Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-18:
I dag behandler Stortinget budsjettet for 2014 for tredje gang. Utgangspunktet er et budsjett hvor regjeringen sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti tok flere grep for å styrke norsk konkurranseevne gjennom tilleggsproposisjonen og forhandlinger i Stortinget. Vi senket skatter og avgifter, styrket forskningen, infrastrukturen og innovasjonen, og vi la grunnlaget for reformarbeid, nytenking og strukturendringer som kan ruste Norge for fremtiden. Budsjettet for 2014 tok høyde for usikkerhet. Under budsjettdebatten for et år siden understreket jeg at norsk økonomi har noen langsiktige utfordringer, og usikkerheten har blitt større. Det samme sa statsministeren. Da vi la frem budsjettet for 2015, understreket vi også at norsk økonomi trolig var ved et vendepunkt, der vekstimpulsene fra oljevirksomheten ville avta. Vi pekte på at nedgangen i oljeprisen vil kunne gi raskere nedgang i etterspørselen fra oljevirksomhet enn ventet. Oljeprisen har falt fra 115 dollar per fat i juni til et nivå rundt 60 dollar per fat nå. Det gir lavere inntekter til staten, men også oljeselskapenes inntekter faller. På noen områder er utviklingen i norsk økonomi litt svakere enn lagt til grunn i fjor høst. Anslaget for betalte skatter og avgifter fra fastlandsøkonomien i 2014 er satt ned med knapt 24 mrd. kr gjennom året. Størstedelen kan føres tilbake til konjunktursituasjonen og andre forbigående forhold. Samtidig er også statsbudsjettets netto utgifter satt ned. Det trekker i motsatt retning. I sum er anslaget for bruk av oljeinntekter i 2014 satt opp med vel 2 mrd. kr siden i fjor høst. Dette er godt innenfor de variasjoner som vi har sett tidligere år. Nysalderingen er først og fremst en teknisk gjennomgang av budsjettet, og i tråd med budsjettavtalen for 2015 tilrås det å bevilge midler til norsk deltakelse i en ny fase av det europeiske romprogrammet Copernicus. Skatteinngangen til kommunene ser ut til å bli vel 2 mrd. kr lavere enn ventet i år. Kommunene ønsker å ha egne skatteinntekter, det gir dem frihet, men med frihet følger også ansvar for egen økonomi, og i sin planlegging må selvsagt kommunene ta høyde for svingninger i skatteinntektene. I ni år på rad har kommunenes skatteinntekter blitt høyere enn ventet, og disse pengene har kommunene fått beholde. I 2012 ga det kommunene eksempelvis hele 5,7 mrd. kr ekstra inntekter. Men et godt system må fungere begge veier, slik også kommunenes egen organisasjon, KS, fremhever. Vi må se helheten i det økonomiske opplegget for kommunene. Det er et godt opplegg. Kommuneopplegget for 2015 gir rom for en videreutvikling av det kommunale tjenestetilbudet. Etter avtalen i Stortinget om budsjettet for neste år kan den reelle veksten i kommunesektorens samlede inntekter anslås til 7,8 mrd. kr i 2015. Det er 2,8 mrd. kr høyere enn øvre grense i det intervallet som ble varslet i kommuneproposisjonen for 2015. Veksten i de frie inntektene er klart høyere enn de økte utgiftene som følger av utviklingen i befolkningen og kostnader til pensjon. Vi nærmer oss 2015, og vi står foran et år som kan bli krevende, og nok mer krevende enn noen hadde forestilt seg for kort tid siden. Omslaget i etterspørselen fra oljenæringen stiller vår evne til omstilling på prøve. Norge har i dag et godt utgangspunkt for å møte slike endringer. Arbeidsledigheten er lav, sysselsettingen er høy. Lav oljepris er også positivt for oljeimporterende land og kan styrke den globale økonomiske veksten. Sammen med en svakere krone kan det bidra til økt eksport av norskproduserte varer og tjenester. Svakere krone er også en støtte for bedrifter som konkurrerer på norsk sokkel og i andre deler av vårt hjemmemarked. Samtidig understreker det behovet for vekstfremmende tiltak som bidrar til at vi står mer rustet fremover. Norsk økonomi har flere forsvarslinjer. De tilpasninger som bedrifter, husholdninger og arbeidstakere gjør i markedene, er uten tvil det viktigste. Og fra myndighetenes side er pengepolitikken et førstelinjeforsvar. Vi har fra regjeringens side høy beredskap og følger utviklingen nøye. Hvis situasjonen skulle kreve det, er vi rede til å reagere raskt og legge frem forslag for Stortinget ved behov. Så vil jeg avslutningsvis få lov til å takke for godt samarbeid gjennom 2014 og ønske Stortinget en riktig god jul!