Victor Norman (Høyre), 2002-03-08:
Det er en god leveregel å forholde seg til fakta og ikke til rykter. Jeg har intet ønske om å slå inn på en linje hvor Aetat skal slutte med formidling. Derimot har jeg lyst til å forholde meg til det faktum at Stortinget har vedtatt at Aetat ikke skal drive med kommersiell formidling. Aetat skal fortsatt som del av sitt ordinære arbeid drive den type formidling, gratisformidling, som etaten alltid har drevet med. Samtidig må Aetat forholde seg til det faktum at det i forlengelsen av Stoltenberg-regjeringens forslag og Stortingets vedtak er slik at kommersiell formidling skal drives av andre enn Aetat, og da må Aetat også yte tjenester til private formidlere. Jeg har også lyst til innledningsvis å presisere at vi ikke har kuttet i bevilgningen til Aetat. Det vi har gjort, er ikke å følge opp et forslag fra Stoltenberg-regjeringen om å øke bevilgningene til Aetat, men Aetat har i dag like store ressursmessige rammer som de hadde i fjor. Jeg har også lyst til å presisere at Aetat – bl.a. som følge av tidligere regjeringers stadige kursendringer med hensyn til hva Aetat skal holde på med – har hatt stor uklarhet når det gjelder hvilke oppgaver og hvilken utviklingsretning etaten skal ha. Mye av den frustrasjonen som finnes i etaten, skyldes de stadige kursendringene – som først og fremst Stoltenberg-regjeringen og tidligere regjeringer av samme farve må ta ansvaret for. Når f.eks. sykefraværet i fjor var så høyt som det var, tror jeg representanten Oppebøen Hansen kanskje skal lete andre steder enn hos denne regjeringen for å finne forklaringen på det. La meg så gå litt mer spesifikt over på de temaene som berøres i interpellasjonen fra Oppebøen Hansen. Et hovedmål med omleggingen av beregningen av rehabiliteringspenger og attføringspenger var å synliggjøre at disse livsoppholdsytelsene er korttidsytelser og ikke pensjon, og at målet med rehabilitering og attføring er at vedkommende skal tilbake til arbeidslivet. Rehabiliteringspenger og attføringspenger beregnes nå derfor etter samme prinsipp som dagpenger under arbeidsledighet – av inntekter forut for sykdommen. Endringene i det nye attførings- og rehabiliteringsregelverket var i sin helhet forutsatt å være kostnadsnøytrale. Et annet hovedmål med endringene i beregningsreglene var å frigjøre administrative ressurser til mer aktiv bistand overfor personer under attføring. Det tidligere regelverket var komplisert og innebar en ugunstig arbeidsdeling mellom trygdeetaten og Aetat. Tidligere var det trygdeetaten som beregnet og utbetalte attføringspengene, selv om Aetat hadde overtatt ansvaret for selve attføringen. Med iverksettelsen av de nye beregningsreglene har Aetat blitt satt i stand til å kunne beregne attføringspengene. Brukerne kan dermed i utgangspunktet forholde seg til én etat. Om kort tid vil Aetat også overta utbetalingen av attføringsytelsene. Dermed er grunnlaget lagt også for å forbedre avviket mellom anviste og utbetalte attføringsytelser, et avvik som Riksrevisjonen i et Dokument nr. 1 har påpekt for noen år siden. De nye beregningsreglene er godt tilpasset Aetats metodikk for oppfølging av brukere, og det nye regelverket er forutsatt å frigjøre ressurser hos Aetat slik at disse kan benyttes til aktiv bistand overfor brukerne, fremfor at ressursene brukes til administrasjon. Blant annet er det innført oppfølging ved bruk av meldekort. Dette er en velkjent metode, som har vært ansett som en god oppfølgingsmetode overfor Aetats brukere. Gjennom meldekortene vil Aetat på et tidlig tidspunkt kunne fange opp ulike former for brudd i attføringen, slik at brukerne vil kunne få en bedre oppfølging dersom det skulle oppstå problemer med hensyn til gjennomføringen av attføringstiltaket. La meg også gi en kort redegjørelse for bakgrunnen for de nye utbetalingsrutinene og reglene for beregning av attføringspenger. Utbetalingsrutinene for attføringspengene er endret. Attføringspengene betales nå ut etterskuddsvis på bakgrunn av de innsendte meldekortene hver 14. dag, istedenfor – som tidligere – én gang i måneden som delvis forskuddsvise utbetalinger. Ved overgangen fra delvis forskuddsvise utbetalinger til etterskuddsvise utbetalinger har det som et engangstilfelle oppstått forskyvninger i utbetalingene. Det er en nødvendig konsekvens av endringene. Forskyvningene i utbetalingene medførte at stønadsmottakerne i januar i år mottok attføringspenger på andre tidspunkter og for andre tidsperioder enn det de var vant med under det