Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-02-28:
Representantforslaget berører et vidt spekter av temaer og problemstillinger som både Regjeringen og de ulike partiene her på Stortinget fokuserer sterkt på. Forslaget berører en rekke områder som er til dels omfattende, der ansvaret ligger under ulike departement. Dette gjelder ikke minst Finansdepartementet, Barne- og likestillingsdepartementet og Justisdepartementet. Jeg vil innledningsvis presisere at det er viktig å fokusere sterkt på disse utfordringene enten vi nå har den ene eller den andre tilknytningen. Vi kan aldri bli for gode på dette området, og skal ha en ydmyk tilnærming, da dette handler om enkeltmennesker og familier i ulike faser av livet. Jeg har som saksordfører tilskrevet finansministeren på vegne av komiteen og fått et særdeles fyldig svarbrev datert 3. desember 2007. Her redegjør statsråden for det som er gjort, hvilket arbeid som er på gang, og hva som vurderes utredet i framtiden. Svarbrevet fra statsråden viser at Regjeringen tar gjeldsproblemene på alvor. Regjeringen er godt i gang med arbeidet for å bedre situasjonen for skyldnere som er i en vanskelig økonomisk situasjon. Jeg vil spesielt peke på at Skattedirektoratet har hatt en arbeidsgruppe i gang som spesielt har vært rettet inn mot rapporten «Skatteetatens håndtering av vanskeligstilte skattytere». Rapporten omhandler endringer i rutiner, praksis, retningslinjer og regelverk. Etter min mening signaliserer rapporten en åpnere holdning utad og en erkjennelse av at det er enkelte skattytere som for kortere eller lengre tidsrom er ute av stand til å ivareta egne interesser, herunder å levere selvangivelsen. Når det gjelder tiltak som det arbeides med, vil jeg spesielt peke på vurdering av behovet for justeringer i gjeldsordningsloven opprettelse av et grønt nummer for gjeldsrammede vurdering av om det bør opprettes et gjeldsregister i Norge vurdering av om det bør innføres frarådningsplikt ved kredittkjøp Jeg har dessverre i min mangeårige tilværelse som helse- og sosialsjef opplevd mange tragedier i kjølvannet av at enkeltmennesker har vært i en vanskelig livssituasjon psykisk eller sosialt, opplevd tragedier i familien, samlivsbrudd, rusbruk eller fengselsopphold der de ikke har vært i stand til å ivareta sine forpliktelser overfor offentlige myndigheter. Dette har i sin tur medført skjønnsmessige fastsettinger av skatt som ut fra situasjonen til den enkelte ikke påklages, og der skattekrav ikke betales. Så spinner det på seg med nye skjønnsfastsettinger og tvangsinnfordring av kravene som et resultat. For mange har manglende oppfølging og bistand medført at livene er ødelagt, og at de er ikke i stand til å reise seg igjen. Spesielt har jeg opplevd personer i enkeltmannsforetak der det har gått over styr av ulike grunner. Jeg sier ikke dette for å omtale en gruppe negativt, men viser til at vanlige lønnsmottakere og trygdemottakere har en forskuddstrekkordning på skatt som i de fleste tilfellene hindrer dem i å komme i den situasjonen at skattegjelden vokser dem over hodet. Allerede gjennomførte tiltak og tiltak som er under utredning og forberedelse, vil etter min mening medføre at det etableres et mer tilfredsstillende regelverk, ikke minst at praktiseringen legger opp til en policy der en i større grad driver utadrettet og oppsøkende virksomhet. Ikke minst er det viktig at den enkelte får tilgang på informasjon om hvilke tiltak som eksisterer, og om hvor det er mulig å henvende seg for råd og veiledning. Ofte føler de hjelpsøkende seg avvist ved at de blir kasteballer i systemet eller møter reserverte ansatte i det offentlige. Det er dette som må endres, og mange etater er kommet langt i å vise en mer åpen og utadrettet holdning. Dessverre opplever nok kundene i mange tilfeller at de møtes med en viss kjølig holdning fra offentlige etater. Vi har både fått skriftlige høringsinnspill og avviklet en muntlig høring der Norske Inkassobyråers Forening, Gjeldsoffer-Alliansen og Juss-Buss deltok. Vi har med andre ord lagt opp til en bred prosess for dette, da dette er viktig for folk flest. Fremskrittspartiets dokumentforslag tar, som tidligere nevnt, opp et bredt sakskompleks innenfor til sammen åtte hovedområder med en rekke underpunkter. Det er så omfattende at flertallet, alle uten Fremskrittspartiet selv, finner det vanskelig å støtte forslagene uten en bredere gjennomgang. Jeg vil imidlertid gi Fremskrittspartiet den ros at de har gjort et til dels omfattende arbeid med dokumentforslaget. Flertallet foreslår med noe ulik vektlegging at forslagene vedlegges protokollen, mens Fremskrittspartiet vil ha votert over de enkelte forslag. Jeg viser her til komiteens enstemmige merknader, merknader fra et flertall utenom Fremskrittspartiet, flertallsmerknader fra regjeringspartiene, mindretallsmerknader fra komiteens medlemmer fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Fremskrittspartiet har sine egne merknader. Jeg forutsetter at de ulike grupperingene i komiteen vil redegjøre nærmere for sine særmerknader. Som jeg sa innledningsvis, er det viktig med en løpende fokusering på gjeldsproblemene og de utfordringer dette skaper for enkeltmennesker. Det vil være nødvendig å ha et kritisk blikk på om offentlige organer og andre som driver med gjeldsinnkreving eller inkassovirksomhet, har systemer som ivaretar de menneskelige aspekter. Det er viktig at vi ikke har et så rigid system, eksempelvis innenfor innfordring av gjeld, at det skaper ytterligere problemer for enkeltmennesker og deres familier. Tilføring av ny kompetanse for ansatte som skal jobbe med utfordrende problemstillinger på dette feltet, er viktig. For ordens skyld vil jeg peke på at det synes å være en misforståelse i bakgrunnsomtalen av gjeldsordningslovens virkeområde og system. Det handler om hva som skjer der kreditor ikke får tak i skyldner, og namsmannens rolle når det gjelder gjeldsordningen. Her vil jeg understreke at det bare er skyldneren selv som kan søke om gjeldsforhandlinger, ikke kreditorene. Det er heller ikke slik at namsmannen bare kan overta og forholde seg til kreditorene. Det er også slik at namsmannen bare kan sende ut et forslag etter avtale med skyldneren, som skal ha undertegnet forslaget. Med dette anbefaler jeg komiteens tilrådning, der det foreslås at Dokument nr. 8:16 for 2007-2008 vedlegges protokollen.