trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Først vil jeg takke representanten Stine Renate Håheim for å ta opp spørsmålet om rasisme, som jo fins, og at folk blir stengt ute. Det er viktig at det blir nevnt i denne debatten, for det eksisterer. Så hørte jeg innlegget fra Høyres Mudassar Kapur. Det var også et veldig bra innlegg. Når det gjelder utviklings- og bistandsfeltet, tror jeg han har rett, men når det gjelder den nasjonale politikken, stemmer det ikke. Innlegget stemmer ikke med det som regjeringen gjør. Han snakket om hvor viktig det var at jentene fikk utdanning, og at kvinnene kom i jobb. Det er jeg helt enig i, men dette budsjettet gir jo mindre til innvandrermødrene og mer til millionærene. Det er trist. Et av de kuttene som regjeringen foretok, var kuttet i overgangsstønaden. Det foreligger forskning fra Fafo som viser at tidligere mottakere av overgangsstønaden har høyere sysselsetting enn kvinner på samme alder og med samme utdanning og bosted. For innvandrerkvinner virker det enda bedre. Da er det veldig rart at det er en ordning som regjeringen går løs på. Det er mange innvandrerkvinner som også har bruk for overgangsstønad. Hvis man blir alene, trenger man høyere inntekt, og da trenger man å kunne kvalifisere seg. Og det virker. Det andre er Jobbsjansen, som regjeringen har hatt mulighet til å prioritere. Den virker så det griner, det bekrefter også ministeren selv, men man har valgt ikke å bruke penger på det. Man har derimot valgt å bruke penger på kontantstøtte, som er betaling for å holde ungene vekk fra barnehagen og mor vekk fra jobb. I tillegg viser man til aktivitetsplikten som nå skal være for sosialhjelpen. Vi har diskutert det før i dag. Det ligger ikke en eneste krone i kommuneøkonomien til å gjennomføre denne aktivitetsplikten. Det betyr jo at de innvandrerkvinnene som ikke kan norsk, på et eller annet mystisk vis skal få et tilbud som koster kr 0, og det skal virke positivt. Jeg er veldig for aktivitet. SV er veldig for aktivitet. Det er derfor vi har lagt inn penger til den aktiviteten som folk på sosialhjelp skal ha. Det er derfor vi har finansiert tiltak for ungdom som har falt ut av skole og arbeidsliv, og det er derfor vi også har brukt penger på Jobbsjansen og på overgangsstønaden, for vi vet at det virker. Og vi vet at det virker veldig godt for innvandrerbefolkningen at de får et kvalitetsmessig godt tilbud, f.eks. at den aktiviteten de har, bidrar til at de lærer norsk – at de ikke bare utfører manuelt arbeid og ikke blir integrert i det hele tatt.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
SV skal også stemme imot.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
Jeg registrerte representanten Helga Pedersens uttalelser om regjeringens budsjettopplegg for 2015. Jeg kunne tenke meg å gjenta et spørsmål knyttet til det. Daværende finansminister Sigbjørn Johnsen sa det slik om de rød-grønnes forslag til 2012-budsjett: «Kommunene får en god økning i sine inntekter også neste år.» Da var forslaget å øke de frie inntektene med 1,3 pst. Neste år vokser de frie inntektene med mer enn det. Hvis 1,3 pst. vekst var en god økning etter rød-grønn målestokk, og veksten neste år blir enda større, hvor god vil da representanten Pedersen si at neste års inntektsvekst for kommunene er?
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
Dette er et av de spørsmålene hvor Arbeiderpartiet har forundret meg veldig i denne budsjettbehandlingen, ved at de åpenbart har snudd i forhold til det de har stått for i regjering. Differensiert arbeidsgiveravgift er en ordning for næringsliv i distriktene, ikke for kommunene. Derfor forutsetter jeg at Arbeiderpartiet er enig i at i kommuner som får lavere arbeidsgiveravgift, skal næringslivet der nyte godt av ordningen – ikke kommunekassen, eller for den del andre offentlige kontorer. Det har vi rettet opp i dette budsjettet. Vi har også sagt at når ulempen med høy arbeidsgiveravgift som noen har hatt, og som man har fått ekstra skjønnsmidler for, er borte, trapper vi også ned skjønnsmidlene – for hvorfor skal man gi skjønnsmidler og kompensere for en ulempe som er borte? Det har jeg også til gode å høre et godt svar fra Arbeiderpartiet på. Men vi har sagt at den endringen som skjer som følge av at fylkesmennene nå trapper ned skjønnsmidlene, må skje skjønnsomt. Det er nettopp det som er poenget. Vi har også registrert at noen fylkesmenn kanskje har tatt i litt for mye, og det ber vi nå i våre merknader om at man tar hensyn til, sånn at kommunene kommer bedre ut av det.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
Regjeringen og stortingsflertallet gir en god vekst i kommunenes frie inntekter, utover hva den har vært under den rød-grønne regjeringen de siste årene. Vi legger ikke skjul på at det fortsatt må være sånn at mange norske kommuner må prioritere mellom gode formål og omstilling av egen virksomhet. Når det imidlertid gjelder lesing av KS’ rådmannsundersøkelse, er det mulig at vi har lest tabellene litt forskjellig. Jeg leser dem nemlig slik at mens det i fjor høst var 57–58 pst. av rådmennene som meldte at det var større problemer med budsjettarbeidet den høsten enn året før, viser årets undersøkelse at bare rundt 51 pst. av rådmennene sier at man har større problemer med budsjettarbeidet enn året før. Det er faktisk altså færre rådmenn som opplever problemer med budsjettarbeidet nå. Jeg legger ikke for stor vekt på det. Mitt poeng er at dette ikke er nytt. Norske kommuner har utfordringer med budsjettarbeidet, og det har man også hatt de siste årene – også under den rød-grønne regjeringen. Det hadde vært interessant om også Arbeiderpartiet kunne innrømme det.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
