Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2009-04-27:
Næringskomiteen har hatt til behandling Ot.prp. nr. 15 om ny dyrevelferdslov. Dette har vært en sak som næringskomiteen har brukt lang tid på. Vi har hatt en omfattende høringsprosess, og etter min oppfatning har vi også hatt en god behandling i komiteen, noe som har medført at opposisjonen har fått gjennomslag for innspill som vi har kommet med, og også innspill som har kommet fram under høringen, har fått gjennomslag. Jeg ønsker å gi regjeringspartiene ros for at man har kommet både enkelte høringsinstanser og opposisjonen i møte, og jeg kommer tilbake til enkelte av punktene. I Norge tror jeg de aller fleste er helt enige om at vi skal ha et sterkt dyrevern. De som omgås dyr og eier dyr, enten det er som profesjonelle innenfor landbruk, annen type husdyrhold eller innenfor kjæledyrholdet, er av den oppfatningen at dyr skal behandles på en god og verdig måte. Denne nye dyrevelferdsloven vil bidra til det. Loven har også fått navnet dyrevelferdslov i forhold til dyrevernlov tidligere. Det forsterker synspunktene om at vi ønsker en sterkere fokusering på dyrevelferd. Formålet med loven er at loven skal fremme en god dyrevelferd og respekt for dyr. Vi som mennesker skal ha stor respekt for og behandle andre levende vesener her på jorda med den respekt og verdighet som de også fortjener. Det skal ikke hindre at vi kan benytte dyr til den nytten som også menneskene har, f.eks. innenfor jordbruket, for å skaffe oss den maten vi trenger. Den nye loven kommer også på bakgrunn av ny forskning. Man har fått betydelig mer kunnskap om hvilke behov dyr har, hvilke følelser dyr har, og hvilken sanseevne dyr har. Det har vi som medlemmer fått betydelig kunnskap om gjennom høringsprosessen og de innspill som er kommet der. Det er viktig å understreke at dette er ny kunnskap som har bidratt til grunnlaget for den nye loven. Norge skal være ledende i verden innenfor dyrevern. Da er det naturlig at vi stiller stadig strengere krav, basert på den nye kunnskapen som vi har, til de av oss som skal omgås dyr og holde dyr, enten det er som privatpersoner eller innenfor næringsvirksomhet. Like fullt har det vært noen stridstemaer under behandlingen av denne saken. Jeg skal ta noen av dem med en gang. Det kanskje største spørsmålet i denne saken er spørsmålet om dyrs egenverdi. Regjeringen hadde i høringsforslaget, som de sendte ut før de sendte proposisjonen til Stortinget, en setning i § 3 om dyrs egenverdi. Den lød: «Dyr har en egenverdi uavhengig av den nytteverdien de måtte ha for mennesker.» Det ble et betydelig påtrykk under komiteens behandling av saken for at begrepet «dyrs egenverdi» skulle tas inn i lovteksten igjen fordi det ville gi dyr en sterkere rettslig stilling enn hva loven ville gi uten at dette uttrykket var med. Et flertall i komiteen, unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, har tatt med dette begrepet og den setningen som da ble tatt ut etter departementets høringsrunde. Nå er det slik at jeg tror at alle partier mener at dyr skal ha en egenverdi, og at vi bl.a. skal behandle dyr med en stor grad av respekt. Som saksordfører har jeg under sakens behandling hatt problemer med å få definert hvilken endring det vil bli for dyrs velferd når begrepet «egenverdi» blir tatt med i lovteksten. Jeg tror at de som skal fortolke denne loven, det være seg forvaltningen eller rettssystemet, vil få en betydelig utfordring med å få definert dette begrepet. Flertallet har i sine merknader skrevet at begrepet «egenverdi» ikke skal få noen betydning for slik vi kjenner dyreholdet i dag. Da vil jeg spørre: Hva er poenget med å ta med et slikt begrep dersom det ikke skal bidra til en betydelig bedring av dyrs rettsstilling? Da er spørsmålet: Hvilke konsekvenser vil dette få for det alminnelige dyreholdet? Vil det medføre noen innstramninger for dem som i dag holder dyr innenfor landbruket, innenfor fiskerinæringen eller innenfor kjæledyrholdet? Vil dette medføre at dyr blir definert som noe annet enn «ting»? I norsk rett fram til i dag er dyr å anse som «ting» i rettslig forstand. Som sakens ordfører har jeg sendt et spørsmål til statsråd Lars Peder Brekk om dette. Han skriver følgende: «Det vil ikke ha noen dyrevelferdsmessige konsekvenser å ta inn begrepet egenverdi i lovteksten. Som nevnt vil begrepet kun ha en symbolverdi og ikke i seg selv bidra til bedre dyrevelferd.» Det er mange aktører som er opptatt av dyrevern, som under høringen har gitt uttrykk for at de håper at det å ta inn begrepet «egenverdi» vil bedre dyrs rettsstilling. Når statsråden skriver som han har gjort i brevet til komiteen av 10. februar d.å., er det klart at han på en måte kaster blår i øynene på dem som hadde håpet at dette skulle bidra til en bedre rettsstilling. Som sakens ordfører kan jeg ikke være med på å ta inn et begrep i en lovtekst når det er uklart hvilke rettslige konsekvenser det vil få for dyr eller for dem som skal holde dyr, selv om vi alle er enige om at vi skal holde fanen for dyrevern høyt, og vi skal gi dyr en høy grad av verdi. Spørsmålet er: Hvor langt går dette begrepet? Loven inneholder også en paragraf om hjelpeplikt, at den som påtreffer dyr som har behov for hjelp, skal bidra til å hjelpe dyret eller umiddelbart varsle. Det er da også en paragraf om en varslingsplikt. Det har også vært debatt om dette med kompetanse hos dyreeier, og vi har hatt en debatt nå i vinter om man skulle stille krav til bønder som har god erfaring med å holde dyr, og også folk som har agronomutdanning, om at de skal pålegges ekstra kursing når det gjelder dyrehold. Her sier komiteen at agronomutdanning skal være tilstrekkelig utdanning i forhold til dette. Men flertallet sier at man også skal kunne kreve annen type kurs. Det har vært en debatt om merking. Komiteen ønsker å få utredet en obligatorisk merking av katter og hunder. Til rovdyr: I originalteksten ble det tatt inn et forslag om at dyreeier har plikt til å verne buskapen sin mot rovdyr. Dette er fjernet under behandlingen, og det er positivt. Når Mattilsynet pålegger beitenekt for bønder som er helt avhengig av å bruke sin utmark, gir dette en uholdbar tilstand i Bygde-Norge. Da har jeg ikke fått kommet gjennom alt jeg skulle si. Loven vil i hvert fall styrke dyrevernet i Norge betydelig, og jeg tar opp de forslag som Fremskrittspartiet står som forslagsstiller til.