trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-06:
Vi har gjennom debattene i foregående saker hørt mye om hvor tilfreds stortingsflertallet er med sin rovdyrpolitikk. Det er en tilfredshet som ikke når langt utenfor disse fire veggene – i alle fall ikke mitt hjemmeområde. Det tror jeg de fleste her er klar over, men det er dessverre slik at altfor mange stortingsrepresentanter ikke ønsker å lytte til de erfaringene de har, de som faktisk lever i disse rovdyrutsatte områdene. Heller ikke i denne saken, der vi som forslagsstillere ber Stortinget om å sørge for at regjeringen iverksetter en rekke tiltak for å sikre vilkårene for videreføring av sørsamisk tamreindrift, er det særlig gehør å få. Det synes jeg er trist. Det er rørende enighet om at vi skal legge til rette for samisk tamreindrift, men det er null tiltak. Komiteen viser i innstillingen til at rovdyrpolitikken som føres i Norge, skal være i samsvar med rovviltforliket Stortinget har inngått, og at den skal være innenfor rammen av Bern-konvensjonen, naturmangfoldloven og den todelte målsettingen om at vi skal ha rovdyr og beitedyr i Norge. Dilemmaet er at målsettingen om at vi skal ha plass til både rovdyr og beitedyr, ikke er særlig oppnåelig så lenge dyrene deler de samme områdene. Dette opplever reindriftsnæringen, og dette opplever de som driver med aktiv utmarksbeiting, som den sørsamiske næringen. Vi viser til internasjonale konvensjoner når det gjelder krav til å opprettholde en rovdyrstamme, men vi er også underlagt internasjonale konvensjoner når det gjelder å ivareta urbefolkningsrettigheter, herunder muligheten til å videreføre samisk reindrift. Jeg er skuffet over at stortingsflertallet uttrykker seg i så vage vendinger når de omtaler vårt ansvar for reindriftsnæringen, og i omtalen av de tiltakene som kunne ha bidratt til dette. Jeg merker meg også at det nærmest har blitt en vane å nøye seg med å vise til at vi bruker betydelige ressurser over statsbudsjettet til å forebygge skader på husdyr og tamrein og for å dempe konflikter. Slik er det også i framstillingen her. Det hadde vært mye mer troverdig om flertallet hadde problematisert det manglende samsvaret mellom bevilgninger og redusert rovdyrproblem. Som forslagsstillere har vi fremmet mange forslag som ville ha systematisert erfaringene av rovdyrpolitikken. Vi har også foreslått konkrete tiltak som er sterkt etterspurt i reindriftsnæringen. Det er bra at det fremmes tiltak når det gjelder kongeørn i Fosen og Troms, men dette er et problem helt ned til Femunden. Til slutt må jeg si at jeg er enig med representanten Eidsvoll Holmås i én ting – jakt på sangfugler er lite aktuelt. De utgjør, meg bekjent, ingen trussel verken for tamrein eller for andre beitedyr.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-06-06:
Formålet med lovendringa er at en skal kunne bruke markaloven til mer eventyrskogvern, altså vern av skog, ta skog ut av produksjon, uten noe faglig grunnlag. Jeg har lyst å stille et enkelt spørsmål til statsråden: Hva er, etter statsrådens vurdering, en eventyrskog?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-06-06:
Vi er nå ved kjernen, at statsråden er i tvil om hva en eventyrskog er. Det er et klokt svar. Noen ser eventyr mot nord, andre ser dem mot sør. Samtidig er vi enige om at en kan ha eventyrlige opplevelser i skogen, uten at verken arealet eller opplevelsene er en del av en lov. Kjernen i statsrådens svar er friluftsformål. Det er friluftsformål ved skogbruk over hele landet. Det er friluftsformål over hele landet når det gjelder ivaretagelse av friluftsfolks interesser. Mitt neste spørsmål er da: Hvor kan en ikke bruke friluftsliv som argument for dette vernet, etter statsrådens prinsipielle syn, når en snakker om friluftsformål?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-06-06:
Jeg er enig i at restriksjonsnivået i mange henseender er det samme, enten det er etter naturmangfoldloven eller markaloven. Men den grunnleggende forskjellen er at et vern etter naturmangfoldloven er vitenskapelig dokumentert, det er etterprøvbart, det er et sett med virkemidler som er satt inn for å realisere at formålet blir ivaretatt for all framtid. Mens det vi her snakker om, er noe helt annet, for det er vern etter noe udefinert, og det udefinerte er å ivareta friluftsinteressene, men det er jo et formål som en har rundt alle byer. Og mitt neste spørsmål er da: Hva er grunnen til ikke å innføre en tilsvarende markalov rundt f.eks. Drammen eller Bergen?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-06-06:
Jeg lytter veldig nøye til det som statsråden her sier, men det kommer jo ikke fram noe særskilt behov for eventyrskogvern i Oslomarka annet enn at det er flere mennesker som bor i omlandet, enn det er andre steder. Men hvert enkelt menneskes behov for å oppleve eventyr, eller for å oppleve skogbruk som sikrer friluftslivets interesser, er jo ikke forskjellig. Så det store paradokset er hvorfor Høyre her legger opp til en politikk som hører under de mest ekstreme kreftene innenfor naturvernet, som går vekk fra det vitenskapelig dokumenterbare naturvernet, hvordan Høyre kan slutte seg til det grunnsynet i forvaltningen framover.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-06-06:
Jeg vil takke representanten Elvestuen for å gå inn i spørsmålet – som en av få – for dette spørsmålet er mye viktigere enn som så. Kjernen i det er at ethvert barskogvern innebærer å ta arealet ut av produksjon, ta det ut av bruk. Så er det spørsmål om hva formålet med å ta det ut av produksjon er. Hvis ikke formålet er klart definert, er det umulig å etterprøve om formålet blir fulgt. Og videre: Hvis ikke formålet er klart definert, er det veldig vanskelig å sikre at utviklingen av området er i tråd med det som er formålet, og det er veldig vanskelig å sikre at man får en langsiktighet i forvaltningen av området i henhold til formålet når formålet er utydelig. Vi er altså ved kjernen i det som er en viktig del av naturvernet, nemlig at når en tar et område ut av produksjon, må det være veldig tydelig definert, sånn at en kan sikre at de verdiene blir ivaretatt for all framtid. Det som vi er borti her, er altså eventyrskog. En kan diskutere hva som ligger i det, men det ligger i hvert fall i det at det er en type skog der det har vært liten aktivitet og lite menneskelig påvirkning. En kan si at for at et område av naturvernsida skal defineres som eventyrskog, må den ha lite menneskelig aktivitet i seg. Det var da også årsaken til at da en fikk markaloven med den lovendringen at en kunne verne eventyrskog til friluftsformål, lå det prinsipielt i det at det skulle være lite ferdsel i området. Dermed kom en med en gang i konflikt med bl.a. skigåing om vinteren i det området. Hele kjernen i det var at det som er kvalitetene, er kvaliteter som sikres hvis det ikke er mennesker der. Det blir veldig vanskelig å sikre, for her legger man opp til at det skal være noe særegent som skal trekke til seg mennesker, samtidig som en ikke ønsker mennesker inn i det. Når statsråden sier at det er noe mindre objektivt, er det et utsagn som ikke har dekning. Her er det ingen objektive kriterier, og det bør statsråden legge til grunn videre framover.
