Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2002-12-12:
Statsråden sa her i sted at man kan gjennomføre mye god miljøpolitikk sjøl om en ikke har så mye penger. Det er for så vidt riktig, men jeg tror at statsråden ikke hadde hatt noe imot det om Arbeiderpartiet hadde fått gjennomslag for sitt alternative budsjett der vi har ca. 74 mill. kr mer enn Regjeringen til energi- og miljøpolitikken. Men også innenfor ramma viser Arbeiderpartiet gjennom sitt alternative budsjett at det er mulig med en bedre miljøpolitikk enn den Regjeringa og Fremskrittspartiet har vedtatt. Vi har 15 mill. kr mer til miljøforskning enn regjeringspartiene, herunder øremerkede midler til å rekruttere kvinnelige forskere, og vi vil gjenopprette Regjeringas kutt til polarmiljøsenteret i en tid der polarforskning blir stadig viktigere. Vi styrker innsatsen til lokalt miljøvern med 10 mill. kr. Vi styrker innsatsen til friluftsliv med 12 mill. kr. Vi øker innsatsen til forebyggende tiltak mot rovdyrskader med 5 mill. kr, og vi øker innsatsen for å bekjempe lakseparasitten Gyrodactilus salaris med 8 mill. kr i forhold til Regjeringas forslag. Jeg kunne sagt mye om alle disse viktige områdene, men det er likevel ett område der vi har en økning som jeg spesielt vil nevne i dag, og det er nasjonalparksentrene. Dette er et område der jeg mener at Stortinget har grunn til å ha litt dårlig samvittighet. Det er nå over ti år siden St. meld. nr. 62 for 1991-92 om «Ny landsplan for nasjonalparker og andre større verneområder i Norge» ble behandlet og vedtatt her i Stortinget. I oppfølginga av denne meldinga har man vært enige om etablering av i alle fall 13 nasjonalparksenter. Og hva er et nasjonalparksenter? Nasjonalparksentrene har som overordnet mål å formidle natur- og kulturverdier, kompetanseoppbygging og bidra til god forvaltning av nasjonalparkene. Nasjonalparksentrene har en desentralisert rolle for å sikre Direktoratet for naturforvaltnings overordnede mål om å bevare biologisk mangfold og verne og styrke allemannsretten. Nasjonalparksentrene innebærer dermed en desentralisering av kompetanse framfor en sentralisering av den i Miljøverndepartementet og Direktoratet for naturforvaltning. Nasjonalparksentrene betyr også arbeidsplasser og mulighet for turisme i distriktene. Av de nasjonalparksentrene som ble nevnt allerede i St. meld. nr. 62 for 1991-92 er det to stykker som ennå ikke er etablert, Saltdal i Nordland og Reisa i Troms. Problemet er at bevilgningene i for mange år har vært på et for lavt nivå. Og det som ligger i bevilgningen, går til dem som allerede er etablert, der noen sliter med økonomien. Regjeringa er nå i et arbeid der de fullfører verneplanen som ble vedtatt i 1992. Nå er det også på tide å få gjort noe med nasjonalparksentrene. Både Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet har en økning i budsjettet. Regjeringspartiene er med i en flertallsmerknad om at innenfor bevilgningen for 2003 vil det bli prioritert etableringsstøtte til Femundsmarka, Folgefonna, Nordland og Reisa nasjonalparksenter. Spørsmålet er, med den lave bevilgningen, om det er nok penger, og hva som egentlig ligger i ordet etableringsstøtte. Det håper jeg miljøvernministeren kan svare på. Han har som kjent muligheten til å ta ordet på slutten av debatten. Høyre gikk til valg på løfter om lavere skatt. Det har ikke minst kommuner, skoler og sykehus fått merke. Innenfor Miljøverndepartementet har Kartverket fått merke det. Først i fjor fikk Regjeringa gjennomslag for kutt på totalt 38 mill. kr, et kutt som i realiteten innebar å vingeklippe Kartverket. I fjor var det imidlertid et flertall som la inn sterke merknader i budsjettinnstillinga, og Regjeringa kom tilbake i revidert nasjonalbudsjett og rettet opp noen av kuttene. Men hva så vi da dette budsjettet ble lagt fram? Jo, den økningen som kom i revidert, var borte igjen! Men ikke bare det, i budsjettet lå det føringer som i realiteten betydde store endringer for Kartverket, mens Regjeringa hadde valgt å se bort fra kravet fra et flertall i komiteen om en egen melding. Derfor er det nå et flertall som har fremmet et forslag om at vi vil ha en sånn melding. Vi vil ha den raskt, og vi godtar ikke organisatoriske endringer, f.eks. nedlegging av fylkeskartkontor, før Stortinget har behandlet denne meldinga. Betyr det at Kartverket trenger økte midler, regner vi med at Regjeringa i så tilfelle kommer tilbake til Stortinget i revidert nasjonalbudsjett. Politikk handler om å velge. Foreløpig har Regjeringa valgt skattelette foran økt satsing på miljø. Regjeringa har valgt Fremskrittspartiet foran miljøforskning, og fremdeles er det sånn at det er langt mellom ord og handling.