Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-02-14:
Skolespørsmål er vel et av vinterens mest debatterte tema i media, men også i denne salen. Alle mener noe om skole, alle vil at den skal bli bedre. Det er ulike virkemidler som foreslås, og det er ulik vektlegging av dem. Det kan være bedre skoleledelse, flere lærere, færre elever i hver gruppe, tidligere innsats for dem som trenger det, osv. Det er nok rett at vi trenger ulike virkemidler. I dag er altså temaet styrka lærerkompetanse. Det er viktig. Det er ikke å vente at lærere skal være like gode til å undervise på alle ti trinn i grunnskolen med fireårig lærerutdanning. I tillegg skal en lærer undervise i alle fag. Det er naturligvis ei svært omfattende oppgave. Komiteen er helt samstemt når det innledningsvis står i innstillinga: «Etter komiteens syn er læreren den viktigste enkeltfaktor i norsk skole.» Det samme kan vi lese i St.meld. nr. 16 for 2006-2007, kapittel 6.1.1: «Kompetente ansatte er den viktigste forutsetningen for god kvalitet og sosial utjevning i hele utdanningssystemet.» Det er ikke tvil om det. Kompetansebehova i barnehage, skole og for den del i rådgivningstjenesten har rimeligvis forandra seg i takt med endra behov i samfunns- og arbeidsliv. Hele tida er det økte krav om mer læring for alle. Det er bra, men det er krevende. Vi er klar over at gjennomsnittsalderen på norsk lærerstand er høg. Det er godt beskrevet i dokumentet, så jeg skal ikke ta det opp igjen. Men jeg kan jo nevne at f.eks. i Oppland, som jeg kjenner best, kan over 40 pst. av lærerne gå av i løpet av en femårsperiode. Vi får håpe at de ikke gjør det. Men det viser jo det faktum at en må være opptatt av rekruttering. Samtidig må det legges til rette for at folk skal orke å stå lenger i jobb. Verdifull kompetanse kan ellers forsvinne for fort. Vi veit heldigvis at det gjøres et veldig viktig arbeid på dette området lokalt. Mange kommuner gjør mye for at eldre lærere skal stå lenger i jobb. Det er også beslutta at Regjeringa skal legge fram ei stortingsmelding om lærerrollen og lærerutdanninga rundt årsskiftet 2008/2009. Den vil ta opp de vesentlige punktene på dette området, og vil også ta for seg en del av de spørsmåla som er stilt i dokumentet fra Høyre. I et samfunn i så rask endring og med en forholdsvis høg gjennomsnittsalder på fagfolket må det understrekes at behovet for fortsatt utvikling av systematiske ordninger for kompetanseheving i form av etter- og videreutdanning er stort. Lærere og skoleledere i grunnskole og videregående skole trenger et tilbud også etter at strategiperioden for etter- og videreutdanning utløper inneværende år. Regjeringa har ved flere tilfelle uttrykt vilje til fortsatt statlig medfinansiering til dette, og det er i den forbindelse uttrykt fra departementshold at det er nødvendig med en systematisk ordning for å ivareta lærernes behov for kompetanseutvikling, både faglig og pedagogisk. Det er verdifullt for å utvikle kvaliteten i opplæringa. Strategien for kompetanseutvikling i forbindelse med Kunnskapsløftet er under løpende evaluering. Statsråden og departementet er opptatt av at denne ordninga blei innført som ei støtte til innføring av Kunnskapsløftet. Når strategiperioden utløper i år, vil det være naturlig å se hvordan man på en annen måte kan komme fram til gode ordninger. Så litt om samarbeid med næringsliv og offentlige institusjoner. Det er viktig å utvikle samarbeidet mellom næringsliv og skole. Det er en styrke for undervisningssektoren å trekke veksler på den kompetanse som næringsliv og offentlig virksomhet besitter. Entreprenørskap som pedagogisk plattform er her ett av flere virkemidler for et samarbeid mellom skolen og næringslivet. Entreprenørskapsopplæringa blei styrka i forbindelse med innføringa av Kunnskapsløftet i 2006. I de nye læreplanene som blei innført med Kunnskapsløftet, er entreprenørskap nedfelt i flere planer for grunnskolen. Vi veit at næringslivet setter stor pris på disse planene. Flere departement er med i et spleiselag for organisasjonen Ungt Entreprenørskap. I innstillinga er det nevnt at det er 40 000 elever som er med, men nå viser faktisk de siste talla at det er 90 000 som har vært med på ulike aktiviteter i 2007. Det er et viktig bidrag for å lære seg litt om - og kanskje få smaken på - bedriftsutvikling. Dette vil være ett av mange tiltak for å oppdatere skolen og lærerne til å være i takt med dagens samfunn. Og dette skjer lokalt.