trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Det er en interessant debatt når mesteparten av opposisjonens tid går med til å prøve å ta æren for den politikken regjeringen fører. Da har vi kommet langt sammenlignet med tidligere budsjettdebatter, under andre regjeringer, men jeg tar det som et godt tegn på at en stort sett synes ting er rimelig bra. Det er likevel noen ting som jeg ikke helt logisk klarer å følge med på, så hvis Arbeiderpartiet og Senterpartiet kunne forklart litt mer, tar jeg imot litt lærdom. For eksempel sier representanten Lauvås at han ikke har sett et ord om at regjeringen vil kutte bompenger i noen av dokumentene våre, selv om vi altså har lagt fram en egen bompengereform, og den står også omtalt i budsjettet. Så får vi kritikk fra representanten Sønsterud for at vi ikke har kuttet bompenger nok, samtidig som Arbeiderpartiet stemmer imot alle forsøk på å bevilge penger nettopp for å kutte bompenger. Arbeiderpartiet må bestemme seg: Er de for å kutte bompenger og dermed støtter bevilgningene, eller imot når de stemmer imot? Det er blitt mindre bompenger i dette landet som følge av dagens regjering, selv om vi ikke har fått dem vekk – nei, det fikk ikke Fremskrittspartiet flertall for. Men hadde Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet fortsatt styrt, hadde bompengenivået vært enda høyere enn det det er i dag. Så er det bekymringen for vedlikehold. Nå gir plutselig mange i Arbeiderpartiet inntrykk av at forfall i samferdselssektoren, det er det, og det skulle det ikke vært. Dette er vi helt enige om. Men jeg vil minne om at fra 2005 til 2014 doblet vedlikeholdsetterslepet seg på jernbane, mens det går ned i 2015 og i 2016. Det som en ikke syntes var et problem da en selv styrte, hvorfor er det plutselig blitt et stort problem i dag? Det forstår jeg rett og slett ikke. Tidligere opposisjon mente det var et problem, og derfor holder vi på med å gjøre noe med det i dag. Jeg minner om at i Jernbanemagasinet nr. 1 fra 2014 sier jernbanefolkene selv at det vedlikeholdsbudsjettet som Stoltenberg-regjeringen la fram før de gikk av, ville vært en krise for jernbanen, men det ble bedre etter regjeringsskiftet. Fra fagfolk får en høre gode ting. Jeg må også minne om noe. Representanten Ljunggren er skuffet over at Narvik kommune må bidra med 30 mill. kr til å bygge en bro. Det er faktisk en avtale som ble inngått under den rød-grønne regjeringen, sammen med Arbeiderpartiets ordfører i Narvik. Det er altså Arbeiderpartiet som selv har skapt situasjonen som de nå er bekymret over. Det Ljunggren glemmer å nevne, er at gjennom bompengereformen og rentekompensasjonsordningen vil Narvik bli kompensert mer enn de 30 mill. kr. Dermed kan Narvik, som er med og stiller garanti for det lånet, selv velge å bruke de pengene til å bedre egen kommuneøkonomi og nedbetale de bidragene framfor å kutte bompenger. Her er dette løst hvis bare de rød-grønne ser etter løsningene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Regjeringen og flertallets politikk er godt beskrevet i debatten så langt. Jeg opplever liten kritikk mot det som faktisk foreslås. Derimot virker det som om Arbeiderpartiet er mest opptatt av å etterlyse at vi skulle framskyndet enda flere prosjekt enn det vi har gjort så langt. Det blir litt som å høre fotballtreneren til Brasil skryte av Brasils ene mål i VM-finalen for noen år siden og glemme at Tyskland faktisk skåret sju. Når jeg hører representanten Pedersen, minner hun igjen om at Fremskrittspartiet er langt mer offensiv enn Arbeiderpartiet til å bygge ut samferdselsprosjekter, og så etterlyser hun at flere skal bli realisert. Utfordringen er at Arbeiderpartiet bidrar ikke selv med noe for at de samme prosjektene skal bli gjennomført. Ofte pleier politisk debatt og kamp å handle om å få prosjektene fram. Her har altså Arbeiderpartiet ikke tenkt å løfte en finger, men bare mene noe om at Fremskrittspartiet ikke klarer å få flertall for alle de ekstrabevilgningene som en ønsker. Men det er likevel fullt ut et faktum at dagens regjering og dagens flertall framskynder en rekke veistrekninger, bl.a. E105 i Pedersens eget hjemfylke, og rv. 94 har nå spaden i jorda tidligere enn det som en egentlig hadde lagt opp til i Nasjonal transportplan. Så tar representanten Pedersen opp fylkesvei, og det har også flere i Senterpartiet gjort. Det er litt rart at ikke disse representantene har fått med seg at de statlige bevilgninger til fylkesveier har økt med mange hundre prosent etter regjeringsskiftet. Så hvis en mener at bevilgningsnivået i dag er for lavt, så sier det i hvert fall noe om hvor lavt det var under egen regjering. Når en da sier fra Arbeiderpartiet at fire av fem fylkeskommuner kommer til å få økt forfall på fylkesveiene sine, minner det meg veldig om hvordan det var da de rød-grønne styrte dette landet, for da var det også økende forfall på riksveier. Nå har vi fått blått styre og borgerlig flertall i Stortinget, og nå reduserer vi forfallet. Dessverre ser vi at de fleste fylkeskommunene ble rød-grønne, og da ser vi også at forfallet øker der, men det er et valg en tar politisk. Når det gjelder E6, er det interessant at representanten Otterstad, som selv representerer en regjeringskonstellasjon som la opp til at E6 skulle være ferdig tidligst en gang i 2032, kritiserer dagens regjering fordi vi snakker om 2023. Jeg hadde sågar fylkeskommunen fra Sør-Trøndelag på besøk, og de sa at vi må få gjort om på den rød-grønne NTP-en slik at Trøndelag blir prioritert opp. Og så står en her og kritiserer dagens regjering for at vi framskynder de veistrekningene, sammenlignet med det en selv fikk til. Så bare til slutt til Arbeiderpartiet og Fornebubanen: Jeg minner om at i Nasjonal transportplan ble Fornebubanen omtalt som «et potensielt prosjekt». Dagens flertall har sagt at Fornebubanen skal gjennomføres, og at staten skal ta halvparten av regningen. Det er altså langt mer offensive takter og beslutninger nå enn før.