Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2010-06-14:
Endringene i regnskapsloven og enkelte andre lover som vi skal vedta i dag, bygger på utredningen til et lovutvalg, NOU 2008:16, som ble nedsatt bl.a. på bakgrunn av et brev fra Økokrim til Finansdepartementet i desember 2004. Økokrim hadde på det tidspunktet erfaringer med en rekke selskapsskandaler i Norge, herunder Finance Credit-saken og Sponsor Service-saken. I tillegg hadde en rekke internasjonale skandaler gitt ny kunnskap om økonomisk kriminalitet som gjorde det aktuelt å gå gjennom lovverket og eventuelt endre det slik at en kunne få en bedre foretaksstyring og hindre manipulering av finansiell informasjon. Lovutvalgets forslag gjennomfører også EØS-forpliktelser som svarer til direktiv 2006/46/EF. Økokrim peker i sitt brev på en rekke sentrale kjennetegn ved den type kriminalitet som ligger til grunn for de lovendringene vi nå gjør. Dette er ifølge Økokrims brev bl.a.: kreativ bokføring med oppblåste resultat- og balanseposter uoversiktlige selskapsstrukturer, mange omdannelser og virksomheter i mange land, ofte med forskjellige revisorer liten eller ingen kontakt mellom revisorer i de ikke-konsoliderte nærstående selskaper mange og kompliserte transaksjoner mellom nærstående selskaper i inn- og utland bruk av selskaper i skatteparadiser bruk av kreative rådgivere som tilrettelegger kompliserte strukturer som kan misbrukes ledelse som hindrer eller direkte motarbeider direkte kontakt mellom styret og selskapets valgte revisor skjult tapping av selskapet, samt belønningssystemer knyttet til regnskapsresultatet Utvalgets mandat har vært vurdering av tiltak mot hvitvasking av penger og terrorfinansiering og tiltak mot manipulering av finansiell informasjon. Lovutvalgets innstilling har vært ute på bred høring, og de aller fleste høringsinstansene slutter opp om de endringene i lovverket som foreslås. Komiteen slutter seg i all hovedsak til forslaget til de lovendringene departementet foreslår. Komiteens flertall slutter seg også til de endringene departementet foreslår som går ut over lovutvalgets forslag, og støtter departementets syn om å legge atskillig vekt på de anbefalingene fra Økokrim som bygger på erfaringer med konkrete saker. Flertallet foreslår imidlertid enkelte endringer i lovverket som omhandler regler om godtgjørelse i finansinstitusjoner slik at det også omfatter tillitsvalgte i tillegg til ansatte i de samme typer foretak. Godtgjørelse til ledende ansatte og tillitsvalgte har ofte vært utformet slik at den gir sterke insentiver til høy risiko i foretaket, som først kommer til syne etter en tid, og etter at bonuser er tatt ut. Det er derfor av stor betydning at det nå fastsettes regler for godtgjørelser og bonuser som fremmer god risikostyring og finansiell stabilitet i foretakene. Etter flertallets mening er lovendringen som vi i dag foretar, med krav til godtgjørelsesordningene til tillitsvalgte, for ledende ansatte, for andre ansatte med arbeidsoppgaver av betydning for foretakets risikoeksponering og kontrolloppgaver, svært viktig med tanke på framtiden. Komiteens flertall foreslår også endringer i loven som omhandler bestemmelsen om møte mellom styret og revisor uten at daglig leder er til stede. Flertallet har merket seg høringsuttalelser som har stilt spørsmål om nytteverdien av at det gis opplysninger også når det årlige møtet er avholdt. Dette kan føre til at det særlig overfor utenlandske regnskapsbrukere kan framstå som uklart hva avholdelsen av et slikt møte innebærer. Flertallet mener hensikten med bestemmelsen oppnås dersom opplysningskravet begrenses til å gjelde tilfeller hvor møtet ikke er avholdt. Samtidig finner komiteen det mer naturlig at bestemmelsen gis som et opplysningskrav istedenfor som et konklusjonspunkt i revisorberetningen. Finansministeren har i sitt brev til Arbeiderpartiets fraksjon stilt seg bak flertallets forslag til endringer. Mindretallet i komiteen vil gjøre rede for sine merknader og forslag til endringer. Statsråden har i brevet til Arbeiderpartiets fraksjon også gjort oppmerksom på en inkurie i departementets lovforslag ved at krav til revisors vurdering av redegjørelsen for foretaksstyring som er foreslått inntatt i revisorloven § 5-1, er utelatt fra den tilsvarende formuleringen i revisorloven § 5-6 fjerde ledd nr. 4 når det gjelder revisjonsberetningen. Komiteen foreslår at den inkurien rettes opp.