Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-28:
For det første vil jeg takke interpellanten for å ha reist en veldig viktig debatt. Jeg synes også han beskrev temaet på en veldig gjenkjennelig måte, så det var helt greit å slutte seg til det. Jeg vil også vise til den framlagte kunnskapsoversikten fra NOVA, Kjønnsforskjeller i skoleprestasjoner. Der har en altså ikke funnet noen norske tiltak som har som mål å redusere kjønnsforskjeller i skoleprestasjoner, dette til tross for at kjønnsforskjeller i skolen har vært kjent over veldig lang tid. Fremskrittspartiet, i likhet med alle andre i denne sal, mener at det skal være høye ambisjoner for alle elever. Dessverre viser NOVA-oversikten at dette ikke har vært noe særlig tydelig mål tidligere. Kjønnsforskjellene i leseferdigheter er bekymringsfulle og er langt større i Norge enn i andre OECD-land. Det er langt flere gutter enn jenter som ikke er funksjonelle lesere etter grunnskolen. Det kommer til å bli vanskelig for dem både å ta fagutdanning og få en langvarig og permanent tilknytning til norsk arbeidsliv. Forskningen på området spriker i mange retninger, men det er svært mye som tyder på at struktur gjennom sterk og klar klasseledelse er til fordel for alle elever, og i særdeleshet for gutter. I den omtalte NOVA-rapporten trekkes det bl.a. fram at dagens fokus på ansvar for egen læring, til forskjell fra tidligere tiders fokus på kollektive læringsformer, har bidratt til mindre strukturert undervisning og mer utydelige forventninger. Det kan se ut som at jenter profitterer mer på denne undervisningsformen enn gutter – igjen på gruppenivå. Fordi jenter er sosialt flinkere enn gutter vil en åpnere undervisningsform, som i større grad gir rom for ulike elevroller, i større grad favorisere jenter. Dette er noe som den enkelte lærer og den enkelte skole i større grad kan ivareta selv ved å endre læringsformer på undervisningen til det de vet virker best. Det har for øvrig flere andre også vært inne på. Det er viktig med tydelige rollemodeller for både gutter og jenter. En god lærer er en god rollemodell. Et læringsmiljø som fungerer for både gutter og jenter, avhenger av en rekke faktorer og berører flere fag: psykologi, motorikk, læring og pedagogikk. Forholdene må legges til rette for seriøs forskning på feltet, slik at man får etablert gode, forskningsbaserte løsninger i skolen. Fremskrittspartiet er positiv til at regjeringen har igangsatt flere tiltak som generelt er rettet mot å bedre elevers læringsresultater, herunder kompetanseheving av lærere og en ordning med realfagskommuner for å stimulere til at kommunene tar et overordnet og strategisk ansvar for å forbedre ferdigheter og kunnskaper i realfag. Norges framgang i lesing de senere årene kan sannsynligvis tilskrives en langsiktig satsing på lesing, sist gjennom Lesesatsing 2010–2014. Likevel ser man at norske elever, særlig gutter, fortsatt har en utfordring når det gjelder lesing, også dersom vi sammenligner oss med andre land. Å videreføre og fornye lesesatsingen vil være viktig, ikke minst for å øke guttenes lesekompetanse. Kunnskapsdepartementet arbeider nå med lesesatsing for perioden 2015–2019, og deler av satsingen vil rette seg spesielt mot gutter og minoritetsspråklige elever. Elever med lese- og skrivevansker er også en særskilt målgruppe. Det er også igangsatt, og i ferd med å igangsettes, flere tiltak som har til hensikt å forhindre frafall i videregående opplæring, der bl.a. en praksisretting av teorifagene forhåpentligvis vil slå heldig ut for mange gutter. Det skal bli interessant å se om stortingsflertallets satsing på økt lærertetthet fra 1. til 4. klasse vil redusere behovet for enkeltvedtak og særskilt oppfølging senere i skoleløpet, noe som rammer gutter spesielt. Regjeringen vil forske på hvilken effekt økt lærertetthet gir, og Fremskrittspartiet ser fram til svar på om satsingen på økt lærertetthet på sikt bidrar til å utjevne læringsresultatene mellom gutter og jenter. Fremskrittspartiet mener det er behov for forskningsbasert kunnskap om hvilke tiltak som styrker kunnskapene til både gutter og jenter. Vi er derfor positive til at kunnskapsministeren er såpass tydelig på at regjeringen har som mål å øke kunnskapen om hvilke faktorer som kan forklare forskjeller mellom gutter og jenters læring og utvikling.