trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
Takk for replikken. Jeg tror at vi først må reversere den skaden som er skjedd. Da tenker jeg særlig på skaden som er gjort i arbeidsmiljøloven, for vi vet at midlertidighet i arbeidslivet rammer kvinner spesielt. Det var også grunnen til at ikke bare en samlet fagbevegelse, men også likestillingsombudet var veldig tydelig på hvor skadelig midlertidighet ville være i arbeidslivet. Når vi reverserer den, er vi nødt til å sikre at fulle og faste stillinger blir det gjeldende i arbeidslivet. Det handler om at kvinner ikke skal avspises med 17,3 pst. stilling. Det er kvinner som i stor grad bærer velferden med sine hender og sin kompetanse, og da er vi nødt til å vise at det skal være skikkelige arbeidsforhold på de områdene kvinner jobber. Så vet vi at velferd også er likestillingspolitikk. Hvis barnehagene forsvinner eller blir dyrere, eller eldreomsorgen blir dårligere, er det kvinner som må ta omsorgsoppgavene. Så velferd og arbeid er oppgavene vi må ta.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
De to eksemplene er ikke det største skjæret i sjøen. Den utryggheten som ligger i arbeidslivet, alle som står uten arbeid, og den manglende evnen og viljen til å finne løsninger på det, kaller jeg skjær i sjøen – i tillegg til at man har klart å provosere store deler av den organiserte arbeidstakersiden. Jeg synes det er veldig bra at representanten fra Høyre sier at trygghet er viktig, og også at lærlinger er viktig. Jeg vil også legge til at man må ha råstoff på de båtene som man skal ha lærlinger på. Da skulle jeg gjerne ønsket at vi hadde hørt andre toner da SV foreslo at man skulle legge Telemarksmodellen til grunn for offentlige innkjøp, for det ville nettopp ha sikret lærlinger i kontrakter. Det ville ha sikret faglighet på de fagområdene som er truet, det ville ha sikret at folk hadde fast arbeid, og at det var det vi konkurrerte om i norsk næringsliv, ikke om å underby hverandre bare på pris, men satse på seriøsitet og faglighet.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
Vi deler absolutt målet om en god skole, og at flere av ungdommene i vårt fylke skal fullføre den videregående skolen. Da trengs etter- og videreutdanning for lærerne. Men om representanten Bakke-Jensen er dypt bekymret for kvinnearbeidsplasser framover, håper jeg han tar en kamp i eget parti om kuttet i de regionale utviklingsmidlene, for det er klart at selv om det er viktig å satse på samferdsel, kan vi ikke leve av veiene alene, vi er nødt til å ha arbeid, og vi er nødt til å ha arbeidsfolk som kjører på veiene. Kuttet i næringsutviklingen som skulle gått til fylket, betyr færre arbeidsplasser i vårt fylke og vår region. I tillegg vil jeg utfordre når det gjelder hvilket konkurransegrunnlag vi skal ha næringslivet vårt på. Skal det være på seriøsitet, skal det være på å fremme lærlinger, skal det være på fast arbeid, eller skal det være med sosial dumping og useriøse forhold?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
Jeg er glad for at vi på nok et viktig punkt deler visjon med Kristelig Folkeparti, å løfte barnetrygden. SV ønsker å øke barnetrygden for alle, men særlig for dem som har flere unger, og for dem som er alene, for vi vet at det er de gruppene som har størst sannsynlighet for å havne i fattigdom. Vi vet at barnetrygden er en av de enkeltytelsene som i aller størst grad bidrar til utjevning av forskjeller, og vil få flere unger ut av fattigdom. Jeg er enig i at det er nødt til å være en bred universell ordning, som bør tilfalle alle. Så er vi ikke med på den kunstige motsetningen mellom å løfte fram barnetrygden som en god ordning og det å ha andre gode velferdsordninger, sånn som skole og barnehage. I min hjemkommune, Nesseby, har vi gratis barnehageplasser til alle unger. Det er vi stolt av, det ser vi gode resultater av videre i skoleløpet, og det bør være en oppfordring til flere.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
I vår mistet landets pensjonister nok en gang kjøpekraft. Mens prisen på brød og bolig går opp, blir pensjonene hengende igjen. I vår prøvde regjeringen å holde trygdeoppgjøret unna Stortinget. Man ønsket ikke oppmerksomhet rundt saken og så seg mest tjent med å holde den vekk. Den strategien tålte selvfølgelig ikke dagens lys, og SV krevde at trygdeoppgjøret skulle behandles i Stortinget, og at en så viktig sak bør behandles her. Resultatet av det var at flertallet, inkludert Høyre og Fremskrittspartiet, samlet seg om følgende formulering: «Derfor vil flertallet be om at det fra og med 2016, i forbindelse med statsbudsjettet om høsten, fremmes en egen melding til Stortinget som omhandler trygdeoppgjøret.» Så jeg lurer på: Kommer det en melding i lag med statsbudsjettet på torsdag, og hvordan involveres pensjonistenes organisasjoner i arbeidet med meldingen?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Under denne regjeringen øker forskjellene mellom dem som står i arbeid, og dem som står uten arbeid. Arbeidsledigheten er rekordhøy, og sysselsettingsgraden er rekordlav. Som representanten Arnstad vet, ble det under den rød-grønne regjeringen skapt over 355 000 nye arbeidsplasser, mens det under Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen knapt skapes nye arbeidsplasser – under 25 000. Mener representanten Arnstad at regjeringen gjør nok for å ruste Norge godt nok til å møte framtiden når vi vet at arbeid er grunnlaget for så mye i den norske modellen?