trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2005-12-13:
Eg vil følgje opp den førre replikken litt. Ein sann kunnskapsminister viser respekt for dei som vel annleis. Kunnskapsminister Øystein Djupedal har det storma ein del rundt etter at han blei statsråd og kom med ulike utspel. Ein del av det er knytt opp mot dei som har valt annleis enn det den nye regjeringa kanskje har sett som ønskjeleg. Småbarnsforeldre som frivillig vel andre omsorgsløysingar enn barnehage for eitt- og toåringar, har følt at det gjev mindre respekt. Elevar og foreldre som ønskjer at den kristne kulturarven skal synast i skulen og barnehagen, har følt seg ignorerte i den debatten som har vore. I dag er det blitt sendt eit kraftig negativt signal til alle dei som ønskjer ein alternativ skule for barna sine. Er kunnskapsministeren einig i at omsorg for eigne barn har stor verdi, sjølv om det ikkje viser på bruttonasjonalproduktet, og vil Regjeringa gjere alvor av dei signala ein samrøystes komite sende til Regjeringa om at det er viktig at det blir ført ein familiepolitikk som er tilpassa familiens ønske og behov?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2005-12-13:
Det som eg oppfattar at kunnskapsministeren eigentleg har bidrege til i denne debatten, når han seier at det er bra med ein debatt om verdiforankring, er å skape utryggleik rundt veldig mykje av det som har med vår kristne kulturarv å gjere: Har vi lov til å syngje før maten? Kor mange gonger kan vi syngje julesongane før det blir oppfatta som forkynning? Og så vidare. Det eg føler at denne regjeringa har bidrege til så langt, er å skape utryggleik rundt det som har med ei kristen verdiforankring å gjere. Det synest eg er veldig uheldig. Så til slutt om dette med barnehagar, som statsråden var inne på. Det ligg ein stor jobb framfor oss. Mykje har blitt gjort på barnehageområdet. 13,5 milliardar kr hadde den førre regjeringa sett av til barnehageformål. Vi veit at det er eit stykke igjen før alle som ønskjer barnehageplass, får det. Men trur ikkje statsråden at ved å senke maksprisen no vil det ta betydeleg lengre tid – at fleire som har kortidsplass, vil ha fulltidsplass fordi det kostar mindre å ha fleksibilitet?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-13:
I forbindelse med kulturmeldingen kjenner jo de fleste nå til at de rød-grønne partiene la fram forslag om Kulturløftet. I den forbindelse kommenterte den gang statsråden fra Kristelig Folkeparti og Kristelig Folkepartis representanter at det ikke var noen særlig forskjell mellom det som Bondevik II-regjeringen mente, og det de rød-grønne mente. Det står gjentatte ganger i kulturmeldingen at man ønsket «ein monaleg auke» når det gjaldt de fleste formål, men ville ta «atterhald» om den økonomiske stoda. I valgkampen ble vi gjentatte ganger fortalt om hvor gnistrende godt det gikk i norsk økonomi, og det er vi enig i. Hva er da grunnen til at Kristelig Folkeparti i Bondevik IIs budsjettforslag ikke fant rom for «ein monaleg auke»? Hva skal til i den økonomiske situasjonen, og hvilke endringer skal til for at «ein monaleg auke» på kulturfeltet skal komme?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-13:
Etter krigen har det vært konsensus om norsk kulturpolitikk. Det er tuftet på to grunnleggende elementer, som vel har preget hele Norden, nemlig det offentliges ansvar for rammevilkår og tilrettelegging og prinsippet om armlengdes avstand. Fremskrittspartiet sier at kulturen skal være fri, ikke minst for politisk styring. Hvis vi snakker om direkte styring, er det nettopp derfor vi fikk etablert den nordiske modellen. Det var nettopp med tanke på de eksemplene som Fremskrittspartiet selv bruker i budsjettinnstillingen, nemlig fra Sovjetunionen, fra Nazi-Tyskland osv., at vi innførte prinsippet om armlengdes avstand. Slik jeg leser Fremskrittspartiets budsjett i dag, vil de fjerne prinsippet om armlengdes avstand. Kan Fremskrittspartiet eventuelt bekrefte at de ikke vil fjerne prinsippet om armlengdes avstand?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-13:
Representanten Thommessen ser fram til en mer ideologisk kulturdebatt i tiden som kommer. Det hilser også vi med glede. Jeg må jo si at bidragene i årets budsjett ikke har vært veldig overbevisende, slik sett. Samtidig ser vi at Fremskrittspartiet har vært på en egen planet. Vi ser at de i noen saker, f.eks. i mediepolitikken, står sammen med Høyre. Når det gjelder finansielle tanker om framtiden, ser vi at det er en del likhetspunkter. Det jeg gleder meg til i den framtidige ideologiske debatten, går på hva som skal styre den folkelige smak, og det å ta kulturpolitisk ansvar. Det skal bli spennende. Når det gjelder mediepolitikk, vil jeg bare utfordre Thommessen: Mener han at dagens ordning med pressestøtte, som Høyre jo har programfestet at de vil avvikle, ikke er et vesentlig bidrag for å sikre mangfold, demokrati og ytringsfrihet?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-13:
I denne saken har jeg god samvittighet. Jeg er glad for å ha bidratt til å hindre Fremskrittspartiet sammen med Arbeiderpartiet i på et tidlig tidspunkt å plassere hele smørja i Namsos – hvis ikke hadde det ligget der i dag, alle bevilgningene hadde gått til Namsos – uten å snakke med verken bransje, miljøer eller andre. Jeg er glad for og har to ganger i salen tatt initiativ til at vi har fått utredninger som har gjort at også partiene har fått mulighet til å behandle dette. Sjøl ville jeg gjerne hatt saken tilbake – ikke som en budsjettsak, men som en egen sak i Stortinget. Det er ikke alltid vi får det sånn som vi vil i politikken, men på SVs vegne har jeg i hvert fall god samvittighet for at vi har gjennomført en demokratisk prosess. Vi har etter god behandling i partiet havnet på at Trøndelag er alternativet, men samtidig at også de andre miljøene rundt omkring i Norge skal få sine plasseringer. Det er jeg rimelig godt fornøyd med.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-13:
