Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2013-06-17:
Stortinget inviteres i dag til å vedta endringer i medieeierskapsloven. Komiteen legger fram en delt innstilling i saken. Flertallet går inn for å gjennomføre endringene som foreslås, mens et mindretall bestående av Høyre og Fremskrittspartiet ikke støtter lovendringsforslaget. Jeg antar at representanter fra disse to partiene i sine innlegg vil redegjøre for sitt syn i denne saken. Det har betydning hvem som eier mediene, også i Norge. Medieeierskapsloven er basert på at store deler av den offentlige samtalen og meningsutvekslingen skjer i massemediene. Kontroll med nyhetsformidlingen gir derfor store muligheter for å påvirke opinionen. Flertallet vektlegger at det også av demokratihensyn er viktig at denne påvirkningskraften ikke bør være konsentrert hos én eller noen få aktører. Det er dette som danner grunnlaget for medieeierskapsloven. For flertallet er det svært viktig å framheve at en viktig forutsetning for reell ytringsfrihet er et mangfold av frie og uavhengige massemedier. Så skal vi være tydelige på at lovforslaget, slik det legges fram, ikke er basert på dokumenterte konsekvenser av eierkonsentrasjon i dagens mediemarked. Loven er først og fremst en forsikringspolise – en føre-var-lov – for en medieframtid vi vet lite om. Vi vet ikke hva slags eiere norske medier vil få i framtiden, men det vi vet, er at jo større eierkonsentrasjon vi åpner for i Norge, jo større kan konsekvensene bli ved et eventuelt oppkjøp. Regjeringen mener også at et slikt perspektiv gir grunnlag for at det fortsatt er behov for en egen lov om eierskap i mediene. Flertallet støtter et slikt syn. Vi ser alle at det helt åpenbart er behov for å tilpasse loven til den teknologiske og markedsmessige utviklingen på mediesektoren. De elektroniske massemediene, inkludert avisenes og TV-kanalenes nett- og mobiltilbud, er i dag helt sentrale kanaler for formidling av nyheter og samfunnsdebatt i Norge. En lov som ikke omfatter de elektroniske kanalene, vil derfor være basert på et mediebilde som er utdatert, og en lov som ikke likestiller elektronisk og tradisjonell mediebruk, vil gi et misvisende bilde av eierposisjoner i sektoren. Reguleringen av eierskap i media er ett av flere virkemidler på området som virker sammen for å ivareta de overordnede målene om ytringsfrihet og mediemangfold. Også mediestøtten er et godt virkemiddel til å gi økonomisk grunnlag for et mangfold av medievirksomheter i Norge. Vi registrerer at mindretallet i sine budsjettmerknader ikke ser en slik sammenheng. De ønsker å kutte i eller fjerne pressestøtten, og de vil heller ikke gi sin støtte til denne lovendringen. Etter min mening bidrar mindretallet til å rive bort grunnlaget for det store mediemangfoldet vi er så heldige å ha i Norge – men dem om det. For flertallet er det viktig å presisere at medieeierskapsloven, sammen med loven om redaksjonell frihet i media, legger til rette for at dette mangfoldet av medievirksomheter også kan fungere som reelt uavhengige informasjonskilder og stemmer i offentligheten. Med støtte fra et flertall i denne salen foreslås det i denne proposisjonen flere endringer i medieeierskapsloven. Av tidshensyn får jeg ikke tid til å gå inn på detaljene, annet enn å vise til komiteens tilråding. Men det er verdt å merke seg at endringene innebærer en omlegging til en mer fleksibel reguleringsmodell ved at mer av den nærmere regelutformingen overlates til forskrift. I ettertid har vi registrert en debatt om hvorvidt det er i strid med § 100 i Grunnloven at Medietilsynet av regjeringen blir foreslått til å ha en kombinert rolle – både som regel giver og tilsynsmyndighet. Komiteen har i den forbindelse mottatt en utredning fra Schibsted ASA som konkluderer med at regjeringens forslag er i strid med Grunnloven § 100. Denne utredningen har vært til vurdering hos Lovavdelingen i Justisdepartementet, som konkluderer med at lovforslaget ikke er i strid med § 100 i Grunnloven. Flertallet merker seg også at lovforslaget etter Lovavdelingens vurderinger ikke kan kritiseres som venstrehåndsarbeid – slik noen har antydet – og støtter dermed regjeringens lovforslag.