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Jeg takker representanten Arnstad for et godt svar. Vi ser også at forskjellene mellom by og land øker. Spesielt kommer dette til uttrykk når regjeringen i så stor grad prioriterer samfunnsøkonomisk nytte, f.eks. i mange samferdselsprosjekter. Det betyr at framtidens veiprosjekter under Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen i stor grad vil konsentreres rundt de store byene, kanskje også spesielt på Østlandet. Dette bidrar etter min mening ikke til å binde sammen verken by og land eller nord og sør, og jeg tror det er klokt at vi tenker større enn det den matematiske modellen i Excel-arket tillater. Er representanten Arnstad derfor enig i at denne regjeringen ikke bare øker forskjellene mellom dem som står i jobb, og dem som står uten jobb, men også aktivt øker forskjellene mellom by og land?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Både i går og i dag har Venstres representanter sagt at årets trontale var av det grønneste slaget noensinne. Jeg er litt usikker på om vi har hørt den samme talen. Nå lurer jeg egentlig litt på hvilken tale det var representanten Hansson hørte. Synes representanten fra Miljøpartiet De Grønne at trontalen var av det grønneste slaget noensinne, og at regjeringen nå endelig tar klimagassutslippene på alvor?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2016-10-04:
«Nasjonalstaten er det sterkeste de svake har». Det er et godt «statement». Som ung ordfører hadde jeg gleden av å delta på kvalitetskommuneprosjektet til de rød-grønne, under en kommunalminister fra Senterpartiet. Der viste det seg fort at man hadde valgt en modell der Senterpartiet hadde solgt seg til Fagforbundet, sånn at Fagforbundet hadde vetorett da vi satt i forhandlingene. Det viste seg etter hvert at det ikke akkurat var en modell som egnet seg for å dra kommunen min videre. Den egnet seg for å konservere. Da jeg i går leste i Trønder-Avisa at representanten Arnstad var sitert på at kommunene ikke trenger å belage seg på flere reformrunder, de kan sitte i ro, for når de kommer i regjering, skal reformene avblåses, sprang det et spørsmål i hodet mitt, og det var: Hvem har Senterpartiet tenkt å selge lokalpolitikernes råderett til denne gangen?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2016-10-04:
Representanten Bergstø og jeg kommer fra samme fylke. Jeg var der sist uke og besøkte en bedrift som lager betongelementer. Der møtte jeg en rekke kvinner i forskjellige stillinger, alt fra snekkere til dem som blandet betong, og dem som satt og beregnet. Jeg spurte hvorfor de fant denne bedriften attraktiv. Bedriften har brukt SkatteFUNN, altså fått skattelette for å utvikle og øke konkurransedyktigheten. Det hadde ført til tryggere arbeidsplasser. Trygghet var viktig, sa kvinnene. En bedrift som utviklet seg og skapte trygge arbeidsplasser, tiltrakk seg også kvinner. Denne regjeringen har innført lærlingkvote på fiskebåt, og vi har økt kvoten til videregående skole, slik at det skal være lettere å drive god næring. Lærlingkvoter fører til at også jentene blir mer attraktive om bord i en fiskebåt, for de kommer med en egen kvote. Det er faktisk slik at når man går inn på praktisk næringspolitikk, er også det likestillingspolitikk. Mitt spørsmål til representanten er: Hvilket av de to eksemplene er det største skjæret i sjøen for velferdsstaten?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2016-10-04:
Da er vi altså enige om at trygge arbeidsplasser også kan være et godt likestillingstiltak. Et aktivt næringsliv som selv tar tak for å utvikle seg og øke sin konkurransekraft, kan også være et likestillingstiltak. Det mener jeg at vi kan konkludere med at vi er enige om. Vi har fra denne regjeringen satset veldig mye på samferdsel, slik at man også i vårt fylke skal kunne komme seg både fram og tilbake, at næringslivet skal kunne få enkle transportveier ut, kortere vei og billigere vei til markedet og få økt konkurranseevnen. Det gir også tryggere arbeidsplasser, noe som gjør at kvinner finner ut at kanskje man kan velge utradisjonelt, ikke bare tradisjonelt. Det siste store grepet vi har tatt, et at vi har en etter- og videreutdanningsreform for lærere som er historisk stor. Mens det var 38 lærere som kunne få etter- og videreutdanning under de rød-grønne, har vi 213 lærere på kurs i år. Det mener jeg kanskje også kan være en spore til likestilling – at ungdommene våre får en så god skole at de kan få de mulighetene som trengs. Er representanten enig i det?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Med omsyn til det førre svaret er det interessant at me får kjeft for at det er for få oppgåver, samtidig som me får kjeft av Senterpartiet sine fylkespolitikarar for at me flyttar oppgåver frå fylkeskommunen til kommunen. Men det var ikkje det eg skulle stilla spørsmål om. Etter å ha høyrt innlegget til representanten Arnstad verkar det som om sentralisering er noko nytt som har oppstått dei tre siste åra – at ein set spor etter seg. Spor etter åtte år med raud-grøn regjering er at det er lagt ned ein barneskule kvar åttande dag, så sentralisering er absolutt ikkje noko nytt. Grunnen til at me har ei kommunereform, er at det har skjedd store forandringar i Noreg sidan 1960-talet. Me treng fagmiljø i staden for ein fagperson som sikrar innbyggjarane i heile Noreg gode tenester, og me treng meir makt til lokaldemokratiet til fordel for fylkesmenn, fylkeskommune og staten. Då treng me sterkare kommunar. Det er nettopp for å desentralisera makt i Noreg. Mitt spørsmål til Senterpartiet er: Kvifor har Senterpartiet ei vegring mot reformer som skal oppnå desentralisert makt? Og kvifor trur Senterpartiet det som kongen sa i går, at alt blir ikkje ved det same dersom me unnlèt å gjera noko? Det er nemleg ikkje sant.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Så vidt eg har registrert, har vel allereie helseministeren sagt at ein skal ha ei overgangsordning, slik at kommunar kan få støtte vidare til rehabilitering, sjølv om behovet er å skapa nye plassar. Og når det gjeld rehabilitering, er det kommunane – i tillegg til at dei framleis får støtte til det – som kan ta over dei solide aukingane som me har sørgt for at kommuneøkonomien har fått kvart år. Sjølv om dei raud-grøne partia åtvara mot at ei ny regjering ville bety smalhans for kommuneøkonomien, ser me no, etter tre av fire budsjett og med signala i kommuneproposisjonen for det fjerde, at kommuneøkonomien tvert imot har vorte styrkt, og at det er meir pengar til overs etter at ein har tatt demografi- og pensjonskostnaden for kommunane, som gjer at det òg er rom for å styrkja eldreomsorga. Så må eg bruka mine siste 15 sekund på å seia at det er synd at arbeidarpartistyrte kommunar vel å seia nei til friske midlar frå staten til eldreomsorg, og i tillegg at fleire kommunar, blant dei Oslo og Bergen, vel å seia opp kontraktar med private aktørar som har levert gode tenester, på grunn av at ideologi er viktigare enn kvaliteten på eldreomsorga.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
