trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2019-03-14:
Det er bestandig et svakhetstegn, når en skal forsvare en beslutning, at en framstiller beslutningen som både stor og liten på samme tid. Noen talsmenn framstiller det som en bagatell, som en «navnekomité», mens andre talsmenn framstiller det som veldig dramatisk om det ikke blir gjennomført, som Venstres talsmann gjorde, som rett ut sa at han var bekymret, for hvis ikke navnet blir endret, kan NSB forsvinne helt og tape konkurransen med andre. Når posisjonen velger å framstille en beslutning på den måten, som både stor og liten på samme tid, er det et svakhetstegn i seg sjøl når det gjelder den beslutningen som skal tas. Hvis Venstres talsmann virkelig er bekymret for at NSB kan forsvinne, må jeg si at hvis det skulle skje, er det ene og alene Venstre, Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiets ansvar. Det er de som til sammen har brutt opp og splittet opp norsk jernbane i nye selskaper, nye direktører og nye millionlønninger. Det er de som har fratatt NSB oppgaver. Det er den største trusselen mot de ansatte i NSB – ikke at Stortinget engasjerer seg i et navnevalg. Med oppsplittingen har vi fått enda mer ansvarspulverisering og enda større mulighet for at selskapene skylder på hverandre. Senterpartiet har ment og mener fortsatt at vi burde gått motsatt vei – samlet jernbanen i ett sterkt selskap som kunne drevet norsk jernbane framover. Spørsmålet er: Er dette bare en navneendring? Det var egentlig ganske befriende at representanten Stordalen fra Fremskrittspartiet sa det som det var. Vi ser nå at NSB bare er et operatørselskap, og en må kunne spørre seg: Er det riktig at staten skal eie et operatørselskap? Det er kanskje det representanten Stordalen sier, det handler om: Hvorfor ikke privatisere NSB nå, når en likevel har strippet det for oppgaver og nå endrer navnet? Det kan ses på som en forberedelse til det, sjøl om det neppe skjer på denne sida av valget, sjølsagt. Høyre og Fremskrittspartiet gjemmer seg bak styret. Det er sjølsagt bekvemt, men Stortinget prøver ikke å blande seg inn i styrets arbeid. Stortinget blander seg inn i det generalforsamlingen skal vedta, og generalforsamlingen er statsråden, og han er ansvarlig overfor Stortinget. Eierskapsprinsippene i staten er sjølsagt differensiert, alt etter om det er børsnoterte selskap med statlig eierandel eller heleide, statlige selskap en snakker om. Representanten Finstad sa at det ikke går an å overstyre et heleid, statlig selskap og avsette styret. Jo da, det går an. Som statsråd har jeg gjort det. Det er fullt mulig hvis en bare våger og vil det og har en politisk holdning. Det er ikke navnet som er NSBs problem. Problemet er at vi alle ønsker at en skal bruke pengene på å få togene til å gå i tide. Ingen vil ha et «slow train coming».
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2019-03-14:
Endelig, etter snart ti år på dette huset og i denne nasjonalforsamlingen, får jeg lov til å være med og diskutere navnet på et transportselskap. Men, sies det fra talerstolen, dette er noe mer enn et navnevalg. Og ja, det er det. Det det dreier seg om, er mistillitsforslag mot et sittende styre i et statseid selskap – for det er nettopp det det er. Her ber man statsråden om å overstyre det som er styrets oppgave. Det er ingenting annet enn mistillit, og det er ikke Fremskrittspartiet med på – vi er ikke med på å fremme mistillit mot et styre på grunn av et navn. Det er litt fornøyelig å høre at Arbeiderpartiet og Senterpartiet sier at denne regjeringen svekker jernbanen. Den forrige regjeringen, den rød-grønne, gjorde det beste de kunne for at infrastrukturen i NSB skulle forfalle. Det har vel knapt vært satset så lite på jernbane som under de rød-grønne. Denne regjeringen har i hvert fall vist at jernbane er viktig, og har satset på det. Det er også en smule fornøyelig å høre argumentasjonen som brukes når det gjelder punktligheten til NSB. La meg minne om at den strekningen som vel er best på punktlighet, er Gjøvikbanen – som for øvrig er konkurranseutsatt, og med stor suksess. Men man kan mene hva man vil om tidspunktet for et slikt navnebytte. Man kan også mene hva man vil om navnet, og det er lov. Men én ting er i hvert fall sikkert: Styret var rimelig geniale, slik det er blitt sagt her tidligere, da de satte i gang denne debatten. For når denne uken er omme, er det ingen i Norge som ikke vet at NSB nå heter Vy. Det tror jeg de har spart ganske mange markedsføringskroner på. Helt til slutt: Det blir sagt at man skal lytte til folket. Ja, man skal lytte til folket, men samtidig bør vel en nasjonalforsamling ha tillit til og lytte til et styre bestående av svært kompetente folk, der de ansatte i selskapet selv er representert, som har valgt å gå til det skrittet de gjør. Jeg tror ikke de gjør dette for moro skyld, jeg tror de gjør det fordi de har et genuint ønske om å utvikle Vy til å bli et godt og framtidsrettet transportselskap i Norge og i resten av verden.
