trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Eg skjønar at det er dette regjeringspartia er opptekne av, og eg synest det er bra at dei har fokus på kva som skjer etter 2013. Eg sa i mitt innlegg at eg er overtydd om at eit borgarleg fleirtal vil kunne kome fram til ei einigheit om dette, og då må ein gi og ta. Eg ønskjer ikkje å forskotere kva dette skal gå ut på, men eg vil heller be dei raud-grøne partia konsentrere seg om kva dei raud-grøne partia står for. Det har vore ueingheit òg mellom dei. Før 2005 hadde ein tre sjølvstendige parti som hadde ulike oppfatningar, men dei greidde å kome fram til ei regjeringsplattform. Men det har òg der hendt at ein har vore ueinig etter at ein gjekk inn i regjeringssamarbeidet, det ser eg. Eg er overtydd om at ei borgarleg regjering skal greie det betre enn den raud-grøne regjeringa.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Då eg nemnde at vi hadde fått betre samferdsel, betre vegar i løpet av dei siste 175 åra, var det ikkje nødvendigvis dei siste sju åra eg tenkte på, men meir tida før den raud-grøne regjeringa overtok. Når det gjeld dette med behovsstyrt statleg finansiering av grunnleggjande velferdstenester i kommunane, handlar det berre om å sikre finansiering til det som innbyggjarane i stor grad allereie har krav på. Ein har sagt at ein har krav på skuleplass, ein har krav på sjukeheimsplass når ein har behov for det, og nødvendige helsetenester. Men viss ein bur i ein fattig kommune, vil ein ikkje nødvendigvis få alle desse tenestene utført. Vi har ein rik stat som då skal sikre statleg finansiering av desse tenestene, slik at ein får desse tenestene, uavhengig av om ein bur i ein rik eller fattig kommune, meiner vi.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Det er enkelte merknader vi ikkje har gått inn på, og det kan vere fleire ting som ligg i dei merknadene som gjer at vi vel å stå utanfor dei. Når det gjeld generalistkommunar, har ikkje vi fremja noko forslag om å avvikle generalistkommuneprinsippet, men vi held ope kva som skal skje. Framstegspartiet ønskjer å avvikle fylkeskommunen, og då er det naturleg at vidaregåande opplæring blir overført til kommunane, med ei statleg stykkprisfinansiering – behovsstyrt statleg finansiering. Då er det naturleg at dei kommunane med vidaregåande skular kanskje får ansvaret for dei vidaregåande skulane. Det blir då kanskje feil at f.eks. Utsira også skal ha vidaregåande skule. Når vi ikkje ønskjer å gå inn på generalistkommunemerknaden, er det fordi vi ser framover m.a. til at vi skal få avvikle fylkeskommunen, og kva som skal skje då.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Kommunalministeren er oppteken av såkalla rammestyring av kommunane og også oppteken av at ein skal auke dei såkalla frie midlane. Tidlegare blei barnehagane finansierte ut frå eit stykkprissystem, som Framstegspartiet har stor sans for. Så la ein om dette slik at løyvinga til barnehagar gjekk inn i ramma til kommunane. Ifølgje kommunalministeren skal dette, viss ein får meir frie midlar, auke den lokale handlefridomen og styrkje lokaldemokratiet. Samtidig kostar barnehagane det same, og krava til barnehagane er dei same. Eg får ikkje dette heilt med meg. Eg vil be kommunalministeren forklare meg korleis det at ein la finansieringa til barnehagane inn i ramma, har auka handlefridomen og styrkt lokaldemokratiet.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Eg må berre seie at eg ikkje føler at eg er blitt så veldig mykje klokare av dette. For kommunalministeren snakkar om at det er mindre detaljstyring og alt dette, men det jo akkurat dei same detaljane, akkurat den same regelstyringa av barnehagane, no som før finansieringa, før ein hadde stykkprisfinansiering der kommunane fekk pengar etter kor mange barn ein hadde i barnehage. No seier ein at når ein har rammefinansiering, kan ein prioritere annleis, at det blir opp til eit lokaldemokrati. Det er mange fine formuleringar, men betyr denne omlegginga at lokalpolitikarane, dersom dei ønskjer det, kan bortprioritere pengar til barnehagane, slik at det blir dårlegare tilbod til barna i barnehagar? Er det dette som ligg inne i dette? Viss det ikkje er det, kan eg ikkje skjønne at dette har auka handlefridomen og styrkt lokaldemokratiet på nokon som helst måte.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Grunnen til at eg tek ordet, er at eg føler det er verdt å kommentere eit par av dei påstandane som har kome fram i debatten. Først til statsråd Navarsete som antyda at Framstegspartiet har liten tillit til lokalpolitikarane. Eg vil berre slå fast at det er heilt feil. Framstegspartiet har veldig stor tillit til lokalpolitikarane. Vi meiner dei gjer ein kjempejobb, men vi registrerer sjølvsagt òg tilbakemeldingar om at lokalpolitikarar ofte slit, både med å få endane til å møtast økonomisk og med å følgje opp detaljstyringa med omsyn til regelverket som dei blir pålagde av staten og som gir store utfordringar for kommunane. I tillegg har innbyggjarane òg store forventingar, som det ofte kan vere vanskeleg å innfri med dei økonomiske rammene ein har til disposisjon. Representanten Lise Christoffersen var ute og antyda at eg stakkarsleggjorde kommunepolitikarane. Bakgrunnen for det var det eg sa om at staten på mange måtar opptrer som eit rovdyr når det gjeld å ete opp lokal handlefridom. Slik er det nemleg, og det er eit faktum at når riksløva kjem i konflikt med lokaldemokratiet, er det riksløva som kjem sigrande ut. Staten har altså alle maktmiddel: lovgiving, pengar, og ein kan detaljstyre med rundskriv og føresegner utan at kommunane kan ta dette inn til nøytrale instansar for å avgjere om det er i tråd med lovar gitt av Stortinget. Vi har òg tal som viser at 94 pst. av kommuneplanane blir møtte med innseiingar eller varsel om innseiing. Då snakkar vi altså ikkje lenger om kommunestyret sine kommuneplanar, då er det nesten staten sine kommuneplanar. Representanten Ingalill Olsen meinte at veljarane har krav på ei avklaring med omsyn til kva som kjem til å skje etter valet i 2013. Eg trur at det er dei raud-grøne som føler at dei har krav på ei avklaring her. Eg registrerer òg at før valet i 2005 var det ikkje avklaring på noko punkt frå Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV når det galdt kva ein skulle bli einig om dersom ein vann valet. Representanten Aksel Hagen viser til at vi ønskjer færre kommunar. Det er riktig, men Framstegspartiet ønskjer å bruke økonomiske verkemiddel, og at dette skal vere friviljug.