gamle systemet. Jeg regner nå med at utbetalingene stort sett har kommet inn i den 14-dagerssyklusen som de nye reglene legger opp til. For enkelte har denne omleggingen medført at det oppleves som om ytelsen har gått ned. Men det har den altså ikke gjort. Totalt sett vil de få utbetalt om lag det samme beløpet som tidligere. I tråd med hovedmålene bak omleggingen – som, som jeg har vært inne på, var å endre beregningsreglene for å tydeliggjøre attføringsytelsene som korttidsytelser – er det samtidig gjennomført en del konkrete endringer i ytelsene. For det første: Attføringspengene beregnes nå på grunnlag av inntekten de siste tre årene, som for dagpenger under arbeidsledighet. For det andre er attføringspengene nå pensjonsgivende inntekt og utgjør 66 pst. av den tidligere inntekten, med minsteytelse lik 1,6 G – mot tidligere 1 G. For det tredje er det tidligere behovsprøvde forsørgertillegget avviklet og erstattet med et fast standard barnetillegg, som for dagpengemottakere. For det fjerde er stønad til hushold avviklet, da den i tillegg til å være administrativt svært ressurskrevende, var en lite treffsikker ordning som medførte utilsiktet forskjellsbehandling av stønadsmottakere. Tilsvarende stønad finnes heller ikke for noen øvrige trygdeytelser. Overgangsordning for husholdsstønaden var opprinnelig foreslått til tre år, men ble redusert til ett år i forbindelse med budsjettbehandlingen høsten 2001. For det femte er det innført en ny og langt mer treffsikker stønad til barnetilsyn, som er målrettet mot utgifter som påløper ved å delta i attføringstiltak. Og for det sjette er adgang til «friinntekt» uten gradering av attføringspenger fjernet, da de fleste mottakere av attføringspenger vil være i attføringstiltak på full tid, og også på bakgrunn av sin helsesituasjon har begrenset mulighet til å ha arbeidsinntekt ved siden av. De som allikevel har anledning til å ha lønnet arbeid ved siden av attføringen, kan nå øke arbeidsinnsatsen opp til 60 pst. – mot tidligere 50 pst. – før attføringspengene faller bort. I hovedtrekk finner jeg disse endringene velbegrunnede. Samlet bygger de opp stønadssystemet på en bedre og mer målrettet måte og gir samtidig tilstrekkelig incentiver til overgang til ordinært arbeid. At enkelte stønadsmottakere kan komme noe dårligere ut enn tidligere, er det vanskelig for meg å avvise, da forutsetningen om kostnadsnøytralitet nødvendigvis vil føre til at sterkere målretting av ytelsene vil gjøre at noen får mer og andre mindre. Det er imidlertid laget overgangsregler som skal sikre at de som allerede var under attføring ved årsskiftet, får omtrent det samme ytelsesnivået. I løpet av året vil vi ut fra beregninger om hvordan dette slår ut for ulike grupper, som nå finnes, vurdere om det kan være behov for justeringer for å forhindre uheldige utslag for enkeltpersoner. Selv om det nye regelverket innebærer forenklinger som på sikt er forutsatt å frigjøre administrative ressurser, har innføringen dessverre ført til utilfredsstillende service for Aetats brukere og lagt et sterkt press på etaten og dens ansatte. Aetat har derfor forsterket arbeidet med informasjon og støtte til brukerne, særlig om utfylling av meldekortene, meldekort som statsråden selv ikke klarte å fylle ut på en riktig måte – men det kan jo tenkes at han ikke var godt nok kvalifisert. For å sette Aetat i stand til å yte bedre service i forbindelse med innføring av de nye reglene for attføringsytelsene vil Regjeringen i revidert nasjonalbudsjett fremme forslag om å styrke etaten med 15 mill. kr – ikke ut fra en erkjennelse av at Aetats samlede rammer for inneværende år er for små, men rett og slett på grunn av de helt spesielle problemene som oppstod i forbindelse med innføringen av de nye reglene. Meldekortsystemet vil vi gjennomgå i lys av de erfaringene som etaten nå gjør. Jeg vil fortsette å følge situasjonen i Aetat svært nøye. Vi arbeider allerede nå med et opplegg for en grunnleggende omorganisering av etaten. Det vil vi orientere Stortinget om senere. I tillegg til dette har Aetat iverksatt følgende: Attføringsstønadene vil heretter bli utbetalt som månedlige utbetalinger. Attføringspengene vil fortsatt bli utbetalt hver 14. dag.Det vil bli etablert en telefonsentral ved Aetats servicesenter i Mo, som skal besvare henvendelser fra brukere om meldekortene.Kontrollen av meldekortene er midlertidig forenklet, slik at flere kort vil bli behandlet på kortere tid.Det gis ekstra opplæring i nytt regelverk for ansatte i Aetat.