Ola Elvestuen (Venstre), 2016-03-17:
Som det er påpekt tidligere, forbruker verden allerede langt større ressurser enn det livet på jorden kan tåle over tid, og vi har behov for å redusere den påvirkningen vi har på naturmiljøet omkring oss, dramatisk i årene framover. De store utfordringene vi står overfor, er at vi må redusere klimagassutslippene – klimaendringene er en fundamental trussel mot den livsstilen vi har i dag. Vi må redusere oppsamlingen av miljøgifter i naturen. Tapet av biologisk mangfold må stoppes – målsettingen er at dette skal oppnås innen 2020. Og vi har en verden med stigende grad av ressursknapphet, så vi må bruke ressursene langt mer effektivt enn det vi har gjort tidligere. Derfor er også Venstre glad for at dette forslaget er lagt fram, slik at Stortinget også må diskutere hvordan vi skal redusere den påvirkningen som vårt forbruk har på miljøet. Venstre går likevel ikke inn for de forslagene som ligger i saken, bortsett fra det ene, som vi er medforslagsstiller til, som går på et systematisk arbeid for å redusere matsvinn i Norge, og hvordan dette må legges inn i avfallsmeldingen. Grunnen til at vi ikke går inn for de andre, er for så vidt ikke formålet og hensikten med dem, men mer at vi mener måten de er utformet på, ikke fører oss nærmere det målet som vi ønsker. Skal vi få ned påvirkningen av det forbruket vi har, trenger vi en helt annen systematisk tilnærming til problemstillingen. Jeg skal peke på noe av det vi mener må gjøres. Det ene er å se det positive i en delingsøkonomi. Vi bor stadig tettere, og vi bor flere i de store byene både i Norge og internasjonalt. Det å bo tett innebærer at vi i framtiden må dele mer – på det enkle gjennom bysykkelordninger og bedre kollektivtrafikk, og det gjelder sportsutstyr. Dette gjelder både den private delingen og det gjelder den som ideelle organisasjoner står bak, og vi må ha systemer for den kommersielle delingsøkonomien som kommer. Jeg vil også peke på at det offentlige gjør innkjøp for over 450 mrd. kr i året, og vi har med budsjettet for i år blitt enige om at man skal ha 30 pst. miljøvekting av de innkjøpene det offentlige står bak. Det er klart at over tid, når det implementeres, vil det være av stor betydning for å redusere miljøbelastningen ved de offentlige innkjøpene. Det er nevnt tidligere at det er levert en rapport fra Grønn skattekommisjon før jul. Vi jobber nå med oppfølgingen av Grønn skattekommisjon. Det er helt avgjørende at vi bruker skatte- og avgiftssystemet aktivt for å redusere miljøbelastningen ved forbruk. Her er vi fortsatt bare ved begynnelsen. Heldigvis er det på dette området slik at økonomiske incentiver virker. Regjeringen skal også legge fram en bioøkonomistrategi, og det er viktig at vi bruker de biologiske ressursene vi har, for å redusere det fossile forbruket. Og kanskje er den største saken som står foran oss, initiativet fra EU – EUs handlingsplan for en sirkulær økonomi. Her må man se på både produktdesign, produktprosesser – hele livsløpet for et produkt og hvilken belastning det gir på miljøet – og den forbrukerinformasjonen som det er nødvendig å utvikle for folk. Her må vi få til en total ressursbesparelse. Det er klart at avfallssystemene våre, hvordan vi bruker avfall, å redusere ressurser på avveier og å ha gjenbruk er viktig, og vi ser fram mot den meldingen om avfall og sirkulærøkonomi som Stortinget tidligere har bestilt, med forventning. Det er avgjørende at vi beholder taket i et systematisk arbeid for å redusere miljøbelastningene. Så vil jeg ta opp en ting til, det er at vi også må bruke de positive virkemidlene. Vi har en svanemerkeordning i Norge, som fungerer godt med relativt små ressurser. Det er viktig også å forsterke dette. Det er viktig å holde tak i at vi må redusere miljøbelastningen ved vårt forbruk, og det krever et langsiktig og systematisk arbeid for å få det til.