Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Jeg har også lyst til å begynne med PISA. PISA-undersøkelsen viser at Kunnskapsløftet er i ferd med å få effekt. Den viser at fokusering på kompetansemål, måling av resultatene skolene oppnår, har effekt. Jeg tror litt av årsaken til at vi er i ferd med å komme dit, er at vi i større grad i dag enn tidligere har samme virkelighetsoppfatning, ute i sektoren og i de politiske partiene. Jeg har sagt tidligere at i norsk skole skjedde det lite fra 1930-tallet til 1970-tallet. Da startet det en tiltakende reformiver, og på 1990-tallet slo denne reformiveren ut i full blomst – og vi reformerte som blinde høns både på høyresiden og på venstresiden. 2000-tallet har gitt oss mye mer kunnskap om skolen. Vi får stadig mer kunnskap på grunn av forskning på pedagogikk og skole – internasjonal forskning og norsk forskning – og vi har internasjonale komparative studier som f.eks. PISA, i tillegg til nasjonale prøver. Kunnskapsnivået er hevet, og det gir oss en felles plattform å diskutere skolen på. Det er viktig. PISA viser også at satsingen på lesing har fungert. Det viser at kvaliteten på læreren i den norske skolen er av stor viktighet, det viser at det er viktig at vi på Stortinget har fokus på videreutvikling av lærerutdanningen, men det viser også at kommunene og staten i fellesskap må satse beinhardt på etter- og videreutdanning av lærere. Det er klart at kommunene må ta sin del av ansvaret der, men jeg tror – og det kommer også til uttrykk i Fremskrittspartiets budsjett – at staten må ta et større ansvar. Dette handler selvfølgelig også om å gi kommunene handlingsrom for å ta disse grepene gjennom en styrket kommuneøkonomi. Men det som er mest gledelig med PISA, er at hele venstresiden nå omfavner resultatene og legger vekt på at resultater og måling av resultater i skolen er viktig. Det var på langt nær noen selvfølge før SV – og til dels også Arbeiderpartiet – kom i regjering i 2005. Men jeg finner også grunn til uro, for det var voldsomt til champagnespretting for to dager siden, da resultatene kom. Jeg vil heller karakterisere det sånn at PISA viser at vi leder stafetten etter første veksling, men at vi langt fra er i mål. Det er en framgang når det gjelder lesing, en svært gledelig framgang i lesing, men det er fortsatt sånn av én av fem gutter ikke kan lese godt nok til å forstå en fagtekst. Leseferdigheter er grunnleggende for all annen læring du skal igjennom senere i livet. Så er det noen som hevder at PISA ikke sier alt om norsk skole. Det er mulig det, og det er for så vidt sant også. Men for de guttene, altså én av fem, som ikke kan lese, sier PISA-tallene alt som vi trenger å vite. Men satsingen har fungert. Nå må vi sørge for at guttene også får det løftet som særlig jentene har fått. Stimulering av leselysten for gutter er i så måte av avgjørende betydning. Dette løftet må gjøres i skolen, det må gjøres av lærerne, det må gjøres av rikspolitikerne og det må, ikke minst, også gjøres av familiene. Vi må anta at gutter og jenters leselyst ikke stimuleres av den samme litteraturen. Behovet for stimulering av gutters leselyst er heller ikke noe nytt fenomen. I den anledning finner jeg det passende å sitere Bjørnstjerne Bjørnson, som skrev i diktet «Gamle Heltberg»: «De samme bøger, de selv-samme tanker kamraterne åd; men jeg tabte apetitten og så længe vraged kosten, til jeg endelig blev kvit den -» Så skolepensumet appellerte ikke til Bjørnson. Men Bjørnson ble allikevel heldigvis stimulert til å lese. Noe av årsaken finnes i samme dikt, der Bjørnson skriver: «vi måtte gå der, til vi blev store. Jeg gik der også, - men læste Snorre.» Det var Snorre som vekket leselysten hos Bjørnson. Nå er det vår oppgave i fellesskap å finne ut hva som stimulerer leselysten til norske gutter i dag. Jeg må kanskje stille meg noe tvilende til om Snorre er svaret for alle norske gutter, men i hvert fall er det nøkkelen til å løse denne viktige jobben for oss, å få flere gutter godt lesekyndige. I realfag og matematikk er vi på OECD-gjennomsnitt. Mellom 10 pst. og 6 pst. av våre