trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
La meg først gripe fatt i det representanten sier, at når det i flere fylker, innlandsfylker, går bra, utenom den sektoren som nå er rammet, så tyder det på at vi har et ganske omstillingsdyktig næringsliv. Det var ikke et tiltak de skrudde på i fjor høst fordi oljeprisene falt, de har altså klart seg tvers gjennom en periode hvor en del av økonomien var veldig drevet av en høy oljepris. Det viser at vi har en evne der ute om vi tar den i bruk. Jeg registrerer nå at regjeringen styrer olje- og gasspolitikken stort sett på basis av den stortingsmeldingen som den regjeringen jeg tilhørte, la fram rett før vi gikk av. Arbeiderpartiet er tilhenger av et høyt og stabilt aktivitetsnivå, samtidig som vi skal fortsette det vi har vist gjennom mange år, at vi kan føre en politikk på klima- og miljøområdet som bruker virkemidler for å få utslippene ned. Vi innførte – mot stemmene til dagens regjeringsparti – CO2-avgiften på sokkelen. Vi har gjennomført en lang rekke tiltak som skal sørge for at Norge kan produsere olje og gass, men med utslipp som går ned. Det mener jeg er en klok utvikling å fortsette, samtidig som vi skal være med på å ta de internasjonale forpliktelsene, forhåpentligvis, som Paris-avtalen kan medføre.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Jeg er ikke sikker på at advokat Humlen er det beste sannhetsvitnet for hva som har skjedd internt i Arbeiderpartiet og gjennom vår regjeringstid. Vi la fram en stortingsmelding om barn på flukt. Vi la der føringer for å vurdere hvordan regelverket var praktisert. Vår regjering gikk av i 2013. Hadde vi fortsatt i regjering, hadde det vært på vår vakt å evaluere det og se på en endring i regelverket. Vi har svart på det ved å si at den enigheten som de fire partiene har kommet fram til – etter lang tid og med en del krumspring i den forbindelse, som jeg skal la ligge – er en enighet vi kan slutte oss til. På det grunnlaget er det bred enighet om hovedtrekkene i flyktning- og asylpolitikken i denne sal, som jo er noe nytt, og som jeg tror er bra for å praktisere en konsekvent politikk. Så Arbeiderpartiet slutter helt opp om det. Vi hadde et landsmøte med stort engasjement rundt denne saken – det hadde vi i fjor, det hadde vi i år, det er i vår partiorganisasjon, og det kommer også til å vare ved. Vi skal ha en human politikk, vi skal ha en konsekvent politikk, og vi skal leve opp til det ansvaret som dagens ekstraordinære situasjon krever av oss.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Det er trist at man ikke er kommet i mål med en helhetlig handelsavtale, som ble startet i Doha tidlig på 2000-tallet. Nå får vi altså enkeltavtaler på enkeltområder i større grad. Det mener jeg ikke er bra for verdens handelssystem. Når det gjelder TTIP mellom USA og Europa, får vi først vente og se om USA og Europa blir enige. Det er mange stridsspørsmål mellom EU og USA som må avklares. Blir de enige, tror jeg Norge vil mene at det er i vår interesse å finne en eller annen måte å koble seg på det området på, selvfølgelig ved å ivareta norske fundamentale interesser. Når det gjelder TISA, mener jeg dette er noe vi skal følge meget nøye. Økt handel med tjenester er en del av hvordan økonomien fungerer. Selvfølgelig skal vi ikke gå inn i en avtale som gjør at vi risikerer – som representanten sier – å måtte oppgi viktige sider av måten vårt velferdssamfunn fungerer på: måten vi styrer offentlig sektor på, måten vi har rettssikkerhet på, måten våre selskaper må stå ansvarlig overfor et regelverk på. Det tar jeg som en selvfølge. Jeg kan ikke se at det er noe i denne avtalen til nå som skulle pålegge Norge å reversere, eller ikke ha rett til å reversere, beslutninger om hvem som løser oppgaver, enten det er det private eller det offentlige. Det er et nøkkelprinsipp for oss, og det må vi slå ring rundt.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Jeg kjenner BarentsObserver som et viktig organ for nyheter, informasjon og analyser av hva som skjer i nordområdene. Det har vært viktig også for å følge det som har skjedd ut fra Barentssekretariatets mange prosjekter, og det disse prosjektene har gjort for å åpne nye kanaler mellom land som før ikke hadde noen kontakt. Når det gjelder akkurat denne striden, skal jeg være varsom med å uttale meg om den, jeg har lest om den via mediene. Det er selvfølgelig eiernes ansvar å sørge for at redaktøren har de arbeidsvilkår han trenger for å praktisere ytringsfrihet. Om det er andre forhold som ligger til grunn for avgjørelsen, vet jeg ikke. Jeg merker meg at utenriksministeren på vegne av Utenriksdepartementet vil hente inn informasjon om dette, fordi Barentssekretariatet er finansiert av Utenriksdepartementet. Jeg vil bare gjenta at det er viktig at vi praktiserer den frie presse, ytringsfrihetens beste kvaliteter i nord – særlig opp imot Russland, som erfarer utvikling i motsatt retning.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Jeg tar den utfordringen og kommer nå med et forslag for å gjøre politikken bedre og for å gjøre representanten Helleland også bedre. I forbindelse med situasjonen i arbeidsmarkedet og det vi møter, er et av hovedbudskapene vi får når vi besøker bedrifter, frykten for å miste kompetanse – kompetanse som går tapt fordi det er vanskelige tider, folk blir oppsagt, blir borte. Så kan tidene snu, og man kan enten komme tilbake til gammel aktivitet, eller man kan på skuldrene til tidligere aktivitet komme i gang med ny aktivitet. Jeg har på mange av de reisene jeg har vært på, hørt at spørsmålet om å kunne forlenge permitteringsperioden har blitt trukket fram. Dette var et tema etter at regjeringen nytiltrådt reduserte permitteringsperioden. Det ble reversert i revidert nasjonalbudsjett i år. Forslaget vi fremmer i dag, går ut på å bruke det tiltaket vi satte i gang i 2009 – et midlertidig tiltak som økte perioden fra 30 til 52 uker. Midlertidig – vi prøvde det i 2009, det virket, og vi tok det bort igjen i 2012. Nå er det forslaget fremmet. Vil representanten Helleland være med på å gi sin støtte til forslaget og dermed gjøre seg selv bedre?