Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2013-05-27:
Representantforslaget fra Venstre omhandler lavterskeltilbud innen psykisk helsevern i kommunene for å tilby innbyggerne bedre psykisk helsehjelp, og det er fremmet en rekke forslag. Intensjonen i Venstres forslag er god og peker på viktige utfordringer innen området. En enstemmig komité erkjenner at psykiske lidelser er en av våre viktigste folkesykdommer. Rundt halvparten av den norske befolkning vil i løpet av livet ha hatt en psykisk lidelse. Dette er en stor helsemessig belastning for den enkelte, for familiene og for samfunnet som helhet. Ifølge Verdens helseorganisasjon vil trolig psykiske lidelser være den aller viktigste årsak til sykdomsbelastning i vestlige land i 2050. Komiteen mener det er viktig å forebygge psykiske lidelser, og at det best kan skje ved at det tilbys bedre psykisk helsehjelp i kommunene. Målet må være et godt utbygget lavterskeltilbud i kommunene hvor det er mulig å få rask hjelp uten henvisning fra lege. Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti viser til at mange mennesker, både med lettere og tyngre lidelser, står uten behandlingstilbud. Det er lange ventelister og lang ventetid for å komme til behandling, og det er for tilfeldig hvem som får hjelp og når. Ved utgangen av 2012 sto over 9 000 voksne og nesten 3 400 barn i behandlingskø for psykisk helsehjelp. Tall fra Norsk pasientregister viser at gjennomsnittlig ventetid innen psykisk helsevern for voksne har økt fra 2011 til 2012. Samtidig ble det registrert 1 400 brudd på behandlingsgarantien. Dette er en svært uheldig og alvorlig utvikling. Ifølge Folkehelseinstituttet står psykiske lidelser for 40 pst. av kostnadene for uførepensjon, og de anslår at kostnadene til psykiske lidelser beløper seg til mellom 60 og 70 mrd. kr pr. år. Forskning viser at psykiske lidelser og frafall fra skolen er hovedårsaker til tidlig uførhet. Det er derfor svært gode grunner til å satse betydelige ressurser innen det forebyggende psykiske helsevernet. Mangelen på lavterskeltilbud i kommunene fører til at mange mennesker med lette eller moderate lidelser henvises til spesialisthelsetjenesten, noe som igjen fører til lengre behandlingskøer. Ikke minst er det belastende for den enkelte at tilstanden kan forverre seg under ventetiden. Opptrappingsplanen for psykisk helse ble startet i 1998 og avsluttet i 2008. Evalueringen av opptrappingsplanen viser at personer med milde og moderate psykiske lidelser eller med rusproblemer og eldre med psykiske lidelser ikke har fått et tilfredsstillende tilbud i planperioden. En ny SINTEF-diskusjonsrapport, «Vurdering av foreslåtte modeller for kommunal medfinansiering(KMF) av psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling», slår fast at kommunene aldri har brukt mindre ressurser på psykisk helsevern siden opptrappingsplanen ble avsluttet. Dette mener Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti er en utvikling i feil retning, og det er i strid med intensjonen i Samhandlingsreformen om å forebygge mer for å reparere mindre. (KMF) Videre er det er stor usikkerhet knyttet til finansieringsordningene av spesialisthelsetjenesten og kommunene. Formålet med lavterskeltilbud er at kommunenes innbyggere enkelt og raskt kan komme i kontakt med fagpersoner som har nødvendig kompetanse innen psykisk helse, det være seg en lokal psykiatritjeneste, familievernkontor, kommunepsykolog, psykisk helseteam, helsestasjon med helsesøstre eller gruppetilbud i regi av frivillighetssentraler. Et annet godt eksempel er Familiens hus, som er et tverrfaglig lavterskeltilbud. Jeg vil spesielt fremheve helsestasjonen og skolehelsetjenesten som svært viktige arenaer for å oppdage og forebygge en skjevutvikling hos barn og unge – i tillegg til barnehage og skole. Komiteen mener det er helt nødvendig å styrke disse tjenestene med flere helsesøstre. De har et unikt utgangspunkt fordi de møter familiene og barna fra fødselen og følger barna gjennom hele oppveksten og i ungdomsårene. Å styrke de psykiske helsetjenestene er viktig for å lykkes i målet om at mennesker skal kunne leve et verdig og mest mulig vanlig liv også om en har en psykisk lidelse. Det må satses på gode tiltak i kommunene slik at bolig og støttetiltak, tilrettelagte aktiviteter for et sosialt liv hvor deltakelse i arbeids- og samfunnsliv blir en del av hverdagen. Høyre har tidligere pekt på behovet for en ordning med en godt utbygget allmenn psykologtjeneste i kommunene, som i tillegg til fastlegen kan ivareta befolkningens behov for psykisk helsehjelp. Jeg vil også fremheve Akershus fylkesting, som etter forslag fra Høyre har innført en ordning hvor de med fylkeskommunens midler har sikret helsesøstertjeneste ved alle videregående skoler i fylket i samarbeid med kommunehelsetjenesten. Jeg tar avslutningsvis opp de forslagene som er fremmet i innstillingen hvor Høyre er medforslagsstiller.