Senterpartiets bekymring i dette spørsmålet ville ha vært atskillig mer troverdig hvis det var sånn at man hadde gjort noe med alt det man nå påpeker, mens man selv satt i regjering. Men faktum er at veksten i kommuneøkonomien neste år er helt på linje med det som veksten i kommuneøkonomien var under de rød-grønne. Så er det sånn at norske kommuner prioriterer. Jeg setter min lit til at norske kommunepolitikere også prioriterer skole. Denne regjeringen har lagt til rette for det. Vi har også styrket ordningen med etter- og videreutdanning for lærere, som mange kommuner nå nyter godt av, sånn at stadig flere lærere får bedre etter- og videreutdanning slik at vi over tid vil få bedre lærere og forhåpentligvis også flere lærere inn i den norske skolen.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
For det første er veksten til neste år beregnet uavhengig av denne skattesvikten, så det er på en måte sammenlignbare tall vi har uansett. Det ville ha vært interessant, hvis representanten fra SV har mer taletid, å høre om SV faktisk da mener at vi skal snu på opplegget og heller ha en fullt ut tilskuddsfinansiert kommunesektor og ikke egne skatteinntekter til kommunene. Hva er da poenget med å ha en skattefinansiert kommunesektor? Jeg registrerer og tar til etterretning at selv om det også er sånn at det er noen tall som trekker i motsatt retning og i mer positiv retning, som er med på å kompensere for og redusere nettoeffekten av denne skattesvikten, så er det mange kommuner som får utfordringer. Men så registrerer jeg også, siden det nå har vært så tydelig framme i debatten fra flere andre, at rådmannsundersøkelsen til KS indikerer at det er ikke sånn at det er flere kommuner som har utfordringer med å snekre sammen og få kommunebudsjettet for neste år til å gå i balanse, heller ikke når vi kjenner de tallene som er knyttet til skattesvikten.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
Fra Høyres side er vi veldig opptatt av at norske kommunepolitikere skal ha mulighet til å utøve politikk lokalt, at man ikke bare skal være iverksettere av statlig bestemt politikk. Når det gjelder skatteinnkreving, mener vi imidlertid at det ikke skal være en skjønnsbestemt oppgave, at det skal være opp til kommunestyret hvordan man skal kreve inn statlige skatter og avgifter. Det er en oppgave som faktisk kan egne seg for sentralisering og effektivisering, og regjeringen har lagt fram et forslag i tråd med det. Og bare for å si det: Hvis det er sånn at representanten Andersen mener at kommuneopplegget var ille for rådmennene i fjor, vil jeg bare minne om at da rådmennene svarte på KSs kommuneundersøkelse i fjor, om det var vanskelig å få budsjettene til å gå i hop, svarte de altså med utgangspunkt i det budsjettforslaget som var lagt fram av hennes egen regjering – et budsjettforslag som jeg nå registrerer at hun mener var ille for kommunene i fjor.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
Det virker som om SV gleder seg over å kunne legge fram et helt eget, frittstående statsbudsjett, og det virker også som om SV fryder seg godt over endelig å komme tilbake i rollen som utgiftspartiet og det-offentlige-skal-løse-alle-oppgaver-partiet. Så sånn sett gratulerer jeg representanten med den nye tilværelsen. Når det gjelder alle de utgiftene SV plusser på kommuneøkonomien, skryter man gjerne av at man øremerker en god del av de pengene for å styrke kvaliteten, som man sier, samtidig som man sier at det er behov for en tillitsreform i offentlig sektor. På en skala fra en til ti, hvor en er veldig lav og ti er veldig høy, hvor stor tillit mener SV at øremerkingspolitikken deres viser at man har til lokale rådmenn og folkevalgte?
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
Vi vet at mange norske kommuner har bare to eller færre faglig ansatte i barnevernet. Vi vet at det er veldig mange kommuner – rundt 100, tror jeg det er – som ikke har en eneste psykologstilling, og jeg vil tro, uten at jeg kjenner tallene, at det er veldig mange kommuner som også sliter med å finne kompetanse til skolehelsetjenesten, som helsesøsterstillinger osv. Er SV opptatt av at vi får bygd sterke og robuste miljøer rundt om i norske kommuner som kan være attraktive for fagfolk, og som kan tilby kvalitativt gode tjenester, det være seg innen skolehelsetjeneste, helsestasjoner eller andre tilsvarende tjenester, og at en nøkkel mange steder vil være å sikre at man får sterkere kommuneorganisasjoner, altså større kommuner, som kan bidra til å sikre tilbudene til dem som har behov for det? Eller er man fornøyd – og tror man kan løse dette – med dagens kommunestruktur?
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
Det er mulig det er sent i debatten, men regnemagien står ikke tilbake for noe, heller ikke i Arbeiderpartiet. Representanten Lauvås er et godt eksempel på det. Det er mulig man må være representant for Arbeiderpartiet for å kunne konstatere følgende: Det som er en større vekst i kommuneøkonomien neste år enn det har vært de siste årene, både i prosent og i kroner, er da plutselig et kuttbudsjett. Når vi faktisk øker bevilgningene i forhold til det de rød-grønne sto for, da er det et kuttbudsjett, mens det de rød-grønne sto for, det var påplussinger. Da var det gylne tider. Det er jo ingen som kjenner seg igjen i den virkelighetsbeskrivelsen, heller ikke norske ordførere og kommunestyrer. Man vet at man har måttet prioritere, og at det har vært omstillinger og effektiviseringer i norske kommuner også under de rød-grønne. Vi har referert til rådmannsundersøkelsen fra KS tidligere i dag som viser at man har omtrent de samme utfordringene med å snekre sammen neste års budsjett som man hadde de siste årene under de rød-grønne. Poenget er at jeg tror ikke Arbeiderpartiets forsøk på å gjøre dette til en bevilgningskonkurranse har noe særlig for seg. Men det er riktig som flere har vært inne på, at det å prioritere i politikken handler om flere ting. Så er det sånn at Arbeiderpartiet kritiserer oss for å ønske lavere skatter for å styrke vekstkraften for norsk næringsliv. Arbeiderpartiet argumenterer i formuesskattesaken som om det var et prinsipp for Arbeiderpartiet å gi skatterabatt til eiere av oppdrettsanlegg så lenge de bor på Kypros, og ikke bor på Frøya. Da er det en ok ting. Eller hvis du eier verftsindustri i Norge og bor i London i