elever holder toppnivå i kategorien naturfag. Jeg synes statsråd Halvorsen ofte snakker om noe veldig viktig, og det er at humankapitalen utgjør 73 pst. av nasjonalformuen, oljeindustrien bare 15 pst. Allikevel er det viktig å huske på at olje- og gassinntektene er en viktig årsak til at vi skårer så bra som vi gjør på andre ting i OECD, f.eks. velferd og velstand. Dette har oljen vært en viktig bidragsyter til, bl.a. fordi vi da vi fant oljen, satset knallhardt på realfagkompetanse for å få mest mulig igjen for de hydrokarbonene vi fant i Nordsjøen. Når man nå vet at vi skal lage en ny økonomi i Norge, og at vi er nødt til å skape en kunnskapsbasert økonomi i Norge i nær framtid, stiller jeg meg litt undrende til denne jubelen over gjennomsnittet i OECD. Jeg lurer på hvilken arbeidsminister, sosialminister, finansminister, eller for den saks skyld hvilken som helst minister, som hadde jublet dersom Norge når det gjaldt velferd og velstand, lå på et gjennomsnittlig OECD-nivå. Hvis vi på disse parameterne skåret like bra som Polen og mente at det var bra, hadde jeg undret meg kraftig. Jeg tviler på at disse statsrådene hadde blitt gjenvalgt. Det er klart at skal vi med en kunnskapsbasert økonomi klare å beholde velferd og velstand, er ikke gjennomsnittlig nivå i OECD godt nok. Nå er vi enige om at satsing på lesing har hatt effekt. Nå er det på tide at også realfagene får sitt løft. Det er vi helt avhengig av for å beholde velferdsnivået i Norge. Så er det jo sånn at disse noe middelmådige resultatene i realfag i videregående skole, eller i hele grunnutdanningen, også får effekt lenger oppe i systemet. Ingeniørfaglig kompetanse er grunnleggende for norsk økonomi, og det er grunnleggende for de tekniske tjenestene ute i norske kommuner. Vi ser nå et stort frafall i høyere utdanning på teknologisiden, noe som delvis er forårsaket av svake resultater fra grunnutdanningen, men også helt åpenbart fra interne forhold i høyskolene. Det er bl.a. forårsaket av at ingeniørutdanning er fryktelig dyrt å drive, og det gjenspeiles ikke i finansieringsmodellen til regjeringen. Jeg er veldig glad for at regjeringen nå har lagt fram et forslag i dagens budsjett om å styrke finansieringen av lærerutdanningen. Det tror jeg er et veldig viktig og riktig grep. Jeg er allikevel bekymret over at man ikke gjør det samme for ingeniørene. Teknologisk kompetanse er grunnleggende for oss, og Fremskrittspartiet foreslår altså i budsjettet for neste år å gi ingeniørene det samme løftet som lærerne har fått. Jeg tror det er nødvendig for å beholde den gode kompetansen vi har på det feltet. Men det får altså ikke flertall i dag. Så til forskning. Nå vil alle være innforstått med at det er tøffere i år enn det har vært for den rød-grønne regjeringen tidligere. Jeg synes likevel det er lite ambisiøst det vi kommer til å vedta i dag. Men det store problemet er jo ikke i 2011. Det store problemet er jo at lavere avkastning på Forskningsfondet kommer til å skape store utfordringer i 2012. Derfor synes jeg det er trist at regjeringen ikke legger inn mer penger i Forskningsfondet i år, slik at man kunne ha unngått det store kuttet som vil komme i 2012. Men regjeringen er herved advart om det. Jeg kan ikke akkurat si at jeg ser fram til debatten til neste år, men håper at vi i fellesskap klarer å sørge for at trykket på forskning opprettholdes også i 2012. Dagens budsjett gir ikke grunnlag for det. Så, president, går tiden. Jeg hadde den glede å høre også finanskomiteens debatt, hvor jeg tror det var en av statsrådene som sa at dette er et budsjett for de svakeste. Arbeiderpartiet går til valg på at alle skal med. Det gjelder tydeligvis ikke barnehjemsbarna som er under høyere utdanning i Norge. Det er 90 studenter under høyere utdanning i Norge som er barnehjemsbarn eller i barnevernets omsorg. Det hadde kostet 5 mill. kr å gi disse studentene studiestøtte. Det velger den rød-grønne regjeringen ikke å gjøre. Da synes jeg at slagordene til den rød-grønne regjeringen blir noe hule. Med det fremmer jeg forslagene som Fremskrittspartiet har sammen med andre partier.