Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2001-12-13:
Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet har satt Kristelig Folkeparti sterkt i fokus i denne debatten. Vi ventet det og aksepterer det ut fra at det har vært en uttalt strategi fra de samme partiene å utfordre Kristelig Folkeparti. Vi skjønner at Arbeiderpartiet ikke trives i opposisjonstilværelsen. Vi skjønner at Senterpartiet har satt seg selv i en stilling uten innflytelse, og at SV vant valget, men tapte innflytelsen i Stortinget. Det har vært mange samarbeidsinvitter i debatten til oss, men realiteten i forhandlingene var at Arbeiderpartiet og SV gjerne ville ha Fremskrittspartiet i tale etter mønster fra andre komiteer for å gi Samarbeidsregjeringen eventuelle nye nederlag i budsjettsammenheng. Det frister lite til gjentakelse. Kristelig Folkeparti ønsker, som alle andre i denne sal, å få mer effektive samferdselsløsninger og mest mulig igjen for statens bruk av penger til transport. Omgjøringen av Posten BA, NSB BA og Luftfartsverket til statlige aksjeselskaper er derfor et ledd i et langsiktig arbeid som skal sikre at samfunnet får mer igjen for de midlene som brukes innen samferdselssektoren. I dette ligger også selvfølgelig at vi skal sikre distriktene et best mulig samferdselstilbud. Kristelig Folkeparti går ikke inn for å privatisere disse selskapene, slik opposisjonen i denne sal etter mitt skjønn unisont har drevet desinformasjon i media om. Det skal være 100 pst. statlig eide aksjeselskaper. Det er en soleklar forutsetning at staten fortsatt skal ha styring, at tjenestene skal være landsdekkende og prisene konkurransedyktige. I Kristelig Folkeparti er vi opptatt av at det må være mulig å drive mer effektivt enn i dag. Vårt mål er mer effektive tjenester samtidig som man sikrer at alle får dra nytte av tjenestene. For å få dette til mener vi det er nødvendig å gi disse selskapene en friere stilling til å ta nødvendige beslutninger innenfor de rammer som Stortinget setter. Etter de endringer som har skjedd i lovene for BA-selskapene de siste årene, må en etter mitt skjønn lete med mikroskop for å finne forskjellene i forhold til AS. Jeg viser for øvrig til det statsråden sa i sitt innlegg. Staten kjøper persontransporttjenester av NSB. Omfanget av dette kjøpet er avgjørende for hvor godt tilbudet skal bli til passasjerene. Det statlige kjøpet er økt kraftig i det vedtatte budsjettet, og vi står sannsynligvis overfor ytterligere økninger i kommende budsjetter, fordi Samarbeidsregjeringen har en målsetting om en kraftig økning av kollektivtrafikken. Samarbeidsregjeringen vil føre en offensiv kollektivpolitikk med økt tilbud og lavere pris for brukerne. Vi vil lette adgangen til å opprette ekspressbusser, og vi vil arbeide aktivt for lavere flypriser. Dette er i samsvar med intensjonene i Sem-erklæringen. For Posten står konsesjonskravet fortsatt fast om at hele landet skal ha formidling av leveringspliktige posttjenester til rimelig pris og god kvalitet. Budsjettavtalen varsler også anbudsutsettelse for riksveiferjene, men her har vi hatt noen prøveprosjekter som først skal evalueres før nye strekninger settes ut på anbud. Det er staten som kjøper ferjetjenestene på riksveinettet, og dersom staten kan få mer igjen for hver ferjekrone, vil det også komme kysten til gode i form av mer penger til andre satsingsområder. Vedtaket om konkurranseutsetting av ferjene krever lovendring, og denne saken vil derfor komme tilbake til Stortinget. Budsjettavtalen med Fremskrittspartiet viser en retning, og endringene skal selvfølgelig ikke skje over natten. De ansatte er virksomhetens viktigste ressurser og skal selvfølgelig inn i prosessen. Omorganisering og omstilling krever at alle ansatte tas med i et tett og godt samarbeid. Omorganisering skal grundig forberedes og framlegges for Stortinget før endelig avgjørelse. Målet med omleggingen er mer og billigere transport for brukerne i alle deler av landet. Så vil jeg si litt om sjøtransporten, som er viktig for næringsutviklingen i store deler av landet. Sjøtransport av passasjerer og spesielt gods har store miljømessige fortrinn. Kristelig Folkeparti vil prioritere investeringer i og oppdatering av farleder, merker og fyr for å øke sikkerheten innen sjøtransporten. Investeringene