Jeg er en varm forsvarer av pressestøtten. I det ligger det ikke at jeg mener at dagens ordning nødvendigvis skal bestå til evig tid, eller at vi ikke skal være kritiske til hvordan midlene blir brukt, og hva de fører til. Det skal vi selvfølgelig være med på. Det som er helt klart, er at med det budsjettet som bl.a. partiet til Thommessen står bak, ville vi ha hatt færre aviser i Norge, og det ville ha rammet de meningsbærende avisene drastisk – de ville ha blitt borte. Det hadde vært ille, og det har vi sørget for ikke skjer.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-13:
Dersom Skei Grande har lest innstillingen, vil hun se at vi bekymrer oss nettopp for voksenopplæringen, og at dette er et punkt som vi ønsker å gjøre noe med. Jeg tror at våre intensjoner og mål i forbindelse med voksenopplæringen ikke avviker mye fra de intensjoner og mål Skei Grande har. Så jeg ønsker henne velkommen på laget, og vi skal bli med og gjøre den jobben videre.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-13:
Vi har justert vårt standpunkt i forhold til Rock City, sier Ulf Erik Knudsen. Ulf Erik Knudsen bygger hele sin argumentasjon på det som har kommet fram i forbindelse med høringer og kommentarer etter at saken er blitt utredet. Det er grunn til å minne både Knudsen og Fremskrittspartiet om at muligheten til å gå inn på slike typer utredninger og høringer, er blitt avvist i Stortinget flere ganger. Hadde Fremskrittspartiet fått det slik som de ville, og slik som de har stemt i salen tidligere, hadde alt vært plassert i Namsos, ingenting i Trondheim og ingenting i Oslo. Så en liten tur innom representanten Skei Grande. Da de rød-grønne partiene lanserte Kulturløftet, sa vi at 1 pst. av statsbudsjettet skulle gå til kultur, og det skulle gjennomføres i løpet av ti år. Skei Grandes kommentar var at dette var «patetisk populistisk overbudspolitikk». Det var for ca. to år siden. I årets valgkamp sa representanten Skei Grande til meg at Venstre skal gjennomføre dette i løpet av fire år. I en debatt om Nasjonalbiblioteket slo hun endog til med at dette skal gjennomføres i løpet av ett år. Da er det kanskje greit å gjøre Skei Grandes ord til sine egne og si at dette er patetisk populistisk overbudspolitikk. Hva er det så de gjør i praksis? Hva er det Venstre får til i praktisk politikk? På årets kulturbudsjett har vi sett at i det forslaget som også hadde Skei Grandes signatur, var det foreslått 1,3 pst. økning på kultur. Det er å reversere, det. Det er ikke engang en kompensasjon for pris- og lønnsvekst. Det er som om jeg skulle ringe hjem til kona mi og si at i år har jeg tenkt å gå hjem til Drammen til jul. Jeg starter i dag, i morgen er jeg ved Vinterbro, og lille julaften ser det ut som om jeg er i Moss. Jeg skal ikke bruke Venstres veikart, jeg skal ta det rød-grønne toget til Drammen.
Erling Sande (Senterpartiet), 2005-12-13:
Dei fire siste åra har mange kommunar måtta redusere tilbodet dei har innanfor kultur og fritid. Dette har gjort at mange barn og unge har fått eit dårlegare kultur- og fritidstilbod. 50 ungdomsklubbar blei lagde ned berre det siste året Kristeleg Folkeparti sat i regjering. Spørsmålet til representanten Molvær Grimstad er: Er ho nøgd med den innsatsen Kristeleg Folkeparti gjorde i regjering på dette området, og kva har Kristelig Folkeparti tenkt å gjere for å betre fritidstilbodet for barn og unge?
Erling Sande (Senterpartiet), 2005-12-13:
Kommunen er ein viktig tilretteleggjar for lokal kultur, og kulturskulen er ein viktig del av dette tilbodet. Vi veit at mange kommunar i dag har måtta redusere tilbodet og auka prisane i kulturskulen, og grunnen er ein sterkt pressa kommuneøkonomi, som bl.a. representanten Thommessen sitt parti har bidrege til. Eg trur at representanten har eit ekte og sterkt engasjement for kultur, og spørsmålet mitt må derfor vere: Vil vi sjå ein ny kurs frå Høgre når det gjeld løyvingar til kommunane, sånn at kommunen i større grad blir i stand til å vere ein tilretteleggjar for lokal kultur?
Erling Sande (Senterpartiet), 2005-12-13:
Skattefrådrag for gåver til frivillige organisasjonar kan vere ein av måtane å styrkje det frivillige organisasjonslivet og kulturlivet elles på. Eg er glad for at Regjeringa valde å føre vidare dette skattefritaket. Vi fekk jo høyre titt og ofte i valkampen frå dei dåverande regjeringspartia at dette var ei ordning som kom til å forsvinne dersom det kom ei ny regjering på plass. Ordninga består, og det er vi i Senterpartiet sjølvsagt begeistra for.
Erling Sande (Senterpartiet), 2005-12-13:
Den kristne kulturarven er òg nemnd i Soria Moria-erklæringa. Det er det godt at Kristeleg Folkeparti har merka seg, for i valkampen kunne ein få inntrykk av at dette landet kom til å bli fullstendig avkristna viss ein fekk ei ny regjering. Eg er glad for det som står i regjeringserklæringa, og vil understreke at for Senterpartiet er det sjølvsagt viktig at vi byggjer samfunnet vårt på den kristne og humanistiske kulturarven.
Erling Sande (Senterpartiet), 2005-12-13:
Når det gjeld amatørteaterverksemda, er det eit område som vi ynskjer å sjå nærare på og bruke litt meir tid på å få oversikt over. Det er grunnen til at vi ikkje har gått inn på den merknaden. Når det gjeld Tveitt/Hauge-jubileet, har vi eit felles engasjement på det området, og eg meiner at den merknaden som fleirtalet har gått inn for, opnar for at ein kan få til ein medverknad til jubileet som gjer at desse to kunstnarane kan bli æra på den måten som vi alle ynskjer.
Erling Sande (Senterpartiet), 2005-12-13:
Representanten Molvær Grimstad har eit engasjement for barn og unge, og trass i dette har Kristeleg Folkeparti dei siste åra hatt ansvaret for ein kommuneøkonomi som har gjort at mange kommunar har mått kutte – det vere seg lågare bemanning i barnehager eller færre lærarar i skulen. Under Kristeleg Folkeparti veit vi òg at alkoholforbruket blant unge har auka og bite seg fast på eit høgt nivå, samtidig som dei rusfrie møteplassane rundt omkring i landet har blitt færre. Kva vil Kristeleg Folkeparti gjere for at barn og unge rundt om i landet vårt får eit betre tilbod?
