trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-15:
Det vart vel heller 1–1 enn 0–0 i går. Eg valde å sjå på det kommunestyremøtet som sa ja, og så valde sikkert representanten Greni å sjå på det kommunestyret som snudde. I det møtet som representanten Greni viser til, vart Skjelstad og eg litt fleipete kalla for ungkarsklubben av kommunar som ønskjer å slå seg saman, men som ikkje finn ein partnar. Dei pengane ligg i budsjettet på ufordelte skjønsmidlar, og grunnen til at dei er lagde der, er at det framleis kan vera bevegelse. Det kan vera nokre ungkarar som finn ut av det før jul. Då får dei tilskotet frå ein annan post. Den fordelinga blir gjord over nyttår, så får me sjå kor mange ungkarar som vert att når me kjem til nyttår.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-15:
Det er ikkje riktig at me har valt det eine framfor det andre. Begge delar er viktige, difor gjer me òg begge delar. Eg har sjølv bakgrunn som ordførar for ein kommune som er svært oppteken av skattelette, men me bruker ikkje retorikken «til dei som har mest frå før», men «til dei som skaper arbeidsplassane». Det er dei som er lokomotivet i lokalsamfunnet, det er norske eigarar som har eit generasjonsperspektiv. Det er jo det det handlar om – at me ønskjer å leggja til rette for at dei skal kunna bli i norske distriktskommunar og skapa arbeidsplassar framfor at me skal forskjellsbehandla dei utanlandske eigarane, som har eit heilt anna perspektiv enn dei lokale eigarane. Dette heng faktisk godt saman. Ein god kommune er avhengig av å ha hjørnesteinsbedrifter og lokale eigarar. Difor er skattepolitikken vel så viktig for kommuneøkonomien. Det er ikkje riktig at me prioriterer mellom dette. Me satsar på begge delar, både eldreomsorg, kommuneøkonomi – og skattelette til dei som skaper arbeidsplassar.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-15:
Eg tenkte eg skulle stilla representanten Pedersen og Arbeidarpartiet spørsmål om regionreforma. På Austlandet har me vore vitne til at Arbeidarpartiet lokalt har fire ulike standpunkt, eitt i Østfold, eitt i Oslo, eitt i Akershus og eit fjerde i Buskerud, mens partiet nasjonalt ser ut til å ha bestemt seg allereie, all den tid dei la fram eit forslag i Stortinget om at målet er å slå saman Oslo og Akershus fylkeskommune, då me starta prosessen med regionreform i fjor. Spørsmålet mitt er: Vil ein no etter denne prosessen framleis stå fast ved at ein skal ha ei tvangssamanslåing av Oslo og Akershus fylkeskommune som eit minimum?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-15:
Avisoppslaga i desember er no ganske like dei som var under dei åtte raud-grøne åra. Kommunepolitikarar jobbar med å få budsjetta i hop fordi ønska alltid er større enn tilgjengelege midlar. Det er mogleg eg høyrde litt feil, men eg fekk nesten eit inntrykk av at representanten Greni syntest at budsjettet vart verre etter forliket. Eg synest i så fall det er rart at Senterpartiet synest det når Kristeleg Folkeparti og Venstre har lagt inn meir pengar til distriktspolitikk enn dei satsingane som allereie låg inne i budsjettet. Det eg har tenkt å spørja om, gjeld angrepet på øyremerkte tilskot. I hovudsak har me gått i retning av å gje meir tillit til lokaldemokratiet. Det er gjort eit unntak ved at delar av posten til tidleg innsats i skulen vart til ein endå større tilskotspost. Men om det er slik at ein er så mykje imot øyremerkte tilskot – kvifor var det endå meir øyremerkte tilskot i dei åtte åra Senterpartiet sat i regjering?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-15:
Det er viktig å halda forskjell på underteikna og Venstre! Eg vil starta med å koma med nokre kommentarar til representanten Andersen i SV, som snakka om diagnoselista. Der trengst det ei oppklaring. Me veit at mange har behov for fysioterapi, men dei har likevel falle ut av den såkalla diagnoselista, som gjev gratis fysioterapi frå første stund. Dette er urettferdig, tilfeldig og ikkje i tråd med resten av helsetenesta. Fysioterapeutar er ute i kommunane der vanlege folk med vanlege inntekter bur. I dag betalar ein eigendel på nesten alt i helsetenesta, bortsett frå på akutt og nødvendig helsehjelp. Det er hovudregelen. Det at fysioterapi har vore gratis for ca. hundre diagnosar, er ei gamal ordning med behov for fornying. Fysioterapi til menneske med kroniske smertetilstandar av ukjend årsak, som CFS/ME, ulike typar idrettsskadar, enkelte kreftdiagnosar, enkelte psykiske lidingar og ryggsmerter, er ikkje omfatta av fritaksordninga. Me har opp gjennom åra fått klagar frå fleire pasient- og brukarorganisasjonar på denne skeivfordelinga og prøver å skapa eit meir rettferdig system. Neste skritt for oss blir å forsøkja å slå saman eigendelstaka 1 og 2, slik at me kan få berre eitt eigendelskort å halda oss til, og samtidig sørgje for at dette taket blir sett lågare enn tak 1 og tak 2 til saman. Så hadde me – i alle fall dersom me las nyheitsoppslag før valkampen i 2013 – sett for oss ein heilt annan debatt enn me har hatt i dag, ut frå all skremselspropagandaen om kor ille det skulle gå med norske kommunar med eit regjeringsskifte i 2013. No er fasiten klar, og me ser at i alle fylke viser ein til gode tal – og heilt andre tal enn dei skremselsbileta ein viste til. Det er nok grunnen til at dei raud-grøne har gått på autopilot i dag og gjenteke ting som ikkje blir riktigare av å bli gjentekne. Eg merka meg godt at statsråden viste til undersøkinga frå 2010 under dei raud-grøne sin glansperiode. Eg var sjølv ordførar på den tida og hugsar korleis det var på KS-møte; det var ei heilt anna verkelegheitsbeskriving i Kommune-Noreg under dei raud-grøne enn det som ein forsøkjer å skapa inntrykk av i dag. Eg vil òg minna litt om dei raud-grøne si siste helsing til Kommune-Noreg då dei la fram budsjettet sitt, med omsyn til ressurskrevjande tenester. Då forsøkte ein å redusera kompensasjonsgraden frå 80 pst. til 77,5 pst. Det ville betydd mange millionar meir til kommunane og ei utruleg stor skeivdeling til kommunar, for kostnaden over taket varierer stort og ville ha vore ei stor utfordring for norske kommunar. Så ein kan vera glad for at dette stortingsfleirtalet reverserte bl.a. den siste helsinga frå den raud-grøne regjeringa med å seinka kompensasjonsgraden.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-15:
