Svein Ludvigsen (Høyre), 2004-10-26:
Jeg er svært tilfreds med at det er bred enighet i komiteen om at det nordiske samarbeidet kontinuerlig må vise evne til endring og tilpasningsdyktighet for at vårt mål om nordisk nytte skal virkeliggjøres, og for at samarbeidet skal beholde den helt avgjørende folkelige og politiske troverdighet og legitimitet. Her ligger også forklaringen på at saksordføreren med rette kan peke på at Helsingforsavtalens robusthet i internasjonal sammenheng er ganske enestående. De nordiske regjeringene søker å være i forkant av sentrale samfunnsmessige utviklingstrekk i Norden og i våre nærområder. Spørsmålet blir da: Klarer vi det? Mitt svar er ja, med ett forbehold. Svaret er ja fordi det nordiske samarbeidet de siste årene har vært klart markert på en del svært viktige områder. Vi har f.eks. tatt tak i problemene med grensehindringer mellom de nordiske landene og gjør hverdagen enklere for mange nordiske innbyggere som f.eks. krysser grensen i forbindelse med arbeid, studier, giftermål eller pensjonisttilværelse i et naboland. Svaret er ja fordi vi også er i ferd med å øke den nordiske innsatsen i Nordvest-Russland, samtidig som vi styrker det politiske og faglige samarbeidet med Estland, Latvia og Litauen. Og svaret er ja fordi vi er i ferd med å legge om våre innsatser i forskning og innovasjon, slik at det nordiske samarbeidet kan styrke de nordiske lands konkurranseevne gjennom økt kompetanse og nyskaping. Mitt forbehold når det gjelder spørsmålet om vi har oppfylt den nordiske visjonen, er et uttrykk for det jeg ser som en helt nødvendig utålmodighet og et ønske om et enda bedre resultat. De nordiske strukturene kan «male langsomt» – noen ganger for langsomt – men resultatet blir som regel godt. Det skal vi ta med oss, samtidig som vi skal og må være utålmodige. Det nordiske samarbeidet må evalueres i forhold til et endret Europa med nye samarbeidskonstellasjoner, slik også representanten Brørby tok til orde for. Poul Schlüters nylig avgitte statusrapport om grensehindringer bekrefter at grensehindringer nå står på dagsordenen i hele ministerrådsstrukturen. Det grensepolitiske sekretariatet i tilknytning til Nordisk Ministerråds sekretariat i København skal styrke og koordinere den faglige og administrative delen av arbeidet med grensehindringer og sørge for at grensehindringer som er av betydning, bringes til beslutningstakerne. Det er også gjort framskritt i informasjonsarbeidet, og et grensepolitisk samarbeidsforum med de relevante informasjonstjenestene er etablert for å styrke den samlede informasjonsinnsatsen. Det er ingen tvil om at korrekt og relevant informasjon i seg selv avhjelper mange grensehindringer, ikke minst i de tilfeller hvor objektive ulikheter mellom de nordiske land medfører at en del grensehindringer ikke kan håndteres på annet vis. Det er dessuten svært gledelig – jeg gratulerer gjerne dem som har gjort det mulig – at det svensk-norske grensehjelpskontoret, GrenseTjänsten i Morokulien, har fått en europeisk pris fra sammenslutningen av europeiske grenseregioner som et av Europas beste grenseoverskridende prosjekter. Det viser at det nytter! Det er også svært positivt at Ministerrådet i det videre arbeidet skal legge spesiell vekt på grensehindringer på næringsområdet. Næringsministrene har allerede utarbeidet en katalog over konkrete grensehindringer for nordisk næringsliv, og nå skal de begynne arbeidet med å rydde så mange som mulig av veien. Det å fjerne grensehindringer mellom de nordiske land er den beste måten å realisere og synliggjøre betydningen av det nordiske samarbeidet for innbyggerne på. Noen konkrete eksempler: I løpet av Nordisk Råds sesjon skal de ansvarlige nordiske ministrene undertegne en revidert avtale om folkeregistrering. Denne avtalen gjør at man kan få et nytt fødselsnummer mye raskere enn tidligere når man henvender seg til de nordiske lands folkeregistre. Dette har vært et meget stort problem, fordi et fødselsnummer er nødvendig for å opprette en bankkonto, søke om lån og andre helt sentrale etableringsforhold. Et annet eksempel: Et felles nordisk arbeidsmarked er viktig for våre lands fortsatte vekst og velstand. Avtalen om det felles nordiske arbeidsmarkedet skal derfor revideres innen utgangen av neste år, og arbeidsministrene har vedtatt å øke tilgjengeligheten for nordboere til ledige stillinger i Norden. Skatteområdet opptar oss alle. En nordisk skattegruppe har identifisert en rekke grensehindringer som nå skal vurderes av de nordiske finansministrene. Skattegruppen foreslår bl.a. å etablere en nordisk skatteportal for å styrke informasjonstilgangen for innbyggere og myndigheter når det gjelder beskatningen i Norden. Gruppen foreslår også å etablere et virtuelt fellesnordisk skattekontor, hvor konkrete skattesaker kan forelegges. Problemet med såkalt dobbeltbeskatning av pensjoner er i hovedsak et norsk-svensk fenomen og er i realiteten knyttet til betaling av trygdeavgift for helsetjenester. Saken er relativt kompleks, og i dette hus har man hvert år i Nordisk Råd-sammenheng vært spesielt opptatt av den, fordi den berører flere ulike regelverk, bl.a. den nordiske skatteavtalen, EØS-avtalens trygderegler og de involverte lands nasjonale skatte- og avgiftsregler. Så dette er komplisert, men en desto større utfordring for det nordiske samarbeidet. Det er en rekke interesser som er involvert, med tanke på å finne framtidige mulige løsninger. Representanten Lyngstad trakk fram kultursamarbeidet i Norden. På mange måter er jo både språk og kultur i en utvidet sammenheng selve limet i det folkelige kulturfellesskapet i Norden. Jeg har også merket meg representanten Lyngstads vektlegging av å prioritere kultur i budsjettsammenheng. Et annet viktig spørsmål for samarbeidsministrene er Ministerrådets samarbeid med Nordvest-Russland og de tre baltiske land, etter at de nå inngår i et utvidet EU. Vi har nå utarbeidet et forslag til nye retningslinjer for dette samarbeidet, som skal behandles på Nordisk Råds sesjon i Stockholm om få dager. Utgangspunktet for retningslinjene er at det nordiske samarbeidet med de baltiske land har vært vellykket og har bidratt til at disse landene har tatt store skritt framover i sin samfunnsutvikling og internasjonale forankring. Dette er ett av flere bevis på at nordisk samarbeid gir resultater. Samtidig gjenstår det betydelige utfordringer i Nordvest-Russland, hvor vi mener at Norden kan bidra til en positiv utvikling. Retningslinjene tilsier derfor at samarbeidet med Nordvest-Russland skal utvides, mens det politiske og faglige samarbeidet med Estland, Latvia og Litauen skal styrkes og bli jevnbyrdig og mer langsiktig. I både Nordvest-Russland og Baltikum vil det særlig bli satset på samarbeid om forskning og innovasjon, sosial- og helsespørsmål, miljø og bærekraftig utvikling, IT og grenseoverskridende innsatser. I Nordvest-Russland videreføres også samarbeidet om demokratiutvikling. Et eget Russland-program skal ta opp i seg utviklingen av samarbeidet med Russland. Den økte vektleggingen på samarbeidet med Nordvest-Russland er av stor betydning for Ministerrådets framtidige nordiske nytte og relevans. Det er derfor beklagelig at vi ikke har fått den endelige godkjenningen fra Russland for å åpne et informasjonskontor i Kaliningrad, men det skal kun gjenstå administrative forhold, så vi får håpe at dette nå lar seg løse etter mange års arbeid. Nordisk Ministerråd er også svært opptatt av det potensialet som ligger i et samarbeid med EU og andre regionale organisasjoner som er engasjert i nærområdene. Samarbeidsministrene følger aktivt opp sin vedtatte politikk for et slikt samarbeid med fokus på informasjonsutvikling og konkret samarbeid. Jeg er for øvrig helt enig med representanten Ryan i at vi som nordiske politikere også må holde et fokus på nærområdet Vest-Norden, samtidig som vi må ha et videre geografisk perspektiv på vårt arbeid. Diskusjonen om det framtidige parlamentarikersamarbeidet i Nord-Europa, kanskje med tanke på å etablere et parlamentarisk partnerskap for hele området, er et særdeles interessant initiativ. Regjeringssiden arbeider kontinuerlig for å samkjøre og styrke sine innsatser i det sammensatte bildet av internasjonale organisasjoner i Nord-Europa. Det er derfor ingen tvil om at vi bør og må ha en dialog om våre respektive perspektiver og tanker om regionen. Her har Regjeringen og parlamentarikerne felles interesse av å arbeide for mer effektive organisasjonsformer. Saksordførerens innlegg i dag om et framtidig parlamentarisk samarbeid er både fremadskuende og søkende, og det er viktig at denne debatten føres videre. Jeg har således merket meg at komiteen ber Regjeringen komme tilbake med en vurdering i neste års stortingsmelding som også omfatter problemstillinger knyttet til et eventuelt parlamentarisk partnerskap for Nord-Europa. Nå skal selvsagt Stortinget selv ta stilling til sine samarbeidsformer over regiongrensene, men jeg oppfatter komiteens merknad som å være en invitt til å vurdere på ganske fritt grunnlag alternativer eller supplement til Helsingforsavtalens nordiske modell. Her skal parlamentariske modeller og regjeringssamarbeidsmodeller ses i en sammenheng. I den forbindelse må jeg likevel ta et forbehold om i hvilken grad Regjeringen allerede i neste års stortingsmelding kan konkludere eller anbefale hvordan parlamentarikerne skal organisere sitt eventuelle nordeuropeiske samarbeid. Det nordiske samarbeidet har de siste årene fornyet seg kraftig, men det er behov for en kontinuerlig fornyelse. Det gjenstår mye, og mye vil alltid gjenstå hvis det nordiske samarbeidet skal klare å være en framtidsrettet kraft for det gode liv i Norden og i Nordens nærområder. Fornyelse krever at vi klarer å gjøre de nødvendige valg og prioriteringer. Komiteen peker selv på bl.a. sikkerhets- og forsvarspolitiske problemstillinger, på bistandspolitikken og på EU og EØS som relevant i en utvidet nordisk kontekst. I den forbindelse er de signalene vi får fra Nordisk Råd, av stor betydning. Jeg ser fram til debatten i Stockholm i neste uke, selv om jeg på det tidspunktet ikke kan være til stede. Jeg ser derfor også fram til en fortsatt god dialog med rådet og med Stortinget om det framtidige nordiske samarbeidet.