Erling Sande (Senterpartiet), 2005-12-13:
Det er ikkje ei prioritert oppgåve for Senterpartiet å redusere satsane i kontantstøtta ytterlegare. Vi har i dette budsjettet valt å prioritere ein del andre område som er viktige for barn og unge. Eg nemnde kommuneøkonomien. For å nå alle barn og unge er det svært viktig at vi har ein kommuneøkonomi som gjer at kommunane har moglegheit til å løyse dei oppgåvene som dei er pålagde.
Erling Sande (Senterpartiet), 2005-12-13:
Eg beklagar, men eg må ha ordlagt meg veldig feil. Det eg meinte å seie, var at det ikkje var noka prioritert oppgåve å redusere satsane ytterlegare. Eg trudde det var det eg sa – det er iallfall svaret. Vi i Senterpartiet vil jobbe for å hindre nye kutt i kontantstøtta. Vi er jo for kontantstøtta. Det skal vi sjølvsagt fortsetje med å vere. Så veit vel representanten Thommessen også at det er vanleg å justere satsar. Eg ville tru at Høgre, som t.d. snakkar godt om arbeidsløysetrygd og liknande ordningar, likevel har valt å vurdere dei i tidlegare budsjett.
Erling Sande (Senterpartiet), 2005-12-13:
Lat meg gjenta at det er viktig for Senterpartiet å jobbe for å hindre nye kutt i kontantstøtta. Men det er jo også sånn, for dei som hugsar litt tilbake, at Kristeleg Folkeparti har kutta i satsane i kontantstøtteordninga. Eg meiner det var i 1999, så får Molvær Grimstad korrigere meg dersom eg tek feil. Dette er det samla budsjettmessige biletet. I dette budsjettet har vi valt å prioritere barn og unge gjennom barnevernet, gjennom ein styrkt kommuneøkonomi, t.d.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2005-12-13:
Opposisjonen sier at nå skal det bli en ny form for kulturdebatt, og i Aftenposten kunne vi lese at framover kommer vi ikke til å få en diskusjon om pluss og minus når det gjelder kroner, men vi skal få et ideologisk oppgjør mellom opposisjonen og de nye rød-grønne regjeringspartnerne. Men jeg må jo si at når jeg leser innstillingen til kulturbudsjettet, er det vanskelig å se hvor de ideologiske skillene går. Den ideologiske debatten vi kommer til å få de neste årene, er ikke, slik jeg ser det, mellom f.eks. Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti, men internt mellom de tidligere regjeringspartiene Kristelig Folkeparti og Høyre. For er det virkelig et sted man kommer til å få et ideologisk oppgjør, er det jo på pressestøtta, og jeg kunne godt tenke meg å få en kommentar fra representanten Molvær Grimstad, om hun virkelig har tenkt å ta et ideologisk oppgjør med Høyre nå på om man ønsker å ha meningsbærende aviser i dette landet, eller ikke.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2005-12-13:
Jeg synes ikke det er behov for å legge noe press på en kulturminister som er så opptatt av film, og som så til de grader leverer et godt produkt når det gjelder film, som satser 14 mill. kr ekstra på film, og som har sagt at vi i årene framover også kommer til å gjøre det. Når det gjelder incentivordningen for utenlandsk film, har vi vært for det tidligere, og vi er for det i dag også. Det vi sier, er at for 2006 vet vi at behovet ikke vil være til stede, og derfor har vi sagt at vi kommer til å komme tilbake til det. Fremskrittspartiet vet like godt som oss andre at en regjering som har hatt 24 dager på seg før den la fram budsjettet, ikke kan få løst opp i alle floker. Men det jeg kan garantere, er at vi kommer til å ha en offensiv satsing på norsk film i årene framover også og legge til rette for at også utenlandske filmskapere kommer til Norge og produserer film.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2005-12-13:
Jeg registrerer at representanten fra Oppland litt motstrebende er med på forslaget om rally-VM. Jeg er sikker på at hvis man går tilbake til kanskje ikke akkurat Høyre-velgerne i Oppland, men til folk flest i Oppland, vil en nok oppleve at budskapet er tydelig: Rally-VM vil man ha i innlandsregionen. Folk flest støtter opp om det. Det er helt åpenbart at det vil få en enorm betydning for den regionen når det gjelder næringsutvikling og næringsskaping. Hvis vi i det hele tatt skal få til denne løsningen, er man nødt til å tilføre penger over budsjettet. Men slik som jeg ser det, vil dette være utgifter til inntekts ervervelse. Det vil bidra til et enormt fokus på rally-VM og på Norge, og jeg er overbevist om at det vil tilføre både innlandsregionen og også representanten Thommessen stor glede i tida framover.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2005-12-13:
Det er bare å konstatere at pengene sitter løst i den nye regjeringen når det gjelder kultur- og idrettsformål. Vi er stolte over det! Jeg skjønner at de tidligere regjeringspartnerne med sorg konstaterer at det er slik, og egentlig ikke vil ta innover seg at det har blitt en ny tilværelse for Kultur-Norge – en ny og bedre tilværelse, faktisk, for Kultur-Norge. Hvis en ser på de siste fire årene og spør kulturarbeiderne i Norge om de synes de har hatt rause år, er svaret ganske entydig at de fire årene med Valgerd Svarstad Haugland var ganske knappe år, og at de har sett fram til at vi skulle få en ny rød-grønn regjering som bidrog mer til kulturformål. Og det er åpenbart at når en bevilger 170 mill. kr ekstra til kulturformål, har det betydning. Det er ingen tvil om at med Valgerd Svarstad Haugland ble det både knust en del sparegriser og tatt penger fra spillemidler som skulle ha vært ekstra, noe som gjorde at kulturarbeiderne opplevde at tilværelsen deres ikke var så god som den blir i tida framover.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2005-12-13:
For representanten Molvær Grimstad og Kristelig Folkeparti er valgfrihet et veldig viktig begrep i familiepolitikken. Det er det for oss alle sammen. Vi kan konstatere at når valgfriheten nå endelig er i ferd med å bli reell, i den forstand at vi er ferd med å få full barnehagedekning og lave priser, velger foreldrene i stor grad å benytte dette tilbudet. Statistisk sentralbyrå har foretatt undersøkelser som viser at dersom yrkesdeltakelsen blant kvinner hadde vært like lav som den er i Tyskland, ville verdiskapningen i Norge vært mange milliarder kroner lavere. Det ville ha bidratt til lavere skatteinngang og mindre velferd i Norge. At 80 pst. av småbarnsmødrene er yrkesaktive, er helt åpenbart viktig for verdiskapningen. Men når nærings- og handelsminister Odd Eriksen nevner det samme, stritter Molvær Grimstad imot. Er det egentlig slik at Kristelig Folkeparti ikke ønsker at småbarnsmødre skal være yrkesaktive? Er det egentlig slik at Kristelig Folkeparti nå motstrebende innser at når barnehagene blir billigere og flere, er det mange kvinner som heller velger dét enn å være hjemme?