No synest eg at Arbeidarpartiet dreg det vel langt når dei seier at det ikkje er berre deira eigne som seier nei takk. Arbeidarpartiet styrer – og har ordføraren i – meir enn 200 kommunar og sit med varaordføraren i ei rekkje kommunar. Så Arbeidarpartiets ordførarar kan ikkje klaga på dårleg kommuneøkonomi i framtida når dei seier nei takk til friske midlar som er sette av i statsbudsjettet til statleg finansiering av eldreomsorg. Og den ordninga er ikkje så veldig byråkratisk; ho er ganske enkel. Ein trekkjer ut fire postar baserte på KOSTRA, og ein tilfører det ein reelt sett treng, basert på behovet til dei eldre. Så det er ei veldig enkel ordning, som vil bety meir pengar, fordi det er sett av friske pengar i statsbudsjettet til dei kommunane som forsøkjer.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Lærlingar er veldig viktig. Det er jo derfor, som spørsmålsstillaren seier, at regjeringspartia i lag med Kristeleg Folkeparti og Venstre har vore einige om å fokusera på dette og styrka dette, nettopp fordi det er viktig at ungdom får prøva seg i arbeidslivet gjennom å ta utdanningsløpet – i tillegg til det som er på skulen – i ei lærebedrift. Derfor heiar me veldig på det og er veldig opptekne av at fylkeskommunane sørgjer for å ha nok lærlingplassar, og at me stiller opp med god nok økonomi til at me kan lykkast med lærlingpolitikken. Det er viktig uansett, men det er spesielt viktig i den tida vi står i no, at ein sikrar godt utdanna arbeidskraft gjennom lærlingpolitikken.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Eg trur det er lite kaos å spora når det gjeld kommunereforma. Me gjennomfører den reforma sånn som me sa i 2014 – ho baserer seg på lokale initiativ, på at me innhentar ei tilråding frå fylkesmennene, og på at Stortinget skal ha det siste ordet før sommaren 2017. Så det er ikkje nokon endringar i den prosessen. Den einaste endringa som er gjort, er at statsråden har sagt at kommunane kan bruka tida fram til nyttår til å gjera nye vurderingar, basert på at naboen kanskje har gjort eit vedtak som har påverka kommunen, eller at fylkesmannen har kome med eit fagleg innspel som det er naturleg at kommunestyret vurderer. Eg oppfordrar ikkje kommunane til å bruka millionar av kroner i konsulentarbeid, men eg oppfordrar dei til å ta fylkesmannen sitt råd på alvor og gjera ei eiga vurdering av om fylkesmannen hadde eit godt poeng eller ikkje. Det er naturleg at kommunane lyttar til fylkesmennene, som kjenner kommunesektoren godt, og som er i god kontakt med og har oversikt over kva som rører seg i dei ulike kommunane i fylket. Derfor har me eit heilt anna syn på fylkesmennene si rolle her enn det Senterpartiet har. Me synest det er viktig kva fylkesmennene ...(Presidenten avbryter.) (Presidenten avbryter.)
Pål Farstad (Venstre), 2016-10-04:
Senterpartiet har vært påfallende tause i de diskusjonene som går når det gjelder åpning for oljerelatert aktivitet i Lofoten, Vesterålen, Senja og Møre-feltene. I den grad det er sagt noe tidligere, opplever jeg sprik innad i Senterpartiet. Venstres syn skulle være kjent som krystallklart, at de fornybare ressursene går foran oljeaktivitet akkurat i de nevnte områdene. For ordens skyld legger vi også til grunn at behovet for utredninger, som mange dekker seg bak, bare er et skalkeskjul for åpning. Spørsmålet er: Hva mener egentlig Senterpartiet? Hva er Senterpartiets holdning når det gjelder åpning av de nevnte områdene, der det i praksis må velges mellom fossile og fornybare marine ressurser?
Pål Farstad (Venstre), 2016-10-04:
Økologi er overskriften på min replikk, mitt spørsmål. Nye tall fra Landbruksdirektoratet viser at økologisk jordbruksareal, driftsenheter og produksjon i Norge har sunket og nå er nede i om lag 5 pst. av totalproduksjonen i jordbruket. Landbruksdirektoratets tall viser at etterspørselen etter økologiske produkter er stigende, spesielt etter enkelte produktkategorier. Samtidig er det langt igjen til Stortingets 15 pst.-mål innen 2020. Spørsmålet er: Hva vil landbruksministeren gjøre for at det blir større samsvar mellom Stortingets mål for økologisk landbruk og forbruk og produksjon av økologiske varer, at Stortingets økologimål kan nås? Hvor høyt prioriteres det? Det er spørsmålet til statsråden.
Pål Farstad (Venstre), 2016-10-04:
Jeg er glad for statsrådens oppmerksomhet på gründere i sitt innlegg, men Norge trenger mange flere bedrifter for å sikre velferden for kommende generasjoner. Bedre tilgang på risikovillig og kompetent kapital for gründere og nyskapende vekstbedrifter er viktig. Slik det er nå, er det ikke tilstrekkelig med incentiver for investorer til heller å investere i oppstartbedrifter enn i f.eks. eiendom. Venstre har pekt på KapitalFUNN som en blant flere løsninger på det. Regjeringen må være mer på hugget på dette området, og jeg savner også mer trykk i arbeidet for å gi selvstendig næringsdrivende bedre sosiale ordninger, slik at det blir mer attraktivt å starte og drive sin egen bedrift. Jeg er utålmodig, så spørsmålet mitt er: Hvordan vil næringsministeren bidra til at flere velger å starte og drive egne bedrifter og skape sine arbeidsplasser i årene som kommer?
