Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2011-11-18:
Jeg har gleden av å holde saksordførerinnlegget i denne debatten, da representanten Anna Ljunggren, som opprinnelig var saksordfører, har byttet komité. Det vil si at det er det å holde innlegget, som er gledelig, ikke at Ljunggren har byttet komité. Jeg vil gjerne takke komiteen for godt samarbeid. Komiteen er enig om utgangspunktet, nemlig at vi må fortsette å utvikle skolen, og at vi må bruke internasjonale undersøkelser, som PISA, som verktøy for å få til dette. Komiteen er også enig om at OECD gir nyttige råd til utviklingen av den norske skolen. Gjennom mange år har de gjort komparative analyser av ulike skolesystemer og gjør vurderinger av hva som fungerer og ikke. Videre er komiteen enig om at det er viktig å styrke overgangene i utdanningssystemet, ikke minst fra barnetrinnet til ungdomstrinnet, som denne saken handler om. Men så skiller komiteen lag. Flertallet, ved regjeringspartiene samt Kristelig Folkeparti og Venstre, ønsker ikke å innføre forsøk med muntlige karakterer i 7. klasse på barnetrinnet. Vi bruker litt ulike begrunnelser, og jeg vil derfor i det videre legge fram regjeringspartienes syn. Regjeringspartiene setter ikke pris på at forslagsstillerne skyver OECD foran seg i begrunnelsen for representantforslaget. OECD har ikke på noe tidspunkt framlagt karakterer på barnetrinnet som et virkemiddel for å bedre overgangen mellom barnetrinnet og ungdomstrinnet. Jeg vil derfor gjerne utfordre forslagsstillerne til å gi en presis referanse til hvor de mener at OECD har påstått dette. Regjeringspartiene mener at vurderingskulturen i skolen må heves, og at læringstrykket må opp. Vårt mål er å alltid løfte elevene og aldri senke ambisjonene. Men vi har ikke tro på at karaktersetting på barnetrinnet er løsningen. Da tror vi mer på å sørge for bedre vurdering for læring. Da trenger man bl.a. skoleringsprogrammer for klasseledelse, som bl.a. blir omtalt i stortingsmeldingen om ungdomsskolen, som vi får mulighet til å diskutere senere i sesjonen. Høyre-leder Erna Solberg har flere ganger referert til gode lærere som lærere med en x-faktor. Men x markerer jo ukjent, mens det som kjennetegner en god lærer, er – gjennom mye systematisk forskning – veldig godt kjent. En god lærer er en som klarer å gi elevene en forståelse av hvordan han eller hun ligger an, og hvordan elevene må jobbe for å bli flinkere. En god lærer gir elevene medvirkningsmuligheter ved at elevene kan være med på å velge hvilken måte de skal løse et problem på. En god lærer støtter opp om relasjonsbehovene til elevene. Dette er noe av det vi må jobbe mer med for å heve resultatene i skolen og læringen hos elevene. I tillegg finnes det fersk norsk forskning som påpeker at karakterer på barnetrinnet ikke løfter elevenes prestasjoner. Professor Oddrun Samdal og førsteamanuensis Åge Diseth ved Universitetet i Bergen har sett på hva som gir elevene motivasjon til å lære mer. De konkluderer med at elevene blir motivert av å mestre oppgavene. De blir ikke motivert av å skulle prestere bedre enn medelever, og det har følgelig heller ingen positive effekter på de faktiske prestasjonene deres. Dette blir støttet av internasjonal forskning. Der er det tydelige funn som viser at elevenes indre motivasjon for læring ofte blir redusert i overgangen mellom barneskolen og ungdomstrinnet. Ifølge forskerne kan dette ha sammenheng med at elever i ungdomsskolen i større grad blir utsatt for såkalt evnerelatert sosial sammenligning, altså karakterer. Vi i regjeringspartiene er opptatt av at alle elever skal lære mest mulig og nå sitt potensial. Da må man ta i bruk de virkemidlene som forskningen gir dekning for, og ikke styre etter ideologiske skylapper, slik Høyre gjør når de insisterer på å innføre karakterer for barna på 7. trinn i skolen.