Siri A. Meling (Høyre), 2003-12-08:
Denne regjeringen fører en offensiv miljøpolitikk. Det har aldri blitt tatt vare på så mye norsk natur på så kort tid som under denne regjeringen. Siden tiltredelsen i 2001 har regjeringen opprettet, som statsråden selv var inne på, i alt 219 verneområder på til sammen 7 840 km2. Flere nye nasjonalparker, nasjonalparksentra og verneområder planlegges opprettet neste år. Vern av villmarksområder, slik at generasjoner kan oppleve urørt natur samt bevaring av biologisk mangfold, er viktige stikkord. Det oppnår vi både gjennom å opprette flere nasjonalparker og legge vekt på økt skogvern. Vern har i en del sammenhenger ført til konflikter i forhold til grunneiere, og det er derfor positivt at Regjeringen har lagt stor vekt på konfliktdempende tiltak i tillegg til økte bevilgninger. I denne sammenheng bør nevnes arbeidet i forhold til frivillig vern av skog. Når dette er blitt så positivt mottatt blant skogeierne, er det viktig at staten på sin side kan følge opp og faktisk kjøpe skog som blir stilt til disposisjon på denne måten. Høyre er derfor glad for at Regjeringen har satt av 18 mill. kr. til nytt skogvern for neste års budsjett. Regjeringens offensive miljøpolitikk viser seg også når det gjelder viljen til tiltak for å rydde opp i forurensning i fjorder og havner. I St.meld. nr. 12 for 2001-2002, Rent og rikt hav, ble det trukket opp en ny helhetlig strategi for det videre arbeidet med opprydding i forurensede sedimenter i fjorder og havner. Det er allerede satt i gang en rekke aktiviteter, bl.a. gjennom fylkesvise tiltaksplaner, opprydding i fire høyrisikoområder med spredningsfare og utarbeidelse av oversikt over steder der det kan være forurensningsfare fra skipsverft og småbåthavner. Det er videre opprettet et nasjonalt råd for forurensede sedimenter. Dette rådet skal blant annet gi Regjeringen råd om de beste faglige og mest kostnadseffektive metodene for å rydde opp på havbunnen. Det er positivt at dette rådet også har representanter fra norsk næringsliv blant sine medlemmer. Bevilgningene til opprydding er økt med over 40 pst. fra 2002 til 2003, og disse blir trappet ytterligere opp i 2004. For en nasjon som ønsker å profilere seg på sjømat fra et rent hav, er denne type tiltak viktig å følge opp. Når det gjelder Regjeringens arbeid innenfor energiområdet, har vi noen hovedområder som trenger et spesielt fokus. Det gjelder energibalansen, og det gjelder grunnlaget for en videre vekst innenfor petroleumsklyngen i forbindelse med norsk sokkel. Tørrværet som førte til lave vannstander i magasinene og høye strømpriser i året som gikk, viser både ulempene ved vår ensidige avhengighet av vannkraft og det faktum at markedet trenger tilførsel av mer energi. Derfor er Regjeringens offensive holdning til utvikling av nye fornybare energikilder et viktig arbeid. Blant annet har NVE pr. i dag gitt konsesjon til vindkraftanlegg med en samlet produksjonskapasitet på ca. 1,8 TWh pr. år, og det er i tillegg forhåndsmeldt prosjekter med en samlet produksjonskapasitet på over 5 TWh pr. år. Regjeringens offensive satsing på nye fornybare energikilder viser seg også igjen i budsjettet. Innbetalingene til fornybar energi gjennom Energifondet som ENOVA administrerer, har etter budsjettforliket mellom Regjeringen og Arbeiderpartiet økt fra ca. 470 mill. kr. i inneværende år til ca. 565 mill. kr. på neste års budsjett. For Høyre er det viktig at teknologinøytralitet og kostnadseffektivitet legges til grunn for hvordan støttemidlene disponeres. Det viktigste er å få mest mulig ny fornybar energi tilbake for hver krone. I tillegg må det poengteres at denne regjeringen har åpnet for om lag seks ganger mer vannkraftutbygging enn alle tidligere regjeringer til sammen på 1990-tallet. Den aktiviteten som nå avtegnes i forhold til satsing på små kraftverk, er meget positiv. Mange bekker små gir som kjent en stor å, og til sammen representerer disse viktige bidrag til energibalansen. I tillegg har det en positiv ringvirkning at denne type investeringer er med på å sikre et levegrunnlag i distriktene. Det er derfor viktig at Regjeringens arbeid fortsetter i forhold til å sikre grunnlaget for denne type etableringer, bl.a. gjennom enklere saksbehandlingsprosesser og gjennom avgiftspolitikken. Derfor er det også positivt at Regjeringen i sitt budsjettforslag har foreslått en dobling til FoU-prosjekter fra 2003 til 2004 knyttet til små-, mini- og mikrokraftverk, for nettopp å kunne redusere utbyggingskostnadene og sikre lønnsomheten i driften.