Bent Høie (Høyre), 2014-05-06:
Ja, jeg tror at av hensyn til Stortinget skal jeg ikke forsøke meg på det som representanten Tove Karoline Knutsen kunne ha gjort, nemlig synge en vakker sang, for stemmene er definitivt ulikt fordelt. Men jeg har allikevel vært med og sunget på et sykehjem, i et bofellesskap på Lillehammer, og opplevd at selv om stemmene er ulikt fordelt, kan alle være med i sangen – og det har stor betydning. Det å kunne leve et aktivt liv sammen med andre er viktig enten vi er gamle eller unge. Jeg er derfor glad for at representanten Tove Karoline Knutsen setter søkelyset nettopp på kultur og aktivitet som en sentral del av livet – hele livet. Det gjøres mye godt arbeid i omsorgssektoren i dag. Samtidig vet vi at det svikter på det sosiale og kulturelle området, og at disse tjenestene både kan og må bli bedre. Vi må legge bedre til rette for kultur, aktivitet og det gode fellesskapet, slik at alle kan få muligheten til å være med. Det gjelder spesielt eldre som rammes av demens eller andre lidelser som hindrer at de kan delta i kulturelle aktiviteter. Jeg mener at kultur er et viktig virkemiddel i det forebyggende og trivselsskapende arbeidet. De senere årene har det vært et bredt flertall i Stortinget om å gi tilskudd til Den kulturelle spaserstokken – som også representanten var inne på. Spaserstokken legger til rette for samarbeid mellom kultursektoren og omsorgssektoren, slik at eldre på sykehjem og i institusjoner kan oppleve kunst og kultur av høy kvalitet. Et mangfold av sjangre og uttrykk har vokst fram takket være denne tilskuddsordningen, og arrangementene har gledet svært mange brukere. Den kulturelle spaserstokken er en god ordning, og vi ønsker derfor å videreføre den. De eldre skal ikke bare være passive mottakere av kulturtilbud. Mange steder har de laget sine egne aktiviteter og møteplasser. Som representanten var inne på, ble jeg for en måneds tid siden invitert til å ta meg en svingom på dansegulvet sammen med Seniordans Norge i Neshallen. Opplevelsen varmet og ga mersmak fordi seniordans er et flott eksempel på aktiv alderdom og gode opplevelser i hverdagen, og det er folkehelse på sitt aller beste. Denne typen initiativ vil jeg gjerne se mer av. Kulturformidling brukes også som metode i behandling og pleie. Dette gir meningsfulle fellesskapsopplevelser og bidrar til å videreutvikle den gode omsorgen. Blant annet har vi kunnskap om at bruk av sang og musikk kan dempe uro og redusere medikamentbruk hos mennesker med demens. Stortinget har bevilget midler til å opprette et nasjonalt kompetansemiljø for kultur, helse og omsorg i Levanger kommune. Kompetansemiljøet skal ha som hovedoppgave å utvikle og spre gode miljøterapeutiske tiltak i tett samarbeid med andre forsknings- og kompetansenettverk. Regjeringen ønsker å skape pasientens helsetjeneste. Da må vi lytte til hva pasienter, brukere og pårørende har opplevd og erfart i møte med tjenestene. Når brukere og pårørende snakker om kvalitet, er de som regel opptatt av andre ting enn det kommunene eller det offentlige legger vekt på. Det kan være muligheten til å få lov til å dyrke en gammel hobby, muligheten for gode samtaler med mennesker med samme interesser, en god kulturopplevelse eller – ikke minst – gleden over et godt måltid, kanskje sammen med andre. Vi vet for lite om hvordan brukere og pårørende opplever kvaliteten i pleie- og omsorgstjenesten. Når vi skal forme framtidens omsorgstjeneste, skal deres opplevelser og erfaringer tas inn i de nye kvalitetsindikatorene for pleie- og omsorgstjenesten som Helsedirektoratet har fått i oppdrag å arbeide med. Indikatorene skal oppleves som relevante for brukerne, og de skal gi et helhetlig bilde av tjenesten. Dagaktivitetstilbud gir mange brukere gode opplevelser og kontakt med andre mennesker. Slike tilbud er også kjærkommen avlastning for