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Det er rart å høre Arbeiderpartiets opptatthet av bompenger, noe som Arbeiderpartiet her tok fullstendig avstand fra at de ville være med og fjerne. Nei, hvor kunne noe sånt komme fra, spurte representanten Sønsterud om. Men så er de veldig opptatt av at Fremskrittspartiet ikke får flertall for å fjerne de samme bompengene. Det er litt rart. Jeg kan aldri huske at Fremskrittspartiet i opposisjon kritiserte Arbeiderpartiet for at de ikke økte skattene enda mer enn de gjorde. Tvert imot: Vi fremmet forslag om å kutte skatter. Vi tapte. Hvis velgerne er opptatt av å kutte bompenger, vet de hvilket parti de skal stemme på. Det er absolutt ikke Arbeiderpartiet, har Arbeiderpartiet selv påpekt. Denne debatten blir igjen litt rar, for mesteparten av Arbeiderpartiets innsats går ut på å si at det er de som har æren for at regjeringen leverer en god samferdselspolitikk. Da sier jeg bare takk for ros. Jeg hadde ønsket at den samme tilnærmingen var der da Arbeiderpartiet la fram sin nasjonale motorveiplan i 1963. Den så vi dessverre ikke så mye av. Selv i den nasjonale transportplanen fra forrige periode var det altså over 20 veiprosjekter som var forsinket. Nå er diskusjonen mer at en frykter at veiprosjekter kan bli forsinket i framtiden. Man har ikke noen konkrete eksempler på at så er tilfellet nå, men man frykter at det kan skje i framtiden. Så drar man fram E6 i Trøndelag: Fylkesordføreren fra Arbeiderpartiet reiste til Oslo for å si at de ikke kunne gjennomføre den etter 2032, som Arbeiderpartiet vedtok i regjering, de måtte få den framskyndet. Vi er i gang med å framskynde den, og da får vi altså kritikk for at vi ikke framskynder den nok. Igjen: Det blir som om Brasil klager over at de bare tapte 7–1 mot Tyskland i VM-semifinalen, og at Tyskland burde slått dem 10–1. Som tysker er man nok uansett fornøyd med at man vant slaget. Så registrerer jeg at til og med Senterpartiet og Arbeiderpartiet i fjor foreslo at det måtte framlegges en ny NTP fordi dagens regjering hadde så mye ekstrasatsinger i budsjettene – og planer. Det er også glemt i denne debatten. Et par andre ting har jeg merket meg i denne diskusjonen. Vi har fått kritikk fra SV for at det var for mye luftforurensning i Oslo fra 2009 til 2012. Jeg vil bare minne om hvem som styrte landet da den måleperioden var. Vi får kritikk fra Arbeiderpartiets Myrli for at det ble åpnet en jernbanestrekning som Fremskrittspartiet angivelig var imot. Nei, vi var uenige i trasévalget, vi var ikke imot jernbanen. Så kan vi kanskje avslutte den debatten, som er basert på feil fra Arbeiderpartiet. Det er litt rart å høre at Arbeiderpartiet sier at vi må satse mer på kollektivtransport, uten at de i hvert fall anerkjenner at bevilgningene til f.eks. Oslo er firedoblet med dagens regjering sammenliknet med egen regjering. Det er litt rart når Arbeiderpartiet sier at alle har vært for vedlikehold. Det er helt riktig. Arbeiderpartiet sa til og med i regjering at det var en viktig prioritering – i 2006. Likevel doblet forfallet seg i løpet av regjeringsperioden. Derfor er det å få en overensstemmelse mellom fakta og historie viktig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Det er underholdende når en får kjeft fordi dagens flertall av og til sammenligner seg med hva de rød-grønne fikk til på sine åtte år. Når Arbeiderpartiet skal forklare hvorfor den nasjonale motorveiplanen fra 1963 ikke ble noe av, skylder de på Høyre – noe som altså betyr at Høyre er årsaken til at Arbeiderpartiet i 50 år ikke klarte å innfri sine egne planer. Det er morsomt. Det blir påstått at regjeringen og undertegnede ikke har nevnt klima med et ord. Det står i hvert fall i mitt manus at jeg snakket om det, og jeg svarte også på spørsmål om det i replikkordskiftet. Jeg anbefaler at en leser referatet. Så påstås det at vi ikke har snakket noe om Nord-Norge. Det vil det også stå i referatet at jeg gjorde. Det blir nevnt at vi alle er for vedlikehold, og at en ikke forstår hvorfor dagens flertall påpeker så mange ganger at forfallet nå reduseres, for det er ingen som er imot det. Det er helt riktig. Det er ingen som er imot det. Som jeg nevnte, allerede i 2006 påpekte forrige regjering ved daværende samferdselsminister Navarsete at vedlikeholdsforfallet måtte reduseres, ikke økes. Nå er dette allikevel et tema, for til tross for at de rød-grønne etter at de kom i regjering lovet å kutte i forfallet, økte det år for år, åtte år på rad. Det er riktig at i dagens nasjonale transportplan var det foreslått et høyere nivå på vedlikehold enn i forrige nasjonale transportplan. Det har jeg også påpekt, at til tross for at vi i 2014 gikk inn i en ny NTP-periode, valgte den rød-grønne regjeringen å legge fram et budsjett for 2014 før de gikk av, som reduserte vedlikeholdet og fornyingen av vei og jernbane. Så til tross for at planene var en økning, var det som ble levert før regjeringsskiftet, en nedgang. Det viser forskjellen mellom liv og lære og mellom ord, retorikk og fakta. Det er det som er litt interessant. Det blir tatt opp fra representanten Tung at fylkesordføreren ikke har vært i Oslo. Jo, jeg har hatt møte med ham i Oslo, men det er riktig at på det møtet der Sør-Trøndelag fylkeskommune tryglet og ba om at vi skulle framskynde E6, var ikke fylkesordføreren til stede. Men det var tross alt hans mannskap som var der, med presentasjon med Sør-Trøndelag fylkeskommunes logo. Det er altså det offisielle Sør-Trøndelag som har vært på vårt kontor, for å be om at vi ikke skulle følge NTP-en fra de rød-grønne, men at vi skulle gjøre mer. Når vi nå gjør mer, er det litt rart at vi får kritikk for det. Det er det mye av denne debatten preges av. Arbeiderpartiet henviser til hva Fremskrittspartiet og Høyre har lovet, og at vi lovte mye mer enn dem, men at vi bare leverer en del mer enn dem. Men faktumet for velgerne er uansett at med Arbeiderpartiet hadde de fått mindre enn det som nå leveres, for Arbeiderpartiet hadde mindre ambisjoner. Som jeg har nevnt tidligere, i Nasjonal transportplan i forrige periode var det over 20 veiprosjekt som var forsinket. Nå går en bare og frykter at veiprosjekter kan bli forsinket i framtiden, og det er også en veldig ulik virkelighet.
