Monica Mæland (Høyre), 2015-05-26:
Takk for interpellasjonen. La meg starte med å slå fast at regjeringen vil legge til rette for etablering av grønne datasentre i Norge. Det er slik at store datasentre trenger kjøling og mye elektrisitet, og jeg har merket meg at aktører med stort behov for elektronisk datalagring snakker om norske fjordkjølte og fossedrevne haller som aktuelle. Stabile grunnforhold – både bokstavelig og politisk – gjør at det ligger til rette for slike etableringer i Norge. Utgangspunktet for næringspolitikken er å bidra til størst mulig samlet verdiskaping i Norge. Det gjør vi gjennom stabile rammevilkår og ved å legge til rette for omstilling og innovasjon. Skatte- og avgiftspolitikken er i denne sammenheng vesentlig, og i det spørsmålet vi nå diskuterer, er elavgiften helt sentral. Flere argumenterer for lavere elavgift for datasentre. Det er min oppfatning at etablering av datasentre kan bidra positivt til verdiskapingen, men vi skal samtidig ha et realistisk syn på verdiskapingspotensialet. Det er ikke nødvendigvis så mange arbeidsplasser eller forskningsoppgaver som følger med slike etableringer. Men det kan uansett være fornuftig å legge til rette for at kraften vår brukes innenlands, fremfor å eksporteres som en råvare dersom dette gir størst mulig verdiskaping og ikke minst mindre energitap. Klimatrusselen er et sterkt argument for omstilling i norsk økonomi, og i begrepet «grønne datasentre» ligger det at energien som brukes, skal være fornybar. I et globalt klimaperspektiv kan det være gode grunner for å legge slike anlegg til steder der de kan drives mest mulig effektivt og med minst mulig bruk av energiressurser. Og på grunn av klimaet vårt og grunnforholdene her er det fornuftig å stimulere til at datasentre etableres i Norge. Representanten Ropstad har nevnt tre viktige elementer for etablering av datasentre i Norge: elavgift, fiber og markedsføring. Strømkostnadene utgjør, etter det jeg forstår, rundt 50 pst. av driftskostnadene til datasentre. Aktørene er derfor naturlig nok opptatt av hvilken samlet kraftpris de står overfor når de skal velge lokalisering. Med et felles nordisk kraftmarked går det mot en harmonisering av grunnprisnivået. Forskjeller i avgiftene vil derimot gi ulik pris mellom markedene. I Norge er den generelle elavgiftsatsen i dag 13,65 øre per kWh. Enkelte industrigrener, typisk kraftkrevende industri, er unntatt avgift, mens det som omtales som annen industri, betaler redusert sats på 0,45 øre per kWh. Her vet vi at det er forskjeller mellom landene i Norden. Spørsmålet om redusert elavgift er altså sentralt i debatten. I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett varslet regjeringen at vi vil foreslå endringer i elavgiften i statsbudsjettet for 2016, slik at store datasentre betaler redusert sats. Dette følger opp Stortingets anmodningsvedtak fra behandlingen av budsjettet. Regjeringen vil således komme tilbake til hvor grensen for redusert sats settes, med hensyn til størrelse på datasentrene. Det er i den forbindelse også behov for EØS-rettslige avklaringer i henhold til regelverket for offentlig støtte. Interpellanten tar også opp at det er viktig å etablere nye fiberkabler direkte til Storbritannia og Tyskland. Beslutninger om slike investeringer er en sammensatt prosess. Norge skal ha stabil infrastruktur innen IKT og tilstrekkelig kapasitet også til fremtidige storskala datasentre. Utgangspunktet for denne type investeringer er at det må være et kommersielt behov som kan rettferdiggjøre dem. Spørsmålet om fiberkabler er blitt aktualisert fordi Statnett planlegger å legge strømkabler til Storbritannia og Tyskland. Da kan det være fornuftig å legge fiberkabler samtidig, slik at investering og driftskostnader kan deles på flere. Det er slik at samferdselsministeren og olje- og energiministeren har tatt et koordinerende ansvar, og det pågår nå diskusjoner om å gå videre med en slik løsning. Så kan jeg forsikre om at jeg følger diskusjonen og ikke minst konklusjonen knyttet til den debatten. Interpellanten etterlyser en offensiv nasjonal markedsføring. Å realisere etableringer krever innsats fra lokale og nasjonale myndigheter og fra private aktører. Bransjeorganisasjonen IKT-Norge gjør allerede et viktig arbeid. På nasjonalt nivå har vi fått på plass den relativt nye funksjonen Invest in Norway – et samarbeid mellom Innovasjon Norge, Forskningsrådet og SIVA. Invest in Norway har et omfattende nettverk og markedsfører og tilbyr tjenester til bl.a. utenlandske aktører som vurderer å etablere grønne datasentre i Norge. Gjennom Innovasjon Norge er Invest in Norway representert i 35 land. SIVAs deltakelse i samarbeidet understreker at næringsutvikling på dette området ofte er avhengig av konkrete eiendomsprosjekter. Jeg registrerer at Invest in Norway formidler tydelig og god informasjon om hvilke muligheter Norge kan tilby ved etablering av grønne datasentre. Norge har en rekke kvaliteter som gjør det attraktivt med etablering av grønne datasentre. Gjennom regjeringens beslutning om å foreslå elavgift til redusert sats for slike sentre fra 2016 har vi tatt et viktig grep i så måte.