Olemic Thommessen (Høyre), 2004-02-26:
Høyre støtter under gitte forutsetninger Regjeringens forslag til at vi i Norge går over fra analoge sendinger til digitalt TV – distribuert over bakkenett. Dette betyr bl.a. at de analoge sendingene vil være avviklet innen utgangen av 2007. Først og fremst gjør vi dette fordi vi ser at et digitalt basert system vil danne grunnlaget for et bedre tilbud til publikum. Overgangen til digitale signaler gjør at den teknologiske utviklingen kan ta nok et skritt fremover. Dette vil styrke tjenestetilbudet for TV på vesentlige områder, det vil gi en betydelig forbedring av kanaltilbudet, og kvaliteten på det som sendes, vil bli bedre. Et aktuelt eksempel er dekningen av NRK2. Vi har mange ganger toet våre hender over det faktum at mange lisensbetalere i vårt land enten ikke har fått inn denne kanalen, eller det de har fått inn, har vært så dårlig at det ikke har vært mulig å følge med i programmene. Med det digitale bakkenettet vil dette problemet være historie. NRK2 og andre kanaler som i dag ikke når alle seere, vil bli distribuert i samme utstrekning og med samme kvalitet som allmennkringkasterne. Et annet perspektiv er at vi gjennom denne overgangen også legger grunnlaget for ny viktig teknologisk utvikling. Konvergensen mellom mediene vil skyte fart, nye teknologiske løsninger vil bli utviklet, og flere tjenester og andre produkter vi komme. TV-stasjonene, med allmennkringkastingsselskapene i spissen, er de desidert største nasjonalt forankrede leverandørene av levende bilder. Det at dette innholdet, gjennom digitaliseringen, kan kommunisere med Internett og kanskje også med mobiltelefon, åpner nye store perspektiver for en samlet norsk innholdsindustri. Gjennomføringen av digitaliseringen for TV er således ikke bare et anliggende for selve TV-produktet, men også en viktig faktor for de teknologiske miljøer i Norge, og for den delen av næringslivet som vokser ut fra disse. De mulige bredbåndslignende løsninger som også kan kobles på i denne sammenhengen, er viktige eksempler på dette. I prosessen frem mot denne beslutningen har det digitale bakkenettet ofte vært satt opp mot andre teknologiske plattformer, som bredbånd og satellittdistribusjon. Sett med Høyres øyne synes det klart at det valget vi nå gjør for TV, ikke betyr et endelig veivalg for hvilke teknologier som i fremtiden skal være rådende innenfor distribusjon av digitale signaler i vårt land. Dette er ikke noe enten – eller, men snarere et både – og. Uavhengig av vårt valg i denne saken vil de forskjellige plattformene leve ved siden av hverandre. De vil i årene som kommer, konkurrere mot forskjellige grensesnitt, eksempelvis på kapasitet, kostnad, utbredelse og sikkerhet. Når vi for TV har landet på det digitale bakkenettet, er det også fordi dette gir mulighet for en overgang til digitale signaler innenfor en akseptabel økonomisk ramme. Den viktigste testen for de fleste prosjekter er om noen ønsker gjennomføringen så sterkt at de er villige til å bruke egne midler på å få det til. Dette er tilfellet her. NRK og TV 2 har sett overgangen til digitalt baserte signaler som så viktig for utviklingen av sine virksomheter, at de faktisk har ønsket å satse penger og andre ressurser på å få dette til. Dette har de som kjent gjort gjennom å stifte selskapet Norges Televisjon AS, som var den eneste søkeren til konsesjonen for det digitale bakkenettet. Regjeringspartiene og Arbeiderpartiet er vel vitende om at det digitale bakkenettet kan bli et marginalt prosjekt økonomisk sett. Disse partiene har derfor lagt vekt på at de forutsetningene Stortinget nå legger for prosjektet, ikke må være slik at den økonomiske bærekraften undergraves. En dårlig fundert løsning, som kanskje ikke vil fungere etter forutsetningene, vil ingen være tjent med. Dette er ikke en sak man kan snu i når det hele er satt i gang. Når Høyre nå støtter Regjeringens forslag om å etablere det digitale bakkenettet, er det som sagt under flere klare forutsetninger, som det nå altså er et flertall for. Høyre er her tilfreds med den enighet som er oppnådd mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet. For det første er det en klar forutsetning at det digitale bakkenettet faktisk gir dekning over hele landet. En dekningsprosent på 95 er antydet fra flertallets side. De