Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-05-24:
Det er bred politisk enighet om at vi skal ha matproduksjon i Norge, og at vi skal ha et aktivt landbruk i alle deler av landet. Men hvis vi skal ivareta vårt ansvar for å produsere mat, må vi være varsomme og bevisste i vår omgang med det som er en forutsetning for matproduksjon, nemlig matjorda vår. I et samfunn i stadig utvikling blir forvalteransvaret en stadig viktigere grunnpilar, og for Kristelig Folkeparti er jordvern en viktig del av dette forvalteransvaret. Forvalteransvaret handler om å sikre framtidige generasjoner de mulighetene og rettighetene som vi har i dag. Det handler om verdiskaping, og det handler om matsikkerhet. Nedbygging av matjord er en irreversibel prosess. De siste 50 årene er det blitt omdisponert over 1 million dekar matjord i Norge, og mesteparten av omdisponeringen har gått ut over den aller beste matjorda, dvs. dyrket mark. Utviklingen ser ut til å fortsette. De siste 20 årene har det årlig blitt bygd ned om lag 16 000 dekar matjord. Dyrket og dyrkbar jord er en begrenset ressurs. Det er ulike anslag på hvor lang tid det tar å danne jord av så høy kvalitet at den kvalifiserer til matjord, men noen indikerer faktisk et så høyt tall som 1 000 år. I lys av dette er omdisponering av matjord til andre formål et spørsmål som det ikke kan tas lett på. Av det totale arealet i landet vårt er det bare 1,3 pst. som kvalifiserer til matjord. Likevel omdisponeres det store arealer hvert eneste år. I perioden 2009–2014 ble det på landsbasis omdisponert om lag 43 000 dekar dyrket mark. Dette tilsvarer 43 km2 av vår beste jord. Så vet vi at noe omdisponering er uunngåelig av hensyn til infrastruktur som jernbane, vei og andre større samferdselsprosjekter. Det vil være tilfeller hvor omdisponering er helt nødvendig, men vi må ha en klar forventning om at det ikke skal omdisponeres store mengder matjord fordi vi skal velge den enkleste løsningen. Omdisponering av matjord er ikke noe vi kan ta lett på. Det er en av våre viktigste ressurser, og hvordan vi forvalter denne, er en arv som vi gir til neste generasjon. For hvert dekar som omdisponeres, mister vi 1 dekar matjord for all framtid. Derfor støtter Kristelig Folkeparti grunnlovsforslaget, slik at vern av matjord får en eksplisitt plass i Grunnloven. Forslagsstillerne viser til at Stortinget 25. mai 1992 vedtok en bestemmelse om miljøvern som § 110 b i Grunnloven. Vern av matjordressursene var ikke spesifikt nevnt under behandlingen av det forslaget. Forslagsstillerne mener at forvaltningen av det grunnlaget for matproduksjon som matjordressursene representerer, er verdier av en slik langsiktig karakter at det berettiger til å bli eksplisitt nevnt i Grunnloven. Det er Kristelig Folkeparti enig i. Så hører jeg argumentene mot å grunnlovfeste dette. Jeg vil være tydelig på og på vegne av Kristelig Folkeparti anerkjenne at man selvsagt kan være opptatt av jordvern selv om en ikke nødvendigvis er for en særskilt grunnlovsbestemmelse. Det er legitimt å forfekte betydningen av jordvern, samtidig som man mener dette best ivaretas gjennom sektorlovgivning. Det synes jeg bør anerkjennes. Derfor vil jeg uttrykke en viss forståelse for de argumenter som går i retning av at det ikke nødvendigvis automatisk ligger i vår grunnlovstradisjon å skrive inn sektorpolitiske målsettinger, som det kan hevdes at det legges opp til her. Denne type problemstillinger kan også ivaretas av ordinær sektorpolitikk og lovgivning. Det er vi helt enig i. Men med like stor rett kan det argumenteres for at fordi myndighetenes forvaltning av jordloven må være langsiktig, fordi nedbygging av matjordressurser er irreversibelt, og fordi matsikkerhet og bærekraftig forvaltning av matjord må ses i et generasjonsperspektiv, er dette av så stor betydning at det forsvarer et eget grunnlovsvern. Det er her Kristelig Folkeparti har landet. Derfor støtter vi forslaget. I tillegg vet vi at jordbruket ivaretar mange funksjoner, også utover matproduksjon. Det handler om rekreasjon, økologiske funksjoner, dyreliv, klima og miljø. Det handler om at vi skal ha en bevissthet om hvordan vi forvalter jorda og grøntstrukturer i et generasjonsperspektiv. Dette blir særlig viktig når vi framover også skal balansere dette inn mot helt nødvendige utbygginger og store samferdselsprosjekter, for vi vet at det også skal bygges framover. Det må bygges, og det skal bygges. Det er også et ansvar vi har overfor de neste generasjoner at vi bygger ut og vedlikeholder effektive og moderne veier og jernbane – et godt transportsystem for dem som kommer etter oss. Men det må altså skje med den nødvendige bevisstheten om at omdisponering av matjord er irreversibelt. Det må skje med nennsomhet og bevissthet. Derfor støtter Kristelig Folkeparti grunnlovsforslaget om vern av matjordressursene. Vi mener dette er et godt forslag.