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2019-03-14:
Denne saken kommer opp fordi den ikke dreier seg om det den egentlig dreier seg om. Det er framsatt to representantforslag som handler om navneskiftet til NSB, men det debatten har dreid seg om – og som det i bunn og grunn også dreier seg om for veldig mange i denne salen, har jeg skjønt – er en omkamp om jernbanereformen. Den reformen er vi i ferd med å gjennomføre, og den hadde et grundig forarbeid før den ble vedtatt i Stortinget i 2015. Nå er vi i gjennomføringsfasen. Det som har vært viktig, er egentlig å klarere forholdet mellom hvem som har ansvar for hva. Jeg må si at i avisene, når jeg nå om dagen leser om forsinkelser, signalfeil og alt mulig, blir alt kastet over på NSB – NSB har skylden for alt som går alt. Jeg har hele tiden sagt at NSB er mye bedre enn sitt rykte. Ansvaret til NSB er å frakte passasjerer, og når jeg hver dag står på Vestby stasjon og ser toget komme to minutter før tiden, er jeg veldig fornøyd. Og hvis jeg kunne få halvtimesavgang på disse togene, ville jeg ha vært enda mer fornøyd. Men om toget er grønt eller rødt, om det heter NSB eller Vy: Så lenge det står Stabekk foran på toget når jeg skal innover, eller Moss på toget utover, er det det viktigste for meg som passasjer. Det strømmer faktisk folk til togene i disse dager. Det er ikke noen svartmaling der ute, for folk står på perrongen, og vi har fulle tog – alle innsatstogene er fulle. Det er satt inn hundre flere tog bare de siste årene, og passasjerene strømmer til. Toget er konkurransedyktig, men det er ikke et spørsmål om navn – det er et spørsmål om å ha togene. Så er det en annen sak jeg også har lyst til å nevne, og det er at man trekker dette lenger fordi det er opportunt å diskutere privatisering av ting som er statlig eid. Det står ikke en tøddel i noe dokument i forbindelse med jernbanereformen om at NSB skal privatiseres – ikke en tøddel. Det er en sak for eierskapet, og det vil måtte komme i en eiermelding. Men det er ikke noen signaler om at det med privatisering er et tema i denne saken. Den dreier seg om det den egentlig dreier seg om: navn.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2019-03-14:
Jeg representerer Østfold, så til statsråden, på vegne av mange: Hvilke konkrete forbedringer vil togpendlerne på Østfoldbanen merke ved at man nå skal bruke om lag 280 mill. kr på å endre navnet fra NSB til Vy?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2019-03-14:
Historie er en fordel for enhver nasjonalforsamling og ethvert demokrati som faktisk ønsker at framtiden skal bli bedre. Denne debatten er veldig interessant og viktig, for det handler rett og slett om at det er et forsøk, som nå pågår på flere områder, på å omskrive en historie. NSB har vært et demokratisk styrt selskap, et verktøy for å transportere folk trygt i landet vårt, til jobb, til venner, på ferie, i fritid. Det har vært et verktøy for å sørge for at den infrastrukturen som vi har betalt for sammen, kommer hele landet vårt til gode. Det var nok noen på den liberalistiske høyresiden som var litt usikker på hva man egentlig skulle mene da NRK med Lykkeland viste en viktig del av vår historie og hvordan demokratiet kan bygge en bedre framtid. Da Statoil ble opprettet, var det stor politisk uenighet om man skulle få et demokratisk verktøy for å sørge for bedre framtidsutsikter. Og når man fjerner bevisstheten i befolkningen over tid, er det om to generasjoner ikke sikkert at det er så mange som vet at det faktisk har vært mulig å styre samfunnsutviklingen demokratisk ved å utnytte naturressurser, fordele dem på hele folket – eller sørge for transportmuligheter for å binde landet sammen. Når da høyresiden får fullført planen sin med å selge ut og privatisere Vy, er til sjuende og sist spørsmålet: Hvordan skal vi i demokratiet sammen sørge for at noen skal operere alle strekningene i Norge? Det norske demokratiet og den norske regjeringen vil jo da mangle et verktøy for å sørge for at så skjer. Allerede vet vi at det er flere jernbanestrekninger som blir underprioritert når det kommer til infrastrukturen, ved at man f.eks. utsetter elektrifisering av dem. Men nettopp de samme underprioriterte jernbanestrekningene vil jo være de første som går ut av drift når staten og fellesskapet ikke lenger har et verktøy for å drifte dem, for man kan ikke tvinge noe privat selskap til å drifte disse strekningene, som blir de minst lønnsomme. Så dette er et langt større spørsmål enn noen på høyresiden prøver å late som. Dette handler om historie, demokrati og om vi skal leve i en markedsliberalistisk verden, der det å selge klær er det samme som å forvalte naturressurser eller å forvalte infrastrukturen. I Arbeiderpartiet synes vi det er veldig viktig at det går noen prinsipielle skiller. Det er det Norges Statsbaner egentlig handler om. Det er derfor Arbeiderpartiet er for en jernbanepolitikk hvor vi eier og drifter jernbanen i fellesskap.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-11-06:
Mitt spørsmål går til helseministeren. Det er fire måneder siden operatørskiftet i ambulanseflytjenesten. Det er dokumentert at ny operatør ennå ikke oppfyller beredskapskravene i kontrakten. Fylkeslegen i Troms og Finnmark har påpekt at pilotmangel er en stor utfordring for å få rask hjelp. Fire av ti piloter mangler f.eks. i Kirkenes. Det er foreløpig ingen tegn til bedring, og det er fortsatt usikkert når det kan bli stabil drift uten beredskapsavbrudd. Dette er en stor utfordring. Personellberedskapen er ikke god nok, og det må løses. Innbyggerne, pasientene og ikke minst helsetjenesten lokalt må få den ambulanseflytjenesten de skal ha. Både Luftambulansetjenesten og Babcock bekrefter problemene og har gitt detaljerte opplysninger om bemanningssituasjon og reserveløsninger. Den nye operatøren har funnet ut at de er for underbemannet til å kunne stille med standby-piloter, altså bakvaktsordninger. Vintertiden kommer nå, men vi ser en beredskapssituasjon der normal drift ikke kan forventes før godt ut mot sommeren 2020, altså et helt år etter at ny operatør overtok. Hva vil statsråden gjøre for å sikre befolkningens trygghet gjennom vinteren og fram til sommeren?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-11-06:
Statsråden har åpenbart kontakt med operatøren og de ansvarlige i Luftambulansetjenesten. Det er bra. Men statsråden har ved flere anledninger sagt til Stortinget at det er etablert en bakvaktordning med piloter som kan settes inn ved plutselig sykdom, med ett crew i Alta om natten og ett på Gardermoen på dagtid. Dette har man ikke hatt tidligere, det er altså en kvalitetsheving i den nye kontrakten. Men den ordningen statsråden viser til, er ikke på plass. Statsråden refererer til hva som står på papiret, i kontrakten, ikke hva som finnes av faktisk beredskap, fire måneder inn i ny kontrakt. Hvorfor informerer ikke statsråden om den reelle beredskapen, den som folk og helsepersonell i nord er bekymret for? Og har man også der fått garantier fra operatøren som han kan bringe til torgs i dag?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-11-06:
Stortinget har gjort følgende vedtak: «Stortinget ber regjeringen utrede offentlig/ideell drift av luftambulansetjenesten.» Statsråden har satt ned en ekspertgruppe som bl.a. skal beskrive utfordringer med dagens organisering av tjenesten, gjennomgå erfaringer med operatørbytte og beskrive modeller for framtidig drift. Fra Arbeiderpartiets side har vi kritisert statsråden for ikke å ha tatt med operative fagfolk i denne gruppen. Da har vi fått forsikringer om en god prosess, med bred involvering, til svar. Nå ser vi at kontakten denne ekspertgruppen har med fagfolkene som jobber operativt og møter pasientene, er heller sparsom. Fagforeningene er avspist med 15 minutters møter. Hvordan skal statsråden få oss til å tro på denne prosessen når de som står i tjenesten, møter pasientene og rapporterer avvik som ikke blir tatt alvorlig, ikke blir inkludert i det videre arbeidet?