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Grunnen til at eg tek ordet, er statsråden som prøver å tilleggje Framstegspartiet standpunkt og meiningar som vi ikkje i det heile har. Når ho ikkje finn nokon feil med det vi seier, skjønar eg jo at ho leitar etter å tilleggje oss ting og vri og vrengje på det som vi eigentleg meiner. Det blei sagt at vi skulle demontere sjølvstyret, og at vi skulle mate riksløva. Det er fullstendig feil. Vi er opptekne av tenestene i Kommune-Noreg, vi er opptekne av at innbyggjarane i Kommune-Noreg skal få dei grunnleggjande velferdstenestene som dei har krav på. Då meiner vi at dei må finansierast av staten. Det betyr ikkje at kommunane ikkje skal ha ansvar. Kommunane skal framleis ha ansvaret for desse tenestene, men dei skal finansierast av staten. Det er ein tryggleik for innbyggjarane, og det vil også medføre at det spelar inga rolle om ein bur i ein rik kommune eller i ein fattig kommune.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
I forrige periode ble det fremmet et grunnlovsforslag om å grunnlovfeste lokaldemokratiet. Det var et kompromiss man hadde kommet fram til, og alle partiene stilte seg bak dette grunnlovsforslaget. På mandag er vi invitert til å diskutere dette. Jeg hadde håpet at de partiene som skrev under i forrige periode, også ville stå for det i denne perioden. Men så ser vi at Arbeiderpartiet snur, til stor skuffelse for mange, bl.a. KS’ nestleder Mette Gundersen, som sier følgende i et intervju i Kommunal Rapport: «Diskusjonen i Arbeiderpartiet handler om maktbalansen mellom stat og kommune. Jeg hadde håpet at stortingsgruppa ville vise det lokale demokratiet større tillit.» Mitt spørsmål er: Hva er det med det lokale demokratiet, lokalt selvstyre, som er så skremmende for Arbeiderpartiet, siden de nå snur?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Her på Stortinget vedtar vi saker som får direkte konsekvens for den lokale handlingsfriheten og det lokale selvstyret. Det er ikke alltid jeg tror at vi er fullt ut bevisst på akkurat det. Jeg skal ta ett eksempel, for jeg tror at SV – i hvert fall etter mitt syn – har undervurdert konsekvensene av å fjerne kontantstøtten for toåringer. Én ting er hva som skjer, eller hva det gjør med fattigdommen, men en annen ting er at det nå har oppstått et stort behov for nye barnehageplasser, uten at det følges opp med tilstrekkelige midler fra statlig hold – et eksempel på et vedtak som gjøres her, som får direkte konsekvens for kommunene. Ser Aksel Hagen og SV at fjerning av kontantstøtten også har bidratt til å minske handlingsrommet for kommunene?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Nei, jeg kan ikke nevne en eneste kommune som fortjener en slik betegnelse. Dette er en beskrivelse av hvordan vi ønsker å utvikle lokaldemokratiet. Vi sier også mye i våre merknader om forholdet mellom statlig pålagte oppgaver og kommunenes mulighet for å kunne utføre oppgavene på en god måte. Her må det være samsvar mellom det staten pålegger av oppgaver, og det kommunene er i stand til å bidra med, og hva slags tjenester de kan yte. Det finnes ikke én kommune som fortjener en slik omtale. Det er en beskrivelse av hvordan vi ikke vil ha det, og så er det en beskrivelse av hvordan vi ønsker å ha det.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Det virker som om Lise Christoffersen blir litt sår av at vi bruker slike betegnelser – og jeg forstår det. Nå har Arbeiderpartiet styrt dette landet i syv år sammen med to andre partier. Det er klart at dere sikkert har mye dere ønsker ros for. Vi peker på et faremoment hvis ikke lokaldemokratiet får være med og blomstre. Jeg synes jo det er underlig å få slike spørsmål fra en representant som representerer et parti som altså har snudd, og som ikke engang ønsker å grunnlovfeste lokaldemokratiet. Vi ønsker et blomstrende lokaldemokrati, og som sagt, ikke et Kommune-Norge med kommuner som nærmest kan anses som tomme skall.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Jeg viste, før den setningen falt, til en undersøkelse som ble gjort av ordførere og rådmenn. Det var KS som hadde denne undersøkelsen. I denne spørreundersøkelsen viser det seg altså å være et stort gap mellom det som forventes, og det kommuneøkonomien gir rom for. Det var vel i forbindelse med den undersøkelsen at jeg ble fristet til å si at aldri har gapet vært større enn nå. Dette er en reell problemstilling som jeg mener at den rød-grønne regjeringen ikke har nok fokus på.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Både statsrådens parti og Kristelig Folkeparti har nærhetsprinsippet som en viktig bærebjelke i partienes politikk. Ordførere og rådmenn har i en spørreundersøkelse igangsatt av KS svart at det er et misforhold mellom økonomisk handlingsrom og de oppgaver som regjeringen pålegger kommunene. Ser statsråden at det stadige misforholdet mellom statens forventninger til kommunene og kommunenes handlingsrom kan være en trussel mot kommunenes selvstyre og handlingsfrihet?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
