trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Jeg må også få lov til å gratulere representanten Bae Nyholt med stortingsvervet og også som leder i utdanningskomiteen. Det synes jeg var veldig hyggelig. Så er jeg nok enig med representanten når det gjelder dette med fylkenes inntaksmodeller. Det er meningsløst at staten skal styre hvilke inntaksmodeller fylkene skal ha. Fylkene har valgt litt ulike inntaksmodeller. De har fungert fornuftig, og de velger også modell etter hva som er situasjonen i de ulike fylkene. I Trøndelag har en valgt en modell der en for så vidt hadde fritt skolevalg, men der en fikk ekstrapoeng for å søke nærskoler. Det synes jeg var en god modell, og det ønsker Trøndelag å fortsette med. Jeg håper det er mulig å legge til rette for at de kan fortsette med det uavbrutt og ikke får problemer med tanke på det opptaket som skal være til sommeren og høsten.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Det blir mange gratulasjoner i dag, men jeg må også få lov til å gratulere representanten Bjørlo med vervet. Jeg synes kapitlet om næringspolitikk i plattformen er ytterst godt. Jeg synes det er meget bra. Vi har vært gjennom en periode der vi egentlig har hatt en litt passiv næringspolitikk. Senterpartiet ønsker seg en aktiv næringspolitikk, og det kan vi få med denne plattformen, der storsamfunnet i større grad bidrar med infrastruktur, med langsiktige partnerskap og med kapitaltilgang. Det er mange, særlig utover i distriktene, som har store utfordringer med kapitaltilgangen og det å få forløst ideer man har, innenfor det lokale næringslivet. Jeg synes plattformen gir et veldig godt grunnlag for det. Så sier også plattformen at på enkelte strategiske områder kan det være riktig at staten tar en eierrolle. Det er også Senterpartiet enig i, og da bør vi være nøye på hvilke områder det skal være. Men jeg opplever også at plattformen legger et godt grunnlag for det, og at plattformen vil være et godt grunnlag for alle små og mellomstore bedriftseiere og bedrifter som ønsker å satse videre i dette landet, ikke minst de utover i distriktene.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-10-20:
Jeg kan jo gratulere representanten Arnstad med å bli på sin post, i en kanskje enda mer krevende rolle når man nå også skal lose regjeringens politikk igjennom. Men gratulerer i hvert fall, med valgresultatet og med regjeringsmakten! Så er det jo slik at når man skriver en regjeringserklæring, ligger djevelen noen ganger i detaljene. I forrige periode uttalte Senterpartiet – både representanten Arnstad og Senterpartiets leder, nå finansminister Slagsvold Vedum – seg flere ganger kritisk om energipolitikken, og ikke minst om ACER. I 2019 uttalte også Slagsvold Vedum i Klassekampen: «Vi gir kontroll over viktige deler av energipolitikken vår til Acer og EU.» I regjeringsplattformen står det derimot at man skal videreføre og styrke «på en måte som er i tråd med Norges interesser», og videre at man skal «sørge for at beslutninger om utbygging av kraft og sammensetningen av den norske kraftmiksen forblir norske, nasjonale beslutninger». Så mitt spørsmål til representanten Arnstad er: Hadde vi egentlig kontroll hele tiden?
Henrik Asheim (Høyre), 2021-10-20:
Jeg tror nesten jeg må gjenta spørsmålet mitt. Jeg er klar over at man legger EØS-avtalen til grunn – det er for øvrig Høyre svært, svært glad for. Men det er altså slik at man i forrige periode sa at man ga fra seg kontrollen på disse områdene, og allerede hadde gjort det fordi man deltok f.eks. i ACER. Når man da i en erklæring som Senterpartiet har signert på, slår fast at det «forblir norske, nasjonale beslutninger», er mitt spørsmål igjen til Arnstad: Betyr det etter åtte år med borgerlig regjering at Norge har kontroll på disse ressursene?
Henrik Asheim (Høyre), 2021-10-20:
Dette er dagen for gratulasjoner, så jeg må også få lov til å gratulere representanten med en veldig viktig rolle som leder av finanskomiteen. Det er en rolle jeg selv har fått lov til å inneha, og det er både krevende og ikke minst morsomt. Jeg tror det er ekstra krevende når man er leder fra det største partiet i en mindretallsregjering. Der har vi en felles skjebne, så det kan vi snakke om i en lunsj en dag. Det er naturligvis ikke formuesskatten alene som er Høyres næringspolitikk for å kutte klimagassutslipp, men det er en veldig klar erkjennelse av at å kunne kutte klimagassutslipp også fra privat sektor faktisk forutsetter svarte tall på bunnlinjen og ikke røde, og å forstå at skal man klare å gjøre den omstillingen vi er ute etter, handler det ikke bare om avgifter eller bare om politiske vedtak, det handler også om å ha et næringsliv som er i stand til å ta de grepene selv. Noe av det jeg tror hele denne salen har vært med på de siste månedene, er å besøke bedrifter. Jeg må si at noe av det flotteste jeg ser da, er hvordan fremoverlente næringslivsledere rundt om i hele landet sammen med sine ansatte kutter utslipp på nye, innovative måter – fordi de har ressursene og pengene til det.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-10-20:
For det første er vi i Høyre også opptatt av hvem som eier bedriftene, at norsk eierskap er en verdi i seg selv. Formuesskatten vet vi at også sørger for at det er vanskeligere for norske eiere å skaffe kapital sammenlignet med utenlandske eiere. Dette er et resonnement som jeg ikke trenger å forklare representanten, for han er enig i det prinsippet. Representanten og den regjeringsplattformen de selv har signert på, sier riktignok at rabatten på arbeidende kapital skal ned, men den skal være på 20 pst. Det må jo være et eller annet med hva man har investert pengene i, som gjør at også Arbeiderpartiet er for å ha en annen beskatning og en lavere formuesbeskatning på næring enn de har på andre formuer. Så vi er tydeligvis helt enige om prinsippet, det er bare det at vi tar konsekvensen av det prinsippet og sier at da bør vi ikke skattlegge det som er investert i næringsvirksomhet. Men det er altså Arbeiderpartiet bare 20 pst. enig i. Det får vi bare ta til etterretning.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-10-20:
