trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-11-27:
Det har jeg faktisk emosjonelt et sterkt forhold til som barnebarn av en jernarbeider som omskolerte seg til å bli gullsmed etter å ha tatt en tur til Amerika, som kom tilbake igjen og brakte med seg penger, og som bokstavelig talt skapte ting gjennom arbeid med hendene og med hodet. Jeg skal velge å ta representanten i den aller beste mening og si at det handler om å ha en skikkelig gjennomgang av alle de yrkesfaglige utdanningsmulighetene vi nå har i den norske grunnskolen, og sørge for at vi får gnistrende gode lærere. Når det gjelder den lille gruppen som sliter, får vi heller sørge for at man f.eks. heller får bli flislegger hvis man ikke kan bli murer, men man skal vite at man mestrer noe. Det å sørge for at disse håndverksfagene skal styrkes, har Venstre tatt opp i sitt budsjett når det gjelder f.eks. verneverdige håndverksfag. Det er vi opptatt av. Vi er opptatt av noe av den samme praksisen som representanten tar opp – gjerne med Møre og Romsdal som eksempel. Når det f.eks. gjelder å satse på SkatteFUNN, brukerstyrte innovasjonsarenaer og forsknings- og utviklingskontrakter, får praktikeren på gølvet si det, som mannen på Sandøy på Sunnmøre: Her er det en kombinasjon av gammeldags håndverk og intelligensindustri. Jeg foretrekker å se til Rio de Janeiro og ikke til Drammensveien. Det er spenst i det!
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-11-27:
Heretter har vi fått innført «thanksgiving» med norsk definisjon i budsjettprosessen i Stortinget. Men «thanksgiving» er ikke julegave, «thanksgiving» er ikke årsbudsjett, og selv om statsråden på oppløpssiden, antakelig, kom hit i dag og skulle levere penger som ikke er en kompensasjon, men som skal være en god trøst for å stå på, blir kjernespørsmålet: Når skal sektoren få de pengene som mangler – i underkant av et gammeldags hvileskjær – slik at drift og virksomhet i 2009 blir forutsigbart og ikke preget av uro, eventuelt ledige stillinger og dårlig undervisningstilbud? Når kommer de pengene?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Å satse på barn og unge, på barnehager, på skole, på høyere utdanning og forskning er den aller viktigste investeringen vi kan gjøre når vi skal satse på framtiden. I Venstres alternative budsjett har man en del påplussinger på utdanning og forskning, men det Venstre gjør, er å foreta kutt på de områdene. Det gjelder barn mellom 0 og 18 år, som er nødt til å betale prisen. Venstre tar med den ene hånden og gir med den andre. Venstre velger å kutte på barnehagene og øker prisen, selv om vi vet at billige barnehager med høy kvalitet utjevner sosiale forskjeller og er ekstremt viktige for språkutvikling. I Venstres program står det at man er for et skolemåltid, men i budsjettet velger Venstre å fjerne frukten i skolen. Er Venstre for et måltid i skolen bare det ikke er frukt? Frukt er godt for kvaliteten i skolen. I Venstre kutter man også gratis læremidler i videregående skole og timetallet i skolen. Hvorfor er det slik at Venstre lar barna betale prisen for sine økninger når det gjelder utdanning? Hvorfor gjør de ikke som regjeringspartiene og plusser på forskning?
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Det er helt nødvendig med tiltak som virker før budsjettet for 2009 begynner å ha virkning for norsk økonomi. Det er grunnen til at det er iverksatt tiltak som har virkning allerede nå i høst. Det er grunnen til at Norges Bank har satt ned rentene. Det har virkning umiddelbart. Og vi vet at pengepolitikken virker raskere enn budsjettpolitikken når vi skal motvirke økonomiske nedgangstider. Lavere rente er viktig for bedriftene. Det fremmer investeringer. Lavere rente er viktig for husholdningene og alle dem med boliggjeld. I tillegg inneholder budsjettet en kraftig økning i tiltak innen bygg- og anleggsvirksomheten og i andre tiltak som sikrer arbeidsplassene. Det vi nå trenger, er å øke kapasiteten til å planlegge, prosjektere, nye tiltak. Så kommer det mye penger 1. januar når budsjettet vedtas, og så er det varslet enda flere penger litt lenger utpå året. Så her vil det komme en betydelig innsats i tillegg til den innsatsen som allerede har kommet. Men det er ikke slik at ett tiltak løser problemet, vi trenger mange tiltak og mange pakker utover året.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Det Høyre har tatt til orde for, er for det første at de advarte mot at vi skulle bruke for mye oljepenger da Regjeringen la fram sitt budsjett.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
For det andre har Høyre lagt fram et budsjett som reelt sett virker innstrammende. For når Høyre kutter i offentlige utgifter og bruker det til å finansiere skattelettelser, så er nettoeffekten av det innstrammende. Fordi en bruker penger over offentlige budsjetter, går alt sammen til å stimulere innenlandsk etterspørsel, innenlandsk aktivitet. Bruker vi de samme pengene på skattelette, går mye til import og ikke til innenlandsk aktivitet. Så nettoeffekten av Høyres budsjett er mer arbeidsløshet og en mindre ekspansiv politikk. Også av den grunn er vi imot Høyres usosiale skattelettelser.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Statsministeren har sagt det som var poenget, nemlig at når Høyre kutter i offentlige utgifter for å finansiere skattelettelser, er nettoeffekten av det innstrammende på økonomien, fordi privat konsum går mye mot utland og import, mens offentlige utgifter går mot innlandet og bidrar mer til aktivitetsfremmende tiltak.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Det er riktig at Karl Eirik Schjøtt-Pedersen har vide fullmakter. Han har også fullmakt til å undertegne brev på vegne av meg, som det da står i dette brevet. Han er på kontoret. Jeg reiser rundt om i landet og snakker ikke minst med bedriftsledere. Det som ligger i det brevet, som jeg også har bekreftet, er at Regjeringen vil invitere opposisjonen til dialog. Vi vil finne egnede måter å gjøre det på, og den dialogen innebærer at vi ønsker å lytte til synspunkter, vurderinger og forslag fra opposisjonens side. Det er en dialog jeg tror vi skal ha fordi det er viktig ikke å være skråsikker på hva som nå er de rette tiltakene, men også fordi det er viktig å søke og se om det er mulig å komme fram til noen samlende løsninger. Vi greide det i forbindelse med tiltakspakken overfor bankene, og så får vi se hvor langt man kan komme når det nå gjelder en ny finanspakke. Det avgjørende for oss er at vi sikrer fordelingsprofilen, og at vi sikrer tiltak som bidrar til å sikre arbeidsplassene.