Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2011-11-10:
Det har vist seg nødvendig å foreta visse presiseringer, klargjøringer og språklige opprettinger i lov om folketrygd, lov om Statens pensjonskasse og enkelte andre lover. Uførepensjonister i folketrygden får alderspensjon fra fylte 67 år. Personer som blir uføre på grunn av yrkesskade, men som ikke har rett til alderspensjon fordi de har mindre enn tre års trygdetid, mottar i dag uførepensjon livet ut. Det er innført en ny regulering og levealdersjustering av folketrygdens alderspensjon. En videreføring av gjeldende regler vil innebære at yrkesskadde med mindre enn tre års trygdetid vil motta en høyere ytelse fra 67 år enn yrkesskadde som har mer enn tre års trygdetid, og som derfor får en levealdersjustert alderspensjon. Dette har ikke vært tilsiktet, og forslaget innebærer at det gjøres unntak fra kravet om tre års trygdetid for personer som er innvilget uførepensjon etter yrkesskade. Ellers omfatter forslaget til endringer i folketrygdloven presiseringer og språklige opprettinger. Det har videre vist seg nødvendig med enkelte presiseringer i lov om samordning av pensjons- og trygdeytelser når det gjelder samordning av offentlig tjenestepensjon med alders- og uførepensjon fra folketrygden. Det må gå klart fram av samordningsbestemmelsene at tillegg som gis til folketrygdens alders- og uførepensjonister for å sikre et minste pensjonsnivå, er samordningspliktige. Tilleggspensjon fra folketrygden som opptjenes i årene 67–69 etter uttak av hel tjenestepensjon, holdes i dag utenfor samordning. Fra 2010 kan det tjenes opp pensjonspoeng i folketrygden til og med det kalenderåret vedkommende fyller 75 år. Det er rimelig at samordningsfritaket også skal gjelde for slik opptjening for årene vedkommende fylte 70 til 75 år. Alderspensjon og avtalefestet pensjon fra offentlig tjenestepensjonsordning reguleres på samme måte som alderspensjon fra folketrygden, dvs. med lønnsveksten, og fratrekkes deretter 0,75 pst. For å motvirke at personer med tidlig uttak av pensjon får flere år med svakere regulering, skal pensjonsgrunnlaget i alderspensjon etter særaldersgrense og AFP omregnes ved 67 år ved at grunnlaget etterreguleres med lønnsveksten fra pensjonsuttaket og fram til fylte 67 år. Hvis medlemmet dør før fylte 67 år, har pensjonsgrunnlaget ennå ikke blitt etterregulert på denne måten. Enke- og enkemannspensjon og barnepensjon vil derfor bli beregnet ut fra det svakere oppregulerte pensjonsgrunnlaget. Jeg mener dette ikke er rimelig, og det har heller ikke vært meningen. Den foreslåtte endringen i bl.a. lov om Statens pensjonskasse vil rette opp dette. Jeg er glad for at en samlet komité støtte regjeringens forslag til nødvendige endringer i pensjons- og samordningsregelverket. Aldersgrensene i arbeidslivet er ikke en del av det foreliggende forslaget til lovvedtak. Som vi tidligere har sagt, er det naturlig å se på aldersgrensene i arbeidslivet i lys av pensjonsreformen, så dette vil jeg komme tilbake til. Jeg har bare lyst til å understreke at Gjensidige-dommen ikke gir en helt tilfeldig adgang til å si opp arbeidstakere under 67 år. Det er klart at vi må ha ikke-diskriminerede regler osv. Men jeg er veldig tydelig på at Gjensidige-dommen er en dom til ettertanke, og at vi må se nærmere på disse reglene. Noe av det vi avventer, er utredningen til Banklovkommisjonen II. Den er etter sigende ventet å komme før jul. Den er et viktig innspill for at vi skal kunne se ordentlig på denne ordningen, som jo også er et utgangspunkt for at bedriftene trenger å ha holdepunkter når de skal regne ut sine framtidige pensjonsforpliktelser. De trenger å ha utgangspunkt i når ansatte fratrer arbeidet. Jeg viser til spørsmål som er reist knyttet til overgangsordningen som ble etablert i forbindelse med at særreglene for eldre dagpengemottakere ble avviklet fra 1. januar 2011, og den informasjonen som er gitt til de berørte i den forbindelse. På bakgrunn av henvendelser som har kommet, har jeg bedt Arbeids- og velferdsetaten om en fullstendig redegjørelse for saksbehandlingen knyttet til lovendringen og overgangsreglene. Når denne redegjørelsen foreligger, vil jeg vurdere om det er behov for tiltak, og informere Stortinget om dette på egnet måte.