Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2001-12-17:
Regjeringen går i denne proposisjonen inn for å bygge ut Kristin-feltet, som er et gass- og kondensatfelt i Norskehavet. Utbyggingen vil føre til stor verdiskaping og føre til store og viktige oppdrag for leverandørindustrien, samtidig som de miljømessige forholdene etter Regjeringens mening er ivaretatt på en god måte. Utbyggingen av Kristin vil medføre økonomiske ringvirkninger både i utbyggingsfasen og i driftsperioden. Operatøren for Kristin-feltet har beregnet de samlede nasjonale sysselsettingsvirkningene av utbyggingen av Kristin-feltet til om lag 16 000 årsverk. I tillegg kommer indirekte sysselsettingsvirkninger. Gassleveransene fra Kristin vil bli et viktig bidrag til å oppfylle de norske gassalgsforpliktelsene i en periode hvor det er forventet å være en forholdsvis stram balanse mellom inngåtte gassalgsforpliktelser og norsk sokkels forsyningsevne. Det europeiske markedet for gass er i sterk vekst, og det er ventet at denne veksten vil fortsette. Utbyggingen av Kristin er et viktig bidrag til å styrke vår posisjon som gasselger til Europa. Som flere talere har vært inne på, er Kristin-feltet et felt med høyt trykk og høy temperatur, som gjør at en står overfor spesielt store utfordringer knyttet til helse, miljø og sikkerhet. Derfor er disse forholdene spesielt vektlagt i utformingen av de tekniske løsningene. Det er nedlagt et betydelig arbeid med å redusere utslippene til luft og vann fra Kristin-plattformen. For å redusere energiforbruket er det lagt vekt på en effektiv prosess på plattformen. Ut fra det jeg her har sagt, er det åpenbart at utbyggingen av Kristin-feltet er en stor og viktig utbygging. Miljø- og energikomiteens raske behandling av stortingsproposisjonen om Kristin-utbyggingen er med på å bidra til at en allerede fra høsten 2005 kan forsyne det europeiske markedet med ytterligere norsk gass. Jeg takker derfor både statsråden og komiteen for øvrig for en effektiv behandling av denne saken. Et annet viktig anliggende i denne proposisjonen berører kompensasjonen for skrinleggingen av Beiarn-, Bjellåga- og Melfjord-utbyggingene. Det er gledelig at Stortinget slutter seg til Regjeringens forslag om å gi Statkraft og Nordland fylke kompensasjon for de økonomiske tapene knyttet til skrinleggingen av kraftprosjektene. Det sikrer ryddighet i ansvarsforholdene mellom de berørte partene. Jeg har selvfølgelig merket meg at Stortinget ber Regjeringen om på nytt å vurdere saken om kompensasjon til Rødøy kommune som et særtilfelle innenfor ordningen med kompensasjon til kommuner for ikke-utbygging. Ordningen administreres av Kommunal- og regionaldepartementet. Jeg vil bare gjøre oppmerksom på at dette er en ordning som Stortinget selv har vedtatt nedlagt. Men vi skal selvsagt bruke regelverket og vurderingskriteriene lagt i den allerede nedlagte ordning som en forutsetning for kompensasjon til Rødøy kommune og innenfor de økonomiske rammer som har vært gjeldende for denne ordningen. Jeg har også her selvfølgelig merket meg saksordførerens utdyping av komiteens samlede syn i denne saken. Jeg forstår godt at komiteen har stusset på denne saken. Jeg vil bare understreke at Olje- og energidepartementet ikke har hatt en slik anledning til å innrømme kompensasjon på de kriterier som Rødøy kommune har lagt til grunn for sine forventninger, men vi vil selvfølgelig følge opp Stortingets henstilling slik den nå foreligger i innstillingen.