Kan jeg svare delt på det spørsmålet? Jeg gleder meg ikke over regjeringsskiftet, rett og slett fordi jeg gjerne skulle ha fortsatt å være statsråd. Men jeg er veldig glad for at denne regjeringen varsler at den ønsker å ha et videre løft for fagskolene. Vi trenger ikke å late som om vi er uenige der vi ikke er det. Vi la også frem en egen fagskolestrategi før sommeren, hvor vi også pekte på at den veksten skal være med. Noe av utfordringen til den nye statsråden og den nye regjeringen er å sørge for at veksten fortsetter, og at kvaliteten henger med. Det vet jeg godt at også representanten Knutsdatter Strands parti har vært opptatt av i Stortinget. Så den store diskusjonen nå er hvordan vi sørger for kvaliteten også. Jeg forstår at vi har en ny regjering og et nytt flertall, men hvis man skulle mangle gode ideer, ligger det et dokument i Kunnskapsdepartementet som er en strategi for høyere yrkesfaglig utdanning, hvor det helt sikkert er mulig å plukke i hvert fall noe av det, hvis statsråden ønsker å gjøre det.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-10-20:
Jeg skal ikke legge meg opp i om man kaller det løsarbeid eller noe annet, men jeg tror – for å være helt ærlig – at det er veldig viktig å ha en kombinasjon av både bemanningsbyråer og offentlig veiledning inn i jobb. Det er fordi bemanningsbyråene også har den funksjonen – nå er det ca. 1–2 pst. av arbeidsstokken som jobber gjennom disse bemanningsbyråene. Vi vet også at av dem som får midlertidige stillinger, er nesten halvparten i fast jobb etter et år. Det finnes flere veier inn i arbeidslivet. Noen av dem som brukes av bemanningsbyråene, brukes for å ta unna topper. Det er viktig også for dem som jobber fast i de bedriftene, for å sørge for at man kan ta nye oppdrag, f.eks. Men det er også viktig å ha noen lavere terskler for dem som kanskje ikke har den arbeidserfaringen, som trenger den første jobben, den attesten og den cv-en som gjør at de kan komme seg videre. Så jeg er uenig med representanten Bergstø og SV – og dette kommer vi sikkert til å diskutere mye de neste fire årene – i deres syn på rett og slett å forby en hel næring, bemanningsbransjen, men mitt parti og vi kan gjerne samarbeide om hvordan vi kan ramme det inn på en god måte, slik at disse ordningene ikke misbrukes.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Jeg vil gjerne gratulere representanten Arnstad med både valg og verv. Representanten Arnstad snakket varmt om å lytte til folk. Vi har også hørt et Senterparti som i valgkampen har snakket om at politikken må flyttes nærmere folk, at man må sikre trygghet for folk i lokalsamfunnene. Derfor var skuffelsen stor for mange da Hurdalsplattformen kom uten at det ble varslet en ny kurs for Ullevål sykehus – tvert imot fortsatte plattformen på høyreregjeringens vedtak om å legge sykehuset ned. Det skjer mot lokaldemokratiets vilje. Det skjer imot folkebevegelsen og også imot stemmene og interessene til oss som bor rundt Oslo. Senterpartiet sa til og med i valgkampen at det var umulig å sitte i en regjering som gjorde noe sånt. Jeg vil spørre: Hva er det som har endret seg i folks behov siden den tid?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Jeg vil starte med å si at jeg gleder meg til samarbeidet med representanten Asheim i arbeids- og sosialkomiteen. Han var tydelig på viktigheten av jobb, av arbeid, og at det store skillet går mellom dem som er innenfor arbeidslivet, og dem som er utenfor arbeidslivet. Men det går også et skille i arbeidslivet mellom dem som er i en løsarbeidersituasjon, og dem som har faste ansettelser og kan ta del i fellesskap og fagforeninger. For SV er det viktig å ha både hele og faste stillinger, og derfor lurer jeg på hva representanten Asheim vurderer som det viktigste for formidling av trygg jobb i Norge. Er det arbeidsformidling i offentlig regi, eller er det løsarbeid gjennom bemanningsbransjen?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Det er åpenbart at vi trenger både samarbeid og avtaler for å få solgt produktene våre og for å sikre næringslivet vårt. Det SV tar til orde for, er reelle handelsavtaler som ikke binder oss på områder som bør avgjøres her i Stortinget, og som ikke setter til side framforhandlede tariffavtaler og framkjempede regler i arbeidslivet. Jeg vil tro at representanten sikter spesielt til EØS-avtalen, som SV er kritisk til, fordi vi ser at trygghet i arbeidslivet har måttet vike for EØS, og fordi vi ser at stadig flere områder som bør avgjøres av demokratiske organ i Norge, blir utfordret fra Brussel. Vi vil styre selv, ikke fjernstyres fra Brussel.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Jeg kan forsikre om at SV er klar for å ta i bruk reservasjonsretten når det trengs. Vi har aldri vært redd for å si nei når vi ser at vi blir forsøkt påtvunget politikk på områder som ikke tjener det norske folk. Jeg er glad for at toget nevnes, for det minner om en veldig viktig sak, nemlig å forhindre at norske tog blir privatisert for evig. Jernbanen skal sikre folk rundt i landet, ikke overskudd ut av landet. Vi kommer ikke utenom at de mange utfordringene som binder oss opp gjennom EØS-avtalen, har ført til et opprør. Derfor har f.eks. Fellesforbundet krevd en utredning om alternativ, fordi man ser at tryggheten i arbeidslivet er truet. Jeg syns det hadde vært en bra ting å kunne samles om; alternativ for videre diskusjon.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Også jeg ser fram til godt samarbeid i komiteen, og så skilles våre veier i synet på bemanningsbransjens både virke, form og funksjon, for det er ikke bemanningsbransjen som skaper arbeidskraft. I stedet for at man har en offentlig arbeidsformidling som aktivt sørger for at uløste oppgaver møter ledige hender, og at de inngår kontrakt og arbeidsavtale, ser vi nå at det i altfor stor grad er en bemanningsbransje som nettopp er til hinder for den direkte ansettelsen – enten den måtte være av fast eller midlertidig karakter. Og det er nettopp den faste direkte ansettelsen som fører til deltakelse i fellesskap, fagforeninger, og som kan sikre et trygt organisert arbeidsliv.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Jeg vil takke for utfordringen fra Greni. Vi deler visjonen om at sentraliseringen må snu, og at vi må bygge hele landet. Da er det viktig med infrastruktur –også den digitale. Det er nødvendig å sikre kompetanse overalt, også muligheten til å ta utdanning lokalt, for vi vet at det er en veldig sterk sammenheng mellom hvor man utdanner seg, og hvor man bosetter seg. Det er også viktig at vi har en aktiv næringspolitikk, som både sikrer at kystflåten får de ressursene som trengs for å få fisken på land, og sikrer arbeidsplassene der, og også sikrer at de små jordlappene tas i bruk og de små gårdene blir holdt i live. Derfor er SV opptatt av en ny kurs, men også av at man har ny politikk når det gjelder eksempelvis direkte tildeling av næringsstøtte til små bedrifter som etablerer seg.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-10-20:
Jeg vil også begynne med å gratulere. I Hurdalsplattformen heter det at regjeringen vil la fylkeskommunene avgjøre modell for opptak til videregående skole i eget fylke. Dette er gledelige nyheter for de fylkeskommunene som opplevde at høyreregjeringens vedtak om opptak til videregående skole var i strid med slik flertallet i fylket ønsket å organisere opptak til videregående skole. Men signalene fra bl.a. vårt felles hjemfylke, Trøndelag, er at det haster å reversere den tidligere regjeringens vedtak om karakterbasert opptak til videregående skole. Mitt spørsmål til representanten Arnstad er derfor: Hvordan vil Senterpartiet jobbe i regjering for å sørge for at fylkeskommunene igjen skal kunne avgjøre modell for opptak til videregående skole?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-10-20:
Stortingsrepresentant Bjørnar Moxnes har tidligere sagt fra denne talerstolen at det eneste overskuddet man burde snakke om i barnehagesammenheng, er overskuddet de ansatte har til å være med barna. Situasjonen i landets barnehager i dag er at det ofte ikke er et overskudd, men et underskudd av ansatte. Sykefraværet i min hjemkommune Trondheim øker, og det er særlig innenfor oppvekst og utdanning det øker. Men denne situasjonen er ikke unik for Trondheim kommune. Noen vil kanskje hevde at det er rart at sykefraværet går opp når pandemien sakte er i ferd med å avta i Norge. Andre vil kanskje si at vi ikke var nok syke i fjor, at det er et slags tveegget sverd å holde avstand og vaske hender, og at vi derfor blir mer syke nå enn tidligere. Men for ansatte innenfor skole og barnehage var det aldri snakk om å holde en meters avstand. Fortsatt var vi utsatt for både smitte og nærkontakt. Ifølge rapporten fra Trondheim kommune er heller ikke koronarelatert sykefravær en tilstrekkelig forklaring på den negative utviklingen. Der heter det at kun 1 pst. av sykefraværet på skoler og 1,6 pst. av sykefraværet i barnehager var koronarelatert. Da må årsaken til økning i sykefraværet være noe annet. Tillitsvalgte innenfor oppvekst er tydelige på at årsaken til økning i sykefraværet er at man er presset på bemanning. Bemanningen før pandemien var allerede for lav, og det var vanlig i oppvekstsektoren å ta to Paracet og gå på jobb når man var syk. Jeg vil si at barnehageansatte og lærere kanskje har en for høy arbeidsmoral, men under pandemien var det ikke lenger en mulig strategi. Ved symptomer skulle man testes og være hjemme til man var frisk, eller i hvert fall til man hadde fått et negativt prøvesvar. Totalbelastningen var stor på de ansatte. Både barnehage- og skolesektoren har vært tydelig på at det er en for lav bemanning, og at det har vært sånn lenge før koronapandemien. Ansatte beskriver en hverdag hvor man er presset på tid og ofte er for få folk. En slik arbeidshverdag fører til at man kjenner på at tid og ressurser ikke strekker til, og at det alltid var noe man skulle ha gjort. Over tid blir dette en belastning, som igjen kan føre til stress og dårlig helse. Å fortsette å ha lav bemanning i oppvekstsektoren er en dårlig investering i framtiden. Barn og unge fortjener en hverdag med nok ansatte til at de blir sett og hørt. Ansatte i oppvekstsektoren har i lang tid varslet at dagens situasjon ikke er god, at den fører til emosjonelt stress og en følelse av ikke å strekke til, og de bør bli hørt på dette.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2021-10-20:
Eg vil også få gratulere Marit Arnstad med ei viktig rolle vidare. Både Marit Arnstad og kollegaen i Arbeidarpartiet, Rigmor Aasrud, snakka mykje om å gje folk meir makt i eige liv, stole på fagfolka som er der, dei som har skoa på. Men det er eitt område der det tydelegvis ikkje gjeld, og det er næringspolitikken. Eg kan røpe at også mange bedriftseigarar, til og med småbedriftseigarar, har sko på som dei ønskjer å bruke. Næringskapittelet i regjeringsplattforma handlar stort sett om éin ting: staten. Staten skal styre meir, skal eige meir, skal kjøpe seg opp og gå inn i privat næringsliv, samtidig som regjeringa varslar at skatten på privat norsk eigarskap blir skrudd opp og svekkjer rammevilkåra for privat eigarskap. Senterpartiet var ein gong eit sentrumsparti som trudde på at det er eit mangfald av småbedrifter som utviklar Noreg. Kvifor går Senterpartiet med på Arbeidarpartiets gamle draum om at staten skal spele hovudrolla i næringslivspolitikken også på eigarskapssida, og samtidig skyve privat eigarskap til side med høgare skattar på norsk eigarskap?
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
I Norge skal vi være stolte over at vi har verdens fremste kompetansemiljøer innenfor olje og gass. Men verden endrer seg, og skal vi være en ledende energinasjon, kan vi ikke velge Fremskrittspartiets næringsnøytralitet, null klimahensyn og kutt i formuesskatt som svar på alt, samtidig som andre land utvikler nye grønne næringer og får forsprang i den internasjonale konkurransen. Slik sett symboliserer representanten Listhaug seg selv som direktør for nåtidens hermetikkbokser, for så vidt ikke overraskende for et parti som ville gi fra seg oljeinntekter til utenlandske eiere. Eller vi kan velge den sosialdemokratiske veien: aktiv næringspolitikk, krav om kutt, bygge framtidens energikilder på skuldrene av dagens olje- og gassindustri, men fortsatt i hendene på fellesskapet for å sikre velferdsstaten. Mitt spørsmål er: Forstår ikke Fremskrittspartiet at med deres politikk vil konsekvensene være å avvikle industrimiljøene i Norge, ikke utvikle?