Torill Eidsheim (Høyre), 2015-12-15:
Skremselspropaganda og ugrei retorikk er sjeldan konstruktivt. Eg stiller meg litt undrande til Arbeidarpartiet sin intensjon når dei brukar si tilmålte taletid her til å snakke ned og så usikkerheit om eigne lokale prosjekt. Rommetveit snakka om handtering av ubåtvraket U-864, der han refererte til ein merknad frå 2011. Eg vil minne om at det som blei gjort av dei raud-grøne, bestod av utgreiing på utgreiing, og fyrst med Høgre og Framstegspartiet i regjering blei vedtak faktisk fatta. Støttefyllinga skal byggjast, og det er heilt udramatisk å bruke 10 mill. kr mindre i 2016 når grunnen er at det er lite hensiktsmessig å starte arbeidet mens vinterstormane rasar som verst utanfor Fedje. Støttefyllinga skal på plass, og løysinga for korleis ei vidare handtering av U-864 skal vere, skal finnast. Når det gjeld Arbeidarpartiet sitt forsøk – òg i dagens debatt – på å få det til å framstå som ei stenging av flyplassen Leirin, er det skuffande. Det er leitt at utgangspunktet og satsingsviljen for Leirin som charterflyplass for lokale aktørar blir snakka ned av eigne politikarar frå Valdres. Eg har stor tru på at lokalt eigarskap og alternative driftsformar til Avinor vil kunne finne sin veg ved Leirin – i tett og god dialog med departementet.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Vi har i lang tid hørt fra Høyre og Fremskrittspartiet at samferdsel og næringsutvikling hører sammen, og at rammevilkårene for samferdsel er avgjørende viktig for å skape nye arbeidsplasser. Det er det egentlig stor enighet om. Men hva gjør så regjeringspartiene Høyre og Fremskrittspartiet? De klarer ikke engang å finne fram stusslige 10 mill. kr til opprustning av Borg havn. De klarer det altså ikke før de blir tvunget til det gjennom forhandlinger med andre partier. Vi finner heller ikke at det er noen forsering av jernbaneutbyggingen i Østfold. Det ble lovet klart og tydelig at dersom Fremskrittspartiet og Høyre kom i regjering, skulle dette bygges mye raskere enn det som opprinnelig var planlagt. Det var mange som trodde på det. Nå har de blitt skuffet alle sammen. Og så kliner Høyre og Fremskrittspartiet til med en ny statlig avgift på flyseter, en statlig avgift som bare i Østfold vil føre til at hundrevis av arbeidsplasser står i fare – på landsbasis tusenvis. Man kan lure på: Hvordan er det mulig? Hvordan ble det mulig at Fremskrittspartiet ble et avgiftsparti som går i bresjen for å skattlegge luftfarten, og som setter næringsutviklingen og eksisterende arbeidsplasser i fare? Hvordan ble det mulig at Høyre mener at en slik statlig avgift på flyseter er viktigere enn valgløftene om bedre rammevilkår for næringsutvikling i distriktene? At representantene fra Fremskrittspartiet og Høyre kan gå i bresjen for en statlig flyseteavgift som kan redusere antall arbeidsplasser, er umulig å forstå. Snakk om å endre politikk, snakk om å lure sine egne velgere! Jeg skal gjengi Tor Prøitz, medlem i Høyre og i samferdsels- og næringskomiteen i Østfold fylkeskommune. Han sier at flypassasjeravgiften «vil resultere i at Rygge er død» i løpet av 2016, og at ved å miste basefly «vil det ikke være grunnlag for videre drift og ca. 1 000 personer vil miste arbeidet». Hva er det Høyres fylkestingsmedlem Tor Prøitz har forstått som ikke Høyres og Fremskrittspartiets egne stortingsrepresentanter har forstått – og samferdselsministeren dertil? Så må jeg bare kort sveipe innom et tall som jeg oppdaterte meg på i går ettermiddag: 17 502 972 000 kr i innkrevde bompenger siden Fremskrittspartiet gikk inn i regjering – og intet forslag er å se noe sted fra regjeringen om å legge ned bompengeinnkrevingen. Det er ikke særlig glød i å forsvare budsjettet fra posisjonens side. Det kan hende det kommer av at nå kan folk der ute se hva de faktisk står for.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Jeg hører at Fremskrittspartiets og Høyres representanter er mye mer opptatt av de rød-grønnes regjeringstid enn sin egen. Det forteller ganske mye. Hva med å stå opp for egne forslag? Hva med å stå opp for egen politikk? Hva med å stå opp for den politikken som regjeringen med Høyre og Fremskrittspartiet faktisk fører? Det gjør ikke representantene fra Høyre og Fremskrittspartiet. De står ikke opp for sin egen politikk. De bruker stort sett tiden her oppe på talerstolen til å skylde på andre, og det gjør de derimot med stor glød og entusiasme. Men når de skal fortelle om sin egen politikk, lurer de seg unna så godt de kan. Så hørte jeg statsråden viste til at det var kutt i bompengene. Det var ikke det som ble lovet fra Fremskrittspartiet. Bompengene skulle bort. De skulle fjernes. Det budskapet ble hamret inn i årevis. Det var ikke til å misforstå. Fremskrittspartiets Per Sandberg omtalte bompengene som noe herk. Bård Hoksrud, stortingsrepresentant for Fremskrittspartiet, var raskt på ballen og fulgte opp med følgende utsagn: «Vi skal sørge for å fjerne dette flåeriet.» Da spør jeg statsråden: Hvor ble det av fjerningen av flåeriet, og hvorfor fører ikke Fremskrittspartiets minister sin egen politikk? Hvorfor klager han bare på alle andre? En kan jo spørre ministeren om hvor mange bompengeprosjekter Fremskrittspartiet her i Stortinget har stemt imot siden november 2013, eller kanskje bedre: Vi kan spørre statsråden om hvor mange bompengeprosjekter Fremskrittspartiets representanter har stemt for i denne salen siden november 2013. Faktum er at TV 2s «bomometer» tikker fortere enn noen gang med Fremskrittspartiet i regjering. Nesten 18 mrd. kr er sopt inn siden Solvik-Olsen ble samferdselsminister for Fremskrittspartiet.