Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2013-04-30:
Innstillinga fra kontroll- og konstitusjonskomiteen gjelder endringer i valgloven og kommuneloven. Kommunal- og regionaldepartementet har fremmet forslag til endringer i valgloven og kommuneloven, og det gjelder i hovedsak tre områder. Først gjelder det manntallet, at ansvar for at etablering og oppdatering av manntallet blir overført til statlige myndigheter. Videre: Det blir etablert et foreløpig manntall per 2. januar i valgåret til bruk ved forberedelse av valget. Til slutt: Frysdatoen for når manntallet ikke lenger kan oppdateres, settes til lørdag før valgdagen. Når det videre gjelder forhåndsstemmegivninga, innføres det krav om at det skal være to stemmemottakere til stede ved stemmegivninga. Alle stemmesedler skal stemples, og det skal innføres en hovedregel som er slik at velgere som avgir stemme i den kommunen de er manntallsført, ikke skal benytte stemmeseddelkonvolutt, men legge sin stemme direkte i urna. Stemmegivninga godkjennes idet velgeren krysses av i manntallet og stemmen legges i urna. Stemmemottakeren skal ha online tilknytning til manntallet når stemmen avgis. Det foreslås unntak fra denne bestemmelse, slik at stemmeseddelkonvolutt skal benyttes, og stemmegivninga skal godkjennes i ettertid når stemmemottakeren ikke har online tilgang til manntallet, når valgstyret i særlige tilfeller har bestemt at det også av andre årsaker bør benyttes stemmeseddelkonvolutt, og til slutt når velger avgir stemme i en annen kommune enn der vedkommende er manntallsført. Videre innføres det krav om at stemmeseddelkonvolutten skal limes igjen før den legges i omslagskonvolutten. Ordninga gjelder innenriks, unntatt på Svalbard og Jan Mayen. Når det gjelder valglokaler: Krav til egnet og tilgjengelig valglokale blir fastsatt i lov. Når det gjelder tidspunkt for innlevering av listeforslag, skal tidspunktet for dette settes til kl. 12 den 31. mars i valgåret, og tidspunktet for tilbakekalling av listeforslag settes til kl.12 den 20. april. Det foreslås at endringene vedrørende tidspunkt for innlevering og tilbakekalling av listeforslag tidligst iverksettes ved valget i 2015. Det som videre er sentralt i saken, er at etter valgloven blir valgdagen fastsatt til en mandag. Kommunestyret kan med tilslutning fra minst en tredjedel av medlemmene gjøre vedtak om at det på ett eller flere steder i kommunen også skal holdes valg på søndag før den offisielle valgdagen. En samlet komité støtter departementet i arbeidet for å legge til rette for at alle velgergrupper skal ha tilgang til valglokalene og ha anledning til å avlevere stemmeseddel uten å måtte be om hjelp. Det er en presisering i valgloven at stemmegivninga skal «gå føre seg i både eigna og tilgjengelege lokale». Videre har komiteen understreket at det er ønskelig med minst mulige endringer i regelverket i forbindelse med avvikling av valg, både med hensyn til opplæring av valgmedarbeidere og for velgerne. Videre er det etter komiteens syn svært viktig at regelverket er enkelt å forstå, og at velgerne lett kan få informasjon om når, hvor og hvorledes en skal stemme. Dette vil – for å illustrere det – medføre at regler for personstemmer ved stortingsvalg blir tilsvarende som ved valg til kommunestyre og fylkesting. Komiteen, samlet, slutter seg på denne bakgrunn til departementets vurdering av at det er formålstjenlig med mest mulig lik utforming av stemmesedlene. Komiteen har merket seg at departementet vil standardisere kravene til utforming av stemmesedlene som skal gjelde ved stortingsvalget dette året. Komiteen har også merket seg at departementet har høstet positive erfaringer med elektronisk avmerking i manntallet på valgdagen. Komiteen støtter dette arbeidet, men vil understreke at overgangen fra manuell avmerking forutsetter tilgjengelighet til strøm og til Internett, og at det må være nødløsninger som sikrer dette, eller tar høyde for at det elektroniske systemet kan falle ut. Når det gjelder Internett-avstemning, er dette en sentral del av denne proposisjonen. Det ble startet som et forsøk i 2011 med ti forsøkskommuner. Det var Bodø, Bremanger, Hammerfest, Mandal, Radøy, Re, Sandnes, Tynset, Vefsn og Ålesund. I det foreliggende forslaget skal det utvides med to kommuner. Det er Fredrikstad og Larvik. Det vil si at mens det ved forsøket i 2011 var 167 000 stemmeberettigede, øker en det nå til 250 000 stemmeberettigede. Det er et supplement til den ordinære papirstemmegivninga. Ved siste forsøk var det 72,5 pst. av dem som forhåndsstemte, som valgte Internett. Det