Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-12-05:
Jeg vil takke komiteen for et grundig arbeid med en innstilling som bygger på Riksrevisjonens rapport. Det har vært gjennomført to høringer i saken, en åpen og en lukket, noe som har bidratt til å belyse saksforholdet. I høringene har jeg også gitt uttrykk for at jeg ser alvorlig på de svakheter som Riksrevisjonen har pekt på når det gjelder arbeidet med objektsikring. Riksrevisjonens funn har vært, og er, viktige for det pågående arbeidet med objektsikring. Samtidig minner jeg om at den foreliggende rapporten fastslår at det har skjedd forbedringer siden 2015. Riksrevisjonen konkluderte i sin første rapport med at ingen av politiets skjermingsverdige objekter var grunnsikret i henhold til lov og forskrift. Ifølge rapporten som er grunnlag for dagens debatt, er det ti av tolv objekter som ikke har en fullverdig grunnsikring. Selv om det gjenstår arbeid, er det imidlertid viktig å påpeke at det er etablert kompenserende tiltak ved samtlige objekter. For å gi et eksempel som ikke er gradert, er det etablert redundante løsninger for alle politiets operasjonssentraler, hvorav tre er skjermingsverdige. Det vil si at dersom én operasjonssentral blir satt ut, vil funksjonen bli ivaretatt av en annen operasjonssentral. Politidirektoratet har nå laget en helhetlig plan med permanente og midlertidige tiltak for objektsikring, og hvor avvikene som er påvist av Riksrevisjonen, skal lukkes. Planen, som går over fem år, inkluderer også sikring av operasjonssentraler som i dag ikke er klassifisert som skjermingsverdige objekter, og er av Politidirektoratet kostnadsestimert til omkring 300 mill. kr. I planen er nåværende skjermingsverdige objekter gitt prioritet. Som Riksrevisjonen skriver: Av de tolv objektene er to allerede sikret i henhold til sikkerhetslovens krav. Det legges opp til at ytterligere fire objekter vil være fullverdig sikret neste år, og de resterende seks objektene vil være sikret året etter. Det betyr at alle nåværende skjermingsverdige objekter vil være innenfor den nye sikkerhetslovens bestemmelser, slik Politidirektoratet vurderer det, i løpet av 2020. Denne regjeringen har både i 2017 og i 2018 prioritert midler til kompenserende tiltak for de skjermingsverdige objektene i politiet, i tillegg til å finansiere etablering av et nytt nasjonalt beredskapssenter og datahaller. I neste års statsbudsjett har regjeringen foreslått en solid finansiering av objektsikring ved å bevilge 171 mill. kr, hvorav 142 mill. kr er knyttet til Politidirektoratets plan og 29 mill. kr til redundanstiltak. Det foreslås også 17,5 mill. kr til PST – til sammen 188,5 mill. kr til arbeidet med objektsikring. Dette kommer i tillegg til bevilgninger knyttet til datasentre, på 148,2 mill. kr, og nytt beredskapssenter i politiet, på 865,3 mill. kr. Riksrevisjonen skriver i sin rapport at etterlevelsen av instruksen om bruk av sikringsstyrker er bedret. Politiet har laget kriterier for utpeking av objekter, utarbeidet planer for sikring av de utpekte objektene samt forhåndsutpekt objekter hvor Forsvaret skal bistå politiet. Det gjennomføres også regelmessige øvelser. Politidirektoratet følger jevnlig opp etterlevelsen av instruksen overfor politidistriktene, og etter min vurdering er det gjort en grundig og god jobb i politiet på dette området. I lys av Riksrevisjonens omtale av manglende avklaringer og analyser av politiets kapasitet til å sikre og beskytte objekter ved bruk av sikringsstyrker, herunder krav og ambisjonsnivå til politiets sikringsarbeid, er Politidirektoratet gitt i oppdrag å iverksette et arbeid som nærmere avklarer, analyserer og fastsetter ambisjonsnivået for politiets objektsikringsarbeid ved bruk av egne sikringsstyrker. Arbeidet skal videre omfatte analyser av styrkebehovet i ulike scenarier på kriseskalaen. Politidirektoratet har frist for å gjennomføre arbeidet innen februar 2019. Jeg har merket meg Riksrevisjonens vurderinger knyttet til manglende felles forståelse av objektsikringsinstruksen. Jeg mener det er viktig å presisere det som også politidirektøren og forsvarssjefen påpekte i åpen høring, nemlig at det er ingen uenighet om hvordan dagens instruks skal tolkes. Det er nå over seks år siden instruksen ble fastsatt, og da er det helt naturlig at man vurderer eventuelle endringer. Derfor har Forsvarsdepartementet i samråd med Justis- og beredskapsdepartementet nedsatt en arbeidsgruppe som er godt i gang med å gjennomgå gjeldende instruks. Gruppen vil drøfte, anbefale og begrunne eventuelle endringer i instruksen. Denne regjeringen har siden 2013 økt bevilgningen med over 7 mrd. kr til ulike beredskapstiltak i justissektoren, og regjeringen har levert en historisk oppbemanning av politiet. I tillegg kommer satsinger på godt over 1 mrd. kr i 2019. Det er iverksatt en rekke tiltak for å styrke beredskapen i politiet, bl.a. en betydelig styrking av Politiets sikkerhetstjeneste, styrking av beredskapstroppen, bestilling av tre nye politihelikoptre, muligheter for punktbevæpning ved sårbare objekter, krav til politiets responstid, etablering av en ny årlig nasjonal terrorøvelse og etablering av nasjonalt beredskapssenter. Jeg vil understreke at regjeringen har tatt vurderingene og anbefalingene fra Riksrevisjonens forrige rapport på største alvor. Det mener jeg alt arbeidet vi har gjort siden 2015, viser. Vi tar også de nye anbefalingene til Riksrevisjonen på alvor. Tiltakene vedrørende instruksen vil være gjennomført i løpet av 2019, og Politidirektoratet har nå en forpliktende plan som medfører at alle nåværende skjermingsverdige objekter vil være innenfor den nye sikkerhetslovens bestemmelser i løpet av 2020. Jeg vil avslutningsvis få minne om at arbeidet med beredskap og objektsikring er et kontinuerlig arbeid og noe vi aldri vil kunne si oss endelig ferdig med. Å beskytte innbyggerne er en av de viktigste oppgaver for en stat, noe denne regjeringen har tatt på alvor og fortsatt vil ha stor oppmerksomhet mot.