Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 2004-04-02:
Representanten Arne Sortevik, som er saksordfører for fornyelsen av Lånekassen, har dessverre sykdom i sin nærmeste familie og er derfor forhindret fra å være her i dag. På hans vegne takker jeg komiteen for et godt og konstruktivt arbeid med denne saken. Først vil jeg redegjøre for komiteens syn og deretter for Fremskrittspartiets egen oppfatning. Det er bred enighet i komiteen om behovet for en modernisering av Lånekassen for at det store antall brukere skal få et best mulig tilbud, og den service de har krav på. Imidlertid er det ulikt syn på hvilke virkemidler som bør brukes for å nå dette målet, og likeså er det noe uenighet om omfanget av inngrep i forhold til dagens organisering. Det legges fram tre modeller i meldingen. Disse er «Sørge-for-Lånekassen», der forvaltningen i stor grad overlates til det ordinære bankvesenet, «Totallånekassen», der moderniseringen gjennomføres ved nytt IKT-system, endrede arbeidsprosesser og omorganisering, og det tredje alternativet er «Kjernelånekassen», der støttefunksjoner og enkelte brukerrettede funksjoner overlates til andre aktører, statlige eller private. Det er en samlet oppfatning at «Kjernelånekassen» – som også er departementets valg – blir foretrukket. Denne modellen får oppslutning av alle høringsinstansene. Studentene som brukere slutter også opp om denne modellen. Fremskrittspartiet ønsker primært en annen modell, men slutter seg subsidiært til forslaget basert på modell «Kjernelånekassen», da denne modellen framstår som en forbedring i forhold til dagens system og i forhold til «Totallånekassen». Det er full oppslutning i komiteen om de avgrensninger som departementet har valgt for meldingen. Det er også bred oppslutning om å videreføre tilknytningsform, styre, klagenemnd og lokalisering. Når det gjelder oppgavefordelingen, er det ulikheter i politisk syn. En samlet komite er positiv til et utvidet samarbeid mellom Lånekassen og Statens innkrevingssentral, mens Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet gir tydelig uttrykk for reservasjon når det gjelder overføring av oppgaver fra Lånekassen til Statens innkrevingssentral. Dette gjelder oppgaver som oppfattes som kjerneoppgaver for Lånekassen. Grunnen synes å være at Statens innkrevingssentral er et annet statlig organ med et annet styrende regelverk. En samlet komite understreker på ulike måter at moderniseringsarbeidet ikke skal medføre tap av rettigheter og sosiale ordninger som ligger i dagens utdanningsstøttelov med tilhørende forskrifter. Like fullt peker komiteen på at regelverket for Lånekassens virksomhet er betydelig, og at det er behov for en forenkling av regelverket for å sikre en raskere og billigere saksbehandling og mer automatisering. Større grad av automatisering betyr mindre manuell behandling og er derfor ressursbesparende. Det er full enighet i komiteen om at Lånekassen må få et IKT-system som ivaretar en slik modernisering. Samlet investering vil etter de foreløpige anslag utgjøre ca. 250 mill. kr, finansiert gjennom egne bevilgninger over flere statsbudsjetter, egenfinansiering over Lånekassens eget budsjett og via effektivitetsforbedring som skal hentes ut gjennom moderniseringsarbeidet. På litt ulike måter gir komiteens medlemmer uttrykk for at kalkylen må konkretiseres ved bedre spesifisering, og at prosjektet må styres stramt for å unngå overskridelser. Komiteen har merket seg den informasjon som har vært i media om at IKT-prosjekt i offentlig sektor svært ofte medfører betydelig kostnadssprekk og ofte blir vesentlig forsinket i forhold til opprinnelig tidsplan. Fremskrittspartiet har lenge ivret for en modernisering og omorganisering av Lånekassen, basert på bl.a. tre forhold: 1. Brukernes behov for service og tilgjengelighet.2. Regjeringens strategi for modernisering, effektivisering og forenkling i offentlig sektor. Blant annet vises det til redegjørelse for Stortinget 24. januar 2002, fra daværende statsråd Norman under tittelen «Fra ord til handling».3. Det ligger to utredninger bak meldingen: Solberg-utvalgets innstilling, avgitt 18. desember 2001, og rapport fra prosjektgruppe nedsatt av Utdannings- og forskningsdepartementet, avgitt i juni 2003 om «Moderniseringsstrategier for forvaltning av studiestøtten». I forhold til innhold og omtale er dette –en sak med politisk spennende moderniseringstanker i tråd med egen strategi – ikke på langt nær det man burde ha kunnet forvente. Av denne grunn fremmer Fremskrittspartiet et forslag om alternativt virkemiddel i moderniseringsarbeidet mer i tråd med moderniseringsprogrammet, som er et program med god forankring i Fremskrittspartiet idégrunnlag. Det er leit, synes vi, at vi ikke kan få den beste løsningen med én gang, men at vi igjen er havnet på en «veien blir til mens vi går»-løsning. Fremskrittspartiet vil derfor støtte den nest beste løsningen subsidiært. Fremskrittspartiet har også sitt primærsyn på tilknytningsform. Vi ønsker omdanning til forvaltningsbedrift, slik et mindretall av høringsinstanser også gjør. Fremskrittspartiet ønsker ordningen med eget styre avviklet, og viser til uttalelser som er kommet om at styret ikke har oppgaver og heller ikke fungerer som et ansvarlig styre. Fremskrittspartiet ønsker distriktskontorene avviklet i tråd med syn som er kommet fram gjennom utredningen om at en løsning med slike kontor ikke gir en effektiv løsning for Lånekassen. I tråd med dette mener også Fremskrittspartiet at andre nøkkeltall knyttet til Lånekassens virksomhet tyder på at effektiviteten kan forbedres betydelig. Fremskrittspartiet ønsker bedre brukerinformasjon, godt i tråd med Regjeringens moderniseringsstrategi, men står dessverre helt alene om dette synet. Verken meldingen eller tidligere utredninger gir informasjon om brukersyn. Til slutt: Fremskrittspartiet er glad for at det blir oppstart av en modernisering. Mye av moderniseringen er knyttet opp til fornyelsen av IKT-systemet. Det er viktig at et så omfattende prosjekt styres godt økonomisk, og at en ny løsning ikke blir så spesiell og med så mye systemmessig «skreddersøm» at systemet fort blir utgått på dato og igjen må skiftes ut. Jeg vil med dette ta opp det forslag som Fremskrittspartiet fremmer i innstillingen.