trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Det er en feil analyse av helsevesenets utfordring. Det er ikke sånn at helsevesenets utfordringer løses ved at de legene som i dag jobber i offentlige sykehus, begynner å jobbe i private sykehus. Det store problemet for norsk helsevesen er at vi f.eks. i 2007 brukte 550 000 liggedøgn i norske sykehus til å behandle pasienter som kunne ha fått behandling i kommunehelsetjenesten. Det er å bygge opp kommunehelsetjenesten, forholde seg til samhandlingsreformen, som vil bli lagt fram som et forslag i juni, og gjennomføre det, som er løsningen på utfordringene i Helse-Norge. Det er ikke sånn at når nyrene har sviktet hos en diabetiker, ligger løsningen på den utfordringen i at han skal få velge hvilket sykehus han skal få dialyse på; det er å sørge for et helsevesen som fører til at det å få diabetes ikke fører til nyresvikt. Det er en feil analyse som ligger til grunn for Høyres helsepolitikk, og den blir ikke rettere av at partilederen prøver å framstille det på denne måten.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Jeg er veldig enig med Harald Tom Nesvik i at vi må ha en kapasitet i forhold til behovet. Hva er behovet? I 2007 hadde vi 550 000 liggedøgn i norske sykehus. Hvert sjuende liggedøgn gikk med til å behandle pasienter som strengt tatt ikke trengte sykehusbehandling. De var på sykehus fordi kommunehelsetjenesten ikke var til stede. Da er svaret på Helse-Norges utfordringer å bygge opp kommunehelsetjenesten. Behovet vil bli enda større i framtiden fordi alderssammensetningen vil bli sånn at de typer pasienter som ligger unødvendig på sykehus, vil det bli flere av. Med det psykiske helsevernet er det akkurat det samme. Det er ikke rart at det er et skrik etter behandlingsplasser, sengeplasser, i psykisk helsevern, så lenge vi har et ikke-eksisterende kommunalt helsevern. Svaret på utfordringene i det psykiske helsevernet er å bygge opp det kommunale helsevernet. Det er det denne regjeringen nå satser på, og det vil vises allerede i budsjettet for neste år en vei i retning av å bygge opp kommunehelsetjenesten. Krisen i sykehusene må løses utenfor sykehusene.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
La meg ta det siste først: Det at noen, som det påstås, nå begynner å legge eldre kl. 14 om ettermiddagen, og at de må ligge til dagen etter, mener jeg har ingenting med bevilgninger til kommunesektoren å gjøre. Enhver kommune har råd til å ha et bedre tilbud til de eldre enn det. Det er et spørsmål om prioritering, og det er uakseptabelt dersom det finnes kommuner som gjør det. Det er et brudd på kvalitetsforskriften, og Helsetilsynet bør absolutt gå inn i denne type saker og gi påtale til de kommunene som gjør slike ting. Det er uakseptabelt, og det har ingenting med antall ansatte i pleie- og omsorgssektoren å gjøre. Jeg mener at enhver kommune må se: Hva er viktigst først? Det å utføre kommunale prioriteringer på en slik måte at man begynner å legge de eldre kl. 14 om ettermiddagen, finner vi oss ikke i. Det er ikke riktig, det er et brudd på kvalitetsforskriften, og det bør absolutt påtales fra Helsetilsynet dersom det stemmer.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Jeg er jo enig i at rusfeltet er et av de områdene der vi har kommet kortest, og jeg vil tro at vi fort kan bli enige om at ingen av oss kan slå oss på brystet og si at vi virkelig har ryddet opp i russektoren. Der har vi store utfordringer fortsatt, det er jo nettopp derfor vi satser systematisk på russektoren, og det tror jeg det er stor grad av politisk enighet om. Vi har en rusplan. Vi bruker stadig mer ressurser på å få god kapasitet i russektoren i Norge, og derfor har jo Regjeringen også hvert år trappet opp innsatsen på rusfeltet. Nå ligger vi 685 mill. kr over det nivået vi lå på da vi startet rusplanen. I sommer får vi Rusakutten i Oslo, vi har nå satt inn 30 mill. kr i Oslo gjennom Kirkens Bymisjon for å forbedre tilbudet til de aller svakeste. Så er det mer igjen, og derfor vil det bli ytterligere opptrapping i rusplanen i 2010, og så er vi enige om at vi i fellesskap skal lage en ny rusplan for de kommende årene. Så rusfeltet satses det på, og det er det behov for, fordi manglene er store.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Jeg tok sjansen på å stå her.