trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2001-05-21:
Jeg vil gjerne snakke i akkurat det ene minuttet jeg da har igjen, for å gi Carl I. Hagen tid til å springe i korridoren, bort fra kontoret sitt og inn her, og oppklare sin viderverdighet i lokaliseringsspørsmålet i Sogn og Fjordane, for jeg regner med at han brenner etter å få klargjøre hva hans oppførsel det siste døgn skyldes. Det som altså er saken i offentligheten, er at Carl I. Hagen har vært villig til å gå inn i en kokkelimonkeforhandling med Arbeiderpartiet og Høyre for å sikre en domstol, og i retur gå bort fra Florø og tilbake til Sogndal som lokaliseringssted i Sogn og Fjordane. Men jeg tror, hvis ikke det motsatte bevises, at de har hatt gruppemøte her, at det er derfor salen var så tom, og at Carl I. Hagen har blitt tvunget tilbake på plass av Jan Simonsen. Men jeg synes det er interessant å merke seg at en partileder i et parti som skal tas på alvor i lov og orden-saker, altså er villig til, i det øyeblikk saken behandles i salen, å forhandle på bakrommet for å endre lokalisering, som alle andre høringsinstanser har måttet forholde seg til, i debatten.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2001-05-21:
Bare kjapt: Jeg anbefaler SVs gruppe å stemme mot forslag nr. 1, fra Arbeiderpartiet, men stemme for Arbeiderpartiets forslag nr. 2, videre å stemme for forslag nr. 3, fra Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Fremskrittspartiet, for forslag nr. 4, fra Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og representanten Jørn L. Stang, og for forslag nr. 5, fra Kristelig Folkeparti og Senterpartiet, dessuten å stemme for komiteens tilråding I og II, men mot III. Når det gjelder de framlagte forslagene, er anbefalingen at SV går mot forslag nr. 7, fra representantene Jørn L. Stang og Vidar Kleppe. For øvrig går det vel klart fram.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-05-21:
Venstre er ikke representert i komiteen, men vil stemme på følgende måte: Vi vil stemme mot forslag nr. 1, fra Arbeiderpartiet, for forslag nr. 2, som går på Hardanger, og selvfølgelig for de mindretallsforslag som er framsatt på vegne av Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og andre under forslagene 3, 4 og 5. Vi vil stemme for innstillingens II, og mot innstillingens III. Når det gjelder de øvrige forslag, vil vi stemme mot forslaget fra Inger Stolt-Nielsen og for forslaget fra Sosialistisk Venstreparti om lokalisering på Helgeland.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-05-21:
Kun to korte merknader: Jeg registrerer at representanten Tømmerås mente at reformene i Norge startet med Arbeiderpartiets regjeringer. Heldigvis er det slik at det har vært regjeringer som igangsatte viktige reformer før både representanten Tømmerås og jeg ble født, og det er heldigvis også slik at de har bygd veldig mye bra i dette landet. La oss ta det med oss. Så vil jeg tilføye at etter at representanten Aure og representanten Dørum ble statsråder, tømte vi de skuffene som var, og så gjorde vi det vi rakk. Vi er selvfølgelig utrolig glad for at andre har dratt god nytte av de skuffetømmingene som er gjort der. Spesielt når det gjelder domstolsaken, syns jeg at man på mange måter har vist et skjønn ved å avveie reformene opp mot det å ta lokale hensyn. Det sa jeg i hovedinnlegget, og det står jeg ved. Ellers skal jeg slutte ved å si at jeg syns at domstolen på Kongsberg skulle bestå, og jeg syns det var en feil at det utmerkede sorenskriverembete i Halden ikke fikk tilslutning av et politidistrikt, men det skjedde i sted – og det kommer jeg til å gjenta under mottoet «Karthago skal ødelegges» lenge nok til at det kan skje endringer i disse forhold.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
Med fare for å avbryte en interessant meningsutveksling bad jeg om ordet i forhold til en litt annen sak enn den Kristin Halvorsen tok opp. Det har vært noen spørsmål knyttet til departementets håndtering av et eventuelt flertallsvedtak i Stortinget om kommunene sør i Hordaland. Jeg vil bare bekrefte at man må ta kontakt med de aktuelle kommunene og prøve å klarlegge hva som måtte bli resultatet, svært raskt. For før vi får klarlagt hvor de kommunene skal høre til, får vi ikke gjennomført reformen når det gjelder Haugaland og Hordaland. Det var det ene. Det andre jeg hadde lyst til kort å kommentere, gjelder noe representanten Dørum sa. Jeg er selvfølgelig ikke uenig med Dørum i, og har også bekreftet det tidligere, at det er viktig med ulike typer tiltak for å gjøre det attraktivt å ha tjenester ute på gata for å si det litt enkelt. Men jeg ser ingen motsetning mellom det og det som er målsettingen med denne reformen. Jeg tror ikke det hjelper verken med politispesialiststillinger eller andre ting når det gjelder å få omgjort administrasjonssjefs-, økonomikonsulent- eller regnskapsførerstillinger i det enkelte politidistrikt til mer aktivt politiarbeid ved å bruke den type virkemidler. Så her må vi ha både–og, men det tror jeg for så vidt også representanten Dørum er enig med meg i.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
Jeg liker dårlig å måtte ta ordet igjen nå, fordi jeg er nødt til å beriktige noe jeg sa i stad. Når man leter, så finner man, heter det, og når man da lette litt til, fant man det brevet fra Larvik kommune, med vedlegg – som riktignok kom en del dager senere enn det opprinnelige brevet. Det har vært gjort en foreløpig vurdering av den førtisiders konsekvensanalysen som Larvik kommune har lagt ved. Vår foreløpige vurdering er at vi fastholder de resonnementene som er fremført i stortingsmeldingen, fordi de er basert på erfaringstall som departementet har, både fra utbygging og oppbygging av tinghus og med hensyn til den standard og de krav man stiller til tinghus når de skal utvides. Det er altså tallgrunnlaget, og det mener vi er et rimelig fornuftig grunnlag for de beregninger og vurderinger som er gjort i den økonomiske delen av vurderingen mellom Larvik og Sandefjord, i tillegg til en mer totalvurdering som også ligger til grunn for Regjeringens forslag.
