Erna Solberg (Høyre), 2016-12-05:
Jeg er i dag glad for at vi har en avtale om et budsjett – et budsjett som gjør oss godt rustet til å møte utfordringene fremover. Nå har jeg hørt diskusjonen om hvorvidt dette var like tungt og vanskelig som det å føde. Jeg vil si at jeg har født to ganger, jeg har hatt lange fødsler, og det er verre å føde enn å lage budsjett!(Munterhet i salen) Dette er et budsjett for flere jobber, bedre velferd og for en trygg hverdag. Det er et budsjett som legger grunnlaget for arbeid og aktivitet neste år, men som også legger grunnlaget for den langsiktige omstillingen Norge må igjennom. Det er et budsjett som holder fast ved arbeidet for å skape pasientens helsetjeneste, styrker rusomsorgen og fremmer det psykiske helsearbeidet. Det løfter barnehage og skole, det gir mer hjelp til mange av våre mest sårbare, og det forsterker arbeidet med det grønne skiftet, slik at vi kan nå de klimamålene vi i fellesskap har satt oss. (Munterhet i salen) Jeg har lyst til å benytte denne anledningen til å takke samarbeidspartiene for innsatsen og jobben som er gjort. Arbeidet har vært krevende, men fordi vi alle har strukket oss, har vi også oppnådd et godt resultat. I et flertall av fylkene har ledigheten gått ned det siste året. Innlandet, Nordland og Troms er områder som har høy aktivitet og lav ledighet. Men følgen av det mest alvorlige oljeprisfallet på flere tiår preger fortsatt hverdagen til mange norske familier og bedrifter. Situasjonen på Sør- og Vestlandet er fremdeles krevende. Oljeinvesteringene er forventet å fortsette å falle også inn i neste år. Usikkerhetsmomenter som brexit og internasjonale konjunkturer kan påvirke utviklingen også for norsk økonomi. Det å miste jobben eller å stå uten arbeid er smertefullt for den det rammer. Det er heller ikke byggende for samfunnet som en helhet. Arbeid er grunnlaget for vårt felles velferdssamfunn. Det er folks innsats og kunnskap som er grunnlaget for den velferden vi har i dag. Arbeidsplassene er også et sted der den enkelte får utløp for evner og ideer, og det utgjør ofte et sosialt ankerfeste i hverdagen. Å miste dette er krevende. Derfor er det en hovedsak for regjeringen å bidra til at det skapes flere jobber og mer aktivitet i norsk næringsliv for å gi folk en jobb og også for å trygge velferden. Statsbudsjettet for inneværende år er derfor et budsjett for arbeid, aktivitet og omstilling. Vi setter inn målrettede tiltak for å skape aktivitet og legge til rette for nye jobber i de regionene og bransjene som er hardest rammet av oljeprisfallet. Skoler og sykehus pusses opp, vei og bane vedlikeholdes, og verftene får oppdrag fra det offentlige. Dette fortsetter vi med i 2017. Den økonomiske politikken er summen av en kraftfull innsats for å sette ledige hender i arbeid og for å skape nye, lønnsomme arbeidsplasser. I budsjettet for 2017 satser vi kraftig på investeringer i infrastruktur, forskning og kunnskap. Det vil redusere næringslivets transportkostnader, øke nyskapingen og heve kompetansen i befolkningen. Slik tar vi Norge trygt igjennom den langsiktige omstillingen og legger grunnlaget for at Norge blir smartere, grønnere og mer nyskapende. Det må vi hvis vi skal sikre velferden på lang sikt. Vi setter i tillegg av om lag 4 mrd. kr til en pakke med særskilte tiltak mot ledigheten i 2017-budsjettet. Tiltakene er målrettet til de regioner og bransjer som er mest berørt. Det betyr at enkelte tiltak også treffer andre deler av landet. Tiltakene bidrar til arbeid, aktivitet og omstilling der det trengs mest. Som en del av denne pakken foreslår regjeringen et tilskudd på 650 mill. kr til kommunene på Sørlandet og Vestlandet til vedlikehold og rehabilitering av veier og bygg og anlegg i 2017. Arbeidsledighet kan ikke møtes med å ansette stadig flere i offentlig sektor. Vi trenger flere arbeidsplasser i privat sektor. Og det skapes nå mange nye jobber. Det etableres rekordmange nye bedrifter. Flere sektorer i arbeidsmarkedet etterspør arbeidskraft, og mange nye ledige kommer fort over i nytt arbeid. Men vi skaper ikke nok til at