Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-03-14:
Dette grunnlovsforslaget går ut på å gi stemmerett til 16-åringer. Det å gi stemmerett til 16-åringer er i praksis bare én ting, og det er å gjøre demokratiet sterkere. Demokratiet er ikke en passiv ting, en avdeling på et museum, men et levende, pustende system. Demokratiet er hva vi gjør det til hver dag. Det finnes demokratier som bryter sammen fordi man ikke forvalter dem rett. Det er demokratier som er i faresonen i disse dager, også i land som ikke befinner seg så langt fra Norge. Men det finnes også demokratier som utvides, som inkluderer flere mennesker, og som fordeler mer makt. Disse demokratiene kan bli sterkere. De aller beste demokratiene bygger på tillit. I Norge har vi et system som i stor grad bygger på denne tilliten, og som er gjort mulig av et samfunnssystem for øvrig som har skapt grunnlag for denne tilliten. Derfor mener jeg at det å gi mer tillit til flere er å gjøre landet vårt bedre. Det er i bunn og grunn derfor stemmerettsalderen bør senkes. I Norge har vi styrket demokratiet hver gang vi har senket stemmerettsalderen. Sett i ettertid sier det alt i seg selv. Alle vil være enige om at demokratiet i Norge ble mer reelt da kvinner kjempet til seg stemmerett i 1913. Og i dag høres det merkelig ut med en stemmerettsalder på 21 år, men det er ikke så veldig lenge siden vi hadde det. Østerrike har tatt skrittet fullt ut og innført 16 års stemmerettsalder. De kommer så klart aldri til å heve stemmerettsalderen igjen. Ingen foreslo å gjeninnføre den typen ordninger heller i Norge da vi gikk til 18 års stemmerettsalder. Når demokratiet utvides, øker antallet mennesker i samfunnet vårt som aktivt kan være med og påvirke, og som aktivt må være med og ta ansvar. Det øker styrken til beslutningene som tas, legitimiteten til beslutningene som tas, og kvaliteten på beslutningene som tas, og det gjør at flere er nødt til å ta ansvar og føle eierskap til politikken. Så finnes det selvfølgelig mange innvendinger mot en slik endring. En av dem er at stemmerett bør og må følge myndighetsalderen. Det er riktig, men jeg vet ikke om jeg synes det er et veldig viktig prinsipp, og det er av to grunner: For det første er det ikke slik i dag, heldigvis. Terskelen for å frata noen stemmerett er svært høy i Norge. Det betyr f.eks. at umyndiggjorte mennesker ofte har stemmerett i Norge, så det er ikke slik at myndighet og stemmerett uløselig følger hverandre i dag heller. For det andre er det slik at når en er myndig, er en helt og fullt ansvarlig for seg selv. Men allerede i dag har ungdom rettigheter og plikter selv om de ikke er myndige. De plikter å forstå og følge loven fra de er 15 år. Fra de er 16 år, har de lov til å ha sex, 16-åringer har rett til å velge egen utdanning, og ikke minst har de rett til å velge eget politisk ståsted. Retten til å påvirke landets styre og lover bør også kunne gis 16-åringer, som i løpet av det året de fyller 16, også fullfører sin obligatoriske utdanning – det vi som storsamfunn mener er det minste de må ta av utdanning. Å gi stemmerett er å gi tillit og ansvar. Jeg er ikke i tvil om at ungdommene våre vil forvalte den tilliten godt. Noen peker, som sagt, på avviket mellom myndighetsalder og stemmerettsalder som et problem, men også i dag opererer vi med aldersgrenser som i noen tilfeller ligger over myndighetsalderen, uten at det er noe problem av den grunn. Vi som samfunn vil tjene på at mange flere får gitt sin stemme i valg. Det vil sannsynligvis øke valgdeltakelsen blant de generasjonene som tidligere blir introdusert for det representative og det aktive demokratiet. Det vil kunne gi større engasjement og større eierskap til politikken. Dermed legges grunnlaget for enda litt mer tillit i det norske demokratiet – og følgelig et bedre demokrati.