Astrid Marie Nistad (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
Eg har ikkje for vane å misbruke Stortingets talarstol. Eg er inne i min siste periode på Stortinget, og ein diskuterer faktisk her i salen ei sak som vedkjem mitt fylke. Det er ei sak som på mange måtar vedkjem det saksområdet som eg i denne fireårsperioden har fått høve til og hatt glede av å få følgje og vere med på å påverke. Det som gjer at eg tek ordet, er plasseringa i Sogn og Fjordane. Eg har tydeleg merka meg den agitasjonen som har vore brukt i forhold til Regjeringa sitt forslag. Den har kome aller sterkast frå embetsfolk som har hatt høve til å påverke forslaget før det kom til Stortinget – der ein ikkje fekk det høvet. Det undrar meg at Stortinget veit det mykje vel, og at det på mange måtar skal honorerast full ut. Det andre eg gjerne ville påpeike, er at mitt fylke er oppdelt av fjordar. Det har ein geografi som gjer det vanskeleg å kommunisere. Sett i forhold til at vi skal plassere politiadministrasjonen i den vestlegaste delen av heile Noreg, å seie at det vil gje oss ein betre administrasjon geografisk og også ein meir effektiv og rasjonaliserande administrasjon, har eg problem med å klare å sjå med adresse Florø. I tillegg har vi fått ein heilt ny politistasjon i Sogndal som fyller alle krava. Dei har ei leigetid på 27 år. I Florø har ein ikkje lokale lenger enn til 2004. Eg har vore på begge plassar, og eg kan med handa på hjartet seie at eg veit kvar politiet sine tilsette vil ha lokalitetar som tilfredsstiller dagens krav til arbeidsmiljø. Det andre som har vorte sagt her i Stortinget, er at Sogndal ikkje har ein operativ vaktsentral. Det er ei stor løgn, for det har dei. Dei har det best tenkjelege teknologiske utstyret i dag, og det måler seg ikkje med Florø, dessverre. Så eg oppfordrar faktisk til, på tampen av mi tid her i Stortinget, at ein tek politifaglege og geografiske omsyn, slik at vi får ein politiadministrasjon i Sogn og Fjordane som oppfyller krava til nærleik til domstolen, nærleik til fengsel og nærleik til andre myndigheiter, og ei geografisk plassering som gjer at det vert ein effektiv domstol.
Astrid Marie Nistad (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
Førsteinstansdomstolane har og vil også i framtida ha ei sterk stilling i folks omdømme som garantisten for at folk vert dømde etter gjeldande lov. I domstolane er alle like for loven, og det er eit viktig prinsipp for den dømmande makta. Difor er den strukturendringa som skjer etter dagens handsaming, eit ledd i arbeidet med å bygge opp kompetanse og kunn-skap hos den enkelte dommaren og ved den enkelte domstolen, svært viktig. Det har vore viktig, sjølv om det geografisk har bydd på problem å få lagt ein struktur med færre domstolar, slik at det kan arbeide fleire dommarar ved alle landets domstolar. Gjennom ei slik organisering vil det verte høve til å få permisjon og kortare kurs for å pleie fagområde og skaffe ny kompetanse. Det er viktig for alle demokratiske land å ha gode dommarar, det er med på å styrkje folks tiltru til den dømmande makta, og også trygge vår statsform, nemleg demokratiet. Det har vore ein viss diskusjon om namnet på førsteinstansdomstolane. Regjeringa og Stortinget går i dag inn for at dei skal nemnast under ordet tingrett. For meg som vestlending lét ordet «ting» godt, og vi overfører det straks til Gulating, eit ting som har historisk dåm over seg og har skrive seg inn i historia vår. I arbeidet med meldinga er det mange frå heile landet som har teke kontakt om sin domstol. Og det er ikkje ukjent verken for mine partifellar eller dei andre i komiteen at eg har ivra for den tredje domstolen i mitt fylke på grunn av lange reiseavstandar for dei som soknar til dette området i Nordfjord. Eg er glad for at Nordfjord-kommunane får lov til å velje om dei vil høyre til Førde eller Volda. Men når Framstegspartiet i dag forlet innstillinga si og går inn for at Voss og Nordfjord skal få sin nye domstol, så heng eg merkelappen «populistisk» på partiet. Eg er lei meg for at Regjeringa ikkje alt no fekk fleirtal for å flytte tinglysinga ut av domstolane. Med bakgrunn i dagens teknologiutvikling er eg overtydd om at tinglysing av eigedom kan utførast ved f.eks Statens kartverk meir effektivt enn det blir gjort i dag. Det er heller ikkje ei primæroppgåve for domstolane. Statens kartverk har i dag ansvar for eigedomsregisteret GAB, som kvar enkelt kommune er knytt opp mot. Her vil ein kunne få kunnskap om kart og plandokument som vil vere nyttige i høve til tinglysinga. Eg er difor glad for at fleirtalet går inn for å ta tinglysinga ut or domstolane, og at departementet difor bør arbeide med å få utarbeidd alternativ og vege fordelar og ulemper opp mot kvarandre. Eg er oppteken av at vi får ein desentralisert modell for kvart fylke, knytt opp mot dei offentlege, kommunale servicekontora som er under oppbygging. Dette er desentralisering som vil tene folket. Her har Senterpartiet og SV ikkje følgt godt nok med i timen når dei seier at dette er ei sentralisering. Det vil forenkle denne tenesta for folk flest og samstundes gjere det enklare for folk å få hjelp utan å reise lange vegar. I dag ser vi at det blir færre og færre som ordnar sine eigne tinglysingar i fast eigedom.
Jørn L. Stang (Fremskrittspartiet), 2001-05-21:
Jeg tok ikke ordet for å blande meg opp i den debatten som SV prøver å dra opp vedrørende Fremskrittspartiet og Carl I. Hagen. Jeg har frigjort meg fra den delen. Men jeg reagerte på representanten Ane Sofie Tømmerås i sted, hvor jeg fikk inntrykk av at hun lot til å representere grasrota i Østfold vedrørende inndeling av politidistrikt. Jeg tror ikke det er tilfellet. Realiteten er at det er mellom 5 000 og 6 000 underskrifter i Halden som slår klart fast at de ønsker Halden som et eget politidistrikt – bare så det er sagt. Det jeg egentlig tok ordet for, var ønsket fra Høyre om oversending av vårt forslag om at Utrykningspolitiet skal nedlegges og mannskapet tilbakeføres til politidistriktene. Jeg kan godt imøtekomme anmodningen om at det oversendes Regjeringen. Jeg har forstått at også andre partier ønsker det samme.
