Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-12-09:
Denne lovproposisjonen er den første en ny komité legger fram for behandling, og jeg vil takke komiteen for rask behandling og godt samarbeid. Proposisjonen omhandler to forskjellige forhold som berører fordeling av midler fra overskuddet fra pengespillene i Norsk Tipping. Proposisjonen er en videreføring av det som ble varslet i forbindelse med Meld. St. 26 for 2011–2012, Den norske idrettsmodellen, når det gjelder finansiering av norsk idrett, samt en styrking av det som defineres som kulturformål utenfor statsbudsjettet. Dagens regler gir en fordeling til idrett på 47,9 pst. Denne satsen økes til 56 pst. i det forslaget som behandles i dag. Andelen som i dag fordeles til kulturformål, er på 34,1 pst., hvorav Stortinget fordeler 19,5 pst., og resten, 14,6 pst., fordeles av regjeringen. I det framlagte forslaget foreslås det at 14,9 pst. fordeles av regjeringen, mens 11,1 pst. inntektsføres i statsbudsjettet og fordeles av Stortinget. 18 pst. av overskuddet fordeles til samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner. Det foreslås ingen endringer i denne satsen. En vesentlig del av disse 18 pst. er i en overgangsperiode øremerket til de organisasjonene som hadde store inntekter fra automater. Disse organisasjonene, 10H, inngikk i 2011 en avtale med Norsk Tipping om drift av nye landsdekkende lotterier gjennom Norsk Tippings ordinære kanaler for å sikre seg inntekter når den øremerkede kompensasjonen falt bort. For ikke å utfordre enerettsmodellen ble Norsk Tipping gitt løyve til å starte opp spillet Nabolaget som en del av sin ordinære portefølje. Ordningen der 10H hadde øremerkede midler, opphører, og komiteen er kjent med at nye forskrifter nå er på høring. I proposisjonen foreslås det at overskuddet fra spillet Nabolaget skal fordeles på ordinær måte, men at det i en overgangsperiode fra 2014 til 2017 legges opp til at hele overskuddet skal gå til samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner, og at 50 pst. tildeles 10H som en fast andel. Komiteen har merket seg at det er betydelig usikkerhet om hvor store disse inntektene vil være. Komiteens innstilling er enstemmig, og sånn sett kunne jeg ha avsluttet innlegget mitt her, men merknadene fra Høyre og Fremskrittspartiet er utfordrende. Og la meg være helt tydelig på hva Arbeiderpartiet mener: Vi slår ring om den norske enerettsmodellen og Norsk Tipping som redskap for drift av pengespill innenfor en ansvarlig ramme. Flertallet i komiteen legger gjennom sine merknader opp til å utfordre den norske enerettsmodellen, og merknadene fra flertallspartiene inneholder en rekke selvmotsigelser. Flertallet sier at markedet for pengespill og ikke-vanedannende spill skal ses i sammenheng. Men vi har ikke et marked i dag, vi har en enerettsmodell, og den vil vi bevare. Vi har også et system med helhetlig regulering av pengespill og ikke-vanedannende lotterikonsepter. Skal vi ha et marked, må enerettsmodellen bort. Det er klart etter flere dommer i EU-systemet. Heller ikke en lisensordning, som jeg registrerer at flertallspartiene vil utrede i innstillingen til budsjettet, kan etableres uten at den er innenfor EØS-rettens rammer. Disse rammene er helt klare på at det er ikke-økonomiske betingelser som er gyldige begrunnelser for å ha reguleringer. Formålet må altså være kriminalitetsforebygging, ansvarlighet, forbrukerbeskyttelse eller lignende – ikke økte inntekter for kultur og humanitære organisasjoner, slik flertallet sier. Det kan tyde på at flertallspartiene har gått seg vill i sine argumenter for å utfordre enerettsmodellen. Løsningen er ikke å opprette nye systemer, men å slå ring om enerettsmodellen slik som den er etablert i dag, og heller se etter muligheter for å utvikle denne modellen. Det er gjort undesøkelser som viser at over 70 pst. av den norske befolkningen mener dagens ordning er en god ordning. Det viser at det er unødvendig å starte opp nye spill for å konkurrere med Norsk Tipping. Vi må slå ring om den enerettsmodellen som i dag er den rådende i Norge.