resterende brukere må nås gjennom særlig tilpassede løsninger. Et viktig poeng i denne sammenheng er også at det gjennom det digitale bakkenettet, til forskjell fra kabelbaserte løsninger, må bli mulig å nå biler og nå ut til hytteområdene. Et annet krav er at publikum får tilgang til flere kanaler. Høyre legger derfor til grunn at kapasiteten i anlegget allerede fra starten av må gi grunnlag for flere kanaler enn det som er vanlig tilgjengelig innenfor dagens analoge distribusjon. Høyre vil her særlig legge vekt på at det digitale bakkenettet ikke må virke ekskluderende på mindre aktører i TV-markedet. Lokal-TV, livssynskanaler og rom for en åpen folkekanal må derfor bakes inn i de tekniske løsningene allerede fra begynnelsen av. Høyre er i denne saken, som ellers, opptatt av at vi skal ha en reell konkurranse i distribusjonen. Det har fra enkelte hold vært reist spørsmål om det er problematisk at de to største aktørene i markedet faktisk også eier distribusjonskanalen. Høyre har her lagt vekt på de vurderinger og konklusjoner konkurransemyndighetene har trukket. De rammer som konsesjonen for det digitale bakkenettet setter, anses av disse for å være tilfredsstillende, riktignok slik at man hadde sett det som gunstig om man også hadde involvert en eier som ikke selv var leverandør, på innholdssiden. For Høyres del er det også andre perspektiver som her gjør seg gjeldende. For det første er den største av de to eierne, NRK, et statlig selskap under offentlig kontroll. For det andre er bakkenettet en åpen og oversiktlig instans, der det i ettertid vil være lett å følge utviklingen. Med hensyn til de krav konsesjonen setter, mener Høyre det her er liten fare for uønsket styring og konkurransevridning. Slik saken fremstår i dag, synes det digitale bakkenettet snarere å skjerpe konkurransen enn å svekke den. Med de sendekapasiteter vi her snakker om, vil flere kanaler nå hele befolkningen og på likere vilkår konkurrere om seerne. Det digitale bakkenettet vil også som teknologisk plattform betraktet, være i konkurranse med bredbåndbaserte løsninger eller satellitt. Høyre mener ut fra dette at man ved innføringen av det digitale bakkenettet har ivaretatt de nødvendige konkurransemessige hensyn, og at dette i mange henseender vil bety en skjerpet konkurranse medieselskapene imellom. Noen har bekymret seg over at vi her har en privat aktør. Jeg vil peke på at den virksomheten NTV skal drive, er noe mer enn bare å være bestyrer av et kabelhus. Det er faktisk produkter som skal utvikles. Det skal drives en aktiv innhenting av utenlandske kanaler for å dekke et større behov. Vi overser i dag ikke hvilke nye produkter og hvilke nye muligheter det digitale bakkenettet vil gi. Det er klart at det er viktig for oss at NTV fremstår som en dynamisk og aktiv aktør for å maksimere utbyttet av de mulighetene den teknologien vi nå legger til rette for, faktisk gir. Alt dette tilsier at det er et riktig grep å ha en privat aktør i denne sammenhengen. En privat aktør vil være mer offensiv i det arbeidet som jeg nå har skissert, og det tror jeg vi alle vil være tjent med. Høyre konstaterer at alle partier, unntatt Fremskrittspartiet, under litt forskjellige forutsetninger gir sin tilslutning til en overgang til TV-distribusjon over det digitale bakkenettet, og at de analoge signalene avvikles innen utgangen av 2007. Høyre er glad for den brede enighet som med dette kommer til uttrykk, og mener overgangen vil være til gagn for publikum og for medievirksomheten i vårt land generelt. Arbeiderpartiet la vekt på at det måtte være mulig å stille tilleggskrav utover det som konsesjonen har lagt opp til i utgangspunktet. Det kan være det. Det er et stykke jus i det som jeg ikke finner grunn til å gå inn i. Men jeg vil også understreke at Arbeiderpartiet har hatt en stor bevissthet rundt det at det faktisk også er en økonomi som må kunne gå opp i dette bildet. Det er et poeng for oss at vi faktisk får dette til. Dette er ikke et prosjekt som bare er i utbyggernes og TV-selskapenes interesse. Det er faktisk også i den generelle samfunnsinteresse at dette skjer. Det er derfor viktig at vi alle legger bredsiden til for å få dette til. Jeg er på Høyres vegne og på alles vegne glad for at vi nå legger grunnlaget for at det digitale bakkenettet kan bli en realitet.