Are Helseth (Arbeiderpartiet), 2009-12-08:
Regjeringen foreslår i budsjettet å styrke sykehusøkonomien med vel 1,4 milliarder kr. Dette kommer i tillegg til den generelle pris- og lønnsjusteringen og vil gi vekst i pasientbehandlingen. Tre av fire kroner på Helse- og omsorgsdepartementets budsjett går til helseforetakene. Det er viktig at midlene brukes målrettet for å dekke pasientenes behov. Tilbudene skal så langt som mulig være kunnskapsbaserte, og de sykeste skal ha hjelp først. Ny kunnskap om medisinsk behandling og god organisering av tjenestene skal brukes til å fornye og forandre tjenestetilbudet. Helseforetakene forvalter nesten 100 milliarder kr. Da er god ledelse og en robust organisasjonsmodell nødvendig for å sikre gjennomføringen av de helsepolitiske bestillinger, for å sikre faglig kvalitet, for å sikre godt arbeidsmiljø og for å styre summen av handlinger slik at de sosiale helseforskjeller i Norge blir mindre og ikke større. Arbeiderpartiet foreslo i 2001 å foretaksorganisere sykehusene, og reformen fikk bred politisk støtte. Det er verd å merke seg at alle vestlige land er på søken etter en enda bedre organisering av sine spesialisthelsetjenester. Dette skyldes bl.a. en akselererende kunnskapsutvikling i medisinsk forskning. Hvert år kan vi gjøre mer, og nesten alle framskritt er kostbare og krever at personalet blir ytterligere spesialisert. Det fører til at prioritering blir mer og mer krevende. Vi mener foretaksorganiseringen har sikret at vi kan følge ny forskning og tilby avansert behandling til befolkningen. Det har nødvendiggjort betydelig omstilling, eksempelvis med samling av avansert kreftbehandling og avansert hjerteinfarktbehandling på færre sykehus. En moderne helsepolitikk trenger styringskraft i gjennomføringen. Helseforetaksreformen har gitt oss dette. Soria Moria II-plattformen står derfor tydelig på at foretaksmodellen skal videreføres. I løpet av forrige stortingsperiode ble modellen forbedret etter en politisk vurdering. Et flertall av de eieroppnevnte styremedlemmer er nå valgt på grunnlag av forslag fra lokale og regionale folkevalgte organer. Jeg noterer med uro at komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti i en felles merknad foreslår å nedlegge de regionale helseforetakene. Et gjennomarbeidet alternativ presenteres ikke. Dette skaper usikkerhet. Mange tusen ansatte vil spørre: Skal vi omorganiseres igjen? Det er kostbart å legge ned og bygge opp, særlig målt i slitasje på arbeidsmiljø. Godt dokumenterte omorganiseringer har mening. Ideologisk motiverte omorganiseringer gir mange bivirkninger. Vi har organisert sykehusene regionvis. Helse Nord i Bodø er nærmere virkeligheten i sin landsdel enn en administrasjon i Oslo. Det er lov å holde stø kurs og tenke samtidig. Spesialisthelsetjenesten i Norge er ikke perfekt. Vi kan bli flinkere til å forebygge sykdom. Dette er et ansvar for hele samfunnet, og sykehusene må ta sin del. Vi kan bli mye flinkere til å hjelpe enkeltmennesker tilbake til gode liv etter sykdom og skade. Vi kan bli flinkere til å sørge for at de som trenger hjelpen aller mest, får den først. Avslutningsvis: Helsetjenesten må være verdibasert. Lov og forskrift kan regulere mye, men det vil alltid gjenstå situasjoner hvor god etikk må styre valgene. Det er bl.a. god etikk å samarbeide godt og samhandle til beste for pasientene. Hver enkelt har et ansvar for å gjøre sin del av jobben og for å hjelpe videre til neste ledd på beste måte.