Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Vi har i dag vært vitne til at en kunnskapsminister kom til Stortingets finansdebatt og snakket ca. 20 sekunder om kunnskap. Det er for så vidt oppsiktsvekkende, men også forståelig med tanke på det Regjeringen leverer på området. Men statsråden sa én viktig ting da hun pekte på at humankapitalen i dette landet er langt større enn finans- og oljekapitalen til sammen. Det er foredling av denne humankapitalen som vil sette oss i stand til å løse de store utfordringene landet står overfor. Det gjelder klimautfordringene, det gjelder velferdsutfordringene, og det gjelder verdiskapingsutfordringene som vi vil stå overfor når petroleumsøkonomien skal fases ut, samtidig som vi vil oppleve at befolkningen aldres. Vi vil komme i en situasjon der vi har underskudd på energi, økte offentlige utgifter og i utgangspunktet – på grunn av bortfall av oljeinntekter – reduserte offentlige inntekter. En satsing på humankapital kan løse dette ved at vi får en mer effektiv tjenesteproduksjon og en mer effektiv verdiskaping. Den enorme oljeformuen vi har, gir oss muligheter til å utnytte denne humankapitalen på en skikkelig måte. Jeg opplever at viljen til å styrke humankapitalen for 2010 ikke er veldig sterk fra Regjeringens side. Man ser til stadighet – for å ta et eksempel – at budsjettets hovedformål er å korrigere for de utfordringer konkurranseutsatt industri har på grunn av finanskrisen. Ja, da er det et stort paradoks, vil jeg si, at man med et rekordstort forskningsbudsjett er kommet i den situasjonen at Forskningsrådets brukerstyrte innovasjonsarena, BIA, i 2010 for første gang i historien står uten midler til nye prosjekter. Det er et paradoks. BIA er det eneste konkrete virkemidlet som stiller forskningsmidler til rådighet for konkurranseutsatt næringsliv. Virkemidlet har også den fordelen at bruk av offentlige forskningsmidler genererer forskningsmidler fra næringslivet i minst samme størrelsesorden. Da er BIA også et virkemiddel for å øke andelen næringsfinansiert forskning, som er et mål som hele Stortinget har sluttet seg til. Mer enn 150 prosjekter vil bli skrinlagt i 2010 på grunn av denne trasige hendelsen. Men så går vi også glipp av en stor del av humankapitalen i dette landet når Regjeringen aksepterer en situasjon der 30 pst. av landets elever på videregående skole ikke fullfører utdanningen de starter på. Regjeringen har ikke klart å korrigere denne negative trenden, og en stadig økende andel av elevene i videregående faller ut av skolen. Dette er alvorlig først og fremst fordi det svekker landets humankapital, men også fordi vi vet at en altfor stor andel av disse unge menneskene tidlig i livet blir å finne som utgiftsposter på andre budsjetter. Skolepolitikk kan og skal aldri handle bare om å hjelpe de teorisvake og skoletrøtte elevene. Skal Norge bli verdensledende på kunnskap, innovasjon og forskning, må vi også ivareta de beste elevene. Dessverre stopper ideologisk prinsipprytteri mulighetene for å omdanne den norske enhetsskolen til en enerskole som ivaretar den enkelte elev, svak, middels eller sterk. Fremskrittspartiet foreslår over Kunnskapsdepartementet 300 mill. kr i økt satsing på grunnutdanningen, og 1,7 milliarder kr i økte overføringer til kommunene, noe som kunne ha gitt et skikkelig løft for grunnutdanningen – et løft som ville ha gjort at vi slapp å se på at en av tre unge slutter i videregående skole. Så må jeg gå til SVs to tap i denne debatten. At SV må tape en og annen kamp der SV er uenig med sine regjeringspartnere, må vi alle forstå, men hvordan SV har klart å tape kampen om elleve måneders studiefinansiering, er for meg et under. Det var alle partiene enige om i valgkampen, også Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Allikevel er det ikke spor av dette verken i Soria Moria eller i budsjettet. Studentene får ikke en eneste krone i kjøpekraftutvikling i 2010, til tross for de klare valgløftene. Når man tvinger norske studenter til å stå bak kassen på 7-Eleven istedenfor å sitte på lesesalene, er det også en svekkelse av landets humankapital. Så til biodieselavgiften. Jeg har vært så heldig å ha sittet i energi- og miljøkomiteen. Der sa alle de rød-grønne representantene at det er viktig å få ungdommen over i utdanning og i jobber som handler om fornybar energi. Hvor er de arbeidsplassene? Nå har vi nettopp sett at den første produksjonen av fornybar energi har blitt etablert, og den legger Regjeringen ned. Hvilke arbeidsplasser og hvilken utdanning er det disse ungdommene skal ta?