Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-05-28:
Representantene har fremmet en rekke forslag knyttet til offentlige anskaffelser. En rekke tiltak regjeringen har gjennomført, eller jobber med, er berørt. Jeg er glad for denne muligheten til å redegjøre for arbeidet vi utfører på dette området. Regjeringen jobber både med å utvikle regelverket og med hvordan det offentlige skal gjennomføre gode anskaffelser innenfor regelverket. Vi har fått flere signaler om at regelverket er for detaljert, komplisert og formalistisk. Oppmerksomheten har i økende grad blitt rettet mot kostnadene som anskaffelsesregelverket medfører, både for det offentlige og for leverandørene. Kritikken er først og fremst rettet mot den særnorske delen av regelverket. Det gjelder anskaffelser under EØS-terskelverdiene. Derfor har regjeringen satt ned et ekspertutvalg som skal se nærmere på det nasjonale regelverket. Målet er å forenkle og forbedre dagens regler. Utvalget skal også vurdere hva som er passende nasjonal terskelverdi. Mye av anskaffelsesregelverket stammer fra EU. EU er i ferd med å vedta endringer i anskaffelsesdirektivene. Forslagene, slik de foreligger nå, innebærer forenklinger som vil lette byrdene til små og mellomstore bedrifter. Kravene til dokumentasjon forenkles. Prosedyrene blir enklere. Kravene til leverandørens økonomiske styrke lettes. I tillegg skal flere av forslagene bidra til å fremme innovasjon. Også vi i Norge satser på å fremme innovative anskaffelser. Næringsministeren og jeg lanserte i februar en strategi for økt innovasjonseffekt av offentlige anskaffelser. Det er gjennomført en rekke pilotprosjekter med sikte på innovasjon, men mange oppdragsgivere er usikre på handlingsrommet i regelverket. Difi har derfor utformet en steg-for-steg-veileder for innovasjon i offentlige innkjøp. Regjeringen er opptatt av å ivareta små og mellomstore bedrifter. En SMB-strategi ble lansert i mars i fjor. Et eget kapittel omhandler offentlige anskaffelser. I strategien beskrives hvordan oppdragsgivere kan legge til rette for små og mellomstore bedrifter i offentlige anskaffelser. Strategien stiller opp en rekke tiltak. Det dreier seg bl.a. om å lage flere standardavtaler, kontraktsmaler, kompetansehevende tiltak m.m. God kompetanse og økt lederforankring er avgjørende for å gjennomføre gode anskaffelser. Difi gjennomfører en rekke opplæringstiltak. Samtidig utarbeider de praktisk veiledningsmateriale. Difi kartlegger også erfaringer og suksessfaktorer for å effektivisere anskaffelser. Det er et potensial for besparelser gjennom samordning, bedre definering av behov, planlegging av anskaffelser og bedre oppfølging av inngåtte kontrakter. Kartleggingsarbeidet blir brukt til å styrke veilednings- og kompetansetilbudet. Representantene har også fremmet forslag knyttet til organiseringen av Klagenemnda for offentlige anskaffelser, KOFA. I forbindelse med innføringen av nye håndhevelsesregler ble sanksjoner lagt til domstolene. Samtidig kan KOFA ikke lenger ilegge overtredelsesgebyr for ulovlige direkte anskaffelser. Dersom KOFA skulle få ny kompetanse, måtte det gjøres en rekke endringer i KOFAs organisering, saksbehandling og prosedyrer. For eksempel måtte det åpnes for muntlige forhandlinger og bevisførsel. KOFA ville langt på vei blitt et domstollignende organ. Da ville KOFA omdannes til et formelt håndhevelsesorgan og ikke lenger være et lavterskeltilbud. I sin komitéinnstilling framhever mindretallet at de ikke etterlyser flere strategier, men konkrete handlinger og tiltak. Regjeringens strategier blir fulgt opp gjennom konkrete tiltak som har effekt. Vi ser nå en klar profesjonalisering av anskaffelsesprosessene på både statlig og kommunalt nivå. Det betyr ikke at vi er i mål. Det er rom for forbedringer i regelverket. Det jobber vi med. Det er også behov for mer kunnskap, flere verktøy og mer vilje til å prioritere gode offentlige anskaffelser. Mange tiltak er igangsatt, og vi ser at resultatene kommer.