Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-30:
Jeg vil takke komiteen og saksordføreren for godt arbeid og gode tilbakemeldinger. I stortingsmeldingen Tingenes tale er hovedtemaet hvordan vi tar vare på historien for å lære, både historien vi har lagt bak oss, og historien slik den skapes i dag. Hvordan vi skal ta vare på, videreutvikle og formidle den dokumentasjon vi har om fortid og nåtid, er hovedoppgaven for universitetsmuseene. Det har vært stor enighet om behovet for å se nærmere på universitetsmuseenes situasjon. Jeg vil spesielt vise til Riksrevisjonen, som i en rapport til Stortinget høsten 2003 pekte på at mange av samlingene ikke ble oppbevart under tilstrekkelig gode forhold, og at styringen av universitetsmuseene ikke var god nok. Meldingen slår fast at forskning er en kjerneoppgave ved universitetsmuseene. Museene har en sentral rolle i forskningen på kultur- og naturarv og som kunnskapsleverandør til kulturminne- og naturforvaltningen. Universitetsmuseene og landets øvrige museer har et stort behov for nyrekruttering av fagfolk innenfor områdene forskning, forvaltning og formidling. Departementet vil derfor be Norges forskningsråd om å utarbeide en nasjonal FoU-satsing rettet inn mot universitetsmuseene og Arkeologisk museum i Stavanger. Satsingen vil styrke forskningsvirksomheten ved museene, men vil også stimulere til samarbeid med andre forskningsmiljøer nasjonalt og internasjonalt og med andre museer, som flere av debattantene har vært inne på. Jeg har lyst til å knytte en spesiell kommentar til Arkeologisk museum i Stavanger. Det foregår nå en prosess i retning av at dette museet kommer til å bli et universitetsmuseum knyttet til Universitetet i Stavanger. Det er en utvikling jeg tror er helt riktig, og det er positivt at komiteen også er positiv til det. Trusselen mot det biologiske mangfoldet, f.eks. fra menneskeskapte klimaendringer, er et av områdene der universitetsmuseene virkelig kan gjøre en forskjell. For hvordan skal vi kunne forstå effektene av klimaendringene på naturen hvis vi ikke kjenner til artene som fins i økosystemet? De naturhistoriske samlingene står for den mest omfattende dokumentasjonen av artsmangfold på norsk territorium, og de fire naturhistoriske museene sitter på i alt tolv millioner objekter og observasjoner. Bare rundt to millioner av disse er digitalisert. Museenes samlinger er digitalisert i en rekke ulike databaser, som ikke kommuniserer godt med hverandre. Det er derfor behov for fellesløsninger som gjør det mulig å utnytte universitetsmuseenes samlede data til forskningsformål. Det museene praktisk foretar seg gjennom hva de velger å samle på, sier bedre enn noe annet hva de ønsker å formidle. Tilvekst til samlingene medfører langsiktig ansvar for konservering, sikring, dokumentasjon og tilgjengeliggjøring av materialet. Kunnskapsdepartementet vil derfor legge føringer i tildelingsbrevene for 2009 om at det må utvikles egne samlingsplaner ved hvert universitetsmuseum som må ses i sammenheng med museenes prioriterte områder innenfor forskning, forvaltning og formidling. Samlingene er under stadig forandring. Det er behov for økt kompetanse innenfor taksonomi og konservering for å kunne forvalte både gammelt og nytt materiale på en faglig forsvarlig måte. Her er det store utfordringer. Her er det nødvendig å stimulere til utdanningskapasitet for å dekke kompetansebehovet. Kulturhistorisk kunnskap er viktig for å forstå samfunnet og de kulturmøter som finner sted både nasjonalt og internasjonalt. Departementet ser at det er behov for tiltak som hever statusen til formidlingsoppgavene. Vi vil for museene innføre egne økonomiske virkemidler som fremmer formidling. Premiering for samarbeid med skolen vil være en naturlig del av en slik ordning. Vandreutstillinger har bidratt til økt publikumstilstrømming og økt samarbeid og har styrket formidlingskompetansen ved museene. Regjeringen vil derfor legge til rette for at universitetsmuseene kan søke om støtte til vandreutstillinger. Jeg er åpen for dialog med museene om hvordan en slik ordning bør gjennomføres. At museene har attraktive basisutstillinger, er svært viktig i formidlingen til allmennheten. Det er uheldig at flere av disse ikke har vært fornyet på rundt 30 år. I meldingen signaliserer jeg at universitetene setter av tilstrekkelig med midler til dette i sitt interne finansieringssystem. Museenes styrke er at de kan vise autentiske gjenstander i sin formidling. Ingen annen formidlingsform kan erstatte dette fullt ut. Likevel må man erkjenne at det ligger store uutnyttede muligheter i digital formidling. Det er ikke tvil om at vi har store utfordringer når det gjelder bygg ved de vitenskapelige museene. Dette omfatter både forbedring av lagringsforholdene for selve samlingene, og mer hensiktsmessige lokaler for den publikumsrettede delen av virksomheten. I meldingen tar vi initiativ overfor universitetene for å få fram planer for nybygg og oppgradering, og jeg er svært tilfreds med at universitetene tar dette alvorlig. Målet med meldingen har vært å skissere universitetsmuseenes hovedutfordringer og foreslå tiltak som kan løse dem. Jeg ser fram til debatt og oppfølging.