Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2004-03-23:
Stortinget hadde våren 1997 to debatter om kloning. Under den første debatten, 7. mars, gjorde Stortinget følgende vedtak: «Stortinget ber Regjeringen fremme forslag til endring av genteknologiloven som innebærer at forsøk med kloning av dyr og høyerestående organismer blir forbudt.» Bakgrunnen for Stortingets ønske om et totalforbud var i første rekke frykten for at kloningsteknikken som ble brukt for å framstille sauen Dolly, kunne brukes til å klone mennesker. Under den andre debatten, som ble holdt 21. mars 1997, ble det fra flere hold tatt til orde for at dispensasjon for kloning av dyr i enkelttilfeller burde kunne vurderes i samband med utformingen av et regelverk på dette området. Det har Samarbeidsregjeringen fulgt opp gjennom det foreliggende lovforslaget. Det er to sentrale hensyn som veies opp mot hverandre i denne proposisjonen. På den ene siden kommer hensynet til helsetjenestens behov for å utvikle behandlingsmåter mot sykdom og forskningens behov for å erverve ny kunnskap om biologiske prosesser. På den andre siden kommer hensynet til dyrevern og miljø og ønsket om å hindre at metodene tas i bruk til å klone mennesker. Proposisjonens sentrale problemstilling er på denne bakgrunn i hvilken grad man bør tillate at kloningsteknikkene tas i bruk i Norge. I denne forbindelse reiser for-slaget også spørsmål om hvilken formålsbegrensning som vil være hensiktsmessig for det norske samfunnet. Dette spørsmålet er av stor betydning for de norske forskningsmiljøene. De ønsker fortsatt adgang til å benytte kloning for å kunne tilegne seg viktig kunnskap, og for å kunne utvikle metoder og produkter til nytte i human- og veterinærmedisin. Jeg er glad for at det er stor støtte for de faglige premissene Regjeringen har lagt til grunn for regulering av området. Jeg har respekt for dem som prinsipielt er imot en forbudslov slik det framgår av de alternative forslagene i innstillingen. Imidlertid er jeg opptatt av at det i tråd med Regjeringens føre var-holdning etableres et regelverk som signaliserer at dette er et område der det er viktig for myndighetene å høste mer erfaring før man gir en større åpning for anvendelse av kloningsteknikker på dyr. Dette er særlig viktig fordi teknikkene kan misbrukes til å klone mennesker. Jeg legger derfor vekt på at en forhåndskontroll i form av søknad om dispensasjon er vårt beste vern mot misbruk av kloningsteknologi. Ettersom det mangler dokumentasjon på langtidskonsekvenser ved kloning av dyr, maner det også til en viss forsiktighet med hva man på det nåværende tidspunkt bør tillate når det gjelder bruk av teknikkene på dyr. Hensikten med å innføre et generelt forbud med en dispensasjonsadgang er å sikre at kloning av dyr skjer i kontrollerte former og kun innenfor en ramme som er etisk forsvarlig. Jeg konstaterer at det i stor grad er enighet om disse premissene, og at den uenighet som er – særlig i forhold til Arbeiderpartiets forslag – i første rekke er en uenighet om bruk av lovteknikk. Jeg tror også det er bred enighet om at det er viktig å legge til rette for at norske fagmiljøer kan få mulighet til å utvikle behandlingsmåter som er sentrale i human- og veterinærmedisin. Norsk forskning må derfor ha en rimelig adgang til å klone dyr. Slik jeg ser det, må det imidlertid også være en viktig samfunnsoppgave på best mulig måte å sikre oss mot misbruk av teknologien. Regelverket bør etter min mening være innrettet slik jeg har foreslått i Ot.prp. nr. 84 for 2002-2003. La meg så kort kommentere et par utsagn som er falt i debatten. Representanten Alvheim gav uttrykk for at Stortinget nå måtte vurdere om man er tjent med en slik lovgivning som dette. Ja, det er derfor lovforslaget er kommet til Stortinget. Stortinget har bedt om et forbud. Stortinget har bedt om å få framlagt et forslag. Det har vært en lang og omstendelig prosess fram hit, men det er nå Stortinget vurderer om man er tjent med en slik lovgivning. Og jeg konstaterer at flertallet vil si ja til dette. På den måten tar man også stilling til om man ønsker en lovgivning basert på de grunnleggende etiske og verdimessige vurderinger som ligger i bunnen her. Jeg vet ikke om noe bedre uttrykk for folkeviljen enn Stortingets behandling av et lovforslag.