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Dette vil jeg si var et løfterikt svar. Vi fremmet forslaget også i valgkampen, så man har hatt litt mer enn en halv time til å tenke på det – men gjerne. Vi får en spennende høst. Representanten Helleland og jeg var med på å forhandle fram en Syria-avtale, og jeg vil takke for det arbeidet, hvor jeg mener representanten Helleland gjorde et veldig viktig arbeid for at vi skulle komme til en god enighet. I den avtalen skriver vi: «Regjeringen vil i forbindelse med statsbudsjettet for 2016 foreslå ytterligere tiltak for å stimulere integrerings- og bosettingsarbeidet i kommunene, herunder vurdere forslag fra KS, og vil konsultere avtalepartene i dette arbeidet.» Utover samarbeidspartiene gjelder det også Senterpartiet og Arbeiderpartiet. Mye har skjedd gjennom sommeren – økningen av folk som skal komme til Norge, mange av dem vil få beskyttelse, og det vil utfordre kapasiteten. Da kunne jeg tenke meg å spørre, uten å vise til statsbudsjettet som kommer om to dager: Hvilke ytterligere tiltak mener representanten Helleland er nødvendig for å stimulere bosettings- og integreringstiltaket? Det skal opprettes 50 nye mottak, 7 000 flere mennesker enn antatt. Hva må til for at vi skal lykkes med den helt avgjørende integreringen og bosettingen i kommunene?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Jeg synes representanten hadde en god gjennomgang av den alvorlige flyktningsituasjonen som er i Europa, og han konkluderte med at det trengs betydelige midler i nærområdene. Det er jeg enig i, og vi er spent på å se budsjettet på onsdag. Mitt spørsmål er: Hva trenger vi av midler i hjemmeområdene – i Norge? Da vi forhandlet Syria-avtalen i vår, tror jeg det var slik at Fremskrittspartiet kunne gå med på å ta imot 6 000 kvoteflyktninger over tre år. Resultatet ble 8 000, og Fremskrittspartiet kunne ikke gå med på det fordi de mente at det kunne ikke norske kommuner ta imot. De siste tre ukene er det kommet 3 400 flyktninger til Norge. De fleste av dem fra Syria. Det er altså mer enn den differansen som Fremskrittspartiet ikke kunne være med på over tre år. Mitt spørsmål er da, siden dette er noe som skjer uten at Fremskrittspartiet protesterer mot det, og det er jeg glad for, for disse menneskene trenger beskyttelse og skal tas imot: Hva er svaret? Hva skal være virkemidlene til kommunene for å ta dem imot? Hva er det som nå gjør det mulig å ta imot så mange flere flyktninger, noe som ikke var mulig i juni? Og står representanten Nesvik ved sin partileder, som oppfordrer kommunene til å si nei til å ta imot flyktninger?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Står representanten Nesvik ved sin partileder, som oppfordrer kommunene til ikke å ta imot flere flyktninger, med det formål å stoppe Syria-avtalen?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Jeg synes også det er hyggelig å gratulere Miljøpartiet De Grønne med det gode valget de hadde nå. Vi er i forhandlinger med partiet mange steder – i små kommuner, i store kommuner og i store byer – og jeg tror det er en tilførsel av mange gode ideer knyttet til godt miljø i kommunene, og det ser vi fram til. Jeg vil stille et spørsmål til det forslaget Arbeiderpartiet fremmet ved starten av dette møtet. Jeg synes jeg fikk en ganske åpen holdning fra Høyre, det ble nevnt fra Kristelig Folkeparti – synet på permitteringsregelverket. Den omstillingen som Hansson ønsker, vil også kreve at mange mennesker må skifte jobb, mange bedrifter må omstille. Nå er det ikke sikkert Miljøpartiet De Grønne kommer på vippen i den saken, men det er i alle fall interessant å høre hvordan man tenker rundt det som mange nå ønsker, nemlig at man kan få en lengre permitteringstid enn den som er i dag. Hva er partiets syn på det forslaget?
Trond Helleland (Høyre), 2015-10-05:
Det var et interessant innlegg representanten Gahr Støre holdt. På vegne av Høyre har jeg lyst til å takke for den rausheten som lå til grunn da han påpekte at det ikke var regjeringen som hadde skylden for det store fallet i oljeprisen og sånn sett var direkte ansvarlig for utviklingen i norsk arbeidsmarked. Det samme kan kanskje ikke sies om å ta ansvar for å styre landet gjennom omstillingen. De fire ikke-sosialistiske partiene snakket mye om behovet for omstilling i norsk økonomi før valget i 2013, og vi har fulgt dette opp gjennom både ord og handling. Da Arbeiderpartiet først kom sent på banen, virket det som om omstilling utelukkende er noe som skjer av seg selv hele tiden. Snorre Serigstad Valen uttalte til Klassekampen 11. september 2014 at «i den andre perioden forvitret viljen til å gjøre endringer». Dette var altså i den andre rød-grønne perioden. Arbeiderpartiet har i det siste vært veldig opptatt av å snakke om «for lite, for sent», men da budsjettet ble lansert i fjor, ble vi kritisert for å bruke for mye penger. På landsmøtet brukte ikke Jonas Gahr Støre ett ord på arbeidsledighet. Når var det Arbeiderpartiet oppdaget at behovet for omstilling var til stede som regjeringen hadde snakket om lenge?
Trond Helleland (Høyre), 2015-10-05:
Jeg ser at Klassekampen har et stort oppslag i dag med en rekke såkalte eksperter, fagøkonomer, som foreskriver følgende løsning, nemlig å øke formuesskatten og gjeninnføre arveavgiften, for å minske forskjellene i Norge. Jeg vet ikke om det er forslag som representanten Gahr Støre vil slutte seg til. Det er litt pussig, dette her, for representanten Gahr Støre snakker om omstilling som noe som skjer av seg selv hele tiden. Ja, naturligvis, det er endringer – det skjer ting. Men Høyre har ikke en laissez faire-tilnærming til dette. Vi ønsker å være proaktive. Vi snakker bevisst om behovet for endringer for å møte redusert aktivitet i oljesektoren. På Gahr Støre virker det som om det kun er de tiltakene Arbeiderpartiet kommer opp med i en valgkamp, eller litt sent etter regjeringen, som faktisk bidrar til en nødvendig omstilling. Ser representanten Gahr Støre at det faktisk er dette regjeringen har jobbet med hele tiden, nemlig å peke på behovet for å omstille Norge til en grønn økonomi, til en annen utvikling?
