Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2009-12-14:
For oss som har sittet på Stortinget i mange år, og mest har vært opptatt av budsjettene for året som kommer, har det vært interessant å se mer inngående på regnskapene for året som gikk. Det er kanskje ikke så dumt også å se på det arbeidet som er tilbakelagt, i arbeidet med den framtidige politikken. Jeg skal konsentrere mitt innlegg om de to områdene som jeg har vært saksordfører for: Fiskeri- og kystdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet. Når det gjelder Fiskeri- og kystdepartementet, har en samlet komité merket seg at Riksrevisjonen ikke har vesentlige merknader til departementets forvaltning og gjennomføring av budsjettet for 2008, og at det er avgitt fem avsluttende revisjoner uten merknader. Når det så gjelder Helse- og omsorgsdepartementet, er jo dette et meget stort område. Departementet hadde i 2008 et utgiftsbudsjett på 120 milliarder kr. Departementet hadde ansvar for elleve virksomheter, fire regionale helseforetak, ett deleid selskap og ett særlovsselskap. En samlet komité har merket seg at Riksrevisjonen har avgitt ti revisjonsbrev uten merknader og ett revisjonsbrev med merknader til Helsedirektoratet. Komiteen har også merket seg Riksrevisjonens reaksjon på at Helse- og omsorgsdepartementet i St.prp. nr. 1 og videre i tildelingsbrev til Helsedirektoratet har feilbudsjettert mellom tilskudds- og driftsmidler. Dette er forhold som departementet i ettertid har sett alvorlig på, og som det er tatt tak i. Blant annet er det etablert et prosjekt som skal gjennomgå budsjettering og regnskapsføring. Jeg håper derfor at dette nå er brakt i orden. Riksrevisjonen har i sin rapport uttrykt seg kritisk til at Helsedirektoratet har en mangelfull helhetlig styring av tilskuddsforvaltningen, og at rapporteringen av måloppnåelse på de enkelte tilskuddsordningene er fragmentert. En samlet komité mener i den forbindelse at det er viktig at Stortinget får en god rapportering om måloppnåelse, slik at det dermed ikke kan skapes tvil om midlene blir anvendt til de formål som Stortinget har forutsatt. Komiteen har også merket seg at saksbehandlingstiden hos Norsk pasientskadeerstatning i gjennomsnitt er to og et halvt år for saker der det innvilges erstatning, og at pasienter som klager avgjørelser inn for Pasientskadenemnda, må vente ytterligere ca. ett år på endelig avgjørelse. En samlet komité mener at tre til fire års behandlingstid for slike saker er for lang tid, og at arbeidet må innrettes slik at den totale ventetiden kan bli betydelig redusert. Her er det også viktig å prioritere informasjonsarbeid og brukerundersøkelser. Komiteen ser dette som nødvendig for at pasientene skal kunne få benytte sine rettigheter, og for å kunne registrere brukertilfredshet og mulig forbedringspotensial. Jeg vil også nevne at en samlet komité har merket seg at Norsk pasientregister ikke er fullstendig, og at svakheter i datakvaliteten bl.a. skyldes bruk av ulike systemer i spesialisthelsetjenesten, samt at det ikke foreligger entydige registreringer og praksis i sektoren. En samlet komité forutsetter at dette er forhold som blir ytterligere belyst og rettet opp. Jeg går ikke nærmere inn på dette, men la meg til slutt nevne at det nå foreligger en omfattende sak om Riksrevisjonens undersøkelse av økonomistyringen i helseforetakene som skal behandles av Stortinget etter årsskiftet.