Nikolai Astrup (Høyre), 2010-06-07:
Høyre støtter Venstres forslag. Norske kommuner trenger tilstrekkelig med ressurser, kunnskap og kompetanse til å ivareta den viktige rollen kommunene har i miljø- og klimaarbeidet. De færreste av norske kommuner har det i dag. De største kommunene har muligheter til å utarbeide og følge opp en offensiv, faglig forankret miljø- og klimapolitikk. Oslo er et godt eksempel på en stor kommune med svært ambisiøse klimamål og gode resultater å vise til. Den norske gjennomsnittskommunen er imidlertid liten målt i antall innbyggere, men stor målt i antall kvadratmeter hver av dem kan boltre seg på. Det gjør det faglig og ressursmessig krevende å ivareta nasjonale mål som bevaring av biologisk mangfold, jordvern, friluftsområder, opprydding av forurenset grunn, luftforurensing, avfallshåndtering og klimagassutslipp. De fleste av miljøutfordringene i Norge må finne sin lokale løsning. Derfor er det avgjørende at vi setter kommunene i stand til å gjøre den jobben på en god måte. I påvente av den kommunereformen mange av oss kan være enige om at er en forutsetning for å styrke og videreutvikle det lokale selvstyret, er Venstres forslag riktig og nødvendig. I Oslo ser vi hva som er mulig å få til dersom kommunen har ressurstilfang og politisk prioritering av klima- og miljøarbeid. Klimagassutslippene skal kuttes med 50 pst. innen 2030. Det er et ambisiøst mål som krever ambisiøse tiltak. Kommunens 750 virksomheter er i ferd med å bli miljøsertifisert. Oljefyring vil være faset ut av alle kommunale bygg innen 2012. Fjernvarmeproduksjonen er doblet, og biogass- og biogjødselproduksjon er under etablering, basert på husholdningenes matavfall og kloakk. På Skøyen i Oslo er det 5 000 boliger som får varme og varmtvann basert på spillvarme i hovedkloakken. Stort mer kretsløpsbasert blir det vel neppe. I Bjørvika skal det etableres fjordvarme som vil kjøle byggene om sommeren og varme dem om vinteren. Elvedrag gjenåpnes. Fjorden har aldri vært renere enn i år. Vannet i springen renses i et splitter nytt vannrenseanlegg på Oset, og marka rundt byen er ivaretatt på naturens premisser helt siden Christiania kjøpte sine første skoger på 1800-tallet. Med en vekst på 10 000–15 000 mennesker i året praktiserer Oslo en miljøvennlig fortettingspolitikk rundt kollektivknutepunkt, ikke minst illustrert gjennom fortettingen ved Norges største kollektivknutepunkt, Oslo S. Det må være en viktig og riktig prioritering å sette kommunene i stand til å kartlegge lokale miljøutfordringer, enten det er forurenset grunn eller vann, avfallshåndtering eller registrering av naturtyper. Like viktig er det å gi kommunene verktøy til å følge opp i praksis. Den som står nærmest problemet, er ofte den som er best egnet til å løse det – så også med kommunene i Norge. Dersom vi skal innfri målet i klimaforliket om å kutte utslippene i Norge med 15–17 millioner tonn CO2 innen 2020 – og det har jeg gjort nokså klart her i dag at Høyre stiller seg bak – er vi helt nødt til å handle på bred front. I dag er det de store kommunene som går foran og viser vei i mange viktige spørsmål, mens staten og regjeringen lunter etter. Vi bør la alle kommunene få mulighet til å være med og dra lasset.