Trond Helleland (Høyre), 2020-10-05:
De siste tjue årene har Norge opplevd stor velstandsvekst. Denne veksten har kommet oss alle til gode. Vi har en av verdens rikeste middelklasser, et godt velferdssamfunn og et samfunn der de aller fleste har det bra. Norge har brukt oljeformuen klokt, vi har spart til neste generasjon. Vi har investert i kunnskap, vei og jernbane. Dette har gjort Norge bedre rustet i den internasjonale konkurransen. Vi lever i et trygt samfunn med små forskjeller, og det bor folk i hele landet. Slik vil vi ha det i framtiden også, men vi vil videre. For selv om vi har gode velferdstjenester, vil vi ha bedre velferdstjenester. Selv om vi har gode skoler, vil vi gjøre dem bedre. Og selv om mange av oss har det veldig bra i dag, vil vi gjerne at neste generasjon skal få enda flere muligheter. Da må vi utvikle oss og gjøre nødvendige omstillinger. Blir vi stående, er det lett å stivne – slik er det i skiløypa, og slik er det med politikk også. Mye kommer til å endre seg de neste årene. Globaliseringen tar nye former, digitaliseringen skaper nye muligheter, urbaniseringen trekker folk til byene, vi lever lenger, og vi blir flere eldre. Om ti år vil det være flere eldre enn barn i Norge. Det blir flere rullatorer og færre barnevogner, flere sykehjemsplasser og færre barnehageplasser, flere utgifter og færre å fordele kostnadene på. Gjør vi ikke grep nå, vil utgiftene til det offentlige øke raskere enn inntektene. Slik kan vi ikke ha det. Produktiviteten må opp, vi må skape mer og inkludere flere i arbeidslivet. Alle som kan jobbe, bør jobbe. Da vi gikk inn i dette året, pekte mange piler oppover i norsk økonomi. Arbeidsledigheten var lav, og optimismen var tilbake i næringslivet etter oljekrisen. Turister kom fra alle verdensdeler for å oppleve norsk natur og kultur. Så kom koronapandemien. Vi ble satt på en stor prøve her i landet, og de siste månedene har vi sett hvor viktig det er at landet har god beredskap. Norge skal ha en beredskap som gjør oss i stand til å håndtere kriser når de oppstår. Vi kan aldri vite hvilken krise som vil ramme oss, og når. Vi kan derimot gjøre oss i stand til å takle det uventede. Derfor gjør vi bl.a. endringer i politiet. Vi trenger sterkere fagmiljøer, et mer kunnskapsstyrt politi og raskere responstid. Jeg har lyst til å takke partiene på Stortinget for å ha vist evne til å stå sammen når det gjelder. Ofte får vi politikere høre at vi krangler for mye, at vi er mer opptatt av konflikter enn hva som forener. Da pandemien rammet Norge, viste vi at vi kan finne sammen når en krise truer landet. Vi deltar nå sammen med andre nasjoner i å utvikle vaksinen mot covid-19. Og vi har forpliktet oss til å dele vaksinen når den kommer. Samarbeid og raushet er verdier vi skal verdsette. Samarbeid og raushet bygger bånd og tillit mellom folk og land. Og nettopp tillit er helt avgjørende for å håndtere en internasjonal pandemi. Vi skal også være glad for at vi har økonomiske muskler. Vi skal være glad for at vi har oljefondet. Oljefondet hadde aldri blitt til uten en innovativ oljenæring og et næringsliv som har skapt verdier til beste for oss alle. Det handler om offshorearbeideren som setter seg inn i et helikopter på vei til Nordsjøen, om skipperen som styrer supplybåten i all slags vær, om lastebilsjåføren som kjører over fjellet om natten, og om gründeren som satser sine sparepenger på å skape jobber. Oljefondet er et pensjonsfond, men det er også en forsikring. En forsikring sparer vi på til den dagen vi trenger den. I år har vi trengt denne forsikringen, men allerede nå må vi forberede oss på at vi må bruke mindre penger fra oljefondet. Koronapandemien vil gå over. Da må også Stortinget komme tilbake til en