Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 1999-12-16:
I loven om avtalefestet pensjon har Regjeringen fremmet forslag om et delpensjonssystem for kombinasjon av pensjon og arbeidsinntekt basert på et såkalt pro rata-prinsipp. Dette innebærer at pensjonen blir fastsatt i forhold til hvor mye arbeidsinntekten blir satt ned. Dersom arbeidsinntekten skulle utgjøre f.eks. 65 pst. av tidligere inntekt, blir det utbetalt en pensjon som tilsvarer 35 pst. av full pensjon. Når inntektsoppgavene for det enkelte kalenderår foreligger, vil det vise seg om den enkelte har fått for lite eller for mye utbetalt i pensjon. Det skal gjennomføres et etteroppgjør enten i form av etterbetaling eller som trekk i fremtidige ytelser. Dersom det samlede beløpet på årsbasis utgjør mindre enn 4 000 kr, skal det holdes utenfor etteroppgjøret, og det vil være anledning til å be trygdekontoret foreta justering av den løpende pensjon gjennom året dersom det viser seg at den årlige arbeidsinntekten vil avvike mer enn 4 000 kr. Bakgrunnen for Regjeringens forslag om lovendring er å innskrenke muligheten for AFP-pensjonistene til å få en høyere disponibel inntekt når yrkesaktiviteten blir redusert, enn det de hadde som fullt yrkesaktive. Regjeringen mener det ikke må være mer lønnsomt å ta ut pensjon enn å fortsette i fullt arbeid. Etter nåværende regelverk for kombinasjon av pensjon og arbeid i AFP-ordningen skal pensjonen bli avkortet med 50 pst. av inntekten over grunnbeløpet i folketrygden. Summen av inntekt og pensjon skal ikke være høyere enn tidligere inntekt. Når en tar hensyn til skattefordeler og AFP-tillegg, kan en i mange tilfeller få høyere inntekt ved delpensjonering enn om en holder fram i arbeid. Dette er lite heldig og ikke tilsiktet. Arbeid bør alltid være mer lønnsomt enn pensjonering, særlig når pensjonering er frivillig valgt. Regjeringen legger i samme proposisjon fram forslag om at alderspensjonen fra folketrygden for alle mellom 67 og 70 år skal avkortes med 40 pst. av arbeidsinntekt som overstiger grunnbeløpet. Ved behandlingen av velferdsmeldingen i 1997 ble det innført en gunstigere ordning når det gjelder avkorting av folketrygden i forhold til inntekt for alle som ikke tok ut AFP før fylte 67 år. Denne ordningen innebærer at pensjonister som ikke tar ut AFP, får folketrygden redusert med 40 pst. av inntekt over grunnbeløpet, og det er ingen grense for hvor mye samlet pensjon og inntekt kan utgjøre. De som tar ut AFP, får også etter 67 år avkortet alderstrygden fra folketrygden med 50 pst. av inntekt over grunnbeløpet, og samlet pensjon og inntekt skal ikke utgjøre mer enn tidligere inntekt. Formålet med disse to ulike reglene er å stimulere til høyere pensjonsalder. På den annen side er det uheldig og administrativt tungvint å ha ulike regler for alderspensjonister i folketrygden. De to forslagene vi tar stilling til i dag, er støttet av Førtidspensjonsutvalget. Dette utvalget gikk inn for et pro rata-system, og flertallet i utvalget mente at alle pensjonister mellom 67 og 70 år bør ha like avkortingsregler, dvs. at alle skal få avkorting etter den gunstigste regelen vi har i dag. De høringsinstansene som har uttalt seg, har støttet Førtidspensjonsutvalgets konklusjoner både når det gjelder forslaget om å innføre et pro rata-system og at det bør være like avkortingsregler for alle over 67 år. Derimot har noen høringsinstanser støttet konklusjonen fra mindretallet i utvalget om at pro rata-prinsippet også bør gjelde for alderspensjon i folketrygden mellom 67 og 70 år. Regjeringen sier seg enig i at det må være mest mulig ensartede regler i pensjonssystemet, men at det er viktig å skille mellom pensjon før og etter fylte 67 år. Etter Regjeringens mening er det rimelig at alderspensjonistene i folketrygden får noe gunstigere vilkår enn de som har AFP. Det er viktig å understreke at vi ved siden av at vi nå vil få like regler for alle alderspensjonister i folketrygden, også oppmuntrer aldersgruppen 67-70 år til å ta inntektsgivende arbeid ved også å gi dem som har tatt ut AFP, avkorting etter de gunstigste reglene. I komiteinnstillingen har Regjeringen fått støtte fra Fremskrittspartiet og Høyre for sine forslag om disse justeringene. Riktignok sier begge partiene klart i sine merknader at de i prinsippet er imot AFP-ordningen, men støtter forslagene til justering av den eksisterende ordning. Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti går imot Regjeringens forslag og henviser til at de ikke er fremmet i forståelse med partene i arbeidslivet, men saken er at det ikke har vært noen avtale om avkortings regler ved delpensjonering. Jeg legger imidlertid merke til at ingen av de to partiene heller argumenter mot de konkrete endringsforslagene. Fra flertallets side sett dreier forslagene seg dels om å rette opp en virkning av skattereglene i forhold til AFP-ordningen som åpenbart har vært utilsiktet, men som er formålstjenlig og logisk. Det burde være udiskutabelt. Dels dreier det seg også om en forenkling som klart virker gunstig for AFP-pensjonistene, og som i tillegg vil stimulere alderspensjonistene mellom 67 og 70 år til å ta inntektsgivende arbeid. Jeg viser for øvrig til merknadene i innstillingen.