trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-06-01:
Det har vært en historisk vekst i bompengeinnkreving, historisk vekst i bompengestasjoner og historisk vekst i bompengegjeld. Minister Hareide tiltrådte 24. januar 2020, så jeg antar at denne ministeren ikke har bompengerekorden i Solberg-regjeringa. Jon Georg Dale var samferdselsminister fra 31. august 2018 til 21. januar 2020, og Ketil Solvik-Olsen var minister fra 16. oktober 2013 til 31. august 2018. Denne representanten tror at det er tidligere minister Solvik-Olsen som er norgesmester og for så vidt verdensmester i bompengeinnkreving. Kan minister Hareide bekrefte at det stemmer?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-06-01:
Representanten Johnsen spekulerer om mitt gode humør og spør om det er fordi Senterpartiet er på linje med Miljøpartiet De Grønne. Nei, det kan jeg avkrefte. Senterpartiet er ikke på linje med Miljøpartiet De Grønne. Miljøpartiet De Grønne og Senterpartiet står særdeles langt fra hverandre. Men det stemmer at jeg er litt lattermild. Og grunnen til det er at jeg ser for meg representantene Johnsen og Hoksrud som dytter og jobber for å få denne kaviaren tilbake i tuben. Dette forslaget er et slag i lufta. Skulle det ha vært troverdig, måtte det jo ha kommet i en budsjettbehandling eller i NTP-behandlingen. Jeg undres virkelig på hva de tidligere samferdselsministrene fra Fremskrittspartiet gjør nå, mens representantene Johnsen og Hoksrud jobber på og jobber på for å prøve å fjerne sporene etter de tidligere samferdselsministrene fra Fremskrittspartiet. Dagens debatt er jo gått til en ende. Men dagens debatt har også etterlatt et stort spørsmål vi må finne ut av, og minister Hareide kan forberede seg på at jeg kommer til å stille et spørsmål om hvorvidt det er minister Solvik-Olsen, minister Dale eller minister Hareide som har bompengerekorden i Solberg-regjeringa.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-01:
Den historiebeskrivelsen av Fremskrittspartiets rolle var selvfølgelig slik representanten Siv Mossleth ga uttrykk for nå, men jeg er ikke så opptatt av historikken. Jeg har lyst til å si noe om bruken av bompenger – hvilken rolle de har. Aller først må jeg kanskje si – hvis vi skal bekjenne våre synder eller ikke-synder når det gjelder bruk av bompenger: Jeg er svak for argumentasjonen til Fremskrittspartiet. Bompenger rammer litt sosialt skjevt. Det er ikke tvil om det. Jeg har sagt det flere ganger fra talerstolen. SV, som et rettferdighetsparti, vi sliter med det. Alle avgifter som rammer flatt, er vanskelige å svelge. De må kompenseres på noe vis. Ofte kan man tenke at når det gjelder en bomavgift på 50 kr, er det noen mennesker her i landet som skulle betalt 5 000 kr for å passere. Det hadde rammet omtrent likt. Så det blir veldig skjevt med lik bompengesats. Hvis Fremskrittspartiet hadde gjort som SV og stemt imot de fleste av disse enorme veiprosjektene, hadde det blitt atskillig mindre bompenger å betale. Men de tok aldri konsekvensene av det. De har stemt for den ene motorveien etter den andre. Det gjelder altså disse store motorveiprosjektene som to Fremskrittsparti-statsråder har stått bak. Så har vi den andre rollen som bompengene har, og det er selvfølgelig i forbindelse med byvekstavtalene, bymiljøavtalene, bypakkene – vi har kalt dem forskjellige ting opp gjennom. Det er åpenbart at bompengene har en tosidig rolle. Den ene rollen er faktisk å skaffe inntekter til å få bedre plass i byene, også for representanten Hoksruds biler. Det blir skaffet bedre plass til fotgjengere og syklister, og man får et levelig miljø, får ned klimagassutslippene osv. Bompengene virker også litt som en pisk. Dette er allment kjent. Til og med salige Terje Moe Gustavsen sa det tydelig i et av sine siste innlegg. Han var veisjef. Han sa at det bare er å kaste blår i øynene på folk å tro at vi skal få biltrafikken ned og nå et nullvekstmål uten bompenger. Han sa det så tydelig, eksplisitt, i et av sine siste innlegg. Han visste hva han snakket om, Terje Moe Gustavsen. Poenget mitt er at sånn vi ser det nå og når vi analyserer forslagene til Fremskrittspartiet, og jeg har sagt det noen ganger her fra talerstolen – nesten som en svovelpreken mot Fremskrittspartiet: De snur ryggen til så viktige eksistensielle spørsmål i samband med miljøspørsmålene og klimagassutslippene, og selvfølgelig også dette med å få en trivelig, ålreit by – mindre problemer for allergikere osv. De bare snur ryggen til det – fullstendig.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-01:
Ministeren nevnte ikke Buskerud-byen. Det er faktisk også et sted der det virket som det ble «nok er nok». Der har de holdt fast ved at det ikke skal være bompenger, etter et bompengeopprør. Samtidig er det riksveier gjennom Drammen. Rv. 291 Holmenbrua er selvfølglig en akilleshæl. Vi har havna på Holmen, som er vesentlig. Tungtransporten går dit. Så spørsmålet mitt er: Sånn jeg har forstått det, er det rundt 900 mill. kr som må til for å fikse den brua, som er nesten litt falleferdig. Omtrent halvparten er tenkt med bompenger. Kan statsråden tenke seg at staten tar hele kaka for en riksvei gjennom en sånn by, eller vil han alltid da henvise til bompenger for å finansiere en sånn vei?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-01:
Jeg beklager at jeg forlenger debatten lite grann – det er så fint vær ute. Det jeg hadde lyst til å spørre Fremskrittspartiets representanter om, er: Er det slik at dere vil fjerne alt som er bompenger, også på ferjefri E39, f.eks.? Vi snakker om 190 mrd. kr bare for fjordkrysningene. Vi snakker om kanskje ca. 800 kr tur–retur i bompenger i gjennomsnitt på Rogfast, og blir det 700 – 800 kr tur–retur Hordfast? Til sammen er det 190 mrd. kr, hvor mye er bompenger. Jeg skulle gjerne hatt et svar på det, slik at jeg ble opplyst. Tas alle de pengene fra olja eller fra bistandsbudsjettet? Det er vel det vi snakker om. NRK reiste en litt interessant sak her om dagen, på lørdag. Nå skal vi altså ha den ene motorveien etter den andre inn mot de store byene. Det er greit at Fremskrittspartiet ønsker å oppgi og vedta i Stortinget et nullvekstmål, det kan jeg skjønne. Da skal man i hvert fall være klar over at med den fôringen av byene, med motorvei inn mot byen, vil veksten i biltrafikken inn i byene der – slik at representanten Hoksrud omtrent ikke kommer fram, enten det er i Bergen eller i Oslo – gjøre ganske store utslag. Spesielt vil jeg spørre representantene fra Fremskrittspartiet om også fergefri E39, alle de prosjektene som Fremskrittspartiet går inn for, skal tas fra statskassen, fra olje- eller bistandsmidler. Jeg skulle likt å høre litt om det.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-01:
