Jenny Klinge (Senterpartiet), 2010-11-30:
Innovasjon er å skape verdiar på nye måtar. Fornying og nyskaping er sjølve nøkkelen til økonomisk vekst. Derfor er det heilt klart viktig å få meir innovasjon inn i alle ledd i næringslivet. Regjeringa jobbar kontinuerleg med å finne forbetringar som kan få opp innovasjonstakten i norsk næringsliv. Regjeringa la i 2008 fram ei eiga stortingsmelding om innovasjon, som gir ei god oversikt over kor viktig innovasjon er for å få til ei berekraftig verdiskaping i norsk økonomi. Stortingsmeldinga er følgd opp med årlege budsjettløyvingar til tiltak som er omtalde i meldinga. Denne regjeringa har bl.a. gjort formuesskatten meir rettferdig ved at dei som har dei største formuane, no betaler ein større del i formuesskatt enn før. Botnfrådraget er auka frå 151 000 kr i 2005 til 700 000 kr i 2010. Resultatet er at mange som i 2005 betalte formuesskatt av heilt normale formuar, om lag 500 000 personar, no heilt slepp formuesskatt. Det er viktig at vi no følgjer nøye med på utviklinga i behovet for tiltak for å stimulere til investeringar i såkornfasen, og at også Nærings- og handelsdepartementet vil følgje situasjonen i eksisterande fond nøye, og heile tida vurdere om det er behov for ytterlegare tiltak for å stimulere til investeringar i denne såkornfasen. Her kan det bl.a. bli nødvendig å vurdere nye såkornfond. Kompetanse og forsking er avgjerande for at Noreg skal hevde seg i den internasjonale konkurransen. Auka innovasjon er eit av dei viktigaste innsatsområda for vår verdiskapings- og nyskapingsevne på sikt. Vi må derfor heile tida fokusere på å utvikle verkemidla for å styrkje evna forskings- og utdanningsinstitusjonane, bedriftene og det offentlege har til å rekruttere og behalde kompetanse på internasjonalt nivå. Det er avgjerande at Noreg er attraktivt som studie- og arbeidsstad for dei beste studentane og den internasjonale spisskompetansen. Det er også viktig at bedrifter på ulike måtar blir oppmuntra til å vidareutdanne arbeidsstyrken og utvikle kompetanse. I botnen må det liggje eit utdanningsløp frå grunnskule til universitet som framhevar betydinga av kunnskap, og der det blir stilt tydelege krav og forventningar. Næringsretta forsking og kommersialisering av forskingsresultat må bli gitt prioritet. Vi må ha sterk offentleg satsing på forsking, men samtidig dra med næringslivet for å auke forskingsinnsatsen, særleg i små og mellomstore bedrifter. I tillegg må offentleg sektor bli stimulert til å fremme nyskaping. Offentleg sektor har stort potensial til å bidra til auka innovasjon gjennom eiga verksemd. Dei små og mellomstore bedriftene har ikkje eigne forskingsavdelingar, og den offentlege innsatsen mot næringslivet må i forskingsaugneméd først og fremst bli retta mot denne målgruppa. SkatteFUNN har vist seg å vere eit godt verkemiddel, og Senterpartiet meiner at denne ordninga må vidareførast som ei skatteordning og vidareutviklast slik at fleire tek ho i bruk. SkatteFUNN må bli innretta slik at også mindre bedrifter greier å nyttiggjere seg forskarkompetanse for nyskaping og kompetanseutvikling i bedrifta og i lokalsamfunnet. Universitet og høgskular må bli premierte for fruktbart samarbeid med næringslivet, og det må i alle landsdelar finnast gode og sterke forskingsmiljø der ein legg opp til samarbeid med bedriftene. Det er særdeles viktig med eit nært samarbeid med både partane i arbeidslivet, bedrifter, bransjeorganisasjonar, verkemiddelapparat og utdannings- og forskingsmiljø for å kunne utforme ein god innovasjonspolitikk. Særleg viktig er samarbeid mellom og styring av verkemiddelapparatet, der de tre viktigaste aktørane er Forskningsrådet, Innovasjon Norge og SIVA. Store delar av midlane til innovasjon og næringsretta forsking blir kanaliserte nettopp gjennom desse aktørane.