Morten Lund (Senterpartiet), 2004-11-26:
En skattereform bør ha bred oppslutning og få en helhetlig og samlet gjennomføring. Det er naturlig at næringslivet, som har mest behov for langsiktighet og forutsigbarhet, har slike forventninger til en skattereform. Det er synd at vi da får en bitvis drøfting og gjennomføring av denne skattereformen. Innenfor næringslivet mener jeg det er særlig de små og mellomstore bedriftene som har behov for endringer og forbedringer. Svært mange av dem er familiebedrifter. De fleste i denne gruppen er ikke omfattet av de omleggingene som vi drøfter i dag. De senere år er det gjennomført betydelige skattelettelser og systemendringer, mens en skattereform har vært forberedt. Over 20 milliarder kr i årlige skattelettelser er gigantiske overføringer. Vi har beregnet at denne årlige summen, hvis den hadde vært satt inn på et fond, ville ha utgjort et pensjonsfond på 1 270 milliarder kr i 2050, med en rentesats så lav som 1,5 pst. De bebudede innstrammingene i folketrygden kunne da ha blitt betydelig redusert, hvis det valget hadde blitt tatt. Senterpartiet er sterkt uenig i Regjeringens skatteletteprofil i dette og i tidligere budsjett. Det er urettferdig fordi det gir større forskjeller. Det er likestillingsfiendtlig, og det er distriktsfiendtlig. Senterpartiet er glad for at det nå er bred enighet om å fjerne delingsmodellen og RISK-systemet og innføre inntektsskatt på aksjeinntekter for personer som eier aksjer. Senterpartiet har lenge ment at skattefritt aksjeutbytte og muligheten til å omgjøre arbeidsinntekt til kapitalinntekt har vært den største urettferdigheten i vårt skattesystem. Det er synd at den midlertidige utbytteskatten fra Plaza-forliket i 2000 ble opphevet etter ett år og ikke ble beholdt til et nytt system var på plass, slik avtalen den gangen var. Opphevelse har gitt enorme skattelettelser, i strid med Senterpartiets syn på hva som er et rettferdig skattesystem. Svært mye av bedriftenes egenkapital er blitt betalt ut, utover det som ellers ville ha skjedd. Senterpartiet skulle gjerne hatt en ny utbytteskatt fra 1. januar 2005, men aksepterer at det ikke er gjennomførbart. Senterpartiet vil ha et skattesystem som stimulerer til aktivt privat og langsiktig eierskap. Vi anser at den foreslåtte aksjonærmodellen vil være et egnet virkemiddel for å få til det. Senterpartiet er fornøyd med at skjermingsrenten i aksjonærmodellen fastsettes, som det ble foreslått i skattemeldingen i vår, etter skatteverdien av årsgjennomsnittet av statsobligasjoner med fem års løpetid i inntektsåret. Sparebankenes grunnfondsbevis vil bli omfattet av aksjonærmodellen. Senterpartiet hadde forventet at Regjeringen ville foreslå en høyere skjermingsrente for grunnfondsbevis ut fra de argumentene som ble lagt fram for finanskomiteen i vår. Senterpartiet fastholder at skjermingsrenten for grunnfondsbevis settes 2 pst. høyere enn for aksjer, for at grunnfondsbevisenes stilling ikke skal svekkes av reformen. Senterpartiet er ikke enig i at marginalskattesatsene på lønn må settes ned betydelig for å unngå uheldige tilpasninger. Vi mener at det mest effektive for å øke arbeidstilbudet er å redusere skatter for midlere og lavere inntekter. All logikk og erfaring viser at de med inntekt over innslagspunkt to i toppskatten arbeider full dag og vel så det og vil ikke bli stimulert til å arbeide mer av lavere marginalskatt. Senterpartiet mener det ikke er behov for direkte kompensasjon til dem som har kunnet ta ut aksjeutbytte skattefritt i form av redusert toppskatt, redusert formuesskatt og bortfall av boligskatten. Det er næringslivet og de med lave og middels inntekter som Senterpartiet ønsker å gi lettelser. Senterpartiet støtter også innføringen av fritaksmetoden for aksjer som eies av selskap. Fritaksmetoden hindrer såkalt kjedebeskatning. Senterpartiet mener de overgangsordningene som vi nå får, er nødvendige og fornuftige. Så vil jeg samtidig understreke at det er viktig at de ulike delene av skattereformen blir evaluert kontinuerlig fra dag én, for å forhindre uønskede tilpasninger. Det har vært svært mange advarsler om at slikt kan komme til å skje i den prosessen vi har hatt. Det er beklagelig at det fortsatt ikke foreligger noen anbefalt modell for beskatning av flertallet av virksomheter, de som er eid helt privat, eller som er deltakerlignet. Det er viktig med en rask avklaring for den selskapsgruppen, der vi finner de mange små og nystartede bedriftene. Typisk for disse er at eierrisikoen er større enn i et AS, der kun aksjekapitalen kan tapes. Denne økte risikoen må gjenspeiles i lavere utbytteskatt. Til slutt vil jeg få sette fram det forslaget som Senterpartiet har i innstillingen.