stedet for på Sunnmøre, er det nærmest et prinsipp for Arbeiderpartiet at du skal få lavere skatt – bare du passer på å bo utenlands hvis du er eier i norsk næringsliv. Ingen i Arbeiderpartiet har klart å forklare meg hvorfor det er en god idé, og hvordan det bidrar til å styrke norsk næringsliv og det næringslivet vi trenger rundt omkring i landet, for å sikre inntekter til velferdsordningene våre. Bergen og Stavanger har også vært framme i debatten i dag. Under den rød-grønne regjeringen fjernet man den andelen av selskapsskatten som gikk til norske kommuner, og det rammet Bergen og Stavanger. Man har redusert andelen av kommunenes inntekter som kommer fra skatt. Det har også rammet Bergen og Stavanger hardt. Kan Arbeiderpartiet fortelle meg hvor mange millioner kroner Bergen og Stavanger tapte på de endringene? For det er åpenbart at Arbeiderpartiet går rundt med dårlig samvittighet. Og hvis det er sånn at man synes at den politikken var feil, kan man like gjerne si det og innrømme at det bør være lenge til neste gang Arbeiderpartiet lar Kommunal- og moderniseringsdepartementet styres av Senterpartiet og deres holdninger til storbyene.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
Hvis det skal felles en knusende dom over Senterpartiets kommunalministre, trenger ikke vi gjøre det. Det gjør Liv Signe Navarsete selv med den måten hun nå bekrefter at man har jobbet med denne saken i mange år, men altså ikke gjorde noe med den. Man la den ikke fram. Man sier at man ikke var ferdig. Hvorfor gjorde man den ikke ferdig? Hadde man for dårlig tid? Nei, det hadde man ikke. Var det politisk ubekvemt å legge fram saken? Ja, det var det. Så er det hyggelig at Toppe har omsorg for storbyene. Jeg tror både Bergen, Stavanger og andre hadde satt pris på den samme omsorgen den gangen Senterpartiet kuttet ut at kommunene kunne få en andel av selskapsskatten, den dagen man reduserte skatteinntektene til kommunene, som rammet bl.a. disse byene. Det er hyggelig med omsorg i dag. Den omsorgen var fraværende den gangen. Jeg registrerer at Lauvås fortsatt ønsker å yppe til debatt om formuesskatt. Jeg bare gjentar: Jeg synes det er et paradoks når vi snakker om verdiskaping og eierskap i Norge at Arbeiderpartiet synes å favorisere eiere av oppdrettsanlegg som bor på Kypros, og heller gir straffeskatt til dem som bor på Frøya.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
Ved utgangen av 2006 var det i Norge rundt regnet 740 flyktninger som ikke var bosatt. Ved utgangen av 2013 var det rundt 5 400 – en mangedobling. At Norge har tatt imot mange, har mange årsaker. Men det er åpenbart en felles utfordring – som mange har vært inne på – å få bosatt raskt nok flyktninger som har fått opphold i landet. Det kan dreie seg om bolig og andre ting. Det er likevel slik at den forrige regjeringen unnlot å spørre en betydelig andel av norske kommuner – primært de små – om man ville være med på dette spleiselaget og ta imot flyktninger. Kan Senterpartiets representant gi noen begrunnelse for hvorfor man gjorde det? Det skulle vel ikke ha noe å gjøre med kommunenes kapasitet, kommunenes kompetanse, deres mulighet til å skaffe bolig – at det var størrelsen i seg selv som hadde noe å si i denne sammenheng?
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
Er det da slik å forstå – og det tror jeg er første gang noen gang – at Senterpartiet er inne på et spor hvor man faktisk mener at størrelsen på kommunen, og av den grunn kompetansen og kapasiteten til kommunen, faktisk setter noen begrensninger på hvilke tilbud en kommune kan være i stand til å yte?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Blant mitt lesestoff finner jeg Arbeiderpartiets program. Det er viktig å lese det, og de har mye erfaring, og jeg registrerer at det er mange sammenfallende interesser i deres program og det som jeg finner i kommuneproposisjonen om kommunesammenslåing. Nå skal vi i gang med en nasjonal dugnad når det gjelder demokratireformen. Jeg ser også at Arbeiderpartiet er klinkende klar på sin politikk på de aller fleste punkt, men så treffer jeg et interessant punkt som jeg har hørt mye retorikk omkring, inklusiv i Arendalsuka, og det er gledelige ting. Men det er en formulering på side 66 i programmet som jeg ber om forklaring på. Der står det: «Endringer i kommunestrukturen bør normalt bygge på lokale ønsker.» Kan representanten si hva hun ser for seg at partiet har tenkt hvis det ikke er normalt?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Det er ikke til å legge skjul på at i vårt eget budsjett hadde vi prioritert litt annerledes. Vi har hatt større sans for de regionale utviklingsmidlene enn det regjeringen har hatt, og det prøvde vi å forhandle inn. Likevel ser vi at den vridningen som har skjedd ved at en prioriterer samferdsel, er i tråd med de signalene vi får fra næringslivet. Men vi hadde nok ønsket at det var avsatt mer i distriktsmidler. På den andre siden har vi fått oppfylt mange andre saker som har vært veldig viktige for Kristelig Folkeparti. Totalt sett er vi fornøyd. Med tanke på vårt partis størrelse registrerer vi at vi har oppnådd mer enn vi kunne tenkt på forhånd, så vi er fornøyd med resultatet. Når det gjelder lokal skatteoppkreving, støtter vi det som representanten Håheim sier. Vi ønsker at en fortsetter med dette i kommunene, og tror det er en betydelig fordel med et kompetansemiljø i de kommunene som har det.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Kristelig Folkeparti har hatt god kontakt med de fylkeskommunene det gjelder, og har satt seg grundig inn i saken. Når det gjelder regjeringens bevilgning på 125 mill. kr, fikk vi plusset på 60 mill. kr – til 185 mill. kr. Og vi fikk gjennomslag for at dette kunne gjelde i fem år. Det er en betydelig forbedring for de fylkeskommunene det gjelder. Vi har også vært klare i merknaden, at vi ønsker en økning videre dersom det er mulig, det har vi signalisert i innstillingen. Vi forstår det slik at fylkeskommunene har særlige utgifter, og det vil vi gå inn i. Når det gjelder endret kostnadsnøkkel, krever det en betydelig faglig kompetanse. Det regner vi med at regjeringen tar tak i. Det ønsker vi, for vi vil kompensere der dette gjelder. Men fylkeskommunene må ikke hvile på at det kan bli resultatet – de må forholde seg til et stramt budsjett. Det er realiteten når det gjelder det nye inntektssystemet.