trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Med omsyn til fylkesvegane er det fylket sjølv som har ansvaret for dei, så det kan ikkje staten ta på seg. Korleis ein vil prioritere lokalt og i fylket, er det opp til dei som sit der, å bestemme. Når det gjeld dei omtalte ferjestrekningane, trur eg det i dag er eit tilskot på om lag 14 mill. kr til samen - eg har ikkje tala framfor meg her - som det då vil verte ein diskusjon om å inndra. Me har hatt mange liknande saker, bl.a. på jernbanesida, der ein har overført oppgåver. Det er klart at dersom ein frå fylket si side kunne overføre oppgåver til staten utan at pengane følgjer med, ville me få ein straum av førespurnader med omsyn til oppgåver som ein ynskjer staten skal overta, dersom ein får behalde dei pengane ein sjølv bruker til dette. Det er innarbeidd praksis over lang, lang tid at pengane følgjer oppgåvene. Det gjer det jo begge vegar. Det gjer det òg i den grad ein flyttar oppgåver frå staten over til fylket.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Ut frå dei kriteria som gjeld i dag, har eg fått opplyst frå mitt embetsverk at det ikkje er grunnlag for omklassifisering, for kriteria er at det skal vere riksveg i begge endar. Det er det vel ikkje på nokon av desse to. Det er fylkesveg og riksveg i Gran kommune, og i Kragerø er det litt forskjellige ferjesamband som er knytte til det sambandet som går ut til både øyar og mellom to punkt. Så det er for så vidt ein krunglete veg, men dette kunne nok sikkert late seg løyse. Dersom det var slik at staten skulle ha dette permanent, hadde me iallfall hatt ein reell diskusjon om det. Men å gå inn i ein prosess med omklassifisering, med diskusjon om dei økonomiske konsekvensane osv., for så om eit år å gå tilbake til det same, synest for meg å ha lita hensikt. Me har mange oppgåver å ta tak i. Me treng å bruke ressursane på det som ikkje er fram og tilbake.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
For riksvegferjer er det i dag ein gjeldande standard som er nedfelt i gjeldande NTP. I den komande Nasjonal transportplan er det òg lagt inn eit forslag frå Statens vegvesen til endringar og forbetringar av denne standarden. Det systemet me i dag har, er påført oss gjennom EØS-avtalen, gjennom anbodsutsetjing av alle anbod, og det er i dei prosessane ein set krav om standard. For mange ferjesamband er standarden over det som er sett i NTP - rett nok ikkje så mykje, men noko. For ein god del ferjesamband ligg han framleis under. Me jobbar kontinuerleg i Regjeringa for å betre standarden både på materiell, på frekvens og på kapasitet, og meiner at me så langt i perioden allereie har bidrege til ei stor forbetring. Men me arbeider heile tida i forhold til å setje krav om nyare utstyr når ein har nye anbod, i og med at ein har gått bort frå forhandlingsprinsippet; elles ville det jo vore i forhandlingane ein gjorde det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Me har hatt dialog med Kommunal- og regionaldepartementet om denne saka og fått stadfesta frå dei at ved overføring er det naturleg at midlane følgjer med. Eg har ingen annan kommentar til det. Viss det hadde vorte ein realitet at ein skulle overføre, måtte ein gå djupare inn i den materien. Det har eg ikkje gjort. Eg set lit til det som eg får opplyst frå mitt og Kommunal- og regionaldepartementets embetsverk om kva som er innarbeidde prosedyrar for dette.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Det er eit ordtak som seier at når ein har dårlege argument, snakk høgare! Det var vel det me var vitne til no - i innlegget til siste talar. Me må ta med oss at dei ferjene som me no snakkar om, har ei spesiell forhistorie. Det har vorte bygt vegar som eigentleg var tenkte å skulle avløyse desse ferjesambanda. Det gjeld Kragerø, der det vart bygt ein veg. Det gjeld området rundt Randsfjorden, der det òg vart bygt veg. Desse vegane vart bygde fordi ferjene ikkje lenger skulle gå. Men så har ein likevel ynskt lokalt at ferjene skulle gå. Då vert det ganske merkeleg å samanlikne dette med ferjestrekningar langs fjordane, der det ikkje går nokon veg - der vegen faktisk endar der ferjene går. Det er truleg årsaka til at Stortinget og vekslande regjeringar - trass i merknader i Stortinget - har valt ikkje å omgjere desse sambanda til riksvegferjesamband. Dei stiller i ein annan kategori enn dei sambanda der ferjer tek over - og der vegen faktisk sluttar. Det må ein vere villig til å skilje mellom. Dette er viktige tilbod for den lokalbefolkninga det gjeld. Me skal finne løysingar som gjer at dette kan verte omfatta på same måten som andre kollektivtilbod og andre riksvegar, som skal overførast til fylka om eit år. Dei summane som eg ikkje var heilt tydeleg på her i stad, dei har eg. Eg veit at det fylkeskommunale bidraget til Kragerøferjene var på 11,5 mill. kr, at det samla driftstilskotet til Randsfjordferja frå Gran kommune og Oppland fylkeskommune var på om lag 1,65 mill. kr i 2007, og at det fylkeskommunale bidraget var på 850 000 kr. Eg måtte sjekke i papira for å vere sikker på at eg ikkje sa noko gale - eg synest det ville vere dumt å referere til gale summar frå Stortingets talarstol. Prinsippet om overføring av midlar og oppgåver er eit nedfelt prinsipp, som ikkje minst Finansdepartementet sjølvsagt er ivrig etter å følgje opp. Det handlar om at med dei oppgåvene ein har valt å vidareføre, har ein òg prioritert desse føremåla innanfor den statlege ramma. Det er ikkje slik at det finst øyremerkte midlar - korkje til skulen, til kommunale vegar eller, som her, til kommunale ferjer. Det ligg innanfor rammetilskotet. Dersom ein flyttar oppgåvene, flyttar ein òg pengane. Dette har skjedd under vekslande regjeringar. Det er ingen skikk som denne regjeringa har innført - det er rett og slett ei organisering der pengane følgjer oppgåvene. Slik må det vere. Om ikkje vil me få eit endelaust svarteperspel for å få flytta oppgåvene, men få lov til å behalde pengane.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Først vil eg seie at det er rørande å høyre Framstegspartiets omsorg for jernbana når ein tek omsyn til dei enorme kutta som det partiet har lagt inn i sine budsjett gjennom tidene. Når det gjeld midlar til dei nødvendige tiltaka, har eg alt sagt i mitt innlegg at det er ei budsjettsak. Det vil verte vurdert i revidert nasjonalbudsjett og i budsjetta som kjem. Eg har ikkje noko meir å tilføye til det her.