Trond Helleland (Høyre), 2013-11-26:
Den 9. september ga velgerne fire partier på borgerlig side et historisk sterkt flertall, et flertall Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre før valget lovet skulle gi landet en ny regjering. Velgerne ønsket nye løsninger på de utfordringene vi står overfor. Partiene ble tidligere i høst enige om at flertallet skal forvaltes i fellesskap i Stortinget. Enigheten er nedfelt i en avtale med et felles verdigrunnlag og felles politiske satsingsområder og standpunkter. Samarbeidspartiene Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre inngikk en historisk avtale, og i tråd med denne avtalen har de fire partiene nå inngått forlik om budsjettet for 2014. Aftenposten skrev 13. september at Høyre arver et Norge i motvind. Det ble pekt på økt arbeidsledighet, svakere vekst i etterspørselen, høyere prisvekst og raskere renteoppgang. Konklusjonen var at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen arver en økonomi med lavere fart. Veksten i norsk økonomi har bremset opp, og vekstanslagene for i år er nedjustert. Per innbygger skaper vi i dag ikke større verdier i fastlandsøkonomien enn vi gjorde før finanskrisen. På den positive siden er det tegn til at veksten i Europa kan ta seg opp, noe som vil være bra for norsk økonomi. Men det at innovasjonskraften og forskningsaktiviteten over tid har vært for lav, kan bidra til å svekke Norges konkurranseevne. Todelingen i norsk økonomi gir grunn til bekymring. Den delen av økonomien som ikke er oljerelatert, men faktisk også deler av oljerelatert næring, viser tegn til problemer. Disse utviklingstrekkene, som ble beskrevet i Aftenposten 13. september, understrekes av NHOs bedriftsbarometer som ble lagt fram i dag. Mens det ser litt lysere ut for Europa, demper norske bedriftsledere forventningene for neste år. NHO-bedriftenes forventninger til hjemmemarkedet er det svakeste siden finanskrisen, til tross for at svakere krone har bedret situasjonen for eksportbedriftene. Vurderingene for 2014 er tydelig mer negative enn i tredje kvartal, viser nye tall fra Næringslivets økonomibarometer. Samtidig viser de viktigste prognosene for eurosonen at veksten forventes å øke i fjerde kvartal i år og fortsette inn i 2014. Derfor har det vært viktig for regjeringen å legge fram et budsjett som bidrar til å skape bedre vilkår for næringsutvikling og verdiskaping, samtidig som vi satser på det viktigste – skole, samferdsel og helse. Høyre gikk til valg på å gi Norge en borgerlig regjering med nye ideer og bedre løsninger, og velgerne viste oss tillit. Selv om regjeringen bare har hatt noen uker på å arbeide med et statsbudsjett som de rød-grønne hadde brukt nesten ett år på å utarbeide, har vi lyktes med å foreta endringer på viktige områder, som viser en tydelig retning. Vi har i regjering fulgt opp våre valgløfter ved å satse på de områdene vi lovet velgerne å satse på. Vi lovet å skape trygge arbeidsplasser. Det følger vi opp i budsjettet ved å foreslå skattelettelser som gjør det mer lønnsomt å investere i norske arbeidsplasser, og ved å satse på innovasjon og økt forskningsinnsats. Vi prioriterer dette fordi en trygg jobb å gå til betyr mye for den enkelte, og fordi Norge trenger flere ben å stå på økonomisk i framtiden. Vi styrker også konkurransekraften, både på kort og lang sikt. Vi lovet å satse på mer kunnskap i skolen, og først og fremst lovet vi en skikkelig satsing på lærerne. Det følger vi opp i budsjettet gjennom en kraftig økning i antall lærere som skal få videreutdanning. Dette er en viktig prioritering, fordi lærerne er de som betyr aller mest for elevenes læring. Kunnskap er viktig for Norges framtid og skaper muligheter for den enkelte. Vi lovet å satse på kvalitet og valgfrihet i helsevesenet. Vi skal innføre fritt behandlingsvalg, og vi starter allerede neste år med å ta i bruk den ledige kapasiteten hos private for å få ned helsekøene. Våre løsninger kan bidra til mindre ventetid og mindre usikkerhet, noe som betyr mye for mennesker som venter på behandling. Vi styrker også tilbudet til pasienter innen rus og psykiatri, akkurat som vi lovet i valgkampen. Vi lovet raskere utbygging av vei og kollektivtilbud, og bevilgningene øker markert med det budsjettet som nå blir vedtatt i Stortinget, sammenlignet med de rød-grønnes opplegg. Gode transportløsninger gir reduserte kostnader og økt konkurransekraft, redusert reisetid, en enklere hverdag og økt sikkerhet. Det har vært et tema her nå at samferdselsministeren har sagt at han ikke kan love å få i gang Fornebubanen før 2018. Solvik-Olsen sier til Budstikka: «Jeg kommer til å jobbe for å få utbyggingen i gang før 2018, men jeg kan ikke love det nå. Vi jobber med å få oversikt over sakene i departementet vi har overtatt, og ser på mulighetene for å starte nærmere i tid enn planlagt.» Det er et klart løfte om å gjøre det som er mulig for å få denne baneutbyggingen i gang, men dette blåser altså opposisjonen og Arbeiderpartiet seg opp over og kaller det å ta løftebrudd til et nytt nivå. Jeg vil heller si at dette tar retorikken om løftebrudd til nye høyder.