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Kristelig Folkeparti er enig i at det er viktig. Det er viktig for fylkeskommunene, for samferdsel og for regionene og distriktene, så Kristelig Folkeparti er utålmodig når det gjelder dette, men jeg kan ikke sette en bestemt tidsramme for det. Jeg forutsetter at regjeringen arbeider optimalt for å få fram de opplysningene som trengs for å få til den ordningen. Jeg har god tro på at regjeringen ønsker at den kommer fort på plass. Dette er en viktig del av utviklingen av regioner og landsdeler i Norge, og det henger sammen med etablering av en større infrastruktur med veier. Regjeringen har til nå prioritert samferdsel, så jeg håper og tror at dette kommer fort.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Jeg er fristet til å svare både ideologisk og konkret ut fra budsjettet, men la meg ta ideologien først: La oss si at vi var enige med SV, men da er det for et lite parti desto viktigere å gå en regjering som har skattelette som øverste prioritet, i møte, for det har ikke vi hatt. Vi hadde ikke behov for den skatteletten, og det la vi også tydelig vekt på i vårt eget budsjett. Men desto viktigere må det være for det norske folket at vi går inn i et slikt samarbeid. Det beviser jo de resultatene vi har fått. Innenfor familiepolitikk, frivillighet, samferdsel, justis og helse har Kristelig Folkeparti fått satt sitt tydelige stempel i dette budsjettet. Det er nok forklaringen. Jeg regner med at representanten fra SV vet hvordan det er å samarbeide i en regjering med store partier. Da gjelder det å få gjennomslag for sine saker. I den rød-grønne regjeringsperioden hadde vi få gjennomslag. Nå opplever vi å bli hørt og får betydelig gjennomslag for ting som betyr mye for folk og distrikter.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Jeg tror det er viktig å se hvilke gjennomslag Kristelig Folkeparti har fått, som er helt nye i denne perioden, og som ikke skjedde i forrige periode. Det gjelder antallet kvoteflyktninger, som vi har økt med 500. Vi har oppnådd 1 pst. til bistand. Vi har oppnådd å få styrket tidlig innsats i skole betydelig. Vi har oppnådd en betydelig merfinansiering innenfor helse osv. At de rød-grønne nå sier at vi hadde oppnådd mer sammen med dem, er jeg usikker på. Det er opposisjonens privilegium å si det, men Kristelig Folkeparti er ute etter realpolitikk, og det har vi fått gjennomslag for nå i sak etter sak. Fortsettelsen vil vise hvordan dette går, men vi er i alle fall til nå i disse forhandlingene fornøyd med situasjonen, selv om vi skulle ønske at budsjettet var mer vridd i sosial retning enn det vi har fått til. Men uten oss ville dette sett helt annerledes ut. Det forholder jeg meg til, og det gir motivasjon i arbeidet.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
I år kom det en melding fra ESA-domstolen som omgjorde arbeidsgiveravgiften for 31 kommuner. Det skapte glede i noen av kommunene fordi de hadde problemer med fraflytting og andre ting. Så skulle dette kompenseres, og så opplever kommunene at det har vært trekk i kommunerammen. Andre opplever at fylkesmennene har trukket i skjønnsrammen. Mitt spørsmål går på denne ulike behandlingen: Vil statsråden se til at fylkesmennene foretar en slags likebehandling, slik at kommunene ikke får denne varierte og litt uforutsigbare behandling som de har fått, kanskje ved å instruere fylkesmennene? Jeg vet ikke, men jeg har lyst til å få et svar på det. Og får vi en sak på det i kommuneproposisjon eller i revidert dersom det må gjøres noen endringer?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Kristelig Folkeparti støtter forsøket med at fylkesmennene får samordningsansvar for alle statlige innsigelser. Fylkesmannen skal kvalitetssikre nasjonale interesser. Fylkesmannen må derfor finne en god balanse mellom statlige krav til tilsyn og egne initiativ basert på lokal kjennskap. Kommunesektoren kan utføre større egenkontroll foran statlig tilsyn, noe jeg håper blir lagt vekt på i kommunereformen. Fylkesmennene har også overtatt ansvaret for vergemål. Dette bør styrkes for å ivareta interessene til dem som er under vergemål. Kristelig Folkeparti ser fram til tilbakemelding på hvordan dette arbeidet hos fylkesmannen nå står med hensyn til restanser, behandlingstid, kapasitet og opplæring av verger. Å øke digitaliseringen i kommunal sektor nå åpner for forenkling. Det vil bidra til å spare både innbyggere og næringsliv for tid og kostnader. Etablering av digitale postkasser er en spennende utvikling, der søknader, henvendelser o.l. kan gå inn, likeså levering av tilbud ved offentlige anbudskonkurranser. Gode dataordninger skal sikre personvern og ivareta grunnleggende rett til privatliv. Lagringen av personopplysninger skal ikke bare styres av hva som er hensiktsmessig ut fra et offentlig synspunkt. Jo tidligere personvern settes på dagsordenen, jo lettere er det å ivareta personvernhensynet. Kristelig Folkeparti mener at elektroniske systemer må være så stabile og brukervennlige at innbyggerne har tillit til ordningene og tillit til grunnleggende verdi som et krav for at de skal benytte elektronisk kommunikasjon. Kristelig Folkeparti vil at de institusjonelle rammene som er lagt for samepolitikken, blir utviklet videre. Vi gratulerer Sametinget med 25-årsjubileum. Kristelig Folkeparti vil bevare konsultasjonsordningen og vil at den skal forbedres i dialog med Sametinget. Samisk språk og samiske institusjoner gir styrket samisk identitet. Kristelig Folkeparti har bidratt til å øke bevilgningene til samiske formål gjennom Sametinget med 2 mill. kr. Vi ser fram til at et offentlig utvalg skal gjøre rede for hvordan ordninger og tiltak på samisk bedre kan sikre gode offentlige tjenester. Vi ser fram til at museumsbygget for Saemien Sijte blir realisert, og at neste prosjekt blir samisk nasjonalscene. Så en spesiell sak: Situasjonen for kvensk språk er alvorlig, og en større internasjonal forskningsrapport, ELDIA, konkluderer med at kvensk er et av Europas mest truede språk. Europarådet tilrår at det utarbeides et handlingsprogram for revitalisering av språket, og Kristelig Folkeparti anbefaler statsråden og regjeringen å vurdere denne saken nærmere. Kristelig Folkeparti har fremmet et eget budsjett, men under avstemningen vil vi støtte det budsjettet vi har utviklet i lag med regjeringen, som for oss har vært en styrking av vår politikk, der vi har fått fram viktige kjernesaker.