Svein Flåtten (Høyre), 2010-11-30:
Komiteen har behandlet representantforslag 174 S for 2009–2010 fra Borghild Tenden og Trine Skei Grande, om å fastsette et mål om 25 pst. reduksjon i næringslivets administrative kostnader knyttet til regler og skjemavelde innen 2012. Stortinget har ved en rekke anledninger behandlet forslag av denne typen, noe forskjellige i formen, men alle går ut på å redusere de administrative byrdene for næringslivet, særskilt for de små og mellomstore bedriftene, som er utsatt som følge av at skjemaveldet, selvsagt, er spesielt tyngende for disse. Komiteens flertall tilrår at forslaget vedlegges protokollen, og talere fra flertallet vil sikkert begrunne dette nærmere i debatten. Jeg vil derfor begrunne hvorfor Høyre og for så vidt også en samlet opposisjon mener at det nå må være tid for mer aktive grep enn bare å vedlegge dette forslaget protokollen. Jeg henviser i den anledning til det eneste komiteen er enig om i merknader, nemlig at det må bli fastsatt et kvantifiserbart mål for forenklingsarbeidet, og komiteen er enig med forslagsstillerne i at et slikt mål må skape en merkbar og målbar endring til det bedre i bedriftenes hverdag. Ja, det er det det dreier seg om, men det er på dette området det dessverre ikke skjer noe. For næringslivet har over lang tid krevd reduksjon i bedriftenes administrative kostnader. De som var til stede på Småtinget i Alta i august 2010, ville ha hørt et unisont rop fra de små og mellomstore bedriftene, som er minst rustet til å håndtere dette byråkratiet, om at nå må noe skje. Og det har kommet signaler fra regjeringspartiene. Vi har hørt næringskomiteens leder si til media at han er positiv til opphevelse av revisjonsplikten. Den vil bety ganske mye. Han kaller det «unødvendig ekstra utgifter for kreative mennesker som driver sin egen bedrift». Det er meget godt sagt – jeg må bare gi min tilslutning til dette. Derfor er det slik at det samlede politiske klima mener at man må få i gang forenklingsarbeider. Men det står stille. Bedriftenes ressursbruk knyttet til etterlevelse av regelverket har holdt seg uforandret fra 2006. Det har ikke vært noen reduksjon, det har snarere vært en liten økning, slik at utålmodigheten begynner å bli større. Det er helt opplagt at når folk ser dette, er det et hinder for for det ene å starte næringsvirksomhet, men også for å drive det videre. Og jeg gjentar igjen at småbedriftene er den mest utsatte gruppen i forhold til dette. Nabolandene våre greier det. De greier å fastsette mål, og de greier langt på vei å oppnå målene. Danmark har redusert med 20 pst., etter at de fastsatte et mål på 25 pst., og i Sverige har de også hatt en betydelig fremgang. Statsråden har også vært ute og sagt at han tallfester en reduksjon i de administrative kostnadene, og har snakket om 7 mrd. kr. Det mener jeg ville være en god begynnelse, men dessverre er det ikke satt noen tidsfrist for dette. Jeg hadde håpet at statsrådens svarbrev i forbindelse med dette dokumentet kunne antydet noe om det, men så har ikke skjedd. Uansett: Nå haster det virkelig med å komme i gang. Jeg tror ikke man kan oppholde næringslivet med godt snakk lenger. Vi har blitt liggende veldig langt etter. Og troverdigheten til norske myndigheter i forhold til at det er mulig å få til en reduksjon, mener jeg er svekket ved at det nå har tatt så vidt lang tid. Så det å fastsette et konkret mål er viktig. Men det må også være realistisk. Derfor har vi fremmet et litt annet forslag enn det som kommer fra forslagsstillerne. Det er ikke bare å skrike ut hva som skal skje, man må også ha en realistisk oppfatning av når dette kan være gjennomførbart. Jeg fremmer da Høyre og Kristelig Folkepartis forslag i denne innstillingen.