normaltilstand. Årets høye pengebruk kan ikke fortsette. Før sommeren hadde vi kontroll på pandemien, men arbeidsledigheten økte til det høyeste nivået siden krigen. Folk som hadde vært i arbeid hele livet, måtte fylle ut meldekort på Nav. Nyutdannede studenter gikk rett inn i arbeidsledighetskøen, rockeband, symfoniorkestre og teatre måtte kansellere sine konserter og forestillinger. Det er vondt å sitte hjemme når du helst vil gå på jobb. Spørsmålene blir mange. Å ha en jobb handler om mer enn å ha en inntekt. Det handler om kaffepausen med gode kolleger, om diskusjonen i lunsjen, meningene om helgens fotballkamper i Tippeligaen og Premier League – det er mye å snakke om der nå. Det handler om å få brukt sine evner og bli sett. Tirsdag 22. september var det registrert 106 000 helt arbeidsledige i Norge, ifølge tall fra Nav. Det utgjør 3,8 pst. av arbeidsstyrken. Jeg så at arbeidsledigheten var lavest i Nordland og høyest i Oslo. Det er betydelig færre enn i vår, men det er for mange. Den positive utviklingen i arbeidsmarkedet fortsetter imidlertid, men vi er ikke i mål. Framover må arbeidsplasser være vår viktigste prioritet. Hele Norge skal tilbake i jobb. Skal vi klare det, må vi sørge for vekst i det private næringslivet. Det er det private næringslivet som er hardest rammet av permitteringer og oppsigelser. Vi kan ikke erstatte private arbeidsplasser med offentlige arbeidsplasser. Derfor er jeg bekymret når jeg hører at venstresiden vil at staten skal sterkere på banen i næringsutviklingen. Staten skal legge til rette for næring, men staten skal ikke drive næring. Den jobben skal vi i størst mulig grad overlate til private. Jeg blir bekymret når jeg hører at deler av venstresiden vil melde oss ut av EØS. Det vi trenger framover, er mer samarbeid mellom land, ikke mindre. Vi trenger et stort marked å selge varene våre til, ikke et lite. Jeg blir bekymret over venstresidens motstand mot private gründere og private virksomheter som skaper arbeidsplasser innen helsesektoren. Istedenfor å kalle dem innovatører, kaller venstresiden dem profitører. De private aktørene utgjør et viktig og nødvendig supplement for å møte framtidens behov, og de gjør at det offentlige må skjerpe seg i konkurransen. I tiden framover trenger vi mer privat innovasjon, ikke mindre. Jeg blir også bekymret når jeg hører at Senterpartiet vil reversere mye av den nødvendige omstillingen som har skjedd de siste årene. Senterpartiet skaper et bilde av at alt var bedre før, men alt var ikke bedre før. Skolene er bedre nå enn før, veiene er bedre nå enn før, helsevesenet er bedre nå enn før, politiet har mer kunnskap nå enn før, og folk flest har det bedre nå enn før. Vi løser ikke framtidens utfordringer ved å drømme oss tilbake til fortiden. Morgendagens jobber vil bli grønnere. Høyre tror at norske virksomheter kan ta en ledende rolle i å skape disse jobbene. Klimaendringer er en av de største utfordringene vi står overfor. Derfor er det gledelig å registrere at utslippene er på vei ned. I februar tok Norge sats og meldte inn et forsterket mål under Parisavtalen. Norge tar nå en tydelig lederrolle i verden ved å kutte utslipp og gå foran i å følge opp våre internasjonale forpliktelser. Klimakrisen kan løses, og den skal løses. Pandemien vil prege Norge de neste månedene også, men pandemien må ikke gjøre oss nærsynt. Vi må fortsette å satse på god infrastruktur, vi må fortsette å knytte sammen bo- og arbeidsmarked, vi må fortsette å satse på kunnskap og kompetanseheving, og vi må legge til rette for jobbskaping. Vi må fortsette å kutte utslippene. Ja, vi må fortsette omstillingen av Norge, slik at folk kan leve gode og meningsfulle liv enten de bor i Oslo, i Trøgstad, i Vardø eller i Hallingdal.