Pål Farstad (Venstre), 2016-10-04:
Det viktigste vi kan si til ungdommen, er at nå er det enorme muligheter innenfor et bredt spekter av yrker i norsk arbeidsliv, i norsk næringsliv. Med vesentlig bidrag fra Venstre er det blitt mer attraktivt å starte for seg selv. Vi skal gjøre vårt ytterste for å gjøre det enda mer attraktivt – ikke minst i forhold til sosiale ordninger for den som starter egen virksomhet, som jeg har vært inne på før i dag. Jeg er glad for at vi i Venstre har fått gjennomslag for mange næringspolitiske saker siden sist det var trontaledebatt. Vi har levert for gründere og andre næringsdrivende, slik vi har levert for landbruk, reiseliv, fiskeri og havbruk – ikke minst mer penger til bestandsforskning – og næringsmiddelindustrien, på samme måte som vi har fått betydelige gjennomslag for en grønnere kurs innen maritim politikk. Men Venstre er utålmodig og vil ha mer. Med nye krav til mer miljøvennlige skip vil det bli mer aktivitet for verftene, leverandørindustrien og tilstøtende virksomheter. Parallelt med dette må det satses konkret på hydrogenløsninger for skip og andre transportformer, og det må bygges infrastruktur med landstrøm i flere havner. Og så må det satses på samferdsel, ikke minst for å knytte bo- og arbeidsregioner tettere sammen. I min del av landet trenger vi fergefri E39 gjennom hele Møre og Romsdal, og vi trenger Nordøyvegen slik vi trenger Trollheimforbindelsen. Møre og Romsdal har en lav andel statlige arbeidsplasser sammenlignet med andre fylker. Fylket er nesten på bunnen. Selv om vi etter mye om og men fikk på plass en beslutning om å plassere nye lønns- og regnskapsarbeidsplasser innen politiet til Kristiansund og Møre og Romsdal – rundt 70 arbeidsplasser – er dette lite i den store sammenheng. Det er derfor ingen grunn til at det skal stoppe med dette. Nordvestlandet trenger mer. I dette bildet er det smått tragisk at det i det hele tatt kan være aktuelt å legge ned Statens lånekasses kontor i Ørsta med rundt 20 ansatte. Det er virkelig stusselig. Jeg har stor respekt for at mange er i en vanskelig situasjon fordi de er blitt arbeidsløse. Derfor er det viktig at prosjekter som skal og må komme, forseres, at f.eks. bygging av nytt opera- og kulturhus i Kristiansund kommer i gang for å skape mer aktivitet i en by og en region som er rammet av olje- og gassutfordringene. Vi må se mulighetene og ikke begrensningene nå. Jeg vil se en enda sterkere satsing på fagskole og høyere utdanning på NTNU i Ålesund, på høgskolene i Molde og Volda og Høgskolesenteret i Kristiansund. Det samme gjelder forskning ved Nofima på Sunndalsøra, Møreforsking, NIBIO og NORSØK. Disse institusjonene er blant nøkkelfaktorene for kompetanse- og næringsutvikling i min del av landet og for norsk økonomi.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Klimautfordringen er utvilsomt en av våre aller største utfordringer, og det var representanten Skei Grande innom. Til tross for at jeg langt på vei er enig i det som ble sagt om klimautfordringene, hva som kan gjøres, i det innlegget som nå ble holdt, mener jeg det er grunn til å sette spørsmålstegn ved noen utsagn som har kommet i løpet av de siste par dagene, med hensyn til om Venstre er i ferd med å kapitulere i klimakampen. For det første sa Trine Skei Grande i går at trontalen var vel den grønneste trontalen vi noen gang har hørt. Og så kom hun tidligere i dag, i replikkordskiftet med representanten Gahr Støre, med en klimapolitisk hyllest til Fremskrittspartiet. Jeg skjønner ikke at det henger helt sammen. Trontalen inneholdt veldig lite om klima, og Fremskrittspartiet har motarbeidet ethvert klimatiltak som har vært fremmet i Stortinget. Hvordan kan Venstres leder forsvare klimahyllesten til Fremskrittspartiet? Kan representanten Skei Grande på noen områder beskrive hva som er fremmet av Fremskrittspartiet i klimariktig retning?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Jeg registrerer at representanten velger å unnlate å svare på det jeg har spurt om. Jeg spurte om hvilke klimariktige initiativ Fremskrittspartiet – det partiet som Venstre har satt inn i regjering – har fremmet for Stortinget, og i realiteten er det ingen forslag. Nå ligger jo utfordringen framfor oss. Vi fikk presentert et avgiftsopplegg for bil- og transportsektoren på fredag, hvor det er en netto avgiftsfordel for bilistene på nær 1 mrd. kr. Da kan jeg spørre veldig konkret: Kan Venstre stemme for et budsjett i Stortinget som samlet sett gir en nettogevinst til bilistene på 1 mrd. kr?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-10-04:
Skiftet fra svart til grønt kalles grønt skifte. Hittil er det bare to moteord. Orda må gis innhold. Ungdom må gis mulighet for et interessant, godt betalt arbeid dersom de går inn i de to orda. Grønt skifte må inneholde en kraftsamling om produksjon og videreforedling av fornybare naturressurser, altså et næringsliv knyttet til det som fotosyntesen skaper, nemlig grønt, fornybart karbon – altså torsk, timotei, gran, hav, jord og skog. Det er én måte å si det på. Venstre sier at de ønsker flere arbeidsplasser innen fornybare næringer. Senterpartiet sier da: Hovedordet for å få det til er økt lønnsomhet. Vil Venstre arbeide for nye rammebetingelser som gir kraftig økt lønnsomhet for dette næringslivet?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-10-04:
I representantens innlegg var det ett ord som manglet, og det var «lønnsomhet». Hvis det ikke blir en kraftig lønnsomhetsforbedring for de næringene som har basert seg på fornybare naturressurser, blir det jo lite av det. Det aller siste vi trenger nå, er flere besvergelser og uttalelser om at en skal ha et grønt skifte, uten at en går til det som er kjernen innenfor en kapitalistisk økonomi: å bedre lønnsomheten. Da må en se på de rammebetingelsene som er, og hva som er statens rolle. Hvis en ikke får de resultater som en ønsker, må rammebetingelsene endres sånn at en får lønnsomhet. Vi har noen virkemidler: investeringsstøtte, miljøteknologi, Investinor, Innovasjon Norge – dette fungerer dårlig. Vil Venstre, sammen med Senterpartiet, ta initiativ til, i det kommende budsjettet, å endre disse ordningene, både når det gjelder hvordan de fungerer, og når det gjelder å sikre lønnsomheten i en helt annen grad, for å få til det grønne skiftet i praksis, sånn at private bedriftsledere vet hva de har å forholde seg til?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-10-04:
Hvis representanten Breivik hadde fulgt ordentlig med, hadde han visst at undertegnede sa det samme da som nå. Det er altså konsistens i det vi snakker om, og det er konsistens når det gjelder lønnsomhet. Det er mange som er oppgitt over at det snakkes om et grønt skifte, ikke minst av Venstre, uten at en definerer innholdet i det. Jeg er derfor veldig glad for at det nå begynner å bli en diskusjon om innholdet i det, og om at det kreves lønnsomhet. Det fører til at en sjølsagt er nødt til å gå fra en svak økonomi og en svak lønnsomhet knyttet til alle de næringene vi her snakker om, enten det er torsken, timoteien eller grana, som er min måte å si det på. Da er det interessant å høre hva Venstre nå vil gjøre i sin rolle knyttet til de nåværende regjeringspartier for å få til en kraftfull endring i lønnsomheten til eksempelvis de tre produktene, som er symboler på havet, jorda og skogen, i tillegg til vannkraften, som representanten Breivik var inne på.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-10-04:
Markedsøkonomi betyr bl.a. at når det er knapphet på arbeidskraft, kommer de svake gruppene lettere ut i inntektsbringende arbeid. Motsatt: Når det er overskudd av arbeidskraft, blir det vanskeligere å få arbeid til norske lønns- og arbeidsvilkår. Våre EØS-forpliktelser innebærer at det blir et stort utbud til næringslivet av arbeidskraft i yrker som ikke er særskilt beskyttet, f.eks. ved språk- eller kompetansekrav e.l. Under disse forhold gir altså markedskreftene som konsekvens et stort utbud av arbeidskraft, noe som fører til at forskjellene øker, forskjeller i lønns- og arbeidsvilkår, de svake presses ut av arbeidslivet, og det blir større forskjeller mellom folk. Statsråden sa nettopp at små økonomiske forskjeller mellom folk skal vi ta vare på. Betyr dette at regjeringa vil bruke økte midler for nettopp å få disse gruppene ut i arbeid, som en konsekvens av bl.a. EØS-avtalen?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
Jeg deler representanten Skei Grandes bekymring over høyrepopulismen, men Venstre har selv bidratt til denne bølgen ved å plassere høyrepopulister i regjering. En av konsekvensene av det er det ultimatumet regjeringen kom med på fredag. Jeg vet hvordan det er å slite med å få fossile partier med på endring. Der er både Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet verstinger. Men jeg må innrømme at når Skei Grande bruker dagen i dag på å plassere Arbeiderpartiet og ikke sin samarbeidspartner i skammekroken, bringes tankene noe hen til Stockholmsyndromet. Det er nå engang slik at det er Fremskrittspartiet som sitter i regjering, og at det er Fremskrittspartiet som har fått statsministeren med seg på et meget lite klimavennlig ultimatum som Venstre nå må forholde seg til. Så jeg lurer: Vil Venstre være med og skape et alternativt flertall hvis det viser seg å være bedre for klima, eller er Venstre låst fast i sitt samarbeid med høyrepopulistene?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
Trontalen var preget av mye dysterhet, synes jeg, og svartsinn – innimellom fremskrittspartiblødmene, som at det må lønne seg mer for innvandrere å jobbe enn å gå på trygd. Tenk å få kongen til å framføre sånne linjer! Så var det mye snakk om hvor dystert det sto til, at vi må forberede oss på kutt og reformer. Kontrasten er ganske stor til næringsministerens innlegg nå. Her er det ikke måte på hvor godt regjeringens politikk leverer, og hvor mange arbeidsplasser som er på vei. Det er et delt budskap. Problemet er at ingen av delene stemmer med virkeligheten. Det ble skapt langt flere jobber i privat sektor og i et helt annet tempo da SV styrte, enn nå når Høyre styrer. Høyres fremste svar er fortsatt skattekutt. Næringsministeren var inne på det selv. Men jeg lurer, for nå har regjeringen sittet i tre år: Har regjeringen noe tall for hvor mange arbeidsplasser som er skapt av regjeringens milliardkutt i formuesskatten?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-10-04:
Venstre og Miljøpartiet De Grønne er enige om mange mål i klimapolitikken, og vi er enige om at vi ikke liker klimafiendtlige ting, så det var vel derfor Venstre var like lei seg som Miljøpartiet De Grønne da vi var nødt til å stemme for prisøkning på billetter i Oslopakke 3, som Venstre nå hakker så fælt på Miljøpartiet De Grønne for. Men vi er også enige om at vi skal prøve å få ned utslippene i veitrafikken, og da er det jo et spørsmål om avgifter. Vi er opptatt av at avgifter på og inntekter til staten av forurensning ikke skal gå til drift av staten. Vi har oppfattet det sånn at Venstre er åpen for å bruke bensinavgiftsøkninger til skattelette. Vil ikke det være å binde seg til at folk må gi staten inntekter ved å forurense?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-10-04:
Nå er jo konkurransen om ikke å holde grønne trontaler steinhard. Så hvorvidt den trontalen som vi hørte i går, var hakket mer grønn enn andre eller ikke, er jaggu meg vanskelig å avgjøre. Grønn var den ikke. Det er vel det representanten Tung gjerne vil ha fram. Det var en trontale som absolutt ikke tar inn over seg de miljø- og klimaforpliktelsene vi står overfor, og som framfor alt ikke varsler forpliktende politikk, som er nøkkelordet for den politikken vi trenger for å få gjennomført både utslippskutt og bevaring av norsk natur, og som ingen regjeringer – verken røde eller blå – hittil har ført, men som man altså må føre hvis vi skal kunne kalle regjeringen, og kanskje neste års trontale, grønn.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-10-04:
Jeg vil for det første påpeke at representanten Asheim representerer et parti som er veldig opptatt av å snakke om at det går an å kutte utslipp samtidig som man øker velferden, men som ikke gjør det. Det blir aller morsomst å føre denne diskusjonen med representanten Asheim og Høyre den dagen de faktisk leverer det de sier kan skje. Det er ingen eksplisitt grønn politikk å innføre 6-timers dag. Vi vil redusere arbeidstida. Vi ser for tida i vårt nye programutkast på flere modeller for hvordan vi vil redusere arbeidstida, hvor poenget er bedre velferd ved at folk kan ta ut mer av verdiskapingen sin i fritid enn i et forbruk, som alle vet vil ødelegge folks velferd på lang sikt hvis det ikke begrenses.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-10-04:
Grunnen til at folk flest må betale mer for billettprisene i Oslo fra og med neste år, er at Høyre krevde å bruke billettprisene som en del av finansieringen av kollektivtransport i Oslopakke 3. Det var Miljøpartiet De Grønne imot. Representantens regjeringspartner ville altså ha det. Sånn går det når høyresida skal bestemme billettpriser. Miljøpartiet De Grønne er soleklart opptatt av at priser må reflektere miljøkostnader. Det må bli mindre lønnsomt å forurense og mer lønnsomt å ikke forurense. Flyprisene er vanvittig lave i forhold til de kostnadene det påfører samfunnet og framtida. Stortinget har vedtatt at vi skal fase ut fossilbiler, og da må vi også bruke virkemidler for å gjøre det. Derfor er vi villige til å foreslå en kraftig prisøkning på drivstoff, men vi foreslår samtidig en klimabelønningsordning hvor disse midlene blir sendt ut igjen til folk – for øvrig en ordning som jeg har hørt Venstres Trine Skei Grande støtte i et tidligere replikksvar.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-10-04:
Takk til Kristelig Folkeparti for flott innsats for en klimalov og for flott samarbeid om å få flertall for det i Stortinget nå. Den største mangelen ved den klimaloven som er lagt fram – og det er vel å merke bra at den er lagt fram, for da har vi noe å bite i – er at den er ekstremt uforpliktende, og den mangler et av de aller viktigste virkemidlene som en klimalov må ha for å fungere, nemlig et klimabudsjett, som f.eks. byrådet i Oslo, og Oslo er ingen liten ting, har klart å legge fram i årets budsjett. Det er ved hjelp av klimabudsjett, et karbonutslippsbudsjett, vi kan vite hvilke tiltak som har hvilken effekt, og drive reell politisk flytting av utslipp basert på hvilke tiltak som virker, og hvilke tiltak som ikke virker, på samme måte som vi flytter poster i de økonomiske budsjettene, som vi jo er gode til og mener er et godt virkemiddel.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-10-04:
Miljøpartiet De Grønne har nok ikke svar på alle de enkeltfaktorene som rører seg i jernbanesektoren. Men det som er helt åpenbart, er at vi ønsker at jernbane skal være den øverst prioriterte transportformen på langdistanse i Fastlands-Norge. Det betyr at vi er opptatt av de politiske signalene for jernbanesektoren som helhet, og at bevilgningene til jernbanesektoren som helhet reflekterer det – på bekostning av tung motorveiutbygging o.l. Og med en slik prioritering og en slik tydelighet i satsingen på jernbane er det også grunn til å vente at det brer seg ro og positive holdninger inne i sektoren – uten at jeg kan gå i detalj om akkurat hvordan det skal skje.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-10-04:
Som representanten Elvestuen svært godt vet, er det ingen billettprisøkning i det budsjettet som Oslo-byrådet har lagt fram nå. Det var en billettprisøkning som ble vedtatt i juni som følge av Oslopakke 3, og som Venstre stemte for. Det var fordi Oslopakke 3 var en helhetlig pakke, hvor vi fikk 50 mrd. kr ekstra til å bygge ut de virkelig store og tunge kollektivsatsingene i Oslo. I årets Oslo-budsjett har vi den største økningen i driftstilskudd noensinne for kollektivtransport og dobling av investeringsmidlene, og det vil ifølge Ruter gi en trafikkøkning på omkring 10 pst. i Oslo. Vi er i likhet med Venstre mot å øke billettprisene, og det kommer vi til å la være å gjøre så sant vi kan. Men i likhet med Venstre var vi i en situasjon hvor vi inngikk et forlik i Oslo-pakken, og det stemte både de og vi for.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
Det er helt korrekt.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
Jeg synes det er en sann glede at Høyre og ikke minst Fremskrittspartiet er i ferd med å oppdage at man faktisk trenger folk i offentlig sektor for å gjennomføre politikk. Så kan vi av og til være uenige om hva slags politikk som skal gjennomføres. Det er spesielt å være vitne til de retoriske krumspringene rundt veksten i antall stillinger i både byråkratiet og andre deler av offentlig sektor. Men det viser først og fremst at høyresiden har hatt en realitetsorientering, og at det ikke er så enkelt å få til det som de har sagt at de skulle få til. Jeg tror at det bør lede til en ny diskusjon om hvordan vi får til en mer effektiv offentlig sektor. Det handler ikke først og fremst om å kutte bort stillinger, men det handler om at vi kvitter oss med detaljregulering, overstyring og overdreven kontroll, og gjennomfører det vi kaller tillitsreformer, som bl.a. SV og Arbeiderpartiet nå står sammen om å gjøre i eldreomsorgen i Oslo, på en måte som jeg synes er veldig løfterik.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
Det vi må gjøre, er å investere i ny aktivitet og i morgendagens arbeidsplasser. Den store uenigheten mellom SV og regjeringen og for så vidt – tror jeg – mellom hele opposisjonen og regjeringen er hvor de store pengene skal gå. Skal de gå til skattekutt som ingen kan demonstrere har noen positiv effekt på sysselsettingen og på utviklingen av framtidens arbeidsplasser? Eller skal vi investere dem på en målrettet måte i å skape ny utvikling i ulike deler av landet vårt? Vi mener det f.eks. er et fantastisk potensial i dag for å overføre kunnskap og teknologi fra oljesektoren til morgendagens grønne industri, grønne energi og grønne næringer, for å sørge for at bedrifter, ansatte og investorer kan omstille seg til den morgendagen, uten at vi trenger å gå veien om stadig økende arbeidsledighet og mange bedrifter som går over ende. Men da må vi ha en aktiv politikk for den typen omstilling, og da må vi investere i det som kan gi den oppdrag, gi den teknologiutvikling og skape markeder for.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
Den kommentaren gikk på et konkret forslag når det gjelder obligatorisk videregående skole, som SV ikke er for, og som jeg ikke tror SV kommer til å gå inn for. Så den debatten kan vi la ligge. Og så tror jeg med all respekt at mer elevdemokrati neppe er det som hindrer sosial mobilitet i skolen. Det som hindrer sosial mobilitet i skolen, er at vi har en skole som ikke i tilstrekkelig grad respekterer praktisk læring, at vi har en skole der altfor mange faller fra fordi de opplever en skolehverdag hvor det de kan, ikke respekteres, hvor de ikke opplever mestring. Derfor er mer tidlig innsats og en omlegging av skoledagen med større rom for sånt som Høyre ikke er interessert i å prioritere – mer praktisk læring, mer fysisk aktivitet, det å skape en skole med et bredere læringssyn – det aller viktigste for at barn med ulik bakgrunn skal få en god mulighet i skolen.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
