Erna Solberg (Høyre), 2021-04-07:
Jeg vil takke for kommentarene. Jeg opplever en forståelse for at det er vanskelig å komme med mer datofestede tall slik situasjonen er. Jeg har lyst til bare å kommentere noen av innleggene. Et tema som flere har tatt opp, er forholdet mellom lokale og nasjonale vedtak. Utgangspunktet vårt er det samme som det var for omtrent fire uker siden, da jeg redegjorde for Stortinget sist. Vi mener at lokale tiltak er mest målrettet i en situasjon hvor smitten er skjev. Vi har nå vært i en situasjon hvor det – på grunn av reisevirksomhet, på grunn av påsken og på grunn av at smitten økte veldig mange steder i landet – var nødvendig med sterkere nasjonale tiltak. Derfor vil det fortsatt være slik at lokale tiltak vil være vårt prioriterte område for å håndtere tiltakene, men vi må ha en basis av nasjonale tiltak, for med muterte virus kan endringene komme raskt. Og vi ser noen steder at endringene har kommet raskt, og da må de risikopunktene, som vi vet er store smittesteder, være underlagt også nasjonale tiltak en stund til. Så til vaksiner: Jeg tror jeg vil vise til min siste deltakelse i spørretimen hvor jeg også fikk flere spørsmål knyttet til vaksiner. Regjeringen er opptatt av å levere vaksiner og skaffe vaksiner. Vi følger nøye med på hva som foregår i andre land. Men det er ikke sånn at det flyter over av vaksiner som det er mulig å kjøpe, noe sted. Nesten alle initiativene som noen peker på, er initiativ hvor det egentlig er snakk om vaksiner ganske langt ut i perioden, hvor vi tror vi har nok vaksiner. Men vi er hele tiden årvåkne og jobber mye med det. Denne og neste uke vil vi altså ha 300 000 flere doser. Det vil øke på fremover. Vaksinetakten kommer til å gå opp, og vi kommer til å få langt flere vaksinerte etter hvert. Men jeg har hele tiden tatt forbehold om at vi vet ikke hva som skjer. AstraZeneca er eksempel på en vaksine som vi setter spørsmålstegn ved bivirkningene av, og hvor man heller ikke har klart å levere på de optimistiske signalene som de ga tidlig, noe som gjorde at vi på et tidligere tidspunkt trodde vi kunne ha vaksinert langt flere nå – bl.a. fordi vi var lovet over en million vaksiner fra AstraZeneca i februar måned i den utgangspunktplanen som var. Derfor er det enkelte forbehold knyttet til det. Men vi er fortsatt opptatt av å se etter og jobbe med å skaffe vaksiner til Norge også fremover. Når det gjelder konsekvensene for helsekøene, er det et av de tiltakene som ligger inne i 2021-budsjettet med egne satsingspenger til helsesektoren for å ta ned køene. De pengene ligger der fortsatt. Selv om vi nå har måttet omdisponere mesteparten av ressursene på noen områder, særlig i Helse Sør-Øst, til å være i beredskap for pandemien, er det fortsatt viktig for regjeringen at vi får ned helsekøene. Dessverre er det slik at noen områder, som ortopedi, er blant de første hvor aktiviteten tas ned for å frigjøre sykepleiere, for å frigjøre personell, for å frigjøre aktivitet til å kunne styrke opp rundt intensivkapasiteten. Det er også der vi har mye trente folk som kan gå over for å hjelpe til på de områdene. Men vi er opptatt av at vi også fremover skal gjøre det. Når det gjelder spørsmålet om en økonomisk gjenreisingsplan for Norge, har vi allerede i fjor lagt frem planen vår for veien ut av pandemien. Og vi har mange gode resultater. Mange av de tiltakene vi da gjorde for forskning, utvikling, innovasjonstiltak og å styrke omstillingsevnen, resulterer nå i bedrifter, gründere og mange optimistiske tegn på nye teknologier som kommer frem, nye selskaper. Vi har hatt en gründerboom så langt i Norge i år, og det er tilgang på kapital for disse til å utvikle seg. Så selv om vi har store utfordringer, særlig i 10 pst. av bedriftene i Norge, er det andre deler av norsk næringsliv som går godt. Og en del av de tiltakene vi allerede har etablert, bidrar også til at vi kommer styrket ut på nye områder – ikke minst på miljø og grønn vekst, som er områder vi har prioritert i forbindelse med tiltakene vi lanserte på bl.a. Grønn plattform i fjor. Når det gjelder spørsmål om de sosiale utfordringene, er vi opptatt av at vi skal møte alle disse. Det viktigste er at folk kommer i jobb. Det viktigste er at vi sørger for at vi får åpnet opp igjen, slik at folk kommer i arbeid. Det nest viktigste er å kvalifisere folk til de jobbene som er der, og det jobber vi også med, gjennom utdanningsløftet. Jeg skulle gjerne svart på det som gjelder de fattige barna og påstandene fra Moxnes, men jeg vil bare gjøre oppmerksom på at det er en litt mindre andel av barna i Norge som er fattige i 2019 enn det var i 2018. Det er altså 4 000 flere fattige barn netto. 3 700 av dem er barn som kom under flyktningkrisen i 2015–2016.