Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-03-30:
Regjeringen fremmer forslag om endringer i universitets- og høyskoleloven og fagskoleloven – men det visste vel alle i salen allerede, det er derfor vi er her. Regelendringene gjelder de private høyskolene og fagskolene, og det sentrale formålet med forslagene er å tydeliggjøre hvilke krav som stilles til private institusjoners bruk av tilskudd og egenbetaling. Hensikten er å legge til rette for mer åpenhet og sikre bedre tilsyn og kontroll med at regelverket etterleves. Regjeringens utgangspunkt er at private høyskoler og fagskoler er viktige bidragsytere til det samlede nasjonale utdanningstilbudet. De utfyller det offentlige utdanningstilbudet på viktige områder, de skaper valgfrihet og alternativer. Gjennom NOKUTs akkreditering og godkjenning blir også de private institusjonenes tilbud en del av det nasjonale utdanningstilbudet. En rekke private høyskoler og fagskoler mottar offentlige tilskudd, og alle institusjonene kan også ta egenbetaling fra studentene. Dette fører til at det er behov for å stille enkelte krav til institusjonene. Kunnskapsdepartementet har et overordnet ansvar for utdanninger som er godkjent eller akkreditert av NOKUT, og departementet har et særlig ansvar for at statlige tilskudd benyttes i tråd med Stortingets budsjettvedtak og krav i loven. Jeg mener at regelverket knyttet til hvordan private høyskoler og fagskoler skal disponere statlige tilskudd og egeninnbetaling de mottar fra studentene, ikke er tydelig nok i dag. Regelverket gir heller ikke tilstrekkelig informasjon om de reelle kravene som stilles til hvordan midlene skal disponeres. Regjeringens forslag til nytt regelverk knyttet til bruk av statlige tilskudd og egenbetaling vil gjøre regelverket tydeligere. Dette gjelder rammene for hvordan midlene lovlig kan benyttes i drift og mulighet for utdeling. Regjeringen foreslår at det stilles krav om at tilskudd og egenbetaling skal benyttes til den akkrediterte utdanningen og innenfor formålene i henholdsvis universitets- og høyskoleloven og fagskoleloven. Dette innebærer at midlene skal brukes til formål som bygger opp om de godkjente utdanningene. I dag er det et utdelingsforbud for utdanningsinstitusjoner som mottar offentlige tilskudd. Regjeringen foreslår at dette forbudet opprettholdes og presiseres. Det er et grunnleggende krav at tilskudd skal benyttes til det formål Stortinget har bevilget dem til. For institusjoner som ikke mottar tilskudd, foreslår vi at et positivt årsresultat kan tas ut som utdeling, men egenkapitalen må ikke bringes lavere enn 20 pst. av eiendelene i virksomheten. Jeg vil understreke at de øvrige reguleringer i forslaget også vil gjelde fullt ut for institusjoner uten tilskudd. Dette innebærer at det skal være full åpenhet om eventuelle midler som tas ut, og at dette skal fremgå av årsregnskapet til virksomheten. Regjeringen foreslår at det stilles krav om at private høyskoler og fagskoler må være organisert som stiftelser eller aksjeselskap. Det vil føre til at alle utdanningsinstitusjoner har en lovregulert organisasjonsform med regler om bl.a. regnskap, revisjon og krav til styre i selskapslovgivningen. Regjeringen foreslår allikevel at de to studieforbundene som i dag tilbyr fagskoleutdanning, fortsatt skal kunne tilby dette i eksisterende organisasjonsform. For de få institusjonene som må omdannes som følge av krav om omorganisering til aksjeselskap eller stiftelse, foreslår vi en overgangsordning som har til formål at disse ikke blir skadelidende sammenlignet med øvrige institusjoner. Regjeringen foreslår at virksomhetene må ha et økonomisk skille mellom akkreditert og ev. annen virksomhet som drives i samme rettssubjekt. Dette kan gjennomføres ved å organisere alle akkrediterte utdanninger i et eget rettssubjekt, eller ved å ha tilfredsstillende regnskapsmessige skiller. Vi foreslår at det fattes særlige krav til handel med nærstående, inkludert en særlig plikt til å dokumentere all handel med nærstående, og at den skjer på markedsmessige vilkår. Forslagene inneholder videre tydelige krav til dokumentasjon, rapportering, regnskap, tydeligere reguleringer av styrets ansvar og regulering av forhold som salg og omdanninger. Samlet mener jeg at forslagene bidrar til et godt og tydelig regelverk. Det stilles klare forventninger til institusjonenes bruk av offentlige tilskudd og egenbetaling, og krav om dokumentasjon på at det benyttes i tråd med kravene. Forslaget tar utgangspunkt i at regelverket ikke skal gripe unødvendig inn i de private institusjonenes virksomhet, men det skal samtidig sikre at tilsynsmyndighetene har tilstrekkelig dokumentasjon og virkemidler for å kunne føre effektiv og solid kontroll. Jeg er enig med komiteen i at regelverket ikke må være til hinder for at seriøse aktører kan utvikle sine utdanninger, og jeg mener at forslaget ikke pålegger institusjonene flere plikter enn det som er nødvendig for at departementet skal kunne føre tilsyn og kontrollere at regelverket er fulgt opp. Det er for øvrig opprettet en egen tilsynsenhet i Kunnskapsdepartementet som har til oppgave å få kontroll over dette. Oppsummert vil jeg understreke at lovendringene skal bidra til et tydeligere regelverk, større åpenhet, bedre kontroll med tilskudd og at egenbetalingen blir disponert i tråd med regelverket. Lovforslaget vil bidra til å styrke arbeidet med kvaliteten i utdanningen, og bidra til at institusjonene drives profesjonelt og innen forutsigbare og ryddige rammer. Med disse forslagene ønsker regjeringen å legge til rette for solid drift, klare ansvarsforhold og åpenhet om private høyskoler og fagskolers økonomi og aktiviteter.