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Vi er ikke fornøyd med dagens situasjon. Som representanten er kjent med, har jeg innført krav om daglig rapportering fra Luftambulansetjenesten HF. Jeg hadde mandag morgen et eget møte med styreleder og direktør i Luftambulansetjenesten HF for å gå gjennom situasjonen og diskutere ytterligere tiltak. Det er viktig for meg å understreke at pasientene imidlertid får den hjelpen som de skal ha, og vi har forventninger til at Babcock skal levere normal beredskap. Tidligere var det en del knyttet til tekniske utfordringer, spesielt en teknisk komponent i navigasjonssystemet, som førte til at fly ble satt på bakken i hele 30 døgn. Denne feilen er nå funnet og løst i samarbeid med produsenten. Det som imidlertid er utfordringen nå, er å sikre god nok pilotdekning på en del av basene. Det jobbes det med. Jeg har nå fått bekreftet at Babcock setter inn et ekstra fly fra neste uke av, sannsynligvis i Alta, som vil være operativt tolv timer i døgnet. Det vil også være tilrettelagt for å lande på kortbanene og har fortrinnsvis piloter som kan gjøre det. I tillegg vurderer vi ytterligere tiltak. Beredskapsdekningen er nå i overkant av 90 pst., også i oktober. Det er ikke godt nok, og det betyr at vi også vurderer å sette inn ytterligere tiltak i tillegg til det jeg har beskrevet nå.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Det er riktig at den nye kontrakten inneholder en bedre bakvaktordning enn det den forrige kontrakten hadde. Men det har, som representanten er inne på, vært utfordringer med å få den bakvaktordningen til å bli tilgjengelig nok, bl.a. på grunn av hvor eksisterende piloter har sitt tjenestested. Per i dag har Babcock en bakvaktordning for kortbanefly med totalt 15 standby-piloter – 14 på Gardermoen og én i Tromsø. Denne fordelingen er ikke i tråd med tilbudet som er avtalt, og dette er også en del av forhandlingstemaet mellom Babcock og den lokale pilotforeningen.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Alle avvik som blir rapportert, skal tas alvorlig. Det er den klare beskjeden både Helse Nord og Luftambulansetjenesten HF har gitt. Når det gjelder sammensetningen av ekspertgruppen, er det slik at det i ekspertgruppen sitter mennesker med lang og bred erfaring fra denne tjenesten. Det som ekspertgruppen ikke er, er et partssammensatt utvalg der partene i arbeidslivet er representert. Det kommer den heller ikke til å være, men jeg har vært veldig tydelig i mandatet og oppdraget til gruppen på at de også skal involvere bl.a. fagforeningene og lytte til deres erfaringer. Jeg hadde et eget møte med Norsk Pilotforbund om dette, og i oppfølgingen av det møtet har jeg gitt tilbakemelding til ekspertgruppen om at de må sikre at den involveringen som ligger i mandatet, blir ivaretatt.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Vi har hele tiden vært ærlige om dette og vært tydelige på at et operatørbytte vil være utfordrende. Det var det også forrige gang et operatørbytte ble gjennomført. Da var det den eksisterende operatøren, Lufttransport AS, som også vant videreføringen av kontrakten, men på tross av det gikk det ett år i overgangsfasen før en var i normal drift. Nå har en skifte av operatør. Det betyr at det både er planlagte tiltak, som ble iverksatt i juli, da en visste at forholdene kom til å være vanskeligst, samtidig som det også har vært satt inn ulike ekstratiltak. Så sa jeg at vi hadde forventninger til at dette skulle forbedre seg raskere enn det har gjort. Derfor blir det nå satt inn ytterligere ekstratiltak. Et nytt fly blir fortrinnsvis plassert i Alta, med tolv timers beredskap, som også i all hovedsak kan lande på kortbanenettet. I tillegg vurderer jeg fortløpende om det er behov for å sette inn enda mer ekstraressurser i Finnmark for å sikre beredskapen framover.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Det har vært utfordringer med det nye navigasjonssystemet. En del av det er rettet opp. Det som var kravet, var nettopp å få et navigasjonssystem som ikke var avhengig av GPS-signaler, som man i Finnmark f.eks. har opplevd har vært jammet, og som har skapt utfordringer for tjenesten tidligere. Jeg forventer selvfølgelig at hvis det oppstår nye tekniske utfordringer, blir de løst, og at en tar hensyn til det. Det som er viktig, er at vi sørger for at det hele veien er god beredskap, og at dette ikke går ut over pasientene. Det er fortsatt tilfellet – at en har klart å ha en beredskap som gjør at dette ikke har gått ut over liv og helse for pasientene.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Min hovedinteresse i denne saken er å sikre pasientene gode tilbud og ikke å sikre et aksjeselskap som Lufttransport AS best mulige vilkår, som åpenbart er representanten Moxnes’ hovedengasjement i denne saken. Det som er viktig, er rett og slett å sørge for å ha tilgjengelige ressurser som vi kan sette inn når det er nødvendig, og det vurderer vi. Vi har tidligere satt inn forsvarshelikopter i Kirkenes, og vi vurderer hele veien hvilke andre typer tiltak vi skal sette inn. Nå i oktober har beredskapen vært på i overkant av 90 pst. Det er ikke godt nok, og vi må høyere opp enn det. Det betyr at det nå settes inn ekstra tiltak, og det kan tenkes at det er tiltak som ikke vil bli levert av Babcock, men av andre aktører. Det er også noe vi vurderer nå.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Hovedutfordringen knyttet til beredskapssituasjonen er nå å ha mange nok tilgjengelige piloter på de stedene og basene som vi skal ha. Der foregår det forhandlinger mellom selskapet og pilotforeningen, og det respekterer jeg. Det er forhandlinger som pågår. Hvis disse drar ut i tid, vil vi vurdere å sette inn ekstraressurser, også ressurser vi henter inn utenfor Babcock, men det er noe vi som sagt vurderer nå. Allerede fra neste uke av vil det bli satt inn ekstra ressurser i form av et fly som i hovedsak også kan lande på kortbane, som fortrinnsvis vil være lokalisert i Alta, og som kan være operativt tolv timer i døgnet. Vi vurderer også tiltak utover det. Jeg er ydmyk overfor de utfordringene helsetjenesten i nord står overfor, men jeg er ikke ydmyk overfor en representant som hadde et alternativt forslag i Stortinget som ville innebåret at en hadde stått uten luftambulanseberedskap i Nord-Norge for lang tid siden, om det hadde fått flertall.