Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Siden det er første gang jeg tar ordet som nyslått klima- og miljøminister, har jeg lyst til å begynne med å si at jeg ser fram til godt samarbeid med Stortinget om det vi i Hurdalsplattformen slår fast er vår tids viktigste utfordring. Det er en enorm oppgave, det er en krevende oppgave, og det er en spennende oppgave, for den skal jo kombineres med at vi skal skape gode, fine liv i hele landet, der alle skal med, på en måte som gjør at vi kommer ut av den omstillingen vi nå skal gjennom, på en måte vi kan være stolt av. Det betyr at klimapolitikken må levere kuttene som skal til i både kvotepliktig og ikke-kvotepliktig sektor, og vi har altså veldig tydelige mål for det i erklæringen. Det betyr at klimapolitikken må skape nye grønne arbeidsplasser over hele landet, og det betyr at det er et imperativ, også for klimapolitikken selv, at den framstår som rettferdig både geografisk og sosialt, for har vi ikke med oss folk, lykkes vi ikke i denne store generasjonsutfordringen som det har falt på oss i vår tid å svare på. Så er jeg veldig stolt av at vi er svært tydelige på at vi ikke bare skal sette mål, men vi skal også planlegge for hvordan vi når dem, sektor for sektor, år for år, med tydelige klimautslippsbudsjetter. Ja, vi har sagt intet mindre enn at klimautslippsbudsjettet, eller karbonbudsjettet, skal være like styrende for økonomien som pengebudsjettet, så framtidige budsjettkonferanser blir rett og slett også framtidige karbonbudsjettkonferanser, der vi disponerer de utslippene vi har igjen. Vi skal gjøre dette på en måte som bygger nye næringer. Jeg ser veldig fram til det brede samarbeidet på tvers av hele regjeringen og alle samfunnssektorer, med næringslivet, med samferdsel, med fisk og landbruk, med energiforsyning – i det hele tatt med alle samfunnsområder – for å bygge klimapartnerskap, solide avtaler mellom staten og de ulike næringene og de ulike samfunnssektorene om hvordan disse målene nås, hva sektoren kan bidra med selv, hva staten må bidra med, og hva som er de overordnede føringene, og hvordan vi når dem. Representanten Astrup spurte om det kommende klimatoppmøtet i Glasgow. Jeg kommer gjerne tilbake med mer detaljer om det, men jeg har lyst til å si kort at vi kommer til å støtte opp om de ambisiøse ambisjonene som det britiske formannskapet, støttet av EU, USA og en rekke andre ledende land, har, nemlig å holde 1,5-gradersmålet innen rekkevidde. Det er mer enn bare ord, og det er mer enn et tall, for vi har de siste årene lært om den enorme forskjellen på utfall dersom vi lander på 1,5 grader eller nær det, versus at vi går over 2 graders oppvarming. Det er en enorm forskjell, og det er viktig å holde ved like muligheten for å nå 1,5-gradersmålet, altså å stoppe oppvarmingen innen 1,5 grader. Det blir en viktig leveranse fra dette møtet: å ta grep for å lykkes med det. Så er vi nødt til å bidra til å styrke klimafinansiering og bidra til at de landene som trenger hjelp, både til å forebygge klimakrisen og til å tilpasse seg de klimaendringene som uansett kommer, får det. For det tredje er det et knippe med viktige spørsmål som hahandler om å gjøre ferdig de regelbøkene, de normene og prinsippene som skal styre klimapolitikken fra nå av, i en enda viktigere fase enn den vi har hatt til nå. Det blir i sannhet et svært viktig møte. Så har jeg lyst til å minne om at vi ikke bare har en klimakrise, vi har også en naturkrise. Naturkrisen og klimakrisen henger nøye sammen, de påvirker hverandre negativt, men de må også forstås som to forskjellige ting. Vi må i tillegg til å få ned utslippene og gå over til en mer fornybar økonomi sørge for at vi går over i en mer sirkulær økonomi, at vi slutter med bruk-og-kast og lærer oss å bruke ressursene om igjen. Det er også arbeidsplasskapende. Det er faktisk slik at det er masse god økonomi i å gjøre økonomien mer sirkulær, mer bærekraftig. Ikke bare vil den vare lenger, men det skaper jobber i hele landet. Dette er en fantastisk stor og viktig agenda, og jeg håper på et veldig godt samarbeid om dette. Det kommer til å være ulike syn på hvor mye markedet løser alene, hvor mye staten skal bidra med, og hvordan det samspillet skal framstå, men jeg håper vi kan bli enige om at spørsmålet ikke lenger er om vi skal nå klimamålene, men hvordan vi raskest, mest effektivt og på en mest rettferdig måte kommer nettopp dit.