Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2012-12-05:
Aldri har så mange vært sysselsatt i Norge som nå, og arbeidsløsheten er lav. Etter en sterk vekst i sysselsettingen i fjor, har veksten nå avtatt noe. I nasjonalbudsjettet for 2013 legges det til grunn at sysselsettingen vil vokse med 1,3 pst. neste år. Det er positivt at vi stadig ser flere eldre personer i arbeidslivet. De som er over 60 år, jobber mer enn før. Sykefraværet er nå det laveste vi har sett siden IA-avtalen trådte i kraft. Fra 2001 til 2012 har sykefraværet gått ned med 14 pst. Samtidig ser vi at bruken av gradert sykemelding har økt mye, og det er viktig. Aktivitet er mye bedre enn passivitet for de fleste som er syke. Hadde vi hatt samme sykefraværsprosenten som i 2001, ville våre utgifter til sykepenger i dag vært 4,5 mrd. kr høyere. Dette viser veldig godt at det lønner seg å jobbe systematisk med å redusere sykefraværet. Norge har i internasjonal sammenheng høy sysselsetting og lav ledighet, men samtidig en relativt stor andel som mottar midlertidige og varige trygdeytelser. Vi tar godt vare på dem som blir syke i Norge. Ved utgangen av tredje kvartal 2012 mottok 310 000 personer uførepensjon. Antallet uførepensjonister har økt bl.a. fordi befolkningen blir eldre. Men andelen uførepensjonister har gått noe ned de siste ti årene. Et økende antall unge mennesker utenfor arbeidslivet og utdanningssystemet vekker grunn til bekymring. Samtidig må vi ha en viss edruelighet i denne diskusjonen. Det er et lite mindretall av dem under 30 år som mottar helserelaterte ytelser – det er ingen eksplosjon. Det er nå i underkant av 10 000 personer under 30 år som mottar uførepensjon. Det tilsvarer en andel på 1,2 pst. Ser vi på statistikken for ti år siden, var den om lag det samme da. Det er likevel stor grunn til å fokusere på unge under 30 år, siden disse potensielt har mange år foran seg i arbeidslivet. Det er også viktig å fokusere på dem med vedvarende lavinntekt. Hvis vi ser på antallet og andelen sosialklienter, har det gått ned de siste ti årene. Men hvis vi ser på dem som er på vedvarende lavinntekt, har vi sett at kvalifiseringsprogrammet har fått veldig mange flere ut i jobb. Det er omtrent like mange med lavinntekt i dag som det var i 2005, men sammensetningen av lavinntektsfamiliene har endret seg noe. Det er færre minstepensjonister, spesielt blant kvinner. Men der vi ser en økning, det er i to grupper: Det er i barnerike innvandrerfamilier, og det er blant eneforsørgere. Derfor er jeg veldig bekymret for det kuttet som Karin Andersen stadig fokuserer på når det gjelder enslige forsørgere, men gjennom den nye overgangsstønaden får vi en ny løsning hvor de kvalifiserer seg for arbeid og får støtte til det. Jeg er også veldig bekymret for å gjeninnføre kontantstøtte for toåringer, for det er slik i det norske systemet at hvis en har omtrent en gjennomsnittslønn, hjemmeværende kone og tre barn, kommer man nesten automatisk på fattigdomsstatistikken. Som Trettebergstuen så treffende sier det: Hvis man har 600 000 kr i lønn, hjemmeværende kone og fire barn, da blir man fattig, eller på statistikken over fattige. Da mener jeg at det er viktig å fokusere på de tiltakene som får kvinner ut i jobb, Jobbsjansen og kvalifiseringsprogrammet, men også de tiltakene som bidrar til at unger kan være aktive. For fattigdom i vår tid handler for noen om at de er sultne, men for de fleste unger handler det om at de ikke har noe å fortelle fra ferien, at de ikke får deltatt på fritidsaktiviteter. Derfor er vi for gratis kulturskoletimer, som Fremskrittspartiet er imot, for økning av Den kulturelle skolesekken, og for flere barne- og ungdomstiltak som bidrar til ferie og fritidsaktiviteter for ungdom som kommer fra familier med lave inntekter. Dette er et budsjett for dem som ikke kommer inn på arbeidsmarkedet. Arbeid er det viktigste tiltaket mot fattigdom. Regjeringen vil opprettholde et høyt antall tiltaksplasser i 2013, spesielt rettet mot dem med nedsatt arbeidsevne. Derfor øker vi tiltaksplasser for dem med nedsatt arbeidsevne med 500 plasser. Vi foreslår også en ny og forsterket garantiordning for ungdom mellom 20 og 24 år. De skal få mer tilpasset oppfølging – ikke gå på kurs med dem som er godt voksne, men få folk i Nav som skal følge dem opp. Midlene vil gå til egne kontaktpersoner som skal arbeide med oppfølging av ungdom ved de største Nav-kontorene, og for at vi skal få en mye bedre innretning på garantiordningen. Så foreslår vi i dette budsjettet flere tiltak for å styrke inkluderingen av personer med nedsatt funksjonsevne i arbeidslivet. Det gjør vi bl.a. gjennom lønnstilskudd for dem som vil ansette personer med nedsatt arbeidsevne, men også andre tiltak. Det handler bl.a. om bilordningene, som vi nå gjør om, og at vi skal få arbeids- og utdanningsreiser, at det blir en permanent og landsomfattende ordning. Det som er viktig for oss, er at det frigjøres ressurser i Nav til å følge opp dem som sliter. Det vi har sett på utviklingen den siste tiden, er at når det gjelder de som skal få ytelser, går det fortere enn før, at folk blir mer fornøyd. Men det er fortsatt mye som gjenstår. Saksbehandlingstiden er redusert, og flere brukere får oppfølging – det er viktig. Men det som kanskje vil frigjøre enda mer ressurser i Nav, er at vi nå går i gang med Prosjekt 1, IKT i Nav. Det gjør at man får innsyn i egen sak og saksbehandlingen kan gå mye fortere. De som søker om alderspensjon, har allerede denne muligheten, men med mer selvbetjente løsninger kan vi frigjøre ressurser til å følge opp dem som sliter, enda bedre. Det er viktig for regjeringen i disse tider å jobbe for et inkluderende arbeidsliv og bekjempe sosial dumping. Som omtalt i meldingen om arbeidslivet, la regjeringen fram mange tabeller og statistikk som viser at vi har et godt og forsvarlig arbeidsliv i Norge. Likevel er det enkelte bransjer som er preget av useriøs virksomhet og sosial dumping. Derfor arbeider vi nå med en ny handlingsplan. Formålet er å sikre ryddig arbeidsliv og gode lønns- og arbeidsvilkår for arbeidstakerne i Norge. I tillegg foreslår vi denne gangen å øke Arbeidstilsynets budsjett med 10 mill. kr, slik at Arbeidstilsynet kan drive bedre tilsyn. I tillegg trenger vi økt oppfølging av petroleumsnæringene og foreslår at Ptil skal få økte budsjetter med 20 mill. kr. Det har vært noen alvorlige nestenulykker i høst, og det er viktig at Petroleumstilsynet får midler til å drive et godt tilsyn. Nå har det den siste tiden kommet en del negativ informasjon om den økonomiske utviklingen i Europa. Hvis utviklingen internasjonalt blir vesentlig svakere enn det regjeringen tidligere har lagt til grunn, må vi forvente at vi også kan merke det i Norge. Vi har arbeidsløshet, det er ingen selvfølge.