Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2001-06-05:
For pasienter og pårørende er det en viktig sak forslagsstillerne tar opp. Ordningen med pasientombud henger nøye sammen med pasientenes muligheter til å få oppfylt sine rettigheter. Det er et viktig tiltak for å nå målet om å sette brukerne og deres behov i sentrum. Pasientombudet skal sørge for at pasientene får ivaretatt sine rettigheter og styrket sin medbestemmelsesrett og innflytelse overfor helsetjenesten. I tillegg skal de bidra til å bedre kvaliteten på de ulike helsetjenester. Erfaringene med pasientombudsordningen er positive. Den bidrar til å skape bedre kontakt mellom pasient og helsetjeneste, og vil derfor også kunne bidra til å hindre konflikter som kan løses ved en bedre kommunikasjon, uten at de formelle klageinstanser trekkes inn. Ombudets rolle er å være talerør for pasientene, som ofte har vansker med å ivareta sine egne interesser. Enkelte pasientgrupper er også hemmet, fysisk eller psykisk, og har ofte et spesielt avhengighetsforhold til det systemet eller de personer de ønsker å klage over. Helsepersonellet kan gjennom en slik ordning bli mer oppmerksom på pasientenes behov, og det vil kunne føre til bedre pasientbehandling. Som flere har vært inne på, gjør de mange lover, forskrifter og retningslinjer som regulerer både spesialisthelsetjenesten og primærhelsetjenesten, det svært vanskelig for brukerne og pårørende å ha den nødvendige oversikt og innsikt. Det er imidlertid viktig for at de skal kunne få tilstrekkelig informasjon og føle seg trygge i forhold til rettigheter og tilbud om behandling. Mange har også problemer med å skille mellom hvilke tjenester som er kommunale, og hvilke som ligger under spesialisthelsetjenesten. I lov om pasientrettigheter ble det slått fast at det i alle fylker skal være en ordning med pasientombud. Denne ordningen trådte i kraft 1. januar, og det er rimelig, synes flertallet, at denne ordningen får fungere en tid før den blir utvidet til også å gjelde primærhelsetjenesten. En evaluering av ordningen vil kunne gi muligheter til å korrigere svakheter som kan rettes opp. Tjenestetilbudene i kommunene er ofte knyttet sammen med andre omsorgstiltak som er hjemlet i sosialtjenesteloven. Derfor er det mest hensiktsmessig å se hele tjenestetilbudet og den samlede lovgivning på kommunenivå under ett hvis det skal opprettes en pasient- og omsorgsombudsordning på kommunalt nivå. I Oslo omfatter pasientombudsordningen allerede sosial- og barnevernstjenestene. Ordningen i Oslo bør vurderes nærmere, og ikke minst i forbindelse med innføringen av fastlegeordningen fra 1. juni bør alle kommuner følges nøye opp for å sikre at pasientenes interesser og rettigheter blir ivaretatt. Som det er vist til, ble det i 1999 etablert en 4-årig prøveordning med eldre- og omsorgsombud i noen kommuner, og vi har et godt håp om at evalueringen av denne ordningen kan vise at ombudsordningen kan være et talerør for brukerne og sikre at deres rettigheter blir godt ivaretatt. Det er også en del andre forsøksordninger i gang når det gjelder omsorgstjenester, og i motsetning til sentrumspartiene og SV mener Høyre, i likhet med resten av komiteen, at det ikke er klokt å sette i verk flere prøveordninger før de som er i gang, er blitt avsluttet og evaluert. Høyre støtter derfor forslaget om å be Regjeringen legge fram en egen sak som viser resultatene fra de pågående forsøk vedrørende omsorgstjenestene, og i den sammenheng komme med forslag om eventuelt å utvide en pasientombudsordning til også å omfatte primærhelsetjenesten slik som foreslått.