Jørn L. Stang (Fremskrittspartiet), 2001-05-21:
Formålet med direktivet fra EØS-komiteen er å sikre vederlagsinteressene for leverandører av kodede tjenester, eksempelvis betalingsfjernsyn. Ifølge direktivet er en del handlinger som er knyttet til forskjellige typer piratutstyr, ulovlig. Men det gjelder handlinger som kun har kommersielle formål eller interesser. Det er opp til hver medlemsstat å avgjøre om det i tillegg skal settes et forbud mot privat innehaving og bruk av piratutstyr eller piratprogramvare. Det henvises i denne sammenheng også til Ot.prp. nr. 51 for 2000-2001 om lov om endring av straffeloven § 262, rettslig vern av kodede tjenester, som blir behandlet senere i dag. Fra justiskomiteens side vil informasjonssamfunnstjenester få et rettslig vern. Komiteen mener at Norge bør godkjenne avgjørelsen i EØS-komiteen om å innlemme direktivet i EØS-avtalen, slik at man får en intern lovgivning som gir leverandørene tilgang til relevante rettsmidler, og slutter seg samtidig til direktivet som ikke krever at lovbruddene skal gjøres straffbare. For øvrig vil jeg opplyse om at utenrikskomiteen slutter seg til disse merknadene.
Jan Petter Rasmussen (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
Bedre utnyttelse av ressursene og mer effektivt og operativt politi er grunnlaget og nøkkelen bak denne meldingen. Jeg tror det var Arne Johannessen, lederen av Politiets Fellesforbund, som uttrykte at en ikke måler effektiviteten i antall politimestre. Det synes jeg er veldig kloke ord. Derfor er det egentlig styrking av de operative enhetene, nemlig lensmannskontorene og politistasjonene, som spiller nøkkelrollen i gjennomføringen av det en ønsker å oppnå. Så litt om det spesielle temaet som er oppe til avstemning i dag, som går på området sør for Hardangerfjorden. Det er helt riktig det komiteen har gjort i forhold til Sunnhordland, ved nå å fastslå at Bømlo, Stord og Fitjar går til Haugaland. Det ble jo allerede sagt i NOU-en at når Trekantsambandet kom, var det naturlig. Det i seg selv er også et argument for at området sør for Hardangerfjorden bør gå til Haugaland, eller det det antakelig kommer til å hete i framtiden: Haugaland og Sunnhordland politidistrikt. Videre taler også kriminalitetsbildet for at det bør være slik. Likeledes taler neste sak som kommer, domstolstrukturen, og også kommunikasjonssiden, for at det bør bli slik. Men det er en vesentlig forskjell på det som går på området sør for Hardangerfjorden, og det som en samlet komite sier når det gjelder Bømlo, Stord og Fitjar. Det er at dette temaet kom inn som et tema veldig sent i prosessen, nemlig etter at en i Hardanger innså at det ikke var mulig å opprettholde et eget Hardanger politidistrikt. Det er ikke nevnt i NOU-en, slik at kommunene på vanlig måte ikke har fått lov å ytre seg om denne saken. Derfor synes jeg det er rimelig at kommunene også får uttale seg. Men jeg vil understreke at det er departementet som skal bestemme dette, og da kun i samråd med kommunene. Når vi ser på de fem kommunene, så er det heller ikke sikkert at alle fem bør behandles likt. Det er ikke sikkert at det er samme løsning for Kvinnherad som f.eks. for Eidfjord helt inne i enden av fjorden. Det er først og fremst de politifaglige vurderingene som må legges til grunn. Et annet moment er størrelsen på politidistriktene. Gjør en dette grepet, vil Hordaland politidistrikt gå ned fra 420 000 til 380 000 innbyggere å betjene. Et Haugaland politidistrikt vil bli vesentlig styrket fra 110 000 til 150 000 og vil også ligge naturlig inne mellom Rogaland i sør, som har 280 000, og Hordaland, som fremdeles vil bli det desidert største distriktet utenom Oslo. Det jeg vil si helt til slutt, er at hvis dette blir vedtatt i dag, er det nødvendig å få en rask avklaring i forhold til gjennomføringen av selve meldingen. Det har jeg tillit til at justisministeren griper meget raskt fatt i.
Jan Petter Rasmussen (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
Jeg skal være kort. Det som gjorde at jeg hadde behov for å si noen ord, var først og fremst innlegget fra representanten Tor Nymo og hans beskrivelse av Arbeiderpartiets motvilje mot å gå med på å opprettholde domstolen i Halden. For det første mener jeg at han langt på vei gjør ting som man ikke pleier gjøre i justiskomiteen, å snakke om det indre liv, hvordan man er kommet fram til et flertall, et mindretall osv. For det andre er det ikke korrekt det han sier, fordi domstolen i Halden hele tiden har ligget i grenseland, både før meldingen kom og under behandlingen, slik at det var ikke med noen motvilje at vi fant å kunne plusse på med en. Men det som er helt klart, er at vi skiller Halden fra de andre domstolene som er foreslått av sentrum som spesielle, og det grunngav jeg i mitt første innlegg i forhold til den spesielle grenseproblematikken og den kompetansen som Halden har på det. Ellers vil jeg ganske kort igjen understreke at domstolens primæroppgave er og blir den dømmende virksomhet, og det må vi ikke miste av syne. Når det gjelder tinglysingen, vil jeg kommentere til representanten Tor Nymo og også til representanten Ågot Valle at det forslaget som Regjeringen har fremmet, i utgangspunktet innebærer mer desentralisering enn det som er tilfellet med tinglysing i dag, ved at de som har behov for det, skal kunne få tjenesten ved direkte kontakt ute i alle landets 435 kommuner.