Bengt Morten Wenstøb (Høyre), 2016-06-06:
President! Min stemme ble ikke registrert.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2016-02-17:
På vegne av representantene Olaug V. Bollestad, Geir Jørgen Bekkevold og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om behandling av barn og unge som begår overgrep.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2016-02-17:
Tidligere klima- og miljøminister Tine Sundtoft gjorde en forbilledlig innsats i kampen for å få til en ny klimaavtale i Paris i fjor høst, og nå er det viktig at en sikrer fortsatt oppfylling av de målene. Men vi ser at det er representanter for regjeringa som reiser til EU for å drive lobbyvirksomhet for norsk gass og redusere målene for utslippskutt for EU. Det er blitt gjort analyser som viser at hvis EU øker energieffektiviseringsmålet sitt – i dag er det på 27 pst. – til 30 pst., vil behovet for norsk gass reduseres betydelig. Men statsråden har jo ansvaret for å få ned klimagassutslippene. Ønsker statsråden at EU får mer ambisiøse mål, altså at de øker energieffektiviseringsmålet sitt fra 27 pst. i 2030 til 30 pst. eller enda mer i 2030?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2016-02-17:
Jeg har den glede å framsette et forslag på vegne av representantene Trygve Slagsvold Vedum, Kjersti Toppe, Geir Pollestad og meg selv om momskompensasjon for internatskoler.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2016-02-17:
«Høsten 2012 vedtok den rød-grønne regjeringen å styrke ungdomstrinnet med 600 nye lærerstillinger fra høsten 2013. I retningslinjene fra departementet ble det slått fast at tiltaket skulle følgeevalueres. I media er vi gjort kjent med at en slik evaluering ikke er gjennomført, og at regjeringen vil stoppe lærersatsingen til tross for at denne har hatt positiv effekt på læringsutbyttet. Kan statsråden bekrefte at prosjektet ikke er følgeevaluert, og i så fall, hvorfor er dette ikke gjort?»
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2016-02-17:
Beklager, det er sikkert flere enn meg som ikke har lest proposisjonen så nøye at vi fikk med oss at dette allerede var varslet. Jeg tror de fleste av oss som sitter i utdanningskomiteen mente at når vi allerede hadde gjort et vedtak om dette, var det viktig at vi fulgte opp evalueringa framover. Det ble sagt da ordninga var fastsatt: «Rutiner, frister og retningslinjer knyttet til evaluering av tilskuddsordningen er gitt i Retningslinjer for evalueringer. Departementet skal iverksette og sørge for gjennomføring av evalueringer. Evalueringer skal gi informasjon om tilskuddsordningen er effektive i forhold til ressursbruk ...». Nå bruker statsråden halve svaret sitt til å svare på og kommentere den nye ordninga som de sjøl har iverksatt. Det skal noen ekstra stillinger inn på barnetrinnet. Det vi har sett nå, er at 165 ungdomsskoler og 600 lærere har jobbet med dette. Vi ser faktisk at vi får større nedgang i spesialpedagogikkundervisningen, og vi får økning i antall grunnskolepoeng med den ordninga som har vært.(Presidenten klubber.) Så jeg lurer på: Hvorfor vil en ikke videreføre tiltak som virker?(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2016-02-17:
Vi har alle vært klar over at dette var en tidsavgrenset ordning. Hensikten med hele prosjektet var nettopp det som denne nye regjeringa med samarbeidspartnerne skal gjøre nå: å finne ut hva som virker. Har økt lærertetthet noen effekt? Så langt i rapportene som Utdanningsdirektoratet har gitt tilbake, viser det seg at det faktisk har effekt. Det er større nedgang i antall spesialpedagogikktimer, det er færre som har det i ungdomsskolen nå, og det er økning i antall grunnskolepoeng. De gjør det altså bedre. Den forrige regjeringa la fram en ungdomsskolemelding. Denne regjeringa har ikke villet gjøre arbeidslivsfaget obligatorisk. Nå ser det ut til at 600 av de lærerstillingene skal fjernes. Jeg lurer på om statsråden kan innrømme at ungdomsskole og ungdomsskoleelever faktisk ikke er prioritert av denne regjeringa, all den tid vi nå skal satse – nok en gang – på tidlig innsats på de minste, noe som er gjort helt siden 1997 uten at det har gitt noen spesielle resultater.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-02-17:
I fjor kom det over 30 000 asylsøkere til Norge. Flertallet av disse vil sannsynligvis få opphold i Norge. Det betyr at det er en stor oppgave å sikre at de raskest mulig kan lære norsk og bli bidragsytere i samfunnet vårt. Velferden og det sosiale sikkerhetsnettet er bygd på arbeidsinnsatsen vår. Derfor er det så viktig at vi lykkes med integreringspolitikken og målet om at alle skal med. Det finnes knapt noe annet land som har bedre forutsetninger for å lykkes med dette enn Norge. Vi har god økonomi og mange ressurser, vi har en måte å organisere samfunnet på som handler om å gi muligheter til alle, uansett utgangspunkt, og i internasjonal sammenheng har Norge oppnådd gode resultater i integreringspolitikken. Så utgangspunktet er godt. Likevel er det en stor jobb som står foran oss, både fordi vi i år skal bosette om lag dobbelt så mange som før, og fordi vi må lykkes bedre med å få alle gruppene av innvandrere i jobb. Sist helg skrev media om at fire av ti somaliere er på sosialhjelp. Det er et problem. Statsministeren slo fast at det kan bety høyere skatt. Jeg mener at det norske samfunnet ikke kan akseptere at mennesker som kan bidra i arbeidslivet, lever på sosialhjelp i stedet for lønn. Derfor trenger vi en aktiv integreringspolitikk, og det savner jeg at dagens regjering har. Vi trenger mer og bedre norskopplæring, flere boliger og høyere ambisjoner for innvandrerkvinnene, og vi trenger å ruste kommunene for den jobben de skal gjøre. Regjeringens svar er å kutte i norskopplæring i mottak, redusere rammene til Husbanken og tviholde på kontantstøtten, til tross for at fire av ti kontantstøttemottakere har innvandrerbakgrunn. I tillegg er kommuneøkonomien svekket. Integreringsforliket inneholder seks sider med tiltak som Stortinget har pålagt regjeringen å følge opp. Jeg etterspør hva regjeringen gjør. Vi har ikke en dag å miste. Manglende handlekraft fra Høyre og Fremskrittspartiet kan føre til at flere blir sosialklienter i stedet for arbeidstakere.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-02-17:
Det er mange tiltak vi må vurdere nærmere, og jeg er glad for at innvandrings- og integreringsministeren sier hun vil gjøre det. Men det er også sånn at Stortinget har inngått en avtale, der det er mange detaljerte tiltak – over seks sider – som regjeringen bare kan gå i gang med, man trenger ikke å vente på integreringsmeldingen. Denne uken er kommunene samlet til landsting i Kristiansand, og KS-lederen har sagt at krav nr. én fra kommunene til regjeringen er at kommunene må settes økonomisk i stand til å ta imot flyktninger. I fjor opplevde vi først at finansministeren oppfordret kommunene til ikke å bosette flyktninger. Deretter inviterte regjeringen til dugnad for å bosette flyktninger, og når man inviterer til dugnad, er det god skikk å møte opp selv. Kan lokalpolitikerne nå regne med at regjeringen blir med, og når kan vi forvente at kommunene får de avklaringene om økonomi som Stortinget har pålagt regjeringen gjennom integreringsforliket?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Det er ingen tvil om at vi står overfor store utfordringer når det gjelder integrering. I praksis har vi aldri stått overfor en så stor oppgave som det vi gjør nå. Grunnen er at tilstrømmingen til Norge har vært rekordhøy. Derfor er det slik at hvis dette fortsetter framover, tror jeg alle vil se at den norske velferdsmodellen kan komme under veldig sterkt press. Det var også partileder Jonas Gahr Støre inne på under Kartellkonferansen, der han advarte mot at asylant- og migrasjonsstrømmen kan true den norske modellen. Derfor er jeg helt enig med representanten Pedersen i at vi må gjøre mer for å lykkes med god integrering. Derfor jobber vi nå med å legge fram en integreringsmelding for Stortinget. Ser vi på resultatet av integreringen, er 70 pst. av mennene som er ferdig med introduksjonsprogrammet, enten i jobb eller under utdanning. Tallet for kvinnene er dessverre lavere. Ser vi på forskjellene mellom kommunene, er også de store. Det vi må lykkes med, er å løfte de kommunene som ikke får de gode resultatene – løfte dem gode – slik at vi samlet sett kommer langt bedre ut. Jeg tror dette i stor grad handler om at vi evner å se det enkelte mennesket, se hvilke ressurser de har med seg, og legge opp et løp som er langt mer individuelt tilpasset enn det man kanskje har gjort så langt. I introduksjonsordningen mange steder plasserer man analfabeter og personer uten arbeidserfaring sammen med personer med høyere utdanning og med lang arbeidserfaring inn i det samme sporet. Det tror jeg ikke er veien å gå. Derfor er dette ett av mange spørsmål som regjeringen kommer til å berøre i integreringsmeldingen. Vi styrker integreringstilskuddet til kommunene, slik at økonomien er langt bedre nå enn det den har vært på lenge.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Det er sånn at i de tre siste årene, hvis vi regner med dette året, har vi altså bosatt flere flyktninger enn det vi har gjort på veldig mange år, om noen gang, i Norge. Vi har satt ny rekord hvert år, og i år har norske kommuner sagt ja til å bosette over 15 000 personer. Det synes jeg er utrolig bra, og det viser at man ønsker å være med på denne dugnaden. Så er det sånn at når det gjelder økonomien i kommunene, er vi i ferd med å gå gjennom den nå. Vi har et beregningsutvalg som går gjennom tallene, og der sitter kommunene, og der sitter også staten. Og vi kommer til å snakke med KS framover for å se på hvordan økonomien er, og hva det er behov for. Så er det sånn at noen kommuner gjør butikk på integrering, noen kommuner sitter igjen med penger på bunnlinjen fordi de gjør en fantastisk jobb. Andre kommuner sliter, de lykkes ikke, og dermed blir dette utgifter. Det som må være vårt mål, er å sørge for å heve dem som sliter, slik at dette blir butikk for flere.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Det er slik at det flertallet som inngår avtale om budsjett, er enig om å sette av 7 mill. kr til kompetansekartlegging. Vi jobber nå med å se på hvordan disse pengene kan brukes på en best mulig måte for å få gjort dette arbeidet på en god, rask og effektiv måte. Jeg er helt enig i at det å vite mer om de personene som kommer, hvilken erfaring de har, hvilken utdanning de har, arbeidslivserfaring, er helt nødvendig for at vi skal kunne gjøre det vi kan for å stimulere dem til å komme i jobb. Det er den ene siden av det. Den andre siden er at det å bli integrert i Norge krever en stor egeninnsats. Jeg tror at dersom vi har et utgangspunkt og ser hva den enkelte er interessert i, hvilken bakgrunn man har, og greier å hjelpe vedkommende inn på et spor man ønsker å ta, så er det også lettere å frambringe den egeninnsatsen som er helt nødvendig for å bli integrert i det norske samfunnet. Det er ingen spøk å lære norsk, og det er heller ingen spøk å komme inn i et helt annet arbeidsliv enn det mange kommer fra, og derfor er kompetansekartlegging viktig.