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Toget er viktig for alle dem som hver dag pendler inn til og ut av byene våre for å jobbe og studere, og toget er helt avgjørende skal vi lykkes med det grønne skiftet. Det viktigste vi kan gjøre, er å øke investeringene og vedlikeholdet. Arbeiderpartiet har derfor prioritert 0,5 mrd. kr mer til jernbane enn det regjeringen foreslår. Så vil jeg også gjerne rose Venstre og Kristelig Folkeparti, som har greid å forhandle inn mer til vedlikehold av jernbanen, og jeg er også veldig glad for at det blir nytt krysningsspor på Gjøvikbanen. For Arbeiderpartiet er målet å få ned reisetiden Gjøvik–Oslo med halvannen time og timesavganger begge veier. Vi har også klare forventninger om at planarbeidet for nytt dobbeltspor kan startes opp i 2016. Arbeiderpartiet er også bekymret for driftssituasjonen for Dovrebanen. En stabil drift for Dovrebanen er et av de viktigste bidragene for å opprettholde andelen gods på bane mellom Oslo og Trondheim. Arbeiderpartiet sier derfor i merknadene at de økte bevilgningene til vedlikehold bør prioriteres på strekninger som ivaretar målsettingen om mer gods på bane. Infrastruktur er viktig for næringslivet i distriktene, men infrastruktur er mer enn bare vei og bane. Derfor er det alvorlig at regjeringen for n’te gang nå kutter støtten til bredbåndsutbygging i distriktene. Det rammer bedrifter i mitt område i hvert fall, og man trenger bredbånd for å ha en god næringspolitikk. E16 er hovedpulsåren gjennom Valdres, et distrikt som ikke lenger har jernbane, og hvor gårsdagens debatt viser at regionens flyplass går en svært usikker framtid i møte. E16 er den eneste vintersikre fjellovergangen mellom øst og vest, og når uværet rammer, kan næringslivet og innbyggerne være sikre på at man kommer seg over fjellet på Filefjell. Når fv. 33 fra Gjøvik til Valdres står ferdig, er det heller ingen tvil om at E16 vil være en viktig forbindelse mellom Vestlandet og hele innlandet. Det understreker viktigheten av fortsatt utbygging av E16. Det bygges i Valdres, og det er bra at regjeringen i all hovedsak følger opp den offensive rød-grønne transportplanen. Neste år er det anleggsstart på E16 Øye–Eidsbru, og det er veldig bra. Så vet vi at Statens vegvesen har beregnet at det vil gi store besparelser å bygge ut Turtnes–Øye samtidig som man bygger ut Øye–Eidsbru. Vi vet at det er betydelige innsparinger på Filefjell-prosjektet, og da mener Arbeiderpartiet at det hadde vært fornuftig å bruke de sparte pengene på en samtidig utbygging helt fra Eidsbru og ned til Turtnes.
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Det er litt merkelig å være vitne til en samferdselsdebatt i denne sal uten at Fremskrittspartiets representanter med ett ord nevner «bom» og «bompenger», bortsett fra statsråden, som nå plutselig er fornøyd, bare bompengesatsen blir lavere. Man krever fortsatt inn bompenger, selv om man garanterte folket, uavhengig av valgresultat, at bompengene skulle bort, men nå betales mer bompenger enn noen gang før. I sitt innlegg kritiserte representanten Michaelsen Arbeiderpartiet for å stemme imot noe de er for – det er mulig det var omvendt – men at Fremskrittspartiet i over to år har stemt for alle bompengeproposisjoner, er tydeligvis helt greit. I valgkampen hadde Siv Jensen mikrofonen på full styrke og sa at når de kom til makten, skulle det stå store skilt med «gratis» på alle bomstasjoner i Norge. Nå er hun landets finansminister, og bommene er fortsatt der. I forrige stortingsperiode mente Bård Hoksrud at den rød-grønne regjeringa drev med landeveisrøveri, og ropte fra denne talerstol: Regjeringa flår og raner bilistene. Med tanke på hans egen retorikk er både han, statsråd Solvik-Olsen og finansministeren kriminelle. I mitt hjemfylke har vi blitt lovet mye på samferdsel av både Høyres Gundersen og Fremskrittspartiets Johnsen. Det skulle bli kontinuerlig utbygging av E16 mellom Kongsvinger og Kløfta. Den skulle stå ferdig i løpet av 2017, sa Johnsen. I tillegg skulle han ordne med firefelts vei helt til svenskegrensa. Det er over ett år siden jeg så anleggsmaskiner på den veien, og så vidt jeg vet, kommer det ingen i 2016 heller. Johnsen fortalte oss at det var null problem å få til videre utbygging av E6 i rekordfart. Ja, det skulle til og med bli en rask utbygging av firefelts vei fra Rena til Hamar. Det var bare å velge ham inn, så skulle han ordne opp. Det samme gjaldt for tog. Et krysningsspor på Kongsvingerbanen var ifølge ham nærmest som lommerusk å regne. Men det blir ikke krysningsspor til neste år heller. I fjor fikk vi høre at rv. 3/25 skulle bli et vellykket OPS-prosjekt. Det skulle bli mye billigere enn opprinnelig planlagt, bygges mye raskere og med lavere risiko enn tradisjonell veibygging. I mars i år stilte samferdselsministeren opp i Hedmark, sammen med representantene Gundersen og Johnsen. Med full pressedekning ga de høylytte garantier om at byggestart av veien ikke blir utsatt pga. OPS, slik mange hadde fryktet. «Jeg senker skuldrene nå. Det er ingen grunn til bekymring,» sa Elverums Høyre-ordfører etter møtet. Men nå leser vi i lokalavisene at veien kan bli to år forsinket. Kostnadene har økt til nærmere 5 mrd. kr, og man vet intet om hvilke bompengesatser det opereres med, eller hvor lenge bommene skal bli stående for å dekke fortjenestene til den private samarbeidspartneren. I transportdebattene hører vi at all samferdselsbygging skal gå så mye fortere, det skal bli mye billigere, det skal omorganiseres, og det skal kuttes i byråkratiet. Sett fra mitt ståsted og fra Hedmarks ståsted er det faktisk det motsatte som skjer.
