Inger Lise Hansen (Kristelig Folkeparti), 2004-04-27:
Behovene til hørselshemmede er langt fra like. Tunghørte, døve, døvstumme og døvblinde trenger ulik oppfølging. Utdanningstilbudet må ta utgangspunkt i de ulike behovene som finnes. For Kristelig Folkeparti er det viktig å se enkeltmenneskenes behov. Hørselshemmede er ingen ensartet gruppe. Det må heller ikke utdanningen være. Det er helt grunnleggende at barn, unge og voksne med særskilte behov får tilpasset og tilrettelagt opplæring i sitt lokalmiljø. Å skape en inkluderende skole der flest mulig kan bli sikret en god utdanning, krever mer og bedre tilrettelegging i form av kunnskap og pedagogikk og bedre teknisk utstyr. Det er viktig å framheve og videreutvikle den enkelte elevs egenskaper og kreativitet, uansett hvilket utgangspunkt den enkelte har. Skolen skal bidra til at enkeltmennesket kan føle seg som en viktig bidragsyter i samfunnet. Kristelig Folkeparti ønsker å styrke det grunnleggende fellesskapet i samfunnet, familien. I en familie er det viktig med god kommunikasjon. God kommunikasjon er en av forutsetningene for å føle seg som en del av dette fellesskapet. Foreldre og søsken til hørselshemmede har behov for opplæring i tegnspråk for å kunne ha en fungerende familie. Det er i familien en har størst behov for å kommunisere med hverandre. I dag får foreldre en god og tilfredsstillende tegnspråkundervisning, som har gitt svært gode resultater. Men barn har også behov for god kontakt med sine søsken. Søsken bør derfor i større grad inkluderes i et opplegg med tegnspråkundervisning, slik at kommunikasjonen søsken imellom kan bli bedre. Komiteen ønsker å videreutvikle og styrke dagens opplegg for søsken. Dette er viktig for å styrke søskensamholdet. Minoritetsspråklige hørselshemmede har behov for et bedre opplæringstilbud. Det handler om integrering og om å få mulighet til å delta i samfunnet. Opplæring i tegnspråk til minoritetsspråklige elever er ressurskrevende, og det kan ikke forventes at kommunene alene skal ha slik kompetanse. Dersom minoritetsspråklige elever skal få et kvalitativt godt tilbud, må tilbudet knyttes opp til et kompetansesenter med et overordnet ansvar. Komiteen mener at slike tilbud må opprettholdes og styrkes ved kompetansesentrene. Vestfold har flere ulike utdanningstilbud til hørselshemmede: Sandefjord videregående som knutepunktskole, Nedre Gausen som statlig institusjon og Andebu Kompetanse- og Skolesenter. Foreldrenes valg og ønsker må veie tungt i avgjørelser som handler om opplæringstilbudet til barna deres. Komiteen ønsker at grunnskoleavdelingen ved Nedre Gausen skal forbli en statlig institusjon, nettopp med begrunnelse i foreldrenes valg. Det samme gjelder for grunnskoleavdelingen ved Skådalen. Andebu Kompetanse- og Skolesenter har et svært viktig tilbud til hørselshemmede elever som enten er blinde eller har andre funksjonsvansker. Denne gruppen har krav på et tilpasset opplæringstilbud, og det er avgjørende at dette tilbudet blir opprettholdt, for å møte ulike behov i utdanningen. Selv om det er snakk om en liten gruppe, er dette tilbudet ufattelig viktig for de personene som det gjelder. Jeg vil påpeke at de døvblinde må prioriteres i større grad. Komiteen ber Regjeringen om å klargjøre de døvblindes forhold til tilrettelagt og tilpasset opplæring, fordi meldingen ikke har noe grunnlag for å beskrive eller vurdere situasjonen til denne gruppen. Dette er en utfordring som det er viktig å følge opp. Knutepunktskolene er verdifulle utdanningstilbud til hørselshemmede. Det gir hørselshemmede et bredt faglig tilbud og flere valgmuligheter for den enkelte. Det betyr at flere kan ta en utdanning som de finner interessant. Evalueringen av knutepunktskolene som ble gjennomført av Høgskolen i Sør-Trøndelag, viser at de hørselshemmede elevene ved disse skolene er svært fornøyde. Samtidig peker evalueringen på at det finnes utfordringer for knutepunktskolene. Utdanningstilbudene ved knutepunktskolene må styrkes og videreutvikles. Knutepunktskolene må bli mer inkluderende. Bedre tilrettelegging, økt kompetanse og veiledning i det pedagogiske arbeidet vil kunne bidra til dette. Det er en del utfordringer knyttet til knutepunktskolene, som behov for flere tolker, mer pedagogisk verktøy og bedre teknisk utstyr og læremateriell. Disse utfordringene er det viktig at Regjeringen følger opp. En utviding av knutepunktfunksjonen ved Sandefjord videregående til også å gjelde tunghørte elever vil være positivt dersom dette sikrer tunghørte et best mulig utdanningstilbud. Det er et overordnet mål å skape en god og inkluderende skole som gir alle mulighet til å fullføre en utdannelse. Innstillingen om opplæringstilbud for hørselshemmede sikrer hørselshemmede en fortsatt god opplæring. Den gir en god retning for veien videre. Utdanningstilbudet for hørselshemmede må videreutvikles og styrkes i framtiden.