Jeg registrerer det Senterparti-representanten nettopp sa. Det er veldig hyggelige tegn og signaler fra Senterpartiet. Det er første gang jeg hører det så klart uttrykt, at man stiller spørsmål om skalering og størrelsen på veier. Dette blir veldig spennende å snakke om framover, også med en eventuelt ny regjeringsdannelse – veldig, veldig hyggelig å høre. Men jeg vil si at komitélederen på mange måter har rett til å etterlyse ærlighet. Det har jeg etterlyst mange ganger her i debatten. Men det som jeg kanskje etterlyser aller mest, er: Man tenker ikke noe på bompengenes miljøpolitiske rolle – ingenting! Er det bare jeg som nevner det, er bekymret for det og tenker på bompengenes rolle? I byene har de en stor positiv rolle. Ute i distriktene er det motsatt på de store motorveiprosjektene fra by til by. Der bygger vi ned, deler opp og bygger ut. Det er motsatt rolle.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-06-01:
Fremskrittspartiet har vært veldig for Nye Veier. De har til og med påberopt seg farskapet til Nye Veier. Og for at de skulle få etablert det selskapet, måtte de gå inn i kompromiss med andre partier i 2015, da det ble etablert. Et av kompromissene var at en tredjedel skulle betales med bompenger. Fortsatt er det omtrent det samme politiske landskapet. Det er helt i orden at Fremskrittspartiet snakker om sin primærpolitikk, men å fremme det i et representantforslag, et Dokument 8-forslag, synes jeg er litt både pussig og rart – måten de vil framføre sin politikk på. Det må jo forhandles om sånne ting, det er ingen partier i dette stortinget som har flertall, og da blir det en litt pussig måte å drive politikk på. Når det gjelder disse byavtalene, bypakkene, byvekstavtalene ikke minst, så kan jeg snakke meg varm. Det var helt klart lokalbefolkningen, lokaldemokratiet som ønsket en utvikling i trafikkbildet, kanskje Nye Veier også, og samtidig løse kollektivproblematikken, løse sykkel- og gangeproblematikken. De ville ha færre biler i byen. De ville trafikkregulere. Og hvordan trafikkregulerer man? Jo, selvfølgelig med bompenger – med forskjellige satser på forskjellige tidspunkt. Dette har virket fantastisk. Oslopakkene var jo det som startet dette. Jeg var selv med i 2007 og lanserte Miljøpakke Trondheim. Allerede fra 2009, etter kompromisser med mange partier i Trondheim, fikk vi Stortinget til å godkjenne at man kunne gjennomføre en miljøpakke basert på bompengesystem og statlige midler, og selvfølgelig også en del fylkeskommunale og kommunale midler til både drift av kollektivtrafikk og opparbeiding av sykkel- og gangveier. Så vi får veldig mye for disse pengene. Jeg håper virkelig at Fremskrittspartiet fortsatt kan være med på noen kompromisser istedenfor å stå på Stortingets talerstol med primærpolitikken.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Eg synest det har vore ein god debatt. Eg har berre lyst til å påpeike at i veglova § 27 er det opna for at bompengar i tillegg til veg kan brukast til infrastrukturtiltak på skjenegåande transport. Det diskuterte Arne Nævra og eg i denne salen to veker tilbake i tid. Så er det sånn at i byområda er det òg opna for bruk av bompengar til driftstiltak for kollektivtransport innanfor bestemte kriterium. Bruk av bompengar til kollektivtransport er basert på politiske vurderingar og avgjerder om at bompengar i byområda har andre formål enn berre tradisjonell vegutbygging. Dette er resultat av ein ønskt politikk gjennom fleire år frå både lokalt og sentralt hald. I 2017 blei veglova på nytt endra ved at skiljet mellom bompengar i og utanfor byområda blei meir reindyrka, og dette skjedde med Ketil Solvik-Olsen som statsråd. Det er no mogleg med eit meir fleksibelt takstsystem i byområda, med tids- og/eller miljødifferensiering av takstane. Dette betyr at formålet med bompengeinnkrevjing i byområda òg kan vere regulering av trafikk og ikkje berre finansiering av prosjekt. Eg meiner det har blitt til det betre, og eg meiner at tidlegare statsråd Ketil Solvik-Olsen fortener honnør for det. Dei større byområda har utfordringar med dårleg framkommelegheit og forseinkingar i vegnettet og òg utfordringar knytte til kollektivsystemet. Vegtrafikken er òg ei av dei største kjeldene til luftforureining og støy. Ein effektiv og samordna areal- og transportpolitikk i byområda er derfor eit satsingsområde for regjeringa. Eit viktig verkemiddel her er dei bompengefinansierte bypakkene, som gir eit viktig finansieringsbidrag til tiltak og prosjekt som nettopp byggjer opp under målsetjinga om nullvekst. Sånne tiltak og prosjekt kan etter mi vurdering ikkje berre vere vegprosjekt, men òg tiltak innanfor både kollektivtransport og sykkel. Utfordringane i byane er samansette, og tiltaka som blir sette inn, må sjåast i samanheng og i eit heilskapleg perspektiv. Så til slutt vil eg seie at nokre av dei viktige prinsippa me har for bompengar, er at me har det basert på regionale, lokale vedtak. Det meiner eg er ein viktig berebjelke i vår bompengepolitikk. Det er viktig, og det har òg blitt varetatt under skiftande regjeringar. Det meiner eg er ein berebjelke for bompengepolitikken.