Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2015-06-16:
Folkehelsepolitikk ble ikke oppfunnet av den forrige rød-grønne regjeringen, selv om en kunne få inntrykk av det nå nylig. Stortinget har behandlet folkehelsemeldinger i tiårige sykluser – i 1993, i 2003 og i 2013, og nå kun to år etter den forrige, fordi noe helt vesentlig manglet. Den forrige folkehelsedebatten dreide seg mye om avgifter, forbud og formaninger. Men vi kan ikke redusere folkehelsedebatten til å handle om hvordan staten skal ta mer og mer ansvar alene. Vi må ikke komme i den situasjonen at vi undergraver den enkeltes ansvar for egen helse. Likevel må vi på noen viktige områder ta et overordnet ansvar, f.eks. det statlige bidraget til folkehelse gjennom reguleringen som vi har på områdene alkohol og tobakk. Nå kommer jeg til mitt poeng i innledningen. Faktoren som manglet i den forrige meldingen, var det som er den største trusselen mot god helse for mange, nemlig psykisk helse. Der tidligere helseminister Jonas Gahr Støre nevnte psykisk helse 69 ganger i sin melding, tar helseminister Bent Høie kraftig til orde for psykisk helse ved å nevne det 185 ganger i sin melding. Jeg synes det sies riktig så godt i forordet i meldingen: «Veien til bedre helse går gjennom åpenhet. Der depresjon og influensa er likestilt.» Og videre: «Å likestille og inkludere psykisk helse som en del av folkehelsearbeidet er et viktig skritt mot mindre stigmatisering og tabu.» Den store undersøkelsen om studenters helse viser at det kun er 7 pst. av studentene som opplever sin fysiske helse som dårlig. Derimot rapporterer 19 pst., altså så mange som én av fem, om alvorlige psykiske symptomplager. 30 pst., eller tre av ti, eldre over 80 år forteller at de føler seg ensomme. Det er store tall. Både studentenes og de eldres helse er et viktig bilde på de store folkehelseutfordringene vi har knyttet til psykisk helse. De fleste av oss tar gode, helsevennlige valg helt av oss selv, men mange sliter enormt med å finne sin identitet. Ungdom opplever at det er et veldig stort gap mellom de forventninger de har til livet, og livet slik det faktisk er. Eldre opplever tap av sine nærmeste, lite kontakt med verdenen rundt og mange alenetimer i døgnet. Jeg har talt antall ganger psykisk helse nevnes i selve meldingen, men jeg har også talt antall forslag som de rød-grønne partiene nå fremmer for å endre folkehelsepolitikken i Norge. Vi skal i dag votere over totalt 43 forslag, hvorav Arbeiderpartiet ser ut til å fremme eller støtte 36 eller 37 av dem. Dette gjelder selv om det framgår tydelig av den folkehelsemeldingen vi debatterer i dag, at den bygger på og viderefører det som lå i Gahr Støres melding. Det må være et svært tydelig signal om at partiet ikke på noen måte var fornøyd med den folkehelsemeldingen de selv la fram for knappe to år siden. Jeg tror det legges godt merke til ute i kommunene at vår regjering inkluderer psykisk helse som et viktig nytt innsatsområde i folkehelsepolitikken. Det er på høy tid og ikke et minutt for tidlig – og det er selvfølgelig livsviktig for mange av dem som sliter ekstra hardt der ute. Det er sikkert et artig retorisk poeng for representanten Freddy de Ruiter å forsøke å sidestille skatteletter, som faktisk er viktig for å omstille Norge, med satsing på frukt og grønt. Da tror jeg representanten de Ruiter bør ta med i vurderingen den satsingen som nå er på helsestasjoner og skolehelsetjeneste fra vår regjering og bør forholde seg til fakta. Når det gjelder helsestasjon og skolehelse, har vår regjering styrket innsatsen med nesten en halv milliard kroner mer enn hans egen regjering gjorde. Ikke prioriterte Arbeiderpartiet dette så sterkt som oss, og nå er det eneste svaret at man må øremerke. I går kom KOSTRA-tallene. Fra 2013 til 2014 fikk vi 157 flere helsesøstre. Det er basert på de 180 mill. kr som Arbeiderpartiet og den rød-grønne regjeringen la inn i budsjettet for 2014, og som vi videreførte. Jeg tror det kan være grunn til å ha litt is i magen når det gjelder øremerking, for når dette feltet er styrket med en halv milliard kroner til, er jeg sikker på vi kommer til å se mange flere helsesøstre, psykologer, fysioterapeuter og andre som jobber i skolehelsetjenesten ute i norske kommuner. Det er et fantastisk godt og viktig folkehelsetiltak for barn og unge i skolen i dag.