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Det overordnede, som jeg tror vi alle er enige om, er å finne de tiltakene som bidrar best til å sikre norske arbeidsplasser – sikre eksisterende, og ikke minst skape nye, for vi skal gjennom store omstillinger i norsk økonomi. Når en del eksportrettet virksomhet i bygg og anlegg skal nedbemanne, er det en stor omstilling som skal til for å skape de nye virksomhetene der de ledige kan få jobb, og det gjelder at de raskest mulig kommer i nye jobber. Da vil jeg ikke utelukke noen tiltak. Vi har lagt mest vekt på de tiltakene vi vet har rask virkning: bygg og anlegg og offentlige utgifter. Det retter seg også mot privat sektor gjennom private bygg- og anleggsoppdrag. Det vi har sagt nei til, er å gjøre noe som er usosialt ved å reversere den sosiale omleggingen av arveavgiften, der over 90 pst. får lettelser og et mindretall får skjerping. Vi mener at det som er gjort på formuesskatt, også er sosialt. For øvrige utelukker vi ikke å drøfte andre tiltak, inklusiv tiltak på skattesiden, men vi kommer til å velge de tiltakene som virker best for sysselsettingen.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Prognoser er alltid usikre, og det er alltid slik at Regjeringen legger fram nye prognoser for Stortinget litt ute i budsjettåret. Normalt legger vi fram nye prognoser, justerte prognoser som avviker fra dem man la fram høsten i forveien, om våren, i revidert nasjonalbudsjett, noen måneder ut i budsjettåret. Det vi nå gjør, er at vi varsler at vi vil revidere prognosene tidligere. Istedenfor å vente til våren med nye prognoser vil det komme nye prognoser og nye tiltak til vinteren. Det er større usikkerhet om prognosene nå enn tidligere. Derfor varsler vi altså nye prognoser raskere. Men det viktigste er at det ikke er riktig når representanten Jensen sier at f.eks. jeg ikke snakket om statsbudsjettet. Jeg viste jo til at statsbudsjettet er en omfattende tiltakspakke mot arbeidsløshet. Statsbudsjettet har en omfattende beskrivelse av finanskrisen. Det beskrives i detalj hvordan finanskrisen vil påvirke Norge og norsk økonomi på mange ulike måter, og vi begrunner et ekspansivt budsjett nettopp med finanskrisen.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-11-27:
Eg har registrert at statsministeren i går – og i dag – varsla at Regjeringa vil kome med tiltak som vil bety ytterlegare sysselsetjing både for bygg og anlegg og for andre viktige sektorar i næringslivet i Noreg. Eg festar stor lit til statsministeren sine utsegner i denne salen, og eg vil saman med statsministeren arbeide aktivt for at færrast mogleg, òg innanfor anleggsbransjen, skal måtte gå ut i arbeidsløyse – med den betydinga det har for den enkelte, for familiar og for heile bedrifter. Difor er eg budd på i min portefølje å sjå på kva me kan framskunde, kva som kan setjast i gang, og kva som kan skape aktivitet rundt om i heile landet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-11-27:
Den statistikken som Høgre har utarbeidd, og som byggjer på talet på opne vegmeter, seier ingen ting om aktiviteten. Den vegen som Kongen opna for nokre dagar sidan i Østfold, vart jo vedteken bygd for fleire år sidan. Så vart han prosjektert, så vart han ute på anbod, og så vart han bygd, og så vart han då tilfeldigvis opna i 2009 – eller, ikkje tilfeldig, det var faktisk planlagt, og veldig godt jobba – men det kunne vorte neste år, og då hadde vi altså hatt x meter mindre veg. Derfor står eg ved at det er en ein – eg skal ikkje bruke ordet «tåpeleg» – elendig målestokk. Kanskje ikkje det er riktig ordbruk heller, men iallfall var det ein dårleg målestokk. Me satsar på samferdsle, me satsar på auka aktivitet – og ja, prisveksten var stor frå 2007 til 2008, men verken Høgre eller Regjeringa kan seie at me skal ha ein tilsvarande kostnadsvekst i 2009. Alt tyder på at den kostnadsveksten òg fell som ein stein.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-11-27:
Kristeleg Folkeparti og Regjeringa er einige om at vi må satse meir på samferdsle. Det er veldig godt å ha ein opposisjon som er utolmodig og pustar samferdsleministeren i ryggen. Det er nødvendig. Både rassikring og gang- og sykkelvegar vil heilt klart vere tiltak som saman med resten av samferdslesektoren vert vurderte i samband med ei tilleggsløyving, og som òg skapar arbeidsplassar og aktivitet. Det er ingen tvil om at mindre prosjekt – trafikktryggleiksprosjekt, mindre utbetringar av vegnettet og av jernbanenettet, og gang- og sykkelvegar – har stor samfunnsøkonomisk lønsemd og betyr mykje for folk i tillegg til at dei kan sysselsetje mange menneske. Det vil heilt klart vere tiltak som vil verte vurderte.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-11-27:
Først vil jeg få lov til å si at jeg er stolt av å tilhøre et protestparti som ivaretar de områdene som Senterpartiet har sviktet gjennom mange år, og som har et etterslep på flere hundre milliarder kroner når det gjelder norsk infrastruktur. Jeg er også veldig fornøyd med at vi tilhører en annen verden. Jeg registrerer i dag at enkelte, meget framtredende, økonomer i Norge påstår at historien vil vise at Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett er akkurat den riktige medisin for den situasjonen vi står overfor. Det er jeg altså fornøyd med. I spørretimen for en uke siden uttalte statsministeren at han hadde registrert at det ville bli stor ledighet i anleggsbransjen, noe han aksepterte. Det var noe vi måtte forvente, og disse anleggsarbeiderne måtte finne seg noe annet å gjøre. Mitt spørsmål er: Deler statsråden statsministerens uttalelser i den nevnte spørretimen?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-11-27:
Jeg står her med en liste over prosjekter som ikke har fått plass i handlingsprogrammet til Statens vegvesen for den fireårsperioden vi går ut av. Det er 29 prosjekter – totalt 2,3 milliarder kr. Er det overoppfyllelse? Nei, det er manglende oppfyllelse. Retorikkmantraet er likevel: Budsjettet gir større satsing på veger. Det sier både Stoltenberg og Navarsete. Nei, det gjør ikke det, simpelthen fordi kostnadsøkningen er langt større enn bevilgningsrammen. Derfor er dette en feil påstand. Jeg har tidligere konfrontert statsråden med at det bygges færre kilometer veg og asfalteres mindre enn tidligere år. Da kalte statsråden det for en tåpelig sammenlikning. Men jeg tar sjansen igjen og spør statsråden: Har Regjeringen planer for å øke utbyggingskapasiten i vegsektoren?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-11-27:
35 talere fra regjeringspartiene har i dag vært på denne talerstolen med det samme retoriske budskap, at dette budsjettet er egnet til å møte krisetidene vi nå går i møte. Fra statsministeren til siste taler nå har det vært hevdet at budsjettet innebærer en større satsing på vegbygging, og er et av Regjeringens viktigste tiltak for å møte krisen. Men det er altså ikke slik. Selv om bevilgningsøkningen kan friste rød-grønne politikere til å skryte på seg storsatsing, holder ikke dette, simpelthen fordi kostnadsøkningen er atskillig større enn bevilgningsøkningen. Det viser også antall kilometer bygd veg, men heller ikke innenfor vedlikehold strekker midlene til. I år blir det f.eks. asfaltert 400 kilometer veg mindre enn i fjor. Høyre har oppdaget dette, og vi foreslår derfor i dag å styrke investeringene i veger med nær 1 milliard kr. I tillegg ville avkastningen fra vårt vedlikeholdsfond gitt ytterligere 1 milliard kr til vedlikeholdsoppgavene. Til overmål er den satsingen som ligger i budsjettet på stamveger og riksveger, kun 45 pst. statsfinansiert. 55 pst. er finansiert av andre. Departementets egne tall viser at etterslepet på veginvesteringer etter første fireårsperiode i NTP er hele 623 mill. kr. Vi har i hele dag hørt fra rød-grønne politikere at denne regjeringen har oppfylt NTP etter fire år. Jeg står med et brev fra departementet foran meg, og her heter det at det er 29 prosjekter med lavere statlige bevilgninger i perioden 2006–2009 enn i Statens vegvesens handlingsprogram for denne perioden – totalt 2,3 milliarder kr. Med referanse til departementets egne tall, innhentet fra Statens vegvesens handlingsprogram, kan altså dette dokumenteres. Når retorikken fra en samlet posisjon er så totalt i utakt med virkeligheten, er det kanskje på tide å ta dette inn over seg og innse at historiske tall ikke er egnet til å beskrive virkeligheten når kostnadene har økt så mye som de faktisk har.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Jeg og mitt departement har en veldig tett dialog med fiskeri- og havbruksnæringen. De har vært opptatt av én ting, og det er at bankvesenet må fungere, at renten må ned, og at de trenger tilgang på kapital og kreditter. Både den bankpakken som Regjeringen la fram tidligere i høst, og den pakken som ble presentert på søndag, ivaretar de behovene. Vi skal selvfølgelig ha en tett dialog med fiskeri- og havbruksnæringen og marin sektor og vil også i tiden som kommer, følge med på situasjonen og sette i verk ytterligere tiltak dersom det skulle bli nødvendig, på lik linje med andre næringer. Jeg opplever også at fiskeri- og havbruksnæringen er fornøyd med innsatsen fra Regjeringen så langt.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
For det første må jeg nok korrigere representanten Sanners beskrivelse av den forrige regjeringens innsats for Finnmark. Høyre-leder Erna Solberg deltok på det møtet som jeg snakket om i mitt innlegg, og hun sa til media etter det møtet at Finnmark fylkeskommune får brette opp ermene og skaffe vardøværingene noe annet å gjøre framfor å rope på staten og vente på nye fiskeindustriarbeidsplasser. Bondevik II-regjeringen ble så presset til å bevilge hele 75 mill. kr til Finnmark etter at dagens rød-grønne regjeringspartier hadde lagt fram forslag om langt høyere beløp. Når det gjelder spørsmålet om et eventuelt islandsk EU-medlemskap og konsekvenser for fiskerinæringen, får vi innrette oss etter det og sette i verk tiltak i forhold til det hvis den situasjonen oppstår. Nå handler det om å sikre kreditt og kapitaltilgang til norsk fiskerinæring.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Jeg må få lov til å minne representanten Lysklætt om at det i budsjettet for neste år ligger en betydelig styrking av forskningssektoren som sådan, og det gjelder også den delen av forskningen som handler om marin sektor. Det ligger inne en styrking av Mariano-programmet og en styrking av marin bioprospektering. Det ligger videre inne prosjektering av et isgående forskningsfartøy i nord, og vi viderefører det marine verdiskapingsprogrammet som ikke minst er viktig i disse tider. I tillegg ligger det også inne annen viktig nordområderelevant forskning som jeg antar representanten Lysklætt er opptatt av. Det etableres et nytt issenter i Tromsø, og man styrker bevilgningene til Energi Campus i Hammerfest. Jeg er veldig godt fornøyd med Regjeringens forskningsinnsats både på det generelle, allmenne og det som går på den marine forskningen og nordområdeforskning.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-11-27:
Finanskrisen har også rammet fiskerinæringen. Den 3. november sendte jeg et skriftlig spørsmål til fiskeriministeren om hva fiskeriministeren ville gjøre for å hjelpe fiskerinæringen. Svaret jeg fikk fra statsråden den gangen, var at Regjeringen ikke ville gjøre noe som helst. Etter press fra Fremskrittspartiet har Regjeringen motvillig og nølende fremmet flere pakker, og det er bra. Problemet for fiskerinæringen er innenfor kreditt og likviditet. Da er spørsmålet mitt til statsråden: Vil fiskerinæringen, i likhet med andre eksportnæringer, kunne dra full nytte av disse pakkene som Regjeringen endelig har kommet med, eller vil det være begrensninger i så måte? Mener statsråden at det er behov for nye tiltak til neste år?
