnæring er det funne auka førekomst av fiskesjukdomar og lus, og innblandinga av rømt oppdrettslaks er betydeleg. Bestanden av villaks er redusert. I 2010 gjekk det tapt 47 millionar laksefisk. Mykje av tapet kjem av sjukdom, og sjukdomssituasjonen har ikkje endra seg sidan 2000, kunne me lese i Riksrevisjonens rapport. Undersøkinga viste at det er kunnskapsmangel når det gjeld regionale effektar av utslepp frå oppdrettsnæringa. Det manglar indikatorar som kan fortelje i kva grad forvaltninga når måla om måltilpassa og berekraftig oppdrettsnæring, tilsyna har for mange regelbrot, like saker kan få ulikt utfall i ein søknadsprosess. Riksrevisjonen peiker på mange problematiske område. Stortinget ønskjer både villaks- og oppdrettsnæringa velkommen, og me ønskjer å leggje til rette for at begge næringane skal kunne ta omsyn til kvarandre og finnast i fellesskap. Derfor arrangerte me også ei høyring i Stortinget, for at norsk politikk skal leggje til rette for både villaksen og oppdrettsnæringa. I høyringa møtte fiskeri- og kystminister Lisbeth Berg-Hansen og miljøvernminister Bård Vegar Solhjell, Norske Lakseelver var representert, Norges Jeger- og Fiskerforbund var representert, Norges Miljøvernforbund var der, og Marine Harvest AS, Osland Havbruk AS, Cermaq ASA, Fiskeri- og havbruksnæringens landsforening, Havforskningsinstituttet, SINTEF, Veterinærinstituttet og Norsk institutt for naturforskning var alle i høyringa. Det var ei nyttig høyring som komiteen fekk mykje ut av. Det som var hovudsaka med høyringa, var å få belyst ulike problemstillingar frå dei ulike interessene knytte til å styrkje havbruksforvaltninga og for å sikre både miljømessig berekraft og moglegheita til framtidig vekst. Det var som sagt ei nyttig høyring, som var viktig for vår behandling av denne saka. Kontroll- og konstitusjonskomiteen er ikkje dei einaste som reagerer på situasjonen; Fiskeri- og kystdepartementet meiner òg at situasjonen var langt frå ideell. Men det kan verke som om resultata frå Riksrevisjonens rapport ikkje kom overraskande på departementet, for dei miljøutfordringane som blei løfta fram i Riksrevisjonsrapporten, var dei same som departementet sjølv har retta merksemd mot både før og etter at Riksrevisjonens funn blei lagt fram. At departementet har sett i gang fleire tiltak for å rette opp situasjonen, vil ikkje berre rette opp dei miljømessige problema, men òg gjere bruken av sjøareala meir effektiv og avgrense økonomiske tap for næringa. Det høyrer saman. I svarbrevet frå Fiskeri- og kystdepartementet til Riksrevisjonen seier dei at sikra miljøtilpassa havbruksnæring, reduksjon av tap og sjukdom, styrking av fiskehelsa, redusert rømming, berekraftig fôr, eit styrkt verkemiddelapparat og ei oversiktleg og heilskapleg forvaltning av næringa er prioritert i departementets arbeid. Det er godt. Fleire tiltak er sette i verk frå regjeringa si side. Dei har sett i verk 29 av 32 tiltak frå regjeringas Strategi for en miljømessig og berekraftig havbruksnæring. I samband med stortingsmeldinga om sjømat som kjem veldig snart, er det varsla ei langsiktig drøfting av prinsippet om sonedeling. Komiteen meiner det er positivt at departementet engasjerer seg nasjonalt og internasjonalt for viltlevande marine ressursar. Som saksordførar opplever eg at komiteen og departementet deler bekymringa over dagens situasjon, og at departementet har gjort mykje og har varsla fleire tiltak for å rette opp i den. Det er derfor i alles interesse at komiteen ber Riksrevisjonen følgje opp Fiskeri- og kystdepartementets arbeid med forbetring av havbruksforvaltninga i sine framtidige revisjonar for å undersøke om dei endringane som er førespegla, både er gjennomførte, og at dei har hatt den effekten som departementet ønskjer, og som Stortinget også ønskjer at dei skal ha.