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Mot slutten av debatten trekker jeg fram at opposisjonen har vært relativt forutsigbar i sin retorikk: Det er kutt, for lite penger, feil prioriteringer, osv. – i et av verdens rikeste land. Jeg har vært med og loset igjennom i posisjon over 30 budsjetter i kommuner og fylkeskommune. Det har alltid vært for lite penger. Det vil alltid bli for lite penger. Fordeling av knappe goder er en del av politikkens vesen. Slik vil det være. Og dette har vært i samarbeid med både Høyre, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet. Men opposisjonen har rett når de sier at det har vært et skifte i retning – ja, det er klart. Stortinget representerer folket i demokratiske valg. Folket valgte et skifte. Vi i Kristelig Folkeparti sa vi skulle bidra til et skifte. For Kristelig Folkeparti har det betydd betydelige gjennomslag i viktige verdisaker utover budsjettet, noe som vi ikke så snurten av i rød-grønn periode.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Jeg vil tilbake til situasjonen i asylmottakene, som sikkert har vært vanskelig, og som er vanskelig. Bosettingen har gått tregt, også for mindreårige asylsøkere eller flyktninger. Men det er klart at Arbeiderpartiet må sitte på en betydelig erfaring på dette området. Nå kunne jeg tenkt meg å spørre ikke om hva som var årsakene til at dette skjedde, og hvorfor Arbeiderpartiet ikke gjorde mer, men om representanten Sivertsen kan svare på hva Arbeiderpartiet tror var årsaken til at kommunene ikke tok imot flere flyktninger.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Dette var ikke et punkt Kristelig Folkeparti hadde med inn i avtalen – det var det langt fra – og vi er heller ikke glade for det punktet. Men vi har akseptert punktet i en samarbeidsavtale som består av flere ledd. Jeg avsluttet nettopp mitt innlegg med å si at vi forutsetter at det ikke skal gis helsemessige begrunnelser når vi tar flyktninger inn. Blant de flyktningene som tas inn, er det allerede mange med betydelige helseproblemer, og slik synes Kristelig Folkeparti at det skal være. De som trenger mest hjelp, skal få hjelp. Når det gjelder menneskesyn, deler vi det synet som representanten Håheim framholder: at vi skal hjelpe dem som trenger det mest, og ta imot dem som FN sier vi skal ta imot. Det er i tråd med vårt syn. Når det gjelder det punktet i samarbeidsavtalen, må det ses i sammenheng med alt det andre vi har greid å få gjennom. Vi fikk ikke alt, vi oppnådde ikke alt, men slik er det alltid i en samarbeidsavtale.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Først av alt setter jeg pris på det hvis en betrakter det som et under at vi får disse to partiene til å samarbeide. Men jeg kan jo bruke begrepet med at noen beskriver et halvt glass vann som «halvtomt», mens andre sier det er «halvfullt». Jeg registrerte beskrivelsen fra Fremskrittspartiets representant, og jeg deler syn på mange av de faktiske forholdene, men beskrivelsen ville nok fått andre ord i min munn. Videreføringen av den rød-grønne politikken er jo det som i stor grad skjer, men i tillegg har vi økt antallet kvoteflyktninger. Vi har fått på plass en engangsløsning for lengeværende asylbarn, og vi har fått på plass en varig ordning som sikrer sterkere vektlegging av barns situasjon. Så vi har faktisk fått flere gjennomslag enn hva bl.a. Senterpartiet fikk til i den rød-grønne regjeringen. Så kan en velge de ordene en vil – jeg har forståelse for at partiene velger ord ut fra ulikt utgangspunkt. Men i Kristelig Folkeparti er det viktig med en human, forutsigbar og rettferdig asylpolitikk.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Det som gjør at det ser strengere ut, og er strengere, er at ressursene har økt. Så en har fulgt de rød-grønne instruksene, eller vilkårene, men med økte ressurser er flere blitt sendt ut. Det er en svært beklagelig situasjon hvis det har gått utover rettssikkerhet eller andre ting. For Kristelig Folkeparti er det viktig å ha en målrettet politikk. Det er et krevende område. Vi er heller ikke for det som blir sagt – snillisme og godtroenhet. Det skal være innvandringsregulerende hensyn i disse sakene. Det er et krevende område. Når det gjelder de barna du nevner, så må vi se på disse sakene når kontroll- og konstitusjonskomiteen er ferdig med å behandle den justispolitiske siden av dette. Så vil Kristelig Folkeparti komme tilbake til det i tur og orden, men vi tar én ting av gangen og har ingen grunn til å forhaste oss med det.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
