Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-03-27:
Gassmeldingen hviler på tre hovedsøyler. Det er industriell utnyttelse, miljøvennlig energiproduksjon og innovasjon. Regjeringen vil i større grad ta i bruk naturgass til innenlands verdiskaping. Dette er hovedtanken i St.meld. nr. 9, Om innenlands bruk av naturgass mv. Naturgass er den mest miljøvennlige av de fossile energibærerne, og bruk av naturgass er en viktig del av strategien for en sikrere energiforsyning. I en langsiktig strategi for bedret forsyningssikkerhet er det viktig både med direkte bruk av gass til energiformål og med gasskraftverk hvor CO2 håndteres på en forsvarlig måte. Meldingens kapitler om et pliktig grønt sertifikatmarked viser at også de fornybare energikildene har en sentral plass i Regjeringens arbeid for en mer miljøvennlig energiforsyning. Nå foreligger energi- og miljøkomiteens innstilling til stortingsmeldingen om gass, og Regjeringen får her i hovedsak tilslutning til sine anbefalinger. Det er jeg selvfølgelig svært tilfreds med. Det legger et godt grunnlag for videre oppfølging med konkrete tiltak. For å realisere målet om økt bruk av naturgass innenlands vil Regjeringen bidra med tilskudd til utbygging av infrastruktur for naturgass. Formålet er å få fram prosjekter som kan gi erfaring med innenlands bruk av gass. Regjeringen vil bidra med medfinansiering – det står i meldingen – der forholdene ligger til rette for det, slik at gass over tid kan gjøres tilgjengelig i flere sentrale områder i landet og hos enkelte større punktbrukere. Grenland og Midt-Norge er regioner hvor det vil være særlig aktuelt med rørløsning. Regjeringen mener det er viktig å tilrettelegge for informasjon, rådgivning, opplæring og praktisk anvendelse av gass rettet mot sluttbruker. Regjeringen støtter derfor opprettelsen av et eget nasjonalt kompetansesenter for slik virksomhet knyttet til det etablerte kompetansemiljøet på Haugalandet. Virksomheten i kompetansesenteret bør rettes både mot private husholdninger, offentlige etater, industrien og næringslivet for øvrig. Senteret bør i utgangspunktet være selvfinansiert, men med et statlig bidrag knyttet til de utgifter og oppgaver som senteret får et særskilt nasjonalt ansvar for. Satsingen på gasskraftverk med CO2-håndtering er både et hovedelement i Regjeringens energipolitikk og i strategien for innenlands bruk av naturgass. Regjeringen trekker i meldingen opp en strategi for å framskynde miljøvennlig kraftproduksjon basert på naturgass. Gjennom strategien i gassmeldingen har Regjeringen som mål å etablere rammebetingelser som gjør det mulig å forsere realiseringen av gasskraftverk med CO2-håndtering. Jeg mener dette er en historisk satsing på en teknologi som er av stor betydning for å møte klimautfordringene. Regjeringen baserer strategien i gassmeldingen på følgende elementer: statlig tilskudd til teknologi- og produktutviklinginvesteringsstøtte til gasskraftverk med CO2-håndteringetablering av et statlig innovasjonsselskap i Grenland fra 2005utredning av statlig deltakelse i utvikling og drift av infrastruktur for CO2 Hydrogen kan bli en av framtidens viktigste energibærere. Hydrogen kan produseres både på grunnlag av fornybare energikilder og fossile brensler, og det kan benyttes som drivstoff i transportsektoren, til storskala kraft- og varmeproduksjon og til lokal energiproduksjon, såkalt distribuert energiforsyning. Regjeringen har gått inn for å legge til rette for et større nasjonalt hydrogenprogram som skal bidra til kompetansebygging for en videre utvikling av hydrogenteknologier i Norge. Vi har i den forbindelse bedt Forskningsrådet gjøre en vurdering av hvordan det er best formålstjenlig å følge opp en satsing på hydrogen i Norge, og hvordan et eventuelt nasjonalt hydrogenprogram kan utformes. Forskningsrådet støtter i sin tilbakemelding til departementet opp under Regjeringens initiativ. Det foreslås at det utpekes et utvalg som får som mandat å utforme et slikt program nærmere. Utvalget bør ha representanter fra universiteter, forskningsinstitutter, industri, brukere og relevante myndigheter. Forskningsrådets anbefaling er utarbeidet i samsvar med Enova og Norsk Hydrogenforum. Et pliktig grønt sertifikatmarked er et virkemiddel som skal stimulere til økt bruk av utvalgte typer fornybar energi. Produsenter av grønn energi blir tildelt sertifikater for en mengde grønn energi de leverer i markedet. Tilstrekkelig etterspørsel etter sertifikater skapes ved å pålegge forbrukerne å kjøpe sertifikater tilsvarende en viss andel av sitt elforbruk. I meldingen er det lagt vekt på de viktigste gevinstene ved et pliktig grønt sertifikatmarked som realiseres når det er etablert en bredere internasjonal handel med grønne sertifikater. Flere