Karl-Anton Swensen (Kystpartiet), 2002-06-20:
Kystpartiet vil bedre kommunenes råderett over egne inntekter, slik at den enkelte kommune har den beste motivasjon til å sørge for et stabilt inntektsgrunnlag. Samtidig vil vi sikre at kommuner med begrensede inntektsmuligheter ikke blir tvunget til å slå seg sammen med nabokommuner. Kystpartiet vil sørge for at de statlige bevilgningene til kommunesektoren står i et rimelig forhold til de oppgaver kommunene er pålagt. Vi støtter derfor Senterpartiets forslag om at veksten i de samlede inntektene i kommunesektoren skal være 7,6–8,1 milliarder kr for 2003. På denne måten vil vi sikre at kommunene på grunn av statlige nedskjæringer ikke blir tvunget til å innføre eller øke eiendomsskatten. Senterpartiets medlem i kommunalkomiteen gir i innstillingen uttrykk for den mening at en friere kommunal skattøre skal være et alternativ til dagens kommunale eiendomsskatt på verk og bruk. Dette er vel og bra, men hva med eiendomsskatten på bolig? Vil ikke Senterpartiet avvikle denne skatten? Sammen med SV fremmer så Senterpartiet forslag om utredning av friere kommunal skattøre som alternativ til dagens kommunale eiendomsskatt. Omfatter dette forslaget også eiendomsskatt på bolig? Økonomisk trygghet for hus og hjem er et viktig mål i Kystpartiets politikk. Derfor er Kystpartiet mot eiendomsskatt på bolig. SV vil ha en skjerpelse av eiendomsskatten ved å foreslå at den skal kunne skrives ut likt for hele kommunen. Vi må bare spørre oss: Er SV for eller imot eiendomsskatt på bolig? Etter Kystpartiets mening gjorde Bondevik I-regjeringen en stor tabbe da den overførte selskapsskatten til staten. Vi har derfor med tilfredshet registrert at kommunalministeren uttaler at hun ønsker å gjøre selskapsskatten kommunal igjen. Spørsmålet er bare når hennes ord vil bli fulgt opp med handling fra Regjeringens side. Kystpartiet fremmer et eget forslag om at selskapsskatten skal gjøres kommunal, og at den skal tilfalle den eller de kommunene som produksjonen skjer i, uavhengig av hvor selskapets hovedkontor er plassert. På denne måten kan midlene bli tilbakeført dit de hører hjemme, og kommunene blir økonomisk motivert til å føre en aktiv næringspolitikk. Når det gjelder den lokale fiskeriforvaltning, er Kystpartiet enig med Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet i at fiskeridirektørens sammenslåing av fiskerikontorer er gått for langt i retning av sentralisering. Tjenesten bør være i nærheten av yrkesutøverne, både av hensyn til tjenesteyting og myndighetenes muligheter til å få innsyn i næringen. Lokalt selvstyre er kanskje spesielt viktig i plan- og arealsaker. Det er i nærmiljøet man best kjenner de lokale behov, og det er lokalsamfunnene som best får merke følgene av slike plan- og arealvedtak. I de større byene er avstanden mellom politikere og befolkningen stor. Derfor er det opprettet bydelsutvalg som bedre kan vurdere lokale behov. Staten bør legge forholdene lovmessig best mulig til rette for desentralisering av bygningsrådsvedtak til bydelsutvalgene, slik at lokalbefolkningen etter hvert kan få bedre kontroll over sitt eget nærmiljø. I Oslo kjemper bydelsutvalgene ofte forgjeves mot uvettige kontorutbyggingsprosjekter som skaper trafikkpress og press på boligpriser og nærmiljø. For å gi bydelsutvalgene den nødvendige legitimitet bør de velges ved direkte valg. I 2001 fikk kommunene utskrevet betydelige ekstraregninger fra Kommunal Landspensjonskasse, KLP, på grunn av redusert/tapt egenkapital i kommunenes pensjonsforsikringsselskap, KLP. De kommunene som hadde vært lure og forutsigbare og hadde skiftet til private pensjonsforsikringsselskap innen slutten av år 2000, sparte betydelige kostnader i 2001. Etter utsagn fra KS vil kommunesektorens pensjonsutgifter øke med 5,7 milliarder kr i år. Som kjent er det kommunene som er eiere av KLP og dermed garantist for egenkapitalen, men i de private selskapene er det de private eierne som er ansvarlig for egenkapitalen. Dermed vil jeg hevde at ansvarligheten overfor egenkapitalen er betydelig større i de private enn i KLP. Kommunene står selvsagt fritt til å forlate KLP ved hvert årsskifte, mens man i de private selskapene kan skifte når man måtte ønske. Med denne bakgrunn ville det være interessant å få en vurdering fra kommunalministeren om hvilke tiltak Regjeringen vurderer. Vil staten eventuelt tilføre kommunene den nødvendige kapital for å dekke utgiftene vedrørende ekstraregninger som gjelder å styrke egenkapitalen i KLP? Eller vil man vurdere å endre regelverket slik at kommunene står friere i valg av pensjonsforsikringsselskap, slik at de kan finne det mest lønnsomme alternativ til enhver tid? Jeg ber om en vurdering vedrørende disse spørsmål fra kommunalministeren på grunn av at Kystpartiet erfaringsmessig ikke slipper til i replikkordskiftet med ministeren. Jeg tar opp forslag nr. 53 som Kystpartiet har fremmet i denne saken vedrørende selskapsskatt. Jeg vil be om at dette forslaget blir stemt over før forslag nr. 35, fra Fremskrittspartiet, slik at jeg subsidiært kan støtte forslag nr. 35.