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Nei, det har eg ikkje gjort. Me har eit infrastrukturfond på 200 mrd. kr, som er oppretta ganske nyleg, som gir oss investeringar, men det gir jo i realiteten mykje av det same verkemidlet som det òg er utover budsjettet og petroleumsfondet, eller pensjonsfondet, som me i dag kallar det. Eg synest ikkje det er så interessant eigentleg å gå inn i den typen justeringar. Eg trur meir at dei samla løyvingane til både jernbane og vegsektoren er det mest interessante. Så eg har ikkje vurdert å gå inn og gjere endringar knytte til det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Ja, det meiner eg riktig og viktig, òg fordi det systemet me har i dag, er litt sånn at jo meir me lykkast med det, jo meir går i realiteten òg inntektene ned. Jo fleire me får til å velje sykkel og gange, jo meir fell inntektene. Derfor må me sjå på den heilskapen. Me veit òg at det vil vere utfordringar knytte til nullutsleppsbilar. Heldigvis er det ei kjempepositiv utvikling der, der me no ser at opp mot 60 pst. av nybilsalet er nullutsleppsbilar. Men det skaper nokre utfordringar knytte til inntektene våre. Me må sjå dette i ein heilskapleg samanheng. Men eg synest at den bompengereforma som blei gjennomført i 2016, er veldig bra. Me har fått færre selskap. Og så meiner eg òg at me må sjå på dei inntektsstraumane som det vil gi. Eg er positiv til bompengar. Eg meiner det er med på å gi oss både betre infrastruktur og betre kollektivtiltak, men naturleg nok må me sjå heilskapen, og det vil me evaluere.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Eg er positiv til òg å ha bompengefinansiering på fylkesvegane. Eg tenkjer at så lenge folk ser dei får igjen for å betale bompengar, trur eg dei er villige til det. I min heimkommune, Bømlo, har dei hatt eit bompengesystem i snart 8–10 år. Vegane der er så gode at kona mi blir irritert, for ho føler at vegane på Bømlo er betre enn europavegane der ho kjem frå. Det har òg gitt eit heilskapleg trafikksystem med gang- og sykkelvegar, som er ein revolusjon frå den gongen eg vaks opp på Bømlo. Ja, staten har vore med og bidrege, men bompengar har vore heilt nødvendig for å kunne få det til. Ein kan ikkje forvente at fylket hadde greidd det utan bompengestøtte. Så eg trur me må vere villige til å sjå det. Det er klart at me er opptatte av at dei tiltaka me har – for å svare på det med byfornyelse – skal gå til infrastruktur, sykkel og gange.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Eg trur nok at Noreg over litt for lang tid hadde eit litt for lavt nivå på infrastrukturtiltak for nasjonen. Derfor meiner eg at det som har skjedd dei siste 10–12 åra, med at me no har meir enn dobla vegløyvingane og meir enn tredobla det for jernbane, har vore riktig. Eg trur òg at bompengar er med på å gi oss meir infrastruktur, og det er bra. Det som er mitt poeng, er at eg trur ikkje me må ha eit for høgt nivå, for me må ikkje miste legitimiteten til bompengar. Derfor har eg valt å leggje fram ein nasjonal transportplan som er på om lag same størrelse som den førre nasjonale transportplanen. Der tar eg bompengedelen litt ned og den statlege delen litt opp fordi eg har vore bekymra for at me skal miste legitimiteten. Men det hadde vore heilt feil, meiner eg, å fjerne alle bompengane. Da hadde det blitt mindre veg og mindre jernbane.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Nå kom finansministeren inn i salen, så kanskje han skal vere overdomar her. Men eg trur nok det vil vere slik – ikkje for å skuffe representanten Siv Mossleth – at det blir nok lett underskrivne som har rekorden. For me har ein vekst på grunn av dei mange prosjekta me har. Det vil seie at det var ein vekst frå Ketil Solvik-Olsen til Jon Georg Dale, og det er nok òg ein vekst frå Jon Georg Dale til meg. Det var spesielt ein vekst i 2019, og det kjem av byvekstavtalane. Men byvekstavtalane er ein suksess. Dei gir infrastruktur, dei gir kollektivtiltak, og dei gjer at me når nullvekstmåla i byane våre. Men me må passe på at ikkje me aukar bompengane så mykje at me mister legitimiteten. Det trur eg me skal ta på alvor, både den reaksjonen på Nord-Jæren og den i Bergensområdet. Derfor har me tatt med oss det når me har senka noko av bompengenivået i ny NTP.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
No har me lagt fram ein ny nasjonal transportplan, og eg trur representanten Arne Nævra kan sjå kva prioriteringar me har gjort der. Til den typen prosjekt har me valt at det er naturleg med òg bompengefinansiering. Der me meiner at det er ei befolkning og ei moglegheit for å kunne bidra, så har me lagt det til grunn. Me er godt kjende med at det har vore ei utfordring knytt til Drammensområdet og den motstanden som er der. Eg har lyst til å seie at eg har respekt for den typen motstand som er der, for eg trur nok at vi skal sjå på noko av auken me har hatt i det bompengeområdet. Me veit jo eksempelvis at befolkninga vestover har betalt år etter år på E18 inn til byen utan å få noko som helst igjen. I 12 år har befolkninga i Drammen – og eg ser direkte på Martin Kolberg – Bærum og Asker betalt utan å få noko igjen. Heldigvis har det no skjedd ei endring, no har me begynt på E18-utbygginga.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Stortinget vil i denne saka gjere to fleirtalsvedtak, og regjeringa vil sjølvsagt følgje dei opp: «Stortinget ber regjeringen legge frem en sak for Stortinget med en plan for en permanent løsning for småflyaktiviteten i Oslo-området.» «Stortinget ber regjeringen legge frem en sak for Stortinget med en plan for hvordan staten kan bidra til at de nasjonale kulturhistoriske verdiene på Kjeller blir ivaretatt.» Eg vil naturleg nok fokusere mest på det første forslaget, men òg kome inn på det andre forslaget. Når det gjeld nettopp ein småflyplass for Oslo-området, er det sånn at ein allereie er godt i gang med arbeidet. I 2017 la daverande samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen fram ein småflystrategi som slo fast at småflyverksemd er ein ønskt aktivitet, og at tilgang til landingsplassar er ein føresetnad for aktiviteten. Den etterfølgjande utgreiinga om permanent løysing for småflyplass i austlandsområdet anbefaler at det blir søkt om ei løysing som legg til rette for bruk av tilgjengeleg overskotskapasitet ved allereie eksisterande kommersiell eller statleg infrastruktur. Samferdselsdepartementet har derfor vurdert flyplassane på Eggemoen og Rygge, eventuelt i kombinasjon med Jarlsberg og Rakkestad som moglege løysingar. Etter at svaret mitt var sendt til Stortinget, har