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Statsråden kan stadfeste at det er eit ynske. Eg registrerer at ein i dette oppslaget viser til statsråden ved fornamn. Det er hyggeleg å ha eit godt forhold til mine vener i andre regjeringsparti. Samtidig veit dei at det er ei samla regjering som prioriterer dette, så eg skal nok gjere det eg kan for å få mine vener både i Senterpartiet, Arbeidarpartiet og SV til å prioritere samferdsle i denne omgangen òg.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Spørsmålet om sikkerheitsgodkjenning er som så mykje anna me strever med, resultatet av eit EU-direktiv. Det er berre to land som pr. i dag har gjennomført sikkerheitsgodkjenning av sine tog. Det eine er England - ikkje minst fordi dei har hatt veldig mykje trøbbel med jernbana si. Det er ikkje slik at dette direktivet, eller manglande gjennomføring av det, utgjer nokon akutt fare. Viss det hadde gjort det, måtte Jernbanetilsynet ha stansa togdrifta. Det har Jernbanetilsynet ikkje gjort. Eg føreset at ein ser på togdrifta som forsvarleg. Sikkerheitsgodkjenning handlar mykje om dokumentasjon av prosessar, skriftleg dokumentasjon. Det er tusenvis av sider som skal skrivast, med grundig dokumentasjon av alle prosessar som skjer. Det tek tid. Jernbaneverket gjer ein jobb for å få alle opplysningar på bordet. Eg er sjølvsagt oppteken av at det skal skje.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Det er ikkje noko nytt for statsråden i det som har kome fram under høyring. Det er nøyaktig det same som Jernbaneverket har sagt og har framført skriftleg til departementet, på vår førespurnad, sjølvsagt, i ein prosess som har gått føre seg mykje lenger enn arbeidet med Dokument nr. 8:65 for 2007-2008. Det er ikkje noko nytt i det. Det er heller ikkje noko nytt verken for statsråden eller for representanten Sortevik at svaret på den type spørsmål vil kome i dei ulike budsjetta, og ikkje i stortingssalen i ei replikkveksling.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Eg er samd med fleirtalet i deira konklusjonar. Det er, som eg òg sa i mitt innlegg, ikkje fleire analysar, fleire rapportar eller fleire handlingsplanar som trengst. Me har nok papir, og me har på ein måte nok dokumentasjon. Jernbaneverket veit kva som trengst. Det som trengst, er rett og slett handlekraft til å få sett i gang dette, og midlar, sjølvsagt, til å få gjennomført dei nødvendige tiltaka. Det er det eg har i fokus, og det er der eg prøver å få gjennomført dei tiltaka som trengst, for å sikre dei viktige strekningane som er her i Oslo-området, og ikkje minst Oslotunnelen, som sjølvsagt, med det presset av tog som er der, og med den kapasitetsutnyttinga som er der, er eit veldig ømt punkt på jernbanesystemet i Oslo-området. Men det har me altså i fokus, og der vert det gjort ein jobb no.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg skal ikke starte noen ny bompengedebatt, men jeg skal gjenta det jeg har sagt i mange sammenhenger. Det er en vesentlig forskjell på hva man i Fremskrittspartiet og i de andre partiene betrakter som lokaldemokrati. Vi mener at det ordinære og sterkeste demokratiet lokalt får man ved å foreta folkeavstemning. Når man i kommunestyre etter kommunestyre gjennom statlig utpressing blir presset til å bygge statens infrastruktur, mener vi det er et direkte angrep og det verste angrepet man kan gjøre på lokaldemokratiet. Fremskrittspartiet ønsker å ivareta det riktige demokratiet gjennom folkeavstemninger. Dette er et svar til representanten Klinge fra Senterpartiet, som gang etter gang etter gang vedtar angrep på lokaldemokratiet. Vi får noen flere debatter etter hvert i forbindelse med plan- og bygningsloven, lov om motorferdsel osv., og det skal bli morsomt å delta i disse debattene. Så synes jeg det er morsomt at representanten Wickholm prøver å vikle seg inn i prosesser når man behandler resolusjoner på landsmøtet til Fremskrittspartiet, og bruker VG som sannhetsvitne. Ja, det er nærmest så latterlig at jeg egentlig ikke skulle ha kommentert det. Jeg er fullstendig klar over at jeg må bruke årevis med debatt og voksenopplæring overfor representanten Wickholm for å få ham til å forstå det. Når våre lokalpolitikere fremmer resolusjoner til behandling på våre landsmøter, har redaksjonskomiteen et mandat - og kanskje de har det i Arbeiderpartiet også, det vet jeg ingenting om - og så er det min oppgave som leder av redaksjonskomiteen ikke å avvise det politiske innholdet, men å vurdere hvorvidt det er en ny politikk eller ikke. Den resolusjonen som ble fremmet på landsmøtet vårt, var bare en forsterkning av det eksisterende programmet vårt, det at vi krever folkeavstemning fordi representanten Wickholm og hans parti gang etter gang går til frontalangrep på lokaldemokratiet. Så sier vi at vi har noen kriterier for å akseptere bompenger også i forhold til folkeavstemning. Det det koker ned til, er at samtlige andre partier ikke har politisk vilje til å ta det økonomiske løftet for å bygge infrastruktur. Vi har det. Og da må diskusjonen tas der. Har man vilje til å bevilge noe mer penger til å bygge statens infrastruktur, eller er det nå slik at man skal privatisere all mulig infrastruktur gjennom økte avgifter?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Dette er morsomt. Men la meg prøve å forklare det. Når vi har mindre tiltro til det indirekte demokratiet som representanten Wickholm er så opptatt av, er det fordi Wickholms lokalpolitikere er enige med Fremskrittspartiet. Hvis Wickholm foretar en undersøkelse hos sine lokalpolitikere i de enkelte kommunene eller i de enkelte fylkene, vil han få til svar at de føler seg statlig utpresset. De føler en utpressing fra stortingsrepresentant Wickholm. For deres førsteønske er - helt riktig - at staten tar sitt finansielle ansvar. Derfor er det et angrep på demokratiet. Jeg skjønner godt at Wickholm og hans kollegaer fra alle de andre partiene fraskriver seg ansvaret - det er veldig enkelt det - og skylder på sine egne lokalpolitikere over det ganske land. Det er det man gjør, men det vil ikke Fremskrittspartiet være med på. Så til dette med VG som sannhetsvitne. Det er mange som sier til meg at jeg må prøve å opptre på en annen måte i media. Jeg