Trond Helleland (Høyre), 2015-10-05:
Om jeg klarer å gjøre meg bedre, er én sak, men å saksbehandle forslag som legges fram fra Arbeiderpartiet, i salen en halv time etterpå, blir kanskje litt useriøst. Men jeg vil vurdere alle tiltak som kan bidra til å både sørge for en langsiktig omstilling av norsk økonomi og samtidig ivareta de kortsiktige behovene vi har for tiltak som kan gjøre at folk kommer i arbeid, eller at arbeidsplassene blir tryggere. Jeg vil ikke gå inn på en behandling nå av et enkeltforslag som fremmes som et representantforslag i salen i dag, men jeg er kjent med at mange mener at dette er et tiltak som bør vurderes. Statsbudsjettet kommer om to dager. Da vil vi få rikelig anledning til å diskutere dette.
Trond Helleland (Høyre), 2015-10-05:
Nå var Gahr Støre selv inne på litt av svaret. Vi har styrket mottakskapasiteten. Det var en sak i nyhetene for ikke veldig lenge siden, i forrige uke, om gamle Smart Club i Råde som nå blir gjort om til mottakssenter for dem som kommer inn til landet via Svinesund. Det blir gjort en kjempeinnsats i norske kommuner og gjenopprettet mange asylmottak. Jeg tror at når vi får litt mer klarhet i hvordan denne utviklingen fortsetter – for det har vært en voldsom vekst i antall asylsøknader – trenger vi å tenke ganske nytt. Derfor inviterte jeg også i mitt innlegg til et bredt samarbeid om dette i Stortinget. Jeg tror norske kommuner er villige til å gjøre en innsats, og da må vi også ha virkemidler som bidrar til at de kan ta imot. Kommunene har gjort en formidabel innsats. Over 11 000 har de sagt at de er villige til å ta imot i år. Det er en økning fra 7 000. Jeg tror ikke det står på viljen, så da må vi sammen bidra med tiltak.
Trond Helleland (Høyre), 2015-10-05:
Nå sitter jo representanten Grøvan i en svært viktig komité, nemlig transportkomiteen, og han peker selv på at infrastrukturinvesteringer er noe av det aller viktigste for å bidra til å få varene fram og til muligheten for å drive næring i distriktene. Denne regjeringen har faktisk lagt mange statlige arbeidsplasser utenom Oslo. Selv hadde jeg i valgkampen gleden av å være med til Hønefoss – det var riktignok ikke den største arbeidsplassen vi skulle opprette – for å presentere det nye regelrådet, som særlig Venstre, men også Kristelig Folkeparti har ivret for. Det blir lagt utenom Oslo. Vi gjør mange slike grep. Jeg tror at hvis en begynner å summere opp, ser en at det etableres flere statlige arbeidsplasser utenfor Oslo av denne regjeringen enn av den forrige, på tross av at den hadde såkalte distriktspartier i sin midte. Høyre vil sammen med Kristelig Folkeparti, Venstre og Fremskrittspartiet jobbe for en desentralisert utvikling. Vi vil satse på innovasjon, vi vil satse på infrastruktur, og vi vil satse på viktige distriktsnæringer.
Trond Helleland (Høyre), 2015-10-05:
Jeg måtte kikke litt bort på kommunalminister Sanner, og ut fra de blikkene vi har vekslet, er jeg helt sikker på at han aldri har sagt eller ment at kommuner med under 2 500 innbyggere ikke kan gi gode tjenester. Det som kan være en utfordring, kan jo være å gi avanserte tjenester til dem som virkelig trenger det mest, på områder som rus, psykiatri, barnevern osv., men det er en annen debatt. Det er et bredt flertall i denne sal som har ønsket en kommunereform. Ved valget nå fikk vel de partiene som er imot kommunereform, altså Senterpartiet og SV, til sammen ca. 12 pst., altså viser oppslutningen til velgerne at det er 88 pst. som ønsker at en går videre med kommunereformen. Vi har et opplegg her i Stortinget. Det vil fortsette. Det var noen kommuner som hadde folkeavstemning. På Fosen ble det ja, men det var selvsagt ikke ja i så veldig mange kommuner. Vi vil fortsette arbeidet sånn som Stortinget har lagt det opp, og så får Senterpartiet si hva de vil.
Trond Helleland (Høyre), 2015-10-05:
Nå har jo representanten Elvestuen og Venstre hatt stor innflytelse på hvordan vi utformer miljøpolitikken, utslippspolitikken, og jeg er helt sikker på at når vi nå setter oss ned med et nytt statsbudsjett, vil dette bli et viktig tema som både Venstre og også regjeringspartiene løfter. Dieselpolitikken – for å si det sånn – har en merkelig forhistorie, der de rød-grønne nærmest promoterte diesel, for så å gå tilbake på dette. Jeg tror ikke vi skal gjøre for brå endringer med tanke på hvilken bilpark folk har, men at en skal stimulere i riktig retning, er det liten grunn til å være uenig om. Der bidro vi ganske sterkt i fjorårets budsjett, der vi forhandlet fram avgiftslettelser bl.a. på hybridbiler og andre biler som har lave utslipp. Den utviklingen må fortsette, og så må kommunene også ha muligheten til å vurdere lokale tiltak, slik som vi allerede har diskutert.