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Arbeiderpartiet ønsker å utvikle og ikke å avvikle. Vi ønsker å være industriens beste venn, for industrien er helt avgjørende for at hele næringslivet i Norge blomstrer. Norsk olje- og gassindustri og fagarbeideren forstår at framtidens industripolitikk ikke handler om å brøle, men om å vise politisk handlekraft. Norge må ha konkurransefortrinn for å trygge arbeidsplasser, for å bygge alternative energikilder som havvind og hydrogen, for å bygge teknologien verden trenger for å kutte utslipp, for å styrke eksportindustrien, for at Norge skal ha de fremste kompetansemiljøene i verden, og for at fellesskapet skal eie naturressursene for å finansiere velferdsstaten. Fremskrittspartiet mener at markedet skal styre seg selv. Men det industrien etterspør, er en mer aktiv næringspolitikk, statlig eierskap og kapital, for å bygge industrien videre. Det sier Fremskrittspartiet nei til. Hvorfor lytter ikke Fremskrittspartiet til industrien?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-10-20:
Jeg har litt problemer med å skjønne hva som er Fremskrittspartiets stridsidé når det gjelder næringssatsing. Aldri før har oljepengebruken vært høyere enn under de forrige regjeringene som Fremskrittspartiet var en del av eller støttet. Handelsbalansen har også blitt kraftig forverret siden 2013. Denne regjeringen har et mål om å øke norsk eksport – utenom olje og gass – med minst 50 pst. innen 2030. Politikken skal bidra til at bærekraftige næringer vokser. Vi må bruke oljerikdommen vår i kombinasjon med den kompetansen som olje- og gassindustrien har gitt oss, til å reinvestere i fastlandsindustrien. Olje- og gassnæringen skal utvikles, ikke avvikles. Det skal utarbeides partnerskap med kompensasjonsordninger og/eller avgiftsreduksjoner med næringslivet. Norske bedrifter skal ha gode, forutsigbare og stabile rammevilkår som legger til rette for private investeringer. Mener representanten Listhaug at dette er en grå og kjedelig politikk som Fremskrittspartiet ikke kan assosiere seg med?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-10-20:
Det er lite svar på hva man egentlig ønsker å gjøre for å forandre dette. Men for å bevare et samfunn med en folkelig støtte til klimapolitikken må vi slutte å moralisere. Vi må innrette miljø- og klimaavgifter på en sosialt rettferdig måte og differensiere geografisk dersom det er mulig. Staten skal engasjere seg for å få på plass nødvendig infrastruktur, inngå partnerskap som forener utgiftskutt og næringsutvikling, bidra med kapital og bruke sin innkjøpsmakt. Vi skal ha flere folk i jobb, skape aktivitet i hele landet, øke eksporten og kutte klimagassutslippene med 55 pst. Disse fire målene skal vi nå i fellesskap gjennom en aktiv og framtidsrettet næringspolitikk. Vi trenger altså inntektene fra fastlandsindustrien, vi trenger arbeidsplasser, og vi trenger mer klimavennlig produksjon av varer og tjenester, til erstatning for ukritisk import. Er representanten fortsatt av den oppfatning at dette er grått og kjedelig?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Den 16. mai 2011 sa representanten Listhaug følgende til VG: «Det er ikke bevist at menneskelige CO 2 -utslipp fører til klimaendringer. Det er først og fremst en unnskyldning for å innføre mer skatter og avgifter.» Da hun var olje- og energiminister, spurte jeg henne om hun tok feil i 2011. Det ville hun ikke svare på, men hun svarte: «Jeg registrerer at representanten viser til et tidspunkt da landet hadde en annen regjering.» Videre svarte hun: «Dagens regjering vil føre en ambisiøs klima- og miljøpolitikk(…) (…) Hun viste også til at den regjeringen jobbet for å kutte utslipp av klimagasser. Representanten Listhaug har altså et ganske uavklart syn på klimakrisen, og det virker som om hun lar hvilken regjering dette landet har, være avgjørende for hvorvidt hun mener at vi har en klimakrise eller ikke. Da vil jeg spørre representanten: Mener hun at vi med dagens Arbeiderparti–Senterparti-regjering har en klimakrise, eller ikke?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Da håper jeg at jeg kan få et tydelig svar når det gjelder det spørsmålet jeg stilte til representanten den gang hun var minister, om hun tok feil i 2011 da hun sa at det ikke var bevist at menneskelige CO 2 -utslipp fører til klimaendringer. Det bør være et spørsmål det er ganske greit å svare på nå.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Jeg vil også benytte anledningen til å gratulere representanten Aasland med ledervervet i energi- og miljøkomiteen og ser fram til et bra samarbeid der. Jeg vil samtidig minne representanten Aasland på at Arbeiderpartiet, sammen med SV og Senterpartiet, i forbindelse med klimameldingen i vår fremmet følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen øke støtten til solcelleanlegg og legge bedre til rette for produksjon av solcelleanlegg.» Samtidig vet vi at Enova nylig har kuttet støtten til private husholdninger som ønsker å etablere solcelleanlegg, og det var også på nyhetene i går at ytterligere kutt kan komme. Spørsmålet mitt er: Vil representanten Aasland sørge for at den nye regjeringen følger opp det gode forslaget som den tidligere opposisjonen på Stortinget fremmet i forbindelse med klimameldingen?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-10-20:
Representanten var i sitt innlegg opptatt av å snakke om såkalte IS-kvinner. Jeg vil i stedet stille spørsmål om en annen gruppe kvinner som det kan synes som om representanten og hennes parti har glemt. Det dreier seg om de mange hundretusenvis av kvinner, og for så vidt også menn, som jobber innenfor helse- og omsorgssektoren i Norge, og som gjennom mange tiår har opplevd at de henger etter i lønnsutviklingen. Fremskrittspartiet har gitt fagre løfter til denne gruppen, bl.a. på landsmøtet i vår, om at det skulle komme et lønnsløft for disse. Men da det kom til budsjettbehandling her i salen, var det ikke én krone å finne til et lønnsløft for disse gruppene da Fremskrittspartiet gjorde opp revidert budsjett sammen med den foregående regjeringen. I stedet stemte Fremskrittspartiet for en tvungen lønnsnemnd på svakt grunnlag, noe som gikk ut over disse gruppenes mulighet til å streike for bedre lønn. Mitt spørsmål er: Hva er det som gjenstår av Fremskrittspartiets løfter til disse gruppene annet enn bare tomme ord og tom applaus?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-10-20:
