Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-06-15:
Politiet har i flere år etterlyst utvidet lagringstid for IP-adresser. Jeg er enig i at et slikt tiltak vil styrke mulighetene for politiet til å bekjempe overgrep mot barn, og det er viktig at politiet har tilstrekkelige virkemidler til å bekjempe denne typen svært alvorlig kriminalitet. I tillegg vil utvidet lagringstid også styrke oss i kampen mot terrorisme. Det rettslige handlingsrommet for generell lagring av data er som kjent begrenset. EU-domstolen har i den såkalte TV 2-saken slått fast at generell lagring av fullstendige trafikk- og lokasjonsdata var i strid med EU-charteret om vern av privatlivet. Jeg understreker fullstendige trafikk- og lokasjonsdata. Jeg mener likevel, på samme måte som forslagsstillerne, at det bør vurderes om det innenfor våre internasjonale forpliktelser er mulig å innføre krav om lagring av IP-adresser i lengre tid enn det vi gjør i dag. IP-adresser gir kun informasjon om hvilken abonnent som er knyttet til en bestemt IP-adresse, og gir altså ikke informasjon om innhold eller søkehistorikk. Lagring av IP-adresser er derfor atskillig mindre omfattende enn den lagringen datalagringsdirektivet la opp til. Jeg har derfor allerede besluttet at en ordning med lagring av IP-adresser skal utredes nærmere for å imøtekomme de behov politiet har for lengre lagringstid. Arbeidet er i gang. En grundig utredning er viktig for å sikre at en eventuell lovgivning vil være innenfor rammene av våre internasjonale forpliktelser, og at hensynet til personvernet ivaretas. Så har det seg sånn at når jeg reiser rundt og besøker politidistriktene, forsøker jeg alltid å besøke dem som jobber med overgrep mot barn, og jeg oppfatter en veldig unison tilbakemelding fra politiet, eksempelvis når det gjelder operasjon «Dark Room», om at det ene, viktigste virkemidlet de trenger for å kunne styrke kampen mot denne grusomme formen for kriminalitet, er lagring av IP-adresser, og at den er lengre enn dagens maksimumstid, faktisk, på 21 dager – man er ikke engang pålagt å lagre det i 21 dager. Bare for å illustrere problemet: Kripos får nesten ukentlig gjennom internasjonalt politiarbeid henvendelser fra utlandet hvor man får oversendt norske IP-adresser til personer, innbyggere, i Norge som har blitt knyttet til internasjonal kriminalitet som handler om overgrep mot barn. Ofte tar denne typen henvendelser tid, og erfaringsmessig går det omtrent en måned fra disse IP-adressene registreres, f.eks. i Canada eller i Tyskland, til Kripos mottar den informasjonen. Da er disse IP-adressene slettet. Det betyr at hver eneste måned får Kripos tydelige indikasjoner på nordmenn som har vært involvert i denne typen avskyelig kriminalitet, men man står altså uten mulighet til å finne ut hvem de er, og kanskje stoppe pågående overgrep. Når en da samtidig legger til grunn hvor lite inngripende lagring av IP-adresser faktisk er, er det i hvert fall ikke vanskelig for meg å havne på det standpunktet at vi må øke lagringstiden. Men det må selvfølgelig utredes, det må skje innenfor de avtalene og internasjonale spillereglene Norge er bundet av. Jeg imøteser det som sannsynligvis blir konklusjonen etter dagens debatt, og jeg har som sagt allerede igangsatt utredningsarbeidet.