Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
Arbeid til alle er grunnleggende viktig, viktig for hver og én av oss fordi arbeid er fundamentet for økonomisk selvstendighet og sosial deltakelse, og viktig for fellesskapet fordi arbeidsstyrken er grunnlaget for verdiskapingen. Norge har en høy andel av befolkningen i arbeid. Men deltakelsen i arbeidslivet var i 2. kvartal i år lavere enn på samme tid i fjor. Vi er alle bekymret for at arbeidslivet utvikler seg slik at stadig flere støtes ut. I Norge i dag lever over 300 000 av uføretrygd. Ved utgangen av august var nesten 98 000 mennesker arbeidsledige. 50 000 befinner seg på attføring. 53 000 er på medisinsk rehabilitering. 170 000 er hver dag borte fra jobb på grunn av sykdom. Arbeidet med å legge til rette for et mer inkluderende arbeidsliv er en hovedsak for Arbeiderpartiet. I trontalen varsler Regjeringen at den vil legge fram forslag om en ny organisering av arbeids- og velferdsforvaltningen. Jeg er overbevist om at svært mange av dem som i dag ikke deltar i arbeidslivet, til de grader ønsker seg en jobb. Men de trenger hjelp og tilrettelegging for å få sitt ønske oppfylt, og for ofte møter de en arbeids- og velferdsforvaltning som ikke fungerer godt nok. Mange blir kasteballer i et offentlig system der verken trygdekontoret, Aetat eller sosialkontoret vil eller kan ta et helhetlig ansvar, og alle møter brukeren med et til dels rigid regelverk. En omorganisering av denne forvaltningen er derfor nødvendig og viktig. Arbeiderpartiet deltar gjerne i et politisk samarbeid om valg av modell. Målet må være klart – en arbeids- og velferdsforvaltning som møter brukeren helhetlig og samordnet, der brukeren forholder seg til én saksbehandler på ett kontor, og at denne saksbehandleren har en «verktøykasse» med alle virkemidler samlet. Synet på psykiske lidelser har den senere tid gradvis endret seg til mer åpenhet og aksept. Det er selvfølgelig bra. Men til tross for at Opptrappingsplanen for psykisk helse har ført til økte bevilgninger og flere behandlinger, ser vi en rekke eksempler på at både forebygging og behandling av psykiske lidelser ikke er gode nok. Dette er et sammensatt problem, og i tråd med Opptrappingsplanen må vi i vesentlig grad øke bevilgningene til psykiatrien i årene som kommer. Det kreves et spekter av tiltak. Behandlingen av psykisk syke pasienter kan oppsiktsvekkende nok ofte være veldig forskjellig, avhengig av hvor en behandles. Behandlingen baseres ofte på tilnærminger behandleren selv er opptatt av. I motsetning til i resten av helsevesenet finnes det lite standardiserte retningslinjer. Dette synes uakseptabelt. Det bør derfor utvikles standardiserte retningslinjer for behandlingsopplegget, også for psykiske lidelser. I likhet med somatiske lidelser må behandlingen bygge på konsensus om hva som er god klinisk praksis. Helseforetakene har etter Arbeiderpartiets mening for stram økonomi, og det til tross for påplussinger i budsjettet for i år og også viktige tilleggsbevilgninger i revidert budsjett i år. Neste år skal helseforetakene gå i balanse. Skal helsereformen lykkes, er det viktig at Stortinget gir klare styringssignaler. Arbeiderpartiet mener at kravet om en drift i balanse innen utgangen av 2005 må opprettholdes. Men skal et sånt krav gi mening, må selvsagt helseforetakene få økonomiske rammer som gjør det mulig å nå målet. Arbeiderpartiet forutsetter at Regjeringen forstår alvoret i denne situasjonen, og at Regjeringen i sitt budsjettforslag som skal legges fram på onsdag, foreslår bevilgninger som gjør at helseforetakene har realistiske muligheter til å kunne gå i balanse i løpet av 2005.