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Arbeiderpartiet har aldri gått til valg på å fjerne bompenger. Hvor i all verden har statsråden det fra? Mitt poeng var at Fremskrittspartiet i valget garanterte – garanterte – at bare de kom i regjering, og det var uten noe forbehold om valgresultatet, skulle bommene fjernes. Nå har Fremskrittspartiet både finansministeren og samferdselsministeren, og vi har aldri betalt mer i bompenger enn vi gjør nå. Det er deres løftebrudd overfor velgerne, det er ikke Arbeiderpartiets, uansett hvor mye statsråden forsøker å prate det bort. Det blir litt søkt når Fremskrittspartiet går til angrep på Arbeiderpartiet for egne nederlag. Jeg hører at representanten Johnsen snakker litt om samferdselsprosjekt i hans og mitt hjemfylke Hedmark, men det er bare snakk, for i innstillingen støtter verken han, Fremskrittspartiet eller Høyre Arbeiderpartiet og Senterpartiets merknader når det gjelder viktigheten av prosjektene, og det er synd. Det er synd for alle som er opptatt av vekst og utvikling i innlandet. Men han er tydeligvis nå mest opptatt av det som skjer hjemme i fylkestinget, enn det som skjer i denne salen. Jeg spør statsråden om ett prosjekt: Hva skjer med rv. 325 mellom Hamar og Elverum? Jeg ser statsråden har bedt om ordet, og jeg håper han kan gi et svar i innlegget sitt. Til slutt: Vi skal gjøre det lettere for pendlerne, sa statsråden. Vel, nå får pendlerne et stort kutt i pendlerfradraget, slik representantene Juvik og Tingelstad Wøien har vært inne på. Det er de som nå skal være med og betale for store skattelettelser til dem som er rikest. Jubelen har så vidt jeg vet ikke akkurat stått i taket blant pendlerne – i hvert fall ikke i vårt fylke, Hedmark.
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Statsråden fortsetter sin merkelige retorikk for å forsøke å bortforklare sitt nederlag knyttet til bompenger – men han om det. Representanten Johnsen snakker om at han gjør så mye for prosjektene i Hedmark, men det er jo kun snakk. Det skrives ikke ett ord om det i innstillingen vi nå behandler. Representanten Stordalen påstår at vi bare diskuterer de små ting. Vel, hva som f.eks. skjer med rv. 3/25, er sikkert en liten sak for representanten Stordalen, men den er viktig for Hedmark og for innlandet. Jeg spør statsråden en gang til: Hva skjer med det prosjektet nå?
Odd Henriksen (Høyre), 2015-12-15:
Jeg skal ikke snakke om bompenger eller avgifter. Jeg skal snakke om landsdelen jeg kommer fra, som på mange måter og til alle tider har levd av det vi har nærmest oss, nemlig våre naturressurser. For oss handler det om å ha god tilgang til et marked hvis vi skal få levert varene våre. Vi er helt avhengige av god samferdsel. Sånn har det ikke vært. I disse tider leser vi til stadighet om vogntog som står fast, om stengte veier, osv. Jeg ble en gang spurt om hvor viktig infrastruktur er for næringsutvikling. Jeg kommer fra en liten fjellbygd som heter Sulitjelma – en gang i tiden Norges nest største arbeidsplass. Det var ikke fordi man fant malm oppe i fjellene i Sulis at det ble Norges nest største arbeidsplass. Nei, det var fordi man bygde en jernbane på 35 km. Riktignok var det ikke staten, men virksomheten, som bygde den, slik at malmen kunne nå ut til verden, og vi kunne skape arbeidsplasser. Når det gjelder næringsutvikling i Nord-Norge, eller for så vidt i distriktene, er infrastruktur helt klart det viktigste punktet. Skal vi drive med god næringspolitikk, er infrastruktur ordet. Vi kan gjerne si det om igjen, både to og tre ganger, for det er det som gjelder. Det er god distriktspolitikk og god politikk for å skape verdier, og det gjør oss i stand til å skape flere arbeidsplasser der verdiene, etter mitt syn, er størst. For å komme fra landsdelen må jeg si at budsjettet som skal vedtas i dag, er historisk bra. Det er en historisk satsing på samferdsel i Nord-Norge. Jeg nevner i fleng: Ny flyplass diskuteres – et enormt prosjekt for Bodø. Vi snakker om ny flyplass-struktur både på Helgeland og i Lofoten. For ikke å snakke om vei – hvis jeg tar dere med fra Trøndelags-grensen og helt til Troms fylke, har vi Helgelandspakke Sør og Helgelandspakke Nord. Går vi over Saltfjellet, møter vi Tjernfjellet og får kanskje den lille skammen som står igjen, fra Borkamo til Sørelva, som ingen har klart å bygge ut, på plass. I Bodø er det Bypakke Bodø med spesiell satsing på kollektivtransport og ikke minst gang- og sykkelstier. Nå holder vi på med et konseptvalg for nye tunneler på E6 mellom Fauske og Narvik, Hålogalandsbrua er i ferd med å bygges, det er rassikring på E10, og det planlegges ny E10/rv. 80 mellom Tjeldsund, Gullesfjord og Ramsund. Det er klart at det skjer mye. Innen jernbanesatsingen får Ofotbanen prioritet. I tillegg får vi satsing på Nordlandsbanen, knyttet til signalanlegg som vi har gått og ventet på i all tid, og nye krysningsspor. Det bygges en ny stasjon på Tverlandet, og sannsynligvis kommer det også en ny stasjon på Otteråga eller Reitan. Hvis det er noen plasser regjeringen i hvert fall må være stolte av det de gjør, handler det om nordområdepolitikk og om hvor de ønsker å satse. Det viser de gjennom investeringene som gjøres, i hvert fall i min landsdel.