har taklet det mindre dårlig og dårlig, alt ut fra hvilken situasjon man har vært oppe i. Det gjelder alle. Det jeg prøvde å si til Wickholm, var: Det er ikke min oppgave eller redaksjonskomiteen i Fremskrittspartiets oppgave å avvise politisk innhold. Min oppgave i redaksjonskomiteen er å vurdere hvorvidt det er innenfor mandatet, om det er ny politikk, eller en forsterkning av politikken. Så det opprinnelige forslaget til den resolusjonen som Wickholm viser til, skulle ikke på noen slags måte avvises, som det stod i VG. Alternativet var å sende det til programkomiteen, sende det til Per Sandberg som leder i transportkomiteen, eller som ansvarlig for transportsektoren i Fremskrittspartiet, eller vedta det i landsmøtet. Da ville landsmøtet vårt vedta det. Så enkelt er det. Innholdet var det ingen uenighet om i Fremskrittspartiet. Det at Wickholm prøver å skape et slikt bilde, er for så vidt greit. Så skulle jeg gjerne tatt en hel runde om Os, Austevoll og Oslo. Disse lokalpolitikerne fra Fremskrittspartiet har én oppgave, og det er å bedrive betydelig skadebegrensning av det som Wickholm og de andre partiene har vedtatt å tvinge disse lokalsamfunnene til.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Denne saken og debatten vitner om at vi alle sammen er opptatt av å løse en utfordring. Mange har vært opptatt av det i sine innlegg også. Men det blir en litt merkelig debatt når representanten Langeland bruker hele taletiden på ikke å snakke om ferje - for det er jo det denne saken handler om - men bruker samtlige av sine innlegg på en historie som for det første er helt feil. Men det setter det i perspektiv, og som statsråden sa: I manko på argumenter hever man stemmen eller prater bare tøys. Og mange prater bare tøys fordi de ikke har gode argumenter. Selvfølgelig kunne Fremskrittspartiet på et eller annet tidspunkt i forrige periode ha fremmet forslag om å inkludere disse riksvegferjene. Det kunne også SV ha gjort. SV hadde akkurat den samme posisjonen som Fremskrittspartiet i forrige periode. Men SV valgte å inngå forlik på helt andre områder, som var viktigere for SV. Det samme gjorde Fremskrittspartiet i forrige periode. Nå er det jo slik at den eneste muligheten man har i opposisjon, er å fremme forslag i håp om at man eventuelt får fornuftige resultater. I dag er det to forslag som vil få fornuftige resultat, ved at de er fremmet som representantforslag. Det er en måte å gjøre det på, og det utnytter Fremskrittspartiet fordi vi er i opposisjon. Vi har aldri vært i regjering, vi har aldri knyttet oss til noen regjering, men vi har inngått forlik med en regjering - på samme måte som SV har gjort i mange sammenhenger. Jeg kunne selvfølgelig ha tatt den samme innfallsvinkelen som representanten Langeland tok: Hvorfor greier ikke SV nå å melde oss ut av NATO, og hvorfor greier ikke Senterpartiet å si opp EØS-avtalen - for de sitter jo i regjering? Det blir jo en meningsløs debatt. Siden man sitter i regjering, har man i løpet av de snart tre årene som SV, Senterpartiet og Arbeiderpartiet har sittet i regjering, selvfølgelig hatt større sjanser og muligheter for å endre den politikken som man er enig om, f.eks. når det gjelder disse ferjene. Det blir helt meningsløst når representanten Rudihagen i tillegg i et innlegg sier at nå har Regjeringen bestemt en ting, og da skal alle andre holde kjeft. Det er jo ikke slik demokratiet fungerer. Det er derfor vi har en opposisjon, og det er derfor vi må opptre på denne måten. Så er det slik at dette er ikke populisme i det hele tatt. Som andre representanter har vært inne på, har komiteen vært på reise. Jeg, som leder i komiteen, tar med komiteen på reise for å få innspill. På disse ferjestrekningene har vi fått innspill, og da har i hvert fall våre representanter tatt ansvar og fremmet forslag ut fra de innspillene vi har fått fra de forskjellige plassene vi har besøkt. Det kaller jeg ansvarlighet. Det kaller jeg å ivareta lokaldemokratiet.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
I dag har vi hatt mange debatter. Representantene fra Arbeiderpartiet har tatt seg store friheter, og det er jeg tilhenger av. Det gjelder frihet til å tolke Fremskrittspartiet i alle mulige retninger - Fremskrittspartiets landsmøte, Fremskrittspartiets behandling og resolusjoner, Fremskrittspartiets politikk osv. Men jeg beklager hvis jeg har tolket representanten Rudihagen feil. Jeg skal selvfølgelig lese referatet, men jeg hørte klart og tydelig at representanten Rudihagen slo fast at opposisjonen - Fremskrittspartiet og Høyre - kanskje burde skjønne at det allerede var et flertall i salen, bestående av de rød-grønne, og derfor opptre på en annen måte. Jeg tolker det dit hen at Rudihagen sa at når det allerede var et flertall for - man vet jo ikke hva flertallet vil mene når det gjelder nye regioner eller fylker, det er litt usikkert ennå - og når opposisjonen visste at det var et flertall i salen for den typen reform eller ikke, burde man også forholde seg til det. Min og Fremskrittspartiets oppgave - jeg skal ikke tale på vegne av Høyre - er i størst mulig grad å fremme egen politikk. Derfor, når vi har tiltro til at et tonivåsystem er mye bedre, må vi fremme forslag i henhold til våre begrep og fordeling av ansvaret for infrastrukturen i tråd med det. Det gjorde vi også i forrige periode da vi ble kritisert for å ha inngått forlik. Vårt parti og vårt partiprogram er tuftet på at vi skal ha to nivåer. Da må jo våre forslag også gi uttrykk for det. Og det gjør de i denne sammenhengen. Da er det helt naturlig og mest fornuftig for oss å legge disse ferjene inn under riksveiferjene. Og riksveiene er for Fremskrittspartiet statens ansvar. Det er jo litt langt fram i tid, men når man nå skal flytte alt ansvaret til fylkene eller regionene, som jeg hørte representanten Rudihagen sa - man har jo ikke bestemt ennå hvorvidt det er fylker eller regioner - blir det interessant i ettertid å ta debatten om hvorvidt det skal følge med penger. Det tviler jeg på. Men jeg håper selvfølgelig det. I utkastet til Nasjonal transportplan - når ny nasjonal transportplan legges fram - får vi se hvorvidt man løfter finansieringen fra offentlig sektor og rammene til fylkeskommunene/regionene i forhold til å ta etterslepet på de nye veiene som fylkeskommunene/regionene vil få i ettertid.