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2005-12-13:
Det er åpenbart at småbarnsfamilien er den store vinneren i dette budsjettet. Det store flertallet av barna er i barnehage, og det store flertall av foreldrene vil få en betydelig reduksjon i utgiftene til barnehage med denne regjeringen. Det er ikke slik at vi har kommet med noen lovnader om at nivået på kontantstøtten skal være det samme som under Bondevik-regjeringen. Det var Bondevik-regjeringen som fjernet småbarnstillegget, men den beholdt det for dem som er kontantstøttemottakere. Det vi har gjort nå, er at vi har fjernet halvparten av det småbarnstillegget som kontantstøttemottakerne får. Det vi rød-grønne er enige om, er at kontantstøtten skal stå ved lag fram til full barnehagedekning er oppnådd – og det blir tidligst i 2008 – og så skal kontantstøtten legges om. Ut perioden vil vi altså beholde en begrenset kontantstøtteordning for 1-åringer og 2-åringer. Det dreier seg ikke om nivået, men det dreier seg om ordningen, og det står vi på.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2005-12-13:
Det er åpenbart at Arbeiderpartiet er for valgfrihet, men det er også åpenbart at fram til i dag har de fleste småbarnsforeldre ikke hatt en reell valgfrihet. Alle de småbarnsmødre og småbarnsfedre som i dag er ferdig med svangerskapspermisjonsordningen sin og som er fortvilet fordi de ikke vet hva de skal gjøre med den lille poden den dagen de igjen skal ut i arbeid, opplever ikke dette som en valgfrihet. De opplever det som en tvangstrøye at de ikke har mulighet til å finne et godt omsorgstilbud for sine barn. Det at de kan motta kontantstøtte, blir på en måte et plaster på såret. Men det oppleves ikke som valgfrihet når man blir tvunget til å velge mellom å være hjemme og eventuelt å finne andre omsorgsløsninger, når det man i realiteten ønsker, er en trygg og god barnehageplass for barna sine. Den nye regjeringen legger opp til at vi skal få en reell valgfrihet nå ved at vi får full barnehagedekning, forhåpentligvis i løpet av kort tid.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2005-12-13:
Stagnasjon knyttet til likestillingspolitikken var ikke direkte knyttet til den forrige Bondevik-regjeringen. Jeg mener faktisk at vi har hatt en stagnasjon på likestillingsområdet over et mye lengre tidsperspektiv, og at vi nå er nødt til å gjøre vitale, viktig grep for å komme videre. Det er åpenbart at så lenge det fremdeles er mor som har hovedansvaret for barn på hjemmebane, og som tar det ansvaret, når det fremdeles er et stort lønnsgap mellom kvinner og menn, og når det fremdeles stort sett er menn som tar på seg lederansvar i arbeidsliv og i næringsliv, har vi et langt skritt å gå også i det likestilte Norge før vi kommer i mål i likestillingspolitikken. Derfor er jeg veldig glad for at vi har en statsråd og en regjering som innser at vi er nødt til å ta noen fundamentale, nye grep for å komme videre i likestillingspolitikken. Jeg er ganske overbevist om at representanten Molvær Grimstad også har lyst til å være med på det.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Jeg vil henlede oppmerksomheten på St.meld. nr. 25 for 2003-2004, Økonomiske rammebetingelser for filmproduksjon, hvor komiteens flertall, som da bestod av bl.a. Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet, var for incentivordninger for å bidra til at flere utenlandske filmer produseres i Norge. Etter valget ser det ut til at Arbeiderpartiet har glemt dette. Derfor har Fremskrittspartiet lagt frem et forslag der vi ber Regjeringen innføre ordninger med incentiver for å trekke utenlandsk filmproduksjon til Norge – det kan være refusjonsordninger eller skatteordninger. Svaret fra regjeringspartiene er at man skal komme tilbake til realitetene i forslaget. Faktum er at Stortinget har vedtatt realitetene, det er bare snakk om å sette dette ut i livet. Mitt inntrykk er at Regjeringen ønsker å trenere dette. Mitt spørsmål er: Vil representanten Gjul legge press på kulturministeren for å innføre det kulturministeren faktisk var for for noen måneder siden?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Når det gjelder opplevelsessenter for pop/rock, er jo representanten Lund Bergo en mann med dype røtter i og kjennskap til bransjen. 80 pst. av bransjen befinner seg i Oslo-området. En hel bransje, så å si, støtter Oslo-alternativet. Turistmessig er det åpenbart at Oslo er mest fornuftig. Økonomisk er det også best og billigst. Jeg må da stille meg spørsmålet om hvorfor SV har landet på Trøndelags-alternativet. Man må faktisk lete med lupe for å finne noen utenfor Trøndelag som støtter dette alternativet. Så jeg kunne godt tenke meg å få høre fra representanten Lund Bergo hvilke grunner han har for å gå inn for Trøndelags-alternativet, når det er dårligst og dyrest. Er det kun distriktsmessige hensyn som her er lagt til grunn?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Statsråden har nylig vært i media og lansert ideen fra utlandet om noe som kalles «Artbank» – utleie av kunst- og museumsgjenstander. Det er flott at statsråden vil innføre det. Som tidligere representant i komiteen var statsråden delaktig da vi lagde åndsverkloven. Den sier bl.a. noe om at det er straffbart å stjele åndsverk. Forslaget fra statsråden er en avskrift fra Fremskrittspartiets Dokument nr. 8:98 for 2002–2003, som til og med har et eget omfattende avsnitt om «Artbank». Det var faktisk også et forslag som fikk stor tilslutning i Stortinget, også av Arbeiderpartiet, og ble enstemmig vedtatt, så vidt jeg husker. Mitt spørsmål til statsråden er: Når vil statsråden sørge for at forslaget i Dokument nr. 8:98, som et enstemmig storting gikk inn for, blir satt ut i livet?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Representanten begynte sitt innlegg med å si at vinnerne denne gangen var småbarnsfamiliene. Det er en sannhet med store modifikasjoner. I Soria Moria-erklæringen sier man at man ikke skal kutte i kontantstøtten. Likevel går Regjeringen inn for å kutte kontantstøtten. Vi må da konstatere at man ikke holder de løftene man har gitt, og at man svekker situasjonen for en rekke barnefamilier. Fra Fremskrittspartiets ståsted mener vi at kontantstøtten bør opprettholdes, og helst økes. Mine spørsmål til representanten er: Er representanten enig i at denne type løftebrudd er egnet til å svekke tilliten til de folkevalgte? I hvilken grad mener representanten at hun kommer til å følge opp Soria Moria-erklæringens løfter? Og hvordan skal vi tolke det, når man bryter de første etter to uker?