Jan Petter Rasmussen (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
Ut fra det som er vanlig i Stortinget, skal mindretallsforslag fremmes, og derfor var det nødvendig for meg å ta ordet uansett: Jeg fremmer herved det mindretallsforslaget som står i innstillingen. Når jeg først har ordet: Jeg vil tilføye at begrunnelsen for at det er nødvendig med slike tiltak når det gjelder domstolene, har jo saksordføreren allerede vært inne på, men det er inndekningen jeg stiller spørsmål ved. Fra Regjeringens side sier en at en tar dette fra politi- og lensmannsetaten uten at det innebærer noen reduksjon i aktivitetsnivået sammenlignet med dagens situasjon. At da flertallet i komiteen ikke kan godta inndekningen, er fantastisk i seg selv. Det er tydelig at når det gjelder driftsbevilgningen til politiet, er en redd for å følge vanlig kutyme for inndekning. Noe av det første jeg lærte i lokalpolitikken, var at minus og pluss skulle gå sammen og bli null når vi var midt i et budsjettår. Hvis det blir vanlig praksis i komiteene å skyve en sånn inndekning frem til revidert, tror jeg at det er noe som det vil bli reagert ganske sterkt på. Jeg tror ikke minst at finanspolitikerne fra de enkelte partier ville reagere på det.
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
Denne store politireformen er viktig hvis en vil ta dagens realiteter innover seg. Politiarbeid er ikke lenger som det var, man etterforsker ikke sykkeltyverier og fyllebråk. Den nye typen kriminalitet er internasjonal, med mafia og barnemishandling – grovere og hardere på alle plan. Politidistriktene trenger mer faglig kompetanse på disse områdene, og de trenger et desentralisert ansvar. Det er derfor nødvendig å redusere antallet, altså fra kvantitet til kvalitet. Det er videre viktig å understreke at reformen vil bringe flere politifolk ut i gatene. Dette vil jeg påse blir etterprøvd, for mange tviler på det. Det er også viktig for meg at antallet tjenestesteder skal være minst like stort som i dag, altså en distriktsvennlig reform. Når det gjelder Aust-Agder politidistrikt som flertallet vil slå sammen med Kristiansand og Vest-Agder, er jeg enig, på bakgrunn av det jeg tidligere har sagt. Det er viktig å understreke at de fem Setesdal-kommunene og Birkenes og Lillesand er alle enige om skal til Kristiansand. Vi snakker altså ikke om hele fylket, men om at åtte av 15 kommuner skal være igjen. Jeg tror at når det gjelder Aust-Agder, er en samling riktig. Antall stillinger som forsvinner fra Arendal, er det vanskelig å tallfeste, men med en større aktivitet blant det operative politi kan antall stillinger i politiet i Aust-Agder bli nær null. Den demokratiske prosessen blant de ansatte i styrken i Aust-Agder, viser at det er delte meninger, men kanskje et flertall for et Stor-Agder. Saken om Aust-Agder politidistrikt ender kanskje som en følelsesmessig sak for Arendal, som blir den eneste fylkeshovedstad uten politimester. Det foregår en sterk regionalisering i Norge nå, og denne saken bør lære oss at hvis ikke Aust-Agder nå bygger allianser med nabofylket, vil flere og flere regionale institusjoner reise forbi Aust-Agder. Det er en kjensgjerning at Kristiansand ligger geografisk riktig til, og det er derfor viktig at en gjennom et samarbeid får en spredning av nye regionale institusjoner over hele Agder. Til slutt vil jeg spørre om Kristelig Folkeparti både i Aust-Agder og i Vest-Agder er enig i partiets standpunkt.
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2001-05-21:
Jeg har ikke for vane å blande meg inn i debatten til justiskomiteen, men som representant for Aust-Agder må jeg si at denne saken opprører meg: Hvorfor skal Aust-Agder være det eneste fylket uten en politimester? Arendal politidistrikt er blant de ti største politidistriktene i landet og burde være et mønster for andre. Alle rapporter og statistikker viser at dette er et veldrevet politidistrikt med meget høy oppklaringsprosent og kort behandlingstid. Det er merkelig at en landsdel i vekst skal miste politimesterembedet. Nettopp fordi vi er i vekst, trenger vi en som har et fast grep om utviklingen, og som kjenner problemene og skyggesidene ved det å vokse. Ved å slå sammen Agder-fylkene får en et landsdelspolitikammer, helt i strid med det som det var lagt opp til i NOU-en. Heller ikke Regjeringen har lagt opp til dette i proposisjonen. Her var det kun Kristiansand og Vest- Agder politidistrikt som skulle slås sammen. Ved å inkludere Aust-Agder får vi en kyststrekning som er like lang som fra fylkesgrensen mot Telemark til Oslo. Og her er det minst fem politimestre! Vår lange kyst blir dessverre brukt som smuglerhavner. Avstanden til Danmark er ikke stor – og den blir stadig mindre med bedre og raskere båter. Agder-fylkene vil ha ti byer i ett stort politidistrikt. Ved å kutte ut én politimester er jeg redd en i stedet må ha flere ledere på mellomnivå – og det gir ikke flere politifolk ute i gatene! Det er svært uheldig at Stortinget i dag går inn for en sammenslåing som ikke var påtenkt, og som ikke har vært utredet. Flertallet har støttet seg til en uttalelse fra Politiets Fellesforbund. Den har vist seg å være lite representativ. Til slutt: Jeg håper en kan få til en avstemning der Agder-fylkene blir stemt over separat. Det burde være like enkelt som at vi skal velge mellom to byer på Vestlandet. Her dreier det seg tross alt om to forskjellige fylker. Til representanten Gunnar Halvorsen vil jeg si: Kristelig Folkeparti står sammen om det som var Regjeringens forslag. Det er Arbeiderpartiet som snur ryggen til sin egen regjering.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
