Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2011-06-14:
I juni i fjor behandlet Stortinget Riksrevisjonens rapport om utvidet revisjon av Norsk Tipping. Flertallet, alle unntatt Fremskrittspartiet, sa i kontroll- og konstitusjonskomiteen at de ba departementet om å «vurdere om regnskapsrevisjonen av Norsk Tipping i fremtiden kan foretas av ekstern revisor» istedenfor av Riksrevisjonen, slik ordningen er i dag. Norsk Tipping er det siste statlige aksjeselskapet som har Riksrevisjonen som regnskapsrevisor, og det ber jeg Fremskrittspartiet om å merke seg ettersom de mener at dette er et brudd med gjeldende praksis. Dette er å gjennomføre revisjon på linje med det vi gjør på andre områder, bl.a. av NRK. Revisor kan da bli valgte private revisjonsselskap som har løpende erfaring fra revisjon av en rekke ulike typer aksjeselskaper. Etter min mening gir det bedre sikkerhet for at dette selskapet revideres på en god måte. Men Riksrevisjonen, som Stortingets kontrollorgan etter riksrevisjonsloven, vil fortsatt ha en viktig rolle i forhold til Norsk Tipping AS. Det at Riksrevisjonen nå vil få en revisjonsrapport fra en ekstern revisor til bruk i sitt kontrollarbeid, vil etter min mening styrke dette arbeidet. En slik vurdering er også lagt til grunn i forhold til revisjon av Norges Bank, og til andre selvstendige statseide institusjoner. Jeg er glad for at flertallet i komiteen har sluttet seg til forslaget om endring i pengespilloven. Det har vært god tradisjon de siste ti årene for å si at Stortinget stort sett har stilt seg bak hovedlinjene i pengespillpolitikken. Jeg synes også det er viktig at denne tradisjonen fortsetter. Det gir den beste sikkerheten for at vi kan forebygge samfunnsproblemer knyttet til pengespill. Samtidig gir den norske reguleringen med enerett til enkeltaktører for de største pengespillene en effektiv drift og en begrenset mulighet for privat profitt fra pengespillmarkedet. Det sikrer altså størst mulig overskudd til idrett, kultur og til frivillige organisasjoner. Omsetningen i bingohallene har økt fra 1,9 mrd. kr i 2006 til ca. 5,5 mrd. kr i 2010. Den kraftige økningen skyldes jo økt omsetning av de raske elektroniske spillene i bingohallene. Det har også bidratt til økte inntekter for de lag og foreninger som mottar overskudd fra bingodriften. Økningen faller jo helt parallelt sammen med forbudet mot gevinstautomater som trådte i kraft 1. juli 2007. Økt omsetning til bingohaller er positivt, men det er mye som tyder på at bingolokalene har overtatt en del av den problematiske spilleaktiviteten som vi så tidligere på gevinstautomatene. Departementet besluttet derfor forbud mot bingoautomater fra 1. april 2010, og har vedtatt innstramminger i reglene for raske dataspill. Norsk Tipping skal utplassere nye spill i bingohaller. Dette vil også være raske spill, men disse spillene vil være underlagt strengere begrensninger og kontroll. Vi vet at det er de raske spillene som kan skape avhengighet, og derfor må vi ha en bedre kontroll med disse. Norsk Tipping har altså overtatt ansvaret for de raskeste pengespillene i bingohallene, og vi får derved sterkere statlig kontroll av disse. Uten de tiltak vi nå har vedtatt, vil vi kunne få økende problemer med spilleavhengighet i bingolokaler. Dette har vi også registrert ved spilltelefon for dem som er spilleavhengige. Det kan synes som om mange av dem som tidligere var avhengige på gevinstautomater, har flyttet over til andre typer spill, og de har i økende grad kontaktet hjelpeapparatet. På bakgrunn av Stortingets behandling av forslaget om fordeling av overskudd fra bingoterminaler vil departementet vedta en forskrift som regulerer fordeling av overskuddet fra disse terminalene. Jeg legger opp til at fordelingen blir 40 pst. til Norsk Tipping til dekning av investerings- og driftskostnader, 35 pst. til bingoentreprenørene og 25 pst. til de lag og foreninger som mottar overskudd fra bingodriften. Denne fordelingen har vært drøftet med de berørte aktører i forbindelse med Stortingets behandling av lovforslaget. Hovedregelen om at overskuddet av Norsk Tippings spill skal fordeles gjennom tippenøkkelen, står fast. I en overgangsfase bør imidlertid overskuddet fra Norsk Tippings terminaler i bingohaller i det vesentlige tilbakeføres til bingolokalene. Bingoinntektene vil antakelig gå ned de kommende årene, fordi bingoautomater ble forbudt i 2010, og fordi reglene for databingo blir strengere fra 2012. Med overgangsordninger kan vi forhindre at bingolokaler faller bort, og at nedgangen i inntekter til lag og foreninger blir for stor. Dersom det på sikt vil være aktuelt å endre fordelingen, vil forskriftsendringer skje etter ordinær høring.