Helge Orten (Høyre), 2021-12-14:
Et bærende prinsipp i skattesystemet vårt er at vi skal betale skatt etter evne. Derfor har vi også en progressiv inntektsbeskatning, der skattesatsen stiger når inntekten stiger. Det sikrer at vi har et skattesystem som har en omfordelende effekt. Skatte- og avgiftssystemet skal finansiere velferden og samtidig stimulere til arbeid og verdiskaping, bidra til å styrke produktivitetsvekst og konkurransekraft i norsk økonomi og i tillegg bidra til en helt nødvendig grønn omstilling. Derfor har også regjeringa Solberg de siste åtte årene redusert skatter og avgifter med til sammen 38 mrd. kr. Det betyr at en helt vanlig familie har fått om lag 16 000 kr mer å rutte med i løpet av disse årene sammenlignet med skatteopplegget for 2013. Samtidig har selskapsskatten blitt redusert til 22 pst., og det har blitt mer gunstig å investere i norske bedrifter. Regjeringa Solberg satte i sommer ned et skatteutvalg, som bl.a. skal vurdere hvordan skattesystemet skal endres for å styrke produktivitetsvekst og konkurransekraft i norsk økonomi, og også hvordan det kan legges til rette for et sterkt og mangfoldig eierskap i norsk næringsliv. Samtidig skal fordelingshensyn og hensyn til naturens bærekraft ivaretas. Vi registrerer at nåværende regjering har gitt et tilleggsmandat som i stor grad illustrerer forskjellen i tilnærming. Utgangspunktet for skatteutvalgets oppdrag er provenynøytralitet, men der Solberg-regjeringa ville ha utredet et alternativ med samlede skattelettelser, vil nåværende regjering heller ha anbefalinger for hvordan skattenivået kan økes. Denne forskjellen er også veldig tydelig i de endringene som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har gjort i statsbudsjettet for 2022. Samlede skatter og avgifter er allerede i dette budsjettet foreslått økt med så mye som 9,2 mrd. kr hvis vi regner helårseffekt. Og hvem vet hvor mye de skal opp totalt de neste fire årene. Skatten på norsk eierskap økes betydelig, noe som gjør det dyrere å investere i norske bedrifter, og som vil bidra til at bedriftene tappes for kapital som ellers kunne vært brukt til investeringer og til å sikre og utvikle nye arbeidsplasser. Det viser at det vi advarte mot før valget, dessverre har blitt en realitet. Kombinasjonen av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV er en garanti for økte skatter. Finansministeren har ved flere anledninger hevdet at to av tre nordmenn får lavere skatt med regjeringas skatteopplegg i tilleggsproposisjonen sammenlignet med regjeringa Solbergs forslag. Det er ikke riktig. Tvert imot får så pass mange som 56 pst. skjerpet eller uendret skatt i det sammenligningstilfellet. I tillegg viser beregninger fra departementet at ikke bare de med de høyeste inntektene, men også de med de laveste inntektene i gjennomsnitt får økt skatt i tilleggsproposisjonen sammenlignet med det som var regjeringa Solbergs opplegg. Jeg registrerer at finansministeren mener at det ikke er relevant å sammenligne med Solberg-regjeringas forslag. Det er jeg uenig i. Det er det mest fornuftige sammenligningsgrunnlaget for 2022 fordi det er det som er alternativet, og erfaringer tilsier at forhandlinger med Fremskrittspartiet ikke ville ha økt skattetrykket, tvert imot. Så er det slik at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV kutter i foreldrefradraget og velger å ikke innføre jobbfradraget. Det er fradrag som er målrettet mot unge i etableringsfasen og småbarnsforeldre med lave eller middels inntekter. Det er uforståelig at regjeringa ikke vil bruke disse fradragene til å redusere skattene for disse gruppene. I tillegg reduseres maksbeløpet for individuell pensjonssparing fra 40 000 kr til 15 000 kr. Det er en ordning som er ment å stimulere til egen sparing til pensjon, og jeg mener det er svært uheldig at denne ordningen blir kuttet. Tilsvarende fjernes ordninger for kjøp av aksjer i arbeidsgiverbedriften, eller i den bedriften man jobber i. For mange er det motiverende å kunne eie aksjer i den bedriften de jobber i, og på den måten ta del i verdistigningen som et supplement til lønn. Det er åpenbart ikke en verdi som regjeringspartiene og SV deler. Vi har i høst og vinter opplevd en situasjon med ekstraordinært høye strømpriser, noe som krever ekstraordinære tiltak. Derfor har vi gjort endringer i vårt budsjett der vi bruker ekstra utbytte fra Statkraft og omprioriterer reduksjonen i elavgiften til en mer målrettet ordning for dem som sliter med å betale strømregningen. I tillegg vil vi yte et ekstra stipend til studentene. Dette kommer i tillegg til økningen i bostøtte og skal komme til utbetaling tidlig i 2022. Regjeringa har omsider lagt fram sitt forslag til hvordan strømkundene kan kompenseres mer målrettet enn med en flat reduksjon i avgiften. Vi er positive til hovedprinsippene i ordningen, men vil vurdere nærmere om det er behov for å gjøre noen justeringer. Det vil vi komme tilbake til. Med høyreregjering er skattene redusert for alle, og det har blitt mer attraktivt å investere i norske bedrifter. Flere har fått mer å rutte med. Det er bra for den enkelte, det er bra for familien, og det er bra for samfunnet. Hvis presidenten tillater, helt avslutningsvis, vil jeg ta opp det forslaget Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre står bak.