St.meld. nr. 22 legger opp til en styrking av politiets forebyggende virksomhet, hvor alle nivåer i straffekjeden skal bidra til en samlet forebyggende strategi. Jeg vil gi honnør til komiteen som så klart har uttrykt følgende: «Både organisatorisk og metodemessig må det forebyggende arbeidet stå i fokus, særlig må en ha fokus på det tverrfaglige samarbeidet mellom etatene.» Videre heter det: «Hovedutfordringen ligger i å sette inn ressurser og tiltak, og videreutvikle metoder som gjør denne delen av politiarbeidet bedre.» Denne strategien kan bare lykkes hvis man sentralt har en klart definert forebyggende strategi, og det finnes spesialkompetanse innenfor fagfeltet i hvert politidistrikt. Politiet skal ha en sentral og regional forebyggingsstrategi, og politiet må ha et utstrakt og forpliktende samarbeid med andre offentlige myndigheter som har et ansvar for borgernes trygghet og alminnelige velferd for øvrig, som det står. Det er viktig å presisere at å forebygge betyr «å bygge før» – altså å sette inn operative tiltak før en straffbar handling har funnet sted. For å utvikle strategier og tiltak forut for en straffbar handling må det finnes kompetanse på et fagområde som har vært under utvikling gjennom de siste 30 årene. En helhetlig strategi, slik St.meld. nr. 22 legger opp til, må derfor innebære en styrking av spisskompetansen innenfor fagfeltet forebyggende polititjeneste i politidistriktene. En omorganisering av distriktene til større administrative enheter med flere driftsenheter og nedleggelse av landsdelsordningen krever at det utvikles spisskompetanse sentralt i politidistriktene som får ansvar for å utvikle helhetlige strategier for politidistriktet og være et bindeledd mellom politiet og andre offentlige myndigheter, og har et overordnet ansvar for kompetanseutviklingen innenfor fagfeltet forebygging i hele politidistriktet. Det må kreves en strategi hvor forebygging gis status og innhold som forplikter alle ledere til å prioritere dette viktige arbeidsfeltet i den nye organisasjonsmodellen. Jeg gir igjen komiteen og statsråden honnør for å ha viet forebyggende arbeid oppmerksomhet, for – som det kanskje litt uformelt heter – det er billigere å bygge barn enn å reparere voksne.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2001-05-21:
Politireform 2000 er en omfattende gjennomgang av et særdeles viktig saksfelt for å få til en best mulig utnytting av de ressurser som årlig stilles til politiets disposisjon. Også i denne saken er det Arbeiderpartiet og Høyre som danner flertallsinnstillingen. Antall politidistrikter blir betydelig redusert, fra i dag 54, for angivelig å få flere politi synlig ute i gatene. Kristelig Folkeparti stiller seg svært spørrende til om dette vil lykkes ved en omorganisering, og ønsker derfor å opprettholde 37 politidistrikt, herunder et eget politidistrikt i Halden, ut fra den hovedintensjon at grenseområdene må sikres best mulig. Jeg henviser i denne forbindelse til våre merknader i innstillingen, som bl.a. påpeker at hele 75 pst. av varetektene er grenserelatert. Det er tunge belastninger ved grensen i dag. Halden politikammer har gjennom en årrekke maktet å bygge opp en kompetanse som er svært viktig å ta vare på også i framtiden. Uttalelsene fra Halden by og politikammer er et ønske om fortsatt å beholde sitt politikammer, et ønske Kristelig Folkeparti støtter, og som flertallet i Stortinget også burde ha støttet.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2001-05-21:
Kristelig Folkeparti har gått inn for å beholde flere politidistrikt enn det Regjeringen og komiteens flertall har landet på. I vurderingene har grenseproblematikken vært et av de viktige kriteriene. Derfor har vi foreslått å opprettholde Halden og Kongsvinger som egne politidistrikt. De har begge steder bygd opp god kompetanse, som er viktig å videreutvikle på en god måte. Det er et fagområde der utfordringene vil fortsette og sannsynligvis bli flere. Som stikkord kan nevnes: internasjonal kriminalitet og smugling av både varer og mennesker. Kristelig Folkeparti har merket seg at Kongsvinger politidistrikt primært ønsket å forbli et eget distrikt, som i dag, og slik vi har foreslått. Dessverre greide vi ikke å få flertall for vårt forslag. Flertallet har foreslått at hele politidistriktet slås sammen med resten av Hedmark. Det må vi forholde oss til. Kristelig Folkeparti vil fortsatt vektlegge utfordringene med grensekriminalitet, og peker på at det blir viktig i det nye, store politidistriktet, med en grense på ca. 37 mil og med mange muligheter for å krysse grensen. Schengen er et viktig stikkord i den sammenhengen. Erfaringene og kompetansen i Kongsvinger og Østerdal politidistrikt må videreutvikles også på faunakriminalitet, innenfor det nye Hedmark politidistrikt. Personlig mener jeg at Elverum ville ha vært det beste lokaliseringssted hvis geografiske vurderinger var det viktigste kriterium. Men ettersom også en totalvurdering må ligge til grunn, har jeg ikke foreslått Elverum som lokaliseringssted for det nye Hedmark politidistrikt.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2001-05-21:
Et kjent ordtak sier at det er greit å barbere seg, men ikke skjære av seg haken samtidig. Når det gjelder politidistrikt i Nordland, mener jeg og Kristelig Folkeparti at flertallet av Arbeiderpartiet og høyrepartiene også har tatt haken. Det gjelder særlig sammenslåingen av Narvik, Senja og Lofoten og Vesterålen politidistrikt til Midtre Hålogaland politidistrikt. Etter mitt skjønn må det være en skrivebordskonstruksjon av verste slaget. Vi får her et område hvor det er opp mot 50 mil mellom ytterpunktene, en avstand som nesten tilsvarer strekningen Trondheim–Oslo. Hva med nærhet til befolkning og ansatte i hele dette gigantiske området? Hva med åtte-ti timers reiseavstand tur-retur for å avholde felles møter? Hvor mye mer effektivitet i politiet blir det med et slikt utgangspunkt? Lofoten og Vesterålen er Europas to tyngste fiskeriregioner. Det blir vanskelig å ta signalene om økt fokusering på ressurskontroll og miljøkriminalitet alvorlig når man foreslår å fjerne det kammeret som burde vært en spydspiss i kampen for å håndheve en fiskerilovgivning som skal bevare fiskeressursene for framtiden. I Kristelig Folkeparti er vi opptatt av at det først og fremst er de politimessige argumenter som skal veie tungt i denne saken. Men vi ser også klart at under argumentasjonen om nødvendig fornyelse ligger det en fordekt sentralisering. Arbeiderpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet slår seg her sammen på nytt for å sentralisere og flytte kompetanse/arbeidskraft vekk fra distriktene. Når flertallet i Stortinget i dag vedtar Midtre Hålogaland politidistrikt, vil dette være nok et distriktspolitisk nederlag, uten tung faglig begrunnelse.