Dette innlegget bekrefter en mistanke jeg har hatt, nemlig at Høyres skolepolitikere ikke i spesielt stor grad har satt seg ned og tatt inn over seg det våre ledende eksperter på skole nå sier til oss. Ludvigsen-utvalget, som altså har levert sin rapport til Kristin Vinjes regjering, slår fast at en vesentlig utfordring ved den norske skolen i dag er at læringssynet er for smalt, at skolen blir for instrumentell, at det nasjonale kvalitetsvurderingssystemet med overdreven testing og målstyring gjør at skolen blir for smal, og at rommet for å følge opp hver enkelt elev og for å følge opp ikke minst ulike typer elever blir for lite. Derfor argumenterer dette utvalget nettopp for en bredere skole, med større rom for det praktiske, med større rom for kreativitet og med større rom for dybdelæring, istedenfor at vi bare lærer det som skal kunne reproduseres på neste test.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
For det første har representanten Limi et stort forklaringsproblem hvis han er så opptatt av verdiskaping. Han støtter altså en regjering som har brukt 18,5 mrd. kr på skattekutt, som ingen kan påvise har positiv effekt på verdiskaping, mens det vi vil gjøre, er å investere mer i det som gir utvikling. Jeg snakker om fiskeriene, f.eks., og jeg snakker om å satse på kunnskapssektoren. Eiendomsskatt er et annet godt eksempel. Hvis representanten Limi har lest Dagens Næringsliv i det siste, vil han ha sett at det er ikke lenge siden en ung gründer sto fram der og var fortvilet fordi unge forretningsmenn – sitatet var, så vidt jeg husker – «løper rundt og kjøper boliger istedenfor å starte bedrifter». Det er konsekvensen av et skatteregime som oppmuntrer til spekulasjon og investering i eiendom istedenfor investering i verdiskaping. Det vil Fremskrittspartiet gjøre absolutt ingenting med. Vår modell for eiendomsskatt vil føre til bedre fordeling i Norge. Det er fullt mulig å lage en modell som fordeler godt, gjennom å flytte skatt og samtidig sørge for at de som har mest og putter pengene i eiendom, må skatte mer.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
Et viktig spørsmål. På spørsmålet først, om Frankrike er forbildet, vil jeg si nei. Jeg mener f.eks. at franske myndigheter går for langt når det gjelder å forby religiøse symboler. SV er et parti med dyp respekt for tro, med mange troende medlemmer og troende velgere, men samtidig et parti som er opptatt av at det skal være tydelige skillelinjer mellom det som er staten vår, og det som er sivilsamfunnet vårt. Vi er opptatt av å forsvare trosfriheten, men vi er også opptatt av å ha en sekulær stat, og vi er opptatt av at religion ikke skal få lov til å bli – sånn som det noen ganger har vært i historien, og fortsatt kan være i vårt samfunn – en unnskyldning for å etablere en slags frisone for ulike typer undertrykkende praksis. Derfor har vi når det gjelder bevilgningsreglementet for trossamfunn, f.eks., fremmet forslag om at vi skal kunne trekke tilbake penger, f.eks. i tilfeller av ekstrem sosial kontroll. Det mener jeg er riktig, og det kan kombineres godt med et samfunn med rikelig rom for tro.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-10-04:
På fredag hadde regjeringen en pressekonferanse der den annonserte i hvert fall deler av sine tiltak når det gjelder klima på transportområdet. Drivstoffavgifter skal økes, pendlerfradraget skal økes, og mange har satt spørsmålstegn ved at ikke summen av dette like godt kan bli økte klimagassutslipp som reduserte utslipp. Det sier også Lars-Erik Borge, som ledet Grønn skattekommisjon, til Dagsavisen i dag. Han slår fast at dette like gjerne kan gi mer bilkjøring og økte utslipp, og sier at forslaget går i motsatt retning av det den grønne skattekommisjonen foreslo. Her er det en del forvirring rundt et veldig sentralt tema, det er om regjeringens politikk bidrar til lavere utslipp fra transportsektoren eller høyere utslipp fra transportsektoren. Det kan se ut til at ingen vet. Vet statsråden?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Norge opplever nå den høyeste ledigheten på over 20 år. Det merkes spesielt hjemme på Vestlandet. Samtidig ser vi at vi har den laveste sysselsettingen på to tiår, det skapes nesten ikke nye jobber. Der vi ser jobbvekst, er i det statlige byråkratiet – Høyre og Fremskrittspartiet har levert imponerende resultater på det området. SV er kjent for å være glad i staten, en har et bankende hjerte for offentlig ansatte. Mitt spørsmål til representanten Lysbakken er om han er imponert over den enorme byråkratveksten til denne regjeringen.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Det var et spennende svar fra Lysbakken. Da vi satt i regjering, fikk vi det til. Da var tallene annerledes. Det ble skapt 355 000 arbeidsplasser, der to tredjedeler var i privat sektor – gode tall, men det var også gode tider. Den høye ledigheten vi ser nå, viser et stort behov for å skape nye jobber, spesielt for de mange unge som nå er arbeidsledige. Mitt spørsmål til Lysbakken er derfor: Hva er SVs konkrete forslag for å snu den negative trenden en nå ser, for å skape flere nye jobber og få flere ut av ledighet?
Kristin Vinje (Høyre), 2016-10-04:
En god skole skal gi muligheter for alle. En av hovedutfordringene i skolepolitikken er å klare å kompensere for sosiale forskjeller. Det viser seg dessverre at sosiale skillelinjer reproduseres fra én generasjon til den neste. Et viktig unntak her er Oslo-skolen, som Høyre styrte i 18 år, og som faktisk klarer å kompensere for elevenes bakgrunn i høyere grad enn norsk skole for øvrig. SV sier de er opptatt av å redusere forskjellene i samfunnet, men åtte år med kunnskapsministeren bærer ikke preg av det. Heller ikke SVs nye skolepolitiske ambisjoner bærer preg av å ville kompensere for sosiale forskjeller: «Elevene skal få makt til det meste i SV-skolen. Bortsett fra å velge vekk SV-skolen.» Dette sa SVs egen Andreas C. Halse, som i Aftenposten skriver at SVs skolepolitikk er skreddersydd for akademikerbarn som ønsker mer elevdemokrati. Hvordan skal mer elevdemokrati føre til mindre sosiale forskjeller i skolen?
