Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2003-06-11:
Jeg vil minne om årsaken til at vi i dag behandler denne saken. Regjeringen la i forbindelse med budsjettet for 2003 frem forslag om ny støtteordning for alle unge elever med rett til videregående opplæring etter opplæringsloven § 3-1. I budsjettavtalen med Fremskrittspartiet ble Regjeringen bedt om å legge frem egen sak om støtteordningen. I avtalen ble det understreket at ingen som tidligere hadde fått stipend, skulle få lavere stipend i den nye støtteordningen. Det er et viktig resultat for unge elever i ordinær videregående opplæring. Det er likevel uakseptabelt når Regjeringen gir signaler om at alt i meldingen nærmest er forhåndsklarert og ikke kan endres. En kan forundre seg over at denne regjeringen stadig må minnes om at den ikke har flertall i Stortinget. Kjernen i denne saken er finansieringen av videregående opplæring. Partiene har ulike syn på dette. Det er selvsagt også styrende for synet på støtteordningene gjennom Lånekassen. Fremskrittspartiet er imot tvungen 13-årig opplæringsplikt, men mener likevel at videregående opplæring er et fellesgode som skal finansieres av det offentlige. Fremskrittspartiets hovedmodell for finansiering med tilskudd som følger eleven, vil fange opp kostnadsforskjeller mellom allmennfaglig og yrkesfaglig linje. Sammen med en tilskuddsordning til den enkelte elev knyttet til reiseavstand og bostedsordning vil dette gi like vilkår for elever over hele landet og en undervisning som er fullfinansiert. I tillegg til dette vil Fremskrittspartiet på ulike måter arbeide for å begrense elevenes utgifter til ulike typer læremidler i den videregående opplæring. Det er selvsagt en målsetting at elevenes utgifter til læremidler skal være så lave som mulig. Dette siste forholdet må etter Fremskrittspartiets mening omtales i saken. Fra Fremskrittpartiets side har vi ikke bare en omtale. Vi har også konkrete forslag. Vi fremmer forslag om at Regjeringen gjennomfører tiltak for å avvikle bokbransjeavtalen. Fremskrittspartiet minner også om at det er lovlig og dermed mulig å bruke reklame for å finansiere skolebøker. Fremskrittspartiet står foreløpig alene med sin klare anbefaling om bruk av reklamefinansierte skolebøker. Vi tror denne muligheten er for lite kjent av elever og foreldre. Dette er en av grunnene til at Fremskrittspartiet vil ha et brukerutvalg for videregående skole der foreldrene slipper til. I dag har foreldre ingen innflytelse i dette skoleslaget. Bortsett fra dette støtter Fremskrittspartiet i hovedtrekk Regjeringens opplegg, dog ikke behovsprøving som prinsipp. Men vi har altså egne forslag på områder som Fremskrittspartiet mener er viktige for unge elever i ordinær videregående skole. Fremskrittspartiet er tilfreds med at hele komiteen deler vårt ønske om bedre bruk av IKT, også slik at man ser på hvordan bruken av elektroniske læremidler kan bedre kvaliteten på læringsarbeidet, gi eleven godt oppdaterte læremidler og ikke minst redusere utgiftene til læremidler. Fremskrittspartiet fremmer eget forslag om å utbetale hele læremiddelstipendet i første semester. Vi mener det meste av utgiftene kommer da. Vi registrerer at vi står alene om dette. Fremskrittspartiet er derimot tilfreds med at hele komiteen vil ha løsninger for å utligne kostnadsforskjellene mellom ulike studieretninger gjennom differensierte læremiddelstipend. Fremskrittspartiet er også tilfreds med at et flertall vil fjerne den foreslåtte maksimalgrensen i ordningen med årlig reisestipend for elever i videregående skole. Det er på linje med Fremskrittspartiets ønske om at reiseavstand eller bostedsordning ikke skal medføre store ulikeheter for elever under videregående opplæring. Fremskrittspartiet vil videreføre en generell låneadgang for elever under videregående opplæring og fremmer forslag om dette. Elever som er myndige, og elever under myndighetsalder sammen med foresatte må etter Fremskrittpartiets syn få anledning til å ta opp lån i Statens lånekasse. Dette synet står Fremskrittspartiet alene om. Av hensyn til elevene velger vi den nest beste løsning når den finnes. Fremskrittspartiet vil derfor stemme for forslaget fra Arbeiderpartiet og SV om å opprettholde den behovsprøvde låneadgangen. Det betyr i alle fall at de elever som kommer gjennom en behovsprøving, får anledning til å ta opp lån når de selv mener det er nødvendig. Endelig vil Fremskrittspartiet endre ordningen for lærlinger når det gjelder behandling av lærlinglønn. Vi ser at det er argumenter for at i alle fall noe av lærlinglønnen bør regnes som en særlig inntekt, en inntekt andre elever ikke har. Fremskrittspartiets løsning blir i første omgang å foreslå at den andelen som går til fradrag i støttebeløp, reduseres fra 60 pst. til 30 pst. Fremskrittspartiet har registrert forslagene fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet om å fjerne hele fradraget. Det er det ikke flertall for. Hvis man organiserer avstemningen riktig, må det være mulig å få tilslutning til den nest beste løsning også her. Jeg tar herved opp forslagene i innstillingen fra Fremskrittspartiet og representanten Jan Simonsen.