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Det var interessant å høre foregående taler ramse opp en rekke prosjekter i Nord-Norge som det ble bevilget penger til i forrige regjeringsperiode, og som er startet opp, noen i forrige regjeringsperiode og noen i denne regjeringsperioden. Hålogalandsbrua var en av sakene den forrige representanten nevnte. Det er landets nest lengste bro. Den skal stå klar innen høsten 2017. Det er en bro som binder Nord-Norge enda bedre sammen, og broen vil korte ned avstanden til stamflyplassen på Evenes med 20 minutter. Derfor skal Framneslia flyplass legges ned. I proposisjonen som ble behandlet i denne salen, lå det en forutsetning til grunn: Narvik lufthavn nedlegges når E6 Hålogalandsbrua er åpnet for trafikk. Broen skulle etter planen stå klar i 2016. I proposisjonen sto det at om åpningen av broen ville bli noe forskjøvet, skulle det vurderes om lufthavnen skulle legges ned ved utgangen av kontraktsperioden for flyruten mellom Narvik og Bodø 31. mars 2017. Broen er nå antatt ferdig høsten 2017, og det ser ut til at det kan bli en tid uten flyplass og uten at broen er klar. Narvik kommune tok på seg å betale 30 mill. kr til dette prosjektet. Nå har forutsetningene forandret seg, og Narvik har bedt om hjelp fra regjeringen for å få betalt denne regningen. Dessverre er det ikke vilje i Samferdselsdepartementet til å finne disse pengene. Men jeg er veldig glad for at Arbeiderpartiet har funnet rom for dette i vårt alternative budsjett. Jeg blir litt forundret, for dette har vært en så viktig sak for Høyre og Fremskrittspartiet lokalt. Tidligere stortingsrepresentant og ordførerkandidat Torgeir Trældal fra Fremskrittspartiet sa fem dager før valget at han hadde gjort alt han kunne i denne saken, men han måtte erkjenne at det ikke er mulig for regjeringen alene å endre en finansieringsplan som innebærer at Narvik kommune må ut med 30 mill. kr. «Nå må det bli opp til de andre partiene på Stortinget å stemme sammen med Frp, slik at det kan bli flertall for å få bevilget de 30 millionene på Stortinget,» sa Trældal til avisen Fremover. I oktober sa avtroppende ordfører Tore Nysæter fra Høyre til samme avis: «Høyre vet hva partiet skal gjøre når denne saken kommer opp til behandling. Det samme gjør Frp.» Han håpet da på støtte fra minst ett annet parti for å sikre flertall for å få slettet en regning kommunen oppfatter som veldig urimelig. Fra den nye ordføreren fra Arbeiderpartiet har det vært jobbet godt, og det som både Høyre og Fremskrittspartiet etterlyste tidligere i høst, at ett annet parti måtte støtte dem, er nå tilfellet. Men hva har skjedd? Jo, Høyre og Fremskrittspartiet på Stortinget har ikke funnet rom for denne engangsbevilgningen i sitt budsjett. Uavhengig av om Narvik får hjelp til å betale regningen på 30 mill. kr, er det viktig at det nå jobbes med å få flyttet FOT-rutene fra Framneslia flyplass til Harstad/Narvik lufthavn, Evenes. Jeg håper innstendig når stortingsflertallet nå ikke foreslår å bevilge disse 30 millionene, at statsråden da arbeider for at Avinor forlenger avtalen om drift av flyplassen.
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Flere representanter fra regjeringspartiene, og Høyre spesielt, påstår at det å peke på utfordringer og manglende tiltak innenfor samferdsel fra regjeringens side, er å snakke ned en region, snakke ned en landsdel. Å peke på manglende satsinger fra regjeringens side og vise til andre løsninger, ja sågar bedre løsninger, er ikke å snakke ned en region eller å snakke ned en landsdel. Jeg er stolt av å komme fra Nord-Norge, og jeg blir provosert av å høre påstander om at jeg snakker ned landsdelen jeg kommer fra når jeg peker på utfordringer som vi har. Jeg forstår at statsråden mener at han har funnet en løsning for å dekke Narviks andel til Hålogalandsbrua. Betyr dette at Narvik kommune kommer til å motta 30 mill. kr fra rentekompensasjonsordningen for bompengelån til neste år, altså at denne ordningen kan være med på å styrke kommuneøkonomien? Eller betyr det at flyplassen holder åpent til høsten 2017 når broen står klar, sånn som forutsetningen var? Her er det behov for en oppklaring fra statsrådens side. Løsningen fra de lokale representantene fra Høyre og Fremskrittspartiet har vært en engangsbevilgning på 30 mill. kr. Dette har Arbeiderpartiet nå foreslått, og det ser ut til at Høyre og Fremskrittspartiet kommer til å stemme det ned. Jeg registrerer at statsråden har funnet en løsning, men vi kan mildt sagt si at den er ganske så uklar. Arbeiderpartiet og Senterpartiet fremmer i dag forslag om å planlegge kapasitetsøkning med dobbeltspor på Ofotbanen, sånn at midler prioriteres i Nasjonal transportplan 2018–2029. Det er to ting som er viktig vedrørende planleggingen nå: Det ene er at tiltaket er tilstrekkelig godt planlagt, sånn at det kan gå inn i NTP, og det andre er at man lager en jernbaneplan for første parsell av dobbeltspor, sånn at det kan planlegges allerede til neste år. Sommeren 2014 sa samferdselsministeren at midler til Ofotbanen måtte tas utenom NTP. Men da statsministeren besøkte Narvik i valgkampen, sa hun at dette var urealistisk. Det kommer ulike signaler, og det er ikke vilje til å prioritere kapasitetsøkningen som ble lovet i 2014. Statsråd Solvik-Olsen har lovet 20 mrd. kr, men i budsjettet er ikke dobbeltspor på Ofotbanen nevnt. Samferdselsministeren sier at dette prosjektet må tas utenom NTP, mens statsministeren sier at det er naturlig at prosjektet inngår i NTP. Hva er regjeringens politikk?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-12-15:
Vedlikehaldet av fylkesvegnettet er estimert å vera på om lag 59 mrd. kr nasjonalt. Samferdselsdepartementet har presentert tal som viser at dekketilstanden er utilfredsstillande på halvparten av fylkesvegane i Noreg. I Hordaland har vi 2 567 km fylkesvegar. Prosenten av desse som har tilfredsstillande vegdekke, er berre på 41,9. Senterpartiet er opptatt av å unngå eit klasseskilje på vegane der fylkesvegane forfell mens riksvegane vert sette i stand. Difor prioriterer Senterpartiet òg ein kraftig auke av dei statlege midlane til fylkeskommunen i vårt alternative budsjett med øyremerkte midlar til vedlikehald av nettopp fylkesvegane. Faren for ras er ein realitet som både næringsliv og innbyggjarar må leva med i mange delar av landet. Ifølgje Statens vegvesen sitt innspel til Nasjonal transportplan bør Sogn og Fjordane, Hordaland og Rogaland skredsikrast for minst 22 mrd. kr på totalt 715 skredpunkt. Regionssjefen i Vegvesenet meiner talet viser at det er særskilte utfordringar på vegnettet på Vestlandet, og at behovet i Region vest utgjer halvparten av det totale behovet i heile landet. Det er ifølgje Vegvesenet 192 skredpunkt på riks- og fylkesvegnettet med høg skredfaktor berre i Region vest. Senterpartiet meiner rasutfordringane må takast på større alvor. Vi prioriterer i vårt alternative budsjett 400 mill. kr meir til rassikring på riks- og fylkesvegar i 2016. E16 i Hordaland mellom Bergen og Voss til sognegrensa er ei svært ulykkesutsett og rasfarleg strekning. 29 av raspunkta Vegvesenet rapporterer om i Region vest, ligg her. Strekninga har hatt 200 ras og meir enn 20 dødsulykker dei siste 15 åra. Det var den raud-grøne regjeringa med Senterpartiet i Samferdselsdepartementet som sette i gang ei konseptvalutgreiing for strekninga. Anbefalinga frå Jernbaneverket og Vegvesenet vart overlevert denne regjeringa i april 2014. Konseptvalavklaringa frå regjeringa kom den 8. desember: alternativ K5 om ny veg og bane mellom Bergen og Voss. Eg må seia det var gledeleg. Alternativet og avgjerda får stor støtte lokalt, òg hos Senterpartiet. Det viktige no er at Stortinget prioriterer strekninga til Stanghelle som første byggjetrinn, og at ho kjem inn i NTP. Da kan Bergensbanen saman med Ringeriksbanen verta ein reell konkurrent til fly, og det er bra både for folk og næringsliv, og det er bra for klimaet.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-12-15:
Vi har en regjering som gjerne bidrar til gledesstunder rundt omkring i landet, kanskje i særdeleshet på samferdselsområdet. Vi har gått fra planer med svak finansiering og store forsinkelser til planer med penger, nye løsninger og gjennomføringskraft. Opposisjonen smiler tappert, samtidig som de etter fattig evne prøver å så små korn av usikkerhet. Det er iallfall vanskelig å lese det annerledes når det største opposisjonspartiet i innstillingen til denne saken uttrykker bekymring for forsinkelser på den helhetlige utbyggingen av E6 i Sør-Trøndelag, sør for Trondheim. Dette er angivelig fordi en gryteklar og viktig delstrekning, vei og tunnel mellom Vindåsliene og Korporals bru, løftes fram for å gjennomføres så raskt som mulig. Dette er et meget etterlengtet prosjekt for alle som ferdes der, både yrkessjåfører og familier på tur – og for øvrig grunnlag for en av de mange omtalte gledesstundene. Denne bekymringen om forsinkelse kommer fra et parti som ikke la noe helhetlig for E6 inn i Nasjonal transportplan, og som så for seg ferdigstilling i 2032, ifølge deres egne lokalpolitikere – 2032! Så går man rundt her og uttrykker bekymring for forsinkelser. Det er ubegripelig. Jeg gikk til valg i Sør-Trøndelag på at Arbeiderpartiets E6-plan gikk for sakte. Den gang var det grunn til bekymring. Arbeiderpartiet, derimot, blir urolig når vi skal gå i gang med å bygge. Ett av de nye grepene til denne regjeringen, som det samme Arbeiderpartiet er imot, er opprettelsen av Nye Veier AS, som skal sørge for effektiv og sammenhengende utbygging av bl.a. E6 i mitt fylke. Jeg ble veldig glad da denne viktige veistrekningen kom inn i veiselskapets portefølje, for det betyr at den er garantert gjennomføring. Det er jo det nye her. For første gang foreligger det en garanti for at veiene skal bygges. Men Arbeiderpartiet er bekymret. Der vanlige folk og næringslivet gleder seg, virker det som om Arbeiderpartiet innerst inne lever etter Bjørnsons ord, nemlig at «hver gledesstund du fikk på jord, betales må med sorg». Men det er det ingen grunn til i veibyggingssammenheng. Det hjelper kanskje på optimismen, også i Arbeiderpartiet, hvis jeg minner om at Nye Veier AS nylig lyste ut en stilling som prosjektdirektør for E6 Trøndelag. Jeg tror vi kan kjenne oss trygge på at når det nye selskapet etablerer prosjektorganisasjon og ansetter folk, er det fordi de har tenkt å bygge vei.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-12-15:
Ikke bare Frank Jenssen: Frank Josef Jenssen, som Kjerkol og Otterstad så gledelig understreker – mitt stolte mellomnavn. Først til Kjerkol: Meg bekjent har Høyre faktisk stått ved løftet sitt om 2 mrd. kr ekstra. Det får nå så være, det er talldiskusjon. Jeg er en smule overrasket over Arbeiderpartiet i denne debatten knyttet til E6 gjennom Sør-Trøndelag. Når vi nå skal begynne å bygge E6 gjennom Trøndelag, uttrykker Arbeiderpartiet bekymring for at dette kan bli forsinket. Det sier altså partiet hvis fylkesordfører har reist til Oslo og lobbet for raskere framdrift, også under den forrige regjeringen, fordi man da var bekymret for at med den rød-grønne framdriften kom ikke veistrekningen E6 gjennom Sør-Trøndelag til å stå ferdig før i 2032, som Arbeiderpartiets fylkesordfører sa. Jeg er ikke sikker på om «leksen» han fikk tilbake, er den samme som den Arbeiderpartiets representanter sier noe om her i dag, nemlig: Å jo da, dette skal vi ordne. Å jo da, det her kommer til å gå så fort, det her fikser vi. Bare vi vinner valget, skjønner du, så skal vi ordne dette. Nei, det var selvfølgelig ikke sånn. Bekymringen for svak framdrift og lite penger til prosjektet var selvfølgelig betydelig, langt inn i Arbeiderpartiets rekker i Trøndelag også den gangen. Det var da det var grunn til bekymring. Nå skal vi til å begynne å bygge vei, og nå er plutselig Arbeiderpartiet på Stortinget bekymret for framdriften. Ja, vi har etablert Nye Veier AS. Det høres ut som om representanten Otterstad er overrasket over at man for å bygge og planlegge en vei trenger driftsmidler. Hvis det har vært Arbeiderpartiets utgangspunkt, at man kanskje har trodd at hverken Vegvesenet, Jernbaneverket eller andre trenger driftsmidler for å planlegge en vei, kan man begynne å nærme seg lite grann av forklaringen på svak framdrift i de rød-grønnes transportplaner. Nå har vi fått på plass et veiselskap som skal sikre rask og sammenhengende utbygging av både E6 i Trøndelag og andre veistrekninger. Det er nå vi med sikkerhet kan si at vi får bygd E6 gjennom Trøndelag. Det kunne vi ikke da de rød-grønne styrte. Men nå når vi med sikkerhet kan si det, går Arbeiderpartiet rundt her og er bekymret. Det står på ingen måte til troende.