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Jeg er helt enig i at det er store utfordringer knyttet til god integrering av enslige mindreårige. Jeg møtte politiet for en tid tilbake. Det de påpekte som en av utfordringene, er at mange av disse unge har enorme forventninger når de kommer til Norge. Mange vil bli advokat, de vil bli lege – de har store planer for framtiden. Det er i utgangspunktet veldig bra. Samtidig vet vi at det er en krevende vei å gå for å lykkes med disse drømmene. Derfor er det så viktig at man realitetsorienterer og har en god integreringsprosess i kommunene for å forebygge bl.a. kriminalitet. Når det gjelder støtten til kommunene, er det noe vi vil gå inn i og se på. Der er det også sånn at vi skal sammen med KS sette oss ned og se på hvilke utgifter som er knyttet til ulike grupper innvandrere osv. Så det er noe som vi må komme tilbake til i de ordinære budsjettene, og dette er noe som også kanskje vil bli omtalt i integreringsmeldingen.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Jeg har allerede hatt et møte med KS, for jeg er veldig opptatt av at vi skal få til et godt samarbeid om integrering framover. Det skal bosettes over 15 000 personer i år. I Beregningsutvalget, som ser på kostnadene forbundet med bosetting – og det store regnestykket – sitter fire personer fra KS og fire personer fra staten, som nå går igjennom disse tallene. På bakgrunn av det er det selvfølgelig naturlig for meg å ha et møte med KS og fortsette samarbeid med dem for å gå igjennom det som der kommer fram, for vi er veldig opptatt av at f.eks. kommuner som har hatt ekstraordinært store utgifter, skal få kompensert noe av dette. Derfor er det også delt ut en del penger til kommuner som eksempelvis har store mottak, som har store utgifter, for å bidra til en kompensasjon for det. Men det er klart at mange kommuner har vært under stort press, og jeg vil berømme den innsatsen som er gjort.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Den situasjonen vi hadde i fjor høst, satte hele vårt mottaksapparat og våre ansatte i de berørte direktoratene osv. under sterkt press, så jeg vil starte med å berømme de ansatte, som jobbet langt mer enn det man kunne forvente av dem i den situasjonen som oppsto. Så er det slik at det ansettes mer folk, men det er klart at det tar litt tid før de nyansatte er klare til å starte full produksjon, fordi det er en opplæringsprosess som skal til. I den opplæringsprosessen vil også ansatte som vanligvis er i saksbehandling og bidrar i den, være dem som skal lære opp de nye. Men det som er viktig for meg, er å sørge for at det nå blir en god flyt i dette systemet, og at vi sørger for f.eks. at de er bosettingsklare til kommunene. Derfor har vi sagt at vi må se på balansen mellom avslagssakene – de som er åpenbart grunnløse osv. – kontra de som skal innvilges, så vi ikke kommer i en situasjon der det f.eks. ikke er personer for kommunene å bosette. Men det er en utfordring. Vi jobber med å bli bedre, og så vil det ta tid fordi det kom så mange i fjor.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Alle ser jo at mange av de personene som kommer til Norge, har store utfordringer, og det å reise fra sin familie tror jeg alle synes må være svært vanskelig. Samtidig er det slik at vi i Norge er nødt til å ta noen valg. Vi er nødt til å tenke på hva som er bærekraftig innvandringspolitikk for framtiden, som sikrer at vi kan gi beskyttelse f.eks. til personer som kommer i årene framover. Det vil vi ikke greie hvis tilstrømmingen til Norge blir så stor at det blir vanskelig å håndtere den. Derfor er innstrammingen helt nødvendig. Jeg mener at det bør være en selvsagt ting at dersom man skal hente sin familie til Norge, er man i stand til å brødfø dem, og man er integrert selv, slik at man kan hjelpe familien når den kommer, til å bli det samme. Så dette er et punkt vi følger opp fra asylavtalen også, der det var et ønske om å få til innstramminger på familiegjenforening.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Det er ingen tvil om at behovet for innstramminger er like stort nå som det var da flere partier inngikk et bredt forlik før jul. Ser vi på tilstrømmingen til Europa, kom det i januar i fjor 2 000 personer fra Tyrkia til Hellas – tallet i år er 60 000. Det peker mot at vi kan få en enorm utfordring i løpet av dette året, fordi man forventer opp mot dobbelt så mange asylsøkere til Europa. Jeg er veldig glad for at Kristelig Folkeparti ønsker å bidra til innstramminger, at man er på tilbudssiden der. Det ønsker jeg også å være, men jeg mener det er helt nødvendig at de innstrammingene vi til syvende og sist blir enige om, er tilstrekkelige til å kunne møte den utfordringen vi står i. For å ta eksempelet med enslige mindreårige: Det er mange dilemmaer knyttet til den saken. Det som er vårt hovedutgangspunkt, er at barnets beste i de fleste tilfeller vil være å være sammen med sin familie. Det som skjer i dag, er at familier betaler menneskesmuglere for å ta unge familiemedlemmer over halve verden – utsetter dem for fare. Enkelte barn blir drept, de blir utsatt for vold, de blir utsatt for overgrep, og jeg mener at det er ansvarlig å se på hvilke endringer som kan gjøres i lovverket for å bidra til å stanse det, eller i hvert fall å redusere det. Vi ser nå at man i Sverige har enorme utfordringer. Det er store avisoppslag om hvordan de sliter med disse utfordringene der. I fjor kom det 33 000 enslige mindreårige til Sverige. Dette er et dilemma, men jeg mener at det er helt nødvendig, også av hensyn til barna, at vi ser på hvordan vi kan stramme inn.