Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-08:
Å få lovfestet den akademiske friheten er viktig for SV, for i vår visjon om omforming fra en svart oljeøkonomi til en grønn kunnskapsøkonomi er universitetene og høyskolene våre med sin undervisning og forskning i førersetet. Det forutsetter forskningsbasert kunnskap i undervisningen, i den åpne samfunnsdebatten og i utviklingen av nye næringer. Akademisk frihet er en viktig betingelse for å sikre uavhengig og pålitelig forskning og undervisning. Hver dag i mitt virke er jeg avhengig av forskning. Som stortingsrepresentanter skal vi hver dag ta beslutninger, og med uavhengig forskning og kompetanse på feltet er det mye lettere for oss på Stortinget å ta de riktige beslutningene for framtiden. Derfor er SV opptatt av å styrke universitetene og høyskolene og forskningen, deriblant skoleforskningen. Universitetene og høyskolene har en viktig samfunnsrolle og et samfunnsoppdrag der akademisk frihet og uavhengighet står sentralt. Derfor er det viktig at den akademiske friheten for den enkelte vitenskapelige ansatte nå lovfestes, til tross for at den akademiske friheten som prinsipp i stor grad har vært å anse som en ulovfestet rett i Norge. I lovforslaget pålegges institusjonene å fremme og verne akademisk frihet. Institusjonene pålegges videre et ansvar for den faglige virksomhetens utøvelse i samsvar med anerkjente vitenskapelige, kunstfaglige, pedagogiske og etiske prinsipper. Disse prinsippene er overordnet for alle institusjonstyper, og det gir en klar forpliktelse til ledelsene ved våre høyere utdanningsinstitusjoner til å styre etter prinsippet om akademisk frihet. Lovendringen er en viktig symbolsak, og det er viktig å lovfeste den akademiske friheten, slik at vi sikrer at lederne ved våre institusjoner og de ansatte har dette med seg i sin jobb hver eneste dag, og i de målene som de styrer mot. Gjennom innspill og høringer Stortinget har hatt med studentorganisasjoner, har vi sett at det er viktig i enda sterkere grad å styrke loven i forhold til studentenes akademiske frihet. Derfor vedtar vi i dag på Stortinget en endring i formålsparagrafen til universitetene og høyskolene der det slås fast i lovs form at universitetene skal utbre forståelse for prinsippet om faglig frihet også i undervisningen av studentene. Vi legger til grunn at universitetene og høyskolene vil legge ned et bredt engasjement i å formidle og inkludere verdiene knyttet til akademisk frihet for studentene. Representanten Dørum var i sitt innlegg inne på tema som kan være problematiske i forhold til å oppnå en reell akademisk frihet. Det er viktig å ha en god og forutsigbar finansiering, og dette jobber vi med hver dag. Regjeringen har satset på høyere utdanning. Vi har satset på forskerskoler, 700 nye stipendiatstillinger, 240 mill. kr til vitenskapelig utstyr, opprustning av universitetsmuseene. Universitets- og høyskolesektoren har fått større bevilgninger ved denne regjeringen enn ved tidligere regjeringer. Ambisjonene for denne rød-grønne regjeringen er høy, og vi jobber hver dag med å nå disse. Sammenhengende tid til forskning er også et tema som har vært tatt opp i høringene. Det er en stor utfordring både for oss og for institusjonene å kunne klare å nå disse målene. Dette vil være et tema i stortingsmeldingen om evalueringen av Kvalitetsreformen, som Regjeringen snart legger fram. Fri forskning gir kunnskapsgjennombrudd som endrer samfunnet og fokuset på temaene våre. FNs klimapanel er et veldig godt eksempel på dette. Det slås fast at med høy sannsynlighet er de klimaendringene som vi står foran, menneskeskapte. Vi har fått varsku. Vi har fått gode, konkrete råd fra et forskerpanel sammensatt fra hele verden, og det er vi som politikere som er nødt til å ta dette på alvor og gjøre noe med denne kunnskapen, gjennom de beslutninger vi hver dag gjør på Stortinget. Å sikre frie og uavhengige universiteter i undervisningen og i forskningen for å unngå at tunge kortsiktige interesser får dominerende kontroll, er veldig viktig for oss.