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Når det gjelder arbeidsledigheten blant minoritetsgruppene, tror jeg ikke den har spesielt mye med likestillingspolitikken å gjøre. Jeg tror den har mer å gjøre med en forfeilet integreringspolitikk, som bl.a. Arbeiderpartiet har vært sentralt i. Når det gjelder å få innvandrere ut i jobb, handler det veldig mye om at de skal kunne norsk språk. Det er i hvert fall en erfaring jeg gjorde meg da jeg satt med akkurat denne jobben i Aetat, nemlig å formidle innvandrere til jobb. Norske arbeidsgivere er ikke rasister. Når det gjelder kvinner i styrerommene – bare for å ta det temaet på denne korte tid – er det en utvikling som kommer til akselerere. Nå er kvinner dominerende på de fleste høyere utdanningsinstitusjoner, og om kort tid, om noen få år, vil det også gi seg utslag i økt engasjement i styreverv. Det er jeg helt overbevist om.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Det er riktig at Fremskrittspartiet er noe avventende til tall fra Statistisk sentralbyrå om at det har vært en økning av barn på tiltak i barnevernet på ca. 6 500 fra 2003 til 2004. Det bør være på sin plass å se tallene bak, om det er de samme barna som får flere tiltak, eller om det er en reell økning av antallet barn med behov for hjelpetiltak i barnevernet. Så vi ønsker altså å gå inn og kvalitetssikre tallene. Vi ønsker ikke, slik SV gjør, å bruke masse penger før vi er sikre på hva som er problem, og hvilke problem som skal løses. For Fremskrittspartiet er dette med barnevern så viktig at Karin Woldseth kommer til å gå meget grundig inn på det og på vår politikk på området i sitt innlegg senere i dag.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Regelverket om kjønnsrepresentasjon i bedriftsstyrene var noe Fremskrittspartiet gikk kraftig imot. Reglene kom jo i et merkelig lys når vi også vet at Regjeringen selv ikke klarte å etterleve sine målsettinger og vedtak på dette området. Så det er positivt når man nå ser at Høyre tar opp dette. Jeg går ut fra at det er i erkjennelsen av at da man innførte denne loven, gjorde man noe usmart, og at man derfor må justere på den for ikke å ligge bedriftene til byrde. Jeg antar at Fremskrittspartiet i så måte har forstått intensjonene i forslaget riktig, og vi kommer derfor til å stemme for det. Mitt spørsmål til representanten er: Er det andre ting man gjorde da man var i regjering, som man i etterpåklokskapens lys har funnet ut var dumt og kommer til å endre på?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Jeg har aldri beskyldt SV for å forstå noe særlig verken av markedet eller av markedsmekanismene. At man nå har lagt seg på redusert pris i barnehagene før man har bygd ut et tilstrekkelig antall barnehageplasser, fører til økt press og lengre køer. Samtidig har man kuttet i kontantstøtten, hvilket øker presset ytterligere. Dette er relativt elementært hvis man har vært borti tilbud og etterspørsel, eller lest noe på det området. Ut fra de resultater man åpenbart vil få, synes man da at de prioriteringer som er gjort, var spesielt smarte?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
I replikkordvekslingen med representanten Gjul var jeg også inne på kontantstøtten og Regjeringens løftebrudd på dette området. Da fikk jeg den avklaringen at Regjeringen i Soria Moria-erklæringen hadde forpliktet seg til å opprettholde ordningen, ergo har den ikke forpliktet seg til å opprettholde nivået. Med en slik tolkning av løfter kan man f.eks. si at man opprettholder ordningen ved at man gir kontantstøtte med 40 kr pr. år – hvis man skal trekke det langt. Mitt spørsmål til representanten fra Senterpartiet er: Hvilket nivå på kontantstøtten vil Senterpartiet si nei til og ikke akseptere før man går ut av Regjeringen? Hvor langt ned kan Arbeiderpartiet og SV skru kontantstøtten – f.eks. til 40 kr i måneden?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Både i statsrådens innlegg og i tidligere innlegg fra Arbeiderpartiet i dag har vi hørt at menn skal ta mer ansvar hjemme. Jeg vil stille spørsmål om hvorfor vi som politikere skal blande oss inn i hvordan mann og kvinne fordeler oppgavene mellom seg innenfor husets fire vegger. Det er for øvrig slik at det er stadig flere menn i samfunnet vårt som vasker tøy, vasker hus, stryker, lager mat, passer barn osv. Fra Fremskrittspartiets side mener vi at det må være opp til det enkelte par selv å bestemme hvordan de skal fordele arbeidsoppgavene seg imellom. Ett sted må grensen for den private sfære gå, og jeg vil stille statsråden spørsmålet: Hvor mener hun grensen for den private sfære skal gå? Ser hun for seg noen konkrete lovforslag for å regulere arbeidet innenfor husets fire vegger? For øvrig registrerer jeg at det her i dag er umulig å få et klart svar på hva man vil gjøre med kontantstøtten.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
I forlengelsen av spørsmålet til representanten Woldseth: Jeg synes ikke representanten Woldseth fikk noe klart svar fra statsråden, om det kan være aktuelt å fjerne den kristne formålsparagrafen i barnehager, eventuelt når statsråden har planer om å gjøre det. Vi registrerer at statsråden mener at det gjøres mye klokt og fornuftig lokalt rundt omkring, men da må det også stilles spørsmål om hvorfor – hvis det gjøres mye klokt og fornuftig lokalt – vi da stadig har disse utspillene fra statsråden om å avkristne Norge: nei til bordbønn, jul kan man markere så lenge det ikke er for mye religiøst innhold, osv. Det virker som om man ikke helt har klart for seg hvilken profil man skal ha på dette, om det i det hele tatt er tillatt å ha et kristent innhold i våre barnehager og skoler.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Vi begynner nå å nærme oss et svar med en viss grad av innhold. Jeg antar at man i Kunnskapsdepartementet ikke har ubegrenset med midler, og at man ikke setter i gang med en slik utredning og en slik debatt uten at man har en plan og en tanke med det. Det er relativt åpenbart at man utreder ikke et slikt spørsmål hvis man ikke har et ønske om at konklusjonen er å fjerne kristne formålsparagrafer. Kan statsråden bekrefte at det er det som er hans ønske, at man skal konkludere med at man skal fjerne de kristne formålsparagrafene?