Det er vel kanskje opposisjonen sin draum at på tampen av ein debatt skal representantar frå regjeringspartia opp og innrømma at ein har gjort ein feil. Så det skal eg no gjera. Viss ein lyttar godt etter, kan eg leia merksemda mot kapittel 540 der Høgre og Framstegspartiet dessverre har skrive ei feil setning i innstillinga. Me har skrive at regjeringa har auka lærlingtilskotet med 10 000 kr, og at forliket har auka det med nye 2 500 kr, sånn at ein kjem opp i 12 500 kr. Her har me dessverre gloppe litt, for regjeringa har gjort endå meir enn det me skreiv. Det var faktisk 17 500 kr lærlingtilskotet var på, og så auka ein det med nye 2 500 kr. Så riktig sum skal ikkje vera berre 12 500 kr, men 20 000 kr som denne regjeringa og stortingsfleirtalet har auka lærlingtilskotet med. Eg synest rett må vera rett.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-15:
Det er mykje ein kunne ha gripe fatt i i replikken til Lauvås. Å skylda på at regjeringa har manglande oversikt når det er så uoversiktleg som det er med tilstrøymingane, blir feil å seia. Eg synest regjeringa har vore raskt på banen både med å sikra nok plassar då det var behov, og raskt å følgja opp med å redusera talet på mottaksplassar når behovet ikkje lenger er så stort. Det er vel ingen som ønskjer at me skal bruka skattebetalarane sine pengar på å drifta mottaksplassar det ikkje er behov for. Me ønskjer å bruka pengane til skattebetalarane på å få til ei vellukka integrering. Så må ein sjølvsagt finna smidige løysingar i den grad enkeltkommunar har teke på seg eit stort ansvar som medfører kostnader. Eg har stor tiltru til at regjeringa i den vidare dialogen og fram mot revidert vil sjå på dei kommunane som eventuelt har kome i ein slik situasjon som Lauvås beskriv.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-15:
No beskriv representanten Greni ein situasjon i mottak som eg i mitt innlegg sa at me ønskjer å få ned saksbehandlingstida for, slik at den situasjonen i mottak blir kortast mogeleg, og at ein raskast mogeleg skal koma seg ut i ein kommune og starta arbeidet med å bli fullt integrerte nordmenn – viss ein får ja på søknaden, vel å merka. Då handlar det om at ein skal koma seg ut i arbeid og leva av eiga inntekt, som resten av befolkninga i Noreg gjer. Når det gjeld situasjonen i mottak, viser eg til proposisjonen og til behandlinga av taka, og at det blir behandla på ein fornuftig måte. Me set eit tak fordi me meiner det er riktig ut ifrå prioritering av midlane, slik at me fokuserer meir på integreringsarbeidet, som gjeld der ein skal vera resten av livet, enn på mottakssituasjonen, der me ønskjer at ein skal vera kortast mogeleg. Folk skal ikkje sitja så lenge i mottak som var vanleg under den raud-grøne regjeringa. Me hugsar alle at me overtok ei lang liste over folk som ikkje hadde fått avklart saka si, då me tiltredde i 2013.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-15:
Når det gjeld norskopplæring, var eg i mitt hovudinnlegg inne på at me ønskjer å styrkja norskopplæring og samfunnsfagopplæring for dei som skal bli, at me brukar mest pengar på dei som skal bli, og skal bli integrerte, i Noreg. Det heng saman med at me skal ha kortare saksbehandlingstid og kortare tid på mottak før saka blir avklara. Dimed er det behov for mindre avsettingar til norskopplæring i mottak til alle, både dei som skal bli, og dei som ikkje skal bli. Me målrettar pengane meir mot dei som skal bli i landet. Det er heilt klart viktig, men det aller viktigaste me gjer, er ikkje å gjera som den førre regjeringa, å lena oss tilbake og synest det er heilt greitt at folk er lenge på mottak. Me er opptekne av å få til busetjing og integrering raskare, og difor gjorde vår første minister Solveig Horne meir for integreringa enn forgjengaren hennar, og Sylvi Listhaug har følgt opp etterpå. Me fokuserer på at dei som skal få bli, skal integrerast og busetjast raskast mogeleg og ikkje leva lenge på mottak.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-15:
Det er interessant å høyra Lauvås karakterisera statsråden med at ein på ein måte splittar gjennom utsegner. Eg føler at det er litt av det same representanten gjer når han vel å gå for konfliktlinje framfor å gjera sånn som eg gjorde i mitt innlegg, og seia at her har det vore eit godt samarbeid mellom kommunar tverrpolitisk og regjeringa på busetjingsarbeidet. Så eg skal gje representanten Lauvås ein sjanse til å vera meir forsonande og hyggjeleg i sin tone gjennom å stilla spørsmålet: Korleis vil han karakterisera den innsatsen som denne regjeringa har gjort med busetjingsarbeidet, når ein ser så tydelege resultat, at det har vorte busett fleire på eitt år enn fire år med den førre regjeringa? Så eg gjev gjerne Lauvås anledning til å seia nokre rosande ord om det samarbeidet. Ser òg Arbeidarpartiet at her har det vore eit godt samspel mellom kommunar og den sitjande regjeringa?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-15:
Eg vil takka for at me får behandla alle desse tre salderingsproposisjonane samla. Først vil eg seia at i Innst. 133 S er det ein liten feil i den første versjonen av innstillinga. Der står det at det er partia Arbeidarpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti som står bak tilrådinga IV–V, men det riktige er at det er Høgre, Framstegspartiet, Venstre og Kristeleg Folkeparti. I den siste versjonen av innstillinga blir det retta opp. Utover det har komiteen ingen merknader til forslaget frå regjeringa til nokon av proposisjonane, med unntak av to forhold. På kommunalfeltet har Arbeidarpartiet ein merknad som går på overføring av skjønnsmidlar som ikkje er brukte, som eg reknar med at dei sjølve gjer greie for, og når det gjeld Justisdepartementet, har Sosialistisk Venstreparti ein merknad som går på midlar som har vore løyvde til asyl- og flyktningpolitikken. Eg reknar med at dei også gjer greie for sine merknader sjølve.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Komitélederen fra Fremskrittspartiet snakket i 15 minutter, men det var ikke mange sekundene han brukte på eldreomsorg, og det skjønner jeg godt. Før valget i 2013 sa Fremskrittsparti-leder Siv Jensen til VG at det skulle bli like lett for eldre å få sykehjemsplass som for en asylsøker å få plass på et asylmottak. «Det kan ikke stå på pengene. Det får koste hva det vil», sa hun. I juli 2016 slo hun fast at hun ikke var fornøyd med regjeringens innsats på det området, og nestleder Per Sandberg lovte at man skulle komme sterkere tilbake i 2017. Han sa: «Jeg har ikke problemer med å ta selvkritikk på at regjeringen ikke har fulgt godt nok opp, men husk at eldreomsorgen ligger i kommunene og at det er store forskjeller der ute.» Nå har vi fasiten. Vi har fått på bordet et kommuneopplegg der KS sier at det ikke er handlingsrom til å bygge ut kapasitet og kvalitet i eldreomsorgen. Da er spørsmålet: Hva har skjedd mellom juli 2016 og jul 2016, siden det ikke ligger penger i budsjettet til å styrke eldreomsorgen i 2017?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Representanten Bakke-Jensen var inne på fravær og frafall i den videregående skolen i Finnmark. Det er et stort og viktig tema. Jeg er veldig for at elevene skal møte opp til undervisning, men jeg er også veldig for at fylkeskommunene og skolene skal få tilført de ressursene de trenger for å gi god undervisning av høy kvalitet. Jeg vil minne om at kunnskapsministeren fra Høyre i vår lovet at det skulle sendes eksperthjelp da det kom en ny rapport som viste konsekvensene av frafallet. Ekspertene har latt vente på seg, og hans partifeller i storting og regjering har dessverre ikke fulgt opp med å ansette de ekspertene man tradisjonelt bruker i den videregående skolen, nemlig lærere. Det er skuffende at Høyre har bidratt til å kutte ytterligere 100 mill. kr til fylkeskommunene og dermed svekker fylkeskommunenes innsats både på vei og på skole. For øvrig har jeg tillit til lokaldemokratiet og til de beslutningene lokalpolitikerne har gjort rundt om i landet, og jeg håper Høyre har den samme tilliten som oss.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Arbeiderpartiet har aldri sluttet seg til tenkningen om et tall 10 uten at det er nærmere begrunnet. Vi har sluttet oss til at fylkene skal ta en naboprat, og så må man oppsummere etter det. Dette er et merkelig spørsmål. Arbeiderpartiet har fremmet forslag to ganger i denne salen om en egen prosess i hovedstadsområdet, og det er ikke bare det at regjeringspartiene har stemt imot. Nei, representanter for regjeringspartiene har vært her oppe nærmest i panikk og raljert over behovet for en egen prosess i hovedstadsområdet med begrunnelsen at her fungerte alt så bra at det ikke er behov for å se på endringer i det hele tatt. Hadde regjeringspartiene støttet oss da vi fremmet dette forslaget, kunne man kanskje fått en helt annen prosess. Når det gjelder Arbeiderpartiet, og hvordan de ulike partiene har stemt rundt om i landet, tror jeg kanskje at Fremskrittspartiet også bør se sine egne folk i kortene hvis de mener det er et problem at det er ulike syn internt i de ulike partiene.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Hvis representanten Skjelstad er på jakt etter paradokser, bør han kanskje se et annet sted enn hos Arbeiderpartiet. Arbeiderpartiet er for kommunesammenslåing der det er fornuftig, og der det er tilslutning til det lokalt. Jeg vil minne om at vi kun for noen uker siden behandlet en kompetansereform her i Stortinget som Arbeiderpartiet foreslo, og hvis jeg husker riktig, stemte representanten Skjelstad imot den. Dessuten foreslår vi nå 3 mrd. kr mer til kommunesektoren, som ville gjort kommunene og fylkeskommunene i stand til å ansette mange flere av de folkene de trenger. For uansett om man slår sammen noen få eller veldig mange kommuner, tror jeg ikke de ansatte tenker at de skal jobbe gratis i framtiden. De må betales, og da trenger kommunene penger for å ansette dem.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Hvis det er sånn at statsråden er redd for at kommunene bruker for mye penger, kan jeg trøste ham med at budsjettundersøkelsen til KS viser at kommunene vil kutte om lag 3 mrd. kr i 2017. Det står i skarp kontrast til Statsministerens kontor, som ikke har noe effektiviseringspotensial. Tidligere i høst uttalte kommunalministeren til Avisenes Nyhetsbyrå: «Jeg er stolt av at vi har sikret kommunene en god økonomisk vekst de tre siste årene.» Det er en selvtilfredshet som står i skarp kontrast til den virkeligheten som mange kommuner nå opplever. Til tross for rekordhøy oljepengebruk og rekordmange ledige mangler politikerne lokalt de pengene de trenger for å ansette folk innenfor barnehage, skole, helse og eldreomsorg. Er statsråden stolt over at den årlige veksten i sysselsettingen i kommunene er mer enn halvert under denne regjeringen, dvs. at kommunene ansetter under halvparten så mye folk nå som de gjorde med rød-grønn regjering?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Jeg registrerte at kommunalministeren ikke ville svare på spørsmålet mitt, og at han må ty til ekstraordinære skatteinntekter i år for å forsvare den kommuneøkonomien som kommunene har akkurat nå. Fremskrittspartiet gikk til valg i 2013 på å frata kommunene muligheten til å kreve inn skatt på eiendom. I valgkampen i 2011 sa Høyres nestleder Jan Tore Sanner: «Eiendomsskatt er blitt et tema i valgkampen, og det er vi i Høyre glade for.» Han understreket at Høyre ville «redusere og på sikt fjerne eiendomsskatten». I fjor vår viste tall fra SSB at to av tre Høyre-styrte kommuner har en eller annen form for eiendomsskatt, og med Jan Tore Sanner som kommunalminister har eiendomsskatten i norske kommuner økt med 36 pst. Er Høyres nestleder, Jan Tore Sanner, fornøyd med kommunalministerens innsats for å redusere og fjerne eiendomsskatten?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
