Siri A. Meling (Høyre), 2012-03-20:
Noen frukter er mer overmodne enn andre, og jeg vil påstå at biogass er en av disse. Biogass har så mange fordeler og så få ulemper og er blitt omtalt som «et kinderegg» fra talerstolen tidligere i dag at det er et område vi burde satse på langt mer enn det som regjeringen har gjort frem til i dag. For det første er biogass basert på en fornybar ressurs, og i arbeidet med å redusere våre klimautslipp kan biogass være en del av løsningen. Vår elektrisitetsforsyning er allerede i all hovedsak basert på fornybare kilder, og det er derfor særlig hvis biogassen oppgraderes til drivstoff og dermed erstatter fossile kilder, at vi får den største klimaeffekten. For det andre vil biogass produsert på husdyrgjødsel gi klimagevinst siden vi reduserer utslippene av metan og lystgass fra landbruket. En positiv bieffekt – det tredje elementet i det som mange betegner som «et kinderegg» – er at dette kan bidra til å møte noen av utfordringene knyttet til de begrensningene krav til spredeareal har for enkelte landbruksvirksomheter som ønsker vekst, i alle fall hvis vi også løser bruken av den såkalte bioresten som oppstår ved produksjon av biogass fra husdyrgjødsel. Biogass kan anvendes direkte til å produsere både varme og elektrisitet lokalt. Alternativt kan gassen oppgraderes til fossil gasskvalitet for innføring på gassnettet eller direkte til bruk i kjøretøyer. Kostnadene ved oppgradering av lavgradig gass til biogass kan anslås til 10 øre per kWh, og prisen er stadig fallende. Bioresten fra biogassproduksjon kan spres på åker og eng som jordforbedringsmiddel. Innholdet av nitrogen, fosfor og kalium er omtrent det samme som i ubehandlet gjødsel, men stoffene vil være lettere tilgjengelige for plantene. Norge fremforhandlet i fjor en avtale med EU knyttet til implementeringen av fornybardirektivet. Dette gir oss bl.a. en forpliktelse på at 10 pst. av drivstoffbruken i transportsektoren skal være basert på fornybare kilder innen 2020. I dag er denne andelen rundt 4–5 pst. Det er forventet at det er denne delen av fornybardirektivet som vil være mest utfordrende å innfri. Samlet utgjør fornybarandelen i transportsektoren, som sagt, i dag bare 4–5 pst. Oppgradering av biogass til drivstoff vil sammen med elbiler, bioetanol og biodiesel kunne utgjøre grunnlaget for at Norge oppfyller denne forpliktelsen. Bruk av biogass er relativt grundig utredet i Klimakur 2020 under tiltak i jordbrukssektoren, om hvordan Norge kan nå målsettingen i klimaforliket om reduserte klimagassutslipp innenlands. Produksjon av biogass fra husdyrgjødsel er her utredet i to steg: opptil 60 pst. av gjødselmengden med og uten samhandling med våtorganisk avfall. Tiltaket er både et energitiltak og et klimatiltak. Med så mange positive effekter av en satsing på biogass kan vi spørre oss selv om hvorfor ikke denne produksjonen i større grad er etablert i Norge. Jeg vil anta at svaret er sammensatt av en rekke faktorer. Det er også bakgrunnen for at Høyre valgte å fremme dette representantforslaget om å be regjeringen legge frem en strategi for produksjon og bruk av biogass i Norge, og at denne strategien bør omfatte både potensial, kostnader og tiltak i bl.a. landbruks- og transportsektoren. Dessverre ser det ut til at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti ikke støtter dette forslaget, men nøyer seg med å henvise til at miljøvernministeren i sitt svar til komiteen sier at han tar med seg innspillet om en egen biogasstrategi i det videre arbeidet med klimameldingen. Klimameldingen har som kjent blitt utsatt flere ganger, og det er nå varslet at den skal komme i løpet av 2012. Klimakur 2020 pekte imidlertid på at også når det gjelder biogass – i likhet med en rekke andre tiltak i rapporten – er det tidskritisk at tiltakene settes i verk raskt dersom vi skal nå utslippsmålene innen 2020. Det ville derfor være en fordel om regjeringen kunne ha en mer aktiv holdning til satsing på biogass. Skal vi få til noe, er det viktig å se hele verdikjeden under ett og få frem tiltak som kan stimulere de ulike enkeltelementene i riktig retning. En samlet strategi innenfor produksjon og marked er nødvendig, og dermed kommer vi inn på ulike departementer og statsråders ansvarsområde. Nettopp derfor er en samlet strategi viktig, for å koordinere virkemidler fra Finansdepartementet, Næringsdepartementet, Landbruksdepartementet, Olje- og energidepartementet, Samferdselsdepartementet og Miljøverndepartementet. Jeg skulle gjerne sett at regjeringen hadde bidratt til å få etablert flere pilotanlegg knyttet opp mot produksjon av biogass fra husdyrgjødsel. I Rogaland, som er landets største husdyrfylke, står flere aktører klare til å etablere pilotanlegg, gitt et riktig støttenivå, pilotanlegg som kan gi oss verdifull erfaring med produksjon, men også synliggjøre myndighetenes reelle vilje til å utløse potensialet.