Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2007-06-11:
Kreft er fremdeles en sykdom som rammer stadig flere, men heldigvis har forskningen ført til stadig bedre behandlingsmetoder som fører til at flere overlever. Det kommer stadig nye medisiner og behandlingsmetoder med færre bivirkninger. Men fremdeles er ordet «kreft» noe man forbinder med mye lidelse, og som fremdeles i mange tilfeller fører til en altfor tidlig død. Mye gjenstår av forskning og kunnskap før man kjenner alle årsakene til kreft, og før det finnes bivirkningsfrie behandlingsmetoder som fjerner sykdommen. Da komiteen besøkte Kreftforeningen tidligere i år, ble vi informert om de dramatiske følgene det ville få at automatinntektene skulle forsvinne. Det var bare Fremskrittspartiet som virkelig reagerte da den informasjonen kom. Kreftforeningen har kuttet 50 mill. kr på driften etter at et flertall på Stortinget vedtok å ta fra dem automatinntektene. Halvparten av tapet går direkte ut over kreftforskningen i Norge. Kuttet vil bremse en forskning som allerede får langt mindre enn ønskelig. «Alle universiteter og sykehus med kreftavdelinger vil merke det.» Dette uttalte professor Øystein Bruserud ved Hematologisk seksjon på Haukeland Universitetssjukehus. Forskningsmiljøene mener at staten må gå inn og erstatte tapet. Det mener også Fremskrittspartiet. Store gjennombrudd i kreftforskningen gjør at vi nå står overfor helt nye muligheter for å behandle sykdommen. I Bladet Forskning nr. 4 2006 var det fremdeles stor optimisme å spore hos en av våre kjente forskere, Krauss. Han uttalte at stamcelleteknologien kommer til å bli utrolig sentral i framtiden, og han hadde stor tro på at Regjeringen ville satse betydelig på området. Han ser for seg at stamcelleforskningen vil få stor betydning, og regner med at det kommer til å skje mye spennende i forhold til lovgivningen og finansieringen framover. Det som nå er i ferd med å skje, med dramatiske kutt i finansieringen innenfor kreftforskningen, kan man vel heller kalle tragisk enn spennende. Hvis man skal ha forhåpninger om at Norge skal komme mer på banen internasjonalt og ha mulighet til å tiltrekke seg internasjonale toppforskere til dette feltet, må det satses tilstrekkelig med midler, og det må være en viss forutsigbarhet i forhold til hvor mye som skal satses på den typen forskning. Flertallet i komiteen, dvs. alle utenom Fremskrittspartiet, mener at det er naturlig å sikre et likeverdig inntektsgrunnlag for alle frivillige og humanitære organisasjoner, og ser det ikke som hensiktsmessig å gi særskilte kompensasjonsordninger. Hva er likeverdig, og hvorfor ble ikke dette gjort før inntektene forsvant? Man må jo gjøre ting i riktig rekkefølge hvis det ikke skal få dramatiske følger. Komiteen er enige om at den offentlige innsatsen innenfor forskning generelt og medisinsk forskning spesielt bør styrkes, men når sies det lite om. For Fremskrittspartiets del snakker vi om en styrking utover de 2/3 av finansieringen som Kreftforeningen har tatt ansvaret for å finansiere, slik at ikke bare den offentlige delen styrkes, men at kreftforskningen totalt sett styrkes. Så lenge Kreftforeningen har tatt ansvar for å finansiere hele 2/3 utover det som finansieres av legemiddelindustrien, vil tapte spilleinntekter helt klart få store følger for forskningen. Norge har ikke problemer med å styrke forskningen økonomisk på dette området. Det handler kun om politisk velvilje, og det haster. Det er faktisk ikke mulig å ta noe hvileskjær innenfor forskningen. Et slikt hvileskjær er, som flere har sagt før meg, rett og slett et feilskjær. Dette handler om at også et rikt land som Norge må ta ansvaret for en av verdens mest alvorlige og dødelige sykdommer på alvor. Dette ansvaret kan ikke Stortinget fraskrive seg. Når Stortinget fatter et vedtak som fjerner det økonomiske grunnlaget for kreftforskningen, må det erstattes umiddelbart. Fremskrittspartiet mener det er et viktig offentlig ansvar å bidra til kompetansevekst og forskning på viktige folkesykdommer og kan vanskelig se at det er forsvarlig å akseptere en reduksjon i nivået på kreftforskningen. Vi mener det burde vært lagt opp til en opptrapping og ikke et kutt. Kreftforskning bør være et av de viktigste satsingsområdene i årene som kommer, og Kreftforeningen bør derfor få full inntektskompensasjon, slik at de kan videreføre sitt verdifulle arbeid i kampen mot kreft. Jeg vil derfor på vegne av Fremskrittspartiet ta opp forslagene i innstillingen.