Ane Sofie Tømmerås (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
Jeg tar ordet fordi jeg fikk et par hakeslepp under innleggene til representantene fra Venstre og Senterpartiet her i stad. De bekymret seg over det framtidige arbeidet mot grensekriminaliteten. At de fokuserer på grensekriminaliteten, synes jeg er positivt – og var forventet. Men denne skråsikkerheten når det gjelder hvordan man best bekjemper den kriminaliteten, var det som forundret meg. Alle jeg har tatt med meg til Halden, inkludert to justiskomiteer og flere justisministre, har vært imponert over arbeidet de driver der mot grensekriminalitet, over kompetansen som er bygd opp, over hvordan det er organisert, og samarbeidet med tollvesenet. Alle er enige om at det skal og må fortsette, heller mer av det enn mindre av det. Med denne reformen vil det nettopp bli mer av det, fordi den vil frigjøre folk og ressurser. Det er de samme folkene som driver med det i dag, som skal fortsette med det – det er de som kan det, og det er de som må fortsette å gjøre det. Når det gjelder hvorvidt de får mulighet til å gjøre det, er jo det avgjørende i forhold til det om de har penger til det, om de har ressurser til det, om de har folk til det – og ikke hvor politimesteren måtte sitte. Denne skråsikkerheten viser en total mangel på tillit til evnene lokalt, til evnene i Halden med hensyn til å ta ansvar, myndighetsutøvelse og fortsette med denne oppgaven. Halden-folkene vil jo gjøre en like bra jobb selv om den øverste lederen deres skulle sitte to mil lenger vekk. Disse representantene ser også bort fra at politimesteren, eller «høvdingen», som representanten Dørum kalte ham, får en ny rolle med denne reformen. Det vil bli en mer administrativ rolle, mer store linjer, mens de konkrete kommandoene i større grad vil komme fra stasjonssjefer og dem som sitter nærmest «indianerne», hvis vi skal følge Dørums terminologi. Disse representantene ser også bort fra at grensekriminaliteten ikke stopper i Halden. Det er ikke bare et Halden-problem – det er et nasjonalt problem, ja – men det er spesielt for hele Østfold. Jeg har bodd 10 år i Halden kommune og 25 år i Sarpsborg kommune, men hele tiden har jeg bodd en drøy mil fra svenskegrensen. De fire Østfold-byene ligger tett og har felles kriminalitet. Skurkene ser de fire Østfold-byene som et felles marked, og da må også politiet gjøre det. Da vil det også være en fordel for Halden å være med i det nye Østfold-distriktet, som er et felles kriminelt marked. Lytt til grasrota i Østfold, sa Tor Nymo. Ja, det er akkurat det vi gjør. Og i motsetning til representanten Nymo vandrer jeg altså gjennom det gresset daglig og vet hva signalene derfra er.
Ane Sofie Tømmerås (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
… grunn til å opprettholde den domstolen, og også fordi Halden har vært en by med kjøpstadsrettigheter siden 1600-tallet.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2001-05-21:
Vi går inn i en tid der det ikke dreier seg om mangel på penger, men mangel på aktive hender. Derfor er det viktig at alle offentlige sektorer og etater blir gjennomgått med tanke på effektivisering og forenkling. Venstre mener at det er viktig og nødvendig at offentlig sektor blir gjennomgått. Fornying og tilpassing er viktig, men her må en passe seg så ikke sentralisering og mer byråkrati blir resultatet. Venstre sier ja til fornying og rasjonalisering, men nei til en utstrakt sentralisering. Det kan virke som om det løpet arbeiderpartiregjeringen nå legger opp til, er den største sentraliseringsbølgen etter krigen. Eksempler her er sykehusreformen, sentralisering av vegkontor, luftfartsverk – og saken vi behandler i dag, sammenslåing av politidistrikter. For Venstre er nærhetsprinsippet viktig. Å redusere antall politidistrikter i det omfang det her legges opp til av flertallet, er å gå for langt. Det er faktisk rett å bruke ordet «dramatisk», slik mindretallet sier i sin merknad. I Møre og Romsdal foreligger det forslag om sammenslåing av Romsdal og Nordmøre og nedlegging av politimesterembetet i Molde. Min påstand er: Politiadministrasjonen vil ikke fungere bedre om en samler den. Tar en hensyn til reisetid og reisekostnader, tror jeg heller ikke det er ressurser å spare. Romsdal politikammer bedømmes som et av landets mest velorganiserte, med særdeles høy oppklaringsprosent og rask saksbehandling. Det er et godt prinsipp ikke å ta vekk det som fungerer godt. For Venstre har problematikken rundt grense og kyst, nærhet, vært viktige fundamenter i vurderingene i denne saken. Jeg tror ikke at å flytte politimesteren fra Molde til Kristiansund lettere vil avsløre nyetablerte skurker i Molde. At 112-nummeret utenom kontortid går til nabobyen, tror jeg heller ikke gjør det vanskeligere for eventuelle skurkeaspiranter i Molde. Argumentet om større distrikter for å skaffe seg spesialkompetanse er tvilsomt. Det gjenstår å se om flertallet har rett. Jeg tror at skal en styrke politiet og få politiet mer ut på gata, få politiet mer synlig, har det med attraktivitet, karrieremuligheter og lønn å gjøre, og det har å gjøre med de midlene som bevilges her i denne sal. Flertallsforslaget er derfor for dramatisk. 37 politidistrikt, med de konsekvensene det har, er en bedre løsning. Dette forslaget innebærer at de tre byene eller fogderiene i Møre og Romsdal fortsatt har sin politimester, og at Møre og Romsdal kan fortsette som tre politidistrikt. I tillegg vil fylkeshovedstaden da fortsatt kunne ha sin politimester. Så det foreliggende forslaget fra mindretallet er etter min mening her det beste.
