Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2008-02-26:
Statsråden har gitt en god situasjonsbeskrivelse av helseforetakenes utfordringer i 2008. Et forventet underskudd på om lag 11/2 milliard kr samlet for de regionale helseforetakene i 2007 innebærer krav til effektivisering dersom en vekst i behandling på 1,5 pst. skal nås innenfor de vedtatte budsjettene. Den positive utviklingen i Helse Vest og Helse Midt-Norge viser at det faktisk er mulig å ta grep innenfor en sektor som er utfordrende å styre. Og vi vet, gjennom Magnussen-utvalget, at disse to regionale helseforetakene sammen med Helse Nord har forholdsvis mindre ressurser enn Helse Sør-Øst. Jeg synes det er tankekors hvordan media fokuserer enormt når det skjer noe her, ved Rikshospitalet-Radiumhospitalet og ved Ullevål universitetssykehus. Det jeg opplever skjer, er bl.a. at når det er snakk om å gjøre endringer, så posisjonerer sterke fagmiljøer seg. De intensiverer kampen for sine miljøer og krisemaksimerer, bl.a. ved å skyve pasienter foran seg. Når det gjelder underskuddene, skyldes de i noen grad aktivitetsvekst, men de skyldes også, som statsråden understreket, manglende styring, mangelfull økonomisk kompetanse og feil holdninger hos en del ledere. Det undrer meg faktisk at det går an å ansette en rekke leger som det ikke er budsjettmessig dekning for, og at det går an å bestille et pasienthotell uten at det er gjort vedtak om at et slikt skal bygges. Det har vært sagt flere ganger fra denne talerstol at mange sykehus gjør for mange ting. Det er f. eks. nødvendig at færre sykehus foretar spesialisert kreftkirurgi, eksempelvis innen brystkreft og endetarmskreft. De sykehus som oppnår gode resultater, dvs. har høyest overlevelsesprosent, skal drive med slik behandling. En sentralisering her er nødvendig ut fra kvalitet på behandlingen. Samtidig er Senterpartiet opptatt av at oppgaver skal flyttes ut fra de store sykehusene. Dette har også statsråden nevnt tidligere. En sentralisering innenfor kreftkirurgi betyr derfor ikke en svekkelse av lokalsykehusene. Tvert imot er det en rekke oppgaver de kan løse overfor den befolkningen de har «sørge for»-ansvar for. Dette mener jeg er godt både for pasientene, for de pårørende og også for en god ressursutnyttelse. Alt som kvalitetsmessig kan flyttes ut av de store sykehusene, vil også være god helseøkonomi. Jeg viser bl.a. til et innslag i Dagsrevyen forrige torsdag fra Universitetssykehuset i Nord-Norge, hvor det kom fram at unødvendige og kostbare undersøkelser blir utført ved sykehuset fordi nødvendige tester og undersøkelser som kan gjøres av fastlege eller poliklinisk, ikke i tilstrekkelig grad blir gjort. Dette og andre forhold viser at en styrking av primærhelsetjenesten og f. eks. et økt antall avtalespesialister kan være gode tiltak for å redusere etterspørselen og kostnadsveksten i sykehussektoren. Helse- og omsorgskomiteen skal senere i dag bli informert om hovedstadsprosjektet. Bakgrunnen for prosjektet er å se spesialisttilbudet i hovedstadsområdet i sammenheng. Stikkordene er funksjonsdeling, kvalitet og kapasitet og å organisere og tilpasse sykehustilbudet i hovedstadsområdet innenfor de rammer som gis. Det ser vi fram til. Så litt til snakket om modeller. Alle vet at dagens sykehusmodell ikke er Senterpartiets modell. Men debatten om sykehusmodeller kan være en avsporing, fordi de problemer mange sykehus sliter med, handler om å ta ansvar innenfor de organisatoriske rammer som er gitt. Senterpartiet vil komme tilbake til organisasjonsmodeller senere, men å styre budsjettet er et lederansvar uavhengig av hva slags organisasjonsmodell som ligger der. Ellers har jeg også lyst til å si at når det gjelder forslaget om å sende denne redegjørelsen til komite, synes vi det er et all right forslag, så det støtter vi.