Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2013-06-19:
I dag behandler Stortinget et svært viktig dokument, nemlig Meld. St. 35 for 2012–2013, Framtid med fotfeste, Kulturminnepolitikken. Vi politikere bruker nok en del mindre tid på kulturminnepolitikken enn vi gjør på andre oppgaver i energi- og miljøkomiteen. I en artikkel i Aftenposten 13. november 2012 i anledning 100-årsjubileet for riksantikvarinstitusjonen, blir riksantikvar Jørn Holme sitert på følgende: «Dessverre ser mange lokalpolitikere og ordførere fortsatt på kulturminnevern som plunder og heft». Jeg tror nok at riksantikvaren kunne ha tillagt mange av oss stortingspolitikere å ha samme vurdering av kulturminnevern – dessverre. Kulturminner er en viktig kilde til kunnskap og opplevelser og er et bindeledd mellom tidsepoker, noe som har stor verdi for samfunnet. Kulturminner har en egenverdi, men representerer også miljømessige, kulturelle, sosiale og økonomiske verdier som har betydning for menneskenes identitet og selvforståelse. Fremskrittspartiet synes det er viktig at det offentlige Norge fører en politikk som ivaretar kulturminnene i landet, til beste for fellesskapet og fremtidige generasjoner. Kulturminner forteller om utviklingen i samfunnet fram til i dag. Historiske bygninger, bymiljøer, arkeologiske spor og landskaper er kulturminner. Kulturminner er forbindelse til fortiden og plasserer mennesker i en større sammenheng. Kulturminner fra andre kulturer gjør det også lettere å forstå den multikulturen som i dag blir stadig mer utbredt i Norge. Fremskrittspartiet mener den norske kulturarven representerer store verdier både på land og på vann. Fremskrittspartiet mener at sjansen for å ta vare på et bredt spekter av kulturminner, er større dersom disse er i aktiv bruk og fyller en funksjon. Fremskrittspartiet er positive til å verne om vår felles historie, men det er nødvendig å være selektiv, slik at de kulturminnene som skal vernes, også kan vernes innenfor de økonomiske rammene som foreligger. De nasjonale målene for kulturminnepolitikken, som ble avklart i behandlingen av St.meld. nr. 16 for 2004–2005, har man ikke klart å gjennomføre. Dette konkluderte også Riksrevisjonen med etter en forvaltningsgjennomgang av St.meld. nr. 16, «Leve med kulturminner». Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti peker på at de økonomiske incentivene for å ta vare på fredede bygninger må forbedres. De samme partier foreslår at eierne av fredede bygninger må få skattefradrag for restaureringskostnader og fritak for kommunal eiendomsskatt. Først da kan man forsikre seg om at de fredede byggene blir vedlikeholdt. I Fremskrittspartiets alternative budsjett for 2013 foreslo vi å utvide fradrag for gaver til frivillige organisasjoner til også å gjelde kultur og forskning samt øke taket til 100 000 kr. Et annet område som avstedkommer store konflikter, er hvem som skal ta det økonomiske ansvaret for arkeologiske utgravinger når dette påkreves på privat eiendom. Fremskrittspartiet har et eget forslag: «Stortinget ber regjeringen om å legge fram en sak om at staten tar det økonomiske ansvaret for arkeologiske utgravinger når dette er påkrevet på privat eiendom.» Jeg tar opp forslaget fra Fremskrittspartiet.