Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-16:
Senterpartiet fremmer forslag om å øke kommunesektorens inntekter med 3,570 mrd. kr. 2,5 mrd. kr av dette er frie inntekter fordelt med 2 mrd. kr på primærkommunene og 500 mill. kr til fylkeskommunene. I tillegg foreslår vi over 1 mrd. kr i budsjettmidler på særlige områder, som samferdselstiltak, næringsutviklingsmidler og styrket tilbud i skolen. Regjeringens signaler for 2016 gir stramme økonomiske rammer for kommunene og viderefører den omfordelingen vi har sett de siste årene, fra kommuner som har lite fra før, til dem som sitter best i det. Selv om det ligger an til en begrenset oppretting av skattesvikten kommunene opplever nå i revidert nasjonalbudsjett, som vi skal behandle på fredag, er det et sørgelig faktum at kommunesektoren i 2016 må slite med konsekvensene av skattesvikten i 2014 og 2015. De økonomiske rammene regjeringen har lagt opp til gjennom statsbudsjettene disse årene, har sviktet. Kommunene driver sin virksomhet innenfor statlig gitte rammer og har opplevd kutt i rammene som ikke blir kompensert. Da har kommunene én ting å gjøre: De må kutte i velferdstilbudet til innbyggerne. Det er folk som har rett til kommunale omsorgstjenester og skoleplass, som betaler prisen i form av dårligere tilbud. KS har gitt ut informasjon om situasjonen i heftet «Skattesvikt – Kommunene og norsk økonomi». Her framgår det at kommunene i årene fra 2004 og fram til 2013 har oppnådd en merskattevekst i forhold til anslagene på 20 mrd. kr i løpende priser. Den rød-grønne regjeringen bidro til vekst i kommuneøkonomien gjennom at skatteinntekter utover anslag ble værende i kommunene. De to siste årene har kommunesektoren måttet dekke inn mesteparten av skattesvikten gjennom kutt i tjenestene eller ved økte avgifter og eiendomsskatt. Flere enn noen gang betaler kommunal eiendomsskatt for boligen sin, og satsene øker. Dette er stikk i strid med de lovnadene Høyre og Fremskrittspartiet ga i sine programmer. Lovnader som ikke følges opp i praksis, er ikke mye verdt. Regjeringen har de siste to årene gjennomført en omfordeling kommuner og fylkeskommuner imellom som slår sterkt negativt ut for distriktene. De regionale utviklingsmidlene er kuttet med 30 pst. på to år. Vedtaket om nye kostnadsnøkler for fordeling av rammetilskudd til fylkeskommunene har ført til at Nord-Norge og kystfylkene har blitt de store taperne. I vårt budsjettopplegg retter vi opp noe av dette. Vi mener det må legges inn 600 mill. kr til regionale utviklingsmidler til fylkeskommunene, og at det er nødvendig å styrke bevilgningene til ras-, skred- og flomsikring. I komiteens høring fikk vi påvist hvordan de nye kostnadsnøklene underfinansierer de reelle kostnadene til båt- og ferjedrift i fylkene. Senterpartiet mener at kostnadsnøklene må gjennomgås på nytt, men inntil det er gjennomført, vil vi legge inn 200 mill. kr på C-lista under frie midler. Senterpartiet foreslo i fjor å gjennomføre en ordning med ferjeavløsningsmidler over 40 år. Gjennom omlegging av kostnadsnøklene i fjor mistet fylkene sine muligheter til å finansiere bru eller tunnel som erstattet ferje, med avsetning fra egne rammebevilgninger. Nå følger en samlet komité etter. Det er bra, men Senterpartiet ønsker å se på om denne ordningen i tillegg bør gjelde båtruter. Omleggingen av selskapsskatten, hvor kommunene skal få en ny inntekt basert på lokal verdiskaping, vil ta penger fra de fleste kommunene og gi til noen få. Senterpartiet har fått Finansdepartementet til å beregne virkningene. De var nedslående. 40 kommuner vinner, og 388 kommuner taper. Det er nok sheriffen av Nottingham og ikke Robin Hood som er regjeringens ideal i fordelingspolitikken. I fjor økte vekstkommunetilskuddet med 330 mill. kr. Kommuner med lav vekst eller befolkningsnedgang betalte hele regningen. Senterpartiet gikk inn for økning i veksttilskuddet, men la det inn som økte rammer. Omleggingen av selskapsskatten har en langt større regning, på ca. 3 mrd. kr, som sendes til Kommune-Norge. Pendlerkommuner i sentrale strøk og de aller fleste distriktskommuner fikk kutt i sine rammer. De får beskjed fra regjeringen om å redusere sine velferdsytelser for at kommuner som er bedre stilt fra før, skal kunne styrke sine tilbud. Senterpartiet fremmer forslag om at regjeringen legger bort forslaget til omlegging av selskapsskatten. Opplegget regjeringen presenterer for å stimulere privat verdiskaping i kommunene, har også en annen virkning som ikke blir beskrevet, men som de kanskje ser som en positiv bivirkning. Når kommunene skal få tilbake en del av lokal verdiskaping basert på lønnsgrunnlaget i det lokale næringslivet, betyr det at det gis ekstra kommunal gevinst for dem som privatiserer eldreomsorg, skole og barnehage. Til slutt vil jeg ta opp det forslaget som Senterpartiet har satt fram, og de vi er sammen med andre om.