Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-05:
Regjeringen legger med dette fram for Stortinget forslag om endringer i universitets- og høyskoleloven. Vi foreslår endringer i lovens bestemmelser som omhandler formål og oppgaver for Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen, NOKUT, som ble opprettet 1. januar 2003. Lovforslaget er et ledd i departementets oppfølging av den eksterne evalueringen av NOKUT som Kunnskapsdepartementet fikk gjennomført i 2007–2008. På bakgrunn av anbefalinger fra evalueringskomiteen foreslås det bl.a. endringer som skal bidra til å gi NOKUT større fleksibilitet og handlingsrom i sitt tilsynsarbeid. Lovendringene skal også legge til rette for at NOKUTs arbeid i større grad enn i dag kan understøtte nettopp det kvalitetsutviklingsarbeidet ved universitetene og høyskolene som bl.a. representanten Eriksen Søreide etterlyste. Jeg er helt enig med representanten i at det er ingen grunn til å legge seg på et minimumsnivå. Man skal tilstrebe stadig høyere kvalitet. Endringene vil danne et godt grunnlag for at NOKUT i tråd med Regjeringens ønske skal videreutvikle seg som et statlig uavhengig forvaltningsorgan med tilsynsoppgaver i universitets- og høyskolesektoren og fagskoleutdanningen. Lovforslaget som her legges fram, er første trinn i oppfølgingen av evalueringen av NOKUT. Forslaget er avgrenset til å behandle de overordnede rammene som er fastsatt i universitets- og høyskoleloven § 2-1, som omhandler NOKUTs oppgaver og myndighet. Neste trinn i oppfølgingsarbeidet vil være å gjennomgå og vurdere endringer i forskriftene som omhandler NOKUTs virksomhet og oppgaver, for også her å gi NOKUT tilstrekkelig handlingsrom i sitt tilsyns- og kvalitetsutviklingsarbeid. Så vi kommer til å følge opp dette meget grundig, også med grundige gjennomganger av NOKUTs totale oppgaver. Lovforslaget i seg selv pålegger ikke NOKUT nye oppgaver, og Regjeringen ser i likhet med evalueringskomiteen at endringene i utgangspunktet og på nåværende tidspunkt må skje innenfor de ressursene som NOKUT i dag har til rådighet. Men departementet vil ved gjennomgang av forskriftene som omhandler NOKUTs virksomhet og oppgaver, foreta en nærmere gjennomgang av ressurssituasjonen og av økonomiske rammer, og selvfølgelig naturlig nok komme tilbake til dette i de ordinære budsjettprosessene. Videre foreslås det endringer i lovens bestemmelser om eksamen, i bestemmelsene om sanksjoner ved fusk og endringer i forbindelse med at ph.d.-kandidater som tar eksamen som del av ph.d.-programmet, bør omfattes av reglene om klage i forbindelse med eksamen. Det er etter dagens lov rettslig uklart om kandidater som er tatt opp til et ph.d.-program, kan sies å omfattes av begrepet «student» i universitets- og høyskoleloven, fordi ph.d.-kandidater i mange tilfeller er å betrakte som arbeidstakere ved institusjonen. For å klargjøre dette foreslår derfor departementet å endre begrepet «student» til «kandidat», slik at ph.d.-kandidatene vil omfattes av nevnte bestemmelser. Stjernø-utvalgets innstilling, NOU 2008:3, Sett under ett, anbefaler at det tas grep for at dagens universiteter og høyskoler slås sammen til åtte til ti større institusjoner for å møte ulike utfordringer og skape større og mer robuste enheter. Regjeringen mener det er positivt at universiteter og høyskoler samarbeider eller tar initiativ til sammenslåing der dette kan være hensiktsmessig, men ser det ikke som hensiktsmessig å ta et slikt strukturelt grep som anbefalt av Stjernø-utvalget. Departementet er imidlertid kjent med at flere institusjoner selv vurderer initiativ til sammenslåinger. Universitets- og høyskoleloven har ikke bestemmelser om saksgangen ved slike sammenslåinger, og enkelte av bestemmelsene om styret framstår som lite anvendelige i slike situasjoner. Det er derfor foreslått endringer i enkelte bestemmelser for å legge til rette for å håndtere eventuelle sammenslåinger av institusjoner. Det foreslås en presisering i loven som tydeliggjør departementets anledning til å forlenge tjenestetiden til styremedlemmer ved universiteter og høyskoler. Slik prolongering må naturligvis skje i samråd med de aktuelle institusjonene og styremedlemmene. Universiteter og høyskoler kan ha ansatt rektor og ekstern styreleder eller valgt rektor som styrets leder. Det er lagt til grunn at det er nødvendig med to tredjedels flertall i styret for å treffe beslutning om endring av ledelsesmodell, og dette foreslås presisert i lovteksten. Endringsforslaget vil gjøre det klart at denne type organisatoriske beslutninger bør preges av forutsigbarhet samt ha bred forankring. Arkeologisk museum i Stavanger er innlemmet i Universitetet i Stavanger fra 1. januar 2009, og loven foreslås endret slik at dette framkommer eksplisitt. Vi har også fått på plass begrepet «universitetssykehus». Så litt om språkpolitikk. Som et overordnet språkpolitisk virkemiddel innenfor forskning og høyere utdanning foreslår Regjeringen å lovfeste at universiteter og høgskoler har ansvar for vedlikehold og videreutvikling av norsk fagspråk, jf. stortingsmeldingen Mål og meining. Dette vil tydeliggjøre institusjonenes ansvar på dette området. Flere universiteter og høyskoler har pr. i dag utformet egne språkstrategier. Universitets- og høgskolerådets språkpolitiske plattform har retningslinjer institusjonene kan ta utgangspunkt i. Et lovfestet ansvar for norsk fagspråk innebærer likevel ikke at det bare er snakk om å fremme mest mulig bruk av norsk i alle sammenhenger. Det er også viktig i tillegg til det – selvfølgelig – å utvikle den fremmedspråklige kompetansen, særlig kompetansen i engelsk. Målet må være parallellspråklighet, slik at norsk er språket som skal brukes i utgangspunktet, men at fremmedspråk brukes der det er mest hensiktsmessig.