Trond Helleland (Høyre), 2015-10-05:
Jeg konstaterer at i hvert fall representanten Lysbakken har hatt stor glede av oppslaget i Klassekampen i dag, der det er forslag om å gjeninnføre arveavgiften og øke formuesskatten. Det er da interessant å merke seg at et potensielt samarbeidsparti for Arbeiderpartiet synes det er en grei løsning å gjeninnføre arveavgift. Den arveavgiften ble fjernet, og jeg har ikke sett noe folkekrav om å gjeninnføre den. Tvert imot mener jeg det har vært riktig. Det samme gjelder å redusere formuesskatten som kan bidra til å styrke norsk eierskap. Men nå får vi altså en skattereform som blir presentert om to dager. Da vil det bli rikelig anledning for representanten Lysbakken og andre til å diskutere hva slags fordelingspolitikk vi skal ha knyttet til skattesystemet. Jeg tror det opplegget regjeringen presenterer, vil vise seg å være viktig for å stimulere til verdiskaping og for å stimulere til at ulikhetene i Norge ikke blir for store, for – det er jeg enig i – det bør de ikke bli.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Representanten Gahr Støre brukte innledningen i sitt innlegg nettopp til å snakke om utviklingen innenfor arbeidsledighet og særlig innenfor olje- og gassektoren. Det er i første rekke i kystfylkene fra Aust-Agder til Møre og Romsdal vi ser en økning i arbeidsledigheten, mens vi faktisk har store regionale forskjeller: I ti fylker er det enten stabilt eller lavere arbeidsledighet i år enn vi hadde på samme tid i fjor. Økningen i arbeidsledigheten er i stor grad rettet inn mot olje- og gassektoren, og gjennom de siste par årene har representanten Gahr Støre – enten det har vært gjennom innlegg på AUFs sommerleirer eller i diverse intervjuer – skapt en usikkerhet om hva som er Arbeiderpartiets politikk på dette feltet. Nesten uansett hva Gahr Støre kommer med nå, er det for lite og for sent. Men jeg vil la representanten Gahr Støre få lov til å utdype hva man faktisk mener. Mener han at vi skal fortsette i minst samme tempo, få på plass flere leteområder for å sikre utviklingen innenfor denne næringen? Eller er det en annen versjon vi skal få høre i dag?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Regjeringen har allerede fremmet en proposisjon – det var vel sist fredag – knyttet til ekstratiltak i inneværende år, særlig knyttet til den økte asylstrømmen som vi ser til Norge. Videre er det helt åpenbart at man vil se på ting i budsjettet, og så må man også på et senere tidspunkt se på hvilke behov som er der. Vi har behov for mottakssted, vi har en tilstrømming til Norge nå estimert til 20 000. Når det gjelder antallet på 8 000, som representanten Gahr Støre også er inne på: Det eneste vedtaket som Stortinget hadde gjort på det tidspunktet, var mottaket for inneværende års periode, og det var det tallet som Fremskrittspartiet forholdt seg til. Så vil vi komme tilbake til de øvrige tiltakene, alt etter hvilke behov som er der, og det vil regjeringen følge opp.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Når det gjelder det som har å gjøre med mottak og bosetting av flyktningene, så må hver enkelt kommune gjøre sine valg. Det er der de skal bo. Det er kommunene som må vurdere sine egne muligheter i forbindelse med boliger, helsetjenester, mulighet for integrering, oppfølging etc., og det må vi la være opp til hver enkelt kommune.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Det er viktig at den bistandspolitikken vi legger opp til, er en bistandspolitikk som virker. Det vil si at vi må gjennomgå det virkemiddelapparatet som vi har brukt, og hvordan vi bruker pengene i framtiden. Norge bruker godt over 30 mrd. kr på bistand. Det går til forskjellige typer tiltak. Noe går til den humanitære bistanden, noe går til mer langsiktige tiltak. Regjeringen har styrket, og sagt at man vil styrke videre, bl.a. det som har med utdanning å gjøre i en del utviklingsland. Det går på utdanning av kvinner. Vi er også for langsiktig bistand, men det er viktig at vi ikke går i den fellen at vi binder opp for mye, altså en så stor prosentuell andel av bistandsarbeidet vårt at vi ikke også kan klare å møte de finansielle krisene som vi ser rundt omkring, også den humanitære krisen som utspiller seg nå i Syria. En del av argumentasjonen som har blitt knyttet til omstilling og omfordeling av midler, var at for mye var bundet opp i de langsiktige tiltakene.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Undertegnede har ikke underkommunisert problemstillingen som vi står overfor. Vi står overfor mange forskjellige utfordringer, bl.a. annet langs kysten fra Aust-Agder i sør og oppover mot Møre og Romsdal. Så påpekte jeg i mitt innlegg – i likhet med det som representanten Gahr Støre ga uttrykk for – at det i andre deler av landet faktisk er en uendret eller synkende ledighet. Å gå ut og si hva de tre viktigste tiltakene er, tror jeg er veldig vanskelig, for vi treffer ulikt. Å satse bl.a. innenfor vei og bane, samferdselssektoren, gjør at vi kan hente ingeniørkompetanse derfra og inn i en annen sektor. I tillegg ser vi at også andre fylker, hos Kongsberg Gruppen etc., vil ha nytte av ingeniørkompetansen fra olje- og gassektoren. Det som er viktig, er at vi får på plass gode pakker, at vi får på plass en rekke tiltak som kan favne bredt, slik at flere kommer i arbeid, og at vi tar innover oss at vi også må sørge for – som sagt – å jobbe bredt og målrettet med de tiltakene vi gjør, for å få størst mulig utbytte av dem.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Når det gjelder mange av fartøyene som legges i bøyer innenfor offshoresektoren, gikk f.eks. Farstad Shipping, et av verdens største rederier, sist helg ut og viste til at en av grunnene til at de nå legger flere av sine fartøy i bøyer, er manglende oppdrag, og at man faktisk har blitt bortvist fra brasiliansk sokkel, som følge av den politikken som føres der borte. Norge vil aldri kunne klare å ta unna alle de skipene på norsk sokkel, i Nordsjøbassenget eller videre nordover. Men regjeringen har allerede gjort en del tiltak som vil kunne sørge for at vi får økt aktivitet: Johan Sverdrup-utbyggingen går på skinner og vil medføre økt aktivitet både på vestsiden av Nordsjøbassenget og i Nordsjøbassenget. Videre har regjeringen også sørget for at vi får nye leteområder, som gjør det mer attraktivt å lete i områder hvor man faktisk har mulighet til å kunne finne noe. I tillegg gjøres det en rekke ting innenfor marin forskning og vedlikeholdssatsing på verftene. Her gjøres det noe punkt for punkt. Grunnen til at jeg ikke var mer inne på dette i hovedinnlegget, var at jeg ikke hadde mer tid – som jeg ikke har nå i replikksvaret heller.