Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-06-07:
FNs klimapanel har gitt oss en krevende analyse av jordens tilstand. Kloden vår har feber. Klimapanelet har også gitt oss noen forslag til hvor vi bør være når, hvis temperaturen ikke skal overstige 2 grader. For å holde meg litt lenger til sykdomsbildet: Hvis det er slik at man er syk over lengre tid, så oppsøker man hjelp, og man begynner behandling. Det er snart tre år siden, 22. juni 2007, at regjeringen la fram sin klimamelding etter nesten to års arbeid. I januar 2008 ble klimaforliket inngått, der vi skjerpet regjeringens klimamålsetting gjennom opposisjonens arbeid, ved Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Så kom Klimakur i mars dette året. Nå har vi da ti år på oss med tanke på det kuttet som skal skje på 15–17 mill. tonn CO2-ekvivalenter. Regjeringspartiene vil i dag stemme ned forslaget om at vi skal sette i gang med de samfunnsøkonomiske tiltakene og de tiltakene som er billigere enn forventet framtidig kvotepris, slik som Klimakur la det fram i mars i år. Det er det forslaget går ut på. Det er for meg litt oppsiktsvekkende og overraskende, fordi jeg anser de politikerne som leder Miljøverndepartementet, for å være viljesterke politikere, handlingssterke politikere og politikere som vil noe. Miljøvernminister Erik Solheim sa jo selv den dagen han fikk rapporten: «Dette er et kvantesprang forover i klimapolitikken her til lands, og det beste forskningsgrunnlaget som noensinne er gjort i hele verden.» Dette påsto en engasjert Erik Solheim da han tok imot rapporten, ifølge NRK. Ja, statsråden er engasjert, og det var litt dette vi ønsket å gå videre på i arbeidet her i Stortinget. Men i stedet har regjeringen viklet seg inn i en argumentasjonsrekke om at en må se helhet. Da jeg var ung og lovende, var jeg med i KrFU. Vi hadde et slagord som het: «Hva gjør du i dag med i morgen?» For meg handler denne debatten litt om det. Hva gjør jeg i dag for å skape en bedre morgendag? Da mener jeg at vi burde tatt de enkleste, de laveste, fruktene. 3 mill. tonn er samfunnsøkonomisk lønnsomt, sier Klimakur. 3 mill. tonn kan vi få vekk til en pris under 350 kr per tonn, som vi tror er framtidig kvotepris. Da har vi nesten nådd halvparten av den målsettingen som klimakameratene satte seg i 2008, og jeg tror ikke vi kommer i mål hvis vi ikke også tar disse lavthengende fruktene. For Kristelig Folkeparti handler også denne debatten om å være med i klimadugnaden. Jeg tror at hvis vi skal få flere med oss i klimadugnaden, må vi politikere vise at vi tar ansvar for å få folk til å fortsette å sortere søppel, for å få flere til å kjøre kollektivtransport – da må vi ikke gå i feil retning når det gjelder biodiesel – og vi må ikke gjøre det verre når det gjelder småkraft, men vi må gå riktig. I Rogalands Avis hadde mine klimakamerater, Erling Sande, Eirin Sund og Snorre Serigstad Valen, en kronikk 19. februar. De skriver: «Klimakur 2020 gir oss politikere en meny av alternativer for hvordan vi kan kutte. Noen av forslagene vil være både dyre og radikale. Andre er kanskje billige og lette å bli enig om.» Det er nettopp disse forslagene, disse billige forslagene, vi lett kunne bli enige om. Det var de vi mente at vi nå burde ta tak i for å komme videre på denne veien. Det er ikke slik, som saksordføreren prøver å antyde, at vi skulle sette en strek med tanke på kostnader, for det er dyre tiltak som må iverksettes, og de må kanskje iverksettes raskt. Men nå håpet vi fra Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre at vi kunne blitt enige om de billige og de samfunnsøkonomisk lønnsomme tiltakene, og starte der, for da blir det mer troverdighet. Vi hadde også hjulpet statsråd Erik Solheim som sier: «Vi må gjennomføre de billigste, enkleste og mest kosteffektive tiltakene først. Det er ren og skjær fornuft.» Vi i Venstre, Høyre og Kristelig Folkeparti er fornuftige politikere.