Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-04-18:
Før påske behandlet Stortinget endringer i omsorgslønnsordningen. I dag behandler vi en annen viktig sak om pårørendestøtte, nemlig pleiepengene. Det er ulike departement som har fremmet forslag, og det er ulike komiteer som behandler dem, fordi det er ulike ordninger, ulike forvaltningsnivåer, ulike system. Da blir det fort systembegrunnelse for endringer og systembegrunnelse for ikke å se ordningene i sammenheng. Kristelig Folkeparti har lenge etterlyst endringer i disse ordningene. Vi har bl.a. foreslått at pleiepenger, hjelpestønad og omsorgslønn slås sammen til én statlig ordning. Vi mener at det er nødvendig å se omsorgslønnsordningen i sammenheng med pleiepenger og hjelpestønad for å sikre økonomisk trygghet og forutsigbarhet for foreldre med tunge pleie- og omsorgsoppgaver. Poenget vårt er at vi må gjøre det enklere for familiene å forholde seg til ordningene og regelverket og sikre at alle som er pårørende og gjør dette omsorgsarbeidet, kan få lønn for det, uavhengig av hvilken kommune en bor i, og uten at de opplever at de stadig må kjempe seg til det. Vi ønsker å se ordningene ut fra den enkelte pårørende sitt perspektiv, den enkelte syke sitt perspektiv, den enkelte familie sitt perspektiv. Ja, dette handler selvsagt i stor grad om budsjett og økonomi, men som det påpekes i helsekomiteens innstilling om omsorgslønn: «Komiteen viser til at det i et samfunnsøkonomisk perspektiv vil være lønnsomt å legge godt til rette for pårørende med krevende omsorgsoppgaver. Det er for eksempel mye som tyder på at mange pårørende som får avslag på pleiepenger, blir sykmeldt og til og med uføre. Komiteen er også kjent med at det er større sannsynlighet for familiekonflikter og at barn utsettes for omsorgssvikt i familier som er hardt prøvet med tunge omsorgsoppgaver, noe både samfunnet, de pårørende og det pleietrengende barnet taper på. Komiteen mener samfunnet har alt å tjene på å legge godt til rette for å sikre gode økonomiske ordninger for de få familiene som vil være i behov av mer utvidet pleiepengeordning. Komiteen viser til at utgiftene til pleiepenger utgjør en mindre sum, også med utvidelsen av ordningen, sammenlignet med de årlige utgiftene til sykepenger og med alternative utgifter til for eksempel institusjonsplass.» Kristelig Folkeparti mener det er bra at regjeringas forslag gjør at regelverket blir enklere og mindre strengt, og at pleiepenger kan gis ved alvorlig sykdom. Det er bra at det legges opp til at pleiepenger skal kunne graderes ned til 20 pst. – mot 50 pst. i dag. Kristelig Folkeparti er for det som gir familier med tunge pleieoppgaver mer fleksibilitet og mulighet for variasjon for å kunne finne egne gode løsninger for kombinasjon av arbeid utenfor hjemmet og pleiepenger hjemme. Kristelig Folkeparti er glad for at flertallet gjør endringer og innfører unntak fra regelverket i helt særskilte tilfeller. Men Kristelig Folkeparti støtter likevel ikke alle forslagene til endringer. Vi ser at foreldre med de alvorligst syke barna kan ha behov for en lengre periode med pleiepenger enn fem år, og vi mener det bør være rom for pleiepenger dersom barn med utviklingshemning har behov for oppfølging av foreldre ved sykdom også etter de har blitt 18 år. Den belastningen det kan være for en familie å leve med dramatisk redusert inntekt over flere år samtidig som de har et alvorlig sykt barn, gjør det vanskelig å forsvare et fall til 66 pst. lønnskompensasjon allerede etter ett år. Skaper dette den tryggheten familier med alvorlig syke barn trenger? En forsørger som er avhengig av pleiepenger, har ikke mulighet til å øke sin inntekt. I de fleste alvorlige sykdomstilfellene det her er snakk om, er det samfunnsmessig og mellommenneskelig mer verdifullt at foreldre pleier barnet enn at det bygges ut et institusjonelt apparat for å trygge barnets liv. Kristelig Folkeparti mener, som SV også skriver i innstillinga, at helserelaterte utgifter til barn bør dekkes fullt ut. Det bør være barnets behov som utløser pleiepenger, og det bør uavhengig av de øvrige kriteriene være mulig å tjene opp en ny periode med pleiepenger, sånn at f.eks. et tilbakefall av et barns sykdom eller et nytt sykdomstilfelle omfattes av ordningen. Behovet for kompensasjon for inntektsbortfallet er like aktuelt selv om det skjer gjentatte ganger i familiens liv. Det er barnets behov for pleie og omsorg som må ivaretas og avgjøre lengden på pleiepengeperioden. Derfor må det også være rom for en skjønnsmessig vurdering i forvaltningen av ordningen. Derfor støtter Kristelig Folkeparti SVs forslag til ny § 9-12.