Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Når sykdom rammer, enten brått eller gradvis, opplever mange en velfungerende helsetjeneste som gir god behandling og trygge rammer når ting blir veldig uforutsigbart. Liv reddes hver eneste dag i norske sykehus. Ansatte jobber dag og natt for å sikre eldre og pleietrengende en god og helhetlig omsorg både på sykehus, i sykehjem og i hjemmet. Barn og unge får hjelp når hverdagen blir tung – noen ser og noen bryr seg. Det er viktig å være takknemlig. Som politikere må vi allikevel være opptatt av hvordan vi kan forbedre og utvikle helsetjenestene slik at de kan gi kvalitet, trygghet, tilgjengelighet og omsorg med pasienten i sentrum, og at det preger helsetjenestene hver eneste dag. Det er avgjørende at vi styrker innsatsen i arbeidet som kan bidra til å hindre sykdom og dårlig helse. Tidlig innsats kan være en helt avgjørende investering for at den enkelte får et langt og godt liv. Tidlig innsats rettet mot barn og unge kan redusere fysiske og psykiske plager og lidelser i senere år. Helsestasjonene og skolehelsetjenesten er tjenester som skal møte folk der de er, og der de lever sine liv. Derfor er det avgjørende at tjenestene har kapasitet og kompetanse til å fange opp utfordringer i familier og blant barn og unge i deres hverdag. Ifølge Helsedirektoratets norm for skolehelsetjenesten mangler det rundt 1 000 stillinger for å nå Helsedirektoratets norm for akkurat denne tjenesten. Kristelig Folkeparti mener midlene til skolehelsetjenesten må øremerkes i en opptrappingsperiode for å få tjenesten opp på et forsvarlig nivå. I Kristelig Folkepartis alternative budsjett foreslo vi å øremerke 500 mill. kr til flere stillinger på helsestasjoner og i skolehelsetjenesten over hele landet. Det er en viktig seier for Kristelig Folkeparti at det som en følge av forliket ble enighet om å øke potten til skolehelsetjenesten med 100 mill. kr og øremerke pengene. Vi skulle gjerne ha øremerket mer. For at skolehelsetjenesten skal kunne kalles et lavterskeltilbud, må tjenesten bli tilgjengelig for barn og unge over hele landet – hele tiden. Antall anmeldelser av mishandling av barn og unge i familieforhold har økt med over 20 pst. de senere år. Vold i nære relasjoner er et stort samfunnsproblem, og tidlig innsats er avgjørende for å bekjempe volden og for å forhindre mest mulig skade. Det offentlige har et ansvar for å hjelpe både offer og overgriper. Det må på plass en helhetlig satsing, og det må satses i flere sektorer. Kristelig Folkeparti er derfor glad for at vi fikk gjennomslag for vårt forslag om en helhetlig opptrappingsplan for å bekjempe vold i nære relasjoner. Vi er også glad for at helse- og omsorgskomiteen stiller seg bak kravet om at de regionale helseforetakene skal sørge for at alle barneavdelinger ansetter leger med spesialisering innen vold mot barn, sosialpediatere. Det er ikke nok at kompetansen er tilgjengelig i spesialisthelsetjenesten; den må benyttes aktivt om vi skal være i stand til å avdekke vold og overgrep. De regionale helseforetakene skal også, som følge av spesialisthelsetjenestens sørge-for-ansvar, sikre at alle voldsutsatte barn ved Statens barnehus får medisinsk undersøkelse. Man ser at bare ca. 20 pst. av voldsutsatte barn får medisinsk undersøkelse i dag. Her må vi se en endring. Slike undersøkelser kan være avgjørende for å kunne avdekke og stoppe vold og overgrep mot barn og unge. Syke eldre og pleietrengende må få et trygt og helhetlig tilbud. Tjenestetilbudet til eldre og pleietrengende varierer fra kommune til kommune. Vi tror ikke svaret alene ligger i statlig styring og finansiering av eldreomsorgen, selv om vi støtter det forsøket som nå ligger ute. Kommunene må ha mulighet til å skreddersy omsorgstjenestene til sine innbyggere. Samtidig vil det være helt nødvendig at staten tilfører kommunene ressurser som gjør dem i stand til å kunne gi en trygg og god omsorg til eldre og pleietrengende. Styrking av bemanningen i omsorgsinstitusjonene gir bedre tid til den enkelte. De skrøpeligste eldre har rett på tilstrekkelig tilsyn og oppfølging fra lege. Legedekningen på sykehjem er fortsatt lav i pleieinstitusjonene, til tross for at det er flere pasienter enn før, og at disse ofte er sykere enn før. Vi i Kristelig Folkeparti foreslo i vårt alternative budsjett å bevilge 500 mill. kr til kommunene for å øke legedekningen og bemanningen i norske sykehjem. I praksis