Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2007-11-22:
Det er bred enighet i komiteen om at ledelse av skolen er viktig for kvaliteten på undervisningen og på utviklingsarbeidet som foregår der. Med hensyn til god ledelse er ikke skolen alene om å etterspørre det. Alle organisasjoner er avhengige av at lederne fungerer godt, slik at faglige målsettinger og resultater nås. Men om dette svikter i skolen, har det store konsekvenser for hele samfunnsutviklingen. Derfor er det viktig å sette nettopp skoleledelse i fokus, og jeg vil gi ros til Høyre for å ha tatt opp saken. Det å være skoleleder i dagens skole er en svært krevende oppgave. Mange skoleeiere har da også problemer med å rekruttere til ledige rektorstillinger. Mange synes det er en vanskelig rolle å fylle. Ofte er også rektor virksomhetsleder i en kommune og en del av rådmannens ledergruppe med ansvar for å ivareta helheten i budsjettene og drift av hele organisasjonen. Forventningene fra dem de er ledere for i det daglige, er imidlertid at rektor skal ivareta nettopp deres krav til økonomisk og organisatorisk gode rammebetingelser. Mange skoleledere synes at de kommer mellom barken og veden, og det å drive faglig og organisatorisk utviklingsarbeid er vanskelig å ivareta samtidig som en er nødt til å ivareta det administrative og økonomiske ansvaret. Men jeg kjenner mange skoleledere som greier det, og komiteen har da også besøkt to skoler her i Oslo hvor nettopp god ledelse er et av kjennetegnene på skolen. Hva som kjennetegner en god skoleleder kan være flere ting, men god faglig innsikt og evnen til å arbeide systematisk med ulike problemstillinger er viktige egenskaper, i tillegg til evnen til å skape trygghet gjennom tydelig struktur og kommunikasjon i organisasjonen. Så kan en diskutere om det er nødvendig med formell lederkompetanse. Jeg vil hevde at det ikke er noen ulempe å ha lederutdanning når en skal være leder. Det gir en egen trygghet å kjenne ulike prosesser som foregår, i alle organisasjoner. Men den som skal være leder, må i utgangspunktet være skikket for oppgaven, og ikke minst motivert. Der er skoleeierne helt sentrale ved å ta ansvar for å dyrke fram gode lederemner og motivere dem til å både søke formell kompetanse og skaffe seg erfaring som leder. Jeg er usikker på om det er en bestemt type formell lederkompetanse en skal etterspørre hos skoleledere. Ofte kan det å være student sammen med andre med en annen type fagbakgrunn være vel så viktig for utviklingen av lederferdigheter. Skolen har mye å gå på før vi kan si at vi har lærende organisasjoner. Der har andre kommet mye lenger og har dermed mye å tilføre nettopp skolen. Det å studere sammen tverrfaglig er også vesentlig med tanke på å skaffe seg endringskompetanse, noe som etterspørres mer enn noen gang i skolen. Komiteen mener da også at det er behov for en gjennomgang av eksisterende studietilbud og en vurdering av behovet for eventuelle nye tilbud. Jeg tror at det er viktig i den sammenhengen å gjøre dette nettopp «i nær dialog med berørte parter og aktører», som en samlet komite uttrykker seg i saken. Med fare for å gjenta meg selv må jeg likevel peke på grunnutdanningen av lærere også når det gjelder ledelse. Jeg er overbevist om at studenter må lære viktigheten av å være en del av et aktivt forsknings- og utviklingsarbeid under studiet for at dette skal være en naturlig del av deres arbeidshverdag etter endt utdanning. Jeg tror i like stor grad på at skoleledelse skal ha sin plass i grunnutdanningen. Det kan godt være knyttet opp mot den praksis i skolen som studentene har underveis i utdanningen – dette for å skape større forståelse og aksept for ledelse enn det vi opplever i dag. Skolen, i likhet med andre organisasjoner som f.eks. sykehus, har høyt utdannede medarbeidere med behov for å arbeide selvstendig. Det finnes ingen lang tradisjon for ledelse slik vi ser nødvendigheten av ledelse i dag. Derfor er fokusering på ledelse og utvikling av lærende organisasjoner vesentlig også i grunnutdanningen. Regjeringen har varslet framlegging av en egen stortingsmelding om kvalitet i grunnopplæringen og en prioritering av statlige virkemidler i den sammenhengen. Jeg har tro på at statsråden vil ha skoleledelse i fokus i den sammenhengen, og ser fram til en bredere debatt om hvordan skoleledelse er en del av en større helhet for å sikre kvalitet i skolen.