Vera Lysklætt (Venstre), 2008-11-27:
Det landet nå trenger, er en målrettet satsing på framtiden, på det nyskapende, miljø- og klimavennlige næringslivet og ikke minst en storsatsing på kunnskap og forskning. Det har også vært konklusjonen etter en industrikonferanse i Hammerfest denne uken. Selv med en internasjonal finanskrise er Norges muligheter til å investere i framtiden fortsatt svært stor. Det gjør man ved å satse på kunnskap og nye ideer, gjennom robuste bevilgninger og langsiktig satsing på utdanning, forskning og næringsliv. Ikke minst gjelder dette på det området som statsråden daglig forvalter, nemlig utvikling av ny kunnskap og nye produkter innen fiskeriene og maritim sektor. Dessverre har Regjeringen valgt en heller defensiv og lite framtidsrettet politikk, og konsekvensen kan bl.a. bli mindre nyskaping og mindre evne til å finansiere framtidig velferd. For Venstre er det derfor uforklarlig at Regjeringen fortsetter å strupe forskningen og universitetene, selv med dagens forsøk på å kompensere litt av de økte kostnadene neste år. Kan statsråden forklare hvorfor det legges opp til å møte framtiden med stadig nye kutt og hvileskjær innen forsknings- og universitetssektoren?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Først vil jeg si at denne regjeringen legger opp til en utvidelse av Hæren. Vi har styrket ressursene til Forsvaret for første gang på lang tid, og det er klok politikk. Det forsvarsministeren gjorde oppmerksom på, var at Norge ikke hadde stående styrker, dvs. ikke kampstyrker som uten videre, fra en dag til en annen, kan reise til et konfliktområde de aldri har vært i. Men henvendelsen fra FN skal vurderes meget seriøst. Vi kommer til å gå gjennom det vi har av muligheter for å hjelpe FN. Det gjelder jo ikke bare Kongo. Vi har også hatt dialog om Tsjad. Det er ingen hemmelighet at denne regjeringen i Soria Moria-erklæringen har som ambisjon å kunne øke støtten til FNs operasjoner, som nå er veldig lav i forhold til hvordan den har vært historisk. Jeg vil si at det som skiller seg fra 1990-årene i dag, er at vi har et tungt og krevende engasjement i Afghanistan som engasjerer mye av de operative styrkene Norge har til utenlandsoppdrag. Det er på mange måter en jobb vi er nødt til å stå ved, men som sagt, vi kommer til å gå grundig inn i den henvendelsen FN har kommet med, og gi et svar gjennom dialog til FN.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Representanten Solbergs spørsmål er interessant, og hun har helt rett i at dette handler delvis om fredsopprettende virksomhet, og det har FN ikke lyktes med til nå. Det er, tror jeg, delvis fordi FN-styrkene er spredt veldig bredt over et landområde på størrelse med Vest-Europa, mens vi nå har tragedien som utspiller seg i én del av Kongo. Jeg kan se betydelige dilemmaer ved å skulle gå inn i det området og opprette fred, men samtidig er det FNs dilemma som man står overfor, og som Sikkerhetsrådet må vurdere, for her er det åpenbart trussel mot regional fred og sikkerhet og mot menneskers liv. Vi har vedtakelsen av prinsippet ansvar for å beskytte, så det å si at det burde andre gjøre, men i alle fall ikke nordmenn, står ikke jeg inne for. Vi må her støtte de politiske tiltakene som kan skaffe en fred det er mulig å bevare – den var der for et par år siden, nå er den røket igjen. Nå har FN bedt den tidligere nigerianske presidenten forhandle fram en slik fred. Det må vi i alle fall støtte, samtidig som vi vurderer de forespørsler som er kommet på militærsiden.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Jeg er uenig i premissene til representanten Sahl. Jeg mener at alle postene her er valgt framfor noe annet – det er prioriteringens utfordring. Seismikk er valgt fordi det er viktig, det har med verdiskapningen i nord å gjøre. Jeg kan love representanten Sahl at det var også viktig å argumentere for et nytt aggregat i Ny-Ålesund, det samme med en kraftig opprustning av bygningsmassen på Jan Mayen. Det koster penger, og det brukes der i stedet for et annet sted. Barents 2020 er friske midler som kunne vært brukt et annet sted – det er brukt her. Så satsingen er altså oppe i 1 milliard kr. Northern East West Freight Corridor engasjerer meg, og det vet representanten Sahl. Jeg arbeider for det i diplomatiske kanaler. Men det grunnleggende tema er fortsatt: Vi må ha visshet for at det er brukere, og at det er mulig å få til den transporten, ikke bare gjennom Norge, men også gjennom de andre landene. Nå skal vi innenfor den nordlige dimensjonen samarbeide – EU, Island, Russland og Norge – og få logistikk og transport som et nytt satsingsområde. Her har jeg allerede meldt inn at Northern East West Freight Corridor må bli et område vi vier oppmerksomhet, i tillegg til andre veier ute i havet. Så saken vil bli fulgt opp.
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2008-11-27:
Fremskrittspartiet er glad for den oppmerksomhet som utenriksministeren og Regjeringen vier nordområdene. Jeg vil ta opp et annet spørsmål. I dag ble det kjent at FN har bedt om norske soldater til Kongo. Jeg registrerer at politikere fra både Senterpartiet og SV forventer og krever at Norge sender soldater. Imidlertid sier forsvarsministeren at det ikke er soldater å sende – Norge har ikke stående styrker, sier hun til NRK i dag. Jeg skal ikke blande meg inn i hvordan de forskjellige rød-grønne politikerne ser på det, det får de finne ut av selv. Men jeg vil utfordre utenriksministeren på den nedtrapping jeg vil si vi har hatt i Forsvaret i de senere år, som har gjort at vi har havnet i en veldig vanskelig situasjon der vi knapt har en eneste norsk soldat å avse, uansett hvilken internasjonal krise som måtte oppstå utenfor landets grenser. Er det ikke nå nødvendig å få på plass et mer robust forsvar, inkludert flere soldater til Hæren, enn det denne Regjeringen legger opp til?
