Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-02-25:
Jeg vil også benytte anledningen til å takke interpellanten for å ha reist en viktig debatt i Stortinget. Debatt om norsk språkpolitikk og hvordan vi best mulig tar vare på det norske språket, er nødvendig, og meldingen som det refereres til, ga jo en ganske god analyse av situasjonen og pekte også på viktige utfordringer. Selv har jeg lyst til å peke på hvor viktig det er å styrke nynorskens posisjon. Formelt sett er nynorsk og bokmål likestilte målformer, men reelt sett har nynorsk vanskeligere kår. Kristelig Folkeparti mener derfor at det offentlige har et særskilt ansvar for å legge til rette for at nynorsk kan utvikle seg på en god måte. Bruk av nynorsk i offentlig forvaltning representerer en motvekt til den delen av samfunnet der nynorsk har dårligere rammevilkår. Kristelig Folkeparti mener at vi ikke har råd til å gi slipp på det språklige og kulturelle mangfoldet vi har. Demokrati trenger mekanismer for å verne minoritetsinteresser. Det gjelder ikke minst på områder som har med språklig og kulturelt mangfold å gjøre. Språk og språkutvikling gjelder alle deler av samfunnslivet. Dette handler om demokrati og kunnskap om språkets verdi for kultur og identitet. Nynorsken har et flertallspress mot seg. Derfor må vi fra statlig hold stimulere og legge til rette for nynorsk. I kampen for nynorsken er det ikke noe som er viktigere enn selverkjennelse og tiltro til vårt eget språklige opphav. Det samme gjelder i kampen for det norske språket i det hele, uavhengig av målformer og talemålsvarianter. Vi trenger å få oppleve nynorsk teater, nynorsk film, litteratur, sang og tale. Å være stolt av sitt eget, enten det er språket eller kulturen i en videre betydning, er også det beste utgangspunktet for å utvikle toleranse og respekt for andre kulturytringer. Det er noe av det viktigste vi kan bringe videre til kommende generasjoner. Vi må lære dem å være stolt også av nynorsk. Bokmålsbarn får mye gratis, fordi de møter sitt eget språk overalt. Nynorske barn gjør ikke det. De må få møte sitt eget språk på flere steder enn i skolebøkene. De må få erfare at språket deres kan brukes til alt og overalt. Barn og unge bruker mye tid på ulike medier, og språkbruken i barne- og ungdomsprogrammer har mye å si for språket barn og ungdom benytter seg av i dagliglivet. Derfor er det viktig at barn møter nynorskspråklige barn i barneprogrammer på fjernsyn og i radio. Allmennkringkasterne har et klart ansvar for å fremme et språklig mangfold også med tanke på barn og unge. Så var også interpellanten inne på tegnspråk. Det er viktig å sikre døves interesser i samfunnet. Det er viktig at tegnspråk blir anerkjent som fullverdig språk. For mange er det vanskelig å få tilstrekkelig informasjon fra samfunnet rundt seg på en like god måte som alle andre får. Det er viktig med krav til teksting og tegnspråktolking for digitale medier på fjernsynsområdet. Teksting av filmer på kino er også viktig for svært mange mennesker for at de skal kjenne seg inkludert i den kulturelle opplevelsen. Derfor er det et paradoks at vi egentlig har veldig mange gode norske filmer som går land og strand rundt, men som veldig mange mennesker ikke får gleden av å oppleve fordi de ikke kan høre det som blir sagt, og fordi det ikke blir tekstet. Dette gjelder selvfølgelig også synstolking. Det er store utfordringer knyttet til det, og her trengs det mange gode tiltak. Ingen ønsker å bli ekskludert. Derfor må vi kjempe for at alle blir inkludert. Det gjelder ikke minst også når det kommer til språkpolitikk.