Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2005-12-14:
Flertallsregjeringen har store ambisjoner i kunnskapspolitikken. Det handler både om å gi dem som faller utenfor, bedre forutsetninger og om å gi dem som har mye kunnskap, bedre vilkår. Talentene må få utvikle seg mer. Men de som taper aller mest på at skolen ikke greier å formidle kunnskap godt nok, er de svakeste. De har nemlig ikke de samme mulighetene til å ta igjen tapt kunnskap senere i livet. Vi tror på fellesskolen som et lim i det norske samfunn. At direktørsønnen og fabrikkarbeiderdatteren sitter side om side i klasserommet, har stor verdi for at vi skal forstå hverandre. Det er mangfold. De land som har mange privatskoler, har også store sosiale forskjeller. Vi holder våre løfter når det gjelder privatskolene. Vi arbeider nå med en ny lov og inviterer derfor hele Stortinget til diskusjon om dette, slik at den nye loven blir stående i mange år. Da den forrige utdanningsministeren tok over, var hennes melding klar: Utred det gamle Høyre-forslaget fra 1997 om å kutte et skoleår! En mer effektiv barndom skulle visstnok spare penger. Tenk hvilken nivåsenkning det hadde ført til dersom dette hadde blitt vedtatt. Ungene skulle lære mer mens de var yngre, på kortere tid. Vår finansminister har ikke spinke- og spareskolen som utgangspunkt. Vår Kristins beskjed til Skole-Norge er at nå er bunnen nådd. Nå skal pilene peke oppover. I min egen kommune Ullensaker har kronene pr. elev sunket de siste årene. Med Bondevik-regjeringens forslag til statsbudsjett ville skolen i denne og andre kommuner måttet kutte nå i høst. I Nannestad slipper de nå å stenge badebassenget, takket være flertallsregjeringens budsjett. Nå står lokalpolitikere fra alle partier stolt fram og sier at de kan øke skolebudsjettene – ikke nok, men noe. Pilene peker uansett oppover og ikke nedover, slik de gjorde før – takket være flertallsregjeringen. Den forrige utdanningsministerens politiske grunnidé var at det ikke er noen sammenheng mellom penger og kvalitet. Jeg tror ikke noen av de foreldrene som protesterer mot lave skolebudsjetter, er enig. Den forrige regjeringen skrev til Stortinget at det elevene er aller minst fornøyd med, er inneklimaet. Flertallsregjeringen gjør noe med det. Vi vet nemlig at det er behov for penger til oppussing. Derfor satser vi på oppussing og på arbeidsmiljø for elever. Den forrige regjeringens satsing på kunnskap gav ikke gode nok resultater. Leseforståelsen blant 7.-klassinger ble dårligere mot slutten av perioden, meldte den Høyre-dominerte regjeringen til Stortinget rett før den gikk av. Forskjellen er at den nye regjeringen vet at det å øke kunnskap blant barn og unge har en prislapp. Vår nye kunnskapsminister vet at kvalitet oppnår vi ikke gjennom å spinke og spare, for kvalitet koster. I Kunnskapsløftet har Stortinget vært opptatt av klare mål for læring, og at lærerne selv skulle bestemme hvilke læringsmetoder de skulle få lov til å bruke. Dette ble ikke fulgt opp av den forrige regjeringen. I forslag til læreplan for historiefaget foreslo Clemets utdanningsdirektorat at elever i videregående skulle kunne velge om de ville lære om 2. verdenskrig eller ikke – altså uklare kompetansemål – mens alle, ja alle, skulle ha en digital presentasjon om vikingtiden, altså metodetvang. Lærere på lærerværelset snakket om 40 powerpoint-presentasjoner om vikingtiden. Den nye regjeringen er opptatt av klare kompetansemål fordi vi vet at stor grad av desentralisering økte den forrige regjeringens iver etter skjemaer og kontroll. Vi vil at foreldrene skal ha trygghet for at elevene lærer det de skal, uavhengig av hvilken skole de går på. Derfor trenger vi sterke nasjonale kunnskapsmålsettinger. Lærerne har blitt skyteskive for mye som er galt i vårt samfunn. Den nye regjeringen vil samarbeide med lærerne. Elevene skal ha respekt for læreren. Men da må vi som politikere også ha respekt for den jobben som lærerne gjør. Før i tiden var foreldrene redd for at barna ikke var gode nok for skolen. Nå er mange foreldre redd for at skolen ikke er bra nok for deres barn. Foreldrene må få mer ansvar for at barn og unge får mer respekt for skolen. Flertallsregjeringen vil derfor samarbeide med foreldre, lærere og elever, ikke bare fordi de er brukere, men fordi de har rett til å bli hørt. Den forrige regjeringen snakket om kvalitet og kunnskap, men det var forunderlig hvor selektive de var i å plukke ut forskningsresultater som passet inn i det de allerede hadde bestemt seg for av politikk. Flertallsregjeringen vil la faglige råd få forrang. Det blir stadig flere som tar høyere utdanning. Det er en kvalitet i vårt samfunn. Vi vil gi flere mulighet til høyere utdanning fordi mer kunnskap og mer utdanning gagner samfunnet. Vi har vært enig i Kvalitetsreformen innenfor høyere utdanning. Men vi må sikre at reformen fører til at vi får økt kvalitet, ikke bare at alle tilpasser seg nye kvalitetskriterier. Vi er opptatt av en god studiefinansiering, for lik rett til utdanning avhenger av dette. De fleste av oss er enige om at norsk forskning skal ligge i internasjonal toppklasse på utvalgte områder. Forsk-ning spiller en stadig viktigere rolle. Både næringsliv og offentlig sektor har behov for økt kunnskap. Vi øker forskningsinnsatsen i dette budsjettet. Den forrige regjeringen økte ikke denne innsatsen særlig mye mens de selv regjerte. Men da de visste de skulle gå av, foreslo de å øke den mer enn de selv hadde lovet. Det nivået de selv mente var uansvarlig i vår, ble liksom veldig logisk den dagen de visste de skulle gå av. Det er ingen tvil om at forskningen vil øke med den nye regjeringen. Hva vi gjør når vi regjerer, teller mer enn rørende omtanke blant dem som går av. Vi skal øke forskningsinnsatsen gjennom skikkelige forslag og grundig oppfølging. Forskningen fortjener seriøs behandling, og det vil vi bidra til. Mange kirkebygg over hele landet har forfalt de siste årene på grunn av dårlig kommuneøkonomi. Derfor burde de som er opptatt av Kirken, være glad for økningen til kommunene. Ifølge Vårt Land hadde Oslo-kirkene med den forrige regjeringens budsjett måttet kutte med 16 mill. kr. Det ville være dramatisk. Nå kan de øke med 2 mill. kr. Etter jul får vi konklusjonene fra Kirke – stat-utvalget. Vi vil bidra til en åpen diskusjon og har ikke fastlagte standpunkter. Vi vil at de ulike synspunkter skal komme fram. Det er mange holdninger, og de må fram. Nå må kreftenes frie spill erstattes av politisk styring, sa Bondepartiets Jens Hunseid i 1935, da partiet hans forrige gang inngikk formalisert samarbeid med Arbeiderpartiet. Den forrige regjeringens politikk har brakt Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet sammen. Skolepolitikken den forrige regjeringen førte, var dramatisk for Skole-Norge. Nå trenger vi mer politisk vilje for å hevde oss som kunnskapsnasjon.