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Fremskrittspartiet var bl.a. det eneste partiet i denne salen som faktisk sto utenfor pensjonsforliket, der bl.a. SV var med på å drive – kan man si i motsatt retning – et pensjonsran av dem som blir eldre, gjennom en underregulering av grunnbeløpet i folketrygden med 0,75 prosentpoeng hvert eneste år i forhold til lønnsutviklingen i samfunnet for pensjonister. Dette bør man kunne se på på mange måter. Jeg deler ikke representantens begeistring for at det har blitt knallrødt i Tromsø, og det tror jeg ikke innbyggerne heller kommer til å glede seg over så veldig lenge. Det er helt feil som representanten Bergstø sier, at konkurranseutsetting – det er ikke snakk om privatisering, det er snakk om å konkurranseutsette for å sørge for at man betaler den rette summen for den rette tjenesten – er å brutalisere arbeidslivet. Men at SV har det synet om at private er en styggedom, må jeg bare ta til etterretning. For Fremskrittspartiet er enhver arbeidstaker like mye verdt – enten han jobber i offentlig sektor eller i privat sektor.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Eg er glad for at stortingsrepresentant og partileiar Jonas Gahr Støre bruker mykje tid på den flyktningsituasjonen vi har i Europa. FNs høgkommissær for flyktningar seier det er «et sannhetens øyeblikk» for Europa. Gahr Støre var òg heilt avgjerande for at me i vår fekk eit godt vedtak om å ta imot 8 000 flyktningar, eit vedtak som viste seg å vere veldig riktig. Men det er òg ein annan asyldebatt me har hatt i Noreg det siste året. Det er fordi regjeringa, Venstre og Kristeleg Folkeparti fekk på plass ei varig forbetra løysing for asylbarna, ei løysing som òg Gahr Støre har uttalt seg positivt om. Men da ein av dei fremste ekspertane på dette området, advokat Arild Humlen, fekk spørsmålet om han trudde ei varig løysing hadde vore mogleg med Arbeidarpartiet i regjering, svarte han nei, og la til at me no var ute av ei istid når det gjaldt rettane til asylbarna. Spørsmålet mitt til representanten Gahr Støre er: Kva trur du dette kjem av?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Takk for dei hyggelege orda. Det er ikkje tvil om at den asyltilstrøyminga me no ser – det at me har hatt så mange innvandrarar og asylsøkjarar som har kome til oss – har gitt mykje positivt til samfunnet vårt. Men det har vore éi negativ utvikling: Me har sett at barnefattigdommen har auka i landet vårt. Derfor er det viktig at me seier, som representanten Trettebergstuen heilt riktig gjer, at arbeid er det viktigaste. Men det er òg viktig at me har nokre målretta tiltak som er med på å gjere at me treff bl.a. det enkelte barnet – at ingen barn opplever at dei ikkje kan gå i ein bursdag på grunn av at dei fell utanfor. Der finst det no ein plan som regjeringa har lansert, men den planen må bli følgd opp i Stortinget. I den planen er det heldigvis over 100 tiltak, men det er vår jobb no å prioritere dette med midlar i det budsjettet som no kjem.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
No har me god tid til å ta budsjettdebatten når han kjem, men rundt skattekutta vil eg seie at nettopp det å kunne prioritere skattekutt til bedriftene, prioritere det å redusere selskapsskatten, trur eg er viktig for å skape arbeidsplassar. Som representanten Trettebergstuen sa, er nettopp arbeid det viktigaste tiltaket for å kjempe mot fattigdom. Eg kan seie at for Kristeleg Folkepartis del er det å prioritere selskapsskatten framfor kutt i formuesskatten riktig, både fordi me trur det gir fleire arbeidsplasser, og fordi regjeringas eigne kommisjonar og rapportar òg seier det same. Men me får ta budsjettdebatten når han kjem, og han kjem allereie på onsdag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Det kan eg bekrefte. Kristeleg Folkeparti står fast ved den avtalen som me har inngått. Så har me inngått ein avtale der det er veldig mange saker, og me må sjølvsagt sjå på korleis me dimensjonerer, og korleis me prioriterer dei tiltaka opp mot kvarandre. Men me har inngått ein avtale, og den står me sjølvsagt fast ved.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Me har hatt ein ryddig dialog med Justisdepartementet om denne saka. Dette er eit mellombels tiltak. Det er ikkje noka god og varig løysing å bruke fengselsplassar utanfor Noreg. Derfor har me sagt at me kan vere med på dette, men føresetnaden er at me byggjer fengsel. Det er i gang, og da blir ikkje dette ei varig løysing. Dette er eit mellombels tiltak som me kan akseptere i ein mellombels fase. Så er det heller ikkje enkelt å ikkje få lov til å sone straffa si, å stå i kø for å få gjort det. Det er heller ikkje noko godt, for det å kome vidare i livet er i seg sjølv viktig. Ja, avstanden er stor, men avstanden frå Oslo til Finnmark er også ganske stor, og me har fått inn at personar som har nære familierelasjonar til barn, ikkje skal vere ein del av transporten til Nederland. Så under dei føresetnadene, og at det ikkje var nokon gode løysingar, meiner me at i den situasjonen me er i, er dette det beste, men det er ei mellombels løysing.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Me skal alltid lytte til Venstre – Odd Einar Dørum var ein som verkeleg løfta kriminalomsorga som justisminister – og det gjer eg. Den løysinga som me har kome fram til med å leige fengselsplassar i Nederland, er ei mellombels løysing, men i den situasjonen me er i i dag, meiner eg likevel det er klokt. Så byggjer me fengsel. Eg har ikkje nøyaktig kjennskap til kva fengsel me byggjer. Det kan godt vere at storleiken kan variere, og at me kan få ulike erfaringar med det. Men det er ut frå eit fagleg tilrådd opplegg at regjeringa og Kristeleg Folkeparti har gått inn for det. Men eg trur alle er einige om at me er nøydde til å investere i fengsel, bl.a. i min eigen heimregion, der eg ser at Haugesund kretsfengsel er altfor gammalt. Så eg trur at det å få bygd nye fengsel vil vere til gode for samfunnet, og det er riktig at det blir prioritert.