Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-19:
Norsk næringsliv er hardt rammet av pandemien, og konsekvensene er store. Utfordringene kommer på løpende bånd, og det er en krevende situasjon vi står i. I den fasen som vi er inne i nå, opplever noen næringer vekst, mens andre sliter og har vanskelig for å se at det er lys i tunnelen. Regjeringen har gjennom året lagt fram flere tiltak for å få folk tilbake i jobb, øke aktiviteten i norsk næringsliv og bidra til langsiktig verdiskaping i privat sektor. Enkelte ordninger strekker seg inn i 2021. En ny, bred kompensasjonsordning skal nå omfatte hele næringslivet og ble styrket ved at kompensasjonsgraden ble endret og utvidet. I tillegg fikk vi en ny omstillingsordning som en særordning for reiselivs- og event- og arrangementsarrangørene. Samlet er bevilgningen derfor nå på over 6 mrd. kr. En annen ny ordning er en støtteordning for store publikumsåpne arrangementer. Her er det nå satt av 350 mill. kr, og i budsjettforliket ble antallsbegrensningen redusert fra 500 til 350, sånn at flere vil bli omfattet av ordningen. En tredje ny ordning er en kompensasjonsordning som skal bidra til å dekke utgifter for innreisekarantene. Deler av næringslivet er helt avhengig av utenlandsk arbeidskraft, og regjeringen foreslår å bevilge 480 mill. kr til det tiltaket. Til tross for at vi har vært nødt til å iverksette raske og kortsiktige tiltak i denne vanskelige tiden, er det viktig at vi også tar tak i de langsiktige utfordringene i norsk økonomi. Vi må derfor fortsette å legge til rette for en grønn og bærekraftig vekst. Nærings- og fiskeridepartementet ønsker å prioritere tiltak som gir grunnlag for framtidig vekst og flere grønne arbeidsplasser. Regjeringen foreslår å bevilge 330 mill. kr i 2021 til Grønn plattform, et treårig prosjekt som retter seg mot fornyelse av næringslivet gjennom forskning og innovasjon. Det er Forskningsrådet, Innovasjon Norge og Siva som administrerer ordningen og fordeler pengene til grønne prosjekter. Videre foreslår vi en bevilgning på 700 mill. kr til Nysnø klimainvesteringer. Nysnø er så langt tilført 1,7 mrd. kr i kapital og skal være med og bidra til det grønne skiftet ved å gjøre lønnsomme og langsiktige investeringer. Regjeringen foreslår mer enn 9 mrd. kr til næringsrettet forskning og innovasjon for å skape nye produkter og nye tjenester som skal bidra til at næringslivet blir grønnere, smartere og mer nyskapende. Om lag 1,7 mrd. kr til næringsrettet forskning og over 400 mill. kr til marin forskning foreslås til Forskningsrådet. Dette innebærer en styrking av grunnfinansieringen til de teknisk-industrielle instituttene med 50 mill. kr og videreføring av Grønn plattform. Regjeringen foreslår til sammen 827 mill. kr til Horisont Europa, EUs rammeprogram for forskning og innovasjon. Det foreslås også å videreføre norsk deltakelse i EUs romprogram. Utbetalingen i 2021 anslås til 268,2 mill. kr. I tillegg foreslår regjeringen 98 mill. kr årlig til nasjonal administrativ og teknisk oppfølging for å gi Norge maksimalt utbytte av disse programmene. Stortingsmeldingen «Grønnere og smartere – morgendagens maritime næring» ble lagt fram 4. desember. Det overordnede målet med meldingen er å legge til rette for at norsk maritim næring opprettholder sin internasjonale konkurransekraft og evne til verdiskaping og sysselsetting i hele landet. Regjeringen vil føre en maritim politikk som gir gode generelle rammevilkår for maritim næring, med særlig vekt på å fremme utvikling av klima- og miljøvennlig skipsfart, digitalisering av maritim sektor og norsk maritim kompetanse. I tillegg, under Klima- og miljødepartementet, legger regjeringen opp til å videreføre ordningen for innfasing av hurtigbåter med lav- og nullutslippsteknologi i fylkeskommunale samband med ramme for nye tilsagn på 80 mill. kr, og vi foreslår 25 mill. kr til videreføring av det offentlig-private samarbeidet Grønt Skipsfartprograms arbeid med grønn flåtefornyelse av lasteskip. Regjeringen foreslår å videreføre dagligvaresatsingen i Konkurransetilsynet med 8,5 mill. kr i 2021. Det innebærer at Konkurransetilsynet kan opprettholde den styrkede håndhevingen av konkurranseloven, økt markedsovervåkning og vurdere flere tiltak som kan bidra til mer konkurranse blant dagligvarekjedene.