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
I august 1969 tråkka eg for første gong over dørterskelen til hovudpostkontoret i Oslo, som tilsett i bedrifta. Mitt tilsetjingsforhold gjeld framleis, nesten 40 år etter. Sjølv om eg har hatt permisjon frå bedrifta dei siste 15 åra, er eg veldig oppteken av verksemda til Posten. Med tanke på at me på 1970- og 1980-talet spøkte med kva Posten skulle halde på med i framtida, er det utruleg kva som har skjedd i løpet av dei siste åra. Mykje av det som me som tilsette opplevde som eventyrforteljingar og fantasiar, har faktisk skjedd. Eg skal innrømme at eg har hatt konservative haldningar til våre gamle forvaltingsbedrifter, men eg skal òg vere den første til å innrømme at eg mange gonger har teke feil. Eg ser at den knallharde konkurransemarknaden er krevjande; derfor er det viktig at Posten er omstillingsvillig og klar til å møte denne utfordringa. I dag opplever me ei bedrift som klarer seg godt i marknaden, ei moderne og framtidsretta bedrift med ein flokk tilsette som yter ein veldig stor innsats. I den samanhengen ser eg at det i periodar har vore heilt nødvendig med nedbemanningar. Posten sine planar for verksemda dei nærmaste åra viser òg at det er nødvendig med ytterlegare nedbemanningar. Eg er glad for at statsråden og regjeringspartia viser eit sterkt engasjement for korleis ytterlegare nedbemanningar og omstillingar skal gå føre seg. Det har ikkje alltid vore slik, dessverre. Eg har sett mange triste og tragiske skjebnar i kjølvatnet av tidlegare omstillingar. Og det er leitt å registrere at ein no finn svært mange av dei igjen i trygdekøen. Det er viktig å etablere ein god dialog med dei tilsette sine organisasjonar. Slik eg ser det, har det i denne saka blitt gjort på ein prisverdig måte - all honnør til statsråden og leiinga i Posten Noreg AS. Eg skal love at me òg frå Stortinget si side skal følgje godt med i denne prosessen. Framstegspartiet har brukt mykje av debatten til å harselere over at inntil 124 postkontor kan bli lagde ned. Ja, du verden, ein skal høyre mykje her i denne salen. Dersom Framstegspartiet sin politikk hadde fått gjennomslag, ville me sett langt fleire nedlagde postkontor rundt omkring i Distrikts-Noreg. Eg vil leggje til at posttenestene ikkje forsvinn, dei blir berre flytta til butikken. Det er ei teneste det har vist seg at kundane er godt fornøgde med.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-05-06:
Saken vi behandler i dag, er en del av St.prp. nr. 45 for 2007-2008, og det er sak 2.2 vi behandler. Det dreier seg om en revidert finansierings- og fremdriftsplan for Ny Kråkerøyforbindelse i Fredrikstad. Saken ble tatt ut av samleproposisjonen og behandlet spesielt, fordi det ble hevdet i komiteen at fremdriften ellers ville bli forsinket. Nå har departementet i sitt siste brev til komiteen svart at så ikke er tilfellet. Saken har likevel etter saksordførerens mening fått en forsvarlig, om enn rask behandling. Det er jo som kjent godt med alt som er gjort. Stortinget har behandlet saken om Ny Kråkerøyforbindelse tidligere, og der sluttet seg til et opplegg med delvis bompengefinansiering. På grunn av at pristilbudene på de to største entreprisene ble vesentlig dyrere enn overslaget, var det ikke grunnlag for å starte arbeidet høsten 2007, dessverre. Østfold fylkeskommune og berørte kommuner har hatt et ønske om å komme videre, og har derfor påtatt seg å dekke kostnadsoverskridelsen gjennom økt bompengefinansiering og gjennom sitt selskap Østfold bompengeselskap. Prosjektet har nå fått en kostnadsramme på 677 mill. kr og en styringsramme på 615 mill. kr. Prosjektets netto nytte er positiv og har faktisk bedret seg på grunn av høyere trafikkprognoser. Anleggsstart er nå påregnet til i sommer eller tidlig i høst, og man regner med to års byggetid. Alt dette er gledelig. Fredrikstad og Hvaler kommuner bruker i sine vedtak om økningen av bompengeandelen begreper som at det anses som «uheldig» og «uakseptabelt» at staten ikke øker sitt bidrag tilsvarende. Østfold fylkeskommune aksepterer imidlertid i sitt vedtak endret fordeling. Samferdselsdepartementet opplyser i brev til komiteen at kommunene er kjent med og innforstått med fylkeskommunens vedtak og dermed Samferdselsdepartementets tilråding. Fra Høyres side har vi merket oss at et stort flertall i komiteen legger til grunn at det ikke er aktuelt å arbeide for å endre denne fordelingen, slik kommunene ber om, og at denne finansieringsplanen nå legges til grunn videre. Vi har også merket oss at kommunenes ønske om å slå sammen dette prosjektet med en Østfoldpakke fase 2, ikke er hensyntatt. Saken forutsetter også en revidering av bompengeavtalen, og her er det viktig å huske på at ansvaret for finansieringen er det selskapet som har. Det er viktig at staten ikke legger begrensninger på selskapets frihet og mulighet for å sikre en rimeligst mulig finansiering for brukenes beste og en rask nedbetaling. Det kan bli en dyr fornøyelse om staten skal gå inn og diktere finansieringsbetingelser på et kortsiktig grunnlag, slik vi har sett tendenser til fra Vegdirektoratet i det siste.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-05-06:
