Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-06-08:
Begge forslagene vi diskuterer her, gjelder regelverket for omsorgspenger for foreldre som er borte fra arbeidet i forbindelse med reduserte åpningstider og stengte skoler knyttet til koronaepidemien. Så er det også kommet inn forslag som er mer generelle. De forskjellige forslagene kan vurderes uavhengig av hverandre. Først skal jeg si litt om forslaget knyttet til reduserte åpningstider og behovet for fleksible løsninger for redusert arbeidstid og omsorgspenger. Det er ingen tvil om at fleksible ordninger for fri når det er reduserte åpningstider i barnehager og skoler, gjør hverdagen enklere for småbarnsforeldre. Derfor er det mange arbeidsgivere som har en praksis hvor de teller timer fremfor dager ved uttak av fri med omsorgspenger. Mange kan derfor komme på jobb litt senere eller gå litt tidligere uten at det trekkes en hel dag fra kvoten med omsorgspenger. Også når trygden skal refundere omsorgspengene, kan det avtales på den enkelte arbeidsplass at det telles enkelttimer opp til full dag, og at dette så meldes inn til arbeids- og velferdsetaten som én dag. Det er altså ingen formelle eller systemmessige grunner hos Nav som er til hinder for fleksibilitet her. Med retten til omsorgspenger følger også retten til permisjon fra jobb for disse timene. Forslagsstillerne ønsker å sikre alle arbeidstakerne denne rettigheten. Men da glemmer de den andre parten her, nemlig arbeidsgiveren. Det er ikke alle arbeidsplasser der det lar seg gjøre å gi alle ansatte fleksibel arbeidstid. Det kan f.eks. gjelde den butikkansatte som åpner alene om morgenen, eller produksjonsarbeideren som må stå i produksjonslinjen til den som skal overta, faktisk er der. Vi kan ikke pålegge arbeidsgiverne til disse arbeidstakerne å hyre inn vikarer for 30 minutter her og der. Jeg mener det ville være en uforholdsmessig byrde å pålegge alle arbeidsplasser å tillate at omsorgspenger og omsorgspermisjon tas ut på timebasis. Jeg vil også advare mot å gi alle arbeidstakere rettigheter som ikke er praktisk mulig å organisere på alle arbeidsplasser. Det vi derimot har sett, er at de fleste arbeidstakere og arbeidsgivere er fleksible. De prøver å gjøre det beste ut av den vanskelige situasjonen. De bygger på tillit og samarbeid i arbeidslivet. Det mener jeg er det beste, også i denne saken. Vi har en bestemmelse i folketrygdloven som åpner for å avtale lokalt at de ansatte skal ha økt rett til bruk av egenmelding. Spørsmålet skal drøftes med de tillitsvalgte i virksomhetene, og man finner løsninger som passer lokalt. En slik modell vil kunne fungere også for omsorgspenger. Da kan de ansatte kreve at dette blir drøftet, slik at fordeler, ulemper og mulige løsninger på den enkelte arbeidsplass kommer frem. Jeg får ikke nå mulighet til å kommentere forslaget om å gi alle ytterligere 20 dager med omsorgspenger, men viser til at regjeringens forslag er fremmet i første del av fase 3-proposisjonen, som ligger til behandling på Stortinget nå. Så vil jeg si at jeg oppfatter regjeringspartienes og Fremskrittspartiets forslag som et ønske ikke om å skape mindre fleksibilitet sammenlignet med det man har mulighet til i dag, men at arbeidsgiver også kan melde inn halv dag.