Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2002-01-09:
Statlig overtakelse av spesialisthelsetjenesten fra 1. januar i år omfatter også tiltak for rusmiddelmisbrukere som er hjemlet i spesialisthelsetjenesteloven. Disse utgjør omtrent 20 pst. av tiltaksapparatet, hvorav hovedvekten er polikliniske tiltak som de psykiatriske ungdomsteam. Jeg viser her til Stortingets behandling av helseforetaksloven. Selv om deler av tiltaksapparatet for rusmiddelmisbrukere er overført til statlig eierskap, har fylkeskommunen fortsatt et ansvar etter lov om sosiale tjenester for å sørge for plasser på institusjoner for omsorg for og behandling av rusmiddelmisbrukere. Regjeringen vil om kort tid sende ut et høringsnotat om fremtidig organisering av de fylkeskommunale institusjoner for behandling av rusmiddelmisbrukere. Gjennomgangen av tiltakene for rusmiddelmisbrukere omfatter både de private og de offentlige tilbudene. Målet med den statlige overføringen av spesialisthelsetjenestene er å få mer helhetlig styring, et tydelig politisk ansvar, bedre samlet utnyttelse av ressursene og en bedre helsetjeneste til pasientene. Dette målet står fast også når det gjelder tiltak for rusmiddelmisbrukere som nå organiseres under statlige foretak, og det vil være en viktig premiss i det forslaget som Regjeringen om kort tid sender på høring. Regjeringen vil styrke behandlingstilbudet for rusmiddelmisbrukere. Det må være et mål at de som ønsker behandling, får et tilbud om det, og det er nødvendig med varierte tilbud både i offentlig og privat regi. Relativt sett har Norge et tiltaksapparat med et ganske høyt antall institusjonsplasser. Spørsmålet er likevel i hvilken grad tilbudet og organiseringen er tilpasset dagens behov, og om det blir godt nok utnyttet samlet sett. Et bedre behandlingstilbud for rusmiddelmisbrukere, som Regjeringen legger opp til, forutsetter at vi må ta hensyn til rusmiddelproblemenes sammensatte karakter, rusmiddelmisbrukernes ulike behov og nødvendigheten av et variert tiltaksapparat. Et annet viktig element er at den enkelte får den best egnede hjelp ut fra sitt behov. Mens noen trenger behandling forankret i psykiatriske eller terapeutiske metoder, trenger andre mer omsorgsrettet bistand og sosialpedagogisk oppfølging. Hjelpen må være forankret i de lokale helse- og sosialtjenestene, være basert på samarbeid og tiltakskjedetenkning, og oftest ha et langsiktig perspektiv. Regjeringen har så langt kommet med noen svært viktige bidrag for å bedre behandlingstilbudet og helsetjenestene for rusmiddelmisbrukere: Helsetjenesten skal nå få et tydeligere ansvar for å sørge for helsetjenester også til rusmiddelmisbrukere. Dette markerer vi i første omgang ved at ansvaret for legemiddelassistert rehabilitering og lavterskelhelsetiltak nå er overført til Helsedepartementet. Disse områdene får også en betydelig budsjettmessig styrking fra 2002. Regjeringen vil utarbeide en handlingsplan mot rusmiddelproblemer i løpet av dette året. Planen vil i tillegg til forebyggende tiltak vektlegge et bedre behandlingstilbud for rusmiddelmisbrukere. Det er videre presisert overfor helseforetakene at de må ivareta videre utvikling og tilretteleggelse av tiltak for personer med psykiske lidelser og omfattende rusmiddelmisbruk. Premissene for den fremtidige organiseringen av behandlingstiltakene for rusmiddelmisbrukere vil være en tydeligere ansvarsplassering, en styrking av det spesialiserte behandlingstilbudet og en bedre tilgjengelighet for alle, uavhengig av bosted og kommunal økonomi. Private institusjoner og frivillige krefter har – og må fortsatt ha – en viktig i plass i arbeidet for å hjelpe rusmiddelmisbrukere. Det er viktig å utnytte den samlede kapasitet og kompetanse.