Monica Mæland (Høyre), 2020-01-28:
La meg innledningsvis få si at jeg deler forslagsstillernes engasjement for å løse de utfordringer vi har med knivvold. Og som nevnt i min forgjengers brev til Stortinget av 14. oktober 2019 er forebygging, etterforskning og iretteføring av saker om vold og trusler allerede en prioritert oppgave for politiet, noe som også framgår av Riksadvokatens mål- og prioriteringsbrev for 2019. Det er politidistriktene og kommunene som best vet hvordan ressursene bør prioriteres, ut fra de lokale utfordringene og behovene de har. Et eksempel på dette er påtaledirektivet fra politimesteren i Oslo om skjerpet innsats mot bæring av kniv på offentlig sted. La meg også få understreke at det jobbes på departementsnivå med de utfordringer som representantene tar opp, og jeg skal si litt om dette arbeidet i det følgende. Det framgår av Granavolden-plattformen at regjeringen vil innføre forbud mot machete. Justis- og beredskapsdepartementet sendte 15. november et forslag på høring som vurderer endringer i våpenforskriftens § 9, slik at det å erverve, eie eller inneha machete/lang kniv med bladlengde fra 25 cm bør forbys. Formålet er å begrense tilgangen til machete og supplere dagens forbud mot bæring av kniv på offentlig sted og forbudet mot kniver laget uten aktverdig formål. Det framgår av høringsnotatet at Grunnlovens krav til klarhet og presisjon i straffebestemmelser gjør det betenkelig å bruke avgrensingskriteriet «machete». I notatet vurderes andre avgrensingskriterier, som f.eks. bladlengde. Utfordringen er da at et forbud også vil ramme store kniver som brukes til aktverdige formål som friluftsliv og yrkesutøvelse. Høringsnotatet understreker derfor at departementet er åpen for andre forslag, og høringsinstansene anmodes også om å vurdere virkningen av et forbud sammenlignet med alternative tiltak til et forbud. Høringsfristen er satt til 21. februar i år. Det ligger et betydelig potensial for bekjempelse av knivvold i regjeringens tiltak mot kriminelle gjenger. Det vises bl.a. til at statsbudsjettet for 2019 ble styrket med 50 mill. kr til en økt innsats mot ungdoms- og gjengkriminalitet, og det er en bevilgning som er videreført i 2020. Det kommer i tillegg til politiinnsatsen i områdesatsingen i Oslo. I tildelingsbrevet til Den høyere påtalemyndighet for 2020 er det fra departementet lagt til grunn at Riksadvokaten fortsatt følger utviklingen når det gjelder politiets innsats og tiltak mot gjengkriminalitet i Oslo-området. Representantene etterlyser å gjeninnføre koding av knivstikking med kroppsskade og trusler med kniv i straffesaksregisteret. Politietaten må etter min mening selv vurdere om det er behov for en egen statistikk for voldsbruk med kniv. Jeg er ikke kjent med at det er et slikt behov i dag. I tråd med Granavolden-erklæringen jobber regjeringen med flere regelendringer som vil ha betydning for arbeidet med kriminelle gjenger. Det dreier seg om det skal være straffbart å være medlem av eller rekruttere til en kriminell gjeng, og om reglene for inndragning er gode nok. I tillegg vurderer departementet også et oppholdsforbud. Vi arbeider med en handlingsplan mot barne- og ungdomskriminalitet. Planen vil være tverrsektoriell og vil inneholde innsatser på en rekke områder. I lys av de innsatsene som allerede er igangsatt, mener jeg at det ikke nå er behov for en egen handlingsplan mot vold og trusler med kniv.