Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Det er avgjørende for vår verdiskaping at bedriftene får lov til å bruke tiden sin på den produksjonen og tjenesteyting de er gode på og som de tjener penger på. Derfor er jeg opptatt av at bedriftene og deres eiere skal ha gode og forutsigbare rammebetingelser. Forslagsstillerne peker på at Sverige har etablert et uavhengig organ, Regelrådet, som har som oppgave å bistå forvaltningen i arbeidet med regelforenkling for næringslivet. Regelrådet kan bl.a. etterprøve konsekvensvurderinger fra departementene. I forenklingsarbeidet opplever vi av og til at vi må foreta en avveining mellom ordninger som er «kjekt å ha» for offentlige myndigheter, og hensynet til enklest mulige rammevilkår for næringslivet. Jeg opplever kanskje at vi står overfor noe av det samme i denne saken, at det utvilsomt ville vært «kjekt å ha» et regelråd, men at vi ennå ikke vet om behovet er tilstrekkelig for å lage et nytt organ. Vi har mange måter å oppnå gode rammebetingelser for næringslivet på, og kanskje er ikke enda mer byråkrati eller flere omveier før en beslutning tas, den riktige. Vi trenger regelverk som ivaretar viktige samfunnshensyn, samtidig som regelverket ikke blir unødvendig belastende for dem som må etterleve det. Som næringsminister skal jeg arbeide for å ivareta næringslivets behov. Balansegangen mellom samfunnsnyttige og opplevde belastninger for næringslivet er derfor svært viktig for meg. Jeg tror at problemene må sorteres og løses nærmest mulig den som har mulighet til å gjøre noe med dem. I Norge har vi klare krav i utredningsinstruksen om at økonomiske konsekvenser skal vurderes for dem som er berørt av en sak. Hvert enkelt fagdepartement er ansvarlig for å følge denne utredningsinstruksen om utarbeidelse av konsekvensanalyser for næringslivet. I tillegg følger Nærings- og handelsdepartementet særskilt med på at næringslivets konsekvenser utredes godt nok når det gjøres endringer i regelverk eller nye regler innføres. Det er viktig å lytte til de rådene vi får fra næringslivet. En stor del av min arbeidsdag er fylt av samtaler med bedrifter og næringslivets organisasjoner. Vi har ulike råd og organer som jevnlig gir oss rapporter om hvordan små og mellomstore bedrifter, men også de største, opplever det offentlige regelverket. I dette arbeidet diskuteres både overordnede rammebetingelser og konkrete saker med bedrifter og næringsorganisasjoner. Målet er å få flest mulig innspill på et så tidlig tidspunkt som mulig, også når det gjelder opplevelsen av regelverk. Jeg vil også nevne at vi i Norge har en god og lang tradisjon i å ta berørte parter med på råd gjennom høringsinstituttet. Dette sikrer at næringslivet blir hørt i saker som angår dem. Denne åpenheten i forvaltningen er ikke like godt innarbeidet i alle andre europeiske land. Så vidt jeg vet, har vi ingen indikasjoner på at måten Norge organiserer arbeidet med konsekvensanalyser for næringslivet på, ikke fungerer godt nok. Det er slik at reglene for hvordan vi skal gjennomføre konsekvensanalyser, er tydelige, men det er kanskje også slik at de ikke alltid har blitt godt nok etterlevd. Vi har derfor kommet til at et eget regelråd ikke nå er nødvendig for å gjøre Norge til et godt land å starte, drive og eie bedrift i. Men som vi også sier i brevet til Stortinget, skal vi følge det nyopprettede Regelrådet i Sverige og trekke veksler på den erfaringen som svenskene gjør.