det demmer opp for det store antallet som kommer inn i arbeidsmarkedet. Den offensive politikken vi fører, virker. De siste tallene fra nasjonalregnskapet viser at aktiviteten i norsk økonomi tiltar. Nye prognoser fra Statistisk sentralbyrå sier at veksten vil ta seg videre opp fremover. De siste tallene fra Nav og SSB viser at den registrerte ledigheten og AKU-ledigheten holder seg nokså stabil. Også sysselsettingen har vært stabil den siste tiden. Det er bra, men bedringen vi ser i økonomien og på arbeidsmarkedet, er sårbar. Hvis vi øker skattebyrden for arbeidsgivere og arbeidstakere, risikerer vi at oppgangen snur til nedgang. Stortinget vedtar i dag et godt budsjett for barn, for eldre og for familier – et budsjett for mindre ulikhet i Norge. Regjeringens politikk er å bevare et samfunn med små forskjeller og å redusere antallet barn og familier som lever i fattigdom. Det viktigste for å unngå at barn vokser opp i fattigdom, er at foreldre er i arbeid. Jeg har allerede sagt hvor viktig dette er for vårt budsjett, når vi legger til rette for flere jobber og bedre velferd. Sammen med samarbeidspartiene satser vi videre på målrettede tiltak mot barnefattigdom. Vi har allerede sørget for rimeligere barnehageplasser for familier med lav inntekt og en nasjonal ordning med gratis kjernetid i barnehage for alle barn fra de er tre år – barn fra familier med lav inntekt. Vi kommer også med forsøksprosjekt med gratis barnehage og SFO. Regjeringen vil skape en skole hvor barn lærer mer, hvor de kan få kjenne på den gode følelsen det er å mestre, hvor drømmer kan bli til virkelighet, og hvor alle skal ha noe å strekke seg etter. I en tid da Norge skal møte omstillingen, er det et viktig svar å satse enda sterkere på kunnskap. Sist uke kom resultatene fra den internasjonale skoleundersøkelsen TIMSS, som bekrefter at vi er på rett vei. Med 2017-budsjettet blir det nå flere lærere til tidlig innsats. Vi fortsetter rekordsatsingen på etter- og videreutdanningen av lærere, og det blir flere voksne i barnehagene. I tillegg vet vi at det er viktig å satse på skolemiljøet. Trygge barn trives og lærer bedre. Derfor prioriterer vi også skolehelsetjenesten enda mer. Vi styrker barnevernet og setter av midler til å forsterke etterforskning av vold mot barn. Vi sikrer at mellom 8 000 og 9 000 familier skal kunne få pleiepenger mens de har omsorg for sine varig syke barn. Det er en dobling av antallet mottakere. Regjeringen har også foreslått forbedringer i bostøtteordningen i 2017 for å skape en tryggere økonomisk hverdag for mange tusen av de mest sårbare familiene. – Alt dette er viktige tiltak som gir barn bedre oppvekstvilkår. Budsjettet er også godt nytt for eldre. Vi setter av penger til å få flere nye heldøgns omsorgsplasser og dagaktivitetsplasser til demente. Pensjonen for enslige alderspensjonister med minstepensjon øker nå i forliket. Å være trygg på at en får hjelp når en trenger det, er grunnsøylen i vårt velferdssamfunn. For regjeringen er det viktig at vi alltid har det, og derfor har vi også satt oss som mål å skape pasientens helsetjeneste. Og vi ser at det virker. Vi ser at ventetidene i sykehusene går ned. Pakkeforløpet for kreft fungerer godt. Det bidrar til trygghet og forutsigbarhet. Flere pakkeforløp rulles ut. Og det handler ikke bare om hvor mye penger vi bruker, men hvordan vi bruker de pengene vi har. Valgfriheten i helsetjenesten har økt, og pasientrettighetene er styrket. Denne viktige jobben kommer vi til å fortsette med sammen med tusenvis av dyktige ansatte i helsetjenesten. Vi kommer også til å fortsette jobben med å sikre personer med psykiske helseplager og rusproblemer raskere og bedre hjelp. Det har vært viktig for oss fra dag én i regjering. Regjeringen fører en offensiv klimapolitikk som forsterker klimaforliket. Sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti har vi løftet ambisjonene i klimapolitikken. Budsjettet for 2017 er et godt budsjett for miljøet, for klimaet og for alle som vil ta grønne valg. Vi la frem tidenes grønneste budsjettforslag. Det har nå blitt enda