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Vi skal nå gå gjennom høringsuttalelsene, og vi skal ha samtaler med partiene som var en del av forliket, før vi kommer til å fremme det vi mener er helt nødvendige innstramminger. Når det gjelder barna, mener vi at det er mange dilemmaer her. Jeg mener at den reisen som disse utsettes for, også bidrar til å gi dem psykiske problemer. Vi vet at barn blir drept, vi vet at de er i hendene på menneskesmuglere, at de er utsatt for vold og overgrep. Spesielt jenter, som det er få av, opplever svært vanskelige forhold. Så jeg mener at det er helt nødvendig at vi ser på hvordan vi kan bidra til at disse barna er sammen med sin familie, istedenfor at de blir sendt ut på den måten som i dag. De opplever også et sterkt press når de er her, fordi familien forventer at de skal sende penger hjem igjen. Så de er under press fra mange forskjellige hold. Jeg ser dilemmaet, og jeg mener at det er nødvendig å se på hvilke tiltak som kan gjøres for å begrense tilstrømmingen.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Høringsuttalelsene vil vi selvfølgelig gjennomgå på en grundig og god måte. Det som sto i høringsutkastet knyttet til SSB-tallene, var at det kan bli en dobling. Det har ikke vært det så langt, men hvor mange som kommer på familiegjenforening, handler også om hvilke grupper som kommer til Norge. Somaliere har eksempelvis familiegjenforening i større grad enn det en del andre grupper har. Så er det sånn at når jeg omtaler rapporter – jeg tror også representanten Bekkevold kjenner til at det kan være vanskelig når du blir intervjuet, å snakke en halvtime om en rapport. Du skal være ganske rask, og du skal ta de poengene som du mener er viktige. Det med ankerbarn står i den rapporten. Vi vet også at noen barn i Norge har fått familien sin hit, de har blitt sendt til Norge og fått familiegjenforening, så det skjer i dag. Men det som er vårt hovedpoeng når det gjelder barna, er at vi må prøve å begrense tilstrømmingen, på grunn av barnas beste.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Det regjeringen vil komme til Stortinget med, er det som vi kommer til å mene er nødvendige innstramminger for å møte en situasjon der vi kan få en svært stor asyltilstrømming til Norge. Det som er politikernes og regjeringens oppgave, er å tenke langsiktig på vegne av landet, å sørge for at vi har en bærekraftig innvandringspolitikk som gjør at vi kan ivareta asylinstituttet over tid, at vi har penger igjen til å hjelpe dem som er i nærområdene til krig og fattigdom, og til å ha en velferdsmodell for framtiden. Det er elementer som en i mange av disse høringsuttalelsene slipper å ta stilling til, fordi de tar for seg enkeltelementer. Så vil høringsuttalelsene selvfølgelig bli grundig gjennomgått før regjeringen kommer tilbake og legger fram en sak for Stortinget. Og når Stortinget får seg den forelagt, får man god tid til å gå inn i disse forslagene og se på de endelige vurderingene som regjeringen gjør.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Når det gjelder bosetting, mener jeg at det er ingen grunn til å være forvirret. Det er bare å se på de resultatene som denne regjeringen her har levert, år etter år. Vi har satt rekorder i bosetting de tre årene som vi nå har styrt. I dette året kommer vi til å sette en desidert rekord, med over 15 000 bosettinger. Det handler om at vi har lagt til rette for å få det til, og det handler om kommuner som stiller opp og ønsker å være med på den dugnaden som nå er nødvendig. Når det gjelder enslige mindreårige under 15 år, er det et ansvarsområde som ligger under statsråd Horne, men det er klart at også Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet jobber med disse spørsmålene, ser på de ulike modellene for finansiering og vil også være i kontakt med KS knyttet til disse spørsmålene.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Heldigvis var det et bredt forlik på Stortinget som tok realitetene inn over seg, som så at den tilstrømmingen som kom til Norge i fjor høst på kort tid, ikke var bærekraftig over tid. Derfor tok man i denne salen et ansvar for å gripe fatt i det. Jeg registrerer at SV stilte seg utenfor det forliket, og da kan man jo lure på om SV er komfortabel med at den situasjonen som var i fjor høst, skulle fortsette – dem om det. Det jeg mener er viktig når det gjelder å integrere, er at man har incitament, at man stiller krav til dem som skal integreres. Jeg mener at for mange vil det være motiverende å vite at hvis jeg gjør en ordentlig god jobb med å lære meg norsk, komme raskt i jobb, kan jeg faktisk hente familien min til Norge, eller jeg kan få permanent opphold dersom jeg er midlertidig i den perioden det er krav om det.
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2016-02-17:
Det er enighet om at arbeid er nøkkelen til god integrering, og for å få flyktninger i arbeid trengs det kompetansekartlegging av hver enkelt flyktning for å definere hva slags påfyll de trenger. Selv om det er enighet om det, holder det ikke med fagre ord om kompetanse for å få folk i arbeid. Man må, som KS sitt landsting krever i krav nr. to, komme i gang. I høst ga NOKUT klar beskjed om at de raskt kunne sette i gang med kompetansekartlegging så lenge de fikk nok penger. Men det skjer lite. Og i vårt alternative budsjett foreslo vi å bevilge penger direkte til både NOKUT og Vox, slik at de raskt kunne komme i gang med kartleggingen. Mitt spørsmål er: Hvorfor går det fortsatt så sakte, og hvor lang tid skal det egentlig ta før regjeringen kommer skikkelig i gang med kompetansekartlegging av flyktninger?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-02-17:
