Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-04-05:
Det er et viktig lovforslag som nå behandles. Jeg er derfor glad for at innstillingen fra sosialkomiteen til Odelstinget er enstemmig. Formålet med loven er å legge til rette for sikker informasjonsutveksling og oppbygging av kunnskap i helseforvaltningen og helsetjenesten uten å krenke personvernet, slik at helsehjelp kan gis på en forsvarlig og effektiv måte. Gjennom forskning og statistikk skal loven bidra til kunnskap om befolkningens helseforhold, årsaker til nedsatt helse og utvikling av sykdom for administrasjon, kvalitetssikring, planlegging og styring. Loven skal bidra til å ivareta et sterkt pasientvern så vel som personvern. Hensynet til personvernet må stå sterkt ved all behandling av helseopplysninger, både fordi helseopplysninger er følsomme, og fordi disse opplysningene springer ut av et tillitsforhold mellom pasient og behandlende helsepersonell. Personopplysningsloven gjelder for all behandling av personopplysninger som helt eller delvis skjer med elektroniske hjelpemidler og for personregistre. Helseregisterloven er en spesiallov i forhold til personopplysningsloven. Et sammenhengende lovverk for elektronisk behandling av helseopplysninger og etablering av helseregistre er viktig for å få oversikt i informasjonsutvekslingen i helseforvaltningen og helsetjenesten, og for den registrertes muligheter til å følge med på hvordan opplysninger om dem selv blir behandlet. Loven rydder opp i hjemmelsgrunnlaget for dagens sentrale helseregistre, og gir det lovmessige grunnlag for videreføring av dagens praksis ved disse. Det foreslås at disse registrene skal reguleres i forskrift, som vedtas av Kongen i statsråd, og etter at Datatilsynet er hørt. Loven stiller strenge krav for etablering av nye helseregistre i helseforvaltningen. Innstillingen fra sosialkomiteen er innskjerpet i forhold til forslaget i odelstingsproposisjonen. Jeg er innforstått med og enig i denne innskjerpingen. Nye helseregistre kan bare etableres med navn, fødselsnummer og andre direkte personidentifiserbare opplysninger dersom den registrerte samtykker. Et unntak fra dette kan bare treffes av Stortinget ved lovvedtak. Eventuelle nye helseregistre som ikke forutsetter samtykke fra den registrerte, skal være avidentifiserte eller pseudonyme. Det må være et mål å finne registerløsninger som i rimelig grad tilgodeser folkehelsen uten å krenke personvernet. Jeg slutter meg til komiteens syn om at helseregistre med avidentifiserte eller pseudonyme helseopplysninger bidrar til å ivaretar hensynet til personvernet. Ved å kreve stortingsbehandling før nye registre etableres uten samtykke, sikres en demokratisk prosess med nødvendige avveininger mellom hensynet til behovet for registre og hensynet til personvern. Informasjon og innsynsrett for den registrerte er et viktig prinsipp i helseregisterloven. Loven gir den registrerte en mer omfattende innsynsrett i opplysninger om en selv enn det personopplysningsloven gjør, idet helseregisterloven også gir rett til innsyn i personidentifiserbare opplysninger som bare brukes til historiske, statistiske eller vitenskapelige formål. I tillegg kan den registrerte etter helseregisterloven lettere få slettet eller sperret opplysninger om seg selv, dersom de føles belastende for den registrerte. Loven regulerer også elektroniske journaler og informasjonssystemer. Pasientadministrative systemer som i dag er konsesjonsbasert, omfattes av helseregisterloven for å sikre den registrertes rettigheter. Den elektroniske pasientjournalen er nær knyttet til helsepersonells yrkesutøvelse, og rettsgrunnlaget for elektroniske pasientjournaler, helsepersonells dokumentasjonsplikt, taushetsplikt etc. hører naturlig hjemme i helsepersonelloven. Det elektroniske systemet reguleres imidlertid også av helseregisterloven ved at loven gir adgang til å sette krav til sikkerhet i forhold til databaserte journalsystemer. Etter helseregisterloven kan det stilles krav til standarder og programvare, krav til elektronisk signatur, kommunikasjon, klassifikasjonssystemer og kodeverk. Disse forhold er av stor betydning for satsingen på IT innen helsesektoren og muligheten til å pålegge alle nivåer i helsetjenesten å bruke kompatible systemer m.m. Datatilsynet skal føre tilsyn med at lov og forskrifter etterleves på det personvernfaglige området. Statens helsetilsyn skal føre tilsyn med det helsefaglige området. Dersom det oppstår skade som følge av at helseopplysninger er behandlet i strid med loven, skal denne erstattes. Det innføres klare straffebestemmelser for brudd på loven. Oppsummeringsvis vil jeg si at lovforslaget som her legges fram, legger gode rammebetingelser for at lovens formål – effektiv og forsvarlig helsehjelp til den enkelte – skal kunne oppfylles.