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Det gjør vi heller ikke, og derfor har det også vært slik at da styret i Helse Sør-Øst vedtok denne planen i juni i år, sa de at når det gjelder akuttfunksjonene på det nye sykehuset på Gaustad, skal en legge til grunn at det skal ha et befolkningsgrunnlag på 200 000, som var hovedtilbakemeldingen fra miljøet på Ullevål om hva som var viktig for å kunne opprettholde den kompetansen som de har, som alle er enige om er viktig å opprettholde også ved det nye sykehuset på Gaustad. Det andre var at en også sa at når det gjelder selve fordelingen ellers av oppgaver mellom Gaustad og Aker, er ikke det endelig bestemt, nettopp fordi det fagmiljøet fortsatt skal være med i en videre prosess i diskusjonene. Jeg er helt sikker på at en her kommer til å finne løsninger, på samme måte som en f.eks. har funnet løsninger når det gjelder fødetilbudet, som det var tilsvarende uenighet om med tanke på arbeidsfordelingen mellom Gaustad og Aker. Men det jeg registrerer, er at Senterpartiet åpenbart er imot det nye sykehuset på Aker, som jeg opplever at et samlet Oslo er for, for det er det som er konsekvensen av det som representanten her tar til orde for.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Ja, og det har jeg fulgt opp gjennom Nasjonal helse- og sykehusplan. Den første er vedtatt av Stortinget. Det har fastsatt hvordan strukturen i Sykehus-Norge skal være. Den andre planen kommer snart, og Stortinget skal da få diskutere mye som handler om innholdet i sykehusene. Det ser jeg fram til. Det vil sikre en helt annen politisk og demokratisk forankring av utviklingen i Sykehus-Norge, på samme måte som den forrige nasjonale helse- og sykehusplanen har gjort. Men jeg har aldri tatt til orde for å endre måten man har ansvaret på når det gjelder investeringer mellom staten og helseforetakene. I motsetning til en del av de andre statlige investeringsprosjektene, er det helseregionene som sitter ansvarlige for investeringsprosjektene. Stortinget tar stilling til lånerammen, rett og slett fordi helseforetakene ikke har lov til å låne penger fra andre steder enn av staten. Ansvaret for byggeprosjektet ligger i Helse Sør-Øst. Det er akkurat på samme måten som når vi bygger sykehus i Hammerfest, Molde, Stavanger, Førde, Bergen, Tromsø og alle andre steder der vi har byggeprosjekter.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Det notatet fra lokalpolitikeren i Oslo som representanten viste til, gjør egentlig den samme feilen som representanten gjør. En tar utgangspunkt i at dette er et ordinært statlig investeringsprosjekt, som håndteres på samme måten som f.eks. de prosjektene som Statsbygg har ansvar for. Det er det ikke. Vi har en foretaksmodell i helsetjenesten som gjør at dette er annerledes. Det er der den grunnleggende feilen gjøres, både av representanten og i det notatet representanten viste til. Så kjenner jeg meg ikke helt igjen når representanten framstiller det som at det bare er fryd og gammen rundt alle de andre byggeprosjektene jeg refererte til, og ikke noen diskusjoner. Tvert imot: Sykehusbygg og investeringer i sykehus skaper engasjement og diskusjon. De fleste av de prosjektene jeg har referert til, er det ulike syn på. Skal vi bygge sykehus i Norge, skal befolkningen i Oslo ha helsetjenester som de har behov for, er vi faktisk nødt til å komme i gang med dette prosjektet. Senterpartiets forslag om å utsette dette vil gå alvorlig ut over befolkningen, ikke bare i Oslo, men også i resten av Norge.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Det er tilstrekkelig vurdert, og vi vet konsekvensene av det alternativet. Det å bygge et samlet, nytt sykehus på Ullevål, å samle regionsykehusfunksjonene der og flytte fra Rikshospitalet, vil koste opp mot 12 mrd. kr mer og ta mange år ekstra å bygge ut. Det det kan høres ut som om representanten tar til orde for, er å bygge et helt nytt sykehus på Aker uten at noen ansatte som i dag er på Ullevål, flytter med – selv om befolkningen flyttes til Aker. Det vil være ganske dramatisk for resten av Norge, for det betyr at Oslo på ny vil drenere resten av Norge for kompetanse som det er mangel på. De vil da flytte til Oslo, begynne å jobbe på et helt nytt sykehus, og man vil få ytterligere en utfordring knyttet til rekruttering i resten av Norge. Det er en modell som det godt kan være at noen Oslo-politikere synes er besnærende, men for Stortinget, som har ansvar for hele landet, vil jeg advare veldig sterkt mot en slik løsning.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Representanten gir her en beskrivelse som ikke er korrekt. I dag er miljøet kløyvd i to – mellom Ullevål og Rikshospitalet. Det gjør at i Oslo fraktes livstruede syke pasienter mellom to sykehus i en kritisk fase. For å si det sånn: Hvis jeg får hjerneslag, håper jeg at jeg er hjemme i Stavanger, for det er det sykehuset som raskest gir hjelp og oppfølging på det området. I Oslo kan man risikere å komme på feil sted, rett og slett fordi fagmiljøet er delt mellom to steder. Det prøver man selvfølgelig å kompensere for mest mulig, men det er en utfordring – ikke bare for Oslos befolkning, men også for resten av Helse Sør-Østs befolkning – at de regionale funksjonene som også noen ganger er tidskritiske, er delt mellom to sykehus. Det er nettopp det vi får rettet opp i med dette. Samtidig vil man ta vare på traumemiljøet, som i dag er på Ullevål. Det skal flytte til Gaustad, og der jobber man nå for å sikre at nettopp det skal skje. Ikke minst er befolkningsgrunnlaget viktig, og vi har allerede slått fast at det skal ha 200 000 som grunnlag.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Fagmiljøet har blitt hørt på to områder. Det ene er hovedinnvendingen de hadde i en tidligere fase, nemlig at de hadde behov for et befolkningsgrunnlag på 200 000 for å opprettholde traumefunksjonene. Det har de blitt hørt på. Det er nå vedtatt at det skal legges til grunn for akuttmottaket på Gaustad. De er også blitt hørt ved at det ikke er trukket noen endelige konklusjoner om arbeidsdelingen mellom Gaustad og Aker, der skal det være en videre prosess. En kan ikke hevde at en ikke er hørt, så lenge det ikke er trukket noen konklusjoner, men hvis en mener at en skal ha et nytt, stort akuttsykehus på Aker uten at noen av dem som jobber akutt med disse pasientene i dag, skal flytte med til Aker, betyr det, som jeg sa i mitt forrige svar, at en i realiteten sier at disse personene skal hentes fra sykehus i andre deler av landet, og det vil jeg advare veldig sterkt imot. Den type erfaringer hadde en når en bygde Ahus og ikke fikk flytte folk fra Oslo universitetssykehus over dit, selv om en del av befolkningen flyttet over. Det gikk ut over rekrutteringen til sykehus i resten av Norge.