Det er en ny dag i Norge. Det norske folk har valgt et historisk venstreorientert storting. Et sånt valgresultat forplikter. Arbeiderpartiet og Senterpartiet har nå en stor forpliktelse i tiden som kommer for at det som har skjedd, skal bli mer enn at Norge har fått en ny regjering. Norge trenger også en ny politisk kurs. Det vil vi i Rødt hjelpe regjeringen med – noen ganger som en kritisk, men oftest som en konstruktiv samarbeidspartner. I Hurdalserklæringen varsler Arbeiderpartiet og Senterpartiet en storrengjøring i norsk arbeidsliv. Det er utrolig gledelig, og på dette feltet stiller Rødt opp med både kost og bøtte for å bidra som vaskehjelp – eller renholdskonsulent, som det kanskje heter i våre dager. Den eksplosive veksten i bemanningsbyråer har de siste årene snudd opp ned på mye av norsk arbeidsliv. Igjen ser vi at arbeidsfolk står med lua i hånda og uten grunnleggende trygghet for inntekt og arbeid. Derfor er det gledelig at regjeringen nå varsler at den skal skjerpe lovverket for bemanningsbransjen. Det er vi glad for. Men vi er også bitte litt urolige, for en del av de tydeligste valgløftene på dette området har nå dessverre blitt redusert til utredninger og vurderinger. Ikke minst er vi uroet for at regjeringen ikke fra start har forpliktet seg til et straksforbud mot bemanningsbyråer i Oslofjordområdet, slik både byggfagforeningene og Rødt har krevd, og slik Arbeiderpartiet og Senterpartiet flere ganger har foreslått i denne salen. Et slikt forbud trenger nemlig ikke noe omfattende lovarbeid. Det er fullt mulig innenfor dagens lovverk. Det var i alle fall det Arbeiderpartiet og Senterpartiet mente så sent som i desember 2020, da de fremmet dette forslaget sist. Jeg har ærlig talt vanskelig for å se hva som skal ha endret seg nå. I altfor mange år har den norske staten straffet syke, trygdede og uføre mennesker både med smålige kutt i ytelser og med kontrollhysteri og mistillit i Nav-systemet. Den såkalte arbeidslinja har ikke først og fremst handlet om at det skal lønne seg å jobbe, men om at det skal straffe seg å være syk. Resultatet av dette er i mine øyne en institusjonalisert mobbing av syke, trygdede og uføre mennesker i vårt samfunn. Denne forfølgelsen av syke, uføre og trygdede mennesker må ta slutt. Regjeringens første mulighet til å bevise at den staker ut en ny kurs på dette feltet, kommer allerede i disse dager. Nå faller hundrevis av mennesker hver uke ut av arbeidsavklaringspengeordningen på grunn av Solberg-regjeringens smålige kutt på feltet. Disse må sporenstreks bli tatt inn i ordningen igjen. Rødt og jeg forventer at det vil skje i løpet av den nærmeste tiden, i tråd med det regjeringen heldigvis har signalisert både i Hurdalserklæringen og andre steder. Jeg åpnet med å si at det er en ny dag i Norge, og vi gleder oss til å ta fatt på storrengjøringen etter regjeringen Solberg. Men det må altså bli mer enn en kattevask. Her trengs det sterkere lut, og Rødt står klar til å hjelpe med det.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-10-20:
Takk for replikken. Det er riktig at Rødt vil ha en såkalt tredje boligsektor. Norge har et av de minst regulerte boligmarkedene i verden, og realiteten i dag er at veldig mange mennesker ikke har noen mulighet til å komme seg inn på boligmarkedet. Ikke minst gjelder det veldig mange med vanlige jobber og vanlige lønninger som bor i og rundt de store byene. En tredje boligsektor med regulerte priser vil gi folk muligheten til å komme inn i boligmarkedet. De vil riktignok ikke få muligheten til å bruke boligen sin som spekulasjonsobjekt, men de vil ha muligheten til å ha et trygt, ordentlig og skikkelig sted å bo. Der tror jeg veldig mange vil trives, sammenlignet med dagens leiemarked.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-10-20:
Det må enten ha vært noe representanten Pollestad ikke forsto, eller så må det ha vært slik at representanten Pollestad ikke hørte etter, for i samtlige debatter i valgkampen som vi begge var involvert i i Rogaland, har jeg stått krystallklart på det som er Rødts politikk. Det er å ikke åpne nye områder for olje- og gassleting. Det Rødt har gjort, er å gå bort fra en sluttdato for olje- og gassnæringen i 2030, men vi er fortsatt ikke tilhengere av – jeg har heller aldri vært tilhenger av det – å åpne nye områder for olje- og gassleting, som vil innebære at man ikke får felt i drift før om mange tiår, og som vil innebære at det skal være ytterligere flere tiårs levetid på disse feltene, slik at vi står i fare for å bevare avhengigheten av olje- og gassnæringen. Selv om det er den største gleden i vårt fylke, er det også den største trusselen mot vårt fylkes framtid, at vi ikke kommer oss bort fra den avhengigheten vi har i dag.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-10-20:
Det er et godt og betimelig spørsmål. Uansett hva man måtte vedta i denne salen, dukker det ikke opp flere hydrokarboner i Nordsjøen, Barentshavet eller Norskehavet enn det som er der. Uansett hva man måtte mene i denne salen, vil utvinningen av norsk olje og gass på sokkelen falle kraftig de neste tiårene. Da tror vi i Rødt at det er mer fornuftig å begynne den planlagte omstillingen nå, på en skikkelig måte, framfor å fortsette å lete og åpne opp nye felt helt fram til vi kommer til en markedsstyrt krasjlanding, som vil bety en enorm sysselsettingskrise for vårt fylke hvis vi ikke har skaffet oss flere bein å stå på.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Det synes jeg er et viktig spørsmål, og det ligger mye rød-grønn enighet fra forrige periode som kan gjennomføres raskt. Det handler om å stoppe avskiltingen av erfarne lærere, som har vært en form for meningsløs symbolpolitikk hvor man risikerer å presse erfarne lærere ut av skolen i en situasjon hvor antallet timer som undervises av ukvalifiserte, har økt jevnt og trutt. Sånn kan vi ikke ha det, derfor er det et godt tiltak. Å fjerne firerkravet i matte er også et godt tiltak, rett og slett fordi andre inntakskrav, f.eks. snittkarakterer, er smartere krav. Derfor er jeg helt sikker på at vi kan finne sammen om slike tiltak. Så er det viktig å huske på at hva slags rammebetingelser vi har for skolen, også – tror jeg – er helt avgjørende for entusiasmen over å skulle jobbe der i framtiden. Derfor er ordentlig omfordeling, å skattlegge de rikeste hardere så vi kan øke kommuneøkonomien, også viktig. Det håper jeg Arbeiderpartiet kan være med oss på.