me avklart med eigaren av Eggemoen flyplass at det ikkje lenger er eit alternativ. Samferdselsdepartementet og Forsvarsdepartementet er òg på denne bakgrunnen i dialog om korleis Rygge, eventuelt i kombinasjon med andre småflyplassar i Oslo-området, kan inngå i planen for tilrettelegging for småflyaktivitet i Oslo-området. Me har òg bedt Avinor om å innleie samtalar med Forsvaret og Forsvarsbygg med sikte på å finne løysingar som gir brukarane betre tilgjengelegheit enn tilfellet er i dag, innanfor dei grensene som følgjer av den operative verksemda på Rygge. Avinor skal òg vurdere bl.a. investeringsbehov, driftskostnader og konsekvensar for eventuelle andre brukarar ved Rygge-alternativet og ved eit alternativ som i tillegg inkluderer flyplassane på Rakkestad og Jarlsberg. Etter planen skal Kjeller som ordinær allmennflyplass stengje ved utgangen av 2023, og eg tar sikte på å ha ei løysing klar i rimeleg tid før dette. Saka vil sjølvsagt bli lagd fram for Stortinget. Når det gjeld dei kulturhistoriske verdiane på Kjeller, har eg hatt dialog med Forsvarsdepartementet, Klima- og miljødepartementet og Kulturdepartementet, som har ansvar for forholda her. Me jobbar òg i tett dialog med kommunane for å vareta den heilskapen som eg opplever at Stortinget peiker på i denne saka.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Eg meiner at dei kulturhistoriske verdiane på Kjeller blir tatt best vare på gjennom ein dialog mellom kulturmiljømyndigheitene og kommunen. Ut frå den dialogen eg har hatt med bl.a. Klima- og miljødepartementet og Kulturdepartementet, ser eg at nettopp det vil bli ivaretatt i denne saka. Men her er det ein dialog som no går føre seg, og eg trur me må sjå etter korleis me kan finne gode løysingar for dette. Det er naturleg at ein er med på å bidra, men no er det ein dialog, og eg skal ikkje gå inn i den saka. Det er òg noko på sida av det ansvarsområdet eg har. Eg deler for så vidt representanten Sverre Myrlis ønske og tanke for dette, for eit godt samarbeid, og at me nettopp når me no legg ned Kjeller flyplass, lykkast med å etablere og ivareta dette som den kulturhistoria det verkeleg er.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Representanten Myrli og departementet har vore i dialog om andre køyretøy som me absolutt ønskjer å ha i køyreverdig stand, og som òg blir lagde til museum denne veka. Men det er ein hovudregel det blir lagt vekt på her. Det vil seie at her vil ein kunne få løysingar der ein nettopp har fly som er i køyredyktig stand òg på Kjeller, så det meiner eg absolutt er ei moglegheit. Så held eg meg til dei myndigheitene som jobbar med museum og museumsaktivitet. Det er deira føringar me har lagt inn her, og eg skal ikkje gå inn i den faglege diskusjonen. Men at det vil vere moglegheit med den formuleringa frå regjeringa til å ha og kunne bruke fly som er i køyredyktig stand, meiner eg absolutt er innanfor, òg med den formuleringa regjeringa har gitt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Me jobbar for fullt med eit alternativ. Det var det eg la vekt på i mitt innlegg, òg fordi det ligg nærmast det ansvarsområdet eg har. Me har ein tett dialog med Forsvarsdepartementet, og Samferdselsdepartementet jobbar først og fremst tett opp mot Rygge fordi me ser på det som det beste alternativet no. Målet mitt er å nå den fristen som er sett knytt til Kjeller, og derfor vil me kome med ei eiga sak om det til Stortinget. Så vil eg berre påpeike, som eg sa i svaret mitt til representanten Sverre Myrli, at det bør vere moglegheit for å kunne ha luftfartøy ved Kjeller som absolutt er i aktivitet, og eg meiner òg at den formuleringa me har gitt, er innanfor nettopp det. Her blir det peikt på som ein hovudregel, og det er altså fagmyndigheitene for museumsaktiviteten som har gitt den formuleringa.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Ja, me har jo ein dialog med Rygge, men gjerne i kombinasjon med andre småflyplassar i Oslo-området som kan inngå i planen. Det vil ivareta det behovet som representanten Johnsen tar opp. Da ville me kunne ha både Rygge og eventuelt andre småflyplassar som ligg enda nærmare Oslo.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Når det gjeld aktiviteten eksempelvis på Rygge, blir det sett opp mot den militære aktiviteten som er der. Det er naturleg at Forsvarsdepartementet ser nærmare på det. Me vil sjå på det i den saka vi legg fram for Stortinget. Sånn sett synest eg at dette initiativet har vore godt, og me har jobba med det. Det er no tydeleg for Stortinget at me kjem til å følgje det opp i tråd med det som fleirtalet her peiker på. Eg høyrde saksordføraren seie at det blant dei som ikkje støttar forslaget, likevel er ein brei, felles intensjon frå eit samla storting i denne saka, og det skal eg følgje opp.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-01:
Eg skal ikkje gå inn og overstyre dei museumsfaglege råda, men eg deler representanten Fasteraunes både visjon og tenking om at det me kan få til på Kjeller, er noko autentisk. Me kan vise den autentiske historia gjennom reelle opplevingar med fly som reelt sett òg kan fly. Eg opplever at i dei råda me har fått inn til dette, har ein brukt ei formulering om at det normale er å ikkje ha det, men her vil ein følgje opp det som er representanten Fasteraunes intensjon, og det skal eg ta med meg. I etterkant av debatten i denne saka skal eg ta med meg nettopp dei føringane, sånn at me kan sikre det ved Kjeller.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-01:
I Norge har vi oljepenger – vi har veldig mye oljepenger. Akkurat nå er det vel 11 269 mrd. kr. Det har økt med 400 mrd. kr bare hittil i år. Og vi har bompenger. Men våre naboer i Sverige og Danmark har ikke olje, og de har heller ikke bompenger. Så jeg lurer litt på hvor logikken er når både Sverige og Danmark klarer å bygge motorveier til både 120 km/t og 130 km/t uten bommer og uten olje, mens Norge har både bommer og olje, men klarer ikke å gjøre det samme som våre naboland. Hva er det vi gjør galt i Norge? Hva er det vi gjør feil? Og hva er det våre kollegaer i våre naboland Sverige og Danmark har forstått, som vi ikke har forstått i Norge? Det lurer jeg på.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-01:
«Bompenger» er kanskje et av de mest utskjelte ordene i norsk politikk. «Landeveirøveri» er også et ord som har blitt brukt, i hvert fall fra oss i Fremskrittspartiet. Folk flest der ute, enten man vil eller ikke, er negative til bompenger, ingen tvil om det. Det er dyrt, mange betaler tusenvis av kroner i måneden. Jeg var i Narvik tidligere i vinter, ved Hålogalandsbrua der, og jeg fikk høre at folk betalte oppimot 5 000 kr i måneden. Det er vanvittig mye penger og ekstra surt hvis en må betale det for å komme seg på jobb, bare for å kunne betale enda mer skatter og avgifter inn til staten. Det har blitt en slik holdning i Norge: Ingen bom, ingen vei. Da skyldes det på lokalt engasjement, at de lokale ønsker det slik. Men systemet er bygd opp slik at hvis en ikke godtar bompenger, får en ikke noe vei. Det er dilemmaet. Det er et tragisk prinsipp, egentlig, at vi har bompenger på veiene våre. Som jeg nevnte i sted, har verken Danmark eller Sverige bompenger, og de har heller ikke én krone oljeinntekter. Vi har 11 269 mrd. kr på fond. Oljefondet vårt er enormt stort, og å bruke litt av de midlene til å cashe inn all bompengegjeld, hadde vært en dråpe i havet. Vi hadde ikke merket det engang. Når vi setter det inn i koronasammenheng, hvor mange milliarder vi har brukt det siste året, er det ikke så veldig mye. Eller man kan bruker et kanskje enda bedre eksempel: Elektrifisering av Nordsjøen, ca. 50 mrd. kr: Tar man med hullet i Nordsjøen, Langskip, er man oppe i 75 mrd. kr. Det er mer enn forslaget om å fjerne alle bomstasjoner vi har i dag i Norge. Det dreier seg om prioritering, enkelt og greit. Det er det det dreier seg om. Det er snakk om hvordan man skal bruke midlene, og vi i Fremskrittspartiet ville prioritert å fjerne bompenger. Det er mulig, det er realistisk, og vi fremmer forslag om det i dag. Så får vi det argumentet, litt fra Senterpartiet og litt fra Arbeiderpartiet: sju år med Fremskrittspartiet i regjering, sju år med samferdselsminister fra Fremskrittspartiet. Ja, vi har tatt opp bompengesaken hvert eneste år. Vi sloss mot bompenger hvert eneste år da vi satt i regjering, men vi har vært alene i kampen. Verken Høyre, Venstre eller Kristelig Folkeparti vil støtte oss i det å fjerne bompenger. Når man ser på Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, er det enda verre. Jeg vil si at både Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti har vært litt konstruktive og positive, for de har bidratt til at vi har fått en viktig reform. Vi har innført 20 pst. rabatt for bombrikke, vi har fjernet hele 50 bomselskap, vi har fått effektivisert innkreving av bompenger, vi har fått fjernet mange bommer på sideveier, vi har fått halvert bomtakster på sideveier, og vi har halvert takster på nye veier. Vi har gjort veldig mye som aldri ville skjedd, hadde vi ikke forhandlet fram det med Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti. Det er liten tvil om at det aldri hadde gått med Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-01:
Jeg tror jeg overlater til min gode kollega Bård Hoksrud å svare på Nævras kommentar om ferjer. Den siste ferja vi hadde i Innlandet over til feil side av Mjøsa, ble lagt ned da vi fikk Mjøsbrua, så det er ikke så mange ferjer å slite med der jeg bor i hvert fall – selv om det selvfølgelig er et problem på Vestlandet. Hvis man skal være litt positiv, kan man prøve å tenke litt som flertallet i denne sal, så betaler man bompenger, og så får man en ny fin motorvei og kan kjøre i 110, 120 og 130 km/t. Hvor fort det blir etter hvert, får man jo se. Men da får man noe tilbake. Men det aller verste er bompenger som skal brukes til å forhindre at bilistene får kjøre bilene sine. Bompenger i bymiljøpakker er helt ekstremt. Det er det verste av det verste. Man skulle ikke tro det var mulig å tvinge bilistene til å betale for tiltak som rett og slett gjør det vanskelig å kjøre bil, gjør det umulig å kjøre bil, som fjerner gjennomkjøring, sperrer av gater og fjerner parkeringsplasser – og det skal bilistene være med på å betale for. Det er fullstendig inkonsekvent og ulogisk at bilistene skal finansiere et mål om å fjerne bilene. Det regnestykket går selvfølgelig ikke i hop, så det vil bli et problem der på sikt når venstresiden, og dessverre også Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, lykkes med å fjerne bilene fra byene. Da har man et finansieringsproblem. Da er det dessverre tvangstiltakene som gjør at det faktisk er umulig å ha bil i byene. Det er helt utrolig at det er mulig å ha en slik politikk, men det fungerer dessverre tydeligvis med det flertallet som er i denne sal. Det er utrolig skuffende. Og det er helt fantastisk å høre på representanten Mossleth fra Senterpartiet. Det er nesten så jeg skulle tro hun er glad i bompenger. Det høres ut som hun koser seg over at Fremskrittspartiet ikke har klart å fjerne bompenger – så fornøyd og så happy som hun er over at det er mange bompengestasjoner rundt omkring. Og hun skryter av at vi ikke har klart å fjerne dem. Så koselig, så fantastisk med så mye bompenger. Jeg blir faktisk litt i tvil jeg og lurer på om Senterpartiet egentlig elsker bompenger, slik MDG sier. Begge partiene har grønn logo, og kløver og slikt kan se litt MDG-aktig ut. Men som jeg kjenner Senterpartiet på bygda, er ikke de enige der. De er ikke der. De er ikke glade i bompenger i det hele tatt. Jeg kjenner ingen lokalpolitikere i Senterpartiet som elsker bompenger, slik jeg hører av innleggene her. Så til noe som kanskje er enda verre enn bymiljøpakker og veiprising, det er omtrent like ille, men man erstatter ikke noe som er urettferdig og dårlig med noe som er enda verre. Nå i dag betaler noen innbyggere bompenger. De som kjører bil på en bestemt vei som er nyutbygd, eller de som er så uheldige å måtte kjøre bil i by, må betale bompenger. Men hvis veiprising blir gjennomført, blir alle tvunget til å betale bompenger på absolutt alle veier, for alle biler – til og med de med gamle veteranbiler. Skal man ut og lufte dem på 17. mai eller en fin søndag med solskinn, må man betale bompenger. Det blir helt feil.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-01:
Jeg tror det blir litt for intellektuelt krevende å svare representanten Kolberg, så jeg holder meg til den mer jordnære representanten Nævra. SV og Nævra utfordret oss på hvorfor vi ikke har vært med SV på å stemme mot motorveiene. Svaret på det er veldig enkelt. Når vi ikke er med og støtter SV i ikke å bygge motorveier i distriktet og ikke å bygge motorveier inn til Oslo og andre storbyer, er det enkelt og greit fordi vi har respekt for folk flest der ute. Vi har respekt for at vi må få ned ulykkene. Vi er opptatt av å øke framkommeligheten og bygge trygge, sikre motorveier. Og ikke minst når det gjelder næringslivet – jeg vet ikke om representanten Nævra er så veldig opptatt av næringslivet; jeg tror ikke SV helt har forståelse for at verdier må skapes før de kan fordeles – ser man på rv. 4 og næringslivet som er etablert fra Raufoss og innover mot Oslo, står det faktisk for en verdiskaping på hele 70 mrd. kr. Og de skriker etter å få en bedre rv. 4. Jeg tror de fleste partier, i hvert fall på høyresiden, har forstått viktigheten av å bygge ut veinettet. Det er litt synd at SV ikke forstår det.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-01:
Foreløpig er det ikke etablert noen bomstasjon på flystripen på Kjeller, så det blir vel ikke noen bompengedebatt nå, får vi håpe. Jeg har først lyst til å takke Senterpartiet for å løfte en viktig sak. Jeg tror de fleste i denne salen, egentlig flertallet og hele salen, er enig i at dette er viktig. Jeg må bare understreke det Sverre Myrli sa. Hele poenget egentlig, som er helt avgjørende viktig, er at vi er glade i historiske kjøretøy – iallfall er vi i Fremskrittspartiet veldig glad i det. Vi er glade i biler, båter, fly og motorsykler. Alle disse har en motor. Det er ikke noe poeng i å ta vare på historiske kjøretøy – om det er fly, biler, båter eller hva det er – hvis man ikke kan bruke dem. Det er jo det som er hele poenget. Derfor er jeg veldig glad for at Sverre Myrli påpekte det. Man må bevare en flystripe på Kjeller, så man iallfall kan få flydd med de flyene som er der ved spesielle markeringer eller på jubileumsdager og sånt. Forrige riksantikvar var også veldig tydelig på vern gjennom bruk. Det var et begrep jeg mener forrige riksantikvar innførte, bl.a. i forbindelse med Atlungstad Brenneri. Der handler det om sprit – noe annet enn fly – men poenget var at de gamle museene hadde bare stått til pynt. Men når det gjelder spritproduksjon, må man ha produksjon. I dag er det produksjon på Atlungstad Brenneri. Det er et museum, og det er i bruk og i drift. Det er veldig klokt. Ellers tok Myrli opp forslaget vårt. Det er bra. Det er bare en liten presisering av at selvfølgelig må det kunne være mulig å fortsette på Kjeller i påvente av at et alternativ er på plass. Det er veldig viktig, for vi kan ikke komme i en situasjon hvor man får et vakuum – at regjeringen bruker altfor lang tid med å finne et alternativ, og så er Kjeller allerede lagt ned. Det må vi unngå. Det er det som er poenget med det omforente forslaget som Myrli tok opp i stad.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-01:
Nå er vi inne på det som tidligere riksantikvar Jørn Holme sa, vern gjennom bruk, og jeg håper jo at ministeren ser viktigheten av at historiske kjøretøy må kunne brukes. Det hadde vært litt interessant å høre hvordan ministeren i så fall vil ta initiativ for å følge opp det, slik at ikke den fremtredende holdningen er slik som representanten Myrli spør om, at det skal kunne stå der til pynt uten bruk. Så lurer jeg litt på hvordan ministeren har tenkt å følge opp flertallets krav nå om at Kjeller må bestå, i påvente av at et alternativ skal være klart.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-01:
Da opplever jeg det slik at ministeren vil følge opp at både tog, biler, motorsykler, fly og båter vil kunne være i kjøredyktig stand. Det synes jeg er viktig, og det er bra, så takk for det. Jeg registrerer at ministeren snakker om at Rygge kanskje er det mest aktuelle alternativet, for det er jo begrepet «Oslo-området» som blir brukt i papirene her. Ser ministeren da poenget med å ha det så nær Oslo som mulig? For det er jo veldig mange av dem som flyr, som bor i Oslo, og hvis de skal kunne ha muligheten til å utøve hobbyen sin på kveldstid, må det være i ganske umiddelbar reiseavstand fra Oslo og ikke for langt unna. Vil ministeren i så fall passe på at det ikke blir et alternativ som blir lenger unna enn Rygge, for Rygge er vel allerede langt nok?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-01:
Lillebjørn Nilsen har en vise der det i refrenget heter: «Det er fort gjort å glemme». Jeg skal gå to år tilbake i tid: 19. juni 2019. Da vedtok Stortinget tre store vegutbygginger: E18 Langangen–Dørdal, E6 Ulsberg–Melhus og E6 Moelv–Øyer. Den kvelden vedtok Stortinget å bygge de tre vegprosjektene, der det til sammen skulle tas inn 22 mrd. kr i bompenger. Jeg understreker: 22 mrd. kr ble vedtatt på én kveld i Stortinget. Hvem var det som foreslo de utbyggingene for Stortinget? Ja, hvem var det? Det er fort gjort å glemme. Jo, det var samferdselsministeren fra Fremskrittspartiet som foreslo for Stortinget at det skulle kreves inn 22 mrd. kr bare i de tre prosjektene. Sannheten er at det aldri er krevd inn mer i bompenger enn under samferdselsministere fra Fremskrittspartiet. Nå skjønner jeg kanskje at rekorden blir slått etter hvert av den nåværende samferdselsministeren, men hittil har det aldri vært krevd inn mer i bompenger. Det har aldri vært flere bomstasjoner i Norge enn under en samferdselsminister og en finansminister fra Fremskrittspartiet. Dette er totalt useriøst. Fremskrittspartiet har null troverdighet. Jeg håper også at presidentskapet slår ned på den måten Fremskrittspartiet ønsker å legge fram dette på, med punktvis votering – bare spill fra Fremskrittspartiet. Så vil sikkert Fremskrittspartiet si at andelen bompenger gikk ned. Ja, det er riktig, men folk betaler ikke i andel, folk betaler i kroner, og i kroner gikk bompengeinnkrevingen opp under en finansminister og en samferdselsminister fra Fremskrittspartiet. Så det er tid for å avsløre bløffen fra Fremskrittspartiet. Vi vet hva partiet gjør, når de har hatt makt gjennom sju år. La oss nå håpe det blir fryktelig lenge til det skjer igjen – hvis det noen gang skjer. For da vet vi prioriteringene til Fremskrittspartiet. Og til slutt: Det som også er totalt uforståelig, er at Fremskrittspartiet er fullstendig motstandere av å ta i bruk ny teknologi – som vi gjør på alle andre områder i samfunnet – slik at vi kan kreve inn bompenger eller brukerbetaling mer effektivt enn det vi gjør i dag, for det er en ineffektiv måte.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-01:
