Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2012-11-15:
Torsdag for en uke siden sto statsråd Rigmor Aasrud på denne talestolen og redegjorde for regjeringens planer for en mer effektiv forvaltning. Et av hennes hovedpoenger var at det viktigste vi kan gjøre for å få en mer effektiv forvaltning, er å digitalisere den. Hun begrunnet dette på følgende måte: «Det vil redusere de ressursene som brukes på administrasjon, samtidig som det gjør forvaltningen mer brukerorientert og brukervennlig.» Hun nevnte i den forbindelse oppfølgingen av digitaliseringsprogrammet, der det nå settes trykk på videre digitalisering i hele offentlig sektor. Hun viste til Lånekassen, Skattedirektoratet og Utlendingsdirektoratet som gode eksempler på etater, som ved hjelp av digitaliseringsprosjekter har klart å redusere sine kostnader til forvaltning. Den saken vi behandler nå, er et konkret eksempel på dette. Stortinget kommer i dag til å vedta endringer i statsborgerloven § 29, slik at statsborgermyndighetene kan innhente opplysninger fra andre offentlige organer, uten hinder av taushetsplikt. Det skjer gjennom å utnytte mulighetene som ligger i det noen av oss fortsatt går rundt og kaller ny teknologi. Statsborgerloven inneholder i dag en bestemmelse om at den saken gjelder, kan pålegges å gi opplysninger som kan ha betydning for vedtaket, og framskaffe nødvendig dokumentasjon. Den blir stående, men med litt andre praktiske konsekvenser enn før. Hittil har denne bestemmelsen for mange brukere medført en omstendelig prosess, der de samme opplysningene må innleveres flere ganger til ulike etater, eller der de selv må innhente informasjon fra et offentlig organ for å gi den videre til et annet. Med de nye bestemmelsene som foreslås her, kan folk som søker norsk statsborgerskap, slippe dette i framtiden. For å bli norsk borger kreves det at søkeren fyller vilkårene for permanent opphold etter utlendingsloven. I den forbindelse trengs opplysninger om inntekt og formue. Det samme gjelder hvis det er aktuelt å tilbakekalle et norsk statsborgerskap. Videre trengs opplysninger om arbeidsforhold, trygd og sosialstønad, utdanningsstøtte og politietterforskning. Det må også dokumenteres om søkeren har gjennomført eventuelt pliktig norskopplæring, og sist, men ikke minst: Vilkårene må være oppfylt på vedtakstidspunktet. Det stiller ytterligere krav til oppdatert og fullstendig informasjon. En enstemmig komité innstiller derfor på at opplysninger som er nødvendige for å behandle saker etter statsborgerloven, gjennom pålegg kan innhentes direkte fra politi, ligningsmyndigheter, arbeids- og velferdsforvaltningen, Lånekassen og fra kommunene. Hvem som kan innhente slike opplysninger, skal det gis nærmere regler om i forskrift. Det samme gjelder i hvilke sakstyper opplysningene kan innhentes, hvem det kan innhentes opplysninger om, og hvilke opplysninger som kan innhentes. Det gir et fleksibelt system dersom det i framtiden skulle bli bruk for å innhente andre, eller flere, opplysninger i statsborgersakene. Da slipper vi å gå igjennom hele prosessen med lovendringer. I proposisjonen vises det til at de nye bestemmelsene har sin bakgrunn i det såkalte EFFEKT-programmet, som er utlendingsmyndighetenes og statsborgermyndighetenes utviklingsprogram innen IKT. Programmet har pågått siden 2007 og begynner nå å gi gode resultater i form av en mer effektiv forvaltning som behandler sakene raskere og yter en bedre brukerservice. Gjennom dagens lovendring sørger vi for å ta ut ytterligere gevinster av denne betydelige satsingen. Forvaltningen vil spare ressurser, de opplysningene som innhentes, blir mer nøyaktige. Det gir bedre beslutninger, saksgangen blir raskere og kontrollen bedre. Brukerne sparer tid og får en bedre service. Komiteen har i sitt arbeid ikke vurdert det som nødvendig å avholde egen høring i saken. 28 instanser har allerede uttalt seg, de fleste positive. Noen har reist spørsmål om personvernet er godt nok ivaretatt. Det er et viktig og relevant spørsmål. En enstemmig komité støtter imidlertid regjeringens syn på at personvernet ivaretas på en tilfredsstillende måte – og anbefaler lovendringene. Helt til slutt vil jeg også minne om at et enstemmig storting 11. juni i år ga utlendingsmyndighetene adgang til automatisk innhenting av opplysninger, gjennom tilsvarende endringer i utlendingsloven som dem vi nå anbefaler i statsborgerloven.