Peter Angelsen (Senterpartiet), 2000-01-11:
Jeg er glad for at komiteens flertall slutter seg til de hovedelementer som evalueringen har vist at det er grunnlag for å følge opp. Lostjenesten skal bidra til å øke sikkerheten i sjøtrafikken langs kysten. Hensikten med lospliktreglene er å sørge for at det til enhver tid finnes kompetente navigatører på de fartøyer som trafikkerer farvannet langs vår lange kyst. Den 23. desember 1994 fastsatte Fiskeridepartementet nye regler om losplikt og losgebyrer i samsvar med lov av 16. juni 1989 nr. 59 om lostjenesten m.v. Ved det nye regelverket ble losplikten utvidet til å gjelde norske fartøyer, og det geografiske virkeområdet for losplikten ble utvidet. Vi fikk også et system med farledsbevis, som tar sikte på å gi særlig kvalifiserte navigatører adgang til å seile i lospliktige farvann uten los om bord. Endringene i lospliktsystemet medførte også et nytt gebyrsystem. Under behandlingen av St.prp. nr. 3 for 1995-96, Forslag om auka løyving på kap. 1066 Lostenesta mv., bad Stortinget Regjeringen om å legge fram en vurdering av virkningene av de nye reglene i løpet av våren 1996. I mai 1996 la Regjeringen fram en ny stortingsmelding om lostjenesten, St.meld. nr. 43 for 1995-96 Lostjenesten og losgebyrene – en bred beskrivelse. Det ble her slått fast at man etter at det nye regelverket hadde virket mindre enn et år, ikke hadde tilstrekkelig erfaring til å gi en holdbar vurdering på et så tidlig tidspunkt. I løpet av sommeren 1998 ble det klart at det ville komme kostnadsoverskridelser i lostjenesten. For å kunne få inkludert de forhold som førte til disse overskridelsene, mente Regjeringen at det ville være forsvarlig å utsette evalueringen til våren 1999. Den evalueringen som til nå er foretatt, viser at lostjenesten holder et høyt faglig nivå, og at den ivaretar sine oppgaver på en måte som er til stor nytte for samfunnet. Det kan konstateres at utviklingen i lostjenesten over tid viser en effektivisering av virksomheten, og at de nye bestemmelsene om losplikten og losgebyrene stort sett har fungert etter forutsetningene. Arbeidet med evalueringen har imidlertid også vist at det er rom for å vurdere endringer i de systemene vi nå har. Noen av disse endringene bør kunne foretas relativt raskt, mens andre spørsmål vil kreve grundigere utredninger. Spørsmål knyttet til grensen mellom utenriks og innenriks fart, bruk av dispensasjoner og de påviste problemene som gjelder navigatører under opplæring, er Fiskeridepartementet allerede i gang med å se på. Dette er for øvrig i tråd med flertallets kommentarer i innstillingen. Regjeringen ønsker også å få utredet hvilken betydning etableringen av trafikksentraler, nye navigasjonssystemer og bruken av elektroniske sjøkart skal ha for bruken av lostjenesten generelt. I denne forbindelse vil man vurdere muligheten for såkalt fjernlosing fra trafikksentralene. Når det gjelder farledsbevisordningen, er det viktig med en nøye gjennomgang av de krav som stilles for å få farledsbevis. I tillegg tar Fiskeridepartementet sikte på å gjennomgå de administrative ordninger knyttet til farledsbevis. Det knytter seg særlige problemer til losgebyrene og budsjettbalansen i lostjenesten. Kostnadsøkninger har medført at losgebyrene har steget mer enn ønskelig etter at vi fikk det nye systemet. Dette skyldes flere forhold. Systemet var nytt, og man hadde derfor ikke noe erfaringsgrunnlag å bygge på. Det nye systemet falt også sammen med iverksettelsen av målekonvensjonen av 1969, som endret grunnlaget for gebyrberegningen. Dette har sammenheng med at gebyrene beregnes bl.a. ut fra skipets tonnasje. I tillegg har det vært en vekst i skipstrafikken uten at lostjenestens inntekter har steget tilsvarende. Disse forhold er nærmere beskrevet i evalueringen. Særlig i 1998 har det i lostjenesten vært en betydelig økning i driftskostnadene, og dette henger sammen med økningen i faste lønninger til loser og losbåtførere. Vi står derfor foran utfordringer for å oppnå budsjettbalanse uten at losgebyrene skal virke hemmende for sjøtrafikken. Regjeringen tar sikte på å få utredet eventuelle organisatoriske endringer i lostjenesten. Det vil være naturlig å se dette i sammenheng med oppfølgingen av NOU 1999:5 Det nye Kystverket, som legger grunnlaget for en gjennomgang av hele etatens arbeidsområde. Vi arbeider med disse spørsmål nå. Det ble ikke tid til å svare på noen av de spørsmålene som er tatt opp i innleggene, men jeg kan forsikre at Regjeringen og departementet vil gå nøye gjennom alle de forslag og de ytringer som er kommet i debatten her, og vil ta det med i de ny utredningene som skal foretas.