André Oktay Dahl (Høyre), 2004-03-11:
Riksrevisjonens undersøkelse avdekker, som saksordføreren var inne på, en rekke forhold som i sin tid fikk varsellampene, eller signalanlegget, til å lyse. Svakheter ved innretningen av avtaleverket, departementets oppfølging gjennom innhenting av relevant styringsinformasjon, svak produktivitetsutvikling og redusert kundetilfredshet er noen av de forholdene som ble avdekket. For eksempel påpekes det i rapporten at kravene i avtaleverket og oppfølgingen i liten grad var rettet mot resultatene av togproduksjonen. Hovedfokuset lå på aktiviteten i togdriften. Riksrevisjonen påviser også at departementet i undersøkelsesperioden ikke sanksjonerte ved svak måloppnåelse i forhold til punktlighetsnormen i avtaleverket. Det er imidlertid grunn til å understreke at organiseringen av offentlig kjøp av togtjenester har vært og er i en stadig utviklingsprosess. Overgangen fra å være en forvaltningsbedrift til å bli et statlig aksjeselskap med helt andre krav til avkastning og normale bedriftsøkonomiske krav, har skjedd på relativt kort tid. I tillegg har det ganske nylig skjedd enkelte viktige revideringer av de politiske målene som lå til grunn for det tidligere samferdselsregimet, som Riksrevisjonen har foretatt sin undersøkelse av. Forhold som liberaliseringen av ekspressbuss-politikken og luftfarten har skjedd som en del av en helhetlig omlegging av samferdselspolitikken, hvor det er valgt en bredere tilnærming ved at det samlede transporttilbudet har vært vektlagt mer enn det enkelte transportmiddel isolert sett. Komiteflertallet – Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti – registrerer at departementet har innsett behovet for at NSB gis større frihet til å tilpasse togtilbudet hva angår frekvenser og stoppmønster gjennom den nye rammeavtalen. I tillegg har vi, i likhet med saksordføreren, merket oss at det legges opp til gradvis innføring av konkurranse på det norske jernbanenettet fra og med i år, samt kvalitetskontrakter med resultatavhengig tilskudd. Dette tar innover seg en god del av de svakhetene som Riksrevisjonen påpekte i sin rapport. Vi har også merket oss at Bergensbanen og Sørlandsbanen, to av NSBs viktigste jernbanestrekninger, legges ut på anbud i løpet av 2005, i tillegg til at Gjøvikbanen – som nevnt av saksordføreren – vil bli lagt ut på anbud denne våren. Det selskapet som vinner et anbud, får enerett på driften en viss periode, og flere andre land i Europa har som nevnt hatt suksess med å sette togdriften ut på anbud. Effektene har vært gode, og de aller fleste, om ikke alle land, rapporterer om økt passasjertilgang og bedre tilbud. I forhold til denne politikkomleggingen har vi nokså nylig fått en del tall som er ganske interessante. Tertialrapporten fra NSB til Samferdselsdepartementet for 3. tertial i fjor og Jernbaneverkets løpende statstikk viser at de virkningene vi forventet av et endret politisk fokus, allerede må kunne sies å ha gitt seg utslag. Utviklingen i 2003 var faktisk svært positiv, både når det gjaldt forbedret punktlighet og færre innstilte avganger. Året 2003 er etter en del av endringene som departementet har gjennomført, faktisk det beste noensinne når det gjelder punktlighet samlet sett, og da særlig i andre halvår. Antallet innstilte avganger ble redusert med 13 pst. fra 2002 til 2003, og punktlighetsutviklingen i 2003 var eksempelvis spesielt positiv for regiontogene på Østlandet. Også nedgangen i persontrafikken har stoppet opp i 2003, og på en rekke strekninger og områder har en negativ trend faktisk blitt snudd til vekst i passasjertall i 2003. Utviklingen i passasjertallene for lokaltrafikken i Oslo-området viste eksempelvis en økning på over 10 pst. i forhold til 2002. For Høyre er dette en viktig indikasjon på at en del av de forhold som har blitt avdekket i rapporten, har blitt tatt på alvor av departementet. Man har tatt et oppgjør med et tidligere samferdselsregime og en tidligere samferdselspolitikk som har vist seg ikke å fungere, og man bruker de funnene som det ennå ikke er gjort nok med, til å organisere persontransporten for fremtiden på en bedre måte enn vi gjør i dag. Men de tallene som ble fremlagt nå nylig, viser at en omlegging av politikken, som Riksrevisjonen i denne rapporten har gitt signaler om kanskje bør skje, har vist seg å fungere etter de intensjonene som flertallet den gang la til grunn.