Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-10-23:
Regjeringen vil styrke lokaldemokratiet, heter det i regjeringsplattformen til Høyre og Fremskrittspartiet, og det tilføyes: «Det betyr at folk flest får økt innflytelse over sin egen hverdag og sitt eget lokalmiljø.» Dette avsnittet i regjeringsplattformen uttrykker verdier vi i Senterpartiet deler, men vi legger tydeligvis ikke det samme i dem. Innbyggerinnflytelse skal ikke gjelde i spørsmål om kommunestruktur. Det står helt klart. I de fleste sakene som fremmes i den politiske plattformen for regjeringen, vil det være mulig å stoppe dårlige forslag – og dem er det mange av – ved at flertallet her på Stortinget sier nei takk. Når det gjelder kommunereformen er jeg mer bekymret fordi den òg er nedfelt i samarbeidsavtalen mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre. Regjeringen vil invitere partiene i Stortinget til drøftelser om prosessen med kommunereform, heter det. Det står dessverre ikke noe om at den vil invitere kommunene og innbyggerne der med i den samme prosessen. La det være klart: Senterpartiet blir ikke part i en kommunereform som ikke er forankret hos dem som berøres. Innbyggerne i kommuner som er aktuelle for sammenslutning, skal høres og ha det siste ordet i saken. Senterpartiet forholder seg til frivillighetsprinsippet. Så er det ikke slik at Senterpartiet er mot sammenslåing av kommuner. I de fleste kommunesammenslåinger som har skjedd det siste tiåret, har Senterpartiet lokalt vært pådriveren. Likeverdige tilbud innen utdanning, helse, omsorg og sosiale tjenester er avgjørende for opplevelsen av om vi har en god eller dårlig fordelingspolitikk i landet. Hvor du bor skal ikke være avgjørende for kvaliteten på tjenestene. Derfor har vi et inntektssystem for kommunene som sikrer utjevning og likeverdige tjenester til alle. Folk i min hjemkommune, Holtålen, tjener ikke like mye som dem som bor i Bærum. Skatteinntektene blir tilsvarende mindre. Inntektssystemet gjør at våre unger og ungene i Bærum kan få like muligheter til utdanning. Det er en viktig kvalitet ved det norske velferdssamfunnet som vi ikke må rokke ved. Regjeringsplattformen legger opp til større forskjeller i velferdstilbudet. Kommuner med høyt inntektsnivå blant innbyggerne og med bedrifter som tjener gode penger, skal få utvikle høyere nivå på velferdstjenestene enn andre kommuner. Likeverdighet skal erstattes av større forskjeller. Regjeringsplattformen sier ikke noe om taperne ved kommuneøkonomireformen, men alle som kan regne, ser hva resultatet blir. I et nullsumspill der skattesterke skal få mer, må noen tape tilsvarende. For mitt fylke, Sør-Trøndelag, betyr det et samlet tap for kommunene på 135 mill. kr. Det blir 135 mill. kr mindre å produsere velferdstjenester for. Regjeringen vil gjennomføre dette gradvis og på en forutsigbar måte, heter det. Altså skal ikke lærertettheten reduseres i 2014, men over år. Det er mager trøst, mener nå jeg. Vi har fått en regjering som vil føre en politikk for økte forskjeller mellom folk avhengig av hvor de bor og avhengig av inntektsnivå. Det er brudd på den velferdspolitikken vi har ført i dette landet gjennom lang tid. Stortingets flertall har anledning til å stoppe Høyres og Fremskrittspartiets velferdseksperiment. Jeg håper vi står samlet om det. Kristelig Folkeparti og Venstre har selvsagt et særlig ansvar, siden disse partiene har innsatt regjeringen. Fra Senterpartiets side er vi rede til å samarbeide både med sentrumskolleger og andre partier for å stoppe forslagene om økte forskjeller mellom folk. Kommunal- og regionaldepartementet vil bli hetende Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Regjeringen har fortalt oss hvilke oppgaver som skal tilføres departementet. De regionalpolitiske oppgavene som er en viktig del av departementets ansvarsområde i dag, sies det lite om. «Regjeringen vil bygge landet», heter det under overskriften «Viktige satsingsområder», men gjelder det hele landet? Stortinget behandlet i vår en stortingsmelding om distrikts- og regionalpolitikken. Et samlet storting sluttet seg til regjeringens understreking av målet om å opprettholde hovedtrekkene i bosettingsmønsteret her i landet. Jeg håper at alle fortsatt deler den ambisjonen. Fylkeskommunen har en viktig plass i regionalpolitikken og forvalter virkemidler gjennom et samarbeid med Innovasjon Norge. Det virker som vår nye regjering ikke har tenkt å følge opp dette. I den politiske plattformen heter det at regjeringen vil videreutvikle Innovasjon Norge som organisasjon, men at det landsdekkende skal prioriteres. I plattformen heter det også at regjeringen vil ha en gjennomgang av oppgavene til fylkeskommunen med sikte på å ta fra den makt og myndighet. Regjeringsplattformen har ingen ambisjoner når det gjelder å bidra til utvikling i hele landet og å opprettholde bosettingsmønsteret. Skal fylkeskommunen legges ned og Innovasjon Norge i mindre grad være partner i det lokale, folkevalgte arbeid med næringsutvikling, er det vanskelig å se for seg at det blir nødvendig kraft i det lokalpolitiske arbeidet.