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Eg vil gjerne gi den takken tilbake til SV. SV har vore ein alliert i desse sakene, og da SV sat i regjering, veit vi at det var eit engasjement som blei følgt opp på ein god måte. Det var eit ekte engasjement. Me veit at den avtalen me inngjekk i vår, som var historisk, om å få prøvd saker på nytt, er noko heilt nytt. Me visste også at det ville vere usikkerheit rundt dette, for det hadde aldri skjedd før. Me valde også å ta med ganske mange, og me visste at hadde me tatt færre med, var det sannsynleg at den delen som fekk bli, ville blitt større. Me valde å ta mange med, og dermed vil nok den delen som får bli, vere noko mindre. Det som er viktig for Kristeleg Folkeparti, er at det blir gjort ei skikkeleg vurdering, og at ein blir høyrd. Det har me tatt opp med regjeringa. Nokre av tilbakemeldingane og høyringssignal om at det er for få som reelt sett har blitt høyrde, har vore det viktigaste for Kristeleg Folkeparti i denne saka.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Eg høyrer at me kunne ha fortsett diskusjonen om familiepolitikk. Der er ikkje Miljøpartiet Dei Grøne og Kristeleg Folkeparti heilt på linje. Eg hadde derimot lyst til å starte med å gratulere med eit godt val, som Miljøpartiet Dei Grøne har gjort. I det inneverande storting er det under 30 representantar som representerer sentrum. Viss det hadde vore stortingsval i byrjinga av september no, ville det ha vore over 40 representantar. Da har eg tatt med Miljøpartiet Dei Grøne i den opprekninga. Eg legg merke til at Miljøpartiet Dei Grøne liker betre å omtale seg som blokkuavhengig og er ikkje så veldig glad i omgrepet «sentrum», men trontaledebatten er ei moglegheit til å løfte perspektivet og det politiske landskapet, og mitt spørsmål er: Kva for ein politisk familie er det Miljøpartiet Dei Grøne kjenner seg nærmast? Er det venstresida eller høgresida? Eller er det sentrum?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-10-05:
Eg vil òg takke for det gode innlegget. Eg trur det var statsrådens eigne ord at me no har eit krevjande sikkerhetsbilete, m.a. det me no ser, Russlands inntog i Syria-konflikten, og det er vurderinga av det eg ønskjer å utfordre statsråden på. Me har allereie no, òg i Noreg, fått ein debatt om me må godta eit visst samarbeid med Assad-regimet for å vinne fram i kampen mot IS, eller ISIL. Eg vil gjerne utfordre statsråden på kva ho tenkjer om det. Så veit me at andre, m.a. Kai Kverme, som er Midtøsten-forskar, òg har vore tydelege på at så lenge USA og Russland stør ulike partar i Syria, er det vanskeleg å sjå ei avslutning på den borgarkrigen som er i Syria. Så det er eit krevjande bilete. Eg ønskjer å utfordre statsråden på korleis ho vurderer dette.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-10-05:
Representanten Gahr Støre var i sitt innlegg inne på viktige problemstillinger angående den økende arbeidsledigheten, og også spørsmålet om flyktninger og asylsøkere og måten vi mottar dem på i Norge. Det står mange viktige oppgaver foran oss i året som kommer. En av de oppgavene er også noe som gjelder et litt annet område, nemlig spørsmålet om Norge skal slutte seg til en internasjonal tjenesteavtale, TISA, og spørsmålet om vi også skal slutte oss til en frihandelsavtale mellom USA og EU, den såkalte TTIP. Det er avtaler som kan komme til å endre både offentlig forvaltning, vårt nasjonale politiske handlingsrom og rettsapparatet. Vi risikerer at offentlige tjenester som blir privatisert, ikke kan tas tilbake til offentlig sektor sjøl om et politisk flertall i kommuner, i fylker eller i Stortinget vil det. Vi risikerer også at internasjonale konsern kan saksøke Norge uten å gå via det norske rettsapparatet. Mitt spørsmål til Arbeiderpartiet er: Hva er Arbeiderpartiets holdning til disse avtalene, og på hvilken måte vil Arbeiderpartiet bidra til mer åpenhet om disse forhandlingene?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-10-05:
Det er påfallende at mens fjorårets trontale handlet om alle de store strukturreformene som denne regjeringen skal gjennomføre, ikke minst kommunereformen, er årets trontale kjemisk fri for ordet «kommunereform» eller annen strukturreform. Men det er nok mange ute der likevel som lurer litt på hva som nå kommer til å skje med kommunereformen framover. Bare i én av de 14 kommunene som hadde folkeavstemning samtidig med valget, ble det ja-flertall, og mange gir uttrykk for at de ikke ønsker tvang knyttet til kommunesammenslåing. I Politisk kvarter forrige uke sa kommunalministeren at han mente at kommuner med under 2 500 innbyggere ikke var i stand til å yte innbyggerne sine gode tjenester. Det er Senterpartiet rykende uenig i. De minste kommunene er gode på den brede velferden – på eldreomsorg, skole og barnehage. Men hvis kommunalministeren mener alvor, betyr det at 131 kommuner med under 2 500 innbyggere skal bort. Er det regjeringens nye plan når det gjelder kommunereform?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-10-05:
Norge er et åpent land. Det har det vært i århundrer. Det kommer det til å fortsette å være. Det synes Senterpartiet er bra. Vi kommer til å ha kontakter internasjonalt, både til Europa og til andre deler av verden. Vi kommer til å være et land som er opptatt av det globale – det kommer vi til å fortsette å være. Men det må også være lov til å problematisere noen av de sidene som er knyttet til både EØS og EU. For å ta arbeidsinnvandring først: Spørsmålet om arbeidsinnvandrere er ikke det som er problemet. Men den måten de utnyttes på, i form av sosial dumping og utleie av arbeidskraft, er et stort problem. Det har eskalert med den arbeidsinnvandringen vi har sett bl.a. fra Øst-Europa i de åra vi har bak oss. Så må jeg si at EØS-midler til fattige er bra, men alle EØS-midlene går ikke til fattige – det vet representanten utmerket godt. De går til kirkeklokker i Polen, til oppussing av plassen foran et rådhus i Sevilla eller til et underjordisk avfallsanlegg – alt går ikke til de fattige, og det bør vi kanskje ha en kritisk vurdering til.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-10-05:
Norge har bestandig samarbeidet med Europa. Senterpartiet synes det er utmerket at Norge samarbeider med Europa og verden rundt seg – også verden utenfor Europa, sjølsagt. Det har Norge bestandig gjort, det kommer vi bestandig til å gjøre. Norsk næringsliv eksporterte faktisk også varer før EØS-avtalen ble inngått, det var faktisk eksport av norske varer da også. Jeg tror nok at i ulike typer handelsarrangementer kan du ha en god eksport av norske varer. Problemet med EØS-avtalen er at den har blitt en hellig ku som ingen er villig til å problematisere, heller ikke de negative sidene av den, som bl.a. kan være knyttet til miljø, til helse og til regler – helt unødvendige, byråkratiske regler som blir påtvunget Norge. Og den siden av EØS-avtalen er det ingen av EØS-tilhengerpartiene som ønsker å problematisere, dessverre.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-10-05:
Det er to litt ulike ting. Det ene er den omleggingen vi har hatt et bredt flertall bak i Stortinget, som gjelder mer miljøvennlige biler. Jeg tror det har vært mye fornuftig – og brede flertall – bak de endringene som der har skjedd. Så er det slik at vi har hatt vårt eget opplegg som ikke nødvendigvis samsvarer med Fremskrittspartiets opplegg når det gjelder bilavgiftene. Fremskrittspartiet har bestandig veldig mye penger å komme med til skattelettelser og reduksjon i bilavgifter, men den andre sida av den krona er sjølsagt at det går ut over noe. Det går ut over det offentliges muligheter til å bidra, bl.a. til tiltak som angår aktivitet og utvikling i distriktene. I valget mellom lavere bilavgifter og det å kunne satse offensivt på distriktspolitikk gjennom bl.a. å gjenopprette de distriktspolitiske tiltakene som Fremskrittspartiet har vært med på å kutte de to siste årene, ville jeg sjølsagt ha valgt det siste.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-10-05:
Først må jeg få lov til å si at det sjølsagt er litt ulike meninger i alle parti. Representanten nevnte Vigdenes i vårt parti. Jeg kan peke på Venstre i Leksvik, som jo gikk imot kommunesammenslåing av Rissa og Leksvik før valget og prøvde å hanke inn velgere på det. Senterpartiet er imot reformer som er kamuflert sentralisering, og kommunereform og politireform, slik som det nå framstår, er rett og slett kamuflert sentralisering. Det kommer til å føre til en gedigen sentralisering av en rekke tjenester. Vi er ikke prinsipielt imot kommunesammenslåing, men vi har tre klare betingelser knyttet til det, og det er frivillighet, folkeavstemning, og at folk holder seg til fakta, nemlig de fakta som tilsier at også små kommuner gir gode tjenester. De er faktisk noen av de beste til å gi de gode, breie, velferdstjenestene som en har i kommunene: eldreomsorg, barnehage og skole.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-10-05:
Senterpartiet er veldig opptatt av hvordan en på en bedre og raskere måte kan integrere flyktninger og asylsøkere i Norge. Folk blir sittende for lenge i asylmottak og tvinne tommeltotter, når vi faktisk kunne hatt bruk for dem i arbeidslivet vårt, og når vi også kunne ha gitt dem mulighet til å kunne ta både videre- og etterutdanning og ny utdanning. Folk må ut av asylmottakene; de må ut i lokalsamfunnene og inn i meningsfylte gjøremål. Men vi kan jo ha litt ulike løsninger på hvordan det kan skje, og i motsetning til representanten tror ikke Senterpartiet på SVs forslag om tvang overfor kommunene. Vårt alternativ er at man heller vedtar den integreringsmilliarden som vi har tatt til orde for i dag, og at man på den måten får etablert noen ordninger som raskt kan få folk ut i arbeid og utdanning. Jeg tror ikke norske kommuner egentlig er motvillige, men de er usikre både på det økonomiske, særlig når det er små kommuner, og på om de får nok drahjelp fra samfunnet til å få flyktninger og asylsøkere raskt ut i og integrert i lokalsamfunnet sitt.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-10-05:
Det er det jo litt vanskelig å svare på uten å se hvilke konkrete forslag det faktisk gjelder. Senterpartiet er opptatt av både dyreetikken og miljøsidene av norsk landbruk, og vi mener jo også at norsk landbruk, sammenliknet med landbruket i de fleste land rundt oss, har hatt stort fokus på det. Det har vært et stort fokus både på dyrevelferden og på miljøsidene. Så har representanten Hansson sjølsagt helt rett i at det er viktige sider knyttet til norsk landbrukspolitikk som vi i fellesskap må stå sammen om. Det gjelder tollvernet, som representanten Hansson så vidt var inne på, og det gjelder også jordvernet, at matjorda ikke blir bygd ned og brukt til andre formål enn til å produsere mat. Men vi er åpne for å drøfte spørsmål som angår både dyrevelferd og miljøkrav, når vi får se de konkrete forslagene på bordet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-10-05:
I en tidligere replikkrunde der jeg spurte Høyre om kommunesammenslåing, sa Høyres parlamentariske leder at Senterpartiet må få lov til å holde på med sitt. Det kan jeg love – det skal vi. De små kommunene i Norge har mange fornøyde innbyggere. De har noen av de mest fornøyde innbyggerne – det viser alle undersøkelser. I tillegg viser Kommunebarometeret til Kommunal Rapport at de også er best på mange av de brede velferdstjenestene, som eldreomsorg, barnehage og skole. Likevel sår regjeringen tvil om disse kommunenes muligheter. Statsråden sa i Politisk kvarter 28. september: Fortsatt har hver tredje kommune under 2 500 innbyggere. De er for små for de oppgavene de har ansvaret for. Står statsråden ved det utsagnet? Hvis han mener at 131 kommuner i Norge er for små, skal de da slås sammen, og skal det skje med tvang?
Siri Engesæth (Venstre), 2015-10-05:
Norge har aktivitet i nordområdene med stor geopolitisk, miljøpolitisk og energipolitisk betydning. Nettavisen BarentsObserver er et svært viktig uavhengig medium når det gjelder nordområdene, Russland og Arktis. Man kan rett og slett si det er et fyrtårn for ytringsfrihet i en stadig mer innskrenket mediehverdag i Russland. I det siste har eierne av BarentsObserver, som er de tre arbeiderpartistyrte nord-norske fylkeskommunene, tatt dramatiske grep for å innskrenke nettavisens redaksjonelle frihet, noe som toppet seg forrige mandag da de sparket redaktør Thomas Nilsen på dagen fordi han offentlig kritiserte eiernes vedtak om ikke å ha den redaksjonelle friheten. Hva vil Arbeiderpartiet og representanten Gahr Støre gjøre for å sikre at hans partifeller i Nord-Norge avslutter prosessen mot BarentsObservers redaksjon og sikrer avisen uavhengighet fra politisk påvirkning – slik at man får utøve sin rolle som den fjerde statsmakt?