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
Dei viktigaste og store problemstillingane som Regjeringa har reist, får fleirtal i dag, og det er kjempebra, for dette er ei god reform. Og når hovudproblema med dagens ordning er lang sakshandsamingstid og at saker vert liggjande, ja, då krevst det faktisk omorganisering, og det er det som heldigvis får fleirtal i dag. Og då synest eg dette snakket om sentralisering i tilknyting til dette vert litt rart, for nærleiken til alle dei som skal gjera teneste der, skal ein jo framleis ha. Det er vel ikkje til politisjefen ein skal melda sykkelen sin stolen. Det er no ei relativt lita sak, men eg føler i alle fall at dette med nærleik vert teke vare på. Hordaland politidistrikt vert stort, står det innstillinga. Ja, det vert det, men vi som bur der, er faktisk ikkje noko redde for det. Det er eit stort fylke, med 430 000 innbyggjarar, og det synest vi er ein grei storleik, så vi synest det hadde vore veldig greitt å halda Hordaland samla. Men det som sjølvsagt er det viktigaste, er å få eit fleirtal som er best mogleg. Og når ikkje fleirtalet hadde eit ønske om at Hordaland skulle vera samla, synest eg at forslaget om at Stord, Bømlo og Fitjar går til Haugesund er det nest beste. Men eg må seia at eg reagerer når eg i innstillinga les at omsynet til Haugaland politidistrikt faktisk er viktigare enn omsynet til dei som bur i Hordaland. For det vert for lite, og så må ein flytta noko frå Hordaland for å få Haugaland stort nok. Dersom alt skal vera likt, ser eg at det er eit argument, men eg trur faktisk ikkje at det ville vera avgjerande for mitt syn. Det avgjerande ville vera om ein fekk ei god teneste som hadde god spisskompetanse, og det kunne ein fått i Hordaland med eit stort politidistrikt. Men som sagt, frå Hordaland si side synest eg at det nest beste, med at Stord, Bømlo og Fitjar går til Haugaland, er ei god ordning. Så håpar eg inderleg at Kristeleg Folkeparti ser kor viktig det er at dei andre kommunane i Hordaland som i dag høyrer til Hardanger – sør for Hardangerfjorden, som det her er skrive – sjølve får vera med og avgjera kvar dei skal vera. For når ein prøver seg på å seia at Eidfjord kommune skal høyra til Haugesund, vil eg seia at eg synest faktisk at det hadde vore betre om ein la den til Sogn politidistrikt. For ein må sjå på korleis Hordaland ser ut. Det å leggja Eidfjord til Haugaland politidistrikt ville vera tragisk i forhold til reisetid. Så eg håpar at departementet gjer slik Arbeidarpartiet har skrive, at ein i samråd med dei kommunane det gjeld, skal sjå på kvar desse kommunane skal høyra til. Og eg håpar at det skjer fort, og at ikkje desse kommunane må leva i uvissa veldig lenge.
Marit Tingelstad (Senterpartiet), 2001-05-21:
Effektivisering og rasjonalisering er et av målene ved denne politireformen. I et slikt aspekt må man også kunne se sammenslåingen av Politiets Materielltjeneste med Politiets datatjeneste. Det er en viktig sak for polititjenestene, men det er også en viktig sak sett ut fra distriktsmessige hensyn. Jeg er glad for at komiteens flertall går lenger enn Regjeringen og vil at en felles ledelse skal legges til Gran, der Politiets Materielltjeneste er i dag. Det var i sin tid stor motstand mot at den institusjonen skulle legges utenfor Oslo-gryta, men bedriften har gjort den kritikken til skamme. Det er en godt fungerende organisasjon med 80 pst. av de ansatte fra lokalsamfunnet. Jeg er også tilfreds med at Arbeiderpartiet har sluttet seg til sentrumspartienes opprinnelige forslag om at fellesledelsen blir lagt utenfor Oslo og dermed har tru på at det kan drives like god ledelse fra dette geografiske stedet som fra Majorstua. Selvsagt er ikke jeg, eller andre hadelendinger og opplendinger for den saks skyld, fornøyd før vi får hele Politiets datatjeneste fysisk flyttet til Gran. Distriktet vårt og Oppland i særdeleshet har allerede mistet veldig mange statlige arbeidsplasser i og med kompetansereformen for spesialpedagogiske støttetiltak. Vi mistet svært mange statlige arbeidsplasser. Det kunne da være høvelig at noen av disse kommer tilbake igjen, riktignok fra et annet fagområde. Jeg kan også forsikre om at det er veldig mye bra datakompetanse i det området som det her er snakk om. Det er slik at 80–90 arbeidsplasser som det her kunne være tale om, kanskje flere, ville være en god hjelp i forhold til den økte pendlingen som vi har fra dette distriktet. Det er det distriktet i mitt hjemfylke som har flest som pendler ut av egen kommune for å få arbeid. Også dette bør det tas hensyn til i en reform som skal ha rasjonalisering og effektivisering som et mål. Det er ikke effektivisering hvis man må bruke fryktelig mye tid på å reise. Med datakommunikasjon og all den moderne teknologien som man nå kan ta i bruk på alle områder, skulle det ikke være noen praktiske vansker med dette hvis den politiske viljen er til stede, slik jeg ser det er grobunn for ut fra den merknaden som nå er i denne innstillingen. Det hilser jeg med glede, men kampen er ennå ikke avgjort. Vi må jobbe videre for å få den fysiske plasseringen av datatjenesten til Gran.
Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 2001-05-21:
Jeg blir litt forvirret når jeg hører på debatten. Jeg hørte representanten Simonsens svar til Kristin Halvorsen når det gjaldt Sogn og Fjordane, hvor han veldig sterkt vektla synspunktene til Politiets Fellesforbund. Nå er det jo flere sånne lokaliseringsstrider. Det er en på Helgeland mellom Mo og Mosjøen. Og etter det jeg vet, går Politiets Fellesforbund inn for Mo, men i komiteinnstillingen går Fremskrittspartiet inn for Mosjøen. Nå går det rykter om at representanten Simonsen egentlig går inn for Mo, men er blitt nedstemt i sin egen stortingsgruppe. Om det er rett, vet ikke jeg, men jeg vet at nordlandsrepresentanten Kenneth Svendsen går sterkt inn for Mosjøen og i et avisinnlegg også henviste til den informasjon han hadde fått fra Politiets Fellesforbund. Så det er mulig at Fremskrittspartiet i denne saka på et veldig svakt faglig grunnlag, faktisk basert på feilinformasjon – representanten Svendsen er dessverre ikke her – har tatt et standpunkt som ikke er i overensstemmelse med den argumentasjon representanten Simonsen hadde når det gjaldt Sogn og Fjordane. Er det da sånn at i den lokaliseringa betyr ikke standpunktene til Politiets Fellesforbund noe særlig? Eller er det sånn at representanten Simonsen er nedstemt fordi man i Fremskrittspartiet premierer dem man ønsker å premiere ut fra interne forhold i partiet? Da fortjener Kenneth Svendsen å bli premiert – det skjønner jeg – mens representanten Simonsen på faglig grunnlag er nedstemt. I så fall forventer jeg at representanten Simonsen allikevel stemmer for forslaget om Mo, siden det er lagt fram i salen, og argumenterer for det fra talerstolen her til tross for at han muligens er nedstemt i egen gruppe. Men jeg er veldig forundret over måten Fremskrittspartiet, som er veldig opptatt av dette med lov og orden og av politiet, argumenterer på, og hvordan de konkluderer. Det er i hvert fall veldig forvirrende for meg.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2001-05-21:
Jeg ber om at også bokstav c i forslag nr. 5 blir votert over separat, slik at vi får synliggjort hvem som ønsker å stemme for opprettholdelse av Møre og Romsdals tre politidistrikter.
