Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2013-06-13:
Den nye stortingsmeldingen, Mellom himmel og jord: Norsk romvirksomhet for næring og nytte, er godt mottatt av næringsaktørene og kunnskapsmiljøene i tilknytning til næringen. Forrige gang regjeringen ba Stortinget ta stilling til overordnet strategi for norsk romvirksomhet, var i forbindelse med St.meld. nr. 13 for 1986–1987 – for 26 år siden. I løpet av disse årene har romvirksomhetens betydning for samfunnet gjennomgått en rivende utvikling. Tjenester som er basert på bruk av satellitter, har blitt en viktig del av vår hverdag, innenfor alt fra taxibestilling til avanserte offshoreoperasjoner. Den norske romsatsingen kan vise til mange suksesshistorier, som f.eks. den norske AIS-satellitteknologien. Vår styrke ligger i industrielle nisjer og innen anvendelse av rombaserte tjenester. I komiteen er det bred enighet om norsk romfartspolitikk på tvers av partigrensene. Jeg vil benytte anledningen til å takke komiteen for et godt samarbeid i arbeidet med meldingen. Norsk politikk for romvirksomhet har alltid vært nytteorientert. Romvirksomhet har ikke vært et mål i seg selv, men et verktøy for å ivareta norske interesser. Den offentlige innsatsen har på bakgrunn av dette i hovedsak vært rettet mot å fremme høyteknologisk verdiskaping i norsk industri, og mot å dekke konkrete behov knyttet til kommunikasjon, navigasjon og jordobservasjon. Det er i første rekke tre forhold som kan gjøre det nødvendig å justere norsk politikk. Det første er endringer i teknologi. Den teknologiske utviklingen har gjort at mulighetene for hva man kan gjøre med rombasert teknologi, har blitt langt større i løpet av få år. Det andre forholdet som vil bidra til å forme norsk rompolitikk i årene framover, er endringer i Norges behov. Det tredje forholdet som vil avgjøre retning og mulighetsrom i årene framover, er endringer i de internasjonale organisasjonene som utgjør ryggraden i norsk satsing på romvirksomhet. Romvirksomheten er i økende grad en forutsetning for at vi skal kunne opprettholde vår rolle som en stor maritim nasjon, en nordområdenasjon, en teknologinasjon og en miljønasjon. Romvirksomheten skal fortsatt være et verktøy for norske interesser, og i meldingen settes følgende fire mål for dette arbeidet: Lønnsomme bedrifter, vekst og sysselsetting, dekning av viktige samfunns- og brukerbehov, bedre utnyttelse av internasjonalt samarbeid om romvirksomhet og god nasjonal forvaltning av norsk romvirksomhet. Regjeringen signaliserer i meldingen at det på lik linje med andre næringsområder vil bli vurdert om det er behov for et arenaprosjekt for romrelatert forskning og næringsutvikling – på sikt et NCE-program. Regjeringen vil også videreføre romforskningsprogrammet til Norges forskningsråd. Vår deltakelse i den europeiske romfartsorganisasjonen, ESA, er avgjørende for norsk romfartsvirksomhet. Komiteen er fornøyd med at regjeringen vil føre en proaktiv politikk for å sikre norske interesser i EUs romprogrammer, og jobbe for å sikre at Copernicus og Galileo får god ytelse over norske interesseområder. Komiteen forventer videre at det føres en aktiv politikk for å ivareta norske interesser i Galileo og Copernicus. Komiteen støtter regjeringen i at Norsk Romsenter fortsatt skal være statens strategiske, samordnende og utøvende organ for å sikre en effektiv utnyttelse av verdensrommet, til beste for det norske samfunn. Norges geografiske fortrinn på fastlandet og andre steder der norsk romrelatert bakkeinfrastruktur driftes, har i lang tid blitt utnyttet for å bygge opp aktiviteter som i dag har internasjonalt ledende posisjoner i enkelte nisjer av romvirksomheten. Dette gjelder bl.a. Andøya Rakettskytefelt samt nedlesingsstasjoner for satellitter i polare baner fra Svalbard, Jan Mayen og Antarktis. Gode satellittløsninger for å dekke norske behov er en av de sentrale målsettingene for norsk romvirksomhet. En viktig utfordring i årene framover blir å legge til rette for at norske myndigheter og brukere kan få tilgang til den rombaserte infrastrukturen som er nødvendig for en sikker, bærekraftig og effektiv bruk av bl.a. nordområdene. Aktiviteten i nordområdene og Arktis er økende, og offshorenæringen beveger seg stadig lenger inn i Arktis. Redusert isutbredelse er i ferd med å gjøre skipsfartsrutene langs Polhavet kommersielt interessante. En sikker, effektiv og bærekraftig naturressursutnyttelse og skipsfart i nordområdene og Arktis er i stor grad avhengig av bruk av satellittbasert infrastruktur. Kommunikasjon, navigasjon og overvåking basert på satellitter har blitt svært viktig for å ivareta sikkerhetsrelaterte og beredskapsrelaterte myndighetsoppgaver som sjøredning, oljeberedskap og krisehåndtering. Bruk av satellitter innebærer nye og kostnadseffektive muligheter for å håndtere samfunnets sårbarhet. Komiteen viser også til at samspillet mellom satellitter og ubemannede fly har et stort potensial for å bli et viktig redskap for samfunnet i slike situasjoner.