Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2012-04-16:
Saksordføreren har på en god måte redegjort for komiteens behandling av saken. Arbeiderpartiet kan i all hovedsak slutte seg til de vurderingene han gjør. Den debatten vi de siste årene har hatt om personvern i Norge, har styrket bevisstheten om hvor viktig personvern er, og om hvordan dette utfordres ved at teknologien endrer seg. En tilsvarende debatt går i våre naboland. I både EU og Norge arbeides det nå med å styrke regelverket på personvernområdet. Justisdepartementet gjennomgår personopplysningsloven med sikte på en revisjon. OECD og Europarådet oppdaterer sine retningslinjer, og EU jobber med en oppdatering av personverndirektivet. EU-kommisjonen la i januar fram forslag til ny personvernlovgivning. Som EØS-land vil det nye regelverket etter hvert også gjelde for Norge. Forslagene som nå diskuteres i EU, innebærer bl.a. en tydeliggjøring av den enkelte innbyggers eiendomsrett til egne personopplysninger på Internett og en rett til sletting. Forslaget som Venstre fremmer i dag, går langs de samme linjene, men er løsrevet fra helheten. Vi slutter oss til saksordførerens vurdering av forslaget. Når det er sagt: Arbeiderpartiet er positiv til at vi får en oppdatert lovgivning, tilpasset den tiden vi lever i, og tilpasset reglene som gjelder i landene rundt oss. Vi mener det er riktig at Stortinget avventer et helhetlig lovforslag. Det er positivt at Datatilsynet har tatt en aktiv rolle i arbeidet med det nye EU-regelverket og deltar aktivt på flere internasjonale arenaer for erfaringsutveksling. Det er viktig at Datatilsynet er oppdatert på den teknologiske utviklingen og internasjonal tenkning på personvernområdet. Barn og unge er en særlig sårbar gruppe. Bilder og opplysninger om barn spres lett på Internett, og det er dessverre ikke alltid voksne setter barns behov og interesser først. Datatilsynet peker i årsmeldingen på den økende bruken av sosiale medier som en personvernutfordring. Ofte er det den enkelte bruker selv, eller noen som står vedkommende nær, som står for personvernkrenkelsene på Facebook, Twitter eller lignende medier. Prosjektet slettmeg.no ble avsluttet i fjor. Arbeiderpartiet mener erfaringene har vært gode og er glad for at tjenesten videreføres etter prosjektperioden. Samtidig er det viktig å understreke at staten aldri vil kunne ta det fulle ansvaret for den enkeltes personvern. Barn og unge må lære å ta ansvar selv, det samme må voksne. Mens personvern tidligere først og fremst handlet om storebror, snakkes det nå om at lillebror ser deg. Jeg mener Stortinget har behov for å diskutere personvernkrenkelser på Internett i en større helhet, og legger i dag inn en interpellasjon om dette. I Datatilsynets årsmelding for 2009 ble det pekt på et nytt problem: at foreldre – typisk i barneverns- eller barnefordelingssaker – publiserer sensitive opplysninger om egne barn. 22. mars vedtok Stortinget, etter forslag fra regjeringen, endringer i personopplysningsloven, bl.a. § 11 nytt tredje ledd, der det slås fast: «Personopplysninger som gjelder barn, skal ikke behandles på en måte som er uforsvarlig av hensyn til barnets beste.» Det framkommer av forarbeidene at bestemmelsen bl.a. vil kunne omfatte publisering av personopplysninger om egne barn. Personvern er en grunnleggende rettighet. Retten til privatliv er viktig for den enkelte, men også et viktig fundament for et fritt og åpent samfunn. Teknologi kan også være frigjørende, slik vi har sett i Midtøsten, og et åpent samfunn hviler på fri utveksling av kunnskap og informasjon. Ny teknologi åpner samtidig for misbruk og overvåkning. I dette ligger dilemmaet: I den praktiske politikken må vi avveie hensyn og sikre at lovgivningen holder tritt med utviklingen. Det er bred enighet om verdien av Datatilsynets arbeid. Siden 2005 har regjeringspartiene økt tilsynets budsjett med mer enn 10 mill. kr, dvs. nesten 50 pst. Det er et uttrykk for at personvern er viktig, og at vi trenger tilsynet som en tydelig og uredd forsvarer av personvernet.