Vi – alle i denne salen – deler tydeligvis oppfatningen av hvor viktig kommunene er for velferdsproduksjonen i dette landet. Men jeg synes representanten Hagesæter er litt vel positiv når det gjelder valgresultatet. Det er ikke slik at vi har tenkt å legge oss på ryggen og la de borgerlige få lov til å overta styringen av dette landet. Vi har tenkt å fortsette å styre i minst fire år til. En forutsetning for å vinne et valg er at velgerne vet hva de stemmer på. Nå har vi hørt Høyre og Fremskrittspartiet redegjøre for to vidt forskjellige systemer for hvordan man skal finansiere den viktige velferdsproduksjonen som skjer i kommunene. Høyre har gitt sin tilslutning til rammefinansiering, som har vært et omforent prinsipp her de siste 25 årene, mens Fremskrittspartiet står for en helt annen politikk. Jeg mener at velgerne har krav på å få vite hvilken politikk Fremskrittspartiet og Høyre vil føre overfor kommunene når de kommer i regjering, slik at vi fortsatt kan sikre velferden i landet.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
I de innledende merknadene til denne innstillingen står Kristelig Folkeparti sammen med Høyre og Fremskrittspartiet om følgende utsagn: «Disse medlemmer» – formodentlig i motsetning til oss i flertallet – «vil ha bære- og livskraftige kommuner som skaper varme og trygge lokalsamfunn, ikke tomme skall.» Kan representanten Bekkevold navngi minst én kommune, kanskje aller helst flere kommuner, som fortjener betegnelsen «tomt skall»?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
Jeg tenkte det nok, at det ville bli litt vanskelig å komme med et sånt eksempel. Men da kan jeg stille spørsmålet på en litt annen måte: Mener representanten Bekkevold at det faktisk er en reell fare for at noen kommuner kan komme til å bli sånne tomme skall, eller er det sånn at ved nærmere ettertanke vil representanten kanskje ønske å tone litt ned denne framtidige karakteristikken av norske kommuner? I så fall er jo muligheten her, her og nå.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
Ja, det innrømmer jeg gladelig. Jeg blir nok litt sår, men det er ikke stortingsrepresentanten i meg som våkner. Det er gamleordføreren som våkner og er litt sår for at vi har så liten tiltro til evnen til å styre ute i kommunene. Men la det ligge. Jeg har lyst til å gripe fatt i et utsagn som representanten Bekkevold hadde i sitt innlegg. Han sa at aldri har gapet mellom forventninger og kommuneøkonomien vært større enn nå. Spørsmålet er: Kan representanten dokumentere den påstanden på noen måte? Og hvis representanten skulle kunne det, hva ser representanten da som årsaken til det? Kan det skyldes at det så tydelig ikke var grunnlag for forventninger overhodet under den forrige regjeringen?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
Jeg vil bare veldig raskt gi et tilsvar til Gjermund Hagesæter, hvor han sier at når riksløven er i konflikt med lokaldemokratiet, går alltid riksløven seirende ut. Det er ikke helt tilfellet. Hvis en går inn på Miljøverndepartementets hjemmesider og ser hvordan departementet har håndtert de innsigelsene som har havnet på statsrådens bord, er det absolutt ikke sånn at alle innsigelser tas til følge. I veldig mange av tilfellene og sakene får kommunen medhold, eventuelt har en greid å forhandle seg fram til en løsning som er god for begge parter med begges perspektiv. Noe av det som jo er kjernen i hele den nye plan- og bygningsloven, er at den utstyrer kommunene med en rekke instrumenter som har ett siktemål, nemlig å forebygge konflikter, forebygge innsigelser ved å få opp et samarbeid tidlig – en skal jobbe sammen, forene de offentlige ressursene og kompetansen til å trekke i samme retning. Det motsatte er feil bruk av offentlige ressurser. Hvis det skjer, er det et politisk ansvar å rydde opp i det. Jeg synes det her blir en veldig ensidig fokusering fra de borgerlige på at konfliktløsning skal flyttes ut av politikken og over i jusen – dette er jo politikk. Vi vil det motsatte. Vi vil styrke politikken både sentralt og lokalt og redusere sektormakt, for det er alltid sånn at der politikken rykker ut, rykker det administrative inn. Sånn ønsker ikke vi å ha det. Vi vil ta den makten tilbake igjen til der den hører hjemme, i politikken, og da i mye større grad på lokalt nivå. Så helt på tampen – for jeg ser at jeg rekker det – bare en liten kommentar til Morten Ørsal Johansen, som jeg opplever gjentar det vi mener er grunnløse påstander om betydelig underfinansiering av kommunesektoren. Et lite eksempel: Vi har nå nettopp hatt høring i komiteen om kommuneproposisjonen, som peker inn mot neste år. Da hørte faktisk jeg et KS som var rimelig fornøyd, og jeg tror det var en del andre som hørte det samme.
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
Det er en enstemmig innstilling fra komiteen i denne saken. Bulgaria og Romania ble EU-medlemmer 1. januar 2007 og EØS-medlemmer i august 2007. Norge innførte da overgangsordninger for arbeidsinnvandrere fra Bulgaria og Romania. Overgangsordningene innebærer at det er et krav om oppholdstillatelse for arbeid, herunder krav til lønnsnivå, noe som sikrer arbeidstakerne ordnede lønns- og arbeidsforhold. Overgangsordningene for arbeidstakere fra Bulgaria og Romania gjaldt først for to år, fra 1. januar 2007, med mulighet for forlengelse i ytterligere tre år. Regjeringen videreførte overgangsordningene i tre år fra 2009. Det følger av EØS-utvidelsesavtalen at Norge bare kan forlenge ordningene etter 2011 med mindre det kan vises til «alvorlige forstyrrelser i arbeidsmarkedet». Komiteen viser til at Norge ikke har alvorlige forstyrrelser på arbeidsmarkedet som kan begrunne en særskilt forlengelse av disse overgangsordingene, og støtter derfor lovforslaget. I denne lovproposisjonen fremmes det forslag som medfører opphevelse av overgangsordningene for arbeidstakere i Bulgaria og Romania, og med det loven som vi ikke har bruk for når overgangsordningene fjernes. Komiteen vil påpeke en åpenbar feil i selve lovvedtaket, da kun tittelen på lovforslaget er gjengitt der, og har derfor foreslått at I skal lyde: «Lov 24. juni 1988 nr. 64 om utlendingers adgang til riket og deres opphold her(utlendingsloven) oppheves.» (utlendingsloven)
Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