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Jeg mener selvfølgelig at denne regjeringen har satset på universitetene og høyskolene på en god måte, og jeg er veldig glad for at vi fikk rettet opp det kuttet som var i basisbevilgningene allerede fra revidert budsjett i år. Den bevilgningen, de 160 mill. kr, som Regjeringen har kunngjort i dag, gjelder 2008-budsjettet, og den er ikke ment som noen kompensasjon for noe som helst. Jeg redegjorde nettopp fra talerstolen om at dette i bunn og grunn er institusjonenes eget ansvar. Men det ble en stor utfordring for institusjonene å ha en god mulighet til å gjøre sin viktige oppgave både i år og i året som kommer. Derfor er jeg veldig glad for å kunne meddele at disse 160 millionene nå er kommet inn i årets budsjett. Så får vi fortsette kampen i 2009.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Jeg håper at representanten Eriksen Søreide sammen med meg gleder seg over at vi har klart å finne 160 mill. kr til sektoren i 2008. Dette er, som jeg nevnte i mitt innlegg, selvfølgelig overførbart til 2009, og det er ikke ment som en kompensasjon verken for prisjusteringer eller for pensjonspremier. Dette forventes institusjonene å klare selv, jf. min utredning om nettobudsjettering for institusjonene. Vi jobber heldigvis med den saken, for det er en del strukturelle problemer som ble oppdaget gjennom nettopp denne påpekningen fra institusjonenes side, da de fikk sine brev fra Statens Pensjonskasse og oppdaget at her var det en stor utgift som de ikke hadde regnet med. Så dette jobber vi med for å få en bedre struktur på alle prosesser som har med ikke minst lønnskompensasjon å gjøre, og jeg er veldig glad for at vi har fått på plass de 160 millionene i årets budsjett, som da vil hjelpe universitetene og høyskolene til å gjøre sine viktige oppgaver, ikke minst innenfor utdanning, både i år og i neste semester.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Jeg vil presisere at det mangler ikke penger, og Regjeringen har ikke kuttet, som jeg hørte representanten Dørum sa tidligere i dag. Det er helt feil at Regjeringen har utført noe kutt på dette budsjettet. Tvert imot: Vi har økt budsjettet både i revidert nasjonalbudsjett og nå i salderingen av 2008-budsjettet. Og vi har lagt inn full effekt av basisbevilgningsgjenopprettelsen av kuttet i 2009-budsjettet. Så jeg ser optimistisk fram mot 2009. Når Dørum nå snakker om både lønnsjustering og pensjonspremieutfordring som er kommet, gjelder det dels utgifter som påløper i 2008, og dels utgifter som påløper i 2009. Jeg velger da å ta utfordringen om å tenke gjennom hva slags struktur vi har på den måten vi dekker opp for eventuelle endringer i lønnsoppgjør på med hensyn til det som er lagt inn i budsjettet. Det blir en viktig oppgave for arbeidet som Regjeringen skal gjøre framover i 2009, og enn så lenge er jeg svært glad for at vi har fått de 160 millionene til sektoren i år.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Jeg tror jeg skylder representanten Dørum en utdyping av mitt innlegg fra tidligere i dag. Det virker på representanten Dørum og enkelte andre som om Regjeringen overhodet ikke har omtanke for universitetene og høyskolene og bare påfører dem kutt etter kutt. Slik er det selvfølgelig ikke. Det som er situasjonen for høyskolene og universitetene i dag, har ingenting med kutt i basisbevilgningen å gjøre. Basisbevilgningen er av denne regjeringen tilbakeført fra og med revidert nasjonalbudsjett dette år, og det er foreslått videreført i sin helhet i budsjettåret 2009. Sektoren er dermed styrket og ytterligere styrket i forbindelse med 2008-budsjettet, gjennom de gledelige 160 mill. kr som er kommet til på det budsjettet i løpet av kort tid nå. Så det er altså ikke påført noen nye kutt. Så er det slik at universiteter og høyskoler har et selvstendig budsjettansvar – som er i gode og onde dager. De har et ansvar når det er dårlige tider, og de har et ansvar når det er gode tider. Endringer i lønns- og prisforutsetninger og i pensjonspremier er derfor i utgangspunktet innenfor deres eget ansvarsområde, hver institusjon for seg. Det er også slik det blir informert om det. Så har vi den situasjonen som både Dørum og jeg er bekymret over, nemlig at summen av et godt statlig lønnsoppgjør og samtidig varsel om økte pensjonspremier i 2009 ble en uventet stor kostnadsøkning både i 2008 og i 2009. Jeg har hatt og har meget god kontakt med Universitets- og høgskolerådet. Vi har en felles forståelse av de utfordringene som i utgangspunktet er institusjonenes egne. Jeg er veldig glad for at Regjeringen har klart å styrke institusjonenes budsjetter for 2008. Som selvstendige budsjettansvarlige institusjoner har de selvfølgelig full rett til å overføre midler til 2009. Det betyr ikke at jeg ikke kommer til å kjempe for at de skal ha en god situasjon også i 2009. Når det gjelder pensjonspremien, har den i tre år forut for dette vært atskillig lavere enn den rammen som var lagt inn. Og når det gjelder lønns- og prisveksten, er det en utfordring som denne typen nettobudsjetterte virksomhet er utsatt for, nemlig at det ikke blir korrigert etterskuddsvis på faktisk resultat av lønnsoppgjør. Dette vil Regjeringen se nærmere på, og jeg skal være med på den diskusjonen fram mot revidert nasjonalbudsjett. Jeg kan betro både representanten Dørum og andre at jeg personlig ønsker at institusjonene fortsatt skal være nettobudsjettert, at de fortsatt skal ha sitt ansvar med frihet. Det skal fortsatt være en viktig del av deres akademiske frihet, så de får gjort jobben sin på en skikkelig måte.