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Jeg har med glede hørt på representanten Gjuls gjennomgang av alle de myriader av gode tiltak som representerer en klar profil. Et av disse profilskapende tiltak er rally-VM, som vi også synes er et bra tiltak på mange måter. Men det er et spørsmål om det er et arrangement som egentlig hører hjemme på vårt budsjett. Dette er et arrangement som først og fremst er et idrettsarrangement, vi regner jo motorsporten som en del av idretten. Det er også et arrangement – eller rettere sagt, det er flere arrangementer – som har sin begrunnelse i at det er viktig næringsmessig for dette området. Ville det ikke da være riktig at dette først og fremst fant sin finansiering innenfor idrettens midler og innenfor Næringsdepartementets kapitler, type SND o.l.?
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Jeg har et spørsmål til Fremskrittspartiet. Det er noe jeg har lurt på i flere år, faktisk, og nå håper jeg å få et godt svar. Det knytter seg til Fremskrittspartiets merknader til ymseposten. Jeg leser: «Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker primært å redusere denne posten noe.» – Det er greit, men så kommer det: «Disse medlemmer mener at «ymse poster» i et budsjett er en uting.» Man får det jo til å høres ut som ymseposten er en slags uspesifisert, merkelig post. Det det siktes til her, er altså post 78 til kap. 320. Betyr dette at Fremskrittspartiet mener at norske festivaler, Nordnorsk Kulturråd, Landsrådet for Norges Barne- og Ungdomsorganisasjoner, Forum for kultur og næringsliv, Folkeakademienes Landsforbund osv. ikke skal få noen penger? Er det det man mener? Hva er det egentlig man mener med denne merknaden?
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Jeg går ikke av veien for å være så raus at jeg gir kredit for at Regjeringen har prioritert kultur, når først så galt skulle være at man vil sylte på med mer skatter og avgifter og omfordele midler på en annen måte. Det er ikke noen tvil om at dette er et betydelig løft. Jeg tror ikke noen kulturminister har hatt så mye å rutte med som statsråde Giske har hatt ved denne anledning. I hvert fall kan ikke jeg si at jeg husker noe om det. Da er det ingen skam, synes jeg, å glede seg over det. Men det er viktig at man heller ikke er kritikkløs. Jeg mener jo også at det budsjettmessige grep som vår regjering tok, var et bedre grep. Slik ble det altså ikke. Når galt skulle være, synes jeg dette er et betydelig løft i elendigheten.
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Som jeg var inne på i mitt innlegg, tror jeg vi har kommet dit at man må kunne si at pressestøtten fungerer nærmest mot sin hensikt. Det er snart ikke igjen utgiversteder hvor det er to aviser. I de aller største delene av landet er avisene nærmest monopolbedrifter. Vi ser at det å starte ny virksomhet, starte nye aviser, er ganske vanskelig. Det er vanskelig å skaffe penger til det, og det er vanskelig å nå igjennom. Vi kjenner alle annonsemekanismene som prioriterer de store, etablerte avisene. I dette bildet gjør pressestøtten at hele systemet stivner, at vi ikke får ny tilvekst når det gjelder aviser, og at fremveksten i andre typer medier, radio og tv, blir vanskeligere å få til. Så jeg mener altså at svaret er – jeg er jammen ikke sikker på om det blir ja eller nei, for jeg husker ikke helt spørsmålet. Men jeg mener i alle fall at pressestøtten ikke svarer til forventningene om mangfold.
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Er det noe kommunene trenger, er det frihet til å handle – færre øremerkede midler, færre lovreguleringer, noe som skal gi større muligheter til å finne lokale og gode løsninger. Da trenger vi ikke flere reguleringer, slik som Senterpartiet vil ha. Senterpartiet har jo bebudet at det som snart er det siste pustehull i forhold til kommunal handlefrihet, nemlig kulturområdet, også skal lovreguleres. Her håper jeg man betenker seg, selv om Senterpartiet vel til og med har det i programmet. Vi ser at mange kommuner har stor evne til å finne gode lokale løsninger, nettopp innenfor kulturområdet. Hvis man ser på bibliotek, hvis man ser på kulturskoler, hvis man ser på bidragene til lokale organisasjoner og kulturbygg, er det stort mangfold, det er store variasjoner kommunene imellom. Det er nettopp behov for handlingsevne og handlingsfrihet. Jeg vil på vegne av Høyre ta opp det forslaget som er omdelt på representantenes plasser.
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Jeg tenkte jeg kunne ta opp tråden fra representanten Lund Bergos replikk til meg om pressestøtte. Jeg husker fra behandlingen av mediemeldingen at representanten Lund Bergo da var nærmest panegyrisk når det gjaldt utsiktene for økt pressestøtte, eller ønskene om økt pressestøtte. Mitt spørsmål til Lund Bergo er følgende, og det er det samme som jeg tror jeg fikk fra ham, men litt annerledes vinklet: Tror Lund Bergo det blir noen flere aviser med årets økning på 7,5 mill. kr i pressestøtten? Tror Lund Bergo at det hadde blitt noen flere aviser om man hadde økt pressestøtten med f.eks. 30–40 mill. kr? Hvor mye tror Lund Bergo man må øke pressestøtten med for at det skal bli noen nye eller noen flere aviser i Norge? Jeg tenker da ikke på de bitte små avisene som er medlemmer av Landslaget for Lokalaviser. De har vi jo sett kommer uansett, helt uavhengig av pressestøtten.