Den foreliggende lovproposisjonen opphever overgangsordningene for arbeidstakere fra Bulgaria og Romania og gir arbeidsinnvandrere fra disse landene samme adgang til det norske arbeidsmarkedet som andre EØS-borgere har. Retten til å ferdes og oppholde seg fritt i EØS-området tilhører kjerneområdene i EØS-avtalen. Ut fra hensynet til balansen i det nasjonale arbeidsmarkedet innførte Norge overgangsordninger for arbeidsinnvandrere fra Bulgaria og Romania da landene ble EØS-medlemmer 1. august 2007. Overgangsordningene innebar et krav om oppholdstillatelse for arbeid og krav om norsk lønnsnivå. Erfaringer viser at dette har fungert. Overgangsordningene ser ikke ut til å ha bremset innvandringen, og norske arbeidsgivere har i stor grad lyktes med å rekruttere arbeidskraften. Arbeidsinnvandringen fra Bulgaria og Romania er fortsatt moderat. I 2011 innvandret 624 bulgarere og 1 109 rumenere, og per 1. januar 2012 var om lag 2 600 bulgarere og 5 700 rumenere bosatt i Norge. De fleste arbeidsinnvandrerne under overgangsordningene har fått oppholdstillatelse relativt raskt når de har fått et arbeidstilbud med norske betingelser. Det er liten grunn til å tro at oppheving av overgangsordningene vil gi store endringer i omfanget av arbeidsinnvandringen fra disse landene. Bulgarere og rumenere skiller seg ikke vesentlig fra borgere fra andre østeuropeiske EØS-land når det gjelder sysselsettingsrater og ledighet. Forholdsvis få bulgarere og rumenere er ansatt innen bygg og anlegg, mens mange jobber innen helse- og sosialtjenester, undervisning og servicevirksomhet. Rumenere er relativt sterkt representert innen industrien. Første kvartal i år var den registrerte arbeidsledigheten 6,6 pst. for bulgarere og 4,6 pst. for rumenere. Til sammenligning er den 8,3 pst. for polakker. Arbeidsledigheten i Norge er lav, og sysselsettingen er høy sammenlignet med andre land – også i et historisk perspektiv. Det er for tiden ikke tegn til alvorlige forstyrrelser verken i arbeidsmarkedet generelt eller i delarbeidsmarkeder, og dermed heller ikke grunnlag for å unnlate å oppheve overgangsbestemmelsene. Arbeidsinnvandring er et gode for både individer og for samfunn. Det gir arbeidsgiverne mulighet til å rekruttere arbeidskraft på tvers av landegrenser, og det bidrar til et mer effektivt arbeidsmarked og økt verdiskapning. Jeg er glad for at komiteen støtter forslaget om å oppheve overgangsordningene for Bulgaria og Romania, og at det er full enighet om dette.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-05-31:
Det er ikke slik at Høyre og Kristelig Folkeparti har forsøkt å snakke seg vekk fra at dette er et tiltak som gir lokalpolitikerne et nytt verktøy, slik Langeland påstår. Snarere tvert imot – jeg viser til at så lenge Langeland og regjeringspartiene ikke vil være med på å gi kommunene rett til å fastsette takstene, fratar jo faktisk Langeland og regjeringspartiene dem lokal innflytelse. Så mitt spørsmål om dette temaet går til statsråden: Hvordan vurderer statsråden muligheten for at denne type verktøy ikke vil bli søkt om, selv om det er nødvendig, når man ikke vet hvilke takster staten kan pålegge dem i neste omgang, i og med at det er staten som gis ansvaret for å vurdere størrelsen på takstene, ikke kommunene, slik det er i andre bompengesaker? Dette er jo statlig overstyring av lokale initiativ.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-05-31:
Så får jeg prøve å ikke være dårligere! Det er viktig å si at dette er en stor dag i Vestnes og Rauma, ja, faktisk for hele Sunnmøre og for dem som sogner til bruken av E136. Næringslivet, folk flest, de som er avhengig av veitransport, får en ny hverdag, og det er et vesentlig poeng, og dette er et vesentlig skritt på veien mot en helt ny E136 mellom Ålesund og Dombås. Høyre har registrert at dette prosjektet har vært ønsket over lang tid – det siste med en liten henvisning til Hoksruds ord tidligere her i dag – og at det er stor lokal oppslutning om prosjektet og bompengeopplegget. Da skulle det bare mangle at vi her i dag ikke skulle støtte dette. Vi i Høyre har i lang tid vært opptatt av E136. Vi foreslo for seks år siden at hele E136 burde vært realisert som et helhetlig OPS-prosjekt. Ja, det var faktisk det første OPS-prosjektet vi foreslo som enkeltstående prosjekt etter de tre suksessprosjektene som Stoltenberg I-regjeringen fremmet, etter ønske fra flertallet i komiteen, og hadde E136 blitt vedtatt som OPS-løsning den gangen, hadde veien vært ferdig i dag. Jeg skal la den diskusjonen ligge og i dag bare henvise til merknadene våre i saken, for det viktigste i dag er at prosjektet nå endelig blir vedtatt, at folk og gods blir transportert raskere, og at mobiliteten vil øke og bli langt bedre på Sunnmøre. Det sikrer vekst og utvikling i en svært viktig eksportregion i landet vårt.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-05-31:
Jeg trodde vi skulle få en kort debatt om denne saken – og slett ikke en debatt om Statens pensjonsfond utland. Jeg syns det er på grensen om dette hører inn under denne saken, om å gi dette selskapet lånefullmakter. Det er ikke slik at et OPS-prosjekt utelukkende er en finansieringsordning. Et OPS-prosjekt er en prosjektfinansieringsløsning som handler om å organisere seg helt annerledes – noe som også gir synergier, både i måten man organiserer anbudene på, måten man driver dette fram på, og måten man kobler investerings- og vedlikeholdskostnader på. Dette er OPS, og det er ikke bompengeavhengig. Man kan utmerket godt ha OPS-løsning uten bompengefinansiering, men med statlig finansiering. Så til lånerentespørsmålet: Jeg syns statsråden svarte svært godt på det spørsmålet. Men hun kunne også sagt – og det tror jeg hun er enig med meg i: Jeg er ganske sikker på at driftige sunnmøringer kommer til å være våkne nok til å skaffe seg en bedre rente i dagens marked enn 6,5 pst.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Statsrådens partikollega, Janne Sjelmo Nordås, roser dette forslaget og mener at her blir miljøet ivaretatt på en meget god måte. Samtidig ser vi at statsråden i brevs form svarer at det ikke blir lagt noen føringer knyttet til at merinntektene skal brukes på miljøtiltak for å bedre luftkvaliteten. Hvis miljøet var viktigst, ville det ikke da vært helt naturlig faktisk å prioritere miljøet og luftkvaliteten?