land i Europa arbeider med å etablere sertifikatmarkeder for fornybar el. Dette arbeidet er i noen grad knyttet opp til EUs direktiv om fremme av fornybar elektrisitet i det indre elektrisitetsmarked. Regjeringen vil arbeide for å framskynde etableringen av et internasjonalt pliktig sertifikatmarked og søke å påvirke rammene for dette. Hensynet til miljø, forsyningssikkerhet og en fornuftig forvaltning av norske naturressurser vil stå sentralt i dette arbeidet. Jeg vil gi anerkjennelse og ros til komiteen for den innstillingen som nå foreligger. Den er ansvarlig, og den er framtidsrettet. Jeg registrerer, til tross for en del debatt her i dag, at det likevel er bred enighet i Stortinget om at det er nødvendig å støtte utbygging av infrastruktur for gass. Jeg registrerer samtidig at det etterlyses flere utredninger om hvordan LNG, CNG og gassrør kan føres fram til aktuelle brukere. Med de store støttebeløpene som vil være aktuelle, er det helt nødvendig at det utarbeides klare strategier for hvordan prosjektene kan løses både teknisk og økonomisk. Men med Stortingets vedtak blir det nå lagt et godt grunnlag for det videre arbeidet med dette. Vi har i dag en støtteordning som jeg ønsker å videreføre som planlagt. Jeg ser imidlertid med forventning fram til resultatene av en mer detaljert utredning, også når det gjelder finansieringsform og muligheter for et statlig investeringsselskap. Komiteen har også gått inn for at det skal vurderes om det nasjonale ansvaret for sikkerhets- og beredskapsopplegg skal ligge til det planlagte kompetansesentret på Haugalandet. Jeg mener det er naturlig å vurdere dette i samarbeid med Arbeids- og administrasjonsdepartementet. Jeg vil legge opp til et arbeid som tar høyde for at den gode prosessen som allerede er i gang, ikke skal forsinkes. Det er positivt at det foreligger bred støtte om en av bærebjelkene i Regjeringens energipolitikk: en raskest mulig realisering av gasskraft med CO2-håndtering. Det synes også å være enighet om at den satsing som det nå legges opp til, skal forvaltes av et eget innovasjonsselskap, for å sikre en best mulig framdrift og gjennomføring av teknologiutviklingen. Jeg merker meg også at det blant flere er ønske om å få etablert et slikt selskap tidligere enn det Regjeringen har lagt til grunn. Jeg deler ønsket om en raskest mulig framdrift i denne saken. Jeg vil likevel peke på at det ligger svært mye arbeid fram mot en etablering av selskapet. Departementet skal gjøre det som er mulig for å få på plass den endelige og mest hensiktsmessige målstrukturen, organiseringen og finansieringen av selskapet innen 1. januar 2005. Grenseflater mot den øvrige forskning og utviklingsaktivitet må også avklares. Det kan kreve endringer i forhold til dagens opplegg. I tillegg må selskapets organisering og støtteordninger avklares i forhold til relevant EØS-regelverk. Jeg registrerer også at flertallet deler Regjeringens oppfatning av at det er viktig med en mer effektiv og miljøvennlig energiforsyning til petroleumsvirksomheten på kontinentalsokkelen. Regjeringen vil arbeide videre med disse spørsmålene i tråd med det som er skissert i meldingen. Det er videre gledelig at Stortinget slutter bredt opp om Regjeringens ønske om en økt satsing på hydrogen som energibærer i Norge. Jeg registrerer at det ligger an til å bli flertall for et vedtak om at det opprettes et bredt sammensatt utvalg med et relativt omfattende mandat. Jeg er også glad for at komiteen har sluttet seg til Regjeringens forslag om å satse på å delta i et pliktig internasjonalt marked for grønne sertifikater. Jeg vil arbeide bredt for å framskynde utviklingen av et slikt marked. Det vil være en særlig prioritert oppgave å legge til rette for en rask implementering av fornybar-direktivet. Jeg vil følge opp de vedtak som Stortinget vil fatte i denne sammenheng, og avklare så raskt som mulig forutsetningene for å kunne etablere et grønt sertifikatmarked i et nært samarbeid med Sverige, i tråd med flertallets ønske. Jeg har for min del store forventninger til den internasjonale prosessen framover. Jeg har tro på det internasjonale samarbeidet på området, noe som også illustreres i Johannesburg-prosessen, der Norge har vært en pådriver. Regjeringen har i hovedsak fått tilslutning til de strategier som meldingen trekker opp. Stortingets behandling gir et godt grunnlag for å arbeide videre med konkrete tiltak for å øke bruken av gass innenlands. Jeg er også fornøyd med at det er enighet om en offensiv internasjonal satsing på pliktig grønt sertifikatmarked som et grunnlag for et løft i arbeidet med fornybar energi. Det ligger mange interessante og utfordrende industripolitiske visjoner i de målsettinger og vedtak som Stortinget slutter seg til i dag.