Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Helseforetakene behandler i dag store mengder svært sensitive helseopplysninger, slik representanten Sjøli påpeker. Helsepersonell står ofte overfor situasjoner hvor de er usikre på hvordan opplysningene skal håndteres. Det kan være spørsmål fra en pasient om innsyn i journalen, eller det kan være forespørsel fra helsepersonell om at pasientinformasjon oversendes en annen virksomhet. Det kan også dreie seg om spørsmål fra leger og annet helsepersonell som planlegger å igangsette et forskningsprosjekt f.eks. For meg som helse- og omsorgsminister er det avgjørende viktig at pasientopplysninger håndteres korrekt etter lovverket, og at befolkningen har tillit til at pasientopplysninger ikke kommer på avveie. For å sikre dette har helseforetakene en lovbestemt plikt til å sørge for at journal- og informasjonssystemene ved institusjonene er forsvarlige. Jeg viser til at departementet 12. desember i fjor la fram forslag til endringer i helsepersonelloven og helseregisterloven slik at det innføres et klart lovforbud mot å tilegne seg taushetsbelagte pasientopplysninger uten at det har særskilt hjemmel i lov eller forskrift. En viktig hensikt med lovforbudet er å styrke opplysningenes konfidensialitet og å fremme personvernet. Lovforslaget er som kjent til behandling i helse- og omsorgskomiteen. Representanten Sonja Irene Sjøli viser til at det i dag er bare ett RHF som har tilbud om personvernombud. Jeg antar at representanten sikter til Kompetansesenter for Personvern, som er opprettet som et servicetilbud for forskere i Helse Sør-Øst RHF. Senteret har base på Ullevål universitetssykehus og tilbyr flere ulike servicetilbud til helseforetakene i regionen. Når det er opprettet egen avtale med senteret, og det er formalisert i forhold til Datatilsynet, kan det enkelte helseforetak benytte kompetansesenteret som sitt personvernombud for forskning. Ordninga med personvernombud gjør at arbeidet med personvern både er mer effektivt og frigjør mye tid for forskerne. Sjøl om det bare er ett regionalt helseforetak som har etablert et eget personvernombud for forskning, innebærer ikke dette at de andre helseforetakene er uten personvernombud. De fleste helseforetakene i Helse Vest RHF, Helse Midt-Norge RHF og Helse Nord RHF har Norsk samfunnsvitenskapelige datatjeneste som sitt personvernombud for forskning. Det innebærer at forskningsprosjekter som gjennomføres av ansatte og studenter ved disse helseforetakene, skal meldes til personvernombudet i NSD. Noen vil mene at det kan fremme personvernet bedre å ha et internt personvernombud, istedenfor et eksternt personvernombud. Et internt personvernombud vil kunne ha oppgaver tilknyttet håndtering av pasientopplysninger utover forskning og kan lettere se personvern i sammenheng med rutiner for sikkerhet og kvalitetssikring av pasientopplysninger generelt i virksomheten. Som jeg sa innledningsvis, har helseforetakene en lovbestemt plikt til å sørge for at de håndterer pasientopplysninger forsvarlig og i henhold til lov. Jeg mener at helseforetakene sjøl må vurdere om de ønsker å etablere en egen intern personvernombudsordning for å sikre forsvarlig behandling av pasientopplysninger, eller om de vil gjøre dette på annen måte. Etter min vurdering er det viktig at vi nå først og fremst styrker bruken av de personvernombudsordninger som allerede er etablert for forskning, dvs. støtter opp under bruken av Kompetansesenter for personvern i Helse Sør-Øst RHF og Norsk samfunnsvitenskapelige datatjeneste som personvernombud og styrker opplæring i og bevissthet om regelverket, bl.a. helseregisterloven og personopplysningsloven.