Emilie Mehl (Senterpartiet), 2020-01-28:
I 2016 bestemte regjeringen at 126 lensmannskontor over hele landet skulle legges ned, og 5. april 2018 vedtok Stortinget følgende: «Stortinget ber regjeringen sørge for en reell styrking av de lensmannskontorene som står igjen etter gjennomføringen av politireformen.» I perioden 2016 til 2018 hadde 85 kommuner med gjenværende lensmannskontor en nedgang i politiårsverk. Et av eksemplene på det er Lier kommune, som er en stor kommune på det sentrale Østlandet, mellom Oslo og Drammen, med over 25 000 innbyggere. Lier fikk beholde lensmannskontoret sitt, men staben ble likevel redusert fra 24 stillinger på fulltid til to stillinger åtte timer i uken. Det som var et fullverdig og velfungerende politihus, et ganske stort politihus med mange ansatte, er redusert til et kontor med luke og åpningstid mellom kl. 9 og 14 hver mandag og torsdag. Stortingets vedtak om at regjeringen skal sørge for en reell styrking av de lensmannskontorene som står igjen etter politireformen, ble vedtatt etter representantforslag fra Senterpartiet i Innst. 143 S for 2017–2018 og er fortsatt gjeldende. Vedtaket var enstemmig i Stortinget. Høyres justispolitiske talsperson uttalte til ANB 6. oktober 2017 at forslaget «slår inn åpne dører og framstår som selvfølgeligheter» og videre: «Sterkere lensmannskontorer blir jo konsekvensen av reformen.» Høyre og Fremskrittspartiet mente at innholdet i forslagene i representantforslaget «på mange måter er selvsagt og kan finnes igjen i forliket om nærpolitireformen fra 2015». Høyre og Fremskrittspartiet, som utgjorde mindretallet i justiskomiteen, skrev i sine merknader til forslaget: «…et viktig hensyn bak å legge ned 125 lensmannskontorer nettopp har vært å styrke de gjenstående. Dette er noe som i praksis kommer naturlig når man kraftsamler og skaper et etterforskningsmiljø på ett og samme sted fremfor å la polititjenestemenn- og kvinner arbeide alene eller med én eller to ansatte på et lite tjenestested med begrensede åpningstider.» Videre skrev de: «Disse medlemmer mener på denne bakgrunn at det meste ligger til rette for at forslagsstillernes forslag om en reell styrking av lensmannskontorene allerede er hensyntatt både med henblikk på budsjettbevilgninger, føringer i forliket og strukturendringenes positive konsekvenser for de gjenstående kontorene.» Realiteten tre år senere er at styrkingen ikke på noen måte har skjedd for alle gjenværende lensmannskontor, sånn som Stortingets vedtak sier. Som sagt er det 85 kontor som står igjen etter reformen som har færre politiårsverk enn det de hadde før reformen. Da forrige justisminister, Jøran Kallmyr, fikk denne utfordringen – altså egentlig nesten samme ordlyd som i interpellasjonen i dag – i stortingsmøtet 12. desember 2019, var hans respons: «Jeg tror nok det er litt ulik oppfatning av hva det betyr å styrke. I mitt hode betyr det å styrke at man gir en bedre tjeneste.» Ja, det er mulig at vi har en litt ulik oppfatning av hva som ligger i å styrke. Faktum er at flere og flere rapporter viser at politireformen har ført til at politiet har blitt fjernere fra folk, lokalt politi blir bygget ned på bekostning av politifolk i hovedsetene og i sentrale posisjoner, sentrale organer er bygget opp, og det er ikke uten grunn at politireformen har fått kallenavnet fjernpolitireformen. Det er grunn til å stille seg undrende spørsmål når et sted som Lier, en kjempestor kommune som faktisk har igjen et lensmannskontor, ikke på langt nær har fått en styrking. Senterpartiet mener iallfall at det bør være et varsko for regjeringen og for folk når 85 kontorer har færre politifolk enn før reformen. Det er noe som ikke stemmer. Til den tidligere forklaringen vi har fått fra justisministeren på eksempelet Lier, som man også finner i andre kommuner: Man skal være ganske kreativ for å få en reduksjon fra 24 ansatte til 2 ansatte til å bli en styrking. Man skal også være ganske kreativ, mener jeg, for å klare å få det å gå fra et fullverdig politihus med en nær og god tjeneste til et politihus med lukekontor to dager i uken til å bli en styrking. Det er også verdt å merke seg at den type politistasjon eller lensmannskontor som regjeringen nå har skapt i Lier, er nettopp den type lensmannskontor man har argumentert for at ikke har livets rett, som man har argumentert for at man må legge ned fordi man ikke kunne ha lensmannskontor med bare én eller to ansatte og bare åpent et par ganger i uken. Så nå har Lier, som var et stort politihus, blitt akkurat et slikt kontor som Høyre og Fremskrittspartiet har kritisert. Mitt spørsmål er: Hvordan er dette forenlig med Stortingets vedtak om at alle gjenværende lensmannskontor skal styrkes?