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Representanten Sande brukte mye av sitt innlegg til å snakke om frivillig sektor. Det er jeg enig med ham i er et viktig område. Bondevik-regjeringen utvidet ordningene med skattefradrag for bidrag til organisasjoner. Hadde det ikke vært en spennende tanke om man bygde videre på den ordningen, kanskje ikke i forhold til å øke beløpene, men i forhold til å utvide grunnlaget, altså gi flere frivillige organisasjoner muligheten til å benytte slike ordninger? Hele folkekulturområdet og hele feltet musikk og teater er jeg helt sikker på ville ha hatt glede av en slik ordning, dersom man la til rette for det. Hvordan ser Senterpartiet på å bygge videre på ordningene med skattefradrag, kanskje fortrinnsvis gjennom et utvidet grunnlag?
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Det er en egenskap ved blinde høns at de dukker opp på de mest overraskende steder! Jeg vil ta opp et spørsmål som kanskje ikke ligger midt i løypa til budsjettet, men som er et viktig spørsmål for kunstnerne i dette landet. Det dreier seg om åndsverkloven og rammene for åndsverkloven i en digital fremtid. Det har kommet en del bekymringsmeldinger de siste dagene, og jeg vil gjerne at kulturministeren benytter denne anledningen til å understreke at åndsverkloven også innenfor det digitale området gjelder på de grunnleggende feltene som går på vederlag, eksemplarfremstilling og offentliggjøring – altså de sentrale, viktige områdene som må beskyttes også i fremtiden.
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Min replikk går på representanten Gjuls – synes jeg – nokså spesielle tilnærming til begrepet valgfrihet, som hun proklamerte herfra at hun var for. Det later til at valgfrihet på en måte er et tema som forsvinner i det øyeblikk man har full barnehagedekning. Men det å skulle bruke barnehage er jo ikke å ha valgfrihet. Valgfrihet har man jo når man også har mulighet til å innrette seg på annen måte. Det Arbeiderpartiet signaliserer nå, er å innføre det virkelig store klasseskillet, mellom dem som har barnehageplass, og dem som vil innrette seg annerledes og kanskje i fremtiden ikke vil ha råd til å innrette seg annerledes. Det er ikke gitt at barnehagetilbudet er det eneste saliggjørende. Valgfrihet har mening i det øyeblikk man har reelle muligheter til å innrette seg annerledes. Jeg vil gjerne ha en kommentar på dette.
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Representanten Johnsen tar opp et sentralt og særdeles viktig spørsmål. Bekjempelse av fattigdom er viktig, og vil være i fokus også for Høyre. Men vi ønsker en politikk der man har en mer målrettet fattigdomsbekjempelse, hvor man retter midlene direkte inn mot dem som virkelig trenger det, istedenfor å ta mer overordnede generelle grep. Vi gjorde flere grep i forrige periode, ikke bare i forhold til dette området, men generelt i forhold til fattigdomsarbeidet, der nettopp dette var overskriften: La pengene komme mest mulig direkte til dem som trenger det mest. En del av den diskusjonen vi kommer til å ha fremover, tror jeg vil gå på de sosialistiske partienes ønske om mer generelle grep, mens vi nok vil ha fokus på mest mulig målrettede løsninger.
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Bondevik-regjeringen gjorde svært få dumme ting. Det kommer ikke til å bli noe stort problem for oss å måtte finne frem i alt – hva det måtte være. Men når det er sagt, vil jeg nok også si at dum er den som ikke kan ombestemme seg når man ser at ting går galt. Her er det et eksempel på det. Ambisjonen var stor, ambisjonen var der. Ønsket er der, og målet er der. Det deler vi med Regjeringen. Ja, vi ønsker 40 pst. – minimum – kvinner i styrene, og gjerne flere. Ja, vi ønsker å ta den verdien som de representerer, i bruk. Men la oss ikke gjøre det på en slik måte når vi ser at reaksjonene er som de er, og når vi ser at dette er en papirtiger. La oss være såpass romslige at vi da kan si: All right, dette var kanskje ikke det mest lure, dette tjener ikke nødvendigvis de mål vi setter oss, la oss da tenke oss om. Det tror jeg faktisk også er et godt råd til Fremskrittspartiets representanter.
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Vi mener at økt kontantstøtte gir økt valgfrihet. Vi mener faktisk at man ikke har noen reell valgfrihet, i alle fall ikke de som er dårligst stilt, dersom ikke kontantstøtten er av en størrelse som gjør at man kan utøve en livsførsel på grunnlag av den. Et sentralt punkt for Høyre er at valgfrihet ikke skal være forbeholdt de som er rike, og de som har midler til å gjøre sine valg uavhengig av kontantstøtten. Vi ønsker en politikk som gir grunnlag for valgfrihet også for dem som ikke er fullt så bemidlede.
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Jeg har lyst til å spørre SV om de i sin posisjon som regjeringsparti vil arbeide for at vi skal få frem nye generelle regler når det gjelder diskriminering i vårt land. Vi var inne på det i forrige periode. Jeg mener at dette er en sak som det nå er ganske viktig å få satt på agendaen. Det handler om vår tilslutning til internasjonale avtaler og systemer, og det handler om å få på plass diskrimineringsbestemmelser som faktisk bekjemper all diskriminering i vårt land. Jeg spør om dette er noe SV støtter, og om SV vil være en pådriver i en sånn sammenheng.
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Jeg må si at representanten fra Senterpartiet overrasker når vi her får høre at kontantstøtten ikke er en prioritert oppgave. Her har man altså gått til valg og lovet at kontantstøtten skal videreføres. Man må jammen være litt av en skrifttyder for å skjønne at det betyr at det bare dreier seg om ordningen, og at man kan kutte i den så det suser. Så kommer man her og sier at det ikke er noen prioritert oppgave. I forlengelse av representanten Knudsens spørsmål må jeg virkelig si: Er det altså slik at Senterpartiet har gitt opp kontantstøtten? Vil man la Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti, som er på jakt etter denne ordningen, få fritt spillerom i årene som kommer? Eller finnes det en grense her for hva man vil akseptere?