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Det er forunderlig å høre representanten Bjørnflaten, som tydeligvis mener at køkjøring og sen avvikling av trafikk bedrer miljøet og minsker utslippene. All forskning tilsier vel det motsatte. Miljømessig gode veier forhindrer ikke bare skader på biler og mennesker og drepte i trafikken. Det er faktisk slik at det også reduserer utslippene. Jeg vet ikke om representanten har hørt og forstått at det var Arbeiderpartiet som fikk til et skatteregime som gjorde det slik at langt de fleste bilene i dag går på diesel. Når vi vet at en dieselbil – framfor en moderne el-, hybrid- eller bensinbil – slipper ut 125 ganger så mye nitrogendioksider og NOx, burde man vel kunne ta inn over seg og forstå at det faktisk er en sammenheng. Man kunne hatt muligheten til ikke å legge på en mineraloljeavgift på GTL, som jo er laget av naturgass. Men dette tyder bare helt klart på at det ikke er miljøet, og det er heller ikke mennesker med allergier og astma, som er i fokus. Det er skatteinngangene til staten. Det er her det blir hult, det blir forferdelig hult. Det samme er svaret fra statsråden. Man ønsker ikke å legge føringer for at overskuddet fra bompengestasjoner – med hensyn til denne innkrevingen – skal gå tilbake til miljøtiltak. Nei, da kunne jeg endelig ha forstått det. Men så lenge dette kun dreier seg om å lage nye, fiskale skatter, og at man ikke i prinsippet ønsker å ivareta miljøet, blir det bare meningsløst.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Representanten Bjørnflaten tok i sitt innlegg opp en sak vedrørende behandlingen i selve komiteen, hvor hun mente at hvis det var et klart flertall i komiteen som ikke ønsket eller så behovet for at en sak skulle bli behandlet, så var det en konsekvens at da ble ikke saken behandlet i sin fulle bredde. Jeg må si at når vi hører at det har vært ett møte på embetsnivå mellom norske og svenske myndigheter over flere år, skjønner jeg bedre og bedre at det var et stort ønske om at denne saken ikke skulle få en åpen behandling i det hele tatt. Det blir enda mer åpenbart når representanten Langeland da hevder at han er kritisk, både til datalagringsdirektivet og FRA-loven i Sverige, men samtidig ikke ønsker en åpen og full behandling av saken i komiteen. Da undres jeg over hva som faktisk skjer.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-05-31:
Eg vil starta med å gratulera kongeparet med feiringa, så mitt innlegg skal òg bli kort! Eg vil òg gratulera Sunnmøre og Møre og Romsdal med eit vegprosjekt som dei har brunne for lenge, og som no kom på plass. Det blir spennande å følgja det framover. Det er mange som trur at SV er imot vegar. Også i denne salen er det nokon som hevdar det. Men det er faktisk mange vegar som me er veldig for, for me meiner det er viktig å byggja vegar mange plassar i Noreg. Det som me og mange av de som er her, ser forskjellig på, er at me ikkje vil ha mange motorvegar i sentrale strøk, som fører til meir forureining. Der vil me ha kollektive løysingar. Men i Tresfjord er det heilt nødvendig med ei bru. Det er forskjellen. Me må skilja mellom by og land når me driv med transportpolitikk – og det kan SV. Me kunne håpt at nokon som er for alt, begynte å tenkja prioritering, slik som me forsøkjer å gjera. Denne saka fører òg til at me får betre skredsikkerheit, me får betre trafikksikkerheit, og dei som skal ut og kjøra, får redusert reisetida si – så dette er bra! Eg forstod på saksordføraren at anbodet kanskje kom ut allereie den 20. i denne månaden, og at ein kanskje allereie kan starta til hausten. Det lovar bra for ferdigstillinga av dette prosjektet. Så har fleirtalet ein kommentar i innstillinga, og det er at ein må sjå på om ein skal gjera noko meir for programområda – gang- og sykkelstigar og sånt. Viss det er mogeleg å få til noko meir her, er me veldig interesserte i det frå stortingsfleirtalet si side. Heilt til slutt: Når det gjeld førre sak, må eg seia at eg koste meg med Myraune sitt innlegg. Han var lei av å høra på Framstegspartiet si masing om bompengebaserte prosjekt. Men dette er jo ei trening du må halda ut, for det er jo den treninga du skal fortsetja med når du skal inn i regjering med Framstegspartiet. Det er jo nettopp å rå populistane i Framstegspartiet når det gjeld bompengar og løysingar, som verkar. Så eg trur du berre må fortsetja å trena deg, Lars, viss du vil inn i regjering!
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-05-31:
Trass i Framstegspartiets representant Tybring-Gjeddes hint om, og usaklegheiter knytte opp mot, å trekkja sveltande afrikanske barn inn i denne saka, vel eg likevel å ta forslagsstillarane seriøst. Så får han svara for seg. Det er jo nettopp det «vedlegges protokollen» betyr: Me tek dette forslaget alvorleg, og me ser nærmare på det. Statsråden seier heilt konkret at dette er noko me jobbar med. Me held på med mange av desse felta. Eg trur det er veldig viktig at me gjer dette på ein grundig måte og ikkje stemmer over noko her og no – for me veit ikkje konsekvensane. Blir det fleire rettssaker? Lagar me eit byråkrati som skal finna ut av når bilen stod der, og når han ikkje stod der? Kva er konsekvensane av så detaljerte vedtak i Stortinget? Det må me vita. Derfor seier me at me er positive til å sjå nærmare på forslaget, og legg det ved protokollen. Det er den saklege måten denne regjeringa opptrer på. Så får forslagsstillarane vurdera om dei bør opptre litt meir sakleg sjølve, når dei fremmar sine forslag.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-05-31:
Eg tek ordet berre for å koma i protokollen. Det gjeld påstandar som er sette fram av mine vener i Framstegspartiet om datalagringsdirektivet, der me jo stod saman. Det høyrest ut som om me har gått frå kvarandre, men det har me ikkje. SV, og sikkert òg Senterpartiet, har gjentekne gonger uttalt seg svært kritisk til FRA-lova. Eg har vore i mange debattar der eg har teke avstand frå ho, og der eg på ein måte har bede svenske myndigheiter om ein slutt på dette. Når eg seier at me ikkje har noko med det, så er det ut frå poenget til samferdselsministeren, nemleg at det er svenske myndigheiter som vedtek svenske lover. Då har det vore mi oppfatning, og det har eg òg diskutert med samferdselsministeren, at den norske regjeringa må kontakta den svenske regjeringa – og få presset opp på det nivået. Hovudpoenget er altså at det ikkje er Hoksrud og Langeland som vedtek lovene i den svenske Riksdagen.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2012-05-31:
Dette er en miljø- og klimasak som jeg synes er kjempeviktig at vi får fram. Det er et lovforslag som gir flere virkemidler for å få ned forurensningen i byområdene når det er nødvendig for å ta hensyn til folks helse. Utslipp fra veitrafikken er en betydelig kilde til forurensning. Vi kan av og til ved å kikke ut av vinduene her se det i byen her. Men vi vet også fra Bergen, Stavanger og Trondheim at det er utfordringer på tider av året. Det er viktig at man har mulighet til å sette inn tiltak raskt når det er nødvendig. De fleste høringsinstansene er, som saksordføreren har gjort rede for, positive til et sånt forslag, og mener at det er positivt at lokale myndigheter kan få denne muligheten til å benytte eksisterende bompengesystem som virkemiddel for å få ned biltrafikken i perioder med høy luftforurensing. Jeg vil også bare kort legge til at vi støtter også de andre forslagene som ligger i disse endringene i vegtrafikkloven, og avslutte med at vi mener det er riktig at vi nå starter en jobb for å sikre folks helse også i de store byene med tanke på trafikkveksten. Det skal vi diskutere senere i forbindelse med både klimaforlik og Nasjonal transportplan. Da må vi begynne et sted, og nå starter vi med å gjøre disse endringene, som gir kommunene og fylkeskommunene flere virkemidler for å sikre seg mot akutt luftforurensning.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Saksordføraren har på ein god måte gjort greie for saka, og òg for synet til fleirtalet. Dette er å bruke eksisterande bompengesystem som verkemiddel for å få ned biltrafikken i periodar med høg luftforureining, og eg synest det er gledeleg at det er så mange av høringsutsegnene som er positive til nettopp dette tiltaket. Derfor forundrar det meg litt at Framstegspartiet går imot dette. Eg har respekt for det synet Framstegspartiet har på bompengesystem generelt, men at ein likevel vel å gå imot ei slik sak, synest eg er veldig spesielt. Det verkar som om det å vere bompengerein blir viktigare enn noko anna for Framstegspartiet. Her er det helsefaglege argument som bør gå føre. I ein situasjon der lufta er slik at me av omsyn til helsa ikkje kan gå ut, meiner eg at politikarane må få bruke dei verkemidla som er tilgjengelege. Så har eg lyst til å seie til representanten Fredriksen at ja, det er heilt riktig, astmatikarane var veldig lite fornøgde med den omlegginga som regjeringa gjorde knytt til avgiftene på dieselbilane i 2006 og 2007. Men dei vil jo vere desto meir fornøgde med det regjeringa legg fram her i dag, og derfor er det desto viktigare å støtte opp om det. Eg vil òg kort nemne to ting til. Det eine er det som går på obligatorisk brikke. Når etatane no har lagt fram nytt forslag til Nasjonal transportplan, er dette eit av dei tiltaka som me er nøydde til å sjå nærare på, både for å gjere bompengesystema generelt meir effektive, for å bruke dei på ein meir effektiv måte, og for å bruke dei smartare framover. Derfor utfordrar eg spesielt statsråden på nettopp dette med ei obligatorisk brikke i alle bilar. Korleis er statusen på det arbeidet? Så til representanten Langeland, som tek opp to ting i innlegget sitt, og han slår saman Høgre og Kristeleg Folkeparti. Høgre og Kristeleg Folkeparti samarbeider godt, men når det gjeld spørsmålet om bompengerisiko, står Høgre aleine om den merknaden i innstillinga. Det Kristeleg Folkeparti og Høgre derimot står saman om, er å få fram at dette ikkje er ei rushtidsavgift. Kristeleg Folkeparti er for ei rushtidsavgift, det har me ingenting imot, men det er ikkje det det er snakk om. Det er snakk om ei ordning for å løyse luftproblema. Det er det ikkje ei rushtidsavgift i seg sjølv som skal løyse, det er meir køproblematikken ei rushtidsavgift skal løyse, effektiviteten i trafikken. Det er helsefaglege argument for dette. Det synest eg det var på tide no å få fram – nettopp forskjellen på rushtidsavgift og det me vedtek i dag. Derfor hadde eg håpa at det var eit samla storting som hadde støtta regjeringa sitt forslag på dette området.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Statsråden seier i innlegget sitt at fleirtalet ønskjer å få greidd ut moglegheitene for ei ytterlegare miljødifferensiering av takstsystemet. Fleirtalet, som består av regjeringspartia, Høgre og Kristeleg Folkeparti, peiker på dette med å få ei obligatorisk brikke i alle personbilar. Me veit at når fagetatane no har lagt fram sitt forslag til NTP, blir dette framskunda som ein viktig del, og det er viktig at utgreiingsarbeidet no kjem i gang. Derfor er spørsmålet mitt til statsråden: Kva er statusen på dette arbeidet, og kva tenkjer statsråden om ei obligatorisk brikke? Kan statsråden også seie noko om framdrifta i arbeidet?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Eg skal berre gi ein kort merknad, for eg syntest representanten Sortevik var veldig presis da han sa at dette gjeld i nokre få byar, nokre få gonger og i nokre få alvorlege tilfelle. Nettopp når situasjonen er så alvorleg, trur eg at folk flest er veldig einige i at me er nøydde til å bruke dette verkemiddelet i nokre få byar, nokre få gonger og i nokre få, alvorlege tilfelle. Så er det med forundring eg hører kva Framstegspartiet seier om kva som fungerer her. Ja, det er ingen av oss som vil anbefale ei ny finanskrise. Men eg hører jo òg at representanten Hoksrud med begeistring snakkar om kva som skjer i andre land. Me er einige om at den endringa som regjeringa gjorde på dieselbilar, ikkje var fornuftig. Men Hoksrud tek jo til orde for eit dieselforbod – det hørde me i hans første innlegg. Da er mitt spørsmål til representanten Hoksrud: Er det eit dieselforbod som er alternativet til å støtte forslaget som eit stort fleirtal er einige om? Det må me få eit tydeleg svar på i løpet av denne debatten.