Inger Stolt-Nielsen (Høyre), 2000-11-28:
Statsbudsjettet kom uten at Regjeringen hadde fulgt opp Stortingets vedtak av 16. juni om at det samtidig skulle legges frem forslag til tiltak som skulle sikre norske sjøfolks konkurransedyktighet. Vedtaket hadde sin bakgrunn i at stortingsflertallet hadde forstått, og i interpellasjonsdebatten i mai gitt uttrykk for, at konkurranseforholdene for norske sjøfolk var blitt vesentlig forverret. Det var bekymring for rekruttering og lærlingplasser, og tiden var inne for en vurdering av alternativer til dagens refusjonsstøtte. Premissene i budsjettet gav likevel et håp. Refusjonsstøtten skulle videreføres med uendret sats og innretning, og Regjeringen gav signaler om at den ville ta fatt i problemene og komme tilbake til saken. Hva skjer? Det kommer et tillegg nr. 7 og en St.prp. nr. 21, hvor Regjeringen trekker inn 40 mill. kr, og setter store og viktige flåtegrupper utenfor ordningen. Retningslinjene for utbetalingen av refusjonsstøtte bygger på et forhandlingsreferat, datert den 14. februar 1994, og det gir ikke noe avtalefestet grunnlag for denne inndragningen. Som en del av statens forpliktelser står det i avtalen at staten vil bidra med 340 mill. kr, og at refusjonen skal gis for sjøfolk som er bosatt i Norge, er berettiget til sjømannsfradrag og er ansatt i den konkurranseutsatte del av flåten. Det står intet om at fartøyene må føre last, og intet punkt i den undertegnede avtalen indikerer at avtalen kan tolkes slik. Ifølge denne avtalen skulle retningslinjene bygge på de konkrete punkter som alle de tre partene hadde akseptert og undertegnet den 14. februar. På de fartøyer som nå lures ut av refusjonsordningen, er det ansatt et sted mellom 1 500 og 2 000 norske sjøfolk. Det søkes rettferdiggjort ved å si at denne flåtegruppen er forholdsvis lite konkurranseutsatt! Vet departementet og Regjeringen i det hele tatt hvilke skip som er registrert i eller utenfor Norge? Jeg har her en liste med 15 utenlandsregistrerte offshorerederier som konkurrerer om kontrakter bare på norsk sokkel. Blant dem er verdens største og mest konkurransedyktige rederier, med de aller fleste av sine sjøfolk fra EU-land, og som benytter de konkurranserammer EØS-avtalen åpner for. Noen av dem har også norsk spisskompetanse i utvalgte stillinger. World wide er konkurransen enda skarpere, og offshoreflåten opererer world wide. Har departementet overhodet peiling på hva de driver på med i forhold til maritime næringer? Sammen med bøyelasterne er de rederiene som nå rammes, de som har gått i front for å bevare en helhetlig norsk maritim cluster, med eiere som pløyer sine overskudd tilbake til bedriften og går i forkant for kompetanseutvikling, stadige miljøforbedringer om bord, og med et ekte engasjement for de lokalsamfunn de rekrutterer fra, og de sjøfolk de har på hyrelisten. Det er Kyst-Norge som rammes av dette. Hele 33 mill. kr trekkes ut fra rederier i Rogaland og Sunnhordland, med et pennestrøk og uten debatt, og tydeligvis uten at de som gjør dette, har kunnskap om konkurranseforholdene. Regjeringen forsvarer inndragningen med at ordningen er blitt mindre brukt i 2000 enn beregnet. Ja, selvfølgelig! Det burde vært opplagt alt i mai. I kystflåten er mer enn 300 arbeidsplasser gått tapt gjennom utflagging, og i løpet av året har ikke mindre enn 18 kystfraktrederier gått konkurs – 15 flere konkurser enn i et dårlig, omtrentlig normalår, med tilsvarende tap av sjømannsarbeidsplasser. Det er resultatet av de skatte- og avgiftsøkninger denne flåtegruppen har fått de siste årene, og som beløpsmessig overstiger det de får i refusjonsstøtte. Statsråd Knudsen synes å tro at norske sjøfolk kan bli konkurransedyktige kun i kraft av sin faglige dyktighet. Andre lands sjøfolk er også dyktige, og gjennom bedrede konkurranseforhold og bedret utdannelse skjerpes nå konkurransen. Faglig dyktighet utvikles om bord. Da må det legges til rette for en NOR-flåte som har gjennomgående norsk mannskap. Dagens lærling skal bli morgendagens spisskompetente toppoffiser, men da må vi sikre grunnstammen av norske sjøfolk. Vi kan ikke ut fra rekrutteringsgrunnlaget plukke ut de dyktigste. Det er erfaring om bord i kombinasjon med utdannelse som skaper de dyktigste. Og vi er nå i en situasjon der vi risikerer å fase ut vår maritime kompetanse og overlate vår kyst til utlendinger, med de langsiktige konsekvenser det vil ha. Jeg er glad for at næringskomiteens leder, Morten Lund, vil være budsjettkameratenes pådriver for å rette opp den skaden som ikke lot seg rette opp i finansinnstillingen. Det kan gjøres ved å forfølge 16. juni-vedtaket og forlange at Regjeringen i løpet av våren gjør som de ble bedt om den 16. juni, og kommer tilbake til Stortinget med forslag til tiltak som kan trygge norske sjømannsarbeidsplasser og gi våre sjømenn forutsigbarhet og langsiktighet.