Vidar Helgesen (Høyre), 2017-01-31:
Regjeringen vil gjennomføre Stortingets vedtak fra behandlingen av stortingsmeldingen om ulv i norsk natur. Bestanden av ulv skal ligge så nær bestandsmålet som mulig, samtidig som forvaltningen må skje innenfor de rettslige rammene Stortinget har fastlagt. Vi har nå flere ulv i Norge enn noen gang i moderne tid. Det er en ny situasjon for regjeringen og for forvaltningen. Det er en ny situasjon for Stortinget, og aller viktigst er det en ny situasjon for dem som lever i ulvesonen. Det er vanskelig for oss som ikke lever med ulv innpå oss, å forstå hvordan situasjon oppleves av mange innenfor ulvesonen. De tar en belastning på vegne av storsamfunnet. Jeg forstår at mange reagerer når folks reelle frykt og følelse av redusert livskvalitet møtes med lovparagrafer og tørr juss. Og jeg forstår den utålmodigheten som forlikspartiene har med å få gjennomført Stortingets vedtak. Det er derfor regjeringen nå arbeider med å finne løsninger som gjør at Stortingets vedtak, lovverket og de internasjonale forpliktelsene våre henger best mulig sammen. Jeg varslet i min redegjørelse at regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med en sak, og jeg vil følge opp det vedtaket Stortinget gjør i dag. Bern-konvensjonen er i dag ikke fullt ut reflektert i naturmangfoldloven. Den har bestemmelser som kan gi et bredere rettslig grunnlag for uttak av ulv. Dette vurderer vi også i lys av den svenske høyesterettsdommen og EUs arts- og habitatdirektiv. Selv om habitatdirektivet ikke er en del av norsk rett, utgjør EUs medlemsstater et flertall av statspartene etter Bern-konvensjonen. Det gjør at deres forståelse av Bern-konvensjonen er av interesse også for Norge. Samtidig er vi i gang med flere andre tiltak for å avhjelpe situasjonen. Miljødirektoratet arbeider med en oppdatert faglig vurdering av om det har skjedd endringer i ulvens adferd når det gjelder skyhet, og om det kan medføre større fare for folk. Vi følger også tett med på om ulvebestandens utvikling betyr et endret skadepotensial. Og vi fortsetter med radiomerking av ulv i ulverevir. Radiomerking gir også kunnskap om ulvens adferd med tanke på bebyggelse og mennesker. Utvidelsen av jaktsesongen, som jeg annonserte i går, vil gi oss mulighet til å ta høyde for ny kunnskap som fortløpende vil tilkomme fra de radiomerkede ulvene. Informasjon fra merkingen vil gi oss bedre grunnlag for å vurdere felling. I Julussa-reviret er ledertispen så langt ikke funnet denne vinteren, og når lederdyr forsvinner, vet vi at det kan påvirke ulveflokken, bl.a. ved endring av revirgrenser og ved at valpene kan begynne å opptre nærmere folk. Dette er den typen situasjon vi må følge tett, og jeg prioriterer nå radiomerking også her for å finne ut om det skjer noen endringer i adferden. Vi utreder også mulige økonomiske ordninger for tap av eventuelle rettigheter eller andre belastninger samt midler til kommuner innenfor ulvesonen. Det vil vi komme tilbake til i revidert nasjonalbudsjett 2017. Miljødirektoratet har nå fått i oppdrag å utarbeide et konkurransegrunnlag for å innhente anbud for gjennomføring av en ny uavhengig utredning av den genetiske opprinnelsen til ulvestammen. Jeg er meg meget bevisst at i denne krevende situasjonen er det viktig å finne gode veier videre, både for dem som må ta konsekvensene av å ha ulv i sine nærområder, og for å sikre at forvaltningen av ulv er i samsvar med Stortingets vedtak og mål, loven og internasjonale forpliktelser.