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Eg er einig i at representanten Langeland tok seg godt inn att. Han begynte med å gratulere Sunnmøre, så sa han Møre og Romsdal. Denne gongen er det Romsdal som verkeleg har grunn til å feire. I tråd med den gode og passande kommentaren frå presidenten skal eg vere veldig kort. Men med eit så godt prosjekt, og eit så viktig prosjekt for Kristeleg Folkeparti, må eg få lov til å ta ordet. Tresfjordbrua og Vågstrandstunnelen er særdeles viktige for heile regionen. Det er eit veldig godt prosjekt, og med det vedtaket som blir gjort i dag, kan dette prosjektet vere klart og stå ferdig til bruk i 2015. Eg vil seie at når me ser på dette prosjektet, er det éin ting eg synest er viktig når me tenkjer framover for norsk samferdselspolitikk, og som me må ta lærdom av. Det er at me no vurderer korleis me skal organisere ulike bompengeprosjekt lokalt, regionalt. Hadde det ikkje vore for idealistar som har brukt time på time for å jobbe fram denne typen prosjekt, trur eg ikkje at me hadde stått her i dag og markert vedtaket med Tresfjordbrua og Vågstrandstunnelen. Når me no skal organisere nettopp bompengeprosjekt og andre prosjekt framover, må me ta med oss nettopp det. Mi spesielle helsing til statsråden er at ho, når ho ser på dette, varetek den måten ein får lyfta opp denne typen prosjekt på. Det er nettopp dei som sit på galleriet i dag, som har vore med på å lyfte dette, og som gjer at me kan gjere eit godt vedtak i dag. Med dei orda avsluttar eg og seier at Kristeleg Folkeparti fullt ut støttar framlegget i dag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Eg vil slutte meg til det saksordførar Susanne Bratli seier: Dette er ei veldig viktig sak, det er eit veldig viktig perspektiv, og eg har lyst til å rette ei stor takk til saksordføraren for det gode arbeidet ho har gjort i denne saka, fordi me no har fått eit grunnlag for neste Nasjonal transportplan som eg synest er veldig spennande. Det er gjort eit veldig godt arbeid frå fagetatane, og alt ligg til rette for at me både kan få ein spennande debatt og ei viktig sak når me skal behandle neste Nasjonal transportplan. Da er det desto viktigare at me greier å ha eit heilskapleg syn på dette, og nettopp dei mjuke trafikantane, barnas perspektiv, har lett for å hamne i bakleksa når me ser på heilskapen innanfor transportsektoren. Eg har òg lyst å rette ei spesiell takk til Framstegspartiet og Høgre, som sluttar seg til forslaget frå Kristeleg Folkeparti. Det er eg veldig glad for. Eg har lyst til berre å kome med nokre eksempel på kvifor dette er viktig. Det eine er det saksordføraren var inne på: Kva er trenden når det gjeld born som skal til skulen? Jo, trenden er at fleire og fleire blir køyrde til skulen. Da er paradokset at det i seg sjølv blir meir trafikkfarleg å gå til skulen. Det har på ein måte blitt slik at me har kome gale ut på det feltet. Derfor må me sjå på tiltak som gjer at me kan snu trenden med at fleire og fleire blir køyrde til skulen. Eit anna eksempel, som ligg tett opptil dette, er det som går på trafikkopplæring. Saksordførar Susanne Bratli nemner Trygg Trafikk. Dei har føreslått at alle skular skal ha ein eigen trafikkopplæringsplan. Det trur eg er eit særs godt verkemiddel. Eit anna eksempel er reduksjonen i talet på dei som syklar blant dei yngste. Det er ei urovekkjande utvikling me her ser. I 1998, for 14 år sidan, så var det 17 pst. av dei mellom 13 og 17 år som sykla, altså 17 pst. I 2009, 11 år etter, var den delen nede på 9 pst. Det er ein betydeleg reduksjon når ein går frå 17 pst. til 9 pst. i den aldersgruppa. I aldersgruppa 18–24 år ser me ein reduksjon frå 7 pst. og ned til 4 pst. Det viser at me er nøydde til å ta større grep for å snu ei utvikling som ingen av oss ønskjer, men som me ser går i gal retning. Eg er veldig glad for støtta frå Høgre og Framstegspartiet, men eg er óg glad for at det er eit samla storting som påpeikar viktigheita nettopp av bornas perspektiv, av dei mjuke trafikantane. Så registrerer eg at regjeringspartia har ei anna tilnærming til sjølve forslaget, men fasiten til korleis me ser på dette, vil likevel bli lagd når vi får Nasjonal transportplan til Stortinget. Da håpar eg me nettopp fokuserer tydeleg på dei mjuke trafikantane, på bornas perspektiv. Det er særdeles viktig.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Eg vil utfordre statsråden på at dette blir eit viktig perspektiv i Nasjonal transportplan. Eg har lyst til å nemne to område. Det eine er skuleveg, der me no ser ein negativ trend. Det perspektivet må kome opp i Nasjonal transportplan. Det andre er, og det heng jo til dels saman, at me ser at talet på syklistar, ikkje minst blant unge, viser ein nedgang – frå 17 pst. til 9 pst. i aldersgruppa 13–17 år over ein tiårsperiode. Det er veldig dramatisk. No ser me nettopp at etatane har vektlagt denne dimensjonen mykje tydelegare enn det dei har gjort i tidlegare grunnlagsdokument til Nasjonal transportplan. Kan statsråden gå så langt ho kan i å garantere at nettopp dette vil vere viktige element som vil prege neste Nasjonal transportplan?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Eg vil takke komiteen for godt samarbeid og godt arbeid. Det er verdt å merke seg kor samla komiteen er i denne saka. Det er full semje om at dei rammene som gjeld i dag for offentleg og privat parkeringsregulering, ikkje er gode nok. Det seier ein samla komité. Komiteen ser fram til forslag til lovendringar som gjer reglane meir brukarvenlege. Me må betre kvaliteten og brukarvenlegheita i alle delar av parkeringstenesta. Eg ber òg om at statsråden merkar seg at ein samla komité ber statsråden vurdere eit system der sanksjonane blir differensierte. Eg oppfattar at dette er i tråd med forslagsstillarane sin intensjon, sjølv om komiteen her gir statsråden fridom til å vurdere ulike modellar for korleis dette kan bli gjort i praksis. Eg ser fram til statsråden sin kommentar til dette, og ikkje minst korleis ho ser for seg den vidare oppfølginga her. Det same gjeld moglegheita for etterskotsbetaling i dei