I går trådte den nye forskriften i kraft, etter en avtale som var forhandlet fram mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre. Det er vi svært glade for. Vi setter pris på at dette er en varig ordning, som vi kan forholde oss til framover. Men vi vet at ca. 200 lengeboende asylbarn bor i landet nå, og det er mulig at de lever i en familie der det er et lovlig vedtak om at de skal ut av landet. Derfor kan politiet på kort varsel hente dem og kjøre dem ut på en justispolitisk lovlig måte, men dermed får en ikke prøvd deres sak opp mot den nye avtalen som trådte i kraft i går. De må da be om en omgjøringsbegjæring, og vi vet jo at det er viktig å ha en høy rettspraksis på dette området. Vil det automatisk bli en ny vurdering av disse, eller må de selv be om det? Det er for å kunne gi et råd ut jeg lurer på det.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Bosettingen går tregt, og det er en tverrpolitisk enighet om at det må vi gjøre noe med, selv om det er bosatt flere i 2014 enn tidligere. Jeg er glad for det statsråden sier, at det skal være kunnskapsbasert det vi gjør. Jeg spurte Arbeiderpartiet tidligere i en replikkrunde om de hadde erfaring med hva kommunene oppga som flaskehals. Svaret var vel, forenklet sagt, bosetting. Nå skal statsråden ha ros for at hun selv ringer rundt til kommuner, har jeg hørt, og det er veldig bra. Hva er statsrådens erfaring med hensyn til hva kommunene oppgir som grunn for at de ikke bosetter? Er det mangel på boliger, er det mangel på arbeidsplasser, er det for dårlige tilskudd? Hva har en erfart når det gjelder dette, slik at en i kommuneproposisjonen som kommer i vår, kan få en mer målrettet politikk på området?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
For Kristelig Folkeparti er det veldig kjekt at vi har fått til avtalen om å ta imot 500 nye kvoteflyktninger, samtidig som det er tverrpolitisk enighet om å hjelpe der nøden er størst – der flyktningene oppholder seg – og der effekten er veldig stor ved å hjelpe. Norge er et rikt land, og vi har et moralsk ansvar for å ta del i denne operasjonen. Vi regner derfor med at flyktninger fra Camp Liberty får særlig oppmerksomhet. Kristelig Folkeparti er videre tilfreds med at budsjettforliket medfører en videreføring av støtten til informasjons- og veiledningssenteret for au pairer. Nå økes integreringstilskuddet og investeringstilskudd til kommunale utleieboliger. Det kan stimulere til økt bosetting, og vi hørte statsråden si i dag at det var én av de største flaskehalsene. Jeg regner med at vi kan følge dette videre inn i 2015 og 2016, for å se om vi kan bidra enda mer til økt bosetting og integrering av flyktninger. Det må også gjelde kompensasjon når det er eldre flyktninger og funksjonshemmede. Økning i integreringstilskuddet ser ut til å være et av de mest målrettede tiltakene for å øke kapasiteten. Det er positivt at regjeringen har så god dialog med kommunene. Sammen med SV, mener Kristelig Folkeparti at det bør åpnes opp for at flyktninger selv kan finne seg et sted å bo – dersom de har råd – med den støtten de får i introduksjonsprogrammet. Jeg er litt forundret over at ikke andre partier har vært med på det. For gjennom selvbosetting kan flyktninger i større grad selv ta ansvar for å påvirke sin livssituasjon og sin bosituasjon i framtiden. Istedenfor å bli behandlet som passive klienter, får man tidlig mulighet til å ta tilbake kontrollen over sitt eget liv. Kristelig Folkeparti synes det er krevende å høre om radikalisering i innvandrermiljøer i Norge. Enkelte personer fra innvandrermiljøer har sluttet seg til ekstreme islamistiske miljøer og reist til Syria for å kjempe for ISIL. Kristelig Folkeparti ønsker, sammen med regjeringen, å finne forebyggende tiltak mot at slikt skjer videre framover. Til slutt: Det er viktig at UNE fungerer effektivt som et uavhengig forvaltningsorgan som gjør grundig etterprøving av de vurderingene UDI har gjort. UNE skal ivareta rettssikkerhet og bidra til at vedtakene er i tråd med internasjonale konvensjoner og norsk lov. Kristelig Folkeparti er glad for at antallet ubehandlede saker er på vei ned, med kortere saksbehandlingstid. Men Kristelig Folkeparti mener at effektivitet ikke skal gå på bekostning av rettssikkerhet, noe også statsminister Solberg understreket her i Stortinget.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Vi har brukt mye tid for å finne ut hva vi skulle lande på i denne saken, for det er veldig viktig, som det ble sagt av forrige taler, å ha en høy grad av legitimitet i asylsaksbehandlingen og i hele asylkjeden. Når det kommer en asylsøker til landet, møter han ulike instanser. Han er kanskje mistenksom fordi han ikke er vant til at politi og andre offentlige organ er til å stole på, og derfor holder han kanskje tilbake opplysninger eller oppgir feil opplysninger. I Norge er det viktig å få fram sannheten, men den eier den personen som kommer. Det er en del av personvernet, en del av privatlivet og en del av det ansvaret som den personen påtar seg for å snakke sant. På samme måte har en helsepersonell og folk i asylmottak og politiet som er ute etter ulike opplysninger, og vi har landet på at vi må ha en streng praksis på dette området for å ivareta nettopp personvernet, men da sitter asylsøkerne med et stort ansvar for å få fram de korrekte opplysningene om seg selv og må ta ansvar for det selv. Vi ønsker jo at de skal bistå og ha tillit til vårt politi og til våre institusjoner, men det må, som sagt, bli forklart via en god rettsprosess, og det håper vi at vi kan bidra til. Det har også vært høring på området. Jeg vil bare avslutningsvis gjøre rede for en stemmeforklaring. Kristelig Folkeparti stemmer subsidiært for Arbeiderpartiet og Senterpartiets forslag til annet ledd. Hvis det første leddet får flertall, regner vi med at det blir separate voteringer i saken.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
I motsetning til foregående representant må jeg nok skuffe representanten Pedersen med at jeg har nok ikke partiprogrammet til Arbeiderpartiet på nattbordet, men derimot en bok av Johan Ludwig Mowinckel, som jeg synes kanskje er litt mer interessant – men nok om det. Representanten sa i innlegget sitt at «Norge skal møte mange nye utfordringer i årene framover» innen velferd, men da lurer jeg på: Er ikke dette nettopp å gi næringslivet muligheter, det som er med på å skape vekst og velferd i hele landet? Med et offensivt næringsliv er vi med på å sikre velferden. Så legger jeg merke til i løpet av denne debatten at en er veldig ivrig etter å skue bakover, og jeg lurer da på følgende: Jeg har selv sittet 20 år i kommunestyret – under mangfoldige regjeringer. Var ikke disse utfordringene minst like store da Arbeiderpartiet selv satt i regjering?
