Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2012-01-30:
Først vil jeg få lov til å komplimentere interpellanten for å ta initiativ til en viktig debatt. Vi bør fra tid til annen drøfte en av de største og etter min oppfatning beste reformene som vi har gjennomført i dette landet, nemlig sykelønnsordningen. Den er et gode og ikke et problem. Jeg føler det er grunn til å understreke akkurat det. Men som en konsekvens av denne gode ordningen bør vi også bidra til et bedre arbeidsliv og et bedre arbeidsmiljø der arbeidstakerne inkluderes og ikke støtes ut. Det er jo hensikten med sykelønnsordningen. Ordfører Karl Einar Haslestad i Sande kommune i Vestfold fortalte meg her om dagen at om hans kommune klarte å halvere sykefraværet blant de kommunalt ansatte, ville besparelsen utgjøre omtrent det samme som om kommunen innførte eiendomsskatt, dvs. mellom åtte og ni mill. kr i en kommune med 350 kommunale årsverk. Jeg synes eksemplet fra Sande viser betydningen av et godt og kontinuerlig IA-arbeid i kommunesektoren, en sektor som gjennomgående har hatt og har et relativt høyt sykefravær sammenlignet med privat sektor. Det viser også at IA-arbeidet gir resultater, og at det nytter. Økt bruk av tekniske hjelpemidler og trening på jobben bidrar utvilsomt til å hindre belastningsskader, men enda viktigere er god ledelse og en fornuftig organisering av arbeidet. Det er godt belegg for å hevde at et godt arbeidsmiljø der arbeidstakerne solidariserer seg med hverandre, jobber i team og er avhengig av felles innsats, faktisk også gir redusert sykefravær. Sykefraværsarbeidet har også overslag til heltid/deltidsproblematikken. Tillitsvalgte i Fagforbundet kan fortelle at de etter hvert har blitt oppmerksomme på at sykefraværet er særlig høyt blant deltidsansatte arbeidstakere som jakter på vakter i ungdomssektoren for å skaffe seg ekstra inntekt. Såkalte leggevakter er blitt et eget begrep som innebærer at deltidsansatte fyller på med ekstravakter ved leggetid i institusjonene. Det sier seg nesten selv at det i sin tur bidrar til økt sykefravær. Interpellanten pekte i sitt innlegg på viktigheten av at legene tar sin del av ansvaret for sykefraværsarbeidet. Tidlig innsats og oppfølging av pasienter har stor betydning for fraværsforløpet. Jeg har hørt leger si at de av og til skulle ønske seg en ordning der det er mulig å sykmelde pasienter tilbake på jobb fordi de ville hatt bedre av å delta i jobbens gode sosiale felleskap – i hvert fall er den det for de aller fleste av oss – framfor at pasientene går hjemme og pleier sin egen sykdom. Den muligheten har vi nå skapt gjennom gradert sykmelding der pasienten fortrinnsvis skal være på jobb, selvsagt i den grad pasienten og legen mener vedkommende evner det. Vi ser også at sykefraværet går ned, om ikke proporsjonalt, så i hvert fall som et resultat av bruken av gradert sykmelding. La meg også nevne det såkalte Ferskvareprosjektet, eller 1-2-3-4-prosjektet i Larvik, der Nav har tatt initiativ til en ny og mer effektiv modell for oppfølging av virksomheter og sykmeldte. I realiteten er dette et opplegg for samhandling og tett oppfølging av sykmeldte. Mottoet i Larvik kan tjene som eksempel for store deler av sykefraværsarbeidet, nemlig tidlig innsats og tett på alt som skjer for å oppnå best mulig resultat, altså å tenke på de sykmeldte som ferskvare, og at vi ved hjelp av relativt enkle grep og samhandling kan oppnå gode resultater ved tidlig oppfølging. Hovedtanken er at det skal være tydelig hvem som har ansvaret for hva. Det er naturligvis for tidlig å evaluere prosjektet i Larvik. Men mye tegner godt allerede, og det styrker prosjektet at arbeidslivets parter slutter opp om og følger opp Ferskvareprosjektet med stor interesse. Det borger godt for framtida.