Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2013-06-17:
Regjeringa viser gjennom de forslag som vi behandler i dag, men også i dem vi skal behandle på fredag, en forutsigbar og god kurs i skatte- og avgiftspolitikken. Samtidig som man makter å holde sitt løfte om et samlet nivå på skatter og avgifter som i 2004, bruker man strengt tatt – og viktig nok – de muligheter som politikken gir oss til å tilpasse oss en veldig krevende økonomisk situasjon. Som flere har vært inne på: Vi lever i en tid med betydelige økonomiske utfordringer i landene rundt oss, store statsfinansielle utfordringer, og for mange land kritisk stor ledighet som påvirker oss. Vi ser det allerede i mange lokalsamfunn også hos oss sjøl. Det er ikke blitt lettere å selge våre varer til andre land når kjøpekraften for så mange reduseres dramatisk. Dette merker vi. Fastlandsnæringslivet møter utfordringer. Eksempelvis velger det multinasjonale selskapet Takeda Nycomed å legge ned sin produksjon av legemidler på Elverum. Nær 200 arbeidsplasser blir borte, til tross for at denne virksomheten drives svært godt av svært kompetente medarbeidere, og mange vil vurdere det dit hen at man fortsatt har en god lønnsomhet – gode overskudd gjennom 40 år, solid arbeidsstokk, god kompetanse. Men de japanske eierne ser mer lønnsomhet i å flytte produksjonen til Polen og Tyskland og til sin ledige kapasitet der. Jeg beklager selvfølgelig veldig sterkt en slik beslutning, men skjønner på mange måter kapitalismens resonnement. Kostnadsnivået er høyere her. Derfor er det mer enn noen gang avgjørende at vi anstrenger oss for å kunne ta de grep som Stortinget inviteres til i dag, og som vi også skal behandle på fredag, for å kunne få til en mindre todelt økonomi. Når regjeringa – vedrørende petroleumsskatten – nå foreslår å sette ned satsen på friinntekten og samtidig foreslår å sette ned selskapsskatten, vil dette kunne bidra til å lette situasjonen for mange i fastlandsnæringslivet. Det er et godt grep, det er en god tenkning. Det bidrar fortsatt til at ressursene på sokkelen skal komme den norske befolkningen til gode. Det er vi som eier dem, ressursene er i vårt alles eie. Samtidig er det etter min mening fortsatt slik at beskatningen vil gjøre det svært lønnsomt å operere på norsk sokkel. Det vil fortsatt være gode muligheter for lønnsomme investeringer, og det er en moderat innstramming i friinntekten. Denne mindre justeringen av skattebyrden rokker ikke ved hensynet til forutsigbarhet og stabilitet i rammevilkårene for næringen. Norsk sokkel innbyr etter min mening fortsatt til et investeringsvennlig regime. Reduksjonen i selskapsskatten vil være et viktig tiltak for å redusere kostnadene på fastlandet. Sånn sett er dette riktig tenkning. Så noen få ord om to saker som er nevnt av flere. Jeg er helt enig med representanten Gundersen i hans beskrivelse av ROS- og ROT-fradraget. Jeg mener at det for det første er et veldig kostbart forslag som skal ha sin inndekning, men jeg understreker også, og mener, at Finansdepartementet har rett når de i sitt svarbrev skriver at dette også er et forslag som kan ha svært uheldige fordelingsmessige effekter. Så bare kort til forslaget vedrørende advokaters taushetsplikt og mulighetene for å gi innsyn i klientkonti. Jeg har lyst til bare å bemerke kort til den debatten: Taushetsplikten for advokatene er svært viktig. Taushetsplikten er generelt for mange profesjoner svært viktig, og det er viktig at man har en diskusjon om den. Men det er ikke sånn at taushetsplikten på mange måter er hogd i stein og er en gitt størrelse for evig og alltid. Det er alltid en balansegang mellom det behovet det offentlige har for å få informasjon, og det behovet profesjonen – her advokatene – har for å beskytte sine klienter. I så måte syns jeg dette er en god endring som også bidrar til å gjøre det mulig og praktisk gjennomførbart å få den informasjonen som er nødvendig for bl.a. å forhindre ulovligheter knyttet til pengetransaksjoner. Det er også sånn at når det gjelder sjølve nivået for taushetsplikt, må det i noen tilfeller være lavere når det gjelder det å beskytte informasjon som vedrører penger, kroner og øre, istedenfor personlige opplysninger som er knyttet til klienter som sådan. I så måte mener jeg at regjeringa er kommet fram til en god løsning som er praktikabel og gjennomførbar.