Olemic Thommessen (Høyre), 2005-12-13:
Jeg takker for statsrådens positive tilbakemelding når det gjelder diskrimineringsspørsmål, og jeg tolker henne dit hen at dette også gjelder generell tilnærming i regelverket. Men til likestilling og til styrene: Ja visst står vi oppreist, ja visst står vi oppreist i forhold til å ønske dette, men ser statsråden for seg den dagen hun eller en av hennes kolleger faktisk skal gå til en oppløsning av en stor bedrift? Det er jo i realiteten ikke noe alternativ. Vesentlige samfunnsmessige hensyn kommer til å dukke opp hver eneste gang, hvis det blir noen gang. Da tjener det ikke saken at man kjører et løp så strihåret at man blir oppfattet som å være helt ekstrem. Er det noe likestillingsarbeidet oppigjennom årene har lidd under, er det latterliggjøring. Det vi er på vei inn i nå, inviterer til latterliggjøring. Det inviterer til latterliggjøring i de rom og i de fora hvor det er viktig at det nettopp ikke skal latterliggjøres, men virkelig tas på alvor. Det tjener ikke denne løsningen til.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Det er riktig at vi kutter 800 mill. kr på kulturbudsjettet. Vi ser for oss en annen prioritering enn at staten nødvendigvis skal stå der og øse ut milde gaver til alle som ønsker å være kreative. Vi er helt sikre på det, og det er nettopp derfor, som jeg også sa i mitt innlegg, vi utfordrer. Vi tør å utfordre kulturlivet til å tenke nytt, til å tenke alternativt. Det som er så bra med dette, er nettopp at også Kulturrådet tør å ta denne debatten. Da synes jeg kanskje at både de aktive og profesjonelle kunstnerne, utøverne, på ulike sektorer bør kunne tørre å være med og diskutere om det går an å se på annen finansiering. Vi ser i andre land som vi kan sammenligne oss med, at dette faktisk, ved at utøverne selv tør å ta tak i det, også genererer en hel masse nye, friske penger. I tillegg til det vil jeg understreke at tippenøkkelen har blitt endret, og vi tilførte dermed kulturlivet 400 mill. kr pr. år. Jeg tror derfor at de frivillige har godt med penger bare de kommer ut til de frivillige.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Ja, man kan lure på hva man mener, men det er ikke så veldig vanskelig. Fremskrittspartiet mener faktisk det som står der, at «ymse poster» er en uting. Vi mener at de formålene som skal være med i statsbudsjettet, bør få egne poster, enten det er festivaler, nordnorsk festspill eller hva det måtte være. De bør faktisk gjøres synlig i statsbudsjettet og ikke på en ymsepost, som er stor og uhåndgripelig for dem som ikke har vedleggene. Så enkelt er det.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Jeg kan berolige representanten Lund Bergo med at vi ønsker kanskje mer enn en armlengdes avstand mellom oss og kulturlivet, og det ser det dessverre ikke ut som om den nye regjeringen ønsker. Det er derfor vi skriver dette, for jo flere penger staten øser ut til prioriterte formål, dess nærmere trykker de kulturen til statens bryst. Det er nettopp det vi ikke ønsker. Vi ønsker at det må være åpent for ulik finansiering, at kulturen selv skal få lov til å blomstre fritt, og ikke minst at folk selv skal bestemme hva de vil se, høre og lese. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Vi får tåle blinde høner så lenge fugleviruset ikke tar oss. Til statsråden: Det er veldig bra og ganske betryggende å høre at statsråden fortsetter å satse mye på frivillighet. Det synes jeg er godt å høre. Det jeg godt kunne tenke meg at han svarte på, er: Hva har han tenkt å komme tilbake til Stortinget med i forhold til idretten? I statsbudsjettet står det til orientering, for de av oss som leser det, at 1,2 milliarder kr går til idrett. Det er greit nok at vi ikke har særlig styring på de pengene, men det kunne være veldig ålreit å få en tilbakemelding på hvordan disse pengene brukes. Så jeg lurer på: Vil statsråden komme med en idrettsmelding, eventuelt en frivillighetsmelding inkludert idretten?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Jeg har stor forståelse for at statsråden ikke kommer gjennom alle sine felt på relativt kort tid, og derfor vil jeg stille spørsmål vedrørende bidragsreformen. Den forrige regjeringen varslet nemlig at det skulle komme en evaluering i høst av den nye bidragsreformen og av de ulike konsekvensene, positive, men også negative, den har fått. Jeg kunne derfor tenke meg å høre med statsråden om hun har noe tidsperspektiv på når vi får en evaluering av bidragsreformen.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2005-12-13:
Jeg ønsker statsråden lykke til på ferden mot full barnehagedekning og full valgfrihet for alle foreldre. Men det var ikke det jeg tok ordet for. Heldigvis kan vi lese i Aftenposten i dag at statsråden ikke har avlyst julen i barnehagene så lenge den ikke har et religiøst tilsnitt. Men som statsråden også er kjent med, vedtok vi i vår en ny barnehagelov med en kristen formålsparagraf. Da blir det veldig nærliggende for oss i Fremskrittspartiet å spørre statsråden: Når har statsråden tenkt å fjerne den kristne formålsparagrafen i barnehagene?
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2005-12-13:
Jeg har mange ganger vært forbauset over Fremskrittspartiets kulturpolitikk – så forbauset at jeg av og til ikke helt har visst om jeg skulle ta alt alvorlig. Fremskrittspartiet er det største opposisjonspartiet, så vi må faktisk ta seriøst både det de programfester, og det de sier. Jeg har derfor et spørsmål til Fremskrittspartiets representant, ledet av en innledning. Når Fremskrittspartiet kutter over 800 mill. kr på årets kulturbudsjett, som da rammer frilanskunstnere, samiske kultursatsinger, opera, film og andre gode formål, hvordan tenker Fremskrittspartiet seg da at de frivillige amatørene, de folkelige aktørene som Fremskrittspartiet vil gi penger til, skal kunne finne inspirasjon til å være kulturelt aktive? Dersom det skulle vise seg at markedet og sponsorene ikke makter å fylle opp kuttene på de offentlige budsjettene, hvor blir det av de profesjonelle forbildene, de som skal være læremestere for amatørene og de frivillige?