Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2018-03-06:
Lovendringene vi vedtar i dag, har som overordnet mål å bidra til bedre rettsvern for barn mot vold og overgrep. Det viktigste vi vel kan gjøre, er nettopp å gjøre alt vi kan for å beskytte barn mot vold, mot utnyttelse, mot mishandling. Forslagene til lovendringer som regjeringen fremmer til Stortinget, bidrar til å bedre myndighetenes oppfyllelse av sin plikt overfor barn. Saksordføreren har redegjort for lovendringene på en god måte, og det er bra at en enstemmig komité støtter regjeringens forslag og vedtar disse i dag. Barn utsatt for vold i familien er en samfunnsutfordring, en stor samfunnsutfordring. Ifølge Bufdirs hjemmesider har det siden 1960-årene vært en tydelig nedgang i mindre alvorlig vold fra foresatte. Dette henger bl.a. sammen med økt kunnskap om de store negative konsekvensene av vold og at holdningene til fysisk avstraffelse som ledd i barneoppdragelsen heldigvis har endret seg. Men – og dette er viktig – det har ikke vært en tilsvarende nedgang i alvorlig vold mot barn. Ifølge en forekomststudie om vold og overgrep mot barn og unge gjennomført blant 18–19-åringer har 21 pst. av ungdom i Norge opplevd fysisk vold fra minst en forelder i løpet av oppveksten. For de fleste dreier dette seg om det som karakteriseres som mindre alvorlig vold, noe som innebærer at de én eller flere ganger har opplevd at foreldrene har lugget, kløpet, dyttet, ristet eller slått dem med flat hånd. Som nevnt tidligere er det heldigvis en nedgang i slike tilfeller. Men la det være helt klart: All bruk av vold mot barn er ulovlig og bidrar til å skape stor utrygghet, usikkerhet og vanskeligheter for barn som opplever dette i sin familie. Vi må sammen sørge for at disse tallene reduseres mye mer i årene fremover. Alvorlig fysisk vold innebærer vold med et høyt skadepotensial. Det vi si at de enten er blitt banket opp, sparket, slått med knyttneve eller blitt angrepet fysisk på andre måter. Det er vanskelig å tenke seg hvordan det er å være barn i en slik situasjon. Ifølge en studie om omfang av vold og overgrep mot barn og unge gjennomført blant 18–19-åringer oppgir 6 pst. av unge i Norge å ha opplevd alvorlig fysisk vold fra minst en forelder i løpet av oppveksten. Både mor og far kan være utøvere av alvorlig fysisk vold. I motsetning til mindre alvorlig fysisk vold har det ikke vært noen nedgang i denne formen for vold de siste årene. Like mange gutter som jenter har blitt utsatt for denne type voldsutøvelse. Flere har fått merker og smerter dagen etter, og noen har hatt behov for legehjelp. Ifølge en studie fra 2016 gir innvandrerbakgrunn fra ikke-vestlige land, dårlig familieøkonomi og rusproblematikk hos foreldrene forhøyet risiko for å være utsatt for denne typen vold. Det er estimert at 5–15 spedbarn blir alvorlig skadet av såkalt Shaken Baby Syndrome hvert år i Norge, og at om lag fem av dem dør av slike skader. Tallene bygger på erfaringer fra norsk helsevesen og internasjonale omregninger. Disse funnene viser at innsatsen og kampen mot vold mot barn og unge må skje på tvers av departementer og på tvers av etater. Negativ sosial kontroll, æresrelatert vold og vold mot barn må bekjempes, og innsatsen må skje i tett samarbeid mellom justisfeltet, helsefeltet og familiefeltet. Da er handlingsplanen mot vold og overgrep som regjeringen la fram høsten 2016, og som økonomisk er prioritert og styrket av de fire samarbeidspartiene, viktig for å forebygge, avdekke tidlig og ivareta barn som er utsatt for vold og overgrep. Den historisk forpliktende planen legger opp til en helhetlig og langsiktig innsats for å redusere forekomsten av vold og overgrep. Når Stortingets flertall understreker at de foreslåtte endringene i loven vi vedtar i dag, vil styrke barns rett til en trygg oppvekst, er det positivt. Foreldrene er de viktigste omsorgspersonene for barn og har en nøkkelrolle når det gjelder å sikre barns rett til en god oppvekst. Lovendringene vi vedtar i dag, kan bidra til at foreldre settes bedre i stand til å beskytte egne barn.