Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2000-03-28:
Foregående taler, representanten Bendiks H. Arnesen fra Arbeiderpartiet, ville belære oss litt når det gjelder norsk alkoholpolitikk. Han ville belære oss at dersom vi går inn for dette forslaget, ville det stride mot målene i Handlingsplan for redusert bruk av rusmiddel. Fremskrittspartiet og Høyre har vist seg å ha en lettvinn omgang med denne typen produkter, ifølge representanten Arnesen. Jeg er selvfølgelig ikke helt enig i den beskrivelsen som Arnesen legger til grunn her. Forslaget som ligger på bordet, dreier seg faktisk om en uttalelse fra EFTA, som går på at norsk alkohollovgivning er i strid med EØS-avtalen. Vi har nå fått en regjering der både statsministeren og også utenriksministeren har gitt uttrykk for i mediene at vi bl.a. skal tilpasse oss EU så langt det lar seg gjøre, selv om man ikke skal sende medlemskapssøknad. Dette er riktignok en liten sak for Regjeringen, men muligheten ligger her nå for å vise fra Regjeringens side at vi mener alvor med å tilpasse oss det regelverk som man har gitt uttrykk for at man skal tilpasse seg. Men jeg frykter at vi kanskje allerede i denne første saken som Regjeringen nå legger fram for Stortinget, som gjelder regelverket, Norge kontra EU, og som særlig omhandler EØS-avtalen, får det første avviket. I Dokument nr. 8: 21 for 1999-2000 dreier det seg om det som har med norsk alkohollovgivning å gjøre. Man ber om at denne endres, slik at den blir i tråd med EØS-avtalens krav om likebehandling av øl og vin. For dette dreier seg om skillelinjer: Vin og vinprodukter med et alkoholinnhold på mellom 2,5 og 4,75 volumprosent kan bare selges gjennom Vinmonopolet, mens øl og lignende type produkter med samme alkoholstyrke kan selges bl.a. i dagligvarehandelen. Da spør jeg meg når det gjelder det alkoholpolitiske: Er det Vinmonopolet man snakker om, altså selve utsalgsstedet, at det skal ha et bredest mulig produktspekter? Eller snakker man om alkoholens skadevirkninger og befolkningens forhold til alkohol? For da er det vel det med alkoholinnholdet og forbruket det dreier seg om. Øl og vin med samme alkoholinnhold er det dette forslaget dreier seg om, og vi snakker om et alkoholinnhold mellom 2,5 og 4,75 volumprosent, som er i øl som i dag kan selges i dagligvarehandelen. Sterkøl selges i dag på Vinmonopolet. Jeg har levd i den tro at når øl med en alkoholstyrke mellom 2,5 og 4,75 volumprosent kan selges i dagligvarehandelen, kan det vel ikke være noe mer skadelig alkoholmessig og forbruksmessig å selge vin der med samme alkoholstyrke? Og da faller vel egentlig det alkoholpolitiske argumentet om det som har med skadevirkninger å gjøre. Da står vi igjen med det som har med Vinmonopolet å gjøre, og da kan man jo stille seg spørsmålet: Hva er det neste Arbeiderpartiet ønsker – hvis man skal dra dette videre? Det var vel representanten Reidun Gravdahl som i et avisoppslag for en tid tilbake bl.a. var inne på at hun ville ha ølet inn på Vinmonopolet. Er det den politikken som Arbeiderpartiet ønsker å føre i denne sal i fremtiden, må jeg bare si at da skal det bli spennende å følge utviklingen. Representanten Arnesen var også inne på dette med rusbrus. Det har også jeg tatt opp med den tidligere sosialministeren i denne sal. Da ble det også hevdet at dette produktet hadde en smak og et utseende og fikk en markedsføring som gjorde at særlig ungdom brukte disse produktene. Men jeg har ennå ikke sett de undersøkelsene som viser at rusbrusen fører til at man starter tidligere med å drikke alkohol, og at man får en tidligere debutalder på grunn av det. Undersøkelser i forbindelse med rusbrus har vel egentlig vist det motsatte, at det var en rekke personer som veldig ofte hadde drukket øl tidligere. Da vil jeg spørre representanten Arnesen, så kanskje han kan bekrefte det – jeg trodde nemlig at markedsføring av alkohol var forbudt i Norge: Er det utformingen på flaskene som gjør at det er aktiv markedsføring? Er det fargene som gjør det? Vel, da må vi jo begynne å se på hvordan en rekke andre produkter i dette landet er utformet, for det er nemlig ikke tillatt med alkoholreklame i Norge. Når det gjelder smaken på produktet, må jeg bare si at da har nok representanten Arnesen et litt annet forhold til dette produktet enn jeg har. Jeg har ikke smakt på det, og da er det litt vanskelig for meg å uttale meg om smaken, slik som representanten Arnesen gjorde. Man må i hvert fall først ha kjøpt produktet før man vet noe om smaken. Hva er det så med utseendet på dette produktet, som gjør at det er så veldig interessant for ungdom, og som vil føre til en tidligere alkoholdebut? Jeg tror dessverre ikke på representanten Arnesens argumenter for å opprettholde disse skillelinjene og om at det ikke er i strid med EØS-avtalen, som han hevder. Så jeg vil håpe at den nye sosialministeren, dvs. den nåværende, vil trekke søknaden som ligger inne til behandling, slik at vi kan få et norsk regelverk som er i tråd med EØS-avtalen.