Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-11-18:
Aller først, takk til representanten Astrup for å løfte det norske bærekraftsarbeidet opp til debatt også tidlig i ny valgperiode. Jeg hadde i min tidligere rolle som KS-leder gleden av å samarbeide en del med interpellanten om nettopp disse spørsmålene, og jeg kjenner til hans sterke engasjement og innsikt i ulike sider av bærekraftsarbeidet. Jeg vil på vegne av regjeringen gi noen overordnede betraktninger om arbeidet, i tillegg til det som angår Kommunal- og moderniseringsdepartementet særskilt. Bærekraftsmålene med delmål dekker de fleste områdene av samfunnsutviklingen. I sum beskriver de en ønsket tilstand globalt som ligger nær det samfunnet vi i Norge allerede har. Landet vårt er i stort kjennetegnet av trygghet, rettssikkerhet og materiell velstand. Utdannings- og helsetjenester er tilgjengelige for de aller fleste. Samfunnet er preget av samarbeid og tillit. Det er høy yrkesdeltakelse og relativt lite ulikhet. Norge er et av de landene som skårer best på bærekraftsmålene, samlet sett. Det betyr ikke at vi ikke har utfordringer. Dette gjelder i særlig grad et høyt materielt forbruk, klimautslipp og naturmangfold, men også f.eks. utenforskap og psykisk helse. Regjeringen har mål for samfunnsutviklingen på alle områder, også der vi ligger godt an i en internasjonal sammenligning, og jeg viser i den sammenheng til Hurdalsplattformen. Meld. St. 40 for 2020–2021, «Mål med mening», som ble lagt fram av forrige regjering og utarbeidet under ledelse av interpellanten, «oversetter» bærekraftsmålene til norske forhold. Meldingen er en oppslagsbok og et utgangspunkt for videre oppfølging. Regjeringen har ønsket å la den være en del av grunnlaget for arbeidet med å nå bærekraftsmålene innen 2030. Denne stortingsmeldingen bygger på vedtatt politikk. En svakhet er at sammenhengen mellom offentlig, frivillig og privat innsats er utydelig. Kompleksiteten i utfordringene og sammenhengen mellom målene kommer heller ikke tydelig fram. Regjeringen vil derfor legge vekt på helhetsperspektivene i det videre arbeidet. Stortingets behandling vil gi verdifull retning og konkretisering for det videre arbeidet. Bærekraftsagendaen krever samarbeid på tvers av sektorer, politikkområder og forvaltningsnivåer, og den krever at vi ser målene i sammenheng – de kan ikke nås hver for seg. Ett eksempel er det nødvendige grønne skiftet, der vi må se mål 13, om å stoppe klimaendringene, i sammenheng med en rekke andre mål. Meld. St. 40 for 2020–2021 viser at forskjellene mellom grupper i samfunnet har økt de siste årene. Utviklingstrekk som dette ønsker denne regjeringen å gjøre noe med, bl.a. gjennom et mer utjamnende skattesystem og sterkere og mer tilgjengelige velferdstjenester. 2030-agendaen dekker alle sektorområder og medfører et stort behov for koordinering og samhandling. Jeg fått ansvaret for å koordinere det nasjonale arbeidet med bærekraftsmålene. Regjeringen vil opprette et Nasjonalt forum for 2030-agendaen, under min ledelse. Forumet skal bidra til at bærekraftsmålene nås gjennom å diskutere muligheter, utveksle kunnskap om erfaringer, utfordringer og dilemmaer og å bistå innsatsen i næringslivet, frivillige organisasjoner, kommunesektoren og akademia. Regjeringen har startet arbeidet med målepunkter som skal reflektere nasjonale politiske mål. Arbeidet med å definere disse og innhente data vil fortsette i 2022. Jeg vil også vise til samarbeidsavtalen mellom KS og regjeringen, og KS’ og SSBs arbeid for å identifisere indikatorer som kan følge bærekraftsmålene over tid. Regjeringen vil følge måloppnåelsen og rapportere om dette til Stortinget hvert år. Som kommunalminister er jeg opptatt av det som skjer i kommuner og fylkeskommuner. Jeg er glad for at kommunesektoren er kommet godt i gang med gode tiltak som samler lokalt næringsliv, frivillig sektor, innbyggere og forvaltning i felles innsats for å nå målene. Lokale og regionale myndigheter har en viktig rolle i oppfølgingen av 2030-agendaen. Den brede oppgaveporteføljen i Kommunal- og moderniseringsdepartementet vil for øvrig være i berøring med hele bredden av bærekraftsmålene. Tiden tillater ikke at jeg går tungt inn i det nå – det må jeg eventuelt komme tilbake til – men jeg vil blant mange viktige områder nevne betydningen av kommunal og regional planlegging, både for å følge opp mål 11 om bærekraftige byer og tettsteder og for så godt som mulig å kunne avstemme ulike målkonflikter i arealsaker. Jeg vil også sterkt vektlegge betydningen av et godt innovasjonsarbeid i utviklingen av offentlig sektor for å sikre langsiktig bærekraft. Bærekraftsmålene vil bli viktige i årene som kommer. Vi har mer å gjøre, også i Norge. Skal målene nås, må alle trekke i samme retning. Å utvikle samarbeidet på tvers av sektorer og forvaltningsnivå vil være en nøkkel til å lykkes.