ville det betydd 500 nye stillinger i kommunene. Mange steder ville det kunne bety flere hele stillinger. Det er særlig behov for å styrke bemanningen på korttidsavdelinger generelt og for å ivareta personer med demens på langtidsavdelinger. Mange får ikke nødvendig utredning og oppfølging. Vi har lagt Legeforeningens forslag til norm for legedekning til grunn for forslaget. Med bevilgningen på 500 mill. kr ville vi kunne tilrettelegge for å innfri Legeforeningens bemanningsnorm for legedekning ved en opptrapping på tre år. Kristelig Folkeparti vil samtidig satse på å rekruttere flere faggrupper inn i sykehjemmene for å sikre en helhetlig ivaretakende behandling av pasientene. En god kommuneøkonomi er en forutsetning for gode helse- og omsorgstjenester i kommunene, og med Kristelig Folkepartis budsjettforslag styrker vi denne ytterligere. Det er en politisk oppgave å sikre alvorlig syke og døende en verdig omsorg. Derfor er Kristelig Folkeparti glad for at det utarbeides en nasjonal offentlig utredning på dette området, at det nå vil komme på plass retningslinjer for barnepalliasjon, og at egne palliative team for barn og avansert hjemmesykehus for barn over hele landet nå skal vurderes. Tjenestetilbudet til alvorlig syke og døende er i dag fragmentert, og omsorgstilbudet i kommunene må tilpasses disse pasientene, der mange tilbringer de siste dagene av livet sitt. Kristelig Folkeparti har derfor også foreslått at det fram mot 2020 bør etableres 600 sengeenheter i kommunene for nettopp alvorlig syke og døende, tilpasset deres særskilte behov. Kristelig Folkeparti foreslo også i budsjettet for neste år å legge til rette for 150 kommunale hospiceplasser, som en første del av opptrappingsplanen fram mot 2020. Det er behov for en kraftig satsing på forebygging om vi skal nå målene om å redusere skadelig alkoholforbruk med 10 pst. innen 2020. En offensiv og solidarisk alkoholpolitikk vil redusere antall personer som trenger hjelp i rusomsorgen. Kristelig Folkeparti ønsker å reversere utvidelsen av taxfreekvoten, som ble endret i 2014, og vi foreslår å øke avgiftene på alkohol fordi vi vet at pris og tilgjengelighet er de viktigste virkemidlene vi har for å redusere forbruk og misbruk. Det er behov for en helhetlig alkoholstrategi, og som politikere må vi legge til rette for at det føres en bevisst og ansvarlig alkoholpolitikk i arbeidslivet, og arbeidet blant barn og unge må prioriteres sterkere. Derfor er vi glade for at det som følge av forliket bevilges ytterligere 13 mill. kr for å hjelpe frivillige organisasjoner med forebygging på rusfeltet. Jeg var på besøk hos Avinor, og de er et godt eksempel på at det er mulig å jobbe for en bevisst alkoholpolitikk på arbeidsplassen og redusere alkoholforbruket. Stortinget skal behandle en helhetlig og forpliktende opptrappingsplan for rusfeltet, med særlig fokus på det kommunale tilbudet. Dette er en etterlengtet plan for Kristelig Folkeparti, men ikke minst er det en etterlengtet satsing for kommunene, for personer med ruslidelser og deres pårørende. Fokuset skal være på sømløs og tilpasset behandling og et sterkt ettervern. For å sikre et forpliktende løft foreslo Kristelig Folkeparti i sitt alternative budsjett å bevilge pengene direkte til kommunenes rusarbeid og øremerke dem til ideelle og frivillige organisasjoner på feltet. Ideelle kan bl.a. bidra til å bygge tilpassede boliger i kommuner hvor kommunen selv ikke har den muligheten, og de rusavhengige vil ha ansatte rundt seg hele døgnet. Å satse på ideelle og frivillige organisasjoner handler om å satse på brukerne av tjenestene. Men disse organisasjonene passer ofte ikke inn i firkantene, tilpasset det kommunale tilbudet og spesialisthelsetjenesten. Det må være politisk vilje til å sikre ideelle organisasjoners framtid. Dette vil gagne brukerne av tjenestene. Vi er ved en korsvei for det norske velferdssamfunnet, for det de ideelle aktørene som er aktive innenfor velferdstjenestene sier, er at de kan bli borte i løpet av noen få år hvis ikke rammevilkårene blir bedre. Da mister vi et viktig tillegg til den offentlige helsetjenesten, nemlig aktører som setter verdier som nestekjærlighet og kvalitet først. Med dette vil Kristelig Folkeparti si fra om at vi vil støtte forslag nr. 35, fra SV, i tillegg til de forslagene vi er medforslagsstillere til. Jeg vil med dette også ta opp forslag nr. 17 på vegne av Kristelig Folkeparti og Venstre.