På mange måter virker det som om vi i denne salen deltar i to ulike debatter. Jeg registrerer at regjeringspartiene ønsker å snakke om teknikaliteter, og ikke minst om struktur. Strukturendringer skal løse ethvert problem i denne verden. Jeg ser også at de gjør tapre, men ikke spesielt troverdige, forsøk på å skjønnmale sin egen kommuneøkonomi. De legger på bordet tekniske regnestykker som vi har tilbakevist. De har derimot ikke klart å svare på spørsmålet om hvorvidt de tror at den dramatisk lavere sysselsettingsveksten vi nå ser i kommunene, og den veldig sterke økningen i eiendomsskatt, kanskje kan ha noe å gjøre med at lokalpolitikerne ikke har nok penger til å løse de oppgavene de ønsker å løse. Det er gøy for oss politikere å drive med pingpong om før og nå, oss og dem. Vi deltar alle i den øvelsen med jevne mellomrom. Men først og fremst er dette et verdivalg om hva vi gjør nå for å ruste oss for framtiden og skape like muligheter for alle i dette landet. Gjør vi det gjennom 20 mrd. kr i skattekutt til dem som har mest fra før, eller gjør vi det gjennom en satsing på felles velferd, på barnehage, på skole, på helse og omsorg? Med alle de milliardene av oljekroner som nå pøses ut, og alle de ledige som ikke har noe å gjøre, skulle man forvente en mye sterkere satsing på kommunene og de oppgavene kommunene har ansvaret for, ikke minst i lys av tidligere løfter om at det ikke skulle stå på pengene. Det er også interessant å merke seg at alt som ikke lykkes for denne regjeringen, enten det er fylkessammenslåinger eller det er statliggjøring av eldreomsorgen, er noen andre enn regjeringens feil. Særlig er det ofte Arbeiderpartiets eller opposisjonens feil, eller så er det lokalpolitikerne – hvis det ikke var noe den rød-grønne regjeringen gjorde. Da vil jeg bare si: Stortingsflertallet er hjertelig velkommen til å lytte til Arbeiderpartiet, til opposisjonen og til landets lokalpolitikere. Jeg tror budsjettet for neste år hadde sett mye bedre ut da. Når det gjelder Nord-Norge, er det lav ledighet – ja. Men det er på tross av, ikke på grunn av, regjeringens politikk. Denne regjeringen har kuttet flere hundre millioner kroner til fylkeskommunene. De har kuttet 70 mill. kr til Sametinget og samiske formål. De driver en storstilt sentralisering av statlige arbeidsplasser. Samtidig: På statsministerens kontor skal ikke noe røres. Oljemilliardene går til landets rikeste mennesker. De bor dessverre ikke i Nord-Norge. Derfor ønsker man fra et nordnorsk perspektiv å satse på de unge i stedet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Jeg er helt enig med kommunalministeren i at kommunene har tatt realitetene innover seg, og realiteten er at kommunene ikke får de pengene de trenger fra regjeringen for å ansette de folkene som trengs i skole og i eldreomsorg. Og det er jo et stort paradoks at regjeringens representant står her og sier at kommunene ikke må bruke mer penger, mens regjeringen selv har økt oljepengebruken med  100 mrd. kr. Man har altså øst ut 20 mrd. kr i skattekutt, noe som ikke har noen dokumentert effekt på sysselsettingen, og som svekker grunnlaget for velferden i årene som kommer. Det er jo det som er realiteten. Når det gjelder Nasjonal transportplan, styrer regjeringen ut fra en transportplan fra den rød-grønne regjeringen, som jo prioriterte distriktene, men det gjør man ikke med det faggrunnlaget som ligger til grunn for neste nasjonale transportplan.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Kvelden er ennå ung. – Det er ikke særlig vanlig med debatt om regjeringens forslag til nysaldering. Det er som regel en teknisk justering av inneværende års budsjett på slutten av året. Men så har da regjeringen foreslått noe helt uvanlig i årets nysaldering. Ja, det er såpass uvanlig at regjeringen selv presiserer at dette er et engangstilfelle. For hva er det man foreslår? Regjeringen foreslår å tilføye ordene «kan overføres» i forbindelse med skjønnsmidler til kommunene og fylkeskommunene. Hvorfor foreslår regjeringen dette? Pengene skal overføres til neste år, slik at de kan kuttes og brukes til å finansiere budsjettavtalen med Kristelig Folkeparti og Venstre. Ikke nok med at regjeringen bruker rekordmye oljepenger, i både 2016 og 2017, men når det blir penger til overs på slutten av året, forsyner regjeringen seg av de pengene også. Dette har regjeringen foreslått uten at budsjettpartnerne, Kristelig Folkeparti og Venstre, visste om det, hvis vi skal tro på det som skrives i Dagens Næringsliv. Dette viser en regjering som fullstendig mangler evne til å prioritere. At Fremskrittspartiet tyr til slike grep for å få budsjettene i hop, er ikke så overraskende. Men at et Høyre-ledet Kommunaldepartement, med tidligere finanspolitiker Jan Tore Sanner som ansvarlig statsråd, står inne for å foreslå slik budsjettriksing, er nesten ikke til å tro. Arbeiderpartiet kommer til å stemme imot den foreslåtte endringen fra regjeringens side, og hadde det vært noe igjen av den økonomiske ansvarligheten i Høyre, hadde også de stemt imot dette. Men det er bare å registrere at Fremskrittspartiet har både hånden på rattet og foten på gasspedalen i regjeringens økonomiske politikk.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Jeg har òg fulgt med på kommunestyrene rundt omkring, og samme dag som det vedtaket representanten Njåstad viser til, ble fattet, gjorde Rindal om på sitt vedtak, de gikk fra ja til nei fordi noen hadde byttet parti og bestemte seg for at de ikke ville være med på den sammenslåingen. Sånn sett ble det 0–0 den dagen. Spørsmålet mitt gjelder dette med kommuner som er såkalt frivillig små, men som egentlig er ufrivillig små fordi naboen har sagt nei til sammenslåing. Fra et møte mellom representantene Njåstad og Skjelstad og ti kommuner som er i en sånn situasjon, skriver media: «Vi vil kompensere dei kommunane som har gått inn i kommunereformen med ein intensjon om å slå seg saman med nabokommunen.» Det gjelder altså dem som har sagt ja til sammenslåing, men som har fått nei fra naboen. Hvor ble disse pengene av i budsjettet?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
