Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-15:
Regjeringen har i denne proposisjonen lagt fram forslag om lovendringer om at dagens rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad erstattes av en ny midlertidig folketrygdytelse. Vi foreslår at den nye ytelsen kalles arbeidsavklaringspenger. Forslaget følger opp et av hovedgrepene i St.meld. nr. 9 for 2006–2007, Arbeid, velferd og inkludering. Lovforslaget legger til rette for tidligere og tettere oppfølging av brukerne, og har som mål å bidra til at flere raskere kommer i arbeid. Den nye ytelsen gir økonomisk trygghet. Det er dessuten lagt vekt på forenkling av regelverket, og på at det skal være tydelig for brukerne hvilke rettigheter og plikter de har. Arbeids- og velferdsetaten skal kunne bruke mer ressurser på relevant og arbeidsrettet oppfølging av hver enkelt bruker, og mindre ressurser på å avgjøre hvilken livsoppholdsytelse den enkelte kvalifiserer til. I de tilfellene der arbeid ikke er et alternativ, skal det gis en rask avklaring i forhold til en eventuell rett til uførepensjon. Vi foreslår at arbeidsavklaringspenger og stønader til dekning av ekstrautgifter som følger av gjennomføringen av arbeidsrettede tiltak, tilleggsstønader, skal kunne gis til personer som på grunn av sykdom, skade eller lyte har fått arbeidsevnen nedsatt i en slik grad at de hindres i å skaffe seg eller beholde inntektsgivende arbeid. Arbeidsavklaringspenger skal gis til personer som har fått arbeidsevnen nedsatt med minst halvparten. Det skal videre være et vilkår at personen skal ha behov for bistand for å bli i stand til å skaffe seg eller beholde arbeid som han eller hun kan utføre. Alle som mottar ytelsene, skal ha en plikt til å bidra aktivt i prosessen med å komme i arbeid. Ytelsene skal kunne gis så lenge det er påkrevd for å gjennomføre nødvendig aktivitet med sikte på å komme i arbeid, men allikevel ikke lenger enn fire år. Det skal dessuten, ved innvilgelse av ytelsen, fastsettes tidspunkt der Arbeids- og velferdsetaten sammen med mottakeren skal vurdere om den fastlagte oppfølgingen gir den ønskede framgangen for å komme i arbeid. Hovedytelsen skal beregnes på samme måte som dagens ytelser og utgjøre 66 pst. av beregningsgrunnlaget. Minste årlige ytelse skal som hovedregel være 1,97 G, men 2,44 G for unge uføre. Alle mottakere som forsørger barn, skal få et standardisert barnetillegg. Ytelsene skal reduseres mot arbeidede timer i inntektsgivende arbeid. Vi foreslår også at arbeidsavklaringspenger skal gi opptjeningsrett til foreldrepenger, og at uførepensjon etter foretakspensjonsloven begynner å løpe tolv måneder etter at inntektsevnen ble redusert. Vi foreslår dessuten at alle som henvender seg til det lokale Nav-kontoret, og som ønsker eller trenger bistand for å komme i arbeid, skal ha rett til å få vurdert sitt bistandsbehov. Brukeren skal få en skriftlig vurdering av sine muligheter for å komme i arbeid, behov for bistand og målet for og retningen på den eventuelle bistanden. Brukeren skal kunne klage på vurderingen. Det foreslås dessuten at brukeren skal delta i utformingen av en konkret plan for hvordan vedkommende gjennom ulike tiltak, behandlingsopplegg, egenaktivitet mv. skal komme i arbeid, og at denne skal kalles aktivitetsplan.