de pårørende og kan bidra til å hindre eller utsette innleggelse i sykehjem. Inn på tunet er et slikt tilbud, der brukerne deltar i tilpassede aktiviteter på gården og opplever glede og mestring i kontakt med dyr og natur. Inn på tunet-ordningen er et eksempel på godt samarbeid mellom landbruket og omsorgstjenesten. Jeg vil videre vurdere mulighetene for å utvide ordningen til andre næringer, arbeidsplasser og virksomheter. Her kan bedrifter og virksomheter bruke sine spesielle omgivelser og sin kompetanse til å utvikle et tilleggsprodukt som det er stor mangel på, samtidig som brukerne kan delta i aktiviteter som er tilpasset deres livshistorier, bakgrunn og interesser. Mat og måltider er helt grunnleggende i et helhetlig omsorgstilbud. Måltidene er kultur, tradisjon, identitet og fellesskap med andre. Men ofte kan det være vanskelig å dekke alle måltidets funksjoner i en travel sykehjemshverdag eller når en tjenestemottaker bor alene og mottar hjelp hjemme. Derfor er det viktig at vi legger til rette for god ernæring og for at måltidet er en god opplevelse, et fellesskap og en ivaretakelse av en tradisjon. Rett mat til rett tid krever kompetanse og samarbeid på flere nivåer og mellom flere sektorer. Landbruks- og matminister Sylvi Listhaug har invitert ansatte i omsorgstjenesten til inspirasjonskurs i regi av Norges Kokkemesteres Landsforening. Det har vært åtte fulltegnede kurs for kjøkkenpersonell landet rundt, og tiltaket har vært en suksess. Målet er mer matglede og økt matlyst for beboerne på alders- og sykehjem. Min gode kollega landbruksministeren har også oppfordret landets ordførere til å spise sammen med beboerne ved alders- og sykehjemmene i deres kommune for å se om kvaliteten på maten er bra. Dette er et initiativ jeg støtter helhjertet opp om. Frivilligheten danner et lappeteppe av relasjoner som binder mennesker sammen og gir livet mening – det kan være gjennom fotballag, korsang, som besøksvenn, i turlag eller annen frivillig innsats. Frivilligheten gjør en helt uvurderlig innsats for å bidra til aktiviteter, sosiale møteplasser og bedre folkehelse. Helse- og omsorgsdepartementet samarbeider med Frivillighet Norge om å etablere en møteplass for folkehelse som speiler hele bredden av frivillige organisasjoner. Her kan frivillige møtes og utveksle erfaringer om hvordan de kan få med flere og jobbe bedre med frivillige aktiviteter. Vi vil legge til rette for at flest mulig skal kunne delta i frivilligheten. Derfor skal vi også, slik Stortinget har sluttet seg til, utvikle en strategi for å mobilisere og ivareta frivillige organisasjoner i omsorgsyrkene og styrke samarbeidet mellom offentlig og frivillig sektor på helse- og omsorgsfeltet. Målet er å komme opp med tiltak som kan bidra til å rekruttere og beholde frivillige i omsorgssektoren. Når brukere og pårørende uttaler seg om kvalitet, er det ofte hverdagslivet, mat og måltider, opplevelser, kultur og fellesskap som framheves. Derfor har vi gjort det helt klart i regjeringsplattformen at vi skal utvikle en omsorgstjeneste som kjennetegnes av kvalitet og aktivitet. Jeg er opptatt av at ansatte i omsorgstjenestene skal møte brukernes behov, enten det dreier seg om grunnleggende omsorg og pleie, medisinsk oppfølging eller det helt grunnleggende behovet for et meningsfylt hverdagsliv. Da må vi styrke kompetansen hos de ansatte på flere områder, og vi vil derfor gjennomføre et kompetanseløft i omsorgssektoren. Vi vil ta i bruk alle gode krefter for å sikre brukerne i helse- og omsorgstjenester høy kvalitet, mer valgfrihet og større mangfold i tilbudet. Kultur, aktivitet, deltakelse, tilhørighet og fellesskap er grunnleggende i dette arbeidet. Jeg vil takke interpellanten for å ta opp en viktig diskusjon som handler om et vesentlig innhold i gode tjenester, ikke minst om et vesentlig innhold i alle menneskers liv.