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2008-11-27:
Før Stoltenberg-regjeringen tiltrådte, ble det skissert et behov i universitets- og høyskolesektoren på 400 mill. kr. Regjeringen svarte da med dette hvileskjæret, som Djupedal senere har omtalt som en tabbe. Så har man tilbakeført dette hvileskjæret over to år. Da resten kom på plass nå, ble det en jubel i sektoren, som igjen ble snudd til fortvilelse da man oppdaget at det manglet 440 mill.– 600 mill. kr, som det ble sagt, til lønns- og pensjonsutgifter. I dag får vi en julegave fra Regjeringen på 160 mill. kr. Den dekker ikke engang lønns- og prisveksten, og det mangler fortsatt dekning av de økte pensjonsutgiftene. Mener statsråden at SV i Kunnskapsdepartementet har innfridd de forventningene som ble skapt i denne sektoren, gjennom bl.a. Soria Moria-erklæringen, eller deler hun det synet at tabber, manglende fokusering og feilprioriteringer har ført til at høyere utdanning har måttet blø og har blitt skadelidende på grunn av manglende forutsigbarhet?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-11-27:
Vi har i dag blitt presentert for en pressemelding der det står at Regjeringa bevilger 160 mill. kr ekstra til basisbevilgningen til universiteter og høyskoler. Det skjer etter at Regjeringa først prøvde å unngå å bevilge disse pengene. Så sier man ikke noe når budsjettet framlegges, om den lønns- og pensjonsbomben som i realiteten ligger i budsjettet, og så er det slik at opposisjonen og sektoren sammen graver fram de tallene som nå viser seg å være rundt 400 mill. kr. Regjeringa presses, prøver å ri av stormen – det fungerer ikke – og vi får altså i dag, på dagen for finansdebatten, en tilleggsbevilgning på 2008-budsjettet på 160 mill. kr. Vi fikk for 13 dager siden til Stortinget en salderingsproposisjon for 2008. Der stod det ingenting om dette, og Regjeringa har nå åpenbart innsett at budsjettet ikke holder mål. Når dette kommer, er det jo ikke i nærheten av nok til å dekke de utfordringene sektoren har, forbundet med lønns- og pensjonsvekst. Spørsmålet er: Hvordan skal sektoren i 2009 kunne klare å tilby god undervisning og god forskning, når de også da må kutte i budsjettene sine?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-11-27:
Universiteter og høyskoler er blitt «styrket og ytterligere styrket», sier statsråd Tora Aasland. Det er i sannhet en ganske besynderlig påstand fra en regjering som i sin regjeringserklæring skriver at budsjettene og bevilgningene til universiteter og høyskoler skal øke, men som etterlater seg et hvileskjær så stort at universiteter og høyskoler fortsatt sliter med konsekvensene av det. Det er ingen tvil om at universitets- og høyskolesektoren fortsatt sliter med konsekvensene av hvileskjæret fra 2007. Allerede for mange måneder siden ble det varslet at sjøl om pengene kom tilbake i budsjettet for 2009, ville Høgskolen i Hedmark måtte kutte 40 stillinger. Praksis for tannlegestudenter ved Det odontologiske fakultet ved Universitetet i Oslo må kuttes. Juridisk fakultet kutter studentopptaket med 200. Det kutter i eksamensavvikling, og det kutter studentenes undervisningstid med 71 pst. Og det er på tross av at Regjeringa har vært så mild og snill i sine gaver, ifølge den sjøl, at den har tilbakeført til sektor det den tok i budsjettet for 2007. Jeg blir enormt provosert over en regjering som ikke klarer å stå ved de kuttene den har foretatt. Det er helt ærlig av Regjeringa å mene at universiteter og høyskoler må klare seg med de bevilgningene de nå får, men det er ikke en ærlig sak å prøve å kamuflere de store og dramatiske kuttene som universiteter og høyskoler i Norge har blitt til del. Kvalitetsreformen er ikke lenger fullfinansiert. Og jeg spør: Hva er det Regjeringa forventer at opposisjonen skal gjøre – ikke kritisere det faktum at universiteter og høyskoler i dag har langt mindre å rutte med enn de skulle ha hatt etter forutsetningene for Kvalitetsreformen, og at de må kutte så dramatisk i studie- og forskningstilbud at det går sterkt ut over kvaliteten? En av grunnene til at sektoren fortsatt sliter med kuttet fra 2007, er at daværende statsråd Djupedal lovte at pengene skulle komme tilbake i budsjettet for 2008. Det skjedde ikke. Mange universiteter og høyskoler lot være å kutte i budsjettene for 2007 og håpet dermed at Regjeringa skulle holde sitt løfte til sektoren om å føre pengene tilbake i 2008. Først i revidert budsjett for 2008 kom halvparten av pengene tilbake. Jeg må si at det er på grensen til frekt av en regjering først å kutte bevilgningene til høyskoler og universiteter med 275 mill. kr, etterpå innrømme at det nok var en tabbe, for så å legge pengene tilbake litt etter litt – og etterpå forvente ros fra sektoren og ros fra opposisjonen fordi den legger tilbake de pengene den sjøl har tatt! Det er ingen satsing på universiteter og høyskoler – det er en gradvis nedbygging, og det er en uthuling av kjernen i Kvalitetsreformen.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-11-27:
Jeg sa det var på grensen til frekt, president.
Oddvar Hallset Reiakvam (Fremskrittspartiet), 2008-11-27:
Regjeringspartiene går i statsbudsjettet inn for å øke avgiftene på alkoholfrie drikkevarer med over 60 pst. I Norge har sukkerforbruket gått drastisk ned siden årtusenskiftet uten aktiv bruk av avgifter. Avgiftsøkningen ser derfor ut til å bli innført utelukkende for å øke statens inntekter. Men det kan få store negative konsekvenser for viktige distriktsarbeidsplasser som allerede i dag opplever å få forringet sine rammevilkår på grunn av de internasjonale konjunkturene. Mitt spørsmål til representanten Skjælaaen blir derfor: Hvorfor ønsker Senterpartiet ytterligere å forverre rammevilkårene for viktige distriktsarbeidsplasser ved å øke avgiftsnivået?
