Borghild Tenden (Venstre), 2012-12-11:
Jeg vil starte med å gratulere miljøvernministeren med den gode jobben som ble gjort for å få til en forlengelse av Kyoto-avtalen. Jeg så på nært hold hvor mye arbeid som lå bak dette. Det var viktig, for det legger grunnlaget for en ny og bred klimaavtale på et senere tidspunkt. Den grønne utviklingsmekanismen under Kyotoprotokollen var viktig for å få på plass en avtale i utgangspunktet. Venstre er imidlertid bekymret, på lik linje med bl.a. Riksrevisjonen, over regjeringens bruk av klimakvotekjøpene – både når det gjelder hvilke prosjekter vi investerer i, og når det gjelder hvordan vi bruker dem til å oppfylle våre klimaforpliktelser. Venstre vil derfor ikke bruke penger på denne ordningen i årets budsjett, særlig siden det står 2 mrd. kr ubrukt i denne ordningen allerede. Isteden vil Venstre styrke det europeiske kvotemarkedet gjennom å slette alle de ubrukte kvotene som i dag selges og inntektsføres på statsbudsjettet, hele 6,1 millioner kvoter – eller 6,1 millioner tonn CO2. Det vil gi mindre klimagassutslipp, føre til en styrking av kvotemarkedet, bidra til å få opp prisen på kvoter og sørge for at Norge oppfyller sine klimaforpliktelser på en reell og fornuftig måte. Når miljøvernministeren sender brev til EU – etter det jeg har forstått – om å gjøre det samme, synes vi det er litt merkelig at vi ikke gjør det nå, når vi har muligheten. Venstre har foreslått dette i sitt alternative budsjett. Venstre vil gjøre Norge til et miljøpolitisk foregangsland, og vi vil ta et stort ansvar på hjemmebane. Vi skal utvikle miljøteknologi og finne løsninger som også andre kan benytte. En slik omstilling er krevende, men det gir nye muligheter. I en verden hvor miljøproblemene blir tydeligere, ønsker vi at miljøbedrifter blir morgendagens vinnere. I statsbudsjettet skriver regjeringen at hovedvirkemidlene i Norges klimapolitikk er avgifter og omsettelige utslippskvoter. Problemet til regjeringen er at den ikke er villig til å ta avgiftene i bruk for å få ned utslippene. Norge må utvikle og ta i bruk ny klimateknologi og endre levesettet, slik at utslippene av klimagasser reduseres kraftig, samtidig som velferdsnivået opprettholdes. Norge må gå fra å være en fossilnasjon til å bli en fornybarnasjon. Derfor har Venstre økt miljøavgiftene i sitt alternative statsbudsjett med 8,9 mrd. kr, der alt går tilbake til innbyggerne gjennom lavere skatter. Vi stimulerer til det vi vil ha mer av, arbeid, og mindre til det vi vil ha mindre av, nemlig forurensning. Det er bra for den enkelte, det er bra for økonomien, og ikke minst: Det er bra for miljøet. Vi vil også understreke at vi må ha en økt satsing for å få mer produksjon av umodne, rene energikilder i Norge. Venstre foreslår derfor bl.a. å øke de direkte tilskuddene til Energifondet, etablere en ordning med tilskudd til utvikling av varmeenergi og gi mer penger til MET-senteret for å få fart i fremdriften og utviklingen av havvindmøller. Venstre mener også at energieffektivisering er en av de viktigste grepene vi kan gjøre i tiden fremover. Vi er derfor skuffet over regjeringens oppfølging av klimaforliket, der den setter et svakt mål for denne sektoren. Vi i Venstre vil innføre et skattefradrag for miljø- og enøktiltak i privatboliger, slik at vi får en massiv og ubyråkratisk ordning som sørger for at vi kan ta ut det potensialet vi vet finnes. Det er bra for miljøet, men det er også bra for forbrukerne, som vil kunne få hjelp til å ruste opp sine egne boliger slik at de bruker mindre energi og får lavere strøm- og energiregninger. Det er bra for den enkelte, det er bra for økonomien, og ikke minst er det bra for miljøet. Slik får vi også frigjort mye kapasitet i Enova, slik at Enova kan rendyrkes til å bli et kraftig verktøy for energieffektivisering i store prosjekter, i industrien og for norske kommuner og fylkeskommuner. Jeg må avslutte der. Venstre har mye på hjertet når det gjelder energi og miljø, men jeg får ta det igjen senere i kveld.