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Når jeg legger vekt på at regjeringserklæringen er for svak på klima, er det fordi jeg måler den opp mot det vi nå må gjøre. Jeg ser jo at det kan være fristende fra borgerlig side å bruke den anledningen til grønnvasking av Høyres profil. Det er veldig mye å gå på når det gjelder Høyre og klimapolitikken også. Vi er veldig tydelig på hva vi mener om CO 2 -avgift. Den må trappes opp lineært. Vi er imot tiltak som svekker klimaeffekten. Jeg opplever at det regjeringspartiene er ute etter, er å finne måter å gjennomføre dette på som samtidig tar vare på sosiale og geografiske hensyn. Det er vi også veldig opptatt av. Og så tror vi det finnes smartere måter å gjøre det på enn det Arbeiderpartiet og Senterpartiet har pekt på til nå. Det er det som ligger i vårt forslag om en grønn folkebonus.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Først skal jeg takke for gratulasjonen og ønske representanten Bru velkommen til huset. Jeg ser fram til godt samarbeid også med Høyre når vi er enige. Så skal vi se på Høyres forslag nå, det kan godt hende vi kan finne sammen om noe allerede nå. Det er bra at representanten Bru nå er veldig tydelig på svakhetene ved det å uthule CO 2 -avgift, for det er akkurat det det borgerlige flertallet har drevet med de siste årene gjennom sitt budsjettsamarbeid med Fremskrittspartiet. Så har regjeringen nå lagt fram noe som er tydeligere, i trygg forvissning om at de denne gangen slipper å forhandle med Fremskrittspartiet. Jeg synes det er fint at man høyner ambisjonsnivået, men jeg tror vi nå skal kunne erkjenne at vi nå heldigvis er i en situasjon som er motsatt av det som har vært de siste årene, nemlig at den sittende regjering skal møte et parti til forhandlinger som har høyere klimaambisjoner, mens regjeringen Tina Bru satt i, baserte seg på samarbeid med et parti som alltid ville ta ned klimaambisjonen.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
For det første sier jeg takk for alle lykkønskninger, men jeg vil understreke at selv om det kan ha den bieffekten å gjøre hverdagen til representanten Listhaug mer spennende – noe jeg for så vidt synes er hyggelig – er hele poenget for SV med å gå i opposisjon at vi tror vi kan få til mer på den måten. Mitt mål er at representanten Listhaug i sum vil være mer misfornøyd med at vi tok det valget når vi kommer utover i perioden. Ja, jeg mener SVs analyser når det gjelder olje, står seg godt, for i oljepolitikken til flertallet i norsk politikk tar man ikke inn over seg det som er den brutale matematikken i klimapolitikken: Det er allerede funnet mer fossil energi i verden enn det vi kan brenne. Da er det veldig risikabelt å legge dette landets økonomiske framtid – framtiden til industrien vår – på et veddemål om at vi skal kunne klare å selge så mye som det Fremskrittspartiet og en rekke andre partier legger opp til.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
SV vil selvfølgelig bruke sin innflytelse i Stortinget til å søke å prege også olje- og gasspolitikken. Det vil vi selvfølgelig. Hvorfor er dette viktig? Jo, det er viktig av klimahensyn, men det er også en utrolig viktig diskusjon og noen utrolig viktige veivalg som nå foregår om framtiden for norsk industri. Dette «utvikle, ikke avvikle»-slagordet er litt rart, for det høres ut som at det er oljen som aldri skal avvikles, selv om alle egentlig innser at verden etter hvert skal bort fra fossil energi. USA og EU skal være karbonnøytrale i 2050. Kina skal være karbonnøytralt i 2060. Vi må jo forberede oss på en verden hvor det ikke lenger vil være et stort marked for fossil energi. Noe annet er jo en økonomisk undergangsoppskrift for dette landet. Da er jo ikke spørsmålet hvordan vi utvikler eller avvikler oljen, men hvordan vi utvikler eller avvikler industrien. Da er en mer oljeuavhengig politikk en oppskrift for å utvikle og bevare industrien vår, mens Fremskrittspartiets linje er en linje for avvikling.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Når vi er glade for regjeringsskifte, er det fordi den regjeringen Venstre har vært en del av, har vært en regjering som systematisk har ført en usosial fordelingspolitikk, og som ikke har nådd de viktigste målene i klimapolitikken – bommet på 2020-målene og satte en plan for å bomme på 2030-målene. Når det gjelder den heltefortellingen som Venstre nå prøver å skape for seg selv – og jeg anerkjenner at Venstre har stått på riktig side og prøvd å gjøre en god jobb for klima og miljø – er klimasaken ikke tjent med å lage en heltefortelling om en regjering som mislyktes. Jeg skjønner at Venstre kan ha partitaktiske behov for det, men klimasaken er ikke tjent med det, for den regjeringen Rotevatn var klimaminister i, leverte for dårlig. Så svarer ikke jeg for Hurdalsplattformen – klima og natur var en av grunnene til at vi forlot Hurdal. Jeg svarer for SVs politikk og det vi har tenkt å gjøre. Dette er en ny frisk, så får regjeringen vise sine kort,(presidenten klubber) og så skal vi forhandle med den. Vi kommer til å stille tøffe klima- og naturkrav. (presidenten klubber)
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Jeg er uinteressert i problemstillingen fordi avtroppende regjering kan ikke være målestokken. Avtroppende regjering, hvor representanten Rotevatn satt, mislyktes. Det er det som er fasiten etter åtte år med borgerlig regjering. Man mislyktes i å nå 2020-målene, mislyktes i å legge en holdbar plan for å nå 2030-målene. Nå har vi en ny regjering som knapt har begynt å jobbe. Da er det heldigvis for tidlig å si om de vil mislykkes eller ikke, men det de har lagt fram i regjeringsplattformen, er ikke tilstrekkelig til å lykkes. Det er likevel en ny start. Vi er ferdig med en regjering som ikke fikk det til. Vi har fått en ny regjering som nå har en mulighet, og som må forhandle i Stortinget – håper vi – med et parti med langt større ambisjoner. Så får vi møtes igjen – vi får sikkert mange anledninger til det underveis også – og oppsummere når det har gått tid, når vi kommer til 2025. Det er da vi vet svaret på Rotevatns spørsmål.