Bård Hoksrud er sikkert lei av å bli minnet om tidligere uttalelser, men jeg må nok en gang minne om hva Bård Hoksrud uttalte til Nettavisen 4. juni 2013, under stor overskrift: «Jeg kan garantere at det blir bompengefritt over hele landet.» Ja, intet mindre hvis Fremskrittspartiet skulle overta styringen. Det gjorde Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet kom i regjering. Fremskrittspartiet fikk finansministeren. Fremskrittspartiet fikk samferdselsministeren. Og ikke nok med det: Bård Hoksrud ble statssekretær i Samferdselsdepartementet. Så ser vi resultatet: Det har aldri vært tatt inn mer i bompenger, det har aldri vært flere bomstasjoner. Forskjellen er, og det må jeg også si til komitéleder Orten – jeg er litt overrasket over at han har behov for å forsvare Fremskrittspartiet så voldsomt: Vi andre har jo stått i den debatten. Vi har ikke lovet å fjerne bompenger. Jeg har antakeligvis stemt for alle de bompengeprosjektene som ble nevnt her tidligere. Og det står vi i, det er det som er forskjellen. For det må være en viss sammenheng mellom ord og handling i politikken. Det er en vesentlig forskjell, og det er at vi står i de debattene, vi forsvarer hva vi er med på. Det er ikke sånn at vi én dag kan si én ting og så gå i Stortinget og stemme for noe annet, og så skal noen andre bare blåse av det og si at det var ikke så verst allikevel, de andre er også litt dumme. Nei, sånn er det ikke. Og det forventer jeg at Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti også tar et oppgjør med: den dobbeltkommunikasjonen og den totale mangel på seriøsitet som Fremskrittspartiet har på dette området, og at det også tas et oppgjør med den helt uansvarlige og useriøse nasjonale transportplanen som Fremskrittspartiet nå har lagt fram. 400 mrd. kr mer i samferdselsinvesteringer og å love bompengefritt – alle skjønner jo at det er komplett umulig å gjennomføre. En får stå i det og si at vi ikke skal ha bompenger, men da blir det også mindre veiutbygging. Det er jo ikke sånn at vi andre elsker bompenger, men vi bruker det som et virkemiddel fordi vi ser at det er store behov for å gjøre noe med infrastrukturen, bygge flere veier og gjøre noe med trafikkutfordringene i storbyområdene våre. Da bruker vi bompenger fordi det er et effektivt virkemiddel. Vi får bygd mer vei, og vi får bygd mer infrastruktur. Vi står i det, og det må være samsvar mellom ord og handling.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-01:
Kjeller er ikke bare Norges eldste flyplass. Kjeller er verdens eldste flyplass som fortsatt er i bruk. Med den byutviklingen som har funnet sted i Lillestrøm, ligger jo flyplassen i realiteten midt i det som er et av Norges største vekstområder. Det er klart at det må jobbes med kløkt og engasjement for både å ta vare på historien tilknyttet Kjeller og å kunne utvikle området videre. Dette har jo aktualisert seg etter at det har blitt klart at Forsvaret legger ned aktiviteten på Kjeller i 2023. Først noen ord om småflyaktiviteten: Mange av de såkalte GA-flyene, som i dag er lokalisert til Kjeller, ble overflyttet fra Fornebu da Fornebu ble lagt ned som flyplass. Da Stortinget vedtok Gardermo-utbyggingen i 1992, lå det til grunn at en måtte finne en løsning for småflyaktiviteten. Det har ennå ikke funnet sted. Derfor må jeg si jeg synes det samferdselsministeren skriver til komiteen, er positivt – at det nå jobbes konkret med å finne løsninger. Ifølge Lillestrøm kommune og lokale ildsjeler skal flyhistorien på Kjeller ivaretas som et levende kulturminne. Det jobbes med å få etablert et såkalt luftfartøyvernsenter, med lokaler til det flyhistoriske miljøet og en flystripe til bruk for veteranfly. Men jeg ble noe overrasket da jeg leste i brevet fra samferdselsministeren – som han antakeligvis har innhentet opplysninger til fra forsvarsministeren – at hvis det skal opprettes et slikt senter for å ta vare på historien på Kjeller, må enten Lillestrøm kommune kjøpe arealet til takst, eller så vil eiendommene bli lagt ut til salg på det åpne markedet. Det virker som at staten ikke har noen planer om å engasjere seg for å ta vare på flyhistorien på Kjeller. Det går ikke an – og det må vi få klarhet i. Det er også spesielt at samferdselsministeren skriver: «Når det gjelder bevaring av verneverdige historiske luftfartøy, så opplyser Kulturdepartementet at hovedregelen er at disse tas vare på i museer i ikke-flyvedyktig stand.» Altså: Det skulle tatt seg ut om jernbanemuseet ikke skulle kjøre tog, eller at Skibladner ikke kunne seile fordi den skal tas vare på, men ikke være i aktivitet. Det må virkelig være et poeng at fly på Kjeller tas vare på i flyvedyktig stand. Hvis presidenten tillater: La meg anbefale komiteens tilråding II. Komiteens tilråding I vil ikke bli tatt opp til votering. Det erstattes av løst forslag nr. 1. Jeg presiserer at det er et forslag som er framsatt av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Senterpartiet og SV.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-01:
I brevet til komiteen av 26. april skriver samferdselsministeren: «Avhending av eiendom vil bli gjort i henhold til avhendingsinstruksen. Kommunen må derfor basere seg på at de, om de er interessert og det ikke er andre statlige behov for eiendommen, kan overta eiendom på Kjeller flyplass til takst. Om det ikke er kommunale behov, vil eiendom legges ut for salg.» Kommunen skal helt klart bidra til å ta vare på historien rundt Kjeller, men skal en lykkes med å få på plass et luftfartøyvernsenter, som det har blitt jobbet med lenge, må også staten bidra. Hvis svaret fra samferdselsministeren betyr at kommunen alene skal finansiere og betale dyrt til staten for arealene uten at staten skal bidra i det hele tatt, blir det ikke noe luftfartøyvernsenter. Spørsmålet er: Skal ikke staten bidra i det hele tatt til å ta vare på Kjeller-historien?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-01:
Jeg synes det er positive signaler. Kjeller-arealet er et enormt område, og dette er jo snakk om en liten del, altså arealet for å ta vare på en mindre flystripe for å kunne ha et slikt luftfartøyvernsenter. Det synes jeg er positive signaler fra samferdselsministeren og ber ham ta det opp videre med forsvarsministeren. I brevet til komiteen av 26. april skriver også samferdselsministeren, som jeg nevnte i hovedinnlegget mitt: «Når det gjelder bevaring av verneverdige historiske luftfartøy, så opplyser Kulturdepartementet at hovedregelen er at disse tas vare på i museer i ikke-flyvedyktig stand.» Dette var veldig overraskende. Jeg vet at det i veteranflymiljøet har vakt veldig oppsikt at regjeringen har sendt et slikt brev. Det er jo noe helt annet når det gjelder biler, tog og båter, som det jo er et poeng å holde i stand og kjøre. Mener virkelig regjeringen at vi ikke skal ha fly i flygedyktig stand?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2021-06-01:
Kjære president, kjære kolleger som er her nå, og kjære storting. Det nytter ikke å diskutere med Fremskrittspartiet om dette. Det har med det faktum å gjøre at vi gjennom år vet at de ikke respekterer fakta, ikke respekterer utredninger, og de respekterer ikke tidligere politiske handlinger. Da er det vanskelig å føre en politisk debatt i et parlament. Jeg har bare tid til to eksempler. Representanten Johnsen snakker mye her om oljefond og at vi kunne brukt oljefondet og bare kvittet oss med alt sammen. Han sier jo det, han står her og sier det. Det historiske faktum er at vi ikke hadde hatt noe oljefond hvis Fremskrittspartiet hadde fått bestemt. Fremskrittspartiet var imot oljefondet. Fremskrittspartiet mente at Det norske storting skulle vedta at vi skulle selge alle kjente og framtidige ressurser på oljesektoren til utenlandske interesser. Og når oljefondet var opprettet, så husker jeg meget tydelig hvordan den daværende lederen i Fremskrittspartiet mente at vi skulle bruke pengene fortløpende for å senke skattene. Dette er bare et eksempel på at det ikke finnes politisk, men heller ikke intellektuell logikk i argumentasjonen til Fremskrittspartiet – altså begge deler. Å ha politiske standpunkter er nå så, men det må jo være en viss intellektuell sammenheng i hva som blir sagt. Det andre er et nærmere eksempel, som man bare prøver liksom å få til å forsvinne: Holmenbrua i Drammen. Og hva sa de om det? Jo, de sa: Nei, den skulle bygges uten bompenger. Men hva ble foreslått da de hadde ministeren? Det samme som nåværende minister står her og sier saklig riktig. Men det er akkurat som om det heller ikke har skjedd. Jeg må si at jeg forundres over at det går an å holde på sånn i år etter år, og at det på en måte blir litt respektert av oss andre – for vi lar oss presse inn i den typen politisk debatt som egentlig er fiksert på noe som ikke er realitet. Og at de får operere; vi må jo finne oss i det, for det er jo demokratiet. Jeg forstår det. Men det finnes bare én måte, og det er den vi gjør, det er å votere dem ut. Og det er jeg glad for at vi klarer å få gjort. Og jeg har sagt i en annen sammenheng og sier det en gang til: ikke la oss påvirkes av den typen populisme i framtiden i Norge.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2021-06-01:
Jeg har bedt om ordet to ganger, for jeg har behov for å bruke litt tid, både på delegasjonen og på Ministerrådet. Jeg begynner med delegasjonen, i egenskap av å være leder av den. Årets rapport fra Stortingets delegasjon til Nordisk råd er omfattende og viser stor aktivitet på mange områder. Delegasjonen har valgt fem møter i rapporteringsperioden, og det har vært omfattende digital møtevirksomhet i samtlige av Nordisk råds ulike utvalg. Jeg vil si her at det har vært et godt samarbeid i delegasjonen. Delegasjonen har som kollektiv arbeidet godt, og jeg takker delegasjonens medlemmer for samarbeidet. Presidiets arbeid har i 2020, slik representanten Schou nettopp sa, vært veldig sterkt preget av koronapandemien og konsekvensene av ulik håndtering i landene i det nordiske samarbeidet. Jeg skal komme nærmere tilbake til det senere i debatten. Videre har dialogen om budsjettet for 2021 mellom Nordisk ministerråd og presidiet i stor grad dreid seg om rådets innflytelse på prosessen og resultatet. Ikke minst har Ministerrådets motstand mot å gjennomføre Nordisk råds enstemmige vedtak om å opprette et eget ministerråd for transport skapt frustrasjon og aggresjon. Presidiet har som ansvarlig for Nordisk råds internasjonale samarbeid også i 2020 hatt utstrakt kontakt med bl.a. Baltisk forsamling og gjennom deltakelsen i østersjøsamarbeidet. Norge har formannskapet i to av fagutvalgene. Utvalget for et bærekraftig Norden, under ledelse av Ketil Kjenseth, har satt en rekke viktige temaer på dagsordenen. Mikroplast i kroppen, forskning på forurensning av havet og felles innsats mot matsvinn er eksempler på dette. I velferdsutvalget, som Bente Stein Mathisen har ansvaret for, har arbeidet for psykisk helse blant unge, selvmordsforebygging og antibiotikaresistens gitt gode innspill til den politiske debatten. Utvalget for vekst og utvikling har bidratt på viktige områder, som byggeregler og byggestandarder og opprettelsen av et transportministerium, mens utvalget for kunnskap og kultur bl.a. har fokusert på konsekvensene for elever av nedstengning av skoler på grunn av koronaepidemien og tiltak for bedre forhold for hørselshemmede. Til slutt vil jeg understreke at det er delegasjonens sterke oppfatning at Ruth Grung har gjort en utmerket jobb som leder av Nordisk råds kontrollkomité i denne perioden. Jeg viser for øvrig til den meget omfattende rapporten som foreligger i sakens anledning.