Min oppfatning er at det er veldig mye bra integreringsarbeid i mange kommuner i dag, og mange er klar til å ta imot og integrere flere flyktninger for å hjelpe til. Men vi ser en særlig utfordring når det gjelder enslige mindreårige og bosetting av dem. Det er en krevende situasjon som vi må ta tak i. Det er et tydelig signal fra kommuner som Kristelig Folkeparti har vært i kontakt med, at støtten til bosetting og integrering av enslige mindreårige asylsøkere ligger på et for lavt nivå, så kommunene vegrer seg kanskje for dette. Refusjonsordningen for barnevernskostnader må derfor økes, og helst opp fra dagens 80 pst. til kanskje 95 pst. av kostnadene. Kristelig Folkeparti ønsker å sette kommunene økonomisk i stand til å ta imot barn på flukt og støtter derfor et sånt løft for barns beste. Er det aktuelt for regjeringen å øke refusjonsordningen til 95 pst.?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-02-17:
Mitt spørsmål er til statsråd Listhaug. Vi står i en ekstraordinær flyktningsituasjon som krever helt nye politiske grep. Kristelig Folkeparti har bidratt – og vil fortsatt bidra – og håper at det tverrpolitiske arbeidet kan få på plass både innstramminger og bedre integrering. Kristelig Folkeparti vil være med for å sikre landets framtid og våre gode velferdsordninger. Da regjeringen kom med 18 punkter før jul, deltok vi og opposisjonen konstruktivt og utvidet disse til 64 punkter, som da er Stortingets vilje i denne saken. Da statsråden la fram 40 innstrammingsforslag i romjulen, ble mange overrasket og skuffet. Vi ble overrasket fordi regjeringen ikke i større grad tok utgangspunkt i stortingsforliket, og skuffet fordi mange av tiltakene vil hemme integrering. De vil ramme utsatte barn og kan trolig stride mot folkerettslige forpliktelser, noe som jo ble påpekt av regjeringens egne fagetater UDI, SSB, Bufdir og IMDI, for å nevne noen. Kristelig Folkeparti er nå opptatt av å få raskt på plass målrettede tiltak. Vi har forventninger om det, og vi ønsker å bidra. I forrige uke uttrykte statsministeren i SMS og brev at regjeringen var på tilbudssiden. Det er kommet invitasjon til et nytt møte, og det ser vi fram til. Kristelig Folkeparti er villig til å gå i en dialog for å se om det er mulig å finne fram til tverrpolitiske løsninger, selv om noen av forslagene til nå framstår som uakseptable. Vi har forventninger, vi ønsker å delta, og vi vil komme fram til et resultat som er til landets beste for å sikre framtiden. Ønsker statsråden å oppnå bred enighet? Og har statsråden vilje til å revidere og kanskje skape forslag som kommer andre partier i møte, på et tidlig tidspunkt?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-02-17:
Kristelig Folkeparti er godt kjent med situasjonen og alvoret i den. Det er derfor vi er på banen for å kjempe for både medmenneskelighet og barnas beste oppe i dette, samtidig som vi ser at nye tiltak er helt nødvendig. Men vi reagerer særlig på forslaget om at enslige mindreårige kun skal gis midlertidig opphold fram til de fyller 18 år. Forslaget har fått sterk kritikk, og det er blitt påpekt at det kanskje bygger på feilaktig faktagrunnlag. Jeg kan trekke fram situasjonen de opplever når de har kommet, uansett måte og uansett grunn. Det er viktig at vi sørger for at de føler seg trygge og sikre. Vi vet at de kan få psykiske problemer. Det kan vanskeliggjøre integrering og kan være krevende for fosterforeldre og institusjoner, og det kan også føre til at flere barn forsvinner fra mottakene. Det er endog noen som mener at det kan være i strid med Barnekonvensjonen. Er statsråden på tilbudssiden når det gjelder å endre på akkurat det forslaget?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-02-17:
Måten kommunene tar imot flyktningene på, om det er som vertskommune eller som bosetter, er helt avgjørende for en god integrering. Vi vet at disse oppgavene er underfinansiert. Det har statens egne undersøkelser vist. Da Stortinget foretok tilleggsbevilgningen for 2016 for mottak av flyktninger, ble kommunene tilgodesett med veldig lite. Det har Stortinget sagt det skal rettes opp i, og i integreringsavtalen som Stortinget har oversendt regjeringen for oppfølging, heter det i kapittel 4: «Regjeringen skal, i samarbeid med KS, lage en oversikt over kommunesektorens økte kostnader knyttet til helse, skole, barnehage og barnevern mv., og komme tilbake til Stortinget på egnet måte(…) samt sørge for et forsvarlig økonomisk opplegg der kommunene får kompensert for sine ekstrakostnader.» (…) Hva har regjeringen gjort disse to månedene etter at avtalen ble inngått? Kan statsråden bekrefte at det er tatt kontakt med KS? Er arbeidet med oversikt over kommunenes reelle kostnader godt i gang? Og når kan vi forvente å få denne saken til Stortinget?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-02-17:
Siv Jensen oppfordret til boikott av bosetting. Erna Solberg skrøt veldig av kommunenes jobb på KS-konferansen – veldig berettiget skryt – men det er fortsatt mulig å bli forvirret av hva regjeringen egentlig har tenkt å gjøre når det gjelder oppfølging av disse avtalene. Barn på flukt er et sentralt kapittel i Stortingets integreringsavtale. Et av bestillingspunktene gjelder barnevernstiltak for enslige mindreårige. Kommunene taper veldig på å bosette enslige mindreårige, og den største utfordringen nå er at det er for mange enslige mindreårige som står i kø, fordi kommunene ikke tør å bosette. I integreringsavtalen bes det om at refusjonsordningen for barnevernstiltak gjennomgås sammen med KS, og det heter at det skal skje raskt. Da er mitt spørsmål: Hvordan er dette punktet fulgt opp av regjeringen?
