Peter Angelsen (Senterpartiet), 1998-12-09:
Kystforvaltningen er av vital betydning for samfunnene langs norskekysten og utgjør om lag halvparten av Fiskeridepartementets budsjett. Kystforvaltningen omfatter utbygging av havner og farleier, fyr- og merkevesen, elektroniske navigasjonshjelpemidler og lostjenesten, og omfatter således all infrastruktur på kysten for fiskeflåten og skipsfarten. Samlede bevilgninger for neste år utgjør i overkant av 912 mill. kr. Jeg har merket meg de kommentarene som er kommet fra komiteen vedrørende økonomistyringen i Kystdirektoratet. Som et ledd i arbeidet med å bedre økonomistyringen er det i år opprettet en egen økonomiavdeling i direktoratet. I budsjettet for 1999 foreslår Regjeringen bl.a. å øremerke deler av realøkningen på 4,4 mill. kr på kap. 1060 til styrking av plan- og økonomifunksjonen i direktoratet. Det er også satt av mer midler til planlegging og kompetanseoppbygging i havnetjenesten. Rapporten fra Kystverkutvalget, som bl.a. skal gjennomgå hele organisasjonsstrukturen i Kystverket, vil også ta opp spørsmål knyttet til Kystverkets økonomiforvaltning. Rapporten vil ventelig foreligge før årsskiftet. På bakgrunn av denne vil departementet vurdere bl.a. kapittel- og poststrukturen og tilknytningsformen til Kystdirektoratet. Departementet tar sikte på en rask oppfølging, slik at det høsten 1999 kan legges fram forslag til tiltak som kan bedre styrings- og ressursutnyttelsen i Kystverket. Bevilgningen på kap. 1064 Havnetjenesten er foreslått økt med 15 mill. kr i forhold til vedtatt budsjett for i år. Dette er et ledd i Regjeringens satsing på utbygging, vedlikehold og modernisering av fiskerihavnene. Stormene vinteren og høsten 1997 påførte moloene i Hasvik og Årviksand store skader. Det ble ansett som viktig å utbedre skadene så snart som mulig for å forhindre at skadene utviklet seg i omfang. Det er riktig som komiteen påpeker, at dette har medført at anlegg som var bebudet i budsjettframlegget for 1998, først kan iverksettes i 1999 eller senere. På det tidspunktet budsjettet legges fram, vil det ikke være mulig å ta høyde for større moloskader som oppstår i løpet av budsjettåret. Når slike skader oppstår, må det få konsekvenser for den øvrige virksomheten. Jeg har merket meg komiteens forslag om bl.a. å dele kap. 1064 post 30 Fiskerihavneanlegg i to poster, en for investeringer og en for drift- og vedlikehold. Departementet vil løpende vurdere alle tiltak som kan bidra til å gjøre havnetjenesten mer effektiv og rasjonell. I Kystverkets disponeringsplan for havnetjenesten for neste år er det satt av et større beløp enn tidligere til planlegging og til å dekke reparasjonskostnader som oppstår i løpet av budsjettåret. Det er et betydelig behov for midler til vedlikehold når det gjelder fyrtjenesten. Nødvendig vedlikeholdsarbeid består bl.a. av utbedring av storm- og uværsskader, skader ved påseilinger og andre havarier når det gjelder infrastruktur, og oppgradering av teknisk utstyr på fyrstasjoner – lykter og lanterner. Når Regjeringen har valgt ikke å foreslå et høyere bevilgningsnivå under kapittel 1065 Fyrtjenesten, skyldes dette behovet for innstramminger i budsjettet. Det er satt av mer midler til større vedlikeholdsarbeid i 1999 enn i inneværende år, på bekostning av nye investeringer. Økningen vurderes som tilstrekkelig til å opprettholde sikkerheten i 1999. Ved behandlingen av det nye losplikt- og losgebyrsystemet i Stortinget var det forutsatt at de økonomiske rammene for lostjenesten skulle holdes tilnærmet konstante i en overgangsperiode på to år, fra systemet var innført til det var evaluert. Som følge av bl.a. økt trafikk har imidlertid etterspørselen etter lostjenester økt. Økt etterspørsel har gjort det nødvendig å øke overtidsbruken, med den konsekvens at kostnadene har økt mer enn proporsjonalt med trafikkutviklingen. Dette og andre forhold har gjort det nødvendig å øke bevilgningene til lostjenesten. Jeg er glad for at flertallet i komiteen har sluttet seg til den foreslåtte økningen i bevilgningen til lostjenesten. Inntektsrammen for losgebyrene er for 1999 satt høyere enn utgiftsrammen til lostjenesten, ettersom den ventede underdekningen på lostjenesten i 1998 er tenkt dekket over tre år, slik flertallet i komiteen har gitt tilslutning til.