Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-04:
Interpellanten peker på det som er en veldig viktig problemstilling knyttet til økningen i antall unge uføre, og spesielt økningen i antall unge uføre med psykiske lidelser. Jeg er svært opptatt av at vi innretter helse- og velferdsordningene slik at unge i størst mulig grad får mulighet til å være i utdanning og arbeid når det er hensiktsmessig og de ønsker det selv. Jeg har stor tro på at de reformene vi nå gjennomfører, og tiltakene som iverksettes, vil bidra til et mer inkluderende arbeidsliv, og at de vil gi et bedre grunnlag for å få til den nødvendige koordineringen mellom helsetjenesten og arbeids- og velferdsforvaltningen. Jeg får opplyst at det ikke er noe som tyder på at det samlet sett er en økt forekomst av psykiske lidelser i befolkningen. Vi vet for lite om hva som er årsakene til veksten i uføretrygding grunnet psykiske lidelser. Vi må skaffe oss mer kunnskap om det. Jeg har ikke tenkt å spekulere i mulige årsaker, for uavhengig av hva årsakene til utviklingen er, er det viktig at medarbeidere i arbeids- og velferdsforvaltningen har kunnskap og kompetanse som bidrar til å støtte og utvikle den enkeltes ressurser og planer med sikte på utdanning/arbeid og hjelp til selvhjelp. Dette gjelder ikke minst når de bistår brukere med psykiske lidelser og sammensatte behov. Både for arbeids- og velferdsforvaltningen og for helsetjenesten er det nå nedfelt i lovverket rett og plikt til individuell plan for personer som trenger koordinert bistand over noe tid. Et viktig formål med NAV-reformen er å gi bedre rammebetingelser for brukeroppfølging og å gi den enkelte et helhetlig tilbud. I tillegg til den organisatoriske reformen er vi i ferd med å gjøre flere store endringer i regelverket som oppfølging av St.meld. nr. 9 for 2006-2007, Arbeid, velferd og inkludering. NAV-reformen skal sikre at det samlede tiltaksapparatet innenfor arbeids- og velferdsforvaltningen blir bedre koordinert. Det etableres dermed en organisatorisk ramme som gir bedre grunnlag for å fange opp personer som har problemer med å komme i arbeid, herunder unge uføre. Erfaringer viser at mange med psykiske lidelser faller ut underveis i attføringsløpet. Mange i målgruppen har også behov for behandlingstilbud parallelt med attføringsløpet. Den nye ordningen med arbeidsavklaringspenger vil gi større fleksibilitet i forhold til innholdet i den enkeltes prosess mot arbeid, og derigjennom bedre anledning til å tilpasse den situasjon brukeren til enhver tid er i, enten vedkommende er under medisinsk behandling og/eller attføring. Interpellanten tar opp samarbeidet mellom helsesektoren og arbeids- og velferdsforvaltningen. I fjor høst lanserte helseministeren og jeg en nasjonal strategiplan for arbeid og psykisk helse for årene 2007-2012. Gjennom strategien ønsker vi å bygge en bro mellom arbeids- og velferdsforvaltningen og helsesektoren, og derigjennom bidra til å sikre en helhetlig offentlig innsats for at mennesker med psykiske lidelser i størst mulig grad skal få bruke sine ressurser i arbeidslivet, og at tjenester og tiltak skal legge til rette for dette. I den nasjonale strategiplanen for arbeid og psykisk helse er det lagt opp til flere tiltak som skal bidra til at personer med psykiske lidelser kommer ut i arbeid. Blant annet jobber Arbeids- og velferdsetaten med å opprette egne veilednings- og oppfølgingsloser for personer med psykiske problemer og lidelser. En av de sentrale arbeidsoppgavene for losen vil bli oppfølging og veiledning både av den enkelte med psykiske vansker, arbeidsgivere og andre som samhandler med den enkelte med psykiske lidelser. Gjennom Opptrappingsplanen for psykisk helse har det skjedd en utbygging av tjenester både i kommunene og i spesialisthelsetjenesten. En viktig satsing i opptrappingsplanen er informasjons- og opplysningsvirksomhet for å bidra til større åpenhet om psykisk helse. Det har vært satset på å nå barn og unge bl.a. gjennom programmet «Psykisk helse i skolen», som er et opplæringsprogram spesielt tilrettelagt for lærere og elever. Regjeringen har varslet i St.meld. nr. 20 for 2006-2007, Nasjonal strategi for å utjevne sosiale helseforskjeller, at skolehelsetjenesten skal styrkes videre. Dette er et viktig forebyggende tiltak for å nå ungdom med psykiske lidelser. Det er helt klart et behov for å systematisere og bedre samarbeidet mellom skole, arbeids- og velferdsforvaltningen og helsesektoren, samt at kontaktflaten mot arbeidslivet bør styrkes. Det er viktig å sikre at mennesker med psykiske lidelser fanges opp på et tidlig tidspunkt. Arbeids- og inkluderingsdepartementet og Kommunenes Sentralforbund har inngått en avtale som skal styrke samarbeidet mellom Arbeids- og velferdsetaten, fylkeskommunene og kommunene om tjenester og tiltak på utdanningsområdet. Målet er å få flere i arbeid eller utdanning, og avtalen skal bidra til bedre gjennomføring av opplæring og andre tjenester for grupper som både kommunene, fylkeskommunene og Arbeids- og velferdsetaten har ansvaret for. Avslutningsvis vil jeg si at både Nasjonal strategiplan for arbeid og psykisk helse og øvrige tiltak er rettet mot å sikre gode og relevante arbeids- og helserettede tiltak og tjenester for den enkelte. Tiltakene skal videre sikre god kompetanse om arbeid og psykisk helse i arbeidslivet og i det offentlige tjenesteapparatet. Samtidig er jeg klar over at dette er krevende og utfordrende for dem som jobber med personer med psykiske lidelser til daglig, med psykisk helsearbeid i kommunene, ved distriktspsykiatriske sentre, ved lokale NAV-kontor eller i andre instanser. Jeg håper og tror at den innsatsen vi nå legger opp til, skal bidra til at unge med psykiske lidelser i større grad enn i dag blir inkludert i arbeids- og samfunnsliv.