Sveinung Rotevatn (Venstre), 2020-12-14:
Dei norske klimagassutsleppa går nedover. I februar forsterka Noreg sitt klimamål under Parisavtalen som det tredje landet i verda og det første vestlege. På fredag gjorde EU det same. Sjølv om pandemien pregar både budsjett, mediebildet og den politiske debatten, fortset kampen mot klimaendringane og kampen for å stoppe den langsiktige krisa vi alle står i. Statsbudsjettet som Stortinget skal vedta, tek oss endå eit steg i riktig retning, med reduserte utslepp og auka verdiskaping. Den største klimasatsinga i budsjettet for 2021 er Langskip. Med denne satsinga på karbonfangst og -lagring går vi i front i verda på ein teknologi som vil vere heilt nødvendig for å nå klimamåla, ikkje minst for at vi globalt skal klare målet om å jobbe for å avgrense temperaturauken til 1,5 grad. Stortinget gjev også no tilslutning til investeringar i jernbane og kollektiv, som er rekordhøge, meir pengar til store kollektivprosjekt, meir pengar til byvekstavtalar, ein auke på 4,1 mrd. kr til jernbaneinvesteringar. Sånn er klimapolitikken. Det er det veldig store – det er det kostbare prosjektet på ein sementfabrikk som kan kutte 400 000 tonn CO 2 . Men det er også det små i kvardagen som i sum er kjempeviktig – det at ein person i Bergen vel å ta Bybanen i staden for å køyre bil. Summen av det store og det små er det som gjer at vi skal klare å nå klimamåla våre. Gjennom Enova kuttar vi utslepp i smått og stort. Vi fortset å styrkje Enova – løyver 3,3 mrd. kr i budsjettet for neste år. Det er ein auke på 1,6 mrd. kr frå 2013. Enova er også ein viktig del av den grøne omstillinga vi skal gjennom på vegen ut av koronakrisa. I fase 3-pakka, som Stortinget behandla tidlegare i år, løyver vi 2 mrd. kr ekstra til dei, målretta for prosjekt og teknologiinvesteringar særleg i industrien. Resultatet av den satsinga som Stortinget slutta opp om, er at det no er over hundre industriprosjekt over heile landet som sidan i sommar har fått tildelt midlar gjennom Enova sine støttetiltak. Neste år går vi inn i ein ny avtaleperiode med dei. Regjeringa vil spisse Enova som klimaverkemiddel, slik at vi utviklar og fasar ein nullutsleppsteknologi i alle sektorar. Det betyr eit stort fokus på ikkje-kvotepliktige utslepp, ikkje minst i transportsektoren, i tillegg til å bidra til nødvendige teknologiutviklingar i alle sektorar fram mot 2030. Vi styrkjer arbeidet med grøn skipsfart. Maritim sektor er eit godt eksempel på det vi treng meir av: klimapolitikk som kuttar utslepp og skaper jobbar. Ambisjonen er klar: Vi skal halvere utsleppa frå innanriks sjøfart og fiske innan 2030. Vi skal stimulere til låg- og nullutsleppløysingar i alle fartøyskategoriar. Derfor foreslår regjeringa å vidareføre ordninga for innfasing av hurtigbåtar i fylkeskommunale samband med 80 mill. kr i 2021. Vi løyver 25 mill. kr til vidareføring av grønt skipsfartsprogram m.m. Når vi no skal gjennom ei stor omstilling, er det nødvendig at vi prioriterer forsking og innovasjon. Regjeringa føreslår å auke løyvingane kraftig til det, bl.a. innanfor arealbruk, berekraftige byar, låg- og nullutsleppsteknologi etc. Vi skal ta vare på norsk natur. Regjeringa prioriterer om lag 2,4 mrd. kr årleg for å ta vare på naturmangfaldet. I 2021 aukar vi løyvingane, satsar målretta, og midlane skal gå til tiltak for å betre miljøtilstanden i Noreg. Det omfattar gjennomføring av vår heilskaplege plan for Oslofjorden, skjøtsel i verneområde, auka innsats mot miljøkriminalitet, tilskot til kommunar m.m. Vi satsar vidare på skogvern, vi satsar vidare på friluftsliv, vi gjennomfører målretta oppryddingsinnsatsar for å gjere opp for gamle synder. For eksempel styrkjer vi arbeidet med å rydde opp i forureina sjøbotn. No er det Hammerfest Havn som står for tur. Massen vil verte fjerna, deponert og danne nye fundament til ny hurtigrutekai og ny fiskerikai, som er eit viktig samferdselsprosjekt som gjer at dette er eit ordentleg kinderegg. Så er eg glad for at vi har fått på plass ei rekkje store og små satsingar som er viktige også for klimaomstilling, for beredskap mot ekstremvêr, f.eks. at ein no får midlar til ein ny vêrradar på Finnmarksvidda. Den vil gje overvaking av nedbøren i heile Finnmark. Det er ein viktig reiskap for å varsle ekstremvêr og varsle flaum. Verda står overfor ei klima- og naturkrise. Det er ei global utfordring som rammar oss, og som vi må vere med på å løyse. Norske isbrear smeltar, samtidig som det brenn i regnskogen. Vårt arbeid for regnskogen fortset. Vi løyver 3,1 mrd. kr til det. Og vi tek det ansvaret for klimaet og naturen som Noreg bør ta, både her heime og ute. Med dette statsbudsjettet styrkjer vi innsatsen, slik at vi tek vare på jorda vi bur på, for framtidige generasjonar. Det er eg glad for.