Øystein Mathisen (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Alle barn skal ha lik mulighet til en god utdanning uansett hvor i landet de bor. Da er kvalifiserte lærere en viktig faktor. Vi har en økende lærermangel som spesielt slår ut i distriktene. Arbeiderpartiet og SV har stått sammen om veldig mange viktige og gode forslag i Stortinget for å få dette til. Man hadde en helhetlig tilnærming til å løse denne utfordringen, der man ønsket å gi lærerne bedre tid og bedre arbeidsforhold, treffsikre opptakskrav på lærerutdanningen, og å stoppe avskiltingen av dyktige, erfarne lærere. Vi må utdanne flere, vi må sørge for at folk blir stående i yrkene, og vi må gjøre noe for å få dem som har vært i yrket, tilbake igjen. Hva tenker representanten Lysbakken at vi sammen kan gjøre i Stortinget for å få til det man har ambisjon om?
Tina Bru (Høyre), 2021-10-20:
Jeg vil benytte anledningen til å starte med å gratulere representanten med valget og også med den veldig viktige rollen som samarbeidsparti for den nye regjeringen her i Stortinget. Representanten snakket i sitt innlegg her i dag en del om at Hurdalsplattformen ikke er kraftig nok på klima. I Hurdalsplattformen kan vi lese at man vil «redusere avgifter som rammer folk flest, som for eksempel elavgift og drivstoffavgifter, herunder differensiert veibruksavgift». Det jeg lurer på, er om SV kan støtte et budsjett som foreslår å redusere veibruksavgiften, og på den måten svekke insentivene til grønn omstilling, etter hvert som man trapper opp CO 2 -avgiften. Kan SV støtte en slik tilnærming og med det støtte et slikt budsjett hvis det kommer forslag om det?
Tina Bru (Høyre), 2021-10-20:
Jeg tror vi alle er enig i prinsippet om at når man øker avgifter som rammer folk flest, er det også fint å ta ned noen andre. Mitt konkrete spørsmål var om SV er villig til å støtte forslag som rett og slett svekker poenget med økning i CO 2 -avgiften, poenget med å sette en pris på det å forurense. Hvis man kompenserer på noe som egentlig holder det på stedet hvil, oppnår man ikke den effekten. Derfor la vi frem forslag i vårt budsjett om også å senke noen avgifter, gi noen andre fradrag – pendlerfradraget er et eksempel – for nettopp å bøte på at man øker CO 2 -avgiften. Men representanten svarer ikke på det jeg spør om, som er om han kan støtte et budsjett som faktisk svekker den viktige mekanismen som ligger i økningen av CO 2 -avgiften. Vi kommer ikke i mål hvis vi skal drive og kompensere på det som den er ment for. Jeg ønsker meg et tydeligere svar på det. Så hadde det også vært fint å vite om SV er enig i at det haster med at regjeringen legger frem denne nye klimaplanen de har varslet, om de vil støtte forslaget vi har fremmet i Stortinget om at den må komme senest innen utgangen av februar 2022.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-10-20:
Lat meg også starte med å gratulere representanten Lysbakken med eit godt val og kondolere med at det ikkje førte til regjeringsdeltaking for hans parti. Men dette er like fullt ei regjering han har sleppt fram, og det var til og med ei regjering som representanten i sitt innlegg sa at han kjende glede over. Det er fristande å konkludere med at representanten Lysbakken må vere lett å glede. Men lat oss no bore litt i det denne regjeringa står for, og det gjeld særleg klima og natur. Når eg les Hurdalsplattforma, og eg les om det som står om klima og natur, ser eg utelukkande svekkingar av dagens politikk. På klimaområdet skal det verte billegare å fly, billegare drivstoff, dyrare å kjøpe elbil og ein svekkjer sjølve elbilmålet. På natur skal ein jakte meir på utrydningstruga rovdyr, grunneigarar skal få vetorett mot vern, og ein skal ha ein meir laussleppt arealpolitikk enn i dag. Då er spørsmålet mitt til SV veldig enkelt, og det er: Meiner SV at klima- og miljøpolitikken i Hurdalsplattforma i sum er betre for klima og miljø enn den den førre regjeringa førte?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-10-20:
Representanten Lysbakken svarar jo ikkje på spørsmålet. Han vel aktivt å la vere å svare på spørsmålet, for han seier at han ikkje svarar for Hurdalsplattforma. Han gjer det enkelt for seg med å ta den tilnærminga til dette, for det er lett å samanlikne med sitt eige partiprogram eller samanlikne med eit ideal, men når vi snakkar om kva regjering som styrer Noreg, er det ikkje heilt urimeleg eller unaturleg å samanlikne ei regjering sin politikk med den førre regjeringa sin politikk. Det er kanskje ein grunn til at representanten ikkje vil svare ja eller nei på det spørsmålet, og det er fordi det er ikkje mogleg å sjå i denne regjeringsplattforma at det skjer noka styrking av klima- eller naturpolitikken – snarare tvert imot. Eg er kanskje mest bekymra for det på naturområdet, for mykje av klimapolitikken handlar om avgifter, og det skal ein forhandle i statsbudsjettet, men når det gjeld spørsmål om vern, spørsmål om rovdyr, spørsmål om å ta vare på sårbare økosystem, vert det stort sett bestemt i regjering. Er representanten Lysbakken komfortabel med det, når ein ser kor svakt det politiske grunnlaget her er?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-10-20:
La meg starte med å gratulere finansminister Slagsvold Vedum med ny jobb og ikkje minst nytt, flott kontor midt i Oslo sentrum, omgjeve av byråkratar, og eg veit frå sikre kjelder at opptil fleire der både brukar elsykkel til jobb, et vegetarmat og har mjølk i kaffien sin. Eg håpar like fullt at finansministeren synest at dette er fine folk, ja, kanskje dei til og med er vanlege. Men eg har ein gratulasjon til, og det er for eit av dei viktige gjennomslaga Senterpartiet har fått i denne plattforma, nemleg at regjeringa skal greie ut ulike måtar å seie opp EØS-avtalen på. Ein skal riktig nok ikkje sjå på dei nærmaste nabolanda våre, Sverige, Danmark og Finland, og korleis dei har valt å ordne seg, men ein skal sjå på andre land – vi får anta Sveits, Ukraina, Storbritannia. Så spørsmålet er ganske enkelt om finansministeren har ein foreløpig favoritt. Han har tidlegare peika på Storbritannia sin exit frå EU som ein inspirasjon for Noreg. No er butikkhyllene tomme, ein manglar sjåførar, og militære er kommanderte ut for å sørgje for at folk får nok mat. Er han framleis inspirert?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-10-20:
Akkurat i innlegget mitt valde eg å snakke om behovet for det store grøne skiftet og CO 2 -avgifter, men eg svarar gjerne også på andre spørsmål. Når det gjeld behovet for fagarbeidarar, er eg einig med representanten Sundnes i at vi treng fleire av dei, og at vi treng eit seriøst arbeidsliv. Måten å gjere det på er å sørgje for at vi har ein høg organisasjonsgrad, at vi har seriøse offentlege bestillarar, at vi ved offentlege innkjøp sørgjer for å stille krav, f.eks. til at ein brukar lærebedrifter. Det er effektivt, det funkar. Når det gjeld spørsmålet om ulike trygdeytingar, kan eg ta sjukelønsordninga som eit eksempel. Eg er for at vi skal ha ei trygg og god sjukelønsordning, men eg er ikkje for at vi skal verdas høgaste sjukefråvære. Det har vi, og det kan kanskje har noko å gjere med at vi – som det einaste landet eg veit om – har hundre prosent løn frå dag éin. Ingen av våre naboland eller andre land har det, med ditto lågare sjukefråvære. Det kan sjølvsagt vere at det ikkje har noko med kvarandre å gjere, men alt eg har lest av forsking og offentlege rapportar, seier det motsette.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-10-20:
Takk for det, president! Det er jo slik at i ein ekstraordinær situasjon har vi gjennomført ei rekkje ekstraordinære tiltak og ekstraordinære råd til arbeidstakarar, f.eks. at ein ikkje skal gå på jobb om ein føler seg noko i nærleiken av sjuk, at ein har lange karantenereglar for folk med luftvegsinfeksjonar, m.m. Eg håpar ikkje at Arbeidarpartiet meiner dette skal vere normalsituasjonen i norsk arbeidsliv, at ein har den type råd, den type praksisar. I så fall kunne eg forstått spørsmålet, men eg trur ikkje Arbeidarpartiet meiner det. I ein periode med ein alvorleg global pandemi, har vi hatt ei rekkje ulike unntak med endra velferdsordningar, bl.a. permitteringsreglar, sjukelønsordning eller kva det måtte vere. Men det vi må snakke om, er kva vi gjer i ein normalsituasjon. Normalsituasjonen for Noreg er at vi har eit uakseptabelt høgt sjukefråvære. Kva gjer vi med det? Det Arbeidarpartiet har ønskt å gjere med det i veldig mange år, det er ingenting, og ein ønskjer ikkje å snakke om det som alle forskarar peiker på er ein del av problemet. Venstre seier at det må vi også kunne sjå på, og eg ser ikkje noko gale med det.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-10-20:
Viss representanten forstår meg på den måten, har representanten misforstått fundamentalt. Eg er svært oppteken av det. Men verken representanten Sundnes eller Arbeidarpartiet sit med fasiten på kva som er eit anstendig arbeidsliv. Det trur eg dei fleste andre parti, for ikkje å seie alle andre parti, her i salen vil vere ueinige med dei i. Det går an å ha ulik tilnærming til og ulik løysing på korleis ein skal få fleire i jobb og sørgje for at vi kan få endå tryggare og betre velferdsordningar. Eg hugsar godt då eg sat i arbeids- og sosialkomiteen i perioden før førre periode – vi gjorde ein del endringar i arbeidsmiljøregelverket til enorme protestar frå fagrøyrsla, Arbeidarpartiet og andre. Når eg no les i regjeringserklæringa, er det fint lite igjen av dei protestane. Tvert imot har ein akseptert dei fleste endringane, bl.a. når det gjeld gjennomsnittsberekning av arbeidstid, fordi ein kanskje har sett at dette hadde noko for seg likevel. Det at det finst andre utanfor Arbeidarpartiet som har gode idear om kva som gjev eit anstendig og trygt organisert arbeidsliv, vil eg faktisk våge å påstå. Eg synest ikkje eingong det er ein dristig påstand.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-10-20:
Ja, det skal vere lønsamt å produsere mat i Noreg, og det er det all grunn til å tru at det faktisk er, all den tid Noreg produserer enorme mengder mat. Vi er faktisk sjølvforsynte gonger ørten – iallfall viss ein også reknar fisk som mat, det gjer denne representanten – i tillegg til at vi gjennom fleire år har hatt ei positiv utvikling i jordbruket gjennom jordbruksoppgjera til den førre regjeringa. Det har å gjere med at ein ser ein lågare nedleggingstakt av bruk enn det ein såg sist Senterpartiet styrte politikken – det er positivt. Ein ser at ein har god lønsemd i ei rekkje bruk – det er bra. Vi ville også hatt eit jordbruksoppgjer for inneverande år som ville ha vore med og bidrege til at ein fekk den positive inntektsutviklinga som representanten er ute etter. Dessverre vart det eit brot frå organisasjonane si side i det som elles også var eit rekordgodt klimavenleg oppgjer med betydelege midlar til viktige miljø- og klimaordningar i jordbruket. Eg trur at Venstre og Senterpartiet deler ein del av desse syna på norsk jordbrukspolitikk. Eg får vel seie at vi ventar spent på løfteoppfyllinga dei neste fire åra.