Kristin Vinje (Høyre), 2016-10-04:
Vi vet at det å stille krav til elevene hjelper dem til å mestre fagene. Det å satse på kunnskap og krav i skolen er kanskje det aller viktigste for nettopp de elevene som har det svakeste grunnlaget. For meg er det vanskelig å forstå sammenhengen i SVs politikk. Målet om å redusere sosiale forskjeller henger rett og slett ikke sammen med de virkemidlene som SV foreslår. SV er mot fraværsgrense, et tiltak jeg mener treffer nettopp de elevene som trenger det mest. SV vil ha alternative vurderingsformer, ikke økte kompetansekrav til lærere. Og SV legger opp til en rekke endringer i partiprogrammet som innebærer å ta fra læreren mer makt og styring i klasserommet. I Oslo har vi hatt høyt læringstrykk, tett oppfølging, dokumentasjon, kartlegging av prestasjoner og åpenhet rundt resultatene, som har gitt gode resultater, sosial mobilitet og høy trivsel. Vil SV distansere seg fra denne politikken nå som de har fått makt i Oslo-skolen? Jeg nevner at det første de gjorde, var å fjerne to timer med naturfag.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Det synes å være en ganske tydelig rød tråd i SVs politikk at man har en ekstrem tro på offentlige ytelser, omfordeling og trygd – ikke ett ord om verdiskaping. Innlegget til representanten Lysbakken bekreftet nettopp det. Verdiskaping og hvem som skal finansiere alle disse ytelsene, ble ikke nevnt med et eneste ord. SV valgte også å trekke seg fra forhandlingene om en skattereform for omstilling og vekst på vårparten, bl.a. fordi SV ønsker en nasjonal eiendomsskatt. Eiendomsskatten er som kjent meget usosial. Den rammer likt uavhengig av belåning på bolig, og den vil i spesielt stor grad ramme barnefamilier, nyetablerte og minstepensjonister. Da er spørsmålet: Hva slags bolig tror egentlig representanten Lysbakken det er mulig å få kjøpt dersom man holder seg under bunnfradraget på 1 mill. kr, som SV foreslo i sin modell for eiendomsskatt i sitt budsjett for 2016?
Henrik Asheim (Høyre), 2016-10-04:
Representanten Hansson brukte ikke så mye tid på å konkretisere hva han mente med å kutte i velstandsveksten, men det Miljøpartiet De Grønne faktisk foreslår, er å redusere arbeidstiden i Norge fra åtte til seks timer uten lønnskompensasjon. Det betyr 20 pst. velferdskutt i den private velferden til alle norske arbeidstakere. Alternativt har de et utvalg som i stedet har foreslått å kutte i lønnsveksten, kutte i sykelønnsordningen og innføre én ferieuke uten lønnskompensasjon. Det kan bli en kjedelig ferieuke for mange av oss. Mitt spørsmål er derfor, fordi hele bakgrunnen for dette resonnementet er at det ikke går an å kombinere velstandsvekst for vanlige folk med kutt i utslippene, men nå har vi i verden sett at man har klart å kutte utslippene fra energiproduksjon samtidig som verdensøkonomien har vokst med over 3 pst.: Er representanten Hansson åpen for å endre politikk og si at man kan både sikre folk økt velferd og redusere utslippene?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Når jeg hører på representanten Hansson, undrer jeg av og til på om vi er på samme planet. Jeg tipper at den undringen også går motsatt vei. Men vi er tross alt det. Én ting skal i hvert fall Miljøpartiet De Grønnes talsmann ha respekt for, og det er at han er ganske ærlig på hvordan han har tenkt å gjøre ting. De er ærlige på at de skal ha en kraftig økning i flypassasjeravgiften – den skal opp til 600 kr. Det har man fremmet forslag om. Man er veldig ærlig på at man allerede neste år skal fremme forslag om en økt drivstoffavgift på 5 kr, som i løpet av neste periode skal opp til 15 kr, altså i økt avgift. Man er ærlig på at man, bl.a. i den byen vi er i nå, ønsker bompenger på opptil 160 kr per passering. Og man er tydelig på, også i hovedstaden hvor Miljøpartiet De Grønne styrer, at det skal bli dyrere for dem som ønsker å reise kollektivt. Folk flest skal få det ganske tøft når man skal gjennom den omstillingen som representanten snakker om. Hvorfor er det folk flest som skal få denne regningen?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Representanten Tajik tok ikke opp justispolitikk i sitt innlegg, men hun er leder av justiskomiteen, så jeg har tenkt å stille spørsmål knyttet til det. Justiskomiteen var på reise i Stockholm forrige uke og fikk inngående kjennskap til hvordan situasjonen har blitt i Sverige. Takket være den asylinnvandringen man har hatt over mange år i Sverige – det omfanget man har hatt – har man opplevd å få områder utenfor de store svenske byene som er helt ukontrollerbare for svensk politi. Det er altså områder hvor politiet må være mange for å kunne tørre å gå inn, hvor ambulanser ikke tør gå inn uten politibeskyttelse, og hvor det er ganske ville tilstander, som også er vist på NRK, men som vi nå fikk inngående kjennskap til. Kan representanten Tajik garantere at hvis Arbeiderpartiet igjen skulle få hånda på rattet på norsk asyl- og innvandringspolitikk, skal man ikke gjøre den samme feilen som det svenske sosialdemokratiet har gjort gjennom mange år?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
I 2011 fikk Kristelig Folkeparti flertall for å be regjeringa vurdere en egen klimalov, uten at noe skjedde. I 2015 sto vi sammen med Miljøpartiet De Grønne og Senterpartiet, og nå har vi heldigvis fått et lovforslag ut på høring. Mitt spørsmål til representanten blir: Hva er den største mangelen og utfordringen med å få på plass en god klimalov?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Kristelig Folkeparti og Venstre har i flere omganger i budsjettsamarbeidet og i budsjettavtalen med Høyre og Fremskrittspartiet økt lærlingtilskuddet, et avgjørende virkemiddel mot ungdomsledighet. Fortsatt er lærlingtilskuddet lavere enn den støtten det offentlige gir til skoleplass i videregående skole. Vi mener at i yrkesrettede fag er læring i praksis vel så viktig som teori på skolebenken. Er Fremskrittspartiet enig i den ambisjonen?