må også legge til rette for at sjøtransporten kan øke sine markedsandeler, spesielt innen godstransport. I Kristelig Folkeparti er vi fornøyd med at framdriftsplanen for flytting av Kystdirektoratet til Ålesund holdes, og at en er godt i gang med å etablere produksjonsenheten i Kabelvåg. Når vi først er i gang med en slik stor prosess, kan det være naturlig å foreta en bredere gjennomgang av Kystverkets oppgaver og organisering. Kristelig Folkeparti er derfor enig med Regjeringen i at omdanning av Kystverket til forvaltningsbedrift ikke gjennomføres fra 1. januar 2002. Ferjene er av avgjørende betydning for å opprettholde og øke aktiviteten i Kyst-Norge. Samarbeidsregjeringen vil derfor styrke ferjetilbudet gjennom bedre kapasitet, økt frekvens, nattferjer og reduserte ferjetakster. Bruk av gass i ferjesektoren har store miljømessige fortrinn, og i Kristelig Folkeparti er vi derfor opptatt av at det bør gis tilsagn om kontrahering av naturgassferje i de samband der det ligger til rette for det. I Kristelig Folkeparti er vi også glad for at en samlet komite ber Regjeringen legge fram en framdriftsplan for en museumsløsning for norske fyr i løpet av 2002. Det foreligger planer om et norsk fyrmuseum som en nettverksløsning lokalisert til fire kystkommuner, og i Kristelig Folkeparti er vi glad for at Regjeringen skal komme tilbake med denne saken i løpet av det neste året. Hendelsene den 11. september har gjort det nødvendig å vurdere sikkerhetstiltak innen navigasjonssystemene nærmere. Det satellittbaserte navigasjonssystemet GPS er sårbart, og de dramatiske hendelsene i New York og Washington har aktualisert spørsmålet om et bakkebasert back up-system. Det er klare indikasjoner på at det bakkebaserte navigasjonssystemet Loran C i USA har fått fornyet tillit som back up-system for GPS. England har signalisert interesse for deltakelse i NELS-samarbeidet, og departementet signaliserer at de vil komme tilbake med nærmere informasjon om den videre utvikling i saken. Det kan se ut som om vår kritikk av Stoltenberg-regjeringens forhastede beslutning om å melde seg ut av Loran C-avtalen, nå viser seg å være berettiget. Det går fram av flertallsmerknaden, der også fraksjonen fra Arbeiderpartiet er med på å understreke at det i framtiden kan se ut som om Loran C-stasjonen i Bø skal bli opprettholdt. Vi har tillit til at departementet følger opp denne flertallsmerknaden i innstillingen, og at Norge som har lederskapet i NELS-komiteen, følger utviklingen nøye og aktivt medvirker til at vi ikke sakker akterut på dette området. Jeg vil spesielt vise til det som også står i merknaden, at vi må ta vare på de ansatte ved institusjonen i Bø, og at vi må sørge for at utstyret blir oppgradert og bygningsmassen tatt vare på. Regjeringen går inn for å fjerne flypassasjeravgiften fra 1. april 2002, og fra samme tidspunkt foreslår Regjeringen at passasjertrafikk i luften ikke lenger skal inngå i merverdiavgiftssystemet. Totalt betyr det avgiftslettelser for flyselskapene på mer enn 1 milliard kr. Men jeg vil understreke at vi ikke er ferdig med å senke flyprisene ved at vi har tatt bort passasjeravgiften. Vi står foran formidable utfordringer i forhold til å få ned flyprisene, både på det regionale rutenettet og på stamrutenettet. Jeg har full tillit til at Regjeringen vil fokusere sterkt på dette området i det året som nå ligger foran oss. Jeg forventer også at departementet arbeider videre med saken, og at vi etter hvert kan finne en løsning for å få ned de høye flyprisene, spesielt i Nord-Norge. Til slutt i mitt innlegg vil jeg nevne ett prosjekt fordi jeg ble utfordret av SV, og det gjelder Lofotens fastlandsforbindelse, et prosjekt som etter mitt skjønn i altfor lang tid har versert i dette hus. Jeg er derfor glad for at et stort flertall i komiteen nå ønsker denne saken lagt fram på bordet så snart som mulig. Og jeg står ved det jeg har sagt til Lofotposten: Vi latterliggjør oss selv hvis vi nå på nytt tar omkamp, slik SV vil, på en sak som har versert i dette huset altfor lenge allerede. Prosjektet er halvferdig, og det ender i en fjellvegg. Og det har flere stortingsvedtak bak seg. Når det gjelder de tolv fugleartene, har vi lagt inn en lang tunnel nettopp for at disse fugleartene skal kunne overleve.