Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-01-17:
Jeg må først si at det er sjelden regjeringen får såpass mye skryt i en interpellasjonsdebatt. Det er jo et gledelig tegn. Det senker riktignok det polemiske nivået i debatten, men det gir mer følelse av en meningsfylt utveksling, og det synes jeg er bra. Når magasinfyllingen går ned mot 40 pst. tidlig i januar, er det langt under medianen for de siste 20 årene. Derfor er vi i SV enige med LO og Roar Flåthen om at vi må vurdere framover om det er behov for å stille strengere krav til å holde igjen vann i magasinene for å unngå at de går tomme. Det er særlig viktig når vi har flere slike år på rad. Så må vi ikke glemme at Norge er nettoeksportør av kraft i de fleste år, og framover vil jo kraftoverskuddet – det er i hvert fall det vi legger til grunn i vårt arbeid – bli større over tid. Derfor snakker vi nå om tiltak for å unngå de store svingningene og økningene når det er kaldt om vinteren, at vi bør vurdere å holde igjen mer vann når vi allerede har hatt en kald vinter og derfor i utgangspunktet ligger dårligere an, og andre tiltak. Samtidig er det lansert flere forslag med det samme målet, som skal gi incentiver til kraftselskapene for å holde tilstrekkelig vann i magasinene sine til å klare kalde vintre, og ikke utfordre forsyningssikkerheten. Derfor er det veldig positivt at statsråden er enig i at vi må gå gjennom erfaringene fra to kalde vintre på rad og se på hvordan systemene virker, og om det kan forbedres. Det tror jeg det kan. Det er også grunn til å trekke fram at regjeringen setter ned et eget energiutvalg, som i 2011 skal utrede energi- og kraftbalansen fram mot 2030 og 2050. Hovedproblemet til Fremskrittspartiet, som har fremmet denne debatten, er jo at de prinsipielt vil ha et fritt marked. De har langt på vei fått det akkurat som de ville, gjennom energiloven. Tilbud og etterspørsel skal regulere prisene. Det var nettopp det som ga investeringstørke både når det gjelder utbygging av nett, og når det gjelder fornuftige prosjekter innenfor fornybar energi. Det gikk faktisk så langt at det ble ytret i debatten om energiloven tidlig på 1990-tallet at Norge har et for godt utbygd distribusjonsnett for strøm. Det kan sies positive ting om energiloven, men et stort problem med den er at den ikke har bidratt til utbygging av nettet, ei heller til produksjon. Det må en aktiv politikk til. Olje- og energiministeren har gjort godt greie for at denne regjeringen har satset mye og vil satse enda mer framover for å bygge ut fornybar energi, utvikle kraftnettene og satse på energiøkonomisering. Vi får grønne sertifikater, og det kommer inn nye terawatt-timer i kraftnettene de neste årene. Denne regjeringen har utstyrt Statkraft med 14 statlige, friske milliarder, slik at selskapet kan investere over 80 mrd. kr i fornybar energi de neste årene. Så har vi beslutningen om å forsere utrulling av automatiske strømmålere i Midt-Norge, som representanten Meling var glad for. Det er jeg også veldig glad for. Det snakket jeg mye om sammen med mange på Trøndelag-møtet for en uke siden, og bare to dager etter hadde regjeringen tatt grep og kom med den gledelige nyheten. Jeg tror ikke jeg skal ta på meg hele æren for det alene, selv om jeg ser at statsråden nikker raust. Men dette er et veldig viktig tiltak. For akkurat en uke siden var jeg på besøk hos Malvik Everk, som er det eneste selskapet i landet som tilbyr smarte strømsparingssystemer i forbindelse med toveis kommunikasjon. De viser, i samarbeid med undersøkelser SINTEF har gjort, et helt annet potensial enn det representanten Solvik-Olsen prøver å avskrive det med. Dette dreier seg jo ikke bare om å vaske klær om natten. Det dreier seg ikke om at folk til enhver tid må sitte og se hva strømmen koster, og så handle etter det. Det dreier seg jo først og fremst om mer smarte styringssystemer som gjør at kundene nettopp slipper å gjøre det hele tiden. Der ligger det et kjempepotensial. For eksempel: Hvis mesteparten av bare eneboligene og rekkehusene i Trøndelag kobler ut varmtvannstanken samtidig om morgenen, når forbruket er høyest – det er tiltak som ikke vil merkes på komforten for forbrukerne – tilsvarer det det doble av effekten av de mobile gasskraftverkene i Midt-Norge. Vi har kjempestore effektreserver på lager når det gjelder energisparing, hvis vi får smarte systemer på plass. Potensialet i boliger og bygg er faktisk å redusere 20 pst. av energiforbruket innen 2020. Det tilsvarer tre Kårstø-kraftverk og halverer energiforbruket innen 2040. Det er elleve–tolv Kårstø kraftverk. Industrien kan spare og gjenvinne 27 TWh energi. Det tilsvarer 40 Alta kraftverk. Den som dermed ikke ser det enorme politiske potensialet i å spare energi, er nokså blind eller svaksynt. Dette dreier seg også om noe som jeg tror vi er uenige med Fremskrittspartiet om, nemlig at det er smartere å frigjøre strøm til elektrifisering av bilpark, av sokkel og til lyntog, som jeg tror veldig på, og som representanten Solvik-Olsen ikke tror noe på. Det er smartere å bruke strøm til det enn å bruke den til oppvarming av hus. Da ser jeg at jeg har brukt opp taletiden min, selv om jeg bare er halvveis i manus. Men det ser jeg at presidenten ikke har tenkt å ha noen forståelse for.