Bent Høie (Høyre), 2021-05-03:
Jeg deler representanten Toppes bekymring for økning i etterspørselen etter rådgivning og helsehjelp for spiseforstyrrelser under pandemien. Det er for tidlig å si noe sikkert om eventuelle årsakssammenhenger, men vi ser at det er en økt pågang, og det er viktig å ta det på alvor. Pandemien og smitteverntiltakene har ført til store belastninger for barn og unge. Mange har følt seg ensomme og hatt tunge tanker. Dette er helt normale reaksjoner i en tid som er alt annet enn normal. For de fleste vil det gå over når hverdagen blir mer som før, men ensomhet og mangel på faste rammer i hverdagen kan også føre til psykiske helseutfordringer og at plager som var der fra før, forverrer seg. Derfor har vi tatt mange grep for å hjelpe barn og unge som sliter under pandemien. Det har vært en jevn økning i pasienter med spiseforstyrrelser over flere år, og vi ser at det er flere som blir henvist for dette nå under pandemien. Ungdom som utvikler spiseforstyrrelser, kan oppleve tapte ungdomsår, og spiseforstyrrelsene kan utvikle seg i alvorlig retning. Derfor er det viktig å komme med hjelp så tidlig som mulig. Representanten Toppe spør hva regjeringen gjør for å sikre nok kapasitet i behandlingstilbudet. Jeg vil først nevne at de offentlige helsetjenestene i hovedsak er operative, også under pandemien. Det omfatter bl.a. helsestasjons- og skolehelsetjeneste, fastleger, psykisk helsevern for voksne og psykisk helsevern for barn og unge, herunder landets ca. 80 barne- og ungdomspsykiatriske poliklinikker, som også gir tilbud ved spiseforstyrrelser. Alle helseregionene har i tillegg regionale enheter for behandling av særlig alvorlige spiseforstyrrelser. Det er veldig bra at flere nå får hjelp for sine spiseforstyrrelser. Men fremdeles er det nok mange som ikke blir oppdaget tidlig og får behandling som de skulle ha hatt. Flere undersøkelser viser at pasienter med spiseforstyrrelser venter lenge før de søker hjelp, ofte mer enn fem år. Vi vet at behandling har god effekt. Vi ønsker derfor at enda flere av dem som trenger det, skal få den hjelpen de trenger. Jeg er også opptatt av at disse pasientene skal ha pasientforløp av god kvalitet. Vi tok derfor tidlig initiativ til at det skulle lages egne pakkeforløp for spiseforstyrrelser for barn og unge. Disse er nå utvidet opp til 23 år. Helseregionene har meldt til departementet at de har stor oppmerksomhet på situasjonen under pandemien, og ikke minst på det økte antallet henvisninger knyttet til spiseforstyrrelser. De har iverksatt ulike tiltak for å håndtere økt pågang og mer alvorlige tilstander. Mange styrker bemanningen ved å omdisponere personell og intensivere rekrutteringen på feltet. Noen steder åpnes det kveldspoliklinikker, og antall akuttsenger økes. Flere melder at de konkret har styrket behandlingskapasiteten for unge med spiseforstyrrelser. Noen har etablert spesialiserte team for poliklinisk behandling, andre har etablert dagtilbud og utvidet døgntilbudene, f.eks. gjennom kjøp av flere plasser hos private som tilbyr behandling for spiseforstyrrelser hos barn og unge. Det er et samarbeid internt i helseforetakene og mellom spesialisthelsetjenesten og kommunene for å utnytte ressursene best mulig. Disse tiltakene har de iverksatt innenfor de rammene som de har fått, og som også selvfølgelig er blitt betydelig økt under pandemien. I tillegg har Stortinget bevilget 100 mill. kr til ytterligere styrking av psykisk helsevern for barn og unge. Helseregionene hadde frist til 1. mai med å melde tilbake hvordan midlene blir disponert for å styrke tjenesten. Det er videre bevilget betydelige midler under pandemien for å opprettholde kommunale lavterskeltilbud og avlastnings- og aktivitetstilbud for barn og unge. Representanten Toppe er opptatt av hva regjeringen gjør for å sikre nok kapasitet i rådgivningstjenestene. Hjelpetelefonene er et viktig rådgivningstilbud for mange med psykiske helseutfordringer, og de støttes derfor over statsbudsjettet. Kirkens SOS og Mental Helses hjelpetelefon er til sammen styrket med 16,5 mill. kr under pandemien, og flere andre chat- og telefontjenester for barn og unge er også styrket. Stortinget har bedt regjeringen om å komme tilbake med forslag i revidert nasjonalbudsjett for 2021 for hvordan Rådgivning om spiseforstyrrelser kan bli et landsdekkende tilbud. Koronapandemien har ført til økt behov for psykisk helsehjelp, også ved spiseforstyrrelser. Men vi vil også fokusere på tiden etterpå. Før pandemien ba vi helseregionene i samarbeid med andre instanser vurdere hvor stort behovet for psykisk helsehjelp vil være i årene som kommer, og hvor stor kapasiteten i spesialisthelsetjenesten bør være. Dette oppdraget får vi får svar på i løpet av sommeren. I mars i år opprettet vi en egen ekspertgruppe som fikk i oppdrag å se på hvordan pandemien hadde virket inn på innbyggernes psykiske helse, og hvordan vi bør styrke innsatsen for å møte disse utfordringene. Gruppen har jobbet raskt, og vi mottok rapporten fra utvalgsleder Peder Kjøs sist fredag, 30. april. Rapporten viser at pandemien og smitteverntiltakene har påvirket befolkningens livskvalitet, psykiske helse og rusbruk. Tross store omveltninger i hverdagen har likevel mange klart seg godt. Andre har opplevd betydelig redusert livskvalitet, dårligere psykisk helse og økt bruk av rusmidler gjennom det siste året. Ekspertgruppen peker særlig på behov for ytterligere tiltak for barn og unge i utsatte familier, for ungdom og unge voksne under utdanning og i etableringsfasen, og for eldre som er sårbare for alvorlig sykdom og isolasjon. Rapporten inneholder konkrete og målrettede tiltak for hvor innsatsen bør styrkes, både på kort, mellomlang og lang sikt. Regjeringen vil bruke gruppens forslag som beslutningsgrunnlag for nye tiltak. Avslutningsvis vil jeg nevne at disse tiltakene kommer i tillegg til en rekke bevilgninger for å ivareta særlig sårbare grupper det siste året, med styrking av kommunale helse- og omsorgstjenester, velferdstjenester, spesialisthelsetjenesten og frivillige aktørers tilbud. Jeg kan forsikre om at regjeringen fortsatt vil ha stor oppmerksomhet både på unge med alvorlige lidelser som spiseforstyrrelser, og på barn og unges psykiske helse generelt.