Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2015-06-15:
Jeg tenkte jeg ville kommentere avgiftsbiten spesielt. Det er mye som tyder på at regjeringspartiene Høyre, Fremskrittspartiet og støttepartiene Venstre og Kristelig Folkeparti har utfordringer når det gjelder å finne inndekning for postene de har forhandlet seg fram til i budsjettet for i år. Istedenfor å omprioritere innenfor budsjettet foreslår de fire partiene økninger i avgifter og også nye avgifter for å dekke inn påplussinger til formål som Venstre og Kristelig Folkeparti framforhandlet, og som vi nå i revisjonen av budsjettet ser at de må gå tilbake på. Dette gjelder f.eks. miljøavgiften på plastposer og papirposer som regjeringen forhandlet fram og vedtok sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre i statsbudsjettet for 2015. Begrunnelsen som framheves, er at i høringen om forslaget kom det fram at den vedtatte avgiften mangler miljøbegrunnelse. 80 pst. av bæreposene som brukes i Norge, gjenbrukes og utgjør ikke et forurensningsproblem, ifølge Statens forurensningstilsyn. Skillet på plastposer laget av plast og papir og annet organisk materiale som f.eks. stivelse viste seg ikke å være mulig å gjennomføre. Heller ikke her var det mulig å finne en miljøbegrunnelse. Hensynet til miljø ble framhevet av de fire partiene som hovedbegrunnelsen for å innføre avgiften fra mars 2015. Det var altså ikke en reell begrunnelse, og vedtaket viste seg ikke å være gjennomførbart i praksis. Vi i Arbeiderpartiet gikk ikke inn for å innføre en miljøavgift på plast- og papirposer og er glad for at den er skrinlagt. Vi merker oss imidlertid at avgiftsvedtaket nå oppheves med et provenytap på rundt 1 mrd. kr, påløpt og bokført for 2015. For å dekke inn de tapte inntektene fra poseavgiften foreslår regjeringen bl.a. å øke avgiften på elektrisk kraft. Regjeringen anslår at husholdningene vil få en økt strømavgift på 175 mill. kr, tjenesteytende næringer vil få økt en strømavgift på 100 mill. kr og offentlig forvaltning på 20 mill. kr. Arbeiderpartiet mener det blir feil å belaste husholdningene og næringslivet for å dekke inn et vedtak om å innføre en avgift på plastposer som ikke viste seg å være gjennomførbart i praksis. Jeg er egentlig veldig forundret over at ikke Fremskrittspartiet også mener at det er feil. Hvert år i opposisjon foreslo Fremskrittspartiet å senke elavgiften. I regjering går de motsatt vei. Det går jeg ut ifra at velgerne merker seg. Fremskrittspartiet sier én ting i opposisjon, men når de har muligheten til å gjennomføre sin politikk, så gjør de det ikke. Arbeiderpartiet gikk ikke inn for å innføre miljøavgift på plast- og papirposer. Derfor går vi imot økningen på elavgiften. Vi ser også at flere av avgiftsendringene som Høyre, Venstre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet ble enige om i statsbudsjettet, og som av nevnte partier ble kalt «starten på det grønne skatteskiftet i budsjettkompromisset», ikke holder mål. Flere av avgiftsvedtakene reverseres nå. For eksempel vil innføring av veibruksavgift på naturgass og LPG ifølge flere organisasjoner gå ut over satsingen på biogass i kollektivtrafikken – altså det motsatte av et grønt skifte. Dette viser en regjering på etterskudd som ikke overskuer konsekvensene av sine egne vedtak, og som i ettertid må gå tilbake på vedtakene. Det svekker tiltroen til regjeringens inndekning i statsbudsjettet. Vi har også merket oss at regjeringen har hatt den helhetlige gjennomgangen av bilavgiftene, som ble varslet i regjeringserklæringen. Det synes vi er veldig bra. Det hadde også Stoltenberg-regjeringen i 2006, og det la grunnlaget for en politikk i årene etterpå og fram til 2013 som har vist at det å bruke avgifter til å fremme en miljøvennlig bilpark har effekt. Vi ser at utslippene fra transportsektoren har gått ned med over 30 pst. på de årene. Politikken vi førte, og som la om avgiftene i en mer miljøvennlig retning, vektla utslipp framfor effekt, bl.a. Det har en effekt, og denne veien vil vi fortsette på. Vi ser at regjeringen også vil gjøre dette, og det kommer vi til å støtte videre. Vi ser også at regjeringen har vektlagt en teknologinøytral innretning, og at de vil komme tilbake til dette i budsjettet. Det ser vi fram til og er overbevist om at akkurat der vil vi kunne bli enige om en del, i motsetning til resten av inndekningsforslagene fra regjeringen.