Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2015-12-10:
En enstemmig komité understreker at nordområdene er Norges viktigste utenrikspolitiske interesseområde. Men Arbeiderpartiet er ikke enig med flertallet i komiteen i at regjeringen fører en offensiv nordområdepolitikk. Dessverre er det mest ord og lite handling. I budsjettforslaget kuttes det millionbeløp. Det er ikke satsing, det er en nedprioritering. Jeg skal gi regjeringspartiene rett når de sier at det har foregått et taktskifte i nordområdepolitikken etter at de overtok, men det er dessverre med negativt fortegn. Det er derfor påfallende at utenriksministeren i sitt hovedinnlegg ikke nevnte nordområdene med et eneste ord. Arbeiderpartiet skal fortsatt fokusere sterkt på nordområdene, og foreslår i sitt alternative budsjett å styrke bevilgningen til nordområdesatsingen med 50 mill. kr i forhold til den avtalen som er inngått. Det er mange som ser med uro på at Norge begynner å miste grepet når det gjelder å definere og ikke minst ha et eierforhold til det som skjer i Norges viktigste interesseområde. I mediene har vi den siste tiden kunnet lese at det er den islandske nordområdekonferansen Arctic Circle som setter dagsordenen i Arktis. Det skal ikke være slik – ambisjonen må være «Look to Norway», slik det var under regjeringen Stoltenberg. Hvis regjeringen mener noe med å føre en offensiv nordområdepolitikk, samt å ha ambisjoner om å være en ledende arktisk nasjon på den globale arenaen, da må utenriksministeren og hans kollegaer i regjeringen vise det både i ord og i handling. Jeg oppfordrer derfor utenriksministeren til å lytte til det min partileder og stortingskollega Gahr Støre sier, for å vinne tilbake nordområdeinitiativet. Det må skje ved at vi må beholde initiativet i nord, vi må jobbe videre med å bygge ut infrastruktur, sier han. Men viktigst av alt, ifølge Gahr Støre, er det at vi må satse på havet. Videre sier han at Norge kan «sette dagsorden i et nytt og bedre internasjonalt havforskningsregime». Det er et svært spennende og interessant utspill, og i det perspektivet bør Svalbard være en spennende arena for en slik satsing. I dag er dagen for å minnes han som ga den arabiske våren et ansikt – Mohamed Bouazizi, grønnsakhandleren og gateselgeren som tente den første fyrstikken, og som på dramatisk vis ga sitt liv i kampen for at andre skulle få det bedre. Vi kjenner alle til at den kampen han startet, har vært vanskelig og utfordrende. Det som skjer i Syria, er kanskje det mest grufulle eksemplet på hva det har kostet av menneskeliv og andre grusomheter i kampen mot autoritære regimer i regionen. I Tunisia ser vi at håpet om og troen på en bedre framtid er blitt synlig. Mange utfordringer gjenstår – slik representanten Nybakk var inne på i sitt innlegg – men innsatsen fra dem som får Nobels fredspris i dag, gir håp om og tro på at Mohamed Bouazizis handling ikke har vært forgjeves. Jeg vil også benytte anledningen til å gratulere kvartetten fra Tunisia med en velfortjent pris. Vi vil fra denne talerstolen nok en gang være tydelige på at vi vil følge opp og gjennomføre gjeldende langtidsplan i Forsvaret, og samtidig styrke bevilgningen under Forsvarsdepartementets område. I tråd med den spente sikkerhetssituasjonen i Europa og den øvrige verden må Norge ta sin andel av ansvaret i NATO. Spesielt viktig er det i en tid da mange allierte reduserer sine forsvarsbudsjetter. Vi ser at årets forsvarsbudsjett økes med nesten 10 pst., slik forsvarsministeren var inne på. Hun kaller det en historisk økning. Greit nok, men det er også en varslet økning, godt forankret i tidligere vedtak om investeringene i bl.a. nye kampfly og ny kampflybase. Effektivisering er viktig også i Forsvaret, og i tråd med gjeldende langtidsplan ser vi at det i årets budsjett frigjøres 193,5 mill. kr gjennom effektivisering – penger som kommer sektoren til gode. Det skulle bare mangle. Og ser vi oss tilbake, er det verdt å merke seg at Forsvaret har tatt ut en samlet, dokumentert effektiviseringsgevinst på over 40 mrd. kr de siste årene. Resultatet av dette har bidratt til en betydelig styrking og modernisering av Forsvaret. På denne bakgrunn synes Arbeiderpartiet det er urimelig å pålegge Forsvaret ytterligere effektiviseringskrav gjennom effektiviserings- og avbyråkratiseringsreformen. Det må være en utfordring for forsvarsministeren å se at dette skjer – nok en gang. Det som er svært utfordrende med denne typen kutt, er at midlene som frigjøres, tas ut av Forsvaret, i realiteten er det et flatt kutt på Forsvarsdepartementets budsjettområde på 193 mill. kr. Denne urimeligheten vil Arbeiderpartiet rette opp i sitt budsjettforslag under rammeområde 8, hvor vi foreslår en økning på 193 mill. kr som kan brukes til å styrke vår forsvarsevne.