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Representanten Greni sier at sentraliseringen har skutt fart. Da lurer jeg på om dette gjennom de åtte siste årene faktisk har snudd, om det har vært noe annet tidligere. En prater ned de regionale leddene rundt om i landet og betegner dem som tapere. Representanten Toskedal var jo inne på nettopp dette med hvor treffsikker den tapskompensasjonsordningen som Venstre og Kristelig Folkeparti fikk inn, var. Jeg lurer litt på om ikke representanten Greni ser at det etter hvert ikke er noen som skal skape vekst. Og ikke minst ønsker jeg å stille et annet spørsmål, for jeg legger merke til at Senterpartiet nå har lagt inn igjen Saemien Sijte, som de ikke oppnådde mens de satt i regjering. Hva tyder det på – var det da Arbeiderpartiet som ødela muligheten for å få det gjennomført, ettersom det nå ligger på plass i Senterpartiets alternative budsjett?
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Etter å ha sittet i fylkestinget i åtte år og sett hva fylkeskommunen kan utrette, er jeg mer opptatt av å få et sterkere regionalt nivå enn dagens fylkeskommuner, for disse mener jeg ikke er kraftige nok til å møte utfordringene framover. Med det alternativet som ble vedtatt i budsjettavtalen, er det kommet på plass en bredbåndsatsing som er bedre, og som jeg synes er veldig bra. Det er helt nødvendig å skape muligheter rundt omkring i landet ved at en har bredbånd, og ikke minst hvilke muligheter dette gir. Videre peker representanten Sivertsen på om vi er bekvemme med kuttene i regional utvikling. Det er selvfølgelig ikke vårt primære ståsted. Vi hadde nok i større grad ønsket at dette kanskje hadde blitt noe myket opp. Uansett: Etter de årene jeg satt i fylkestinget, vet jeg utmerket godt at alt ikke har vært like målrettet med hensyn til dette.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Det brakte meg ikke ut av komfortsonen, kan jeg fortelle representanten Sivertsen – i og med at jeg var med på en del av disse forhandlingene. Den komfortsonen er fortsatt til stede. Jeg tror at vi har oppnådd noe betydelig i samarbeidet med regjeringspartiene – Fremskrittspartiet og Høyre. Som representanten var inne på, om hva som er progresjonen her, tror jeg at man gjennom de grepene vi gjør nå, bl.a. med modernisering og effektivisering i Norge, i større grad ser på hva man gjør på det regionale nivået. Å få mer klare vekstmotorer i forhold til dagens nivå tror jeg vil være en klar styrke og en god mulighet – også til å rekruttere ungdom, som representanten var inne på. Det å skape kompetanseclustre rundt omkring i regionene tror jeg vil være med på å skape vekst – noe som dessverre ikke gjenspeiler de siste åtte årene.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Jeg vet ikke om jeg vil kalle det for en utkastelse, som har en effektuering i 2016. I en avtale er det ikke bestandig sånn at man når fram med absolutt alt, men uavhengig av det vil vi nok følge dette nøye framover. Det kan være at det finnes flere løsninger – om de absolutt må være sammen med Fylkesmannen. Det er nok mange som mener at det kanskje er vel tette forbindelser med dem som skal kontrollere og utøve. Men det er ingen tvil om, som representanten Greni tar opp her, at 4H, Skogselskapet m.fl. har viktige funksjoner som man må ta vare på videre. Frivilligheten kan vi ikke understimulere, vi må stimulere den videre. Men det er ikke sikkert at man i det videre nødvendigvis trenger å være i samme kontorfellesskap som Fylkesmannen.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Kommunene har selvfølgelig et selvstendig ansvar for å gjøre vurderinger, ikke minst hvor man i framtiden plasserer hus på steder der det har gått mange skred – ikke minst leirskred. Dette er selvfølgelig viktige ting. Jeg mener at det man kan gjøre for å styrke miljøkompetansen ute i kommunene, er å gjøre det representanten Andersen ikke nødvendigvis er 100 pst. enig med meg i, og det er å ha en sterkere kommunestruktur – sterkere kommuner. Da har man mulighet til å ha et mye mer mangfoldig kompetansenettverk, som igjen vil bedre dette, ikke minst på miljøsiden. Da vil man også ha større mulighet til å lokalisere hvor problemene ligger, i samarbeid med NVE, men også med andre samarbeidspartnere. Dette vil være viktig framover. For det er ingen tvil om at man har en helt annen dynamikk nå i forhold til de naturkatastrofene man har hatt i tidligere år.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Det kunne ha vært interessant å få vite litt mer om det indre liv slik det var i forrige periode, som representanten Njåstad tok opp. Men representanten Andersen svarte for så vidt på det. Men jeg har lyst til å spørre representanten Andersen litt om det som hun var inne på i et spørsmål til meg: miljøkompetanse og ikke minst temaet barnevern. Når det gjelder barnevern, har vi eksempelvis flere interkommunale samarbeidsordninger i Nord-Trøndelag, der man bl.a. driver med barnevern. Der klarte de ikke å utføre dette, 13 kommuner sammen – det ble for smått. Det samme gjelder miljøkompetanse. Hvis en skal ha god nok kompetanse, krever det – som representanten Jenssen var innom i sted – at en har sterke nok kommuner som kan tiltrekke seg en slik type kompetanse. Hvis ikke har en ikke den muligheten, og da vil en heller ikke oppnå det representanten Andersen egentlig vil – mot formodning. Er det ikke slik at vi trenger sterkere fagmiljøer som har den samme hånden som styrer over dem, og ikke at det skjer gjennom interkommunale samarbeidsordninger?