I forrige uke kunne vi lese i media at representanten Jenssen kalte mine spådommer om at hvis regjeringen fortsetter, så ville det bli en storstilt tvangssammenslåing, skremselspropaganda. I valgkampen i 2013 i Sør-Trøndelag, der vi begge kommer fra, ble mine påstander om at Høyre ville foreslå tvangssammenslåing i denne perioden, kalt skremselspropaganda. Høyre kunne garantere at det ikke ville bli foreslått tvangssammenslåing. Jeg har det bl.a. på teip fra TV-debatten i Tydal. I Aftenposten i dag står det at regjeringen vil foreslå tvangssammenslåing av 15–20 kommuner. Det står sågar at dette skal framskyndes til februar og ikke behandles i juni, som har vært en forutsetning i denne prosessen hele tiden. Hvis dette stemmer, har skremselspropagandaen min fra 2013 blitt en realitet. Hvorfor har Høyre gått helt vekk fra dette valgløftet?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Kristelig Folkeparti har i budsjettinnstillingen en merknad som viser et forslag om å øke bevilgningen til ressurskrevende tjenester med 330 mill. kr. Det er et forslag likelydende med Senterpartiets. Regjeringen sender en ekstraregning til kommunene gjennom å øke innslagspunktet for statlig refusjon, som vil gjøre det vanskelig å få dekt inn dette for kommunene. Resultatet kan bli at tilbudet til de aller svakeste vil bli dårligere. Kristelig Folkeparti sier i sin merknad: «Dette gjelder tjenestene til de mest sårbare i samfunnet, som sterkt funksjonshemmede, alvorlig trafikkskadde og andre med særlige utfordringer og hjelpebehov. Det etterlater dessuten kommunene i en skvis mellom å gi disse menneskene et forsvarlig tilbud og å foreta kutt til andre viktige formål.» Lell er Kristelig Folkeparti med på disse kuttene i budsjettforliket. Hvordan kan dere forsvare dette i lys av de merknadene som dere har i innstillingen?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Senterpartiets alternative budsjett ville gitt et bedre utgangspunkt for kommunebudsjettet i samtlige 428 kommuner i Norge. Den kraftige omfordelingen som regjeringen har lagt inn, ville vi rettet opp i, men samtidig ville altså samtlige av de 428 kommunene fått et mye bedre utgangspunkt for budsjettet sitt. Jeg følger litt med i lokalmediene i Sør-Trøndelag, og når jeg ser referater fra kommunestyremøter som foregår i desember, er det stort sett krise. Hvordan skal de prøve å unngå ROBEK? Hvordan skal de klare å finansiere de store kuttene? Hvordan skal Tydal klare å ta det kuttet på 7 mill. kr som regjeringen nå legger opp til, i og med at de ikke vil gjøre noe med kapitaliseringsrenten? Tvert imot er kommuneøkonomien av en slik art at de tvinger kommuner til å slå seg sammen. Jeg kjenner meg rett og slett ikke igjen i det bildet som tegnes. Da må medieoppslagene være helt feil i forhold til det som er virkeligheten der ute.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Senterpartiet er imot øremerkede tilskudd som en varig ordning. Men når en innfører nye oppgaver til kommunene, kan øremerkede tilskudd i en overgangsperiode være en god løsning. Forliket har øremerket mer både på fylkeskommunal side og på kommunal side. En kan godt kalle det en satsing når en satser på flere lærere i barneskolen – det er for øvrig en satsing vi absolutt støtter, fordi jeg mener tidlig innsats er viktig i skolen, men å kalle det en satsing når en flytter penger fra de frie midlene, som kommunene selv kan disponere, til å legge dem til bruk på lærere i barneskolen, er ikke det noen satsing, det er bare en øremerking av frie midler. KS’ kommentar i høringsrunden i komiteen var veldig tydelig: Her er det ikke noe spillerom for kommunene. Det som er kalt frie midler i utgangspunktet, vil bli bundet opp på underliggende kostnader som ikke er kompensert. Og når det da i tillegg i den avtalen er tatt fra de frie midlene og de er blitt øremerket, vil situasjonen bli enda mer krevende for kommunene. Handlingsrommet er borte. Kommunene har bundet opp alle midlene som ligger i budsjettet.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Regionsentertilskuddet er vel noe av det minst forståelige i hele budsjettforslaget. Det vil gi ulikheter mellom to nabokommuner – en kommune som var et regionsenter i 2010, skal altså underfinansieres med kanskje 10 mill. kr–20 mill. kr i 2018 i forhold til nabokommunen, som blir et regionsenter fordi den slår seg sammen med andre kommuner. Det er helt uforståelig for meg at representanten Skjelstad kan stå her og forsvare et system som gjør at det blir veldig ulik kvalitet på tjenestene i to nabokommuner fordi den ene tilfeldigvis hadde 9 000 innbyggere før kommunereformen og den andre tilfeldigvis får 9 000 innbyggere etter kommunereformen. Det er helt uforståelig at de vurderer en slik ordning, som vil gi helt ulike tjenester for innbyggere i ellers like kommuner.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Som jeg var inne på i innlegget, sier Venstre seg svært fornøyd med kutt i inntektene til mange kommuner som får store nedtrekk på grunn av det nye inntektssystemet. Venstre skriver at «Venstre har vært en ivrig pådriver for kommunereformen og fant sammen med regjeringen fram til et fornuftig nytt inntektssystem som premierer kommuner som slår seg sammen». Ja, Venstre har bidratt til store omfordelinger. 92 kommuner mister 500 mill. kr som følge av disse endringene når de trer i kraft. I Senterpartiet mener vi inntektssystemet for kommunene skal sikre folk i hele landet, i by eller i distrikt, i små eller store kommuner, likeverdige tjenester innenfor skole, eldreomsorg, helse, barnehage osv. Forstår jeg det rett når jeg oppfatter det slik at dette ikke er Venstres inngang til inntektssystemet, at Venstre derimot mener at inntektssystemet først og fremst skal brukes til å overstyre lokal folkevilje når det gjelder struktur og samarbeidsformer mellom kommunene, slik at Venstres rikspolitiske mål kan realiseres?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