Jenny Følling (Senterpartiet), 2015-12-15:
Ras og rasfare er ein realitet for mange vegfarande i mange delar av landet. For dei som lever i frykt for at skulebussen til barna skal bli ramma, og for dei som kvar dag passerer farlege raspunkt, er det ei stor belastning. Senterpartiet meiner at ei av dei største svakheitene ved samferdslepolitikken til regjeringa er at innsatsen for å sikre vegnettet mot ras ikkje er høg nok. Klimaendringane fører også med seg at det rasar oftare og på nye stader. Ein rapport Statens vegvesen for Region vest la fram i går, syner at det samla behovet for Region vest er på heile 22 mrd. kr til rassikring og heile 715 raspunkt. Nye tal syner òg at behovet for rassikring av fylkesvegnettet i fylke som Sogn og Fjordane utgjer 40 pst. av det totale behovet i Region vest. Tilsvarande oppdaterte tal vil kome for heile landet og skal vere grunnlag for prioriteringa i neste Nasjonal transportplan. Dette fortel meg at ramma til rassikring til både fylkesvegar og riksvegar må aukast mykje fordi behovet er så enormt stort. Det syner òg at fordeling og prioritering av rassikringsmidlane må målrettast inn mot dei som har dei største behova og dei mest rasfarlege vegstrekningane. Når det berre i Region vest er behov for 22 mrd. kr, vil det ta svært lang tid å rassikre vegane når ramma for 2016 er på 1,3 mrd. kr, og det for heile landet. Difor må det ei opptrapping til av rassikringsmidlane ‒ ikkje ein reduksjon. Senterpartiet vil styrkje rassikringsarbeidet med over 30 pst. i neste års budsjett. Men det må òg til ei storsatsing i Nasjonal transportplan for å makte dei utfordringane vi står overfor med å rassikre vegnettet vårt både på fylkesvegar og på riksvegar.
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
«Alle vegar fører alle stader hen.» Slik sier vi det i Telemark fordi det stemmer særs godt i Telemark, et fylke som ligger sentralt plassert og som huser noen av de viktigste transportkorridorene i landet vårt, mellom øst, vest og sør. En av disse er E18, og i Telemark er vi bekymret for at oppstart av prosjektet E18 Rugtvedt‒Dørdal forsinkes. Tiden begynner å renne ut for å holde opprinnelig ambisjon om behandling av stortingsproposisjonen for utbygging og finansiering før jul, for å si det mildt. Vi forventer at det legges opp til en prosess der det gjøres alt for å sikre byggestart ved utgangen av 2016. Den andre viktige transportkorridoren er E134. Det er derfor bra at det settes av penger til videre planlegging av Haukelitunnelene, og i Telemark legger vi til grunn at E134 som øst–vest-forbindelse gis aller høyeste prioritet. I en slik prioritering er det helt sentralt å igangsette planleggingen av strekningen Saggrenda–Gvammen i løpet av 2016. Hjemme i Grenland har vi klødd oss i hodet og kranglet i mange år om hvordan vi skal løse de trafikale utfordringene i byområdene våre. Løsningen ble Bypakke Grenland. Kommunene ble enige, vedtak er fattet, og spaden settes om kort tid i jorda. Bypakke fase 1 er en realitet ‒ en bypakke for framkommelighet og miljø. Men etter fase 1 kommer fase 2. Det er viktig at KVU-en for fase 2 kommer i gang i løpet av 2016, slik at vi sikrer framdrift for viktige prosjekter på riksvei 36 og ikke minst fylkesvei 353, den såkalte Gassveien. Sist, men ikke minst: Sjøtrafikksentralen i Brevik. Bekymringen i Porsgrunn og Telemark er stor etter ryktene om at sjøtrafikksentralen vår blir lagt ned og flyttet til Horten. Husk på at Grenland har en av Norges travleste havner. Et stort antall skip med enorme mengder gods og råstoff går daglig inn og ut av vårt bo- og leveområde. I Grenland er vi vant til å bo nær havner og industriområder. Det er det vi lever av. Men det gjør også at vi er helt avhengig av at sikkerheten blir ivaretatt ‒ sikkerhet for skip, for miljø og for folk. Sjøtrafikksentralen ligger der den ligger av en grunn, og meldingen kan ikke være klarere: Sjøtrafikksentralen må bli i Brevik.
Anders B. Werp (Høyre), 2015-12-15:
Heldigvis fikk vi et regjeringsskifte for to år siden. Bare på jernbane økte vedlikeholdsetterslepet og forfallet med 1 mrd. kr i året under de rød-grønne. Regjeringen reduserer nå det rød-grønne forfallet både på vei og på bane. Regjeringen har lagt fram et meget godt budsjett, et budsjett som bidrar til å stimulere de sterke sidene av norsk økonomi, et budsjett som bidrar til at vi trapper opp innsatsen på infrastruktur, forskning, utdanning og innovasjon. Det er store utfordringer foran oss. Sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre gir regjeringen landet de beste forutsetninger for å lykkes i denne omstillingen. Gode velferdstjenester og konkurransekraft for næringslivet krever både en moderne infrastruktur med høy kvalitet og effektive og sikre transportløsninger. Dette samferdselsbudsjettet svarer på utfordringene vi står overfor. Regjeringen har iverksatt mange reformer. Disse gir nye og bedre løsninger: veireformen, med det nye veiselskapet, bompengereformen, som handler om å få en ny og mer effektiv innkreving, jernbanereformen, som gjør at vi organiserer arbeidet med norsk jernbane på en ny og bedre måte. Stortinget har et flertall som tør å tenke nytt. Arbeiderpartiet har stemt imot alt. Som representant for Buskerud er det en stor glede å lese dette budsjettet. Regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre legger til rette for gode løsninger – til glede for fylket og for landet. Regjeringen tar i bruk alle virkemidler og har gitt Jernbaneverket og Statens vegvesen i oppdrag å starte reguleringsarbeidet for Ringeriksbanen og ny E16 som et felles prosjekt, med sikte på mulig felles anleggsstart i 2019. Dette er handlekraft og sterk politisk vilje i skjønn forening. Prosjektene kommer ut av det rød-grønne dødvannet. Rv. 23 Dagslett–Linnes er et veiprosjekt av nasjonal betydning, som en del av en viktig gjennomfartsåre til Sverige. Nåværende trasé er sterkt ulykkesbelastet. Nå er de nødvendige vedtak for å starte bygging fattet. Veiarbeidene på E134 strekningen Damåsen–Saggrenda pågår for fullt. Regjeringen sørger for trygg styring i en krevende tid. Dette budsjettet viser det med all tydelighet.