Bjørn Lødemel (Høyre), 2009-12-04:
Nærings- og handelsminister Trond Giske og hans forgjengar, Sylvia Brustad, har vore ivrige i å besøke Vestlandet i løpet av finanskrisa, og det er bra. Det folk no spør seg om, er om ansvarleg statsråd vil følgje opp den interessa han har vist gjennom sine besøk, og faktisk bidra til å redde arbeidsplassar. Forhåpningane Regjeringa har skapt med sine hyppige besøk, er i alle fall store. På STX Europe sitt verft i Florø, tidlegare Aker Yards, som statsråd Trond Giske besøkte i oktober, er 120 arbeidarar no permitterte. Alvoret i situasjonen er heilt tydeleg hos ei bedrift som har 230 tilsette. Skipsverftet har berre to byggjeoppdrag igjen. Neste bygg skal leverast i starten av november og det siste i februar/mars 2010. Verftet er ein svært viktig arbeidsplass i ein kommune der næringslivet er eksportretta og dermed sårbart. Det vil få store negative konsekvensar for store delar av næringslivet i kystbyen dersom verftet må avviklast. Det er mange liknande utfordringar andre stader. Finanskrisa kan bli langvarig for viktige delar av norsk eksportretta industri, men ho vil gå over. Det avgjerande er korleis vi møter dei utfordringane krisa skaper, og forvaltar dei moglegheitene vi har, før vi igjen kan gå betre tider i møte. Heilt sentralt er det at vi ikkje misser den fagkompetansen vi har i tilsette rundt om på verfta, det vil gjere det svært vanskeleg å få ny drift seinare. Kva kan vi så forvente at Regjeringa og nærings- og handelsministeren frå Arbeidarpartiet vil gjere? For det første er det ei klar forventing om at Regjeringa ikkje bidreg til å svekkje konkurranseutsett næringsliv ytterlegare, ved å føre ein finanspolitikk som svekkjer norsk konkurranseevne. Den norske konkurranseevna er svekt kvart år under den raud-grøne regjeringa, på same tid som Regjeringa har auka skattane for dei som skaper jobbane. Det er dessverre grunn til å frykte at det ekspansive budsjettet for 2010 vil forsterke utviklinga. Det er nok mange som med vemod opplever at verfts- og leverandørindustrien på Vestlandet blir stemoderleg behandla av Regjeringa. Då Høgre sat i regjering sist, var det også ei vanskeleg tid for konkurranseutsett industri, og vi fikk renta ned og kronekursen stabilisert. Men det kravde tøffe tak. Mykje tyder på at denne regjeringa ikkje er i stand til eller villig til å ta desse taka. For det andre: Erfaringane frå tida etter 2002, då renta var svært høg, viser at næringsretta skattelette var viktig for at næringslivet igjen skulle våge å satse. Dessverre har denne regjeringa gått motsett veg, ved å auke skattar på privat eigarskap, som et opp eigenkapitalen og trugar arbeidsplassane. Ved for låg eigenkapital blir utsiktene til å få nødvendige lån dårlegare, og bedrifta blir tappa for kapital som kan nyttast til å gjere investeringar som sikrar bedrifta og arbeidsplassane i framtida. For det tredje må Regjeringa gjere sitt yttarste for å leggje til rette for innovasjon og satsing på ny teknologi. Dessverre har vi i det siste sett eit klart eksempel på korleis det ikkje skal gjerast, i biodiesel-saka. Regjeringa har med si vingling rundt biodiesel skapt stor usikkerheit blant norske investorar om ein kan stole på at Regjeringa står ved satsingar og lovnader som er gjevne. Her må den nye næringsministeren openbert trå til og få ei kursendring! Vi ser også at Regjeringa pålegg viktige bedrifter nye avgifter som er med på å truge arbeidsplassane i andre næringar. Til dømes har dei to raud-grøne regjeringane auka avgiftene til Lerum med 60 mill. kr siste åra. Det svir, det kan eg love. Næringslivet i Noreg treng sterke signal om kva retning Regjeringa ønskjer å gå på viktige område. Dette gjeld for eksportretta næringsliv, framtidige grøne arbeidsplassar og for leverandørar til sokkelen. Eit godt innovasjonseksempel står Måløy Verft i Nordfjord for, som skal byggje spesialbåt for vindmøller. Den nyutvikla nedsenkbare katamaranen er spesialkonstruert som service- og forsyningsskip for vindmølleparkar til havs. Andre eksempel er satsingar på produksjon til fornybar energi, f.eks. vindmøller. Ein av dei viktigaste gründerane i det spennande teknologimiljøet i Vågsøy er Gunnar Carlson. Han uttalte på eit møte med statsråd Liv Signe Navarsete i september at skattereglane er øydeleggjande for dette innovasjonsarbeidet, og at formuesskatten er ein direkte trussel mot denne typen jobbskaping. Det står i sterk kontrast til dei verkemidla som den raud-grøne regjeringa presenterer. Også oljeindustrien treng nye signal. Det er viktig at vi kan kome i gang med planlegging i nord, og det er viktig for denne industrien at han får klare signal, også for å kunne skape jobbar i nord. Ingen kan trylle bort finanskrisas verknader for verfts- og leverandørindustrien. Men statsråden har både makt og myndigheit til å betre situasjonen, gjennom ein stram finanspolitikk som ikkje svekkjer konkurranseevna ytterlegare, gjennom skattelette og gjennom trygge og føreseielege rammevilkår for satsing på innovasjon.