Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2002-06-11:
I budsjetthandsaminga sist haust vart regjeringspartia og Framstegspartiet samde om å gjere Posten og NSB om frå særlovsselskap til aksjeselskap. Innst. S. nr. 224 er innstillinga om omdanning av NSB BA og Posten Norge BA til aksjeselskap. Dette er med andre ord ei oppfølging av prinsippvedtaket som vart gjort sist haust. Arbeidarpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet røysta i budsjetthandsaminga sist haust mot denne omdanninga. I merknader har desse tre partia peika på at dei framleis er negative til å omdanne Posten og NSB til aksjeselskap. Dei tre partia meiner ordninga med særlovsselskap betre ville sikre dei nasjonale målsetjingane som desse selskapa har. Regjeringa har lagt opp til at det skal vere mindre politisk styring og ansvar, og dette kan gi grunn til uro, spesielt for distrikta. Særleg vil det vere uheldig dersom berre reint økonomiske forhold blir lagde til grunn. Men Arbeidarpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet konstaterer at vedtaket om omdanning er gjort, og tek dette til etterretning. Heile komiteen legg til grunn at både NSB og Posten framleis skal vere 100 pst. eigd av staten. Dermed har staten som eigar framleis høve til å gripe inn overfor selskapa dersom det er nødvendig. Bortsett frå Framstegspartiet seier heile komiteen at det skal vere dei sektorpolitiske målsetjingane og ikkje forretningsdrifta som er hovudgrunnlaget for staten sine eigarinteresser i NSB og Posten. Nettopp dei sektorpolitiske målsetjingane og dei viktige samfunnsoppgåvene dei to selskapa står for, gjer at det er svært viktig at desse to selskapa framleis blir 100 pst. eigde av staten. Eg er òg glad for at heile komiteen, bortsett frå Framstegspartiet, seier seg tilfreds med at staten skal vere eineeigar og at omdanninga skal innebere ei vidareføring av verksemd som alt er i gang. Som særlovsselskap har det vorte lagt fram årlege § 10-meldingar frå Posten og NSB. Annakvart år har desse § 10-meldingane danna grunnlag for meldingar til Stortinget om selskapa si verksemd. Stortingsmeldingane har gitt Stortinget informasjon om selskapa, og har gitt Stortinget høve til å gi tilbakemelding på utviklinga. Eg er difor tilfreds med at Regjeringa føreslår at ordninga med § 10-melding og eigarskapsmelding skal halde fram. Men Regjeringa legg opp til visse endringar i stortingsmeldingane, spesielt for Posten. Mellom anna er det forslag om å fjerne innhaldet som gjeld distriktsprofilen og porto- og prisutviklinga. I proposisjonen blir fjerninga av desse to områda frå stortingsmeldinga forsvart med at selskapet gjennom konsesjonen skal sikre eit landsdekkjande posttilbod, og at selskapet difor nødvendigvis vil vere til stades i heile landet med sine tenester. Men det faktum at selskapet er til stades i heile landet, er i seg sjølv ingen garanti for at distriktsprofilen og porto- og prisutviklinga inneber gode og likeverdige tilbod over heile landet. Arbeidarpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet har difor sagt seg ueinige i den endringa som Regjeringa legg opp til i stortingsmeldinga. Posten sin distriktsprofil og porto- og prisutvikling er avgjerande med tanke på Posten som ein aktør som skal løyse viktige samfunnsoppgåver i heile landet. Posten har etter omdanninga til særlovsselskap vore gjennom store omorganiseringar både i organisasjonen og ikkje minst i forholdet til kundane. Det kan vere grunn til å stille spørsmål ved om Posten sine løysingar for kundane alltid er tilfredsstillande. Det er mange både enkeltpersonar og kommunar som meiner at enkelte av løysingane Posten tilbyr, svekkjer tenestene i Postnettet. Arbeidarpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet meiner at når Posten Norge BA skal omgjerast til aksjeselskap, er det nødvendig å gå gjennom situasjonen. Arbeidarpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet har også peika på at i motsetnad til Regjeringa sitt forslag ynskjer desse partia å halde ved lag ordninga med generalforsamling som i dag. Dei same partia ynskjer òg at det skal vere eit krav til både Posten og NSB at vesentlege saker og saker om utskiljing av basistenester av ein viss storleik skal leggjast fram for Stortinget. I proposisjonen er det gjort greie for grunnlaget for fastsetjing av opningsbalanse for både NSB og Posten. For NSB har ikkje komiteen innvendingar til Regjeringa si orientering. Når det gjeld Posten derimot, meiner eit fleirtal i komiteen, alle med unntak av Høgre og Kristeleg Folkeparti, at eigenkapitalen må aukast meir enn det Regjeringa legg opp til. Dette er òg konklusjonen frå konsulentselskapa som har gjennomført ei verdivurdering. Fleirtalet aukar difor eigenkapitalen med 1,66 milliardar kr, og ikkje 0,6 milliardar kr, slik Regjeringa har føreslått. Etter mitt syn er det viktig at Posten blir gitt økonomiske vilkår som set selskapet i stand til å utvikle verksemda vidare. Posten må få høve til å bruke og byggje vidare på kompetansen i selskapet. Til slutt vil eg ta opp det forslaget som er omdelt på plassane i salen i dag.