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Representanten Karin Andersen og jeg er enige om at vi trenger miljøkompetanse rundt omkring i landet, men sånn som ståstedet var mens dette ennå gjaldt, så var det stort sett halvstillinger, kvartstillinger, osv. Det er ikke nok til å sjekke ut hva som er problemet i de menneskeskapte miljøforandringene som vi har. Da stusser jeg på at ikke representanten Andersen ser behovet nå for en sterkere og mer faglig sektor, spesielt innenfor det miljøfaglige – for det er jo nettopp det som vil være med – der mange flere har et fagmiljø som kan sette større grad av fokus på dette enn med kvartstillinger og halvstillinger, som representanten Andersen tydeligvis er mest bekvem med.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Forrige taler var inne på noen interessante spor. Jeg må si at jeg savner litt et perspektiv fra representanten Navarsete, det å se mulighetene ved den regionale makt og det som ligger i den regionale oppbygging, da på mange måter dagens fylkeskommuner har utgått på dato. Lederen for komiteen, Njåstad, var inne på revidering. Er det noe som virkelig trenger revidering, er det dagens fylkeskommunale struktur, for nettopp å være med på å skape vekst ute i regionene. Venstre er svært opptatt av det, og har også vært med og bidratt sterkt til at vi fikk til en tapskompensasjonsordning, som tilgodeser ikke minst Sogn og Fjordane, Nordland, Nord-Trøndelag, Hedmark og Troms. Det er viktig å ha med seg i dette. Samtidig er vi nødt til å stimulere til vekst, som gjør at man får bosetting. Den modellen som har vært kjørt så lenge nå, er bare med på en fraflytting, som ikke gir muligheter til vekst i de områdene. Og får vi ikke vekst, vil heller ikke ungdommene finne dette interessant. Det er jeg overrasket over at Senterpartiet ikke klarer å se i denne debatten. Så kan vi alltids diskutere om det er noe finmasking som kunne ha vært gjort annerledes, men det er definitivt slik at dagens kostnadsnøkkel, som ble vedtatt i fjor, hadde ligget ganske lenge i skuffen til den foregående kommunalministeren. Det var vel stort sett bare å trykke på på-knappen for å starte den. Da er jeg overrasket over at man fra det samme partiet er så krystallklar på at dette burde ha vært sett på en runde til, når de som utredet dette, kanskje heller burde ha brukt tid på det. For unntakene, som både Venstre og Kristelig Folkeparti har fått gjennomslag for nå med en utvidet tapskompensasjonsordning, mener jeg er veldig bra. Det er selvfølgelig noen interessante aspekt rundt dette med oppbygging av offentlige arbeidsplasser rundt i distriktene. Det akter Venstre å ha trykk på i den perioden som kommer. Jeg savner litt den holdningen hos Senterpartiet, at de er den som heier på og vil bidra. Muligens er det noen poeng i at en kanskje kunne ha ventet noe med farten, men jeg tror det er nødvendig nå å komme i gang med å lage større og sterkere regioner, som medfører vekst og ikke minst at ungdommene føler at det er muligheter framover, og at man ikke bare skuer bakover.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Mange har bekjent hvor de har vært ordførere tidligere. Jeg har holdt på med kommunal politikk siden 1995. Det har bestandig vært en utfordring å sette sammen kommunale og fylkeskommunale budsjett – det er ikke noe nytt, det kan ikke være noe nytt å bekjenne – for det handler om å prioritere, og jeg blir overrasket over at det såkalt er så mye vanskeligere i år. Det skjønner jeg ikke. Samtidig vil jeg komme med en kort kommentar til representanten Greni, som mener at dette er sentralisering. Nei, det er det ikke. Det er for å gi muligheter til hele landet – og nettopp det.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
I den gode dialogs ånd skrev i går Audun Lysbakken på sin blogg: «Avtalen om asylbarna må være en alvorlig vekker for Arbeiderpartiet. Akkurat nå står Ap igjen som det mest restriktive partiet på Stortinget når det gjelder asylbarn. Frykten for å virke ettergivende i asylpolitikken har drevet Ap inn i posisjoner hvor det er vanskelig å se forskjell på dem og Frp, og i øyeblikket er Frp altså mer liberal når det gjelder barn.» Dette sier tidligere statsråd Audun Lysbakken. Er det noe tidligere statsråd Audun Lysbakken da har misoppfattet, eller er det sånn at det er korrekt, det Audun Lysbakken skrev på sin blogg i går?
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Først vil jeg få lov til å si til representanten Sivertsen at vi nok ikke er enige når det gjelder vurderingen av hvorvidt en stortingsmelding er tilstrekkelig, for gjennom å gi en forskrift gir en også marsjordren. En stortingsmelding er ikke tilstrekkelig, og der er vi uenige om tolkningen av jussen, for det har jo hele tiden vist seg at forskriften må til. Sivertsen stilte så – i oppfølgingen av dette og med referanse til spørsmålet han også stilte til representanten Toskedal – spørsmål om vi er bekvemme med at det også ligger andre ting i samarbeidsavtalen. Ja, en avtale inkluderer flere forhold, som også Toskedal var inne på. Jeg ser ikke noe motstridende i dette med en klar integreringsbit, som også ligger i denne avtalen, og som er en betydelig oppmykning og liberalisering – som dog ikke den forrige regjeringen gjorde, uansett hvor mye SV kjempet for det, noe som har kommet tydelig fram både i dagens debatt og tidligere. Jeg synes det er mer oppsiktsvekkende.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Jeg må igjen få uttrykke at vi ikke har samme forståelse av forskriften, det må jeg bare gjenta. Jeg vil vise til de tallene som jeg også viste til i sted overfor representanten Sivertsen: Vi har nå et langt høyere tak. Man vil ta inn langt flere kvoteflyktninger neste år enn det man gjorde under den foregående regjering, som Sivertsen var en representant for, representant for det bestående. Jeg synes det er merkverdig at Arbeiderpartiet nå prøver å skyve på det faktum at det nå er Arbeiderpartiet som står for den mest restriktive holdningen i dette storting.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
I en samarbeidsavtale må man gi og ta, noe også Toskedal var inne på. Jeg har nok aldri beskyldt Arbeiderpartiet og representanten Sivertsen for å være liberale. Det tror jeg vi har litt forskjellig oppfatning om. «Restriktiv» er nok mitt uttrykk for å beskrive den retningen. Dette er på mange måter et kvantesprang i forhold til det den foregående regjeringen fikk til. Det har vi fått til med Fremskrittspartiet, noe som SV ikke klarte med Arbeiderpartiet, og det er tydelig hva det hang i her.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Et parti som framforhandler en avtale som en del av fire, er også nødt til å se på det, og ikke minst – som jeg også har vært inne på tidligere i debatten – er det altså ikke disse asylmottakene som det er meningen at folk skal bli værende i. Jeg må bare si, som vi også har referert til før i debatten her, at det er positivt at vi får en effektivisering når det gjelder behandlingstiden, og det har dagens regjering klart. Det er også et pluss i dette, for det er ikke noe poeng å sitte lengst mulig på Trandum eller en annen plass.