Oddvar Hallset Reiakvam (Fremskrittspartiet), 2008-11-27:
Eg vil begynne innlegget mitt med å gratulere Regjeringa med å ha oppfylt eit valløfte. Dei raud-grøne gjekk til val med løfte om å redusere forskjellen mellom fattige og rike, og no står hovudindeksen på Oslo Børs lågare enn han gjorde då Stoltenberg-regjeringa tiltredde, så forskjellen mellom fattig og rik har faktisk blitt mindre. Mange representantar frå regjeringspartia har i dag hevda at den finanskrisa vi no står oppe i, skriv seg frå den frie marknaden. Men ingen av dei har sagt kvifor det er den frie marknaden si skuld. Det er ikkje spesielt overraskande, for dei kunne ikkje ha kome lenger vekk frå sannheita. Representanten Lundteigen har ved fleire høve i dag nemnt tidlegare Federal Reserve-sjef Alan Greenspan sin famøse opptreden i den amerikanske kongressen tidlegare i haust. Vi kunne då sjå den tidlegare sentralbanksjefen fossro for å redde sitt eige ettermæle ved å prøve å framstille det som om det var dårleg risikohandtering frå nesten alle dei amerikanske bankane som var skuld i krisa, og ikkje hans feilslåtte pengepolitikk. Den siste tida av Greenspan sin periode som sentralbanksjef var prega av manipulativt låge renter. Dette fører som kjent med seg ein del ulemper. Ei av dei er bobler i økonomien. Kombinasjonen av kunstig låge renter og justeringane i The Community Reinvestment Act som kom på slutten av 1990-talet, førte til at til og med personar utan inntekt fekk moglegheit til å ta opp lån og kjøpe seg bustad. Dette førte til det kom mange nye kjøparar inne på bustadmarknaden, og prisane steig kraftig. Men då rentene etter kvart auka frå dei kunstig låge nivåa, sprakk bobla. Amerikanarane, som lenge hadde vore vande med å finansiere privat forbruk ved å auke lånet på bustaden, vart no nøydde til å stramme inn livreima, og forbruket gjekk ned. Konsekvensane av den amerikanske venstresida sin snillisme og sentralbanken sin feilslåtte marknadsmanipulasjon ser vi no, med finanskrise, konkursar og resesjon. Fleire offentlege reguleringar er ikkje løysinga på problema våre. Tvert imot, dei er årsaka til problema. Men no er krisa allereie komen, og no må det handling til. I tida framover vil vi sjå at vi får meir ledig kapasitet innanfor anleggssektoren, men det er ingen grunn til at anleggsarbeidarane skal måtte gå på arbeidsløysetrygd for det. NRK Sogn og Fjordane melde i dag at rassesongen no er i gang, og at mange vegar er stengde. Rassikringsbehovet er enormt, og Nasjonal rassikringsgruppe har hevda at det er behov for ein milliard i løyvingar i året til dette føremålet. Regjeringa er langt frå å nå dette målet. Framstegspartiet gjer i sitt budsjett framlegg om å doble løyvingane til rassikring. Her kan vi både utnytte ledig kapasitet i anleggsbransjen og redde fleire liv ved å rassikre utsette vegstrekningar. Det einaste tiltaket for auka sysselsetjing som det ser ut som Regjeringa kjem med i dette statsbudsjettet, er den enorme auken i løyvingane til UDI.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-11-27:
Representanten Skjælaaen sa i sitt innlegg: «Statsbudsjettet har tatt høyde for at det private forbruket går noe ned.» Det har jo representanten fullstendig rett i. Det eneste problemet er at dette budsjettet ble lagt fram før finanskrisen. Med andre ord kommer man til å se, for enkelte, en dramatisk nedgang i det private forbruket. Og dette gjør Regjeringen med vitende og vilje. Vi hadde forut for finanskrisen knapphet på arbeidskraft. Det er nå snudd til stigende arbeidsledighet, og vi ser av prognosene at den kommer til å øke også i tiden framover. Regjeringen leverer svar på dette som er myntet på situasjonen vi så i forkant av sommeren. Regjeringens svar er således økt skatt for dem som skaper arbeidsplasser. Det er økte avgifter innenfor en rekke næringer, som truer norske arbeidsplasser. Vi ser at Regjeringen leverer økte matvarepriser. Og vi ser at NHO sier at Regjeringen er villig til å ofre arbeidsplasser. Spørsmålet er: Betyr det ikke noe for representanten Skjælaaen at vi har norske arbeidsplasser på norske hender?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-11-27:
Jeg deler representanten Skjælaaens ønske om å få inn mer fornybar energi i det norske markedet. Dette tidspunktet er et godt tidspunkt å gjøre det på, og også å legge til rette for bl.a. mer småkraft. Da er det uforståelig at Regjeringen har gjort så lite for å få til mer småkraftverkutbygging i Norge. Vi har en grunnrentebeskatning som slår inn med 5,5 MW for hele kraftverket, ikke bare for det i overkant. Vi ser at det er blitt vanskeligere å få konsesjon, fylkesmannen blander seg inn i stadig flere saker og NVE har en saksbehandlingstid som stadig øker. Derfor er spørsmålet til representanten Skjælaaen: Hvorfor gjør ikke Senterpartiet det lettere å få til næringsutvikling i distriktene bl.a. gjennom å gjøre det lettere å bygge småkraftverk?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-11-27:
Foregående taler sa at Regjeringen hadde en stødig hånd på økonomien. Komiske Ali kunne ikke ha sagt det bedre. Dette budsjettet er et gammelt budsjett. Det er et budsjett som i stor grad var snekret før sommerferien. Og litt enkelt sagt: Dette er et budsjett som var laget lenge før finanskrisen. Budsjettet hadde derfor til hensikt å gjøre noe helt annet enn å takle dagens situasjon, for budsjettet var laget for en situasjon med overopphetet økonomi og full sysselsetting. Bildet i dag er dessverre noe helt annet. Det er fristende å tro Erik Bruce i Nordea, som hadde et innlegg om at finanskrisen reddet budsjettet, på at dette budsjettet er godt egnet for nettopp det, siden det var så ekspansivt. Problemet er jo at det overhodet ikke er tilfellet. Det var jo finansministeren som for få dager siden sa at dette budsjettet var meget godt tilpasset dagens situasjon, for så å gå ut et par dager i etterkant og si at dessverre var det slik at budsjettet overhodet ikke adresserte finanskrisen, og at Regjeringen ville legge på bordet en tiltakspakke i januar/februar. Igjen til representanten Strøm: Det er jo litt pussig at vedkommende retter fokuset over på «de rette tingene til rett tid». Dette er jo den gale politikken til gal tid, dette er jo et budsjett som overhodet ikke adresserer dagens problemer, derav også tiltakspakken som kommer senere. Hele debatten knyttet til budsjettet blir jo underlig når man legger til grunn at vi nå vedtar et gammelt budsjett som i stor grad skal omkalfatres om få måneder. Jeg vil gå så langt som å si at det er på kanten av forakt for Stortinget hva man nå gjør finansdebatten om til. NHOs sjeføkonom Tor Steig sier til DN.no at