Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2016-04-07:
Trygghet for hjelp og omsorg når vi trenger det, er bærebjelken i vårt velferdssamfunn. Ansvaret for å levere gode helse- og omsorgstjenester til alle hviler på det offentlige. Helse- og omsorgstjenestene i Norge er godt utviklet og holder høy standard – dette mye takket være mange helse- og omsorgsarbeidere med høy faglig kompetanse. Samtidig vet vi at mye kan og må bli bedre. Kvaliteten i helsetjenestene varierer for mye, og ventetiden for utredning, diagnose og behandling har for mange vært altfor lang. Informasjonsflyt, kommunikasjon og koordinering mellom ulike deler av tjenesten må også bli bedre. Regjeringen har som mål å skape pasientens helsetjeneste. God styring og planlegging i tillegg til god kompetanse er en forutsetning for å nå målet. At helseministeren har valgt å legge fram for Stortinget en årlig melding om kvalitet og pasientsikkerhet, styrker Stortingets mulighet til en bred og åpen debatt om status og utfordringer i hele helse- og omsorgstjenesten. Målet er systematisk pasientsikkerhetsarbeid for å sikre mindre variasjon, færre uheldige hendelser og bedre kvalitet i tjenestetilbudet. Meldingen vi behandler her i dag, er den andre i rekken som beskriver utfordringer og gjør opp status for kvalitet og pasientsikkerhet i helse- og omsorgstjenesten, i tråd med det som kommer til uttrykk i årsmeldinger fra pasient- og brukerombudene, Statens helsetilsyn, Norsk pasientskadeerstatning, Kunnskapssenterets meldeordning samt nasjonale og internasjonale kvalitetsindikatorer mv. Kvalitetsarbeidet i meldingen rettes særlig inn mot følgende tre områder: mer kvalitetsorientert ledelse gode systemer som skal bidra til bedre kvalitet og pasientsikkerhet en mer sikkerhetsfokusert og lærende kultur i hele helse- og omsorgstjenesten Regjeringens arbeid viser allerede gode resultater på flere områder. Kort kan nevnes: Fritt behandlingsvalg og reduserte helsekøer, vi har styrket eldreomsorgen og løftet innsatsen inn mot rus og psykisk syke, vi har lovfestet retten til brukerstyrt personlig assistent, styrket pleiepengeordningen og innført opphentingsprogram med gratis HPV-vaksine for kvinner opp til 26 år. Under høringene kom det mange positive tilbakemeldinger på at regjeringen vil fremme en årlig melding om kvalitet og pasientsikkerhet. Spesielt hyggelig var tilbakemeldingen fra Kreftforeningen om resultatene så langt av regjeringens kreftsatsing. Det er som kjent etablert 28 pakkeforløp for kreft og innført tverrfaglige diagnosesentre i alle helseregioner for pasienter med mistanke om kreft eller annen alvorlig sykdom. Kreftforeningen var tydelig på at pakkeforløpene hadde bidratt til større trygghet og forutsigbarhet blant pasienter som er med i ordningen. Regjeringen har tatt flere viktige grep for økt kvalitet i omsorgstjenesten gjennom satsing på kompetanse og ledelse, også når det gjelder kunnskap om og kompetanse på alvorlig syke og døende. Det er igangsatt en masterutdanning for avansert sykepleie i kommunene, det er innført trygghetsstandard for sykehjem og tilrettelagt for flere psykologer, helsesøstre og ergoterapeuter. Med Nasjonal helse- og sykehusplan, de årlige stortingsmeldingene om kvalitet og pasientsikkerhet og ikke minst primærhelsemeldingen har regjeringen satt stort fokus på åpenhet, politisk bevissthet og på oppmerksomhet om kvalitet og pasientsikkerhet i den nasjonale helse- og omsorgspolitikken. For å bedre kvaliteten i de kommunale helse- og omsorgstjenestene løftes det også fram nye forsterkede tiltak i primærhelsemeldingen og i regjeringens plan for omsorgsfeltet, Omsorg 2020. I dette viktige arbeidet vil bl.a. fastlegene være en sentral aktør i målet for en mer teambasert primærhelsetjeneste. Regjeringen har også sagt at den vil vurdere endringer i regelverket for organisering og finansiering for å legge til rette for gode primærhelseteam. Det jobbes med å finne gode modeller for sertifisering av sykehus, for å forbedre tjenestene og gi pasientene trygge og forutsigbare tilbud. Det jobbes også med å videreutvikle mål for kvalitet og pasientsikkerhet som kan brukes i kvalitetsarbeidet på alle nivå, og det skal lages nasjonale kvalitetskrav til behandlingstilbud der dette er nødvendig for å sikre likeverdig kvalitet og pasientsikkerhet i alle ledd av helse- og omsorgstjenesten.