Siri Engesæth (Venstre), 2015-10-05:
Jeg ble så glad og lettet da regjeringen bekreftet lovnaden om 50 pst. statlig finansiering av banene til Fornebu og Ahus og til ny T-banetunnel i Oslo sentrum senest nå i august. Disse prosjektene har stor betydning for verdiskapingen i hele landet når det gjelder både framkommelighet og vårt miljø. Kan statsråden bekrefte lovnaden om at disse prosjektene vil få den statlige andelen når prosjektene har behov for det, og ikke trenger å vente på kommende statsbudsjett for å få konkrete bevilgninger?
Siri Engesæth (Venstre), 2015-10-05:
President Obama siterte nylig Gorbatsjov og sa: «History will punish those who act too late.» Vi i Norge må skjerpe oss. Vi har latt for mange muligheter gå. EU har redusert klimagassutslippene – vi har økt. Canada har fått til karbonhåndtering og -lagring. Vi ga opp. Sverige har utviklet bioøkonomi. Vi leverer råvarer til dem. Man er skjønt enige om at Norge må omstille seg. Dette er ikke en så stor jobb som noen skremmer oss til å tro, vel å merke hvis vi her i Stortinget muliggjør en slik omstilling. Norsk næringsliv har ikke sovet, Forskningsrådet har ikke sovet, selv om det kan være vanskelig å se alle resultatene fra kompetansen som finnes i universitetene, i næringslivet og i spirer som ennå ikke har startet vekst. Vi har kompetanse på å gjennomføre store prosjekter. Vi har ledende kompetanse innen energi og prosess, material-, bore- og marinteknologi. Dette kan brukes til produkter, materialer og løsninger for lavutslippssamfunnet, som sol, nett, bio og miljøvennlig energi til transport, ikke minst for maritim sektor. Vi her i Stortinget har ting å gjøre: Nordmenn har hundrevis av milliarder i pensjonsmidler stående som sparekapital i forsikringsselskaper og pensjonskasser. Disse betydelige økonomiske ressursene har Stortinget vedtatt at vi ikke kan bruke til å investere i langsiktig infrastruktur. Dette må vi endre. Mer kapital må kanaliseres til lønnsom, langsiktig infrastrukturutbygging. Alle kjenner til at Stortinget har vedtatt at nye selskaper som ikke er i skatteposisjon, og som leter etter petroleum, skal få 78 pst. tilskudd og dermed bli plassert i samme posisjon som de som er i skatteposisjon. Dette har ført til mer leting etter petroleum og vekst i funnratene. Tilsvarende ordninger har vi ikke fått til for andre sektorer og for naturressurser, hvor Europa har betydelig underskudd. Norge har unik kompetanse innen kraftkrevende og mineralforedlende industri. Vi har overskudd på fornybar energi, og vi ligger i verdensfronten innen materialteknologi. Vi har et viktig virkemiddel som vi benytter i for liten grad, og det er Garantiinstituttet, GIEK, hvor nær 90 pst. av forpliktelsene er knyttet til petroleums- og shippingnæringene. Stortinget har ikke vært i stand til å bidra til å utvikle ordninger som kunne gi vår øvrige industri og næringssektorer, også innen fornybare sektorer som vannkraft og solindustri, tilstrekkelig drakraft. Det blir helt nødvendig i årene framover. Ikke minst må vi tørre å adressere perverse subsidier, subsidier som gjør det lønnsomt å drive aktivitet som bringer oss lenger inn i en avhengighet som ikke er varig. Det er viktig at vi som politikere ikke tror at det er vår oppgave å velge teknologi, men vi må legge kraftfullt til rette slik at de som kan bidra, lykkes – lokalt, nasjonalt, regionalt og globalt. Det må vi gjøre her, i Stortinget, og det må vi gjøre nå.
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-10-05:
Venstre, Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene har hatt et godt samarbeid de siste to årene om å gjennomføre klimatiltak. Der har det vært et temposkifte, selv om det er mye mer som må gjøres i årene framover, men på andre områder ble Norge på fredag dømt i EFTA-domstolen for brudd på EUs direktiv for luftforurensning. Der er det gjort for lite, og vi vet hva som er problemstillingen: det er bruk av diesel, det har økt dramatisk med dieselutslipp, og ikke minst siden den rød-grønne avgiftsomleggingen i 2008, og nå må det gjennomføres akuttiltak. Det er tre ting som hjelper: Det er forbud mot bruk av diesel på de mest forurensede dagene, det er omkjøring av tungtransport, og det er innføring av lavutslippssoner, som Stortinget allerede har vedtatt, og dette må komme på plass. Da blir mitt spørsmål: Er Høyre nå enig i og villig til å ta et mye større nasjonalt ansvar for at vi reduserer med akuttiltak den lokale forurensningen i samarbeid med de store byene?
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-10-05:
Nå er det ikke bare regjeringen. Også representantene fra Arbeiderpartiet har vært med på det som har med blyhagl, det som har med snøskuterkjøring, og vel også det som har med gruvedumping i Førdefjorden å gjøre, så det er flere partier som står bak et bredt flertall. Det som er viktig for Venstre, og som jeg også nevnte helt til slutt, er at vi må bruke budsjettet for å få et løft for å ivareta norsk natur. Vi trenger langt mer kunnskap enn det vi har i dag. Vi må følge opp vanndirektivet, og vi må følge opp med handlingsplaner for truede arter – vi må jobbe på område etter område for å få det til. Vi har et godt samarbeid med regjeringen når det gjelder klimatiltak. Der har det vært et temposkifte de siste to årene, med mange ulike tiltak som må videreføres i budsjettet nå. Når det gjelder klassisk naturvern, trenger vi å få et løft for å ivareta det, ikke bare når det gjelder det som skjer nå, men også for å rette opp manglene fra tidligere år.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-10-05:
I lang, lang tid har det vært enighet i norsk politikk om at arbeidslinjen skal ligge til grunn for den økonomiske politikken. Med Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har vi isteden fått arvelinjen – det skal lønne seg å arve, er denne regjeringens politikk. Det ser vi tydelig i skatteprofilen der det har blitt smuler til dem som arbeider, men sterke kutt til dem som tidligere har skattet av arv og formue, og det øker ulikheten. Representanten Helleland viste selv til oppslaget i pressen i dag, der en rekke økonomer snakker om dette. Det vi vet, er at samfunn med små forskjeller har mange fordeler ved seg, bl.a. at små forskjeller også er en driver for vekst og produktivitet. Derfor er det vanskelig å forstå at Høyre mener at det skal lønne seg mer å arve, er mer opptatt av det, enn at det skal lønne seg å arbeide. Hvorfor synes Høyre at økt ulikhet er greit?