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-02-17:
For å lykkes med en god integreringspolitikk – og også med en god asylpolitikk – er rask avklaring en av nøklene, både for dem som ikke skal være her, og for dem som skal være her. Hvis vi sier at det ikke kommer noen nye til Norge, så ligger det i dag 20 946 søknader til behandling, og til det har statsråden ca. 1 100 saksbehandlere. I januar behandlet de 1 100 saksbehandlerne 430 søknader. Hvis vi skal fortsette i dette tempoet, og ingen andre kommer, vil det ta over fire år før vi får en avklaring for dem som nå er her. Er statsråden fornøyd med tempoet i avklaringer?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-02-17:
Jeg har ennå ikke møtt en eneste flyktning som ikke brenner etter å bidra og klare seg sjøl. Det er på tide at vi ser på dem som ressurser som kommer hit, som vil bli – som statsråden sier – leger, advokater, har drømmer for framtida. Da må en få lov til å slå ordentlig rot der en skal integreres, og da er problemet at innstrammingsforslagene som regjeringen foreslår, er en oppskrift på dårlig integrering. De nekter folk å slå rot. Nå har faginstansene plukket fra hverandre regjeringens innstrammingspakke bit for bit, nettopp når det gjelder dette. Så sier statsråden at det er ingen spøk å lære seg norsk og integreres. Nei, det er ikke det. Det er heller ingen spøk å være uten familien sin og leve i utrygghet når en har opplevd krig. Har statsråden prøvd å sette seg inn i hvordan det kan være, selv for en perfekt flyktning, når det kan ta ti år å måtte leve i savn og utrygghet for den nærmeste familien sin før han får lov til å være trygg og kan slå rot?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-02-17:
Etter disse rundene, uke etter uke, kan en jo lure på hvor lenge forlikspartnerne kommer til å finne seg i at vi har en regjering som holder dem for narr på den måten de har gjort, og hva det er de egentlig har gått med på. SV har gudskjelov stått utenfor dette. Statsråden er opptatt av å ta vare på asylinstituttet, men har i realiteten lagt fram forslag som avvikler asylinstituttet for norsk del. I tillegg til det er det en rekke faktafeil, både med tall og med henvisninger. Det gjelder familiegjenforening, det gjelder hvem det er som kommer, og det gjelder dette med ankerbarn, der man misbruker andre instansers opplysninger til å skremme fram et flertall for forslag som hittil bare Fremskrittspartiet har vært for. Jeg må da spørre statsråden enda en gang: Hvordan mener statsråden at integrering skal gå lettere når man må vente i ti år på familien sin, og for å få beskjed om at man er trygg?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-02-17:
I en kronikk på NRK Ytring fra 10. februar skrev statsråden at hun var «opptatt av å få frem fakta i debatten». Det er bra. Likevel påpeker høringsinstanser at regjeringens høringsutkast om innstramminger inneholder feilaktig framstilling av fakta, feilaktig bruk av rettspraksis og ubegrunnede påstander. SSB påpeker at statistikken når det gjelder familiegjenforening for enslige mindreårige asylsøkere, ikke taler for at barn er sendt hit som såkalte ankerbarn, og UNICEF sendte til og med klagebrev til departementet fordi de mente at deres rapport ble misbrukt av departementet. En slik kritikk av faktagrunnlaget til lovutkast er uvanlig sterk kost, og mitt spørsmål er: Gjør det inntrykk på statsråden, og vil hun korrigere dette og endre forslagene som er fremmet på feil grunnlag, når hun legger saken fram for Stortinget?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2016-02-17:
Jeg har lyst til å følge opp representanten Bekkevolds spørsmål. Jeg hører statsråden si at i forbindelse med den høringsrunden som nå har vært om de 40 forslagene, skal en gå gjennom dette og se grundig på det. Det er allikevel slik at veldig mange av høringsinstansene har påpekt en rekke utfordringer i regjeringens forslag, både manglende faktagrunnlag og manglende konsekvensutredning, både på det folkerettslige og på det barnefaglige, og det er ikke minst satt et stort spørsmålstegn ved om flere av de forslagene dere kommer med, er praktisk gjennomførbare. Vi forventer selvfølgelig at regjeringen svarer på denne kritikken. Men spørsmålet blir da: Vil regjeringen gjøre en grundig vurdering av de forslagene som regjeringen til slutt velger å komme til Stortinget med, der disse utfordringene og innvendingene, som er veldig tydelige fra høringsinstansene, vil bli ivaretatt? Det opplever jeg ikke at statsråden svarer representanten Bekkevold på.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-02-17:
For variasjonens skyld går mitt spørsmål til klima- og miljøministeren. NRK hadde i går et Brennpunkt-program der en av konklusjonene var at mer av norsk matvareproduksjon bør være beitebasert i stedet for kraftfôrbasert. Det ville vært en interessant utvikling om vi kunne ha gjort oss bedre nytte av våre utmarksbeiter. De største hindrene for det i dag er norsk rovdyrpolitikk. Regjeringen følger ikke opp rovdyrforlikets mål om at det skal være mulig både å ha bestander av rovdyr og samtidig drive beitebruk i hele landet. Det betyr at i område etter område slutter en nå med husdyr fordi det ikke er forsvarlig å ha dyr på beite. Det gjelder i Hedmark, det gjelder i Nord-Trøndelag og i Sør-Trøndelag, det gjelder i Nord-Norge, og det gjelder i fjelltrakter i Sør-Norge. Det er en sørgelig utvikling for et mer miljøvennlig landbruk og også for Distrikts-Norge. I en uttalelse fra årsmøtet i Hedmark Høyre i helga kommer frustrasjonen veldig godt fram, og jeg tillater meg å sitere: «Høyre har forsvarlig bruk som en kjerneverdi. Respekten for enkeltmennesket og eiendomsretten er sterke ideologiske faner. I rovviltpolitikken og da spesielt når det gjelder ulv, har disse kjerneverdiene måttet vike for en politikk som ikke har troverdighet og som er svært konfliktskapende.» Senterpartiet kunne ikke vært mer enig i uttalelsen. Dagens politikk skaper store konflikter. Gang på gang har Senterpartiet foreslått tiltak i Stortinget som kunne gitt oss en annen rovviltpolitikk, og vår overraskelse har vært stor over at Høyre i regjering ser ut til å ha glemt alt som står i partiprogrammet, og alt de sa før de kom i regjering. Nå krever Hedmark Høyre at framtidige bestandsmål for ulv settes til to–tre revir, og de mener også at det faggrunnlaget som regjeringen har fått i dette spørsmålet, er «et makkverk», som representanten Gunnar Gundersen så lyrisk har uttalt. Har statsråden syn på det?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-02-17:
Senterpartiet står helt og fullt bak rovviltforliket, men dagens rovviltforlik blir ikke fulgt opp. Problemet er også at ulveforvaltningen ikke er regulert i dagens rovviltforlik. Det var jo den biten som gjensto, og som vi nå har ventet vinter og vår på at regjeringen skulle komme med en stortingsmelding om. Hvis de kommer med den stortingsmeldingen, vet de også at de kan ha et flertall i denne salen sammen med Senterpartiet. Jeg forstår på svaret at statsråden ikke deler representanten Gundersens og Hedmark Høyres bekymring i denne saken, og det er et faktum som bør bekymre alle Høyre-folk ute i distriktene. Den frustrasjonen som nå uttrykkes, blir rett og slett bare avfeid av Høyre i Oslo. Det er ganske sterkt når nestlederen i næringskomiteen kaller faggrunnlaget for ulv «et makkverk», og er det dette faggrunnlaget som Gunnar Gundersen kaller «et makkverk», som regjeringen har tenkt å legge til grunn for sin bebudede stortingsmelding om ulvepolitikk?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-02-17:
Klimaoppfølgingen betyr strenge krav, men det betyr også en betydelig mulighet for grønn vekst. Og som flere har vært inne på i replikkordvekslingen så langt, har vi en situasjon nå framover hvor vi vil ha kapasitet i økonomien nettopp til den omstillingen til grønn vekst. Da gjelder det å begynne i riktig ende, for grønn vekst i Norge kan ikke nødvendigvis forhandles i EU. Det er klart at når en er i en situasjon hvor en har en risiko for at en istedenfor å sette full fart på elektrifisering av jernbanen kan komme til å lyse ut for konkurranseutsetting basert på diesellokomotiv, så er det å begynne i feil ende. Når en ribber Statskog for satsingen på fornybar energi, er det å begynne i feil ende. Når en plukker vekk 5 mrd. kr fra Statkraft, er det å begynne i feil ende i forhold til grønn vekst og grønn omstilling. Så mitt spørsmål er: Hvordan vil regjeringen ruste opp de store statlige lokomotivene på industrisida til også å bidra til en grønn omstilling og grønn vekst?
