Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-01-24:
IKT i straffesakskjeden, herunder i politiet, har vært tema i Stortinget og i kontrollkomiteen ved flere anledninger tidligere. Det virker likevel ikke som det er et tema Stortinget vil være ferdig med i nær framtid. Fortsatt synes det å være et stykke fram i tid til politiet har et velfungerende og moderne datasystem. Målet med denne undersøkelsen fra Riksrevisjonen har vært å vurdere hvordan Justis- og beredskapsdepartementet i perioden 2009–2011 har ivaretatt sitt ansvar for effektiv saksbehandling i straffesakskjeden gjennom utviklingen av IKT. Tidligere revisjoner har vist at politiet har hatt store utfordringer med sine IKT-systemer, og at mangelfull overordnet styring har svekket samhandlingen i straffesakskjeden. Stortinget har ved flere anledninger gitt uttrykk for at arbeidet med å forbedre IKT-systemene må styrkes, og at det haster. Riksrevisor Kosmo uttalte ved framleggelsen av den undersøkelsen vi nå behandler, at «denne revisjonen viser at det ikke er gjort mye konkret for å nå målet om elektronisk samhandling. Det er en utilfredsstillende situasjon for både politiet, domstolene og kriminalomsorgen». Riksrevisjonen mener det er betydelige mangler i departementets styring av IKT-arbeidet i straffesakskjeden, og det påpekes bl.a. at det ikke er stilt konkrete resultatmål i tildelingsbrevene eller krav til rapportering av resultater på IKT-samhandling. Styringen av IKT-arbeidet er ikke i samsvar med god praksis for styring, og det mangler en samlet plan som konkretiserer IKT-strategien, og som kan sikre framdriften. Riksrevisjonen kommer i rapporten også med flere anbefalinger om hvordan IKT-arbeidet kan styrkes og styres bedre. Kristelig Folkeparti og en samlet kontrollkomité forventer at departementet tar tak i de utfordringer og mangler som tas opp i rapporten, og sørger for at det nå blir fortgang i arbeidet med IKT i straffesakskjeden. Det er viktig at departementet følger arbeidet tett, setter klare mål, og at disse følges aktivt opp. De anbefalinger Riksrevisjonen har kommet med, må tas med i det videre arbeidet og ikke bare legges i en skuff. Et av resultatene av at IKT-systemene ikke er gode nok, er at den nye straffeloven fra 2005 og politiregisterloven ikke har kunnet iverksettes. Bedre IKT-systemer ville også kunne gitt større effektivitet. Arbeidstid kunne vært frigjort til andre oppgaver for å bekjempe og forebygge kriminalitet. Selv om det kan være ulikt syn på hvor mange årsverk som kunne ha vært brukt på andre oppgaver, er det hevet over tvil at det ville ha betydd flere politifolk i annen aktiv tjeneste. Utfordringene rundt IKT i politiet og straffesakskjeden har vært kjent også for regjeringen i lang tid. Kristelig Folkeparti mener det derfor er svært uheldig at oppfølgingen ikke har vært bedre. Både i kontrollhøringen i 2010 og i forbindelse med 22.-juli-høringene høsten 2012 kom det tydelig fram at Politidirektoratet hadde ønsket å prioritere IKT sterkere, bl.a. gjennom omprioriteringer, men hadde fått nei til dette fra politisk ledelse i Justisdepartementet. Det har vært mange utfordringer når det gjelder IKT i offentlig sektor. Det er nok å nevne ord som TRESS-90 i den daværende trygdeetaten og Oslo universitetssykehus – som denne komiteen kjenner godt til – som andre eksempler enn politiet. Noen ganger kan det virke som om hver enkelt etat skal finne opp kruttet på nytt. Det burde være tips, idéer og løsninger å finne hos andre som har lyktes med IKT-området, selv om det antagelig må gjøres noen egne tilpasninger. Kanskje er det også noe å hente hos lignende etater i andre land. Det må også være grunnlag for å stille spørsmål ved om det offentlige har manglende kompetanse på IKT-feltet, eller om kompetansen brukes feil. Opposisjonspartiene mener det bør foretas en gjennomgang av IKT-utviklingen i statsforvaltningen og vurderes hva som bør gjøres for å forbedre arbeidet som gjøres i de enkelte departementer og etater. Det er positivt at det i tildelingsbrevene i justissektoren nå er lagt inn tydeligere krav til resultater og resultatrapporteringer. I Kristelig Folkeparti føler vi oss imidlertid ikke trygge på at alt nå er i god gjenge. Det vi imidlertid vet ut fra de signaler som er gitt, er at det fortsatt er langt fram før det er et nytt og fullgodt IKT-system på plass i politiet og i straffesakskjeden som helhet. Vi vet også at kostnadene for å få en løsning på plass er store. Vi snakker om milliarder av kroner og ikke millioner. Men nye IKT-løsninger er et kritisk punkt for så vel politiets innsats mot kriminalitet generelt og for å få på plass bl.a. ny straffelov. Kristelig Folkeparti kan vanskelig se at det er mulig å løse utfordringene på dette området utelukkende med omdisponeringer av driftsmidler i politiet, uten at andre prioriterte mål for politiet må vike. Det er derfor helt nødvendig også med egne bevilgninger til dette formålet, ikke bare i 2013, men også i årene framover.