Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2015-12-03:
Mange nyvalgte i kommunestyrene rundt omkring i landet har hatt en vanskelig budsjetthøst. Etter at regjeringen i sine to første budsjetter nedprioriterte kommunene, hadde nok enkelte et håp om at budsjettet for neste år skulle gjøre en forskjell, også i regjeringspartienes egne rekker. Da Dagens Næringsliv i forbindelse med Høyres landsmøte denne våren spurte ordførerkandidatene til Høyre om hva slags sak som var aller viktigst å prioritere i statsbudsjettet for 2016, kom kommuneøkonomien på førsteplass. 40 pst. av de spurte mente bedret kommuneøkonomi er aller viktigst. Nå har vi fått fasiten, og dessverre fortsetter regjeringen i samme spor som før. Man har ikke tatt signalene fra lokale folkevalgte, selv om Høyre og Fremskrittspartiet i høstens valgkamp på ingen måte holdt igjen på løftene om mer eldreomsorg og bedre skole. Veksten i kommunenes inntekter er langt lavere nå enn i perioden 2006–2013, da det var den rød-grønne regjeringens økonomiske opplegg for kommunene som fikk flertall. Nå er det et annet flertall i denne salen, og det merkes rundt omkring i norske kommuner. Neste år skal kommunene bosette rekordmange flyktninger. Det er en formidabel oppgave, og det er en oppgave som ikke har blitt enklere av regjeringens mangelfulle håndtering. I dag skal asylforliket formelt vedtas i Stortinget. Det er bra, det er viktig at partiene her står sammen i en krevende situasjon for landet. Samtidig er det verdt å minne om at veldig mange av de punktene som inngår i avtalen, kunne vært gjennomført av regjeringen innenfor de fullmaktene de har. Det er spesielt at Stortinget må inn og instruere regjeringen om ting som f.eks. å sette inn flere saksbehandlere på Storskog. Uansett: Kommunene har fått en stor oppgave og signalene fra de folkevalgte er at denne utfordringen er de klar til å ta sammen med innbyggerne i sine lokalsamfunn. Kommunene med ordførerne i spissen er klar til å stille opp på statsministerens invitasjon til dugnad, men de etterlyser samtidig støtte fra hele regjeringen, fra begge regjeringspartienes representanter, både sentralt og lokalt. Den som inviterer til dugnad, må også delta selv. De økonomiske rammebetingelsene regjeringen har foreslått for kommunene i statsbudsjettet for neste år, er for dårlige. Man kunne stilt opp med økt integreringstilskudd. Man kunne foreslått en større kompensasjonsgrad for kommunale barnevernsutgifter til enslige mindreårige asylsøkere. Man kunne økt de frie inntektene til kommunene, sånn at kommunene kunne finansiert både videre utbygging av skole, barnehage, eldreomsorg og integreringstiltak. Men det gjør ikke regjeringen. Det regjeringen derimot har foreslått, er kutt i norskopplæringen i mottak, sånn at de som skal bosettes i kommunene, har hatt færre timer norskopplæring når de skal bosettes. Dette vil kunne gjøre integreringsarbeidet vanskeligere og regningen større for kommunene rundt neste sving. I tillegg sendte regjeringen i budsjettet en litt spesiell hilsen til de kommunene som har mottakssentre for enslige mindreårige asylsøkere – de kuttet i tilskuddet til opplæringen og sendte regningen til kommunene. Honnør til Kristelig Folkeparti og Venstre på dette punktet for at de fikk reversert det kuttet. I Arbeiderpartiets alternative budsjett har vi funnet rom for styrket integreringstilskudd, større kompensasjon for kommunale utgifter til barnevern og ikke minst en betydelig økning i kommunenes frie inntekter. Totalt ligger det inne rundt 4 mrd. kr mer til kommunene enn det det gjør i regjeringens opplegg og i budsjettforliket. Vi foreslår også et løft for boligbyggingen, for det store flertallet av kommunene oppgir at boligmangel er det største hinderet for bosetting. Med vårt opplegg ville det blitt gitt tilskudd til 2 500 utleieboliger og en økning i Husbankens låneramme på 7 mrd. kr. I en tid der det kommer til å være et stort behov for flere boliger, velger regjeringen å kutte i rammene til Husbanken. Styrket kommuneøkonomi var en hovedprioritering for den rød-grønne regjeringen. Sånn ble kommunene satt i stand til å ansette førskolelærere, sykepleiere og lærere. I vår periode økte sysselsettingen i kommunesektoren med i snitt 8 500 årlig. I 2014 sank veksten i sysselsettingen ned til 5 000. Det er et stort paradoks i budsjettet. Vi har mange uløste oppgaver, vi har masse penger til disposisjon og vi har 127 000 ledige mennesker. Likevel unnlater regjeringen å sette inn pengene og de menneskelige ressursene der de trengs mest.