Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2015-06-11:
Saken vi behandler her i dag, har stor betydning for mange. Man kan velge å se på det som en rent teknisk justering, men allikevel berører det mange. Én del av saken er grunnbeløpet, som mange andre ytelser også baseres på. Grunnbeløpet er etter årets justering økt fra 88 370 kr til 90 068 kr, noe som utgjør en økning på 1,92 pst. Den andre delen vi behandler, er justeringen av de øvrige alderspensjonene, og der har vi en mer komplisert sak, der vi også har uenighet i denne sal, som jeg vil komme tilbake til. Stortinget vedtok pensjonsforliket, og det er det saken baseres på. Justeringene av trygdeoppgjøret baseres på det som flertallet har vedtatt, og lov, forskrift og de føringer Stortinget har gitt. Grunnen til at årets oppgjør er mer komplisert, skyldes den berømte underreguleringen på 0,75 pst. Når vi nå har moderate lønnsoppgjør, får underreguleringen den konsekvens at man kan risikere å få en negativ kjøpekraftsutvikling. Når vi også vet at vi kan ligge an til å få moderate oppgjør i flere år fremover, er komiteens flertall samlet om at vi er meget fornøyde med at statsråden og regjeringen har tatt initiativ, sammen med de politiske partiene, til å gå gjennom prinsippene for underreguleringen, der målet er å unngå en utvikling der pensjonistene over flere, påfølgende år får redusert kjøpekraft, samtidig som lønnstakernes kjøpekraft øker. Det er som sagt delte meninger i komiteen, og jeg regner med at de som står bak komiteens flertall, kommer til å redegjøre for sitt syn i løpet av debatten. Så nå vil jeg komme litt inn på hva som er Fremskrittspartiets syn. Fremskrittspartiet var som kjent motstander av pensjonsforliket. Fremskrittspartiet er fortsatt imot pensjonsforliket. Vi mener at pensjonsforliket i utgangspunktet var en sparereform. Vi mener at pensjon er en opptjent rettighet, og vi synes det dermed ble galt – som samtlige av de andre partiene gjorde i forbindelse med pensjonsforliket – bl.a. å vedta en underregulering på 0,75 pst. Fremskrittspartiet mener at pensjonistene bør få den samme kjøpekraftsutvikling og samme lønnsvekst som lønnsmottakere for øvrig. Og nå er man i den meget spesielle situasjonen – med tanke på det moderate oppgjøret og underreguleringen – at mange av landets pensjonister risikerer en negativ kjøpekraftsutvikling. Det er en situasjon jeg tror ingen forutså, selv ikke de partiene som vedtok pensjonsforliket. Fremskrittspartiet kan ikke akseptere dette, og det er derfor vi i dag fremmer forslag om at Stortinget skal vedta klart og tydelig at negativ kjøpekraftsutvikling for landets pensjonister er noe vi ikke aksepterer. Og når man vet eksakt hva den eventuelt negative kjøpekraftsutviklingen ender på, skal regjeringen umiddelbart komme tilbake til Stortinget, sånn at Stortinget får fattet nødvendige vedtak og gitt nødvendige bevilgninger, sånn at landets pensjonister ikke får redusert sin kjøpekraft. Det er noen som sier at dette er brudd på pensjonsforliket. Da vil jeg minne litt om hva som sto skrevet i proposisjonen til Stortinget – før pensjonsforliket ble inngått – på side 133. Der var man klar på at man skal «foreta en vurdering av om det foreligger særlige forhold som det eventuelt bør tas hensyn til.» Fremskrittspartiet er av den oppfatning at det at landets pensjonister nå risikerer å få en redusert kjøpekraft, i høyeste grad er et særlig forhold som det bør tas hensyn til. På den bakgrunn tar jeg opp forslaget fra Fremskrittspartiet.