Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2014-04-01:
Dette blir på vegne av saksordføreren, Anniken Huitfeldt, som dessverre ikke har anledning til å være her. Kroatia ble EU-medlem fra 1. juli i fjor. Ifølge EØS-avtalen artikkel 128 skal alle land som blir medlemmer av EU, også søke om å bli part i EØS-avtalen, og betingelsene skal fastsettes i en egen avtale. Å innlemme Kroatia i EØS-avtalen innebærer at denne avtalen erstatter vår tidligere frihandelsavtale med Kroatia, som falt bort da landet ble EU-medlem. EØS-avtalen har siden den trådte i kraft i 1994, på en god måte ivaretatt hovedmålet – å sikre norsk næringsliv adgang til et felles marked, på like konkurransevilkår og basert på et felles regelverk. Utvidelsen av EU med Kroatia innebærer en utvidelse av EUs indre marked, og det er viktig for norsk næringsliv at markedsadgangen også omfatter det nye medlemslandet. Derfor er det en samlet komité som ser det som viktig å få på plass en avtale om et utvidet EØS, slik at EØS-samarbeidet kan videreføres og forhindre at det oppstår nye handelshindringer mellom Norge og deler av det europeiske markedet. Det vil ta noe tid før den omfattende ratifiseringsprosessen er gjennomført i alle 31 land i EØS, og derfor støtter komiteen at EU og de tre EFTA-landene vil praktisere en midlertidig anvendelse av utvidelsesavtalen. Det har vært to hovedspørsmål i forhandlingene. Det ene er utvidelsen av EFTA-landenes finansielle bidrag til sosial og økonomisk utjevning til også å omfatte Kroatia. Det andre er opprettholdelsen av betingelsene for norsk og islandsk markedsadgang for fisk og fiskeprodukter etter at frihandelsavtalen med Kroatia bortfalt. Avtalen regjeringen har framforhandlet, innebærer at EØS-finansieringsordningene som alle tre EFTA-landene bidrar til, utvides med ytterligere 5 mill. euro for perioden 2009–2014. Av dette skal Norge betale 4,7 mill. euro. Støtten skal gis til prosjekter og fond innen miljøvern og miljøforvaltning, klimatiltak og fornybar energi, sivilt samfunn, utvikling av menneskelige ressurser, kulturarv, forskning og høyere utdanning. Den norske finansieringsordningen utvides også, med 4,6 mill. euro, og skal gå til prosjekter innenfor karbonfangst og lagring, grønn næringsutvikling, forskning og høyere utdanning, utvikling av menneskelige ressurser, justis- og innenrikssaker og fremme av anstendig arbeid og trepartssamarbeid. Dette gir Kroatia et samlet bidrag på linje med de øvrige landene som omfattes av finansieringsmekanismen for inneværende periode. En samlet komité understreker at vi gjennom denne utvidelsen av finansieringsordningene yter et vesentlig bidrag til sosial og økonomisk utvikling i Kroatia og flere av de andre EU-landene, selv om det ikke foreligger en rettslig forpliktelse til dette etter EØS-avtalen. Komiteen peker også på at disse ordningene ikke bør gjøres permanente. Når det gjelder fisken, gir avtalen en økning i den tollfrie kvoten til hele EU-markedet på i alt 1 400 tonn krydder- og eddikbehandlet sild – produkter som utover den tollfrie kvoten, møter en tollbarriere på 20 pst. Dette er en kompensasjon for bortfall av det tollfrie regimet som frihandelsavtalen for eksport av fisk til Kroatia innebar. Et bredt flertall i komiteen støtter regjeringens beslutning om ikke å innføre begrensninger på en mulig arbeidsinnvandring fra Kroatia. Det er ikke forventet at den vil bli omfattende. Skulle det mot formodning vise seg nødvendig, er det mulig å innføre overgangsordninger de sju første årene avtalen gjelder. Komiteen støtter også bruken av overgangsordninger som betyr at transportører fra Kroatia ikke vil ha adgang til å utføre innenlands transport, såkalt kabotasje, i EØS-landene de to første årene. Det er et par merknader fra to av partiene, som jeg regner med at disse selv redegjør for, men det er en samlet komité som tilrår at Stortinget ratifiserer utvidelsesavtalen med tilliggende avtaler og avtalen om midlertidig anvendelse, og endrer EØS-loven, slik at den også omfatter Kroatia.