Regjeringen har ofret næringslivet og gitt pokker i finanskrisen. Det er Steigs ord, men jeg synes de er treffende. Arbeiderpartiet har vært villig til å ofre arbeidsplasser for ikke å gi Høyre rett i at det nå trengs bl.a. skattelettelser for å bevare norsk industri og sysselsetting. Vi trenger en ny kurs som inkluderer infrastruktur, forskning, fornybar energi og vekstfremmende skattelettelser. Innenfor miljøfeltet trenger Norge i all hovedsak tre ting: Det er bevaring av tropisk skog, det er teknologi, og i all hovedsak CCS som den aller viktigste, og det er en kraftfull satsing på fornybar energi. Innen fornybar sektor ser vi at vi har blant de dårligste rammevilkårene i hele Europa. Skal vi ta i bruk det norske kraftmarkedet for å eksportere det vi kan for å erstatte kullkraft, trenger vi et helt nytt regime. Og til representanten Heggø: Det var ikke slik at vi gav skattelettelser på 96 000 kr til dem som tjente 3 mill., nei, vi opphevde Regjeringens skatteskjerpelser for disse – de som skaper arbeidsplasser, og de som trygger vår velferd.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-11-27:
Det var mange som var glade da det endelig ble gjeninnført en rentekompensasjonsordning for vedlikehold eller oppussing av skoler og kirkebygg. Kristelig Folkeparti var glad, men ikke minst var en glad ute i norske kommuner, og en hilste dette velkommen. Men vi forundrer oss noe over at en ikke åpner for at denne rentekompensasjonsordningen, som er så populær, og som ble brukt veldig aktivt under Bondevik II-regjeringen og tok slutt i denne perioden, også kan brukes til å bygge nye kirker, slik en gjorde under Bondevik II-regjeringen. Dersom det er et problem at ordningen ikke er god nok, er det lurt å fylle på med penger, for dette er rettet mot velferdstiltak i kommunene og mot arbeidsplasser i bygg- og anleggssektoren.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-11-27:
Statsråden sa i sitt innlegg at Kommunenes Sentralforbund, KS, sa mye positivt da budsjettet kom. Kristelig Folkeparti sa også mye positivt, og vi støttet alle de tiltak som er satt i verk overfor kommunene. Men KS har også sagt mer i de ukene som gikk etter at statsbudsjettet ble lagt fram. De sa bl.a. at det ser ut til at skatteinntektene ikke blir slik i kommunene som det var lagt opp til i statsbudsjettet. Det har en forståelse for, men det er en alvorlig situasjon for dem som nå sitter og planlegger neste års budsjett rundt om i det ganske land. Statsråden svarte at dette følger vi med på, og hun sa videre at det kommer mer til våren. Men kommunene må vite hva som kommer akkurat nå. Kan statsråden gi en garanti for at uavhengig av om størrelsen på svikten blir 2 eller 3 milliarder kr, så vil den bli kompensert? Ja eller nei?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-11-27:
Det kunne vært fristende å bruke mine tre minutter til å kommentere den forrige taler og hans hyllest til markedsøkonomien i USA, men jeg skal la det ligge og konsentrere meg om det som jeg synes er kjempeviktig å få på plass, nemlig en garanti til Kommune-Norge om at de vil få kompensert en svikt i skatteinntektene, som vi ikke vet hvor stor er, men som vi vet kommer. Kristelig Folkeparti er veldig opptatt av kommuneøkonomien. Vi er opptatt av at den skal være forutsigbar, for dessverre er det slik, som mange har vært inne på i dag, at det hersker stor usikkerhet rundt kommunenes skatteinntekter til neste år. Kristelig Folkeparti mener at Regjeringen må gi garantier til kommunesektoren om at en skattesvikt utover i 2009 vil bli kompensert. Den store usikkerheten som hersker, fører til at mange kommuner planlegger å stramme inn på sin virksomhet. Landet trenger økt offentlig aktivitet, ikke redusert. Kommunene legger fram sine budsjetter nå. En undersøkelse Kommunal Rapport har gjort, viser at halvparten av rådmennene foreslår kutt i stillinger i kommunene neste år. Vi vet ikke sikkert hvor stor svikten i skatteinntektene blir, men vi vet at den kommer. Det vil føre til kutt i antall lærere i skolen og i helsepersonell i omsorgssektoren. Som sagt mener Kristelig Folkeparti at uavhengig av størrelsen på svikten må det gå an for Regjeringen å gi en garanti og skape trygghet ute i Kommune-Norge. I sitt innlegg i salen i dag sa statsråd Kleppa at Regjeringen følger med på situasjonen. Det er bra. Hun sa videre at det vil komme flere tiltak på nyåret. Det er også bra, men statsråden vet at kommunene ikke kan utsette sin budsjettbehandling til etter nyttår. På min replikk, eller mitt spørsmål, til statsråden i debatten i kveld om en slik garanti til kommunene, svarte statsråden bl.a. at hun var overrasket over uttalelser om at skattesvikten kunne bli på 3 milliarder kr. Hun svarte videre at kommunene må stole på Regjeringens anslag når det gjelder inntektene for neste år. Jeg skulle ønske at statsråden hadde sagt klart og tydelig at svikten i skatteinntektene i en eller annen form vil bli kompensert, uavhengig av om den blir på 1 eller 4 milliarder kr. Det er ikke for sent, men det haster. Jeg håper kommunalministeren kommer på banen og skaper den tryggheten som trengs når man planlegger skoler, barnehager, eldreomsorg, kulturtilbud og alt det viktige som kommunene bruker pengene til.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
10 minutter, president.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Jeg tror misforståelsen består i man har endret på rekkefølgen på talerlisten. – Nå er jeg kommet opp i 6 minutter.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Nå har jeg akkurat redegjort for at denne regjeringen etter å ha varslet og grundig informert om situasjonen både i trontalen og i forbindelse med finansdebatten, i løpet av oktober har satt inn tiltak for milliarder av kroner overfor banknæringen, som er utrolig viktige også for byggenæringen og for eksportorientert industri. Vi har senest sist søndag satt inn spesielle tiltak som har eksportindustrien som målgruppe. Jeg kan gi et godt eksempel på virkningene av det. Ved Fosen-verftet stod man i fare for å miste fire kontrakter som de var i ferd med å starte opp. De datt på plass på grunn av Regjeringens vedtak på søndag. Så har vi altså i natt ordnet opp i situasjonen i Eksportfinans. I tillegg har vi et ekspansivt budsjett, og så har vi varslet at vi kommer med enda flere tiltak i januar/februar. Er det noe denne regjeringen ikke er preget av, må det være handlingslammelse. Vi har gjort mer enn de fleste land har klart i løpet av denne perioden for å prøve å motvirke virkningene av en krise som er internasjonal, og som kommer til å påvirke Norge, men vi skal gjøre virkningene så små som mulig.