Bent Høie (Høyre), 2019-11-06:
Det har hatt stor betydning. Det er jo det som er en av hovedforklaringene på at denne løsningen er valgt. Det var Oslo kommunes høringsuttalelse den gangen planene var å bygge et gigantisk sykehus på Gaustad, som gjorde at en endte opp med denne løsningen. Det var flertallet i Oslo bystyre som pekte på den løsningen en nå går for. Ved alle korsveier der denne saken har vært ute på høring, har Oslo bystyre støttet denne løsningen, og ikke bare det, de har også satt i gang byggingen av en storbylegevakt på Aker som følge av denne løsningen. Brukerutvalget ved Oslo universitetssykehus støtter denne løsningen. Brukerutvalget i Helse Sør-Øst støtter denne løsningen. Så framstillingen av at her er det ingen som har blitt hørt, at dette ikke er forankret, er feil. Det er ett fagmiljø som nå er veldig kritisk, og det har vi sagt at det tar vi på største alvor. Derfor er det ikke trukket konklusjoner innenfor det fagområdet ennå. Der er det fortsatt en pågående prosess, sånn at en er sikker på at når konklusjonene trekkes, er alle synspunkter hørt.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-11-06:
Finnmark er taparen i ambulanseflysaka, som kjem av ein skandaløs anbodsprosess. Det har gått fire månader sidan operatørbytet, vinteren er komen, og Babcock oppfyller enno ikkje beredskapskravet i kontrakten. I løpet av dei to siste vekene i oktober hadde Kirkenes-flyet 68 timar med beredskapsavbrot, Alta 1-flyet hadde 43 timar med avbrot, og Alta 2-flyet hadde 32 timar med utmelding. Dette er milevis frå kravet i kontrakten, og det er førebels ikkje teikn til betring. Det er framleis usikkert når folk i Finnmark kan forventa stabil drift i luftambulansetenesta, som er så viktig for tryggleik, liv og helse. Spørsmålet er om helseministeren no vil vera ærleg og svara på kva tid befolkninga i Finnmark kan forventa ein normal og god ambulanseflyberedskap, og kva tid helseministeren vil ta grep.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-11-06:
I Sør-Varanger Avis i dag står det om eit nytt teknisk problem som ikkje var der før operatørbytet, nemleg at ambulansefly vil slite med tåkelanding i Finnmark i heile vinter på grunn av eit ubrukeleg såkalla terrengvarselsystem i flya, som gjer at ambulanseflya for tida ikkje klarer å lande på Finnmarkskysten ved både mørke og dårleg sikt. Det er Luftambulansetenesten HF som har kravd dette systemet i anbodet. Problemet var at systemet ikkje eigna seg nord for 70 grader. Ein forbetra versjon, kan me lesa om, kjem ikkje før til våren. Dette er eit bevis på manglande innkjøpskompetanse, og at anbodet burde ha vore stoppa, slik båtambulanseanbodet vart. Spørsmålet er kva helseministeren vil gjera i denne eigentleg ganske uverkelege situasjonen, der ambulanseflya i Finnmark ikkje kan landa i mørke og ved dårleg sikt.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-11-06:
Eg kan svara at det er ikkje konsekvensen av Senterpartiet sitt forslag. Eg registrerer at helseministeren påstår følgjande om Oslo Universitetssykehus i Finansavisen den 2. november: «Dette er Helse Sør-Østs byggeprosjekt, ikke Stortingets.» Eg lurar på kva villfaring helseministeren eigentleg lever i, for regjeringa har jo bede Stortinget, i statsbudsjettet for neste år, vedta ei låneramme for nye OUS på 29,1 mrd. kr. Det er 29 000 mill. kr. Det er den største investeringa i norsk sjukehushistorie, men den einaste gongen regjeringa legg saka fram for Stortinget, seier statsråden at dette ikkje er Stortingets byggjeprosjekt, men at det er Helse Sør-Øst sitt. Spørsmålet er om det var dette opposisjonspolitikaren Bent Høie meinte i 2011, då han sa at han ville flytta makta over dei viktigaste sjukehusavgjerdene frå dei ansiktslause byråkratane til folkevalde politikarar.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-11-06:
I motsetnad til sjukehusa i dei andre byane helseministeren viste til, er det nye sjukehuset i Oslo eit sjukehus som fagfolk ikkje vil ha, og som får massiv kritikk, både når det kjem til det økonomiske, det faglege, det som gjeld regulering og det juridiske. Det er den store forskjellen. Jurist og lokalpolitikar frå helseministeren sitt eige parti, Anne Christine Kroepelien, har påpeikt at det er brot på staten sine eigne utgreiingsinstruksar, bl.a. statens eigen rettleiar for sjukehusplanlegging. Det fanst ikkje ein utviklingsplan før mange år etter at prosjektet vart starta. Det finst enno ikkje ein fullstendig verksemdsplan, og det finst enno ikkje ei konsekvensutgreiing etter plan- og bygningslovens reglar. Nektar statsråden for at tidlegfaserettleiinga er broten på desse punkta, og korleis kan i tilfelle statsråden forsvara dette?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-11-06:
«VG har publisert saka om guten som har budd isolert i einetiltak i barnevernet i over tre år, i periodar på umøblert rom, og der han har sove på ein luftmadrass. Statsråd Ropstad ba i VG «øvste myndigheit» gripe inn og viste til at den nye barnevernreforma med innføring av økonomiske incentiv vil vere eit viktig tiltak for å hindre at kommunar dyttar barnevernansvaret over på staten. Meiner statsråden at auka eigendel og meir økonomifokus vil gjere det kommunale barnevernet tryggare og betre, med meir helsehjelp?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-11-06:
Eg høyrer at barneministeren og helseministeren har eit tett samarbeid. Da er det uforståeleg for meg at barneministeren – bl.a. til VG – seier at økonomiske incentiv og den nye barnevernsreforma er så viktig for å få til ei endring i barnevernet, når helseministeren samtidig opnar opp for det motsette, nettopp å fjerna økonomiske incentiv som i dag er i helsetenesta elles. Helseminister Høie uttalte til VG den 24. oktober: «Vi har sett at forsøk på å lage økonomiske incentiver for å få samarbeidet til å fungere i en del tilfeller har bare forsterket problemene.(...) Og da tror vi ikke på den typen incentiver. Vi tror på at samarbeid rent konkret om felles tjenester er det som bidrar til en endring.» (...) Spørsmålet er korleis den same regjeringa kan ha tru på at økonomiske incentiv og betalingsordningar er bra i barnevernet, men ikkje i helsetenesta elles.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-11-06:
Eg oppfattar ikkje at statsråden tidlegare har sagt at ein ikkje skal utelukka ein slik betalingsreform. Men det har vore sjølve svaret til statsråden på utfordringane, det er det eg reagerer på. VG har fortalt historia om guten på luftmadrass – 16-åring, store hjelpebehov, budd i einetiltak i tre år og sove på luftmadrass i eit umøblert rom i ein del periodar. Formålsparagrafen i barnevernslova er tydeleg: «Loven skal bidra til at barn og unge møtes med trygghet, kjærlighet og forståelse og at alle barn og unge får gode og trygge oppvekstvilkår.» Meiner statsråden at guten på luftmadrassen er møtt slik formålsparagrafen i lova tilseier? Dersom ikkje: Kven sitt ansvar er det? Er det det statsråden kallar øvste barnemyndigheit, altså Bufdir, eller er det statsråden sjølv?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-11-06:
Ambulanseflyene har langt dårligere tilgjengelighet og regularitet enn før operatørskiftet. Dette er en lenge varslet krise, og den skyldes regjeringens anbudspolitikk. Nå er det vinter i nord, med snøbyger, glatte baner, vind og vanskelige flytekniske forhold. Vi kan ikke holde oss med en flypark som har så store tekniske problemer, og en leveranse som er så ustabil som nå. Det vil fort kunne føre til fare for liv og helse for folk i nord. På Langnes i Tromsø står det parkert fem fly som gikk ut av tjenesten da Lufttransport tapte anbudet og mistet kontrakten i sommer. De flyene har god regularitet, de er blitt flydd i nord i mange år, og pilotene kan disse flyene. Vil Bent Høie starte forhandlinger med sikte på å leie disse ambulanseflyene, så vi kan berge oss gjennom vinteren med ambulansefly tilgjengelig, teknisk, døgnet rundt, hele vinteren?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-11-06:
Det er en oppsiktsvekkende arroganse fra en statsråd som er ansvarlig for en prosess som har ført til langt dårligere tilgjengelighet for ambulansefly for folk i nord enn det var før operatørskiftet. Det har kommet varslinger fra Finnmark legeforening. De er dypt bekymret for at om det skjer noe alvorlig akutt med en pasient, kan det stå om livet til pasienten fordi vi har hatt en prosess som har ført til langt dårligere tilgjengelighet for ambulansefly enn det var før skiftet. Når det er realiteten, bør statsråden ha en viss ydmykhet i møte med kritikken som kommer, og ikke minst være noe mer framoverlent når det gjelder å skaffe og sikre løsninger som kan sikre at tjenesten er tilgjengelig døgnet rundt gjennom hele vinteren, og at flyene fungerer teknisk. Jeg vil gjenta spørsmålet, som handler om faktisk å sikre pasientenes sikkerhet: Vil Høie vurdere å leie inn fly som vi av erfaring vet fungerer i tjenesten?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-11-06:
Rødt vil, som flertallet i Oslo bystyre, bygge ut Aker som lokalsykehus for hele Groruddalen, og ikke minst bevare Ullevål sykehus, noe et samlet fagmiljø støtter oss i. Det er fordi de ser at Bent Høies plan innebærer at man kløyver akuttsykehuset Ullevål i to og deler miljøet mellom Aker og Gaustad, som vil si at alvorlig og kritisk syke, døende pasienter blir fraktet langs ring 3 mellom to forskjellige akuttmiljøer og to forskjellige sykehus. Det er én tydelig melding: Ikke bryt den akuttmedisinske kjeden som i dag er samlet på ett sted, nemlig på Ullevål. Det er derfor et samlet fagmiljø på det sterkeste advarer mot Bent Høies planer. Kan Bent Høie gå inn for en så stor investering som 29 mrd. kr uten at alternativet, nemlig å bygge ut Aker og bygge nytt på Ullevål, er tilstrekkelig utredet?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-11-06:
Det er med respekt å melde ikke korrekt, for å si det litt pent og parlamentarisk. Naturligvis, når man flytter bydelene Grorud, Stovner, Alna og Bjerke endelig tilbake til Aker som lokalsykehus, må også personell flyttes med tilbake til det sykehuset for å betjene den nye bydelsstrukturen som vi skal få i Oslo. De ønsker å slippe å bli sendt som kasteballer mellom Ahus, Ullevål og andre sykehus. De vil ha Aker som sitt lokalsykehus. Jeg hører at statsråden ikke går inn på de tunge innvendingene fra et samlet akuttmedisinsk fagmiljø, det fremste vi har i landet vårt, og som vi er helt avhengig av å ha på ett sted samlet. Ved en større katastrofe, ved et større terroranslag, ved større ulykker, må vi ha én dør inn, hvor samtlige profesjoner er samlet på ett sted og umiddelbart kan redde liv og helse. Miljøet skal nå kløyves i to og deles mellom to sykehus. Hvordan kan det være mer forsvarlig enn dagens samlede løsning på Ullevål sykehus?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-11-06:
«Hva vil regjeringa foreta seg overfor ofrene for uretten i Nav-skandalen, ut over det som er varslet av beklagelse, Navs gjennomgang av sakene og ekstern gransking, også når det gjelder alle de som er rammet gjennom urettmessige avslag fra Nav, og de som indirekte er rammet gjennom selv å ha unnlatt å dra på ferie, møte familie eller liknende, i frykt for å miste støtte de hadde rett på?»