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Det som er korrekt, er at det kommer en stortingsmelding i juni om samhandlingsreformen. Og det Harald Tom Nesvik også har rett i, er at vi i arbeidet med denne meldingen har ført en veldig åpen prosess. Vi har synliggjort hele tiden hva det er vi tenker, og vi har diskutert med Helse-Norge, alt fra brukerorganisasjoner til ansattes organisasjoner, hva som er deres innspill til en fornuftig samhandlingsreform. Vi lytter og lærer, og vi diskuterer med hele Helse-Norge. Og så skal vi oppsummere det. Vi er nå i en fase der vi holder på å avslutte denne runden. Vi driver og oppsummerer, og vi driver og konkluderer. Konklusjonene vil langt på vei være trukket i løpet av april, og så vil vi legge det fram for Stortinget i juni. Så ser jeg at det selvfølgelig er utfordrende i den forstand at Stortinget ikke greier å få behandlet dette før sommeren. Nei – men Stortinget lever vel etter sommeren også, sånn at når Stortinget samles til høsten, vil man kunne gå løs på behandling av denne meldingen. Dersom valget fører til at det blir et regjeringsskifte, må jo den nye regjeringen ta stilling til hvorvidt man ønsker å la meldingen ligge i Stortinget. Så Regjeringen vil klargjøre sin politikk i form av en stortingsmelding, som vil være forholdsvis konkret på en rekke områder på hva Regjeringen ønsker å gjøre av endringer i Helse-Norge i kommende fireårsperiode. Jeg mener at det må være en fordel at Regjeringen klargjør sin politikk før valget. Det kunne vært interessant om opposisjonen gjorde det samme – hva er alternativet til den politikken som Regjeringen står for? Men det er det ikke min jobb å få gjort, det er det vel mer Nesviks jobb å få gjort.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Vi jobber så hardt vi bare kan med å skrive denne meldingen. Og vi skal legge den fram så fort den er ferdig. Vi har ikke noe behov for å bli ferdig med den og så ikke legge den fram. Poenget er jo at vi tror på det vi presenterer, og vi ønsker å få det fram så fort så mulig. Jeg er veldig glad for at Nesvik har tatt inn over seg at det vi holder på med, er store endringer i Helse-Norge. Og det er nettopp det Helse-Norge trenger: ikke flere private alternativer, men store strukturelle reformendringer. Hvis vi greier å bli ferdige før 26. juni, legger vi det fram før 26. juni. Når jeg nå sier at vi vil komme til Stortinget med en melding i juni, virker det for meg rart at vi skal komme og redegjøre før den tid. For vi ønsker jo å legge fram helhetlig politikk i stortingsmeldingen. Og da vil hele det politiske Norge få tilgang til meldingen og Regjeringens standpunkt.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Dette illustrerer jo behovet for samhandlingsreformen. Vi ser at det er en masse fornuftige tiltak som burde ha vært gjennomført, og som prøves i Helse-Norge, men så får man det ikke til fordi det er i strid med systemet. Disse avdelingene, som kommer imellom nivåene, forsøker man å få etablert gjennom gode lokale dugnader, der det lokale helseforetaket og kommunene prøver å stille opp. Men så er det hele tiden en diskusjon om hvem som skal ta regningen, hvem som skal ha ansvaret for å ansette personale, og hvordan det hele skal organiseres. Det er det vi må rydde opp i. I dag har vi et Helse-Norge der det kloke er i strid med systemet. Vi må få systemet i takt med det kloke. Derfor trenger vi en reform. Jeg synes eksemplene til representanten Giltun er en illustrasjon på hvorfor vi må gjøre store strukturelle endringer, for at god pasientbehandling skal bli økonomisk lønnsomt og fornuftig å gjennomføre.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Hvis det er sannhet i ordtaket «kjært barn har mange navn», må man vel leve med at man har mange navn! Så det tror jeg går bra. Nei, samhandlingsutfordringer i helsevesenet er ikke noe nytt. Derfor er jeg veldig glad for og stolt av å være med i en regjering og være statsråd i et departement der vi nå virkelig kommer med en stortingsmelding som strukturelt tar tak i det. Samhandlingsproblemer i helsevesenet hadde vi i forrige fireårsperiode også, men da satt stort sett Høyres representanter i regjeringen og tvinnet tommeltotter og gjorde i hvert fall ikke noe strukturelt med det. Det har tatt tid før vi kommer med denne meldingen. Men vi kommer med den – i motsetning til det man greide i forrige fireårsperiode.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Svaret på det spørsmålet er ja, det mener jeg. Men det er helt åpenbart at vi skal bygge opp en kommunehelsetjeneste som ikke kan finnes i alle landets kommuner. Til det blir den for omfattende. Derfor vil det være slik at de minste kommunene blir nødt til å samarbeide med nabokommuner om hvordan de nye tjenestene skal leveres. I en del store kommuner i Norge vil man fint kunne iverksette den nye kommunehelsetjenesten på egen kjøl. Men det er helt åpenbart at f.eks. i mitt eget hjemdistrikt, som jeg tror representanten Tørresdal kjenner – Indre Namdal – der det er mange små kommuner, er man nødt til å få til et kommunesamarbeid for å få til å bygge opp den kommunehelsetjenesten som blir beskrevet i samhandlingsreformen når den kommer. Men det har man lange tradisjoner på. Jeg tror at det er mulig, og derfor tror jeg det er mulig å gjennomføre reformen med dagens kommunestruktur.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Jeg føler vel at jeg svarte på det spørsmålet da jeg svarte på spørsmålet fra