Hans J. Røsjorde (Fremskrittspartiet), 2001-05-21:
Bare noen få ord knyttet til tinglysing. Fra Fremskrittspartiets side har vi registrert at systemet med tinglysing ved domstolene i dag fungerer godt og er et utmerket redskap for brukerne, og det er vel det som på mange måter teller. Derfor er det kanskje vel verdt å tenke igjennom om man for prinsippets skyld skal løfte dette ut, eller om man fortsatt skal beholde det – i hvert fall så lenge det tilsynelatende fungerer godt. Så kan man jo gjerne diskutere om dette er en naturlig rolle for domstolene, men allikevel er det altså effekten man må spørre etter. Når man nå har bedt om å få utredet en fremtidig ordning med et eget sentralt tinglysingsregister, som også vi fra Fremskrittspartiet støtter, ser vi at det kanskje kan være andre løsninger enn det som opprinnelig ble foreslått, med Statens kartverk som den som eventuelt skulle overta dette. Derfor er det greit at det nå er et flertall som åpenbart ønsker en utredning av alternativer. I denne sammenheng syns vi fra Fremskrittspartiet også at det er interessant å notere seg det innspill Hardangerregisteret har kommet med, som på mange måter er et nytt innspill, og som selvsagt bør undergis en vurdering, og så får man se om man finner grunnlag for å vurdere andre måter å løse det på. Men det vesentlige er jo at det som fungerer godt, skal man i hvert fall ikke erstatte med løsninger som fungerer dårligere. Så helt til slutt noen ord knyttet til førsteinstansdomstolene. Fra Fremskrittspartiets side har vi slått fast at det å holde liv i Voss tingrett, med – for å si det litt spøkefullt – samme kundekrets som tidligere, mener vi er en fornuftig ordning når vi ser på geografien og nærheten. Det er tross alt slik at vårt land av Vårherre skaperens hånd er inndelt på måter som ikke alltid kan synes like rasjonelle, men vi får forsøke å tilpasse oss terrenget og ikke gjøre det motsatte. Nettopp av den grunn mener vi at det vil være liv laga å videreføre førsteinstansdomstolen på Voss med samme tilfang av kommuner som tidligere.
Gard Folkvord (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
Lokalisering av et nytt eiendomsregister er en debatt som har engasjert sterkt, og ulike alternativer er vurdert, som det framgår av innstillingen. Det er gledelig, syns jeg, at så mange kompetente miljøer ønsker å bygge opp et slikt nytt eiendomsregister. Jeg er derfor glad for at flertallet går inn for at disse ulike alternativene vurderes nærmere før endelig beslutning om lokalisering tas. Forutsetningen må selvfølgelig alltid være at den lokalisering som velges, fullt ut tilfredsstiller de faglige og organisatoriske krav som stilles. I denne sammenheng framstår Hardangerregisteret som svært interessant. Jeg skal ikke foregripe resultatet av en slik utredning, men det spesielle ved Hardangerregisteret er at det vil være basert på at profesjonelle aktører tar seg av tinglysingen, så som banker, eiendomsmeklere og advokater. Privatpersoner får dermed saken løst ved eksempelvis å vende seg til sin lokale bankforbindelse. Det vil eventuelt mangedoble tallet på tinglysingsekspeditører i forhold til dagens ordning. Men som sagt, dette skal utredes, og utredningen imøteses med stor interesse for dem som bor i Hardanger.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2001-01-18:
På vegne av representanten Magnhild Meltveit Kleppa og meg sjøl vil jeg sette fram forslag om endringer i lov av 25. september 1992 nr. 107 om kommuner og fylkeskommuner.
Jon Olav Alstad (Arbeiderpartiet), 2001-02-22:
Dette er et forslag som har vært til behandling lenge, og som det knytter seg stor oppmerksomhet til. En enstemmig komité slår fast at ungenes beste som hovedregel er å beholde kontakten og ha samvær med begge foreldre etter et samlivsbrudd. Det er en erkjennelse at barn ofte mister eller får redusert sitt samvær med far etter et samlivsbrudd, og det er i realiteten det vi snakker om. Utviklingen har ikke vært i tråd med 1990-tallets fokusering på å gi ungene mer kontakt først og fremst med far. Ikke minst er det en erkjennelse i et samfunn der mange ungers oppvekst ikke omfatter kontakt med mannlige rollemodeller. Derfor slår også en enstemmig komité fast at menn i større grad må likestilles med kvinnene i forhold til omsorg for barn. Det gjør vi fordi vi mener at det er til barnets beste å få god oppfølging av begge foreldre, slik som situasjonen var før et samlivsbrudd. Derfor ber vi også om å få en gjennomgang av barneloven for å se på behovet for endringer slik at barnets beste kan ivaretas. Flertallet mener at det krever en langt bedre og bredere behandling enn et Dokument 8-forslag kan gi, og ber derfor departementet komme tilbake med en egen sak. Komiteen mener at det fortsatt skal være full avtalefrihet med hensyn til hvor barnet skal bo og hvor omfattende samværsordningen bør være. Men flertallet mener også at barnets beste skal være utgangspunkt for loven, og at det i de fleste situasjoner vil bety mest mulig samvær med begge foreldre.