Saken i dag dreier seg om å overføre ferjer mellom riksveger, som altså bør inngå i et riksvegsamband, til staten, og Dokument nr. 8-forslaget er kort og greit på dette. Vi i komiteen har reist både i Telemark og i Oppland, og holdningene der var rimelig entydige på at dette var noe man måtte søke å få til. Når dette representantforslaget nå foreligger, burde det også være en enkel sak. Det dreier seg, slik Høyre ser det, om enkel logikk: Riksveger tilsier riksvegsamband. Det er også viktig å minne om den forutsetning som ligger i riksvegferjeregulativet, der det i sin tid het at det skulle koste det samme å være ferjeavhengig, og altså transportere bilen, som å kjøre tilsvarende avstand på veg. Nå har nok det endret seg ganske betydelig over noen år, fordi man har valgt å sette opp takstene atskillig mer enn indeksen skulle tilsi. Det er to små ferjesamband, dette, men absolutt ikke de minste vi har i nasjonen. I brev til komiteen sier statsråden at det er trafikkgrunnlaget og hvilke relasjoner som skal betjenes, som er avgjørende for klassifiseringen. I denne saken er relasjonene statens egne riksveger i begge ender, og det burde være grunn god nok til ikke å overlate til andre å ta det økonomiske ansvaret for å knytte sammen statens egne veger. Men i forvaltningsreformen faller i grunnen dette argumentet. Her støttes mindretallets syn - og jeg refererer: «Ferjesamband klassifiseres som den vegen de er en del av. Det vil si at ansvaret for ferjesamband på regionale veger overføres til de folkevalgte regionene.» At ikke flertallet da kan støtte Høyres og mindretallets forslag, blir rett og slett litt komisk. Forslaget som er lagt fram i saken, sier ikke noe annet enn det statsråden sier i sitt svar. Så å henvise til gjennomføring av forvaltningsreformen når man allikevel er enig, bærer preg av at man ikke vil støtte opposisjonen. Det tror jeg iallfall at velgerne i disse fylkene merker seg. Å henvise til proveny og provenyvirkning blir irrelevant, syns jeg, i og med at den størrelsesordenen vi her snakker om, er relativt beskjeden, og også den fordeling som jeg forutsetter må skje mellom forvaltningsnivåene. Men det er ennå ikke for sent. Jeg vil anbefale alle med en smule praktisk og logisk sans, også i regjeringspartiene, å stemme for mindretallets forslag. Det tror jeg vil glede folk i Kragerø og på begge sider av Randsfjorden. Jeg tar opp forslaget som Høyre er medforslagsstiller til.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-05-06:
Representanten Langeland og statsråden bruker som vanlig energi på å fortelle hva vi ikke gjorde i Bondevik-regjeringen. Jeg syns med respekt å melde at denne regjeringen nå snart må bli voksen. De har holdt på i tre år, og de må stå for det de holder på med, og så får vi heller ta en annen debatt om hvorfor ikke alt ble gjennomført på de fire årene som vi satt. Saken i dag har flere beskrevet. Man har lagt fram et ekstra forslag her i salen i dag, og det er ganske identisk med det som statsråden har skrevet, og som er gjengitt i innstillingen, så det er litt pussig at det kan være nødvendig. Når statsråden sier at det ikke er grunnlag for å omklassifisere de nevnte ferjene ut fra dagens kriterier, spør jeg: Hvilke deler av kriteriene er det statsråden ser for seg skal endres?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-05-06:
Vedlikehold av jernbanen har fått et stort og viktig kapittel i NTP-forslaget som er lagt fram fra etaten, og vi er gjort oppmerksom på et betydelig etterslep. Det er ikke riktig som flere har vært inne på her fra denne talerstol tidligere, at dette er noe vi har visst om lenge. Det er riktig at vi har visst om dette når det gjelder veg, og det har vært erkjent fra flere partier. Men at det er et etterslep også på vedlikehold på jernbanen, i størrelsesordenen 5-6 milliarder kr, er nå opplyst i NTP-forslaget. Oslotunnelen og Oslo som knutepunkt er ikke å spøke med. Det skjer store dramatiske ting når det er forsinkelser her, og når gamle, morkne kabler som ikke tåler vann, kortslutter og det oppstår småbranner. Slik kan vi selvsagt ikke ha det. Jeg minner om at forrige regjering og flertallet her i salen hadde ambisjoner om å få enda mer av vedlikeholdet til Jernbaneverket skilt ut i egne virksomheter. Kanskje hadde vi da unngått dette - hvem vet? Mesta-suksessen når det gjelder veg, er iallfall entydig i så måte. Jeg vil også henlede oppmerksomheten på en annen sak som komiteen har til behandling, nemlig styringssystemer i Statens vegvesen. Selv om det ikke har noe med jernbane å gjøre, er man rimelig klar på at hadde man hatt de styringssystemene man har hos Statens vegvesen i dag, hadde neppe Hanekleiv-ulykken skjedd. Det står med rene ord i de rapportene som vi har til behandling. Det kan også være noe å ta med seg. Det er bra med strakstiltak, og også all ære til statsråden, som har tatt fatt i saken. Det er veldig bra. Behovet er 100 mill. kr, sier Jernbaneverket. Høyre, Kristelig Folkeparti, Venstre og Fremskrittspartiet har lagt inn en merknad om dette, og om at vi forventer at dette legges inn i revidert nasjonalbudsjett. I dagens Aftenposten er det vel en ørliten lekkasje fra revidert, hvor herrene Holmås og Bøhler antyder at dette kommer i NTP. Flertallet her i salen er mer beskjedne, de forventer en redegjørelse. Jeg er litt overrasket over at regjeringspartiene ikke finner det nødvendig med en sårbarhetsanalyse, en analyse som åpenbart vil være nødvendig for å påpeke feil og mangler. Det ble altså avvist av flertallet. Etter Høyres mening er det et helt nødvendig tiltak i et ledd for å forbedre svakhetene som er avdekket. Vi er med andre ord enige i strakstiltakene. Det er i og for seg også bra at man får fokus på dette i revidert. Kan vi få gjennomslag for vårt krav om 100 mill. kr, er det også bra. Men en sårbarhetsanalyse og forslag om utbedringer etter konklusjonen i en slik, ville vært betryggende grunnlag for en egen handlingsplan, som vi mener må inngå i NTP for den tiårsperioden vi går inn i. For meg er det uforståelig at regjeringspartiene rett og slett tar sjansen på å stemme ned det forslaget i dag. Det er godt ment.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-05-06:
Jeg nevnte i mitt hovedinnlegg et avisoppslag i dag om 100 mill. kr mer til tunnelen under Oslo. Så blir det sagt av Langeland, som representerer regjeringspartiene, at dette er mer å betrakte som et «ønske» fra de herrene jeg siterte. Men det står altså: «Nå tyder mye på at Regjeringen vil legge inn en ekstrabevilgning på inntil 100 mill. kr i det reviderte budsjettet for inneværende år.» For meg høres ikke det ut som et ønske, det høres mer ut som en informasjon. Kan statsråden bekrefte at dette er riktig?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-05-06:
Som jeg sa i mitt innlegg, syns jeg statsråden har vist handlekraft for å få ting til å skje i en sak som opptar mange. Jeg har også tiltro til at hun evner å tenke langsiktig på de utfordringer som ligger foran oss i dette spørsmålet. Da er mitt konkrete spørsmål til statsråden som ansvarlig for det utøvede departement, Samferdselsdepartementet: Er hun enig med flertallet, som ikke mener det er nødvendig med en sårbarhetsanalyse for å definere hva som vil være viktige utfordringer for nettopp denne strekningen, som skaper så mye problemer hvis feil skjer?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-05-06:
Jeg tok ordet igjen for å komme med et forslag. Det går til representanten Langeland. Han har lagt seg til den vane - eller uvane - at hver gang vi har en samferdselspolitisk sak i salen, har han det samme innlegget, faktisk. Han kan i grunnen bare kopiere opp det og levere det til referentene, så sparer vi mye tid. Det dreier seg om fortreffeligheten til denne regjeringen, nærmest uansett. Jeg har nesten ikke hørt noen representant som er så fornøyd med denne regjeringen som Langeland. Så er det vice versa nedrakking på den forrige regjering, og på hvorfor man ikke i tidligere tider gjorde alle de tingene som denne regjeringen gjør. Nå er det slik at samfunnet er i en viss utvikling hele tiden. Det tror jeg de fleste vil erkjenne. Men det er en annen viktig forutsetning, som hr. Langeland hele tiden glemmer, og det er at det i forrige periode bl.a. ble lagt grunnlag for en fantastisk skatteinngang i dette landet. Det gjorde at da vi prioriterte Nasjonal transportplan våren 2005, hadde vi 132 milliarder kr mindre å rutte med enn det man har i dag. Det har faktisk Høyre i opposisjon også visst å benytte seg av, slik at vi hvert eneste år har hatt større budsjetter til forskjellige tiltak på jernbane enn Regjeringen. Så er Langeland litt rask til å nevne både dobbeltspor i sitt hjemfylke og Ganddal-terminalen - han passet på å kritisere andre representanter her tidligere fordi de snakket om prosjekter i sine hjemfylker, men når det gjelder ham selv, er det ikke så viktig. Men dette er vel også to prosjekter som ble vedtatt av forrige regjering, mener jeg å huske. Høyhastighetssaken - som vel ingen av oss har fått helt til enda, men som Langeland selv har holdt på med i 15 år uten at nesten noen har visst om det i det hele tatt - har jo etter hvert fått en ganske betydelig posisjon og stilling i den samferdselspolitiske debatten, nettopp i en situasjon hvor Høyre har engasjert seg i jernbanespørsmål. Så jeg står fast ved mitt forslag. Det går vel ikke an å fremme det herfra?
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Transport- og kommunikasjonskomiteen ber nå Regjeringen fremme forslag til Stortinget om at lov om yrkestransport endres slik at aldersgrensen for kjøreseddel økes fra 70 til 75 år. Jeg vet at dette blir svært positivt mottatt blant mange eldre mennesker som driver med akkurat persontransport, og jeg er glad for at statsråden og Regjeringen har tatt tak i denne saken og har jobbet med den en stund. Aldersgrensen ble sist gang vurdert i 1979. Vi mener det er fullt ut forsvarlig å øke denne grensen, fordi den generelle helsetilstanden til eldre er blitt bedre og leger nå med større sikkerhet kan vurdere om en person er skikket til å kjøre et yrkeskjøretøy på en forsvarlig måte. Derfor blir trafikksikkerhetshensyn og passasjerenes trygghet fortsatt ivaretatt. Kjøreseddelen må fornyes hvert år, og helseattest legges ved i tråd med helsekravene som stilles for førerkort i klassene D og DE. Folk ønsker ikke å bli parkert selv om de har passert 50 eller 60 eller 70 år. Tidligere kinodirektør Ingeborg Moræus Hanssen skriver i sin bok «Gretten, gammel kjerring»: «Men «ung» er en state of mind, ikke et tall. Du kan da være pokker så gammel og likevel ha unge tanker og ideer.» Mange eldre er spreke og besitter kompetanse som samfunnet og mange arbeidsplasser har bruk for. De er kunnskapsrik arbeidskraft og en verdifull ressurs. Arbeidsgivere bør ha som målsetting at arbeidstakere utsetter pensjoneringstidspunktet eller velger en ordning med delvis arbeid og delvis pensjon, når eldre selv har lyst til å jobbe lenger, og er friske nok til det. Mange som går av med pensjon, reagerer på at de over natten går fra å være samfunnsnyttige mennesker til å bli redusert til unyttige og passive. For oss mennesker er det viktig å bli sett og bli verdsatt - vi må få føle at det er bruk for oss. Med den foreslåtte endringen blir regelverket mer på linje med regelverket i EU, og man unngår den urimelige forskjellen ved at en person fra et EU-land kan drive yrkestransport i Norge etter fylte 70 år, mens en nordmann ikke kan gjøre det. Med dagens lover og regler er det for øvrig mulig for personer som er fylt 70 år, å drive persontransport dersom man velger ikke å ta betalt for denne transporten. Samtidig tillater dagens lovverk og regelverk at man kan ta betalt for persontransport i det øyeblikk man kjører over grensen til et EU-land - dette fordi man da forholder seg til EUs regelverk, som ikke har noen øvre aldersgrense. Helsetilstanden er mye bedre for 70-åringene nå, og med krav om helseattest hvert år har Helsedirektoratet vurdert det som forsvarlig å åpne for eldre buss- og taxisjåfører. Det er jeg svært glad for.