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-11-06:
Jeg takker for svaret. Ofre satt fengslet til slutten av forrige uke, siste dom kom 17. september, det kom soningsinnkalling i andre halvdel av oktober, men den store alarmen gikk 30. august, ifølge Anniken Hauglie. Nav skrev til departementet den datoen at det kunne være sannsynlig at personer er anmeldt og domfelt på feil grunnlag til ubetinget fengselsstraff. I redegjørelsen i går sa Hauglie at «da departementet ble kjent med alvorlighetsgraden, forsikret Nav oss om at disse sakene ble stilt i bero, og påtalemyndigheten ble varslet». Men det skjedde altså først etter møtet med Nav 13. september, to uker etter at Nav først tok kontakt. Mange spørsmål er ubesvart, men én ting må statsråden kunne gi Stortinget svar på allerede nå, uten å måtte skyve granskningen foran seg: Hva gjorde Anniken Hauglie med saken fra 30. august til 13. september?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-11-06:
Disse to ukene framstår som en grov unnlatelsessynd, på et såpass kritisk tidspunkt, fra statsråden. Jeg lurer på om Anniken Hauglie vil beklage overfor både ofrene og Stortinget at hun ikke fikk fortgang i saken i månedsskiftet august/september. Rettsprofessor Christoffer Conrad Eriksen har uttalt at det er alvorlig at statsråden brukte så mye tid i dette tidsrommet. Så gikk det ytterligere en og en halv måned, altså fra 13. september til 31. oktober, da mennesker ble dømt, innkalt til soning og også ble sittende i fengsel. Hva gjorde Anniken Hauglie mellom 30. august og 31. oktober for å stanse at mennesker ble dømt og ble sittende i fengsel på et feilaktig grunnlag? Det gikk altså 48 dager fra alarmen gikk i departementet til Riksadvokaten faktisk ble varslet om denne saken.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2019-11-06:
Norges og Nordens fremste akuttmedisinske miljø ligger på Ullevål. Nå vil Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen splitte opp dette miljøet, til tross for enorme advarsler gang på gang fra leger, sykepleiere og kirurger – fra fagpersonell – egentlig fra alle som utfører jobben. I årets statsbudsjett fra finansministeren er den største forpliktelsen lånet som skal brukes til å bygge nytt sykehus – en forpliktelse på 30 mrd. kr – 30 mrd. kr. Vanligvis går så store investeringer gjennom en kvalitetssikring, først i departementet, så hos finansministeren. Det ble ikke gjort av regjeringen ved denne enorme investeringen. Finansministeren anbefalte lånet, og jeg kommer til å utfordre finansministeren – og helseministeren etterpå. Men det er hyggelig å se på Bent Høie, så han kan bare vente og forberede seg! Lederen i finansministerens eget fylkeslag, lederen i Oslo Fremskrittsparti, sa i valgkampen at en stemme på Fremskrittspartiet er en stemme for å bevare Ullevål. Førstekandidaten til Oslo Fremskrittsparti sa at en stemme til Fremskrittspartiet er en stemme for å bevare Ullevål. Fremskrittspartiet har altså gjentatt det gang etter gang. Men nå har finansministeren fra Fremskrittspartiet anbefalt oss i Stortinget å gi et lån på 30 mrd. kr til å bygge nytt sykehus. Da er mitt spørsmål – og det er egentlig ganske illustrerende at det er Høyre som står der: Er det sånn at Fremskrittspartiet igjen har blitt overkjørt av Høyre? Eller er det sånn at finansministeren synes det er helt greit å overkjøre sine egne folk som har gått til valg på å bevare Ullevål, og overkjøre alle fagfolk på Ullevål, som mener det er svært uklokt å splitte dette miljøet?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2019-11-06:
Tilleggsspørsmålet går til Bent Høie, for det er helt tydelig at det er Høyre som styrer denne politikken, og ikke Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet kjørte jo reklamekampanjer uken før valget om at en stemme til Fremskrittspartiet var en stemme for å bevare Ullevål sykehus, men tydeligvis kan man ikke stole på Fremskrittspartiets lovnader i en valgkamp – det har vi erfart nå i seks år. Da kan en heller stille spørsmålet til dem som faktisk har makten i regjeringen: Høyre. Nå er det et nytt prestisjeprosjekt som skal kjøres igjennom med Høyre i førersetet. Man tvang igjennom Viken, selv om det var enorme motforestillinger mot Viken, og man ser hvilken galskap – vil jeg si – det er. Når det gjelder det som skjer på Ullevål, har et samlet fagmiljø vært veldig, veldig kritisk til det akuttmedisinske fagmiljøet. Det er utgitt en rapport som også helseministeren helt sikkert har fått. Hva sies det i denne rapporten? Jo, det blir svekket kvalitet når det gjelder akuttfunksjoner lokalt, regionalt og nasjonalt. I den samme rapporten, i hovedkonklusjonen, står det at «kvalitetstapet ved driftskonseptet framstår uunngåelig». Hvordan tør helseminister Bent Høie å overkjøre det fremste fagmiljøet i Norge når de sier at kvalitetstapet er uunngåelig, og vi vet at det kommer til å ramme folk?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-11-06:
Jeg tror presidenten har rett i det, for det er helt åpenbart helseministeren som skal svare på spørsmål om Oslo universitetssykehus. Men jeg kan godt svare at det budsjettet som regjeringen la frem for Stortinget, er selvfølgelig et budsjett som er godt tilpasset, og hvor vi har funnet rom for å bevilge penger til en lang rekke ulike formål, det være seg å bygge ut og styrke helsetjenestene til innbyggerne eller å bygge ut mer infrastruktur og holde fokus på konkurransekraft. Det er selvfølgelig sånn at alle statsbudsjett som kommer fra en regjering, er gjort opp av en samlet regjering.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-11-06:
La meg først få lov til å si at jeg er enig med representanten Knag Fylkesnes når det gjelder betydningen som denne næringen har – for kystsamfunnene, for verdiskaping, for næringsutvikling, for eksportinntekter og for skatteinntekter. Det er en viktig næring, som vi må behandle med det største alvor, og denne regjeringen er opptatt av å sørge for at vi har gode og konkurransedyktige rammebetingelser for å drive næringsvirksomhet i Norge. Når det gjelder Havbruksskatteutvalget, så ble det satt ned med en forhistorie. Det begynte med et forslag fra SV, som ønsket å innføre en produksjonsavgift. Det ville etter manges oppfatning være en uheldig måte å skattlegge på, rett og slett fordi det ikke ville tatt hensyn til om selskapene gikk med underskudd eller overskudd, men det resulterte altså i at et flertall på Stortinget ba regjeringen sette ned et utvalg. Det gjorde regjeringen. Vi fikk utredningen, den offentlige utredningen, på mandag. Da jeg tok imot den, understreket jeg – punkt én – næringens betydning og – punkt to – betydningen av at verdiene som skapes i denne næringen, skal komme befolkningen til gode på ulike måter, og at vi selvfølgelig også skal ivareta kystsamfunnenes interesser. Men jeg sendte den ut på høring uten at regjeringen hadde tatt stilling til innholdet i den. Det er en helt normalt praksis over mange, mange år at offentlige utredninger går ut på høring. Det er riktig som representanten sier, at tre av regjeringspartiene har uttrykt seg veldig tydelig imot en slik måte å skattlegge næringen på. Men nå er den altså ute på høring, slik at vi kan få innspill, synspunkter og tilbakemeldinger både fra flertallets anbefaling og fra mindretallets anbefaling. Men jeg kan i hvert fall forsikre representanten om at denne regjeringen tar kystsamfunn og vanlige folks interesser på alvor. Det er nettopp derfor ni av ti kroner over statsbudsjettet går til å trygge innbyggernes interesser.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-11-06:
Det er formelt sånn at en statsråd svarer for Stortinget og ikke for partiers landsmøter. Det betyr at når Stortinget har bedt regjeringen om å sette ned et utvalg, så plikter jeg å følge opp det og komme tilbake til Stortinget, i tråd med det vedtaket som Stortinget har gjort. Jeg har blitt bedt om å komme tilbake med en sak om dette våren 2020, og det har jeg tenkt å gjøre. Hva innholdet i den saken blir, har ikke regjeringen tatt stilling til, men som jeg sa i mitt forrige svar: Tre av regjeringspartiene har uttrykt sterk motstand mot dette. Men vi må altså gå igjennom det – synspunktene til partiene, synspunktene fra høringen – før regjeringen konkluderer og kommer tilbake til Stortinget, i tråd med det vedtaket som Stortinget har fattet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-11-06:
Fra regjeringens side har vi ikke konkludert når det gjelder den offentlige utredningen som kom mandag. Det vi derimot har gjort, som jeg nettopp har svart på, er å sende den ut på høring, slik at alle som har synspunkter på flertallets og mindretallets anbefalinger i den offentlige utredningen, skal komme til orde, og at det skal danne grunnlaget for de vurderingene som regjeringen skal gjøre før vi kommer tilbake til Stortinget med vår innstilling. Tre av regjeringspartiene har vært veldig tydelige på at de mener dette er et dårlig forslag. Det må selvsagt også regjeringen ta med seg når vi skal drøfte helheten i dette. Men det har aldri vært tema, verken når det gjelder Stortingets forutsetninger for å sette ned dette utvalget eller utvalget selv, at dette ikke skal tilfalle kommunene. Snarere tvert imot tror jeg alle mener at det skal det på egnet måte.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-11-06:
La meg først si at det ikke er krevende for meg i det hele tatt å stå og svare på spørsmål om dette. Finansministeren følger opp det vedtaket Stortinget har fattet. De har bedt oss om å sette ned et ekspertutvalg, og det har vi gjort. Nå foreligger den offentlige utredningen. I tråd med mange års praksis sendes offentlige utredninger ut på høring sånn at alle skal kunne uttale seg som en del av demokratiprosessen i det norske samfunn. Så er det helt riktig at de ulike partiene har ulike standpunkt i denne saken, tre av regjeringspartiene har vært veldig tydelige på at dette er de ikke for. Men i opposisjonen spriker det jo tilsvarende mye. Jeg har vondt for helt å se hvordan opposisjonen skal kunne samle seg om et felles svar i dette spørsmålet. Jeg tenker at vi får debatten om dette når regjeringen kommer til Stortinget med sine forslag og anbefalinger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-11-06:
La meg først si at jeg er helt enig med representanten Tajik i betydningen av at flest mulig av dem som er i arbeidsfør alder, skal komme i jobb. Derfor har denne regjeringen satt i gang inkluderingsdugnaden, nettopp fordi vi må se på hvilke virkemidler vi har tilgjengelig for å legge til rette for at flest mulig kommer over hindrene som er der av ulike årsaker, fra f.eks. en uføresituasjon og inn i arbeidslivet. Men det handler også om vår evne til å kvalifisere ungdommene våre, sørge for at flest mulig av ungdommene fullfører videregående utdanning, sånn at de er kvalifisert for å delta i et arbeidsliv som stiller veldig strenge krav til kompetanse. Jeg er også enig i at det er viktig at vi legger til rette for at det skapes arbeidsplasser over hele landet, men det har å gjøre med rammebetingelser. Det er derfor denne regjeringen er opptatt av å ha et konkurransedyktig skattesystem, i motsetning til Arbeiderpartiet, som går til valg på å skjerpe skattene. Det er derfor denne regjeringen har styrket samferdselsbudsjettet med 80 pst. siden vi kom i regjering, fordi vi vet at transportkostnadene betyr noe for næringslivet, særlig ute i distriktene. Det er derfor vi satser på forskning og utvikling, og det er derfor vi legger til rette for at arbeidsmarkedet skal fungere bedre. Men en ting som er like viktig som å legge til rette for at veksten kommer over hele landet, er at veksten kommer i det private næringsliv. Tallene vi ser nå, er gledelige. Av de 50 000 som er kommet i jobb det siste året, er fire av fem sysselsatt i privat næringsliv. Det er bra. Vi skal fortsette å gjøre mer av det vi gjør. Nå går det godt i landet. Det går godt over hele landet. Veksten kommer i de aller fleste næringer. Den er bredt anlagt. Sysselsettingen er på vei opp, og arbeidsledigheten er på et rekordlavt nivå. Det skal vi glede oss over.