tilfella der pårørande og pasientar har særlege behov for parkering ved sjukehus. Her må me få på plass ei betre ordning, og eg er glad for at komiteen er samrøystes i dette. I innstillinga er det regjeringspartia – SV, Arbeidarpartiet og Senterpartiet – og Kristeleg Folkeparti som foreslår at forslaget blir lagt ved protokollen. Forslaga nr. 1–3 blir støtta av Framstegspartiet og Høgre. Forslaga nr. 4 og 5 blir støtta av Framstegspartiet. Eg reknar med at det blir ei eiga grunngiving frå dei som støttar dei forslaga. I sitt svarbrev seier statsråden: «Gjeldende rammer for offentlig og privat parkeringsregulering er ikke gode nok.» Det går føre seg eit stort arbeid, og det er nettopp det arbeidet som me ventar på og ser fram til. Eg synest òg det er bra det som kjem fram i innstillinga her, at her vil teknologien gi oss både nye moglegheiter og kanskje nye utfordringar. Dersom me tek det positive, ser me eksempelvis den nye telefonappen som dei har fått i Trondheim, som gjer at dersom ein kjem for seint – viss møtet varer 10, 15 eller 20 minutt for lenge – kan ein berre gå inn på telefonen og betale via telefonen. Dermed blir ikkje konsekvensane like store når møtet varer litt lenger, og ein kjem for seint. Derfor er det viktig at ein ser på den typen moglegheiter i departementet når ein skal sjå på heilskapen i dei nye rammene for offentleg og privat parkering i framtida. Eg trur eg avsluttar med dei orda. Det har vore ein nyttig gjennomgang i komiteen, men det store og viktige arbeidet ventar me på til konkretiseringa frå departementet er klar på dette området.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Eg vil berre kort svare på dei spørsmåla som blei stilte til meg som saksordførar. Det eg opplever at komiteen er veldig einig om, er to ting. Det eine er at ein stiller seg open for ei differensiering av parkeringsavgiftene. Det andre er at ein meiner at dagens regime ikkje er godt nok, og at det må jobbast med det. Kva er da grunngivinga for at me ikkje stiller oss bak forslaga? Det utfordra Tybring-Gjedde meg på. For berre å vere kort her: Dersom me ser på forslag nr. 1, står det der at bota skal aukast proporsjonalt etter kor lang tid kjøretøyet har stått parkert over tida. I innlegget sitt seier Tybring-Gjedde at det bør vere eit maksimalnivå på det, men dét blir altså ikkje teke med i forslaget. Eg opplever ikkje at dette forslaget er godt nok gjennomarbeidd til å vere med på. Slik forslaget står, og slik eventuelt departementet kunne tolke det, kunne det blitt mange titals tusen dersom bilen har stått litt for lenge. Dersom me ser på forslag nr. 2, står det der at dersom regelverket og parkeringsreglane er «svakt angitt», skal det ikkje skrivast ut maksimal bot. Dersom det er slik at det er for dårleg merka, for lite synleg, bør ein vel ikkje gi bot i det heile, vil vere mi tenking om dette. Men eg ønskjer ikkje å ta ein debatt rundt dette. Det er heilskapen i dette. Eg opplever at komiteen synest at dette forslaget har vore viktig. Det har gitt Stortinget ein god debatt, og nettopp når det gjeld heilskapen her, er komiteen einig om to ting: Me ønskjer ei differensiering – me ser fram til det – og me meiner at dagens regime ikkje er godt nok. Og eg synest at statsråden har svart godt på nettopp dette i sitt innlegg.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Den svenske FRA-lova blei vedteken i Riksdagen i 2008. Lova gir myndigheitene heimel til å leggje til rette for spaning på elektronisk kommunikasjon som passerer riksgrensa. Det er ikkje uvanleg at norsk elektronisk kommunikasjon blir ruta via Sverige. Norsk innanrikstrafikk, som svenske myndigheiter ser på som transittrafikk, kan dermed bli overvakt med heimel i FRA-lova. 1. oktober i år blir lova utvida, slik at Säkerhetspolisen og Rikskriminalpolisen kan bli gitt tilgang til informasjon som er innhenta av Försvarets radioanstalt, FRA. Det er denne utvidinga av lova som har aktualisert saka, og dette er ein del av bakgrunnen for representantforslaget frå Framstegspartiet. I ein rapport frå 2008 konkluderer Datatilsynet med at FRA-lova har konsekvensar for det norske personvernet. Tilsynet meiner lova potensielt kan ha ein dempande effekt på frimodigheita og dermed på ytringsfridomen i samfunnet. Svenske myndigheiter har gitt klart uttrykk for at FRA-lova ikkje har som hovudformål å overvake norske borgarar. Men eg er einig med Samferdselsdepartementet i at det er ein uheldig situasjon at elektronisk kommunikasjon frå norske borgarar faktisk kan bli gjenstand for overvaking. Derfor er det viktig at kontakten med myndigheitene i Sverige blir oppretthalden, slik departementet har lova ifølgje ei nyheitssak på departementets eigne nettsider. Komitéinnstillinga må tolkast som eit uttrykk for – iallfall gjer eg det – at regjeringspartia deler opposisjonens bekymring, og det at norske myndigheiter har kontakt med svenske myndigheiter om saka, understrekar jo nettopp alvoret. Men regjeringa foreslår at forslaget ikkje blir vedteke, og eg reknar med at regjeringspartia sjølve vil utdjupe sitt syn. Når Høgre og Kristeleg Folkeparti foreslår at dokumentet blir vedlagt protokollen, er det i alle fall for Kristeleg Folkepartis del fordi vi støttar substansen i forslaget, men det er ingen grunn til å slå inn opne dører her. Vi går ut frå at regjeringa held trykket oppe i saka. Dermed er det altså to forslag i saka. Det eine er frå Framstegspartiet, som ber om at saka om nødvendig blir bringa inn for EU-domstolen, og det er forslaget frå Høgre og Kristeleg Folkeparti om at dette blir vedlagt protokollen. Eg vel da å fremje forslaget frå Høgre og Kristeleg Folkeparti.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-05-31:
Eg skal vere veldig kort, for det var nettopp det som representanten Tetzschner tok opp, eg også var oppteken av. Det har vore ein god dialog, men så blir altså lova utvida frå 1. oktober i år, og da kan både Säkerhetspolisen og Rikskriminalpolisen få tilgang til informasjon som er innhenta av Försvarets radioanstalt. Da kan vi nesten berre få bekrefta at statsråden vil ta opp dette med kollegaen sin, som ho treffer i neste veke.