«Lokaldemokratireform» ble kommunereformen kalt. Komitélederen bekrefter i Aftenposten i dag at frivilligheten er avlyst. 15–20 kommuner skal tvangssammenslås, står det. Det er for så vidt ingen overraskelse at det vil være null respekt for resultatet av folkeavstemninger og null respekt for de lokalpolitiske vedtakene. Det har jeg advart mot lenge. Det som er enda mer skremmende, er det en kan lese lenger ned i artikkelen, at fylkesmannens anbefaling skal være avgjørende for den innstillingen som kommer til Stortinget. Skjebnen til norske kommuner skal avgjøres av hvem som tilfeldigvis er fylkesmann i 2016. Det vises til at Sigbjørn Johnsen i Hedmark og Lars Sponheim i Hordaland ikke har foreslått tvangssammenslåinger. De kommunene vil altså berges. I min hjemregion har Os, Holtålen og Røros diskutert kommunesammenslåing. Det har blitt nei i to av kommunene. Fylkesmannen i Sør-Trøndelag foreslår tvangssammenslåing – i Hedmark ikke. Vil da Os berges i denne omgang og Holtålen bli(presidenten avbryter) tvangssammenslått? Er dette i strid med alle … (presidenten avbryter)
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Kan statsråden bekrefte at det som står i Aftenposten i dag, er rett, at der Fylkesmannen har anbefalt tvangssammenslåing, vil det bli foreslått for Stortinget, og der Fylkesmannen ikke har gjort det, vil det ikke bli foreslått for Stortinget? Det vil da bety en voldsom forskjellsbehandling alt etter hvordan Fylkesmannen tilfeldigvis har opptrådt i det enkelte fylke. Er det da slik at når det gjelder de tre som har diskutert sammenslåing, berges Os fordi Fylkesmannen i Hedmark har respekt for de lokale vedtakene, mens Holtålen risikerer å bli tvangssammenslått fordi Fylkesmannen i Sør-Trøndelag ikke har respekt for det? Mener statsråden det er et godt demokratisk prinsipp at en enkelt embetsmann skal avgjøre skjebnen til norske kommuner og hvilke som blir nedlagt og ikke?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Regjeringen Solberg har gjennom hele sin regjeringsperiode gjennomført en systematisk sentralisering av samfunnet. Jeg viste i mitt forrige innlegg til hvordan budsjettpolitikken virker sentraliserende. Det samme gjelder reformer som er satt i gang. Ord som lokaldemokratireform og nærpolitireform kan ikke skjule konsekvensene av større avstand mellom folk og offentlige tilbud, sentralisering av arbeidsplasser og tjenestested. Våren 2016 opplevde vi at folk i kommune etter kommune sa nei til sammenslåing med en eller flere nabokommuner. Kommunestyrene lyttet stort sett til folkemeningen og avviste kommunesammenslåing. Høsten 2016 opplever vi at regionreformen sliter i motbakke. Intensjonsavtaler om fylker som dekker hele landsdeler, blir stemt ned i fylkestingene. Vil det bli lyttet til folkemeningen når det gjelder regionreformen, eller vil det bli brukt tvang her også? Flertallspartiene i Stortinget sa at kommunereformen skulle bygge på lokale prosesser og frivillighet. Det tilsier at folkemeningen og lokale vedtak skulle bli respektert. Nå er katta ute av sekken. Den rollen som Fylkesmannen er gitt i kommunereformen, er umulig å forsvare. De skulle bidra til å oppsummere reformen med en gjennomgang av de kommunale vedtakene. I stedet har det endt opp med at mange av dem driver fram regjeringens ambisjoner om færre kommuner og overkjører lokale vedtak. Regjeringen har brukt endringer i inntektssystemet til å presse gjennom kommunesammenslåing. Fra at inntektssystemet brukes for å gjøre kostnadsnøklene mest mulig rettferdige, ble systemet brukt til å straffe kommuner som har konkludert med at de vil stå for seg selv. Jeg forstår at manglende entusiasme for kommunereformen og regionreformen bekymrer regjeringen og støttepartiene. Det er likevel ikke noen god grunn til å sette alle forutsetninger for reformen til side. Det ville ha vært klokt om reformentusiastene hadde sett litt mer til dem som har gjennomført en kommunereform. I Danmark er det ti år siden reformen ble gjennomført. Hovedoverskriftene i rapportene nå er at kommunene ikke har spart én krone. «Der var en fremtidstro omkring kommunalreformen.(…) På den måde er det blevet en stor skuffelse.» (…) Det sier kommunedirektøren i Gribskov kommune. Statlig detaljstyring har ikke blitt mindre, men større. En annen sier at kommunereformen er skyld i sentraliseringen de siste ti årene. Kommunereformen er dessverre ingen lokaldemokratireform. Det er også årsaken til den sterke lokale skepsisen til kommunesammenslåing. Jeg håpet regjeringen hadde så stor respekt for sine mål om frivillighet og lokalt folkestyre at vi ikke skulle møte forslag om tvang, men det håpet er nå ute. Statsråden berømmet lokalpolitikerne for godt arbeid. Det skrytet vil jeg gjerne dele. Men julegavene til dem som har gjort dette gode arbeidet, er tvangssanering av 15 til 20 kommuner rett over nyttår.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Jeg kan forsikre statsråden om at jeg har lest hele artikkelen om Danmark, og jeg har lest flere artikler. En som jeg tror titulerte seg programsjef ved Det nasjonale institutt for kommuners og regioners analyse og forskning, kunne bekrefte at det var bortimot 1 pst. innsparing på administrasjonskostnadene etter ti år. Når vi vet at tre småkommuner med småkommunetillegg som slår seg sammen til én, vil tape to inndelingstilskudd og tre småkommunetilskudd, må jeg virkelig lure på hvor de skal spare inn resten. Så til Venstre, som sa at vi skulle fortsette med en distriktspolitikk som ikke virker: Hvis en ser på analysene av folketallsveksten i kommunene i 2005, var det 199 kommuner som hadde folketallsvekst innenfor det distriktspolitiske virkeområdet. I 2010 var det over 300. I 2013 var det 309. Nå er vi nede på 274 igjen. Er det den rød-grønne eller den blå-blå distriktspolitikken som da virker?