Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2019-12-10:
Det er bred enighet om at kulturen skal fremme dannelse, demokrati og refleksjon. Den skal være tilgjengelig, den bygger fellesskap, og den tar vare på og skal formidle vår kulturarv. Kulturen skal utvikles på egne premisser, uten statlig overstyring. Kulturen skal være tilgjengelig i hele landet. Vår politikk skal støtte opp om dette, og det er derfor gledelig at for andre år på rad øker kulturbudsjettet, og det er for 2020 en økning på 6,7 pst. Den største satsingen er på nasjonale bygg og museer, hele 290 mill. kr til nasjonale kulturbygg, med tilsagn på over 700 mill. kr, og det er en økning på 340 mill. kr til museer, herunder også midler til det nye nasjonalmuseet. Det er gledelig at det var rom for midler til bl.a. industriarbeidermuseet på Vemork, nye lokaler til Operaen i Kristiansund og Østfoldmuseene, for å nevne noe. Vi ser fram til den varslede museumsmeldingen, som vi forventer adresserer en del av utfordringene i nettopp museumssektoren, og det er digitalisering og tilgjengeliggjøring av museenes samlinger, museenes rolle i samfunnet og ikke minst forskningsinnsatsen. I budsjettet er også digitalisering løftet fram, og midler til Digitalarkivet er økt. Likeledes er det en økt bevilgning til Nasjonalbiblioteket, og det er økt kapasitet i Mo i Rana. Kulturmeldingen ble behandlet i mai, og flertallet i Stortinget ga tilslutning til at regionene skal få større oppgaver og ansvar innen kulturfeltet. Det er naturlig siden kulturen bygges nedenifra, og de nye fylkene må spille en større rolle i tilrettelegging og støtte av kulturtilbud. Men det er viktig å understreke at oppgaver som overføres til regionene, fortsatt vil være en viktig del av den nasjonale kulturpolitikken. Oppgavene er like viktige lokalt som nasjonalt, og også internasjonalt. Vi ser fram til at kunstnermeldingen legges fram for Stortinget. Det er en melding der man gjennomgår statens kunstnerpolitiske virkemidler, og jeg forventer at den vil bidra til målet om å styrke gode og lange vederlagsordninger for kunstnere. Vi er også glad for at bevilgningene til kunstnerstipend i dette budsjettet øker med 22 mill. kr, likeledes at Norwegian Arts Abroad får midler til å promotere norsk kunst og kultur i verdensklasse i utlandet. Regjeringen arbeider også nå med en scenekunststrategi. Vi er kjent med bekymringer fra dansekompanier, som på grunn av omlegging av ordningen Fri scenekunst har fått varsel om at de ikke kan få støtte. Jeg regner med at videre ordninger for dansekompanier blir omtalt i scenekunststrategien, og at man der ser på virkemidler som skal virke inn på hele scenekunstfeltet. Frivillighet, likestilling og mangfold er viktig i kulturlivet. Vi prioriterer momskompensasjon for frivilligheten, og målet er 1,8 mrd. kr i 2020. Siden 2013 er midler til dette formålet økt med hele 750 mill. kr. Vi prioriterer også midler til strategi for likestilling og personer med nedsatt funksjonsevne og midler til mangfold og bredde i kulturlivet. Vi ønsker stor deltakelse. Det må ikke være tvil om at statlig finansiering skal være bunnplanken i kulturen, men det er vesentlig at privatpersoner, næringsliv og stiftelser i sivilsamfunnet ser verdien av kunst og kultur og ser verdien av å engasjere seg finansielt. Gaveforsterkningsordningen er et viktig virkemiddel som en ekstra finansieringskilde til kulturen, men også en ordning som bidrar til å anerkjenne og oppmuntre sivilsamfunnets engasjement for kulturlivet.