grønnere gjennom de samtalene og forhandlingene vi har hatt. Enigheten reduserer klimagassutslippene og gjør oss bedre i stand til å innfri våre forpliktelser i henhold til Parisavtalen. Det gjennomføres tiltak som innebærer betydelig utslippskutt i 2017 – ikke bare som et resultat av årets budsjettenighet, men også fordi vi nå ser resultatene av de foregående års budsjettenighet. Det begynner å ha effekt. I den sammenhengen har jeg lenge hørt SV si at utslippene øker med denne regjeringen, og at man ikke tar ansvar for egne beslutninger i regjering. I dag har jeg også hørt Arbeiderpartiets leder forsøke å si det samme i sitt innlegg. Det er riktig at SSBs målinger for 2015 viste økning i utslippene. Det viste økning hovedsakelig i kvotepliktig sektor. Hoveddelen kom fra nye olje- og gassfelt, som ble vedtatt åpnet under den forrige regjeringen. Det må Arbeiderpartiet faktisk være med på å ta ansvaret for og ikke si at det er våre budsjetter som fører til disse utslippene. Den andre grunnen til utslippsøkningen er at Yara har valgt å legge mer ammoniakkproduksjon til Norge, noe som har sikret jobber i Mosjøen, men det gir altså over 200 000 tonn mer utslipp i Norge. Er det slik at det er en konsekvens av vårt budsjettforslag? Ja, da er i så fall også sikringen av jobbene i Mosjøen en konsekvens av vårt budsjettforslag. Eller mener Arbeiderpartiets leder at vi ikke burde hatt disse jobbene, at ammoniakkproduksjonen ikke burde vært der? Det er dette Arbeiderpartiets leder egentlig sier, at det er vår skyld, når han skylder på det i sitt innlegg. Det er viktig å huske at noen utslipp øker i kvotepliktig sektor fordi vi faktisk blir mer konkurransedyktige på noen områder. Det trygger jobbene i denne omstillingen, men det betyr mindre utslipp totalt sett fordi vi har en felles gjennomføring gjennom kvotepliktig sektor med andre land. Så er det en mindre del av utslippsøkningen som skyldes at særlig innenfor nyttetransporten øker aktiviteten i Norge. Men det er å henfalle til retorikk om andres ansvar, og man skyver vekk sitt eget ansvar for det som skjer. Det som skjer i 2017, er betydelige skritt for å få ned utslippene fremover. Omleggingen av engangsavgiften og utvidede fordeler for elbilene gir ytterligere incentiver til å velge biler med lave utslipp. Vi legger opp til en fortsatt sterk satsing på nye elbiler. Vi foreslår en stor satsing på teknologiutvikling, jernbane og kollektivtransport. Og noen av eksemplene er: sykkelsatsing, bymiljøavtaler, belønningsordninger for kollektivtransport som legger til rette for at det skal bli enklere å ta miljøvennlige transportvalg, særlig i byene, og det satses kraftig på jernbane. Enova styrkes. I budsjettenigheten legges det vekt på å redusere utslippene i ikke-kvotepliktig sektor. Transport både på land og til sjøs vil bli prioriterte områder. I tillegg satses det på teknologiutviklingen gjennom Innovasjon Norge, CO 2 -håndtering og opprettelsen av Fornybar AS. For Høyre er det viktig at det grønne skiftet er bærekraftig, altså at det lar seg kombinere med økonomisk vekst, flere jobber og dermed finansiering av fremtidig velferd. Det må også tas hensyn til at Norge er et land med store avstander, og det er ulike behov for bil til transport rundt om i landet. Derfor har det vært viktig for regjeringen også å vektlegge hensynet til distriktene når vi utformer de klimapolitiske tiltakene. Årets budsjett viser at det har vært mulig. Vi følger også opp forsvarsforliket gjennom det vedtaket som fattes her i dag. Det er bra. Forhandlingene om statsbudsjettet har vist hvor ambisiøse de fire samarbeidspartiene er på vegne av dem som har gitt oss tillit. Diskusjonene har vært energiske, de har vært krevende, men samtalene har også vært konstruktive – tuftet på de fire partienes grunnverdier og preget av respekt for at det også innad i borgerlig leir er ulike tilnærminger til de utfordringer vi ser i vårt samfunn. Men vi har lyktes med gode løsninger – løsninger som skaper flere jobber, sikrer velferd og bidrar til en trygg hverdag, og som styrker det grønne skiftet.