var 28 000 som avga stemme på Internett. Noen av disse valgte å overstyre stemmen med en papirstemme, og det var noen velgere som stemte elektronisk flere ganger. Evalueringa viste at velgerne i forsøkskommunene hadde en høy tillit til Internett-stemmegivninga og forsøket spesielt. Det ga økt tilgjengelighet, det var enkelt å forstå hvordan en skulle stemme, og folk med nedsatt funksjonsevne ønsket muligheten til å stemme via Internett. Når det gjelder videreføring av forsøket, er det uenighet i komiteen om Internett-stemmegivning i «ukontrollerte omgivelser», som det heter, er i tråd med prinsippet om hemmelige og frie valg. Noen mener at prinsippet kan ivaretas såfremt Internett-stemmegivninga kun er et supplement til papirbasert stemmegivning, mens andre mener at stemmegivning i ukontrollerte omgivelser er uforenlig med prinsippet om hemmelig valg. Medlemmene fra Arbeiderpartiet, Martin Kolberg og Jette F. Christensen, og medlemmene fra Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet merker seg at departementet viser til at forskerne har sagt at forsøket ikke gir tilstrekkelig grunnlag for å vurdere de demokratiske konsekvensene som en eventuell innføring av Internett-løsning som et tillegg til stemming i egne og offentlige lokaler vil ha, og går inn for å videreføre dem. Disse medlemmene finner ikke denne konklusjonen fra forskerne overraskende, og vil understreke at det fremdeles etter flere forsøk vil være utfordringer knyttet til stemming ved hjelp av Internett. Disse medlemmene merker seg at departementet legger opp til å avgrense videre forsøk til å gjelde kommuner som ligger i samme fylke som de eksisterende forsøkskommunene, med de unntak som jeg tidligere refererte til i forbindelse med de konkrete kommunene. Med den nye kunnskapen fra disse forsøkene vil det etter disse medlemmenes syn være mulig å trekke en endelig konklusjon med hensyn til om Internett-stemmegivning er egnet til å øke valgdeltakelsen, samtidig som prinsippet om frie og hemmelige valg blir oppfylt. Disse medlemmene forutsetter at forsøkene med e-valg, Internett-løsning, blir gjennomført i samsvar med våre internasjonale forpliktelser for gjennomføring av valg. Disse medlemmene legger til grunn at regjeringa implementerer OSSE/ODIHR-observatører til å følge forsøkene med elektronisk stemmegivning, Internett-stemmegivning, og at vurderinga fra observatørene blir tillagt vekt i evalueringa av forsøket – dette særlig for å sikre at prinsippet om frie og hemmelige valg blir fulgt og sosialt press ved avstemninga blir unngått. Medlemmene fra Arbeiderpartiet, Martin Kolberg og Jette F. Christensen, og medlemmene fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet går inn for å videreføre forsøket med de beskrivelser som her er gitt. Jeg regner med at komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti sjøl vil redegjøre for sine standpunkter i saken. Til slutt: Det er kommet opp et spørsmål ved avslutninga av arbeidet knyttet til forhåndsstemmegivning og opptelling av partienes forhåndsstemmer på valgkretsnivå. I dag er systemet slik at kommunene bestemmer sjøl om de vil fordele partienes forhåndsstemmer på valgkretsnivå. De fire største byene, Oslo, Stavanger, Bergen og Trondheim, innrapporterer i tillegg forhåndsstemmene på valgkretsnivå. Hva gjøres i dag ved stemmegivninga når det gjelder forhåndsstemmer? Jo, stemmeseddelen legges i en lukket, gjenlimt stemmeseddelkonvolutt sammen med valgkortet. Dette legges så i en omslagskonvolutt – altså: Valgkortet blir liggende åpent med stemmeseddelen. Det er flere som reagerer på dette forholdet med tanke på prinsippet om hemmelige og frie valg, dog ved en slik måte er det mulig ved opptellinga at en kan få en oversikt over partienes forhåndsstemmetall i valgkretsen. Konsekvensen av den endring som nå blir foreslått, er at når forhåndsstemmene legges rett i urna på stemmestedet ved forhåndsvalg, så vet en hvor mange som har forhåndsstemt i de enkelte kretsene, men en vet ikke hva de har stemt. Dersom en skulle beholde mulighetene til å telle partienes forhåndsstemmer på valgkretsnivå og samtidig ta hensyn til de manges reaksjoner på at dagens forhåndsstemmegivning i omslagskonvolutt inneholdende stemmekort og lukket stemmeseddel ikke ivaretar krav om hemmelige og frie valg, altså forhåndsstemmer rett i urna, måtte en alternativt ha like mange urner i forhåndsstemmelokalet som det er i valgkretsen. For Oslo ville dette vært om lag 110 urner, mens Bergen trengte om lag 50 urner. Dette anses uhensiktsmessig og er derfor frafalt som løsning i innstillinga.