Margret Hagerup (Høyre), 2019-11-26:
Jeg vil først få takke komiteen for godt samarbeid og effektiv framdrift i det som må sies å være en særdeles hektisk periode. Komiteen står samlet i synet om at tjenesteyting utgjør en stor del av norsk arbeidsliv, og at tjenester og løpende oppgaver ofte blir anbudsutsatt. I privat sektor er det renhold, vaktmestertjenester og veivedlikehold som er noen av de oppgavene som ofte settes ut på anbud og møter konkurranse. Komiteen enes videre om at oppgaver som utføres av arbeidstakere som jobber i tjenesteytende bransjer, ikke nødvendigvis oppfyller vilkårene for virksomhetsoverdragelse. Hvis vilkårene for virksomhetsoverdragelse ikke er oppfylt, eller virksomhetsoverdragelse ikke er avtalt, kan ikke arbeidstakerne kreve å beholde jobben når arbeidet blir satt ut til andre. Herfra skiller komiteen seg, og jeg vil i min videre redegjørelse komme nærmere inn på regjeringspartienes – som jeg heretter vil omtale som flertallet – syn i saken. Flertallet mener at både offentlige og private virksomheter skal ha muligheten til selv å organisere seg slik de mener er best for å levere sine kjerneoppgaver. Det betyr mulighet til å kjøpe tjenester de enten selv ikke har kapasitet til å drive, eller som ikke er en del av tjenestene de skal levere. Det å be om tilbud fra flere leverandører for å sammenligne pris og kvalitet er en helt legitim måte å sørge for at virksomheten får best mulig tjenester til best mulig pris på. Det er imidlertid viktig at anbud utformes basert på et konkurransegrunnlag som stiller krav til tilbyderne på både kvalitet og innhold. Men det er også viktig at vi er tydelige på at anbud i seg selv ikke nødvendigvis fører til dårligere lønns- og arbeidsvilkår. Det stilles tydelige krav til hvordan et slikt anbud skal utformes gjennom Difis veileder om lønns- og arbeidsvilkår i offentlige kontrakter. Konkurransegrunnlaget i anbud må forutsette like muligheter for å tilby gode lønns- og arbeidsvilkår om en reell sammenligning mot offentlige tilbydere skal være mulig. I noen tilfeller skjer ikke dette, og private kan dermed bli framstilt på en urimelig måte. Ett tilfelle av dette kunne vi lese om i Nettavisen i september 2019, hvor Oslo kommune stilte krav om lavere timelønn enn det de selv tilbød sine ansatte, i konkurransegrunnlaget for sitt anbud på sykehjemstjenester. Slike konkurransegrunnlag bidrar til å svekke en sunn og ønsket konkurranse – for konkurranse er et viktig og riktig verktøy for å sikre bedre tjenester, gjennom innovasjon og videreutvikling av produkter og tjenester. Reglene om virksomhetsoverdragelse er utformet slik at hensynet til arbeidstakernes behov for vern av eksisterende lønns- og arbeidsvilkår på den ene siden balanseres mot hensynet til arbeidsgivers behov på den andre siden. Denne balansen er god, og den ivaretar de ulike hensynene på en god måte. Men flertallet deler bekymringen over at det er utfordringer i deler av tjenesteytende sektor. Dette handler ofte om manglende etterlevelse av gjeldende regelverk om lønns- og arbeidsvilkår. Da er ikke endringer i regelverket et hensiktsmessig virkemiddel for å møte dette. Først må en sørge for at eksisterende regelverk håndheves. Det er viktig at en avveier arbeidstakernes rettigheter mot virksomhetenes autonomi når det gjelder muligheten til å sikre hensiktsmessig og lønnsom drift. De framlagte forslagene vil begrense konkurransen i tjenestesektoren, og det er andre tiltak som vil være bedre. Det er allerede satt i gang en rekke tiltak for å bedre arbeidstakernes vilkår og bidra til like konkurransevilkår. Det stilles som nevnt krav til lønns- og arbeidsvilkår i offentlige kontrakter. Ansatte i virksomheter som utfører tjenester for offentlige oppdragsgivere, skal videre ikke ha dårligere vilkår enn det som følger av gjeldende allmenngjøringsforskrifter eller landsomfattende tariffavtaler. Arbeidet som gjøres i samarbeid med partene i arbeidslivet, gjennom strategien mot arbeidslivskriminalitet, er viktig, og det legges også ned et betydelig arbeid gjennom bransjeprogrammene. Flertallet vil ikke gå inn for å forby statlige virksomheter å konkurranseutsette renholdstjenester. Det vil være uhensiktsmessig og dårlig ressursbruk hvis staten nå skal ivareta alle støttefunksjoner i underliggende virksomheter. Vi har lange tradisjoner i Norge for at offentlig og privat sektor jobber sammen for å finne gode løsninger. Flertallet ser det som riktig og nødvendig at også private kan konkurrere om å gi et best mulig tilbud, for å få best mulig kvalitet i tjenestene. Med bakgrunn i dette avviser flertallet forslagene som er lagt fram.