Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 1999-01-21:
Lov om offentlige anskaffelser, som trådte i kraft 1. januar 1994, kom som en del av gjennomføringen av EØS-avtalen i Norge. Dette var viktig bl.a. for å få til en bedre ressursutnyttelse. Når offentlig sektor velger en dyrere leverandør enn nødvendig, betyr det større utgifter for skattebetalerne. Proposisjonen som Odelstinget behandler i dag, legger opp til å samordne det uoversiktlige og kompliserte regelverk som leverandører av varer, tjenester, bygg og anlegg må forholde seg til. Dagens regelverk er ikke særlig godt egnet til å ivareta EØS-avtalens grunnleggende prinsipper, og det medfører unødig ressursbruk. Leverandørene må forholde seg til EØS-reglene i tillegg til interne instrukser i stat og kommune og til gjeldende lov om offentlige anskaffelser. Jeg vil gi noen kommentarer til det nye regelverket for anskaffelser. Det er svært positivt at staten må følge disse reglene også under terskelverdiene. Dessverre er ikke kommunene omfattet av det nye regelverket, selv om selvfølgelig kommuner og fylkeskommuner må følge de grunnleggende krav i henhold til loven, EØS-avtalen og WTO-avtalen, som også saksordføreren var inne på. Begrunnelsen fra departementet for ikke å inkludere kommunene er at kommunenes anskaffelser ikke var omfattet av utvalgets mandat. Dette medførte at kommunene ikke var representert i utvalget annet enn ved en kontaktperson. Ved at KS hadde en kontaktperson i utvalget, medførte det at kommunenes normalinstruks ble skrevet over samme lest som forslaget i NOU 1997: 21, som er den utredning som lovproposisjonen bygger på. Fremskrittspartiet mener derfor det ikke vil være noen ulempe for kommunene å bli omfattet av den nye lov med forskrifter, og fremmer forslag sammen med Høyre om dette. Et felles regelverk for oppdragsgivere, både statlige, fylkeskommunale og kommunale, vil forenkle strukturen i regelverket. Det vil bli enklere både for oppdragsgivere og leverandører, fordi man da ikke behøver å tenke på hvilke kapitler i forskriften som gjelder for de ulike oppdragsgivere. Et felles regelverk vil også lette rettssikkerheten. Dersom kommuner og fylkeskommuner ikke skal omfattes av forskriften ved anskaffelser under terskelverdiene, vil det kunne fremstå som en aksept av regelbrudd under terskelverdiene for disse. Vi må ikke glemme at de fleste kontrakter kommunene inngår, gjelder mindre verdier. For disse anskaffelser skal kommunene fortsatt få fastsette sine egne instrukser for fremgangsmåten. Kommunene kan i dag velge om de vil underlegge seg KS’ normalinstruks, eller om de vil benytte seg av egenproduserte regler. Det er på sin plass å nevne at normalinstruksen kun er en instruks for kommunenes egne ansatte og ikke noe regelverk som forbigåtte leverandører i utgangspunktet kan påberope seg i en tvist. Lovens regler om ikke-diskriminering og objektivitet kan selvsagt påberopes, men vil være til mindre hjelp enn de detaljerte prosedyrereglene i forslag til forskrift. Fremskrittspartiet reagerer på at kommuner slipper unna reglene. Det er mange små og mellomstore bedrifter som konkurrerer om de mindre anskaffelsene i kommunene. Disse virksomhetene kan lettere forbigås fordi mange av dem ikke har de nødvendige ressurser til å reagere. Dette kan bidra til å begrense den konkurransen som er helt nødvendig for å få best mulig ressursutnyttelse, og er hovedgrunnen til at Fremskrittspartiet mener at ikke bare statlige, men også kommunale anskaffelser under terskelverdiene bør inngå i regelverket. Dagens håndhevelsessystem for offentlige anskaffelser er etter Fremskrittspartiets vurdering for komplisert og lite tilgjengelig, spesielt for små og mellomstore bedrifter. Apparatet for å løse konflikter som oppstår, må bli mer effektivt. Utvalget for revidering av det offentlige anskaffelsesregelverket, som resulterte i NOU 1997: 21, pekte også på at det var et behov for å vurdere nærmere hvordan det norske håndhevelsessystemet kan utformes for å fungere ut fra intensjonene og oppfylle det behov som synes å være til stede. Det er nå nedsatt et utvalg som skal se på disse problemstillingene, som også saksordføreren var inne på. Næringslivets organisasjoner har lenge påstått at en del kommuner bevisst omgår EØS-reglene i anbudskonkurranser. Det hevdes at slik som det norske klage- og overvåkningssystemet fungerer i dag, er terskelen for høy for mange små og mellomstore bedrifter til å få saker belyst, selv om det skulle vært gjort. En nylig publisert rapport av FINNUT for NHO, viser at et flertall av spurte bedrifter i denne undersøkelsen aldri ville gå til domstolene dersom de mente seg forbigått i en offentlig anbudsrunde. Mange leverandører gav uttrykk for at de var redde for å bli straffet ved senere anbudskonkurranser dersom de klaget. Et annet poeng er at det anses for å være en kostbar og tung affære å sette i gang en klageprosess. Det er således både økonomiske og ressursmessige hensyn som tilsier at leverandører avstår fra å gå til søksmål. Næringslivets Hovedorganisasjon er av den oppfatning at det er behov for et uavhengig organ i Norge som både oppdragsgivere og leverandører kan henvende seg til når det er behov for hjelp i konkrete saker. Et slikt organ vil kunne uttale seg på et tidligere stadium og langt hurtigere enn en domstol. Dette kan være positivt overfor norske bedrifter som støter på konkurransebegrensninger ved offentlige anskaffelser i utlandet, og samtidig kan det være ressursbesparende. For Fremskrittspartiet er det viktig at vi har et system som er så effektivt som mulig gjennom at den leverandøren velges som har det beste anbudet basert på en rekke forhåndsdefinerte kriterier. Grunnen til at kommunene skal følge EØS-regelverket, er å få en større utnyttelse av hver krone som brukes i offentlig sektor. Derfor er det svært viktig at vi steller oss på en slik måte at dette kan realiseres til fordel for skattebetalerne. Fremskrittspartiet imøteser utvalgets arbeid med å vurdere det norske håndhevelsessystemet for offentlige anskaffelser og at Regjeringen kommer tilbake til Stortinget med dette. Slik vi ser det, er det behov for forbedringer på dette området. Jeg vil ta opp forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre, referert i innstillingen.