Monica Mæland (Høyre), 2020-11-26:
Norges institusjon for menneskerettigheter, NIM, har en sentral rolle i arbeidet med å fremme og beskytte menneskerettigheter i Norge. Siden NIM ble etablert i 2015, har institusjonen vært en sterk faglig aktør og en tydelig stemme. NIM overvåker og gir råd til myndigheter og andre aktører og informerer om menneskerettighetene. Rollen som brobygger mellom bl.a. ombudene, sivilt samfunn og myndighetene bidrar til en viktig samordning av menneskerettighetsarbeidet. Rådene og anbefalingene fra NIM er viktige og velkomne innspill til regjeringen og departementenes arbeid. NIM har avgitt en grundig årsmelding, med fire hovedanbefalinger til regjeringen. I justiskomiteens innstilling fremmes to saksområder som jeg har ansvaret for, nemlig situasjonen i fengslene og vold i nære relasjoner. Regjeringen tar kritikken fra Sivilombudsmannen om situasjonen i fengslene på alvor. Det arbeides kontinuerlig for å redusere bruken av utelukkelse og isolasjon, med både lovendringer og forbedringer av de fysiske forholdene, som også har vært en problemstilling. For det første gjennomgår Justis- og beredskapsdepartementet nå regelverket for utelukkelse fra fellesskapet og bruk av tvangsmidler i fengslene, og vi vurderer om det bør foreslås endringer i reglene om klage. Kriminalomsorgsdirektoratet utreder også konsekvensene av å innføre en nasjonal standard for et minimum antall timer i fellesskap hver dag for innsatte. For det andre arbeider regjeringen videre med nye regler om Tilsynsrådet for kriminalomsorgen, som ble sendt på høring 13. november 2020. Et velfungerende tilsynsråd kan bidra til å sikre at kriminalomsorgen og samarbeidende etater har tilstrekkelig oppmerksomhet rettet mot isolasjon. For det tredje har regjeringen satset på rehabilitering og nybygg, som vil gi bedre forhold for innsatte og legge til rette for aktivisering. For det fjerde implementerer Kriminalomsorgsdirektoratet et nytt IKT-system, noe som skal være ferdig innen 2021, og som vil gi bedre oversikt over omfanget av isolasjon. Gjennomføringen av enkelte av Sivilombudsmannens anbefalinger fordrer samarbeid mellom helsemyndighetene og kriminalomsorgen, og et slikt samarbeid er også igangsatt. Når det gjelder vold i nære relasjoner, er det et betydelig samfunnsproblem. Jeg vil vel si at det er en av de aller verste formene for kriminalitet et samfunn har, fordi vold, både psykisk og fysisk, begås av en av ens nærmeste. Regjeringen kommer til å legge fram en handlingsplan mot vold i nære relasjoner i februar 2021, som bl.a. skal inneholde en egen del om vold og overgrep i samiske samfunn. Planen skal bidra til å imøtekomme de forpliktelser vi har etter Istanbul-konvensjonen, og også gi retning for et langsiktig arbeid hvor målet er å forebygge og bekjempe vold i nære relasjoner helhetlig og samordnet. Det er sånn at på tross av at dette har vært prioritert av mange ulike regjeringer, av ulike etater og ulike institusjoner i mange, mange år, greier vi fortsatt ikke i stor nok grad å forebygge dette. Vi trenger fortsatt ny kunnskap, vi trenger nye metoder, vi trenger nye verktøy. I går arrangerte statsministeren et innspillsmøte i anledning den internasjonale dagen for å forebygge vold mot kvinner – som vi dessverre også måtte markere i Norge i går. Vi har gode fagmiljø, vi har mye erfaring. Vi må dele av denne erfaringen, og vi må bruke den for å kunne gjøre et enda bedre arbeid på dette veldig viktige området.