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Som ein av forslagsstillarane må eg få lov til å gi uttrykk for at dette er ein gledeleg dag, då det ser ut for at vi no får eit positivt vedtak som gjer at fleire får anledning til å delta i arbeidslivet i fleire år til. Det er veldig mange som har teke kontakt, som har vore i den situasjonen at dei var nær ved å fylle 70 år eller hadde fylt 70 år. Mange drosjesjåførar har teke kontakt, og veldig mange gav uttrykk for at dei følte dette som sterkt diskriminerande, og at det skapte veldig store vanskar for mange. Frustrasjonen var derfor stor, ikkje minst ut frå at dei hadde eit drosjeløyve og store problem med å få sjåførar til å kjøre drosja vidare. Det som eg også har påpeika i eit av spørsmåla mine til statsråden, er at dette kunne resultert i at drosjeløyvet vart nedlagt. Dei som var innbyggjarar i nærområdet til ei slik drosje, måtte då finne seg i at dei måtte bestille drosje lenger vekk ifrå. Ute i distrikta kan det vere til dels langa avstandar, så det ville få økonomiske konsekvensar for desse innbyggjarane. Eg innser at dette kan vere litt problematisk for dei som har fylt 70 år. Eg synest det var eit positivt svar statsråden kom med, at dei vil sjå på dette og prøve å få gjort noko med det, slik at dei som er akkurat i overgangen, dei som fyller 70 år i nær framtid, har moglegheiter til å få ei ordning som dei kan leve vidare med. Så vert det sagt av statsråden at dette nødvendigvis har måtta ta ei tid - det er ikkje berre berre å utvide aldersgrensa. Eg vil då vise til det som er situasjonen i våre naboland og i EU, som har gjort dette. Eg går ut ifrå at dei også har hatt ei grundig vurdering og handsaming av dette, så eg trur det må vere rimeleg greitt at fleire kan få lov til å fortsetje sin arbeidsdag utover 70 år, når dei kan vise til ein helseattest der det kjem fram at dei er skikka til å kjøre.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Debatten om Randsfjordferja som jeg skal ta for meg, har pågått lenge. Allerede i min første periode i samferdselskomiteen hadde Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Senterpartiet en flertallsmerknad i forbindelse med Nasjonal transportplan om at disse ferjene skulle inn på riksveisambandet. Dette ble selvsagt ikke fulgt opp, og det er heller ikke fulgt opp av statsråden i de siste tre årene selv om jeg antar at den sittende statsråd fortsatt er medlem av Senterpartiet. Det er en annen ting. Så har vi det som nesten er det komiske med Randsfjordferja. Veien på begge sider, rv. 245 og rv. 35, er riksvei. De har riksveistatus. Så har man en liten bit som går ned til ferjeleiet, som kanskje er toppen 50 meter, kanskje 100 meter på den andre siden. Det er fylkesvei. Så har man da klart det kunststykket at ferjeleiet er blitt kommunalt. Derfor har Gran kommune stort sett måttet betale hele dette kalaset selv, mens fylkeskommunen de siste årene har lagt inn lite grann av midlene for at denne ferja fortsatt skulle gå. Så hvorledes og fra hva skal disse midlene trekkes? Jeg har lyst til å høre fra statsråden hvor hun har tenkt å ta den potten fra. Tidligere var det kommunen som måtte betale dette, nå er det et spleiselag. Hvis Randsfjordferja hadde gått på Vestlandet eller i Nord-Norge, tror jeg at den ferja hadde vært statlig for lenge siden. Men dessverre går den ikke på Vestlandet, den går på Østlandet, og den går i innlandet, i Oppland. I Oppland har vi de verste veiene i landet. Vi har veiene med den høyeste dødsstatistikken i Norge. Arbeidstilsynet vil nå stenge rv. 33 fordi den er i ferd med å rase ut i Mjøsa. Vi fikk endelig Gjøvikbanen på anbud. Den var kjørt fullstendig ned av NSB, så den ble i siste øyeblikk reddet fra nedleggelse. Den drives godt i dag, selv om den har det dårligste sporet som finnes i Norge. Og den eneste ferja vi har i Oppland, må vi også betale selv. Både departementet og statsråden neglisjerer totalt Østlandet, og da spesielt Oppland. I dag kan vi ordne en liten, liten ting, og det er Randsfjordferja. Hvis bare noen få, de som har vært veldig kjekke og brauta og sagt i alle år at de skal ordne Randsfjordferja, bryter ut og stemmer for disse ferjene, er den i orden.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Først har jeg noen få spørsmål: Er det bare Kragerøferjene og Randsfjordferja som skal overføres til de nye såkalte regionene? Eller skal alle de andre ferjene, og spesielt de i Sogn og Fjordane kanskje, også over til de nye regiongreiene? Så har vi det med trekk i overføringene. Hvilke penger er det Gran kommune får i dag for å drive Randsfjordferja? Hvilke penger er det Oppland fylkeskommune får? Det har vært mye fram og tilbake om hvem som har støttet den ferja, så det hadde vært greit å få en avklaring på det. Så vil jeg litt tilbake til representanten Langeland. Han har tydeligvis ikke vært med på reiser som komiteen har hatt rundt om i det ganske land. De eneste tre årene vi fikk en bit vei i Oppland, var faktisk da vi satt og kunne tvinge Bondevik-regjeringen lite grann. Da fikk vi bygd en del, og da fikk vi ordnet en del. Men det vil ta 40 år bare å få orden på det etterslepet som er i Oppland. I 40 år har alt av vedlikehold og drift vært neglisjert. Og den eneste jernbanestrekningen vi fikk lagt ut på anbud i den tiden jeg satt i samferdselskomiteen, er Gjøvikbanen. Den ble reddet. Hva har nå skjedd med de andre jernbanestrekningene? Ikke én kommer på anbud. Nå er det full stopp. Bare en hører ordet «privatisere», bare en hører ordet «anbud», så får den rød-grønne regjeringen frysninger nedover ryggen. Men Gjøvikbanen - på anbud - har faktisk blitt utrolig bra. Og representanten Langeland, som er jernbaneentusiast, burde virkelig tatt seg en tur oppover dit, for da kunne det hende at vi fikk et litt bedre spor, for forrige uke raste sporet ut, og da måtte vi kjøre buss på strekningen i en hel uke. Men vognmateriellet har blitt veldig bra. Vi har også fått kontoravdeling. Og da Gjøvikbanen ble lagt ut på anbud, ble det faktisk flere millioner kroner billigere, og i tillegg ble det 40 pst. flere avganger. Og hvis det ikke er besparelser, så må man nesten være en SV-er for å drive sånne utregninger.
Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Ferja som trafikkerer Kragerø-skjærgården, har stor betydning. Det er en myte at ferjene i Kragerø-skjærgården bare frakter turister. Den gjør det også, men Kragerø-skjærgården er en bebodd skjærgård. Vi er stolte over den faste bosettingen der, som er økende. Ferjene binder sammen riksvegen Kragerø-Stabbestad, et område som er i sterk utvikling. Det er de gode eksemplene på at det går an å bo i distriktene og i skjærgården. God kommunikasjon er selvsagt avgjørende. Jeg er svært fornøyd med og glad for at denne saken har tatt en ny og positiv vending og finner sin løsning. Den har en lang historie og har vært debattert flere ganger i Stortinget. Forslaget som nå er lagt fram fra regjeringspartiene, slår fast at ferjestrekningene i Kragerø og på Randsfjorden i Gran skal overføres til fylkene/regionene i forbindelse med forvaltningsreformen i 2010. Selv om noen skulle stemme imot egen regjering, som enkelte representanter har vært inne på, vil ikke forslagene fra de borgerlige partiene være garantert et flertall i Stortinget. Uten et vedtak ville ferjesaken ikke bli løst og ville komme på nye runder i Stortinget. Da ville fortsatt kommunene i Kragerø og på Gran sitte igjen med utgiftene i uoverskuelig framtid, og det er en stor belastning for de lokale budsjettene. Kunsten i politikken er bl.a. å få flertall for et forslag. Vi har ønsket at staten skulle overta drifta av disse ferjene. Uansett, med vekslende regjeringer har vi ikke fått det til. Nå har tida innhentet oss. Riksvegen skal over til fylkene i 2010. Jeg kan berolige representanten Bård Hoksrud med at jeg har ganske gode referanser å vise til i Kragerø når jeg nå hevder at det forslaget som regjeringspartiene går inn for, er godt forankret i lokalmiljøet. Jeg har faktisk innhentet råd fra de berørte. Jeg har vært i kontakt med fjordbåtselskapets direktør. Jeg har vært i kontakt med fjordbåtselskapets styreformann, som for øvrig representerer Kristelig Folkeparti, og de ønsker dette forslaget velkommen. Jeg har også vært i kontakt med Senterpartiets Ole Gundersen, som er en del av den politiske ledelsen i Kragerø kommune, og som sjøl bor i Kragerø-skjærgården. Han har tydelig og klart sagt fra om at dette vedtaket er det eneste riktige. Til representanten Bård Hoksrud vil jeg si at dette selvsagt er klarert med egne partifeller, også lederen i Kragerø Arbeiderparti. Vi ønsker dette forslaget og vedtaket velkommen. Det bør bli en gledens dag for ferjene i Kragerø og på Randsfjorden i Gran, og dette har vært en god fellessak for de to fylkene.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Eg synest det er veldig flott at opposisjonen les Soria Moria-erklæringa, og at dei er utolmodige når det gjeld punkt som vi endå ikkje har følgt opp. Så kan vi godt vera einige om at Soria Moria-erklæringa er eit steikande godt dokument! Arbeidet med ein gjennomgang av regelverket for ervervsmessig vaktverksemd er, som representanten Oktay Dahl òg var inne på, sett i gang, noko som alle medlemmene i justiskomiteen i alle fall burde ha fått med seg. Arbeidsgruppa som Regjeringa har sett ned, skal gjennomgå alle sidene ved vaktselskapa si verksemd, medrekna å sikra at godkjenning, kontroll og opplæring av vektarane skjer på ein tilfredsstillande måte. Det vil også verta vurdert om det er naudsynt å klargjera grensene for bruk av maktmiddel og maktbruk ytterlegare, og om dagens reglar er gode nok eller ikkje. Vi raud-grøne er av den oppfatninga at bruk av maktmiddel skal handterast av det offentlege og vera underlagd offentlege instruksar. Ifølgje mandatet vil den gjennomgangen som skjer, såleis ikkje leggja opp til endring i vektarens høve til maktbruk. For å presisera dette endå meir, skal ikkje myndigheitenes strengaste tvangsutøving privatiserast. Det betyr at vektarane si rolle også i framtida vil vera observasjon, kontroll og rapportering. Også det siste punktet til forslagsstillarane vil verta vurdert av den alt nedsette arbeidsgruppa, som er godt i gang med arbeidet sitt. Nettopp opplæring og vurderingar knytte til innskjerping av krav til utdanning og innhald i utdanninga står sentralt i dette arbeidet. Eg ser at Høgre og Framstegspartiet viser til den førre komiteen sine merknader i samband med at fem nye stillingar som politiet bør ha for å styrkja kontrollfunksjonen, også skal øyremerkast. Likevel vart ikkje desse stillingane øyremerkte av den førre regjeringa, då dei faktisk hadde høve til det. Fleirtalet i dagens justiskomite har sagt at vi ikkje ønskjer ei øyremerking av politistillingar til dette arbeidet. Vi har gjeve politiet klare instruksar om kva som skal vektleggjast meir, og vil ikkje gå inn på Høgre og Framstegspartiet si line her, at vaktverksemd er viktigare enn f.eks. vald i nære relasjonar, der opposisjonen ikkje har foreslege noka form for øyremerking. Framlegget til prikkordning vedrørande vandelsattest verkar på meg byråkratisk og tungrodd, for anten har ein tilfredsstillande vandel og den naudsynte tilliten til å jobba som vektar, eller så har ein det ikkje. I mandatet til arbeidsgruppa vil det òg verta vareteke at ein ser på om det er forhold ved eigarstrukturen som kan vera problematiske. Finansieringa av denne tenesta har eg ikkje heilt klart for meg korleis opposisjonen vil ha, men vi raud-grøne har bede om at den alt nedsette arbeidsgruppa òg ser på dette og vurderer ei gebyrordning, også årlege gebyr i staden for eingongsgebyr, slik som det er i dag.