Vidar Helgesen (Høyre), 2016-02-17:
Jeg skal ikke ha synspunkter på hva som inngår i kategorien lyrikk og ikke og lyrisk og ikke, men jeg vil slå fast at denne regjeringen fører en rovviltpolitikk som er i samsvar med rovviltforliket, som er i samsvar med internasjonale forpliktelser i Bernkonvensjonen, og som er i samsvar med naturmangfoldloven. Vi har i større grad enn den forrige regjeringen åpnet for uttak av rovdyr som kan utgjøre fare for skade i forkant av beitesesongen. Vi har gitt klare signaler om at rovviltforvaltningen skal ha høy beredskap både før og under beitesesongen for å sikre at nødvendig uttak gjennomføres. Vi har gitt forvaltningen beskjed om å føre en tydeligere soneforvaltning som skiller rovdyr og beitedyr i tid og rom. Det vil føre til reduserte tap, og det har ført til reduserte tap, for antallet husdyr som ble erstattet som tatt av rovvilt, var i 2015 historisk lavt, 14 pst. lavere enn året før og redusert med nesten 50 pst. de siste ti årene. Dette er et felt med sterke følelser og sterke synspunkter. Det er derfor viktig at vi holder oss til rovdyrforliket. Det er viktig at vi jobber for en videreføring av bred enighet når det gjelder rovdyrforvaltningen. Om Senterpartiet velger å stille seg utenfor det, er ikke det noe vi ønsker, men det får vi i så fall ta til etterretning.
Vidar Helgesen (Høyre), 2016-02-17:
Vi tar utgangspunkt i det som ligger i rovviltforliket, nemlig at det skal foretas en ny vurdering av bestandsmålet for ulv samt en evaluering av ulvesonen. Det er med utgangspunkt i det at det er utarbeidet et faggrunnlag. Det er også gjennomført høringer og informasjonsmøter med berørte interesser, og vår ambisjon er at Stortinget skal kunne starte behandlingen av en sak om bestandsmål og vurdering av ulvesonen så snart som mulig. Vi har hatt runder med partiene på Stortinget – og det har vært runder innenfor partiene på Stortinget – og vi er godt kjent med og tar på største alvor de bekymringene som er, ikke minst i Hedmark, men det er også slik at vi har internasjonale forpliktelser. Det er vårt ansvar å legge frem en balansert politikk som tar hensyn til ulike interesser.
Vidar Helgesen (Høyre), 2016-02-17:
For å svare på det spørsmålet: Jeg kan bekrefte at vi arbeider for å legge frem en sak så snart som mulig og forhåpentlig før påske. Jeg vil gjerne også si at jeg er enig i behovet for å effektivisere lisensfellingen av jerv, og der har vi også tatt grep. Jeg er også opptatt av å understreke at den rapporten som Rovdata har publisert, er en foreløpig bestandsrapport – den som representanten viser til, og som ble omtalt i går. Den endelige rapporten vil foreligge 1. juni, og derfor skal vi være litt varsomme med å lage politikk basert på disse foreløpige tallene. De viser for øvrig en ulvebestand eksakt på bestandsmålet om tre helnorske ynglinger innenfor ulvesonen, samtidig som vi faktisk vet at en av disse ynglingene ikke lenger er intakt. Så det er viktig at vi avventer de endelige tallene før vi trekker konklusjoner her.
Vidar Helgesen (Høyre), 2016-02-17:
Det er vårt ønske å oppnå et forlik i Stortinget om den fortsatte rovviltpolitikken. Det er vårt ønske at den politikken skal være i samsvar med Bernkonvensjonen og naturmangfoldloven. Og det er vårt utgangspunkt at skal man få et forlik, må man ha en bred prosess. Da må utgangsverdiene for diskusjonen være klare, og det er helt tydelig fra Hedmark Høyre at de har vært klare med sine utgangs- og inngangsverdier i den diskusjonen. Jeg har stor respekt for det. Demokrati er en vakker ting, og vi skal ta med oss de synspunktene på samme måte som vi tar med oss andre synspunkter som hører med i denne diskusjonen, enten det dreier seg om synspunkter på og tolkning av våre internasjonale forpliktelser, eller det dreier seg om andre synspunkter – til og med i Hedmark og andre fylker der dette vekker sterke følelser.
Vidar Helgesen (Høyre), 2016-02-17:
Jeg er enig i at vi kan og bør ha et mer miljøvennlig og klimavennlig landbruk. Jeg er enig i at vi kan gjøre det samtidig som vi oppnår målene i rovviltforliket. Og jeg mener dertil at denne regjeringen har gjort nettopp det, ettersom vi har vært mer opptatt av og i større grad enn den forrige regjeringen åpnet for uttak av rovdyr som kan utgjøre en fare for skade, i forkant av beitesesongen. Vi er opptatt av at beitesesongen skal forstyrres i minst mulig grad. Vi har gitt rovviltforvaltningen beskjed om å ha høy beredskap i så måte. Det viser at det er mulig å ivareta ulike hensyn i dette viktige spørsmålet.