Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2010-06-10:
Representantforslaget om økt bruk av bindende folkeavstemninger er fremmet av fem stortingsrepresentanter fra Fremskrittspartiet. Deres mål er å gi velgerne økt innflytelse og å øke valgdeltakelsen. Det er mål en samlet kommunal- og forvaltningskomité deler. Et stort flertall i komiteen er imidlertid uenig med forslagsstillerne i at bindende folkeavstemninger er veien å gå. Demokratiets bærende tanke er at folket bestemmer. Den skriver seg fra de gamle greske bysamfunnene, og er mer enn 2 500 år gammel. Datidens frie menn – og det var bare menn, for kvinner og slaver var ikke borgere – møttes på torget for å avgjøre viktige spørsmål ved håndsopprekning. Folkeavstemninger er et eksempel på at et urdemokratisk prinsipp har overlevd – som en nisje i et statssystem som ellers er basert på representativitet. Bindende folkeavstemninger har vi liten tradisjon for i Norge. På nasjonalt nivå har vi aldri hatt det. Alkoholloven hjemlet tidligere lokale innbyggerinitiativ og bindende folkeavstemninger. Ordningen ble avviklet i 1989. Rådgivende lokale folkeavstemninger har imidlertid hatt en viktig plass i utviklingen av det norske demokratiet og er fortsatt vanlige. I 1892 kom regler for folkeavstemning om valg av opplæringsmål i skolen, to år senere om salg av alkohol. I begge tilfeller hadde kvinner stemmerett. I Norge fikk kvinner først stemmerett i det direkte lokaldemokratiet. Siden vi i disse dager markerer 100-årsdagen for allmenn kvinnelig stemmerett til kommunestyrer, er det verdt å nevne at kvinner har hatt rett til å stemme i lokale folkeavstemninger i nesten 120 år. Rådgivende folkeavstemninger ble nylig hjemlet i kommuneloven § 39 b. Kommunene står fritt til å benytte seg av denne adgangen. Tall fra SSB viser at det siden 1970 er avholdt 679 lokale folkeavstemninger. Rådene som er gitt i disse avstemningene, er blitt fulgt av kommunestyrer og fylkesting i ca. 90 pst. av tilfellene. Forslagsstillerne er opptatt av valgdeltakelse. Internasjonale erfaringer viser at folkeavstemninger bidrar til å aktivisere velgerne i ekstraordinære situasjoner, mens valgdeltakelsen er lav der direkte folkestyre praktiseres ofte. Beslutninger som tas av et mindretall av velgerne, og med små flertall, har ikke den folkelige forankringen som forslagsstillerne ønsker seg. Folkeavstemninger var tema i Valglovutvalget. De hadde fire hovedinnvendinger mot økt bruk av folkeavstemninger: lav valgdeltakelse, særinteresser mot allmenninteresser, velgerkompetanse og mulige styringspolitiske konsekvenser. Spørsmålet ble også vurdert av kontroll- og konstitusjonskomiteen i 2005. Flertallet der uttrykte bekymring for aksjonsgruppedemokrati og for at folkeavstemninger kan få preg av å bli «mindretallsanker». I land med føderale styringssystemer er bindende folkeavstemninger mer vanlig. Forslagsstillerne viser til folkeavstemningene om minareter i Sveits og om eiendomsskatt i California som vellykkede eksempler på bruk av slike folkeavstemninger. Det er gledelig at et stort flertall – alle partier unntatt Fremskrittspartiet – slår fast at dette er eksempler på at folkeavstemninger gir en lite helhetlig politikk. Resultatet i Sveits er i strid med landets folkerettslige forpliktelser, og budsjettsituasjonen i California har vært nærmest uhåndterlig etter at de representative organene mistet kontrollen over inntektssiden. Forslagsstillerne er spesielt opptatt av bompengefinansierte prosjekter. Det er ikke så vanskelig å forstå, siden det er en betent sak i Fremskrittspartiet og det sikkert framstår som enklere å legge ansvaret over på velgerne enn å ta ansvar for riktige, men kontroversielle standpunkter. I dag forankres bompengefinansierte prosjekter i kommunale og fylkeskommunale vedtak før saken behandles videre i Statens vegvesen, i Samferdselsdepartementet og deretter i Stortinget. Flertallet mener det fortsatt bør være opp til lokale folkevalgte organer om det skal gjennomføres folkeavstemning i forkant av den lokale behandlingen av slike saker. Det er en viktig side ved demokratiet at velgerne kan holde politiske partier ansvarlige både for enkeltavgjørelser som tas, og helheten i den politikken som føres. Flertallet i komiteen mener rådgivende folkeavstemninger er en viktig nisje i det representative demokratiet, men mener tungtveiende hensyn taler imot bindende folkeavstemninger. Vi foreslår derfor at forslaget ikke bifalles.