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Det ser ut til at forslaget om at ytelser til en familie i mottak skal være maks 10 000 kr uansett hvor mange unger de har, vil få flertall her i dag. Mener representanten det vil være tilstrekkelig for f.eks. en familie med fem tenåringsunger og to voksne, å leve på 10 000 kr i måneden? Og mener representanten det er naturlig at en unge som har en stor søskenflokk, skal ha redusert mulighet til å delta i fritidsaktiviteter mens man bor i mottak, ha redusert mulighet til å delta i det som forgår i lokalsamfunnet, og sannsynligvis også ha redusert mulighet for å få et like næringsrikt kosthold som de ungene som er del av en mindre søskenflokk, har?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Som Schou helt riktig viste til, har kommunene gjort en formidabel innsats når det gjelder å håndtere den økte tilstrømningen av flyktninger og asylsøkere, både når det gjelder bosetting, og når det gjelder etablering av mottak. De fortjener absolutt all mulig ros. Så ble situasjonen den at mottakskapasiteten ble nedbygd mye raskere enn det kommunene var forespeilet, og mange kommuner sitter igjen med store regninger, både på grunn av at de måtte bygge ned flyktningetjenesten sin, og ikke minst på grunn av investeringer som de var forespeilet kunne nedbetales over minst to års drift, og så ble det stengt etter ett. Mitt spørsmål er: Hva vil regjeringspartiene gjøre for å kompensere disse kommunene? Og et lite tilleggsspørsmål til slutt: Ventetiden fra man har fått vedtak om opphold, til man blir bosatt, sies å ha økt – altså ventetiden på bosettingsintervjuet – og at det er en av hovedårsakene til at kommunene ikke får dem de ønsker å bosette. Hva vil Høyre gjøre for å løse den floken?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Kristelig Folkeparti er jo et parti som alltid har vært opptatt av barns beste, og jeg vil tro de også er enig i vår bekymring når det gjelder stykkprisfinansiering av barnevernstiltak for enslige mindreårige. KS anbefaler ikke denne ordningen, fordi de mener at det bl.a. vil ramme de svakeste blant de svake. De er redd for at disse kommer bakerst i køen når det gjelder tiltak, og at kommunene da vil kvie seg for å bosette enslige mindreårige med store behov. Hva var årsaken til at Kristelig Folkeparti ikke prioriterte dette høyere i budsjettdebatten med regjeringspartiene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Senterpartiet mener selvsagt ikke at vi skal stå igjen med tomme mottak, og jeg har full forståelse for at den nedbyggingen gikk fortere enn det som var forutsatt. Vi må selvsagt justere kapasiteten etter behovet. Min innvending var at det er mange kommuner som har gjort investeringer med tanke på at de var forespeilet å skulle ha mottak i to–tre år, og så ble de nedlagt etter tolv måneder. Mange kommuner sitter igjen med store regninger som de ikke klarer å innarbeide i sine budsjetter, eventuelt går det ut over andre kommunale tjenester. Da mener jeg staten må stille opp og dekke de uforutsette kostnadene som kommunene har fått på grunn av at disse mottakene ble nedlagt tidligere enn forespeilet. Vi har aldri kritisert den nedbyggingen av mottak som foregikk, for det må selvsagt være i henhold til behovet.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Jeg vet ikke om det er jeg som er dårlig til å uttale meg, eller om det er representanten som er tungnem, men jeg prøver en gang til. Mottakene skal selvsagt bygges ned når det ikke er behov for den kapasiteten. Det jeg omtaler, er den regningen som kommunene sitter igjen med, f.eks. fordi de har bygd om bygninger til dette formålet. Med en tidshorisont på tre år har de hatt mottaksdrift i ett år, og så sitter de igjen med en stor regning. Da forventer jeg at staten kompenserer de ekstrautgiftene som kommunene har, og som de ikke har mulighet til å dekke. Jeg forventer ikke at mottaksdriften videreføres. Jeg forventer ikke at vi skal ha en overkapasitet på mange tusen mottaksplasser her i landet. Jeg håper dette var klargjørende.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Når det gjelder å være tungnem og lære navn, så registrerer jeg at vi i hvert fall har noe til felles der, jeg og representanten. Men så til replikken: Begge våre partier har jo vært tydelige i merknad på at vi ønsker å opprettholde au pair-senteret. Jeg er veldig bekymret for hva som skjer når dette senteret nå blir nedlagt, for det meldes tilbake om at antall henvendelser har økt kraftig siden det ble åpnet i 2012, og at det er mange kvinner som vil få store problemer med å få råd og veiledning hvis de har en arbeidskonflikt med vertsfamiliene sine og dette senteret blir nedlagt. De kvier seg for å søke hjelp hos UDI, de har kanskje frykt for offentlige myndigheter, osv. Spørsmålet mitt er: Hvorfor har Venstre valgt å nedprioritere dette i budsjettforhandlingene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Senterpartiet er enig i at rask uttransportering etter avslag er fornuftig, men flere medieoppslag i det siste sår nå tvil om hvorvidt rettssikkerheten blir ivaretatt ved uttransportering, særlig når det gjelder enslige mindreårige. Det har bl.a. vært reportasjer hvor det hevdes at asylsøkere blir påsatt håndjern, internert på Trandum og uttransportert uten at de på forhånd har fått forkynt avslaget, og uten at de har fått snakket med advokaten sin. Det bekymrer meg. Derfor håper jeg statsråden kan bekrefte at rettssikkerheten blir ivaretatt – at alle som får avslag, får det avslaget forkynt av sin advokat og blir opplyst om sine rettigheter, og at alle blir gitt en utreisedato og en mulighet til å returnere frivillig før så drastiske inngrep som pågripelse blir vurdert.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-15:
Jeg er litt i tvil om jeg husket å si det i stad, men Senterpartiet støtter forslag nr. 18, forslag nr. 19 og forslag nr. 10.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-15:
Representanten Njåstad skryter av kommuneøkonomien. Det skulle bare mangle at en regjering som bruker så mye penger – og aldri har hatt så mye penger og aldri har brukt så mye oljepenger – ikke hadde hatt litt penger til kommunene også. Det som er rarere, er at det ikke står på penger når det gjelder skattelette til de aller rikeste i dette landet, mens det står om penger når det gjelder å få en eldreomsorg som er god nok, slik at det blir plass på sykehjem, at det er et lavterskeltilbud f.eks. innen psykiatrien til alle, eller at kommunene har råd til å ha gode barnehager og skoler. For SV er det et verdivalg å satse på eldreomsorg framfor å gi penger til de aller rikeste, og jeg vil spørre: Hvilken verdi er det Fremskrittspartiet baserer seg på når de heller vil gi skattelette enn bedre eldreomsorg?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-15:
Representanten Jenssen sier at de har hatt harde prioriteringer, men det er litt vanskelig å skjønne når man gir skattegaver til de rikeste i 20 milliarder-klassen, som ikke skaper arbeidsplasser. Det er bevist: Det er flere arbeidsledige nå enn før. Noe av det som er problemet med dette, er at dette kombinert med et skattesystem som generelt er rigget for boligspekulasjon, gjør at vi får store problemer for mange unge som skal inn på boligmarkedet, og ikke minst mange som sliter med å betale utgiftene sine. Og regjeringen har nå en bostøttepolitikk som gjør at det er mange titusener færre som får bostøtte nå, enn det var for bare noen år siden – der vi er flere mennesker, der boligprisene øker, der inntektene til dem som er vanskeligstilte, står nesten stille. Da må jeg spørre representanten fra Høyre: Hva er grunnen til at Høyre ikke ser SVs forslag i den saken – nemlig at vi er nødt å oppjustere bostøtten kraftig, slik at ikke flere nå får problemer med rett og slett å beholde hjemmet sitt?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-15:
Etter budsjettforliket må vi dessverre konstatere at Venstre også har valgt Høyre og Fremskrittspartiet foran satsing mot barnefattigdom og klimakutt, som kunne betydd noe. Det er kanskje denne regionreformen, at man skal tegne og ommøblere hele Norge uten innhold, som er det viktigste for Venstre når det kommer til krita, men jeg håper i det lengste at klimaengasjementet er stort. Der har kommunesektoren et stort ansvar både for å redusere egne klimgassutslipp og for å forberede seg på mer ekstremvær. Jeg vet Venstre har slåss inn noen penger, men det SV foreslår, er en varig låneordning – på linje med den kommunene har for å bygge sykehjem – for at kommunene skal kunne ta disse store investeringsløftene som er nødvendige for å kunne ruste seg mot mer ekstremvær. Hvorfor er ikke Venstre enig i et slikt behov?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-15:
Ja, det er det. Den største utfordringen vi står overfor, er klimautfordringen. Da er vi nødt til å lene oss mindre på olje og gass framover, sponse det mindre, for i dag sponser staten olje- og gassnæringen med store summer hvert eneste år – binder oss mer og mer til det. Det som vi ønsker at regionene skal få støtte til, og som vi bevilger vesentlig mer til enn det regjeringen gjør både på dette budsjettet og på næringsbudsjettet, er å satse på næringer som er grønne og fornybare, i hele landet. Det er faktisk helt nødvendig. Når det gjelder å nå klimamålene og ikke bli en sinke på dette sånn at de arbeidsplassene kommer i utlandet og ikke i Norge, sånn som regjeringen ser ut til å ønske, trengs det overstyring. Det trengs styring fra statens side, både for å nå miljømålene og for å sikre at de grønne arbeidsplassene kommer i Norge.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-15:
Ja, vi ønsker å avvikle kontantstøtten, og det er det mange grunner til. Gode barnehager er bra for barn. Det tror jeg Kristelig Folkeparti også er helt enig i. Men vi mener altså at det er feil å betale friske folk for å være hjemme. Det er det vi gjør nå. Vi betaler ikke folk for å være hjemme sammen med barna sine, sånn er ikke kontantstøtteordningen. Man kan betale andre for å passe barnet, bare man holder barnet sitt unna barnehagen. Det er ikke bra bruk av statlige penger, særlig ikke når man ser at Kristelig Folkeparti også har vært med på de stygge kuttene overfor uføre som ikke kan være i jobb. Det har blitt kutt i barnetillegget på mange tusen kroner for dem. Så der tar vi penger fra dem som ikke kan jobbe, og betaler friske folk for å være hjemme. Det er vi sterkt uenig i. Så jeg tror nok at Kristelig Folkeparti trenger å tenke litt over hva de egentlig er med på å bidra til her. SV ønsker heller å satse på f.eks. sekstimersdagen, sånn at flere kan få bedre tid til familielivet sitt, kombinere det med jobb.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-15:
Basisen for alle folk er at de har et hjem. Nå øker boligprisene i et tempo som gjør at veldig mange med vanlige inntekter ikke klarer å kjøpe. Nesten alle økonomer som deltar i den norske offentlige samtalen, oppfordrer til å flytte skatt fra arbeid og inntekt til eiendom, altså det motsatte av det regjeringen gjør. Vi har et skattesystem som er rigget for spekulasjon. Regjeringen gjør noen bittesmå endringer som ikke betyr noen verdens ting, bl.a. det som kom i går med økt egenkapitalkrav på sekundærboliger. Det gjelder folk som har penger, og som får lån, så det spiller jo ingen rolle. Og så har man bostøtten i bunnen, som skal være sikkerhetsnettet for alle. Mange uføre har falt ut av ordningen, og regjeringen fortsetter, på tross av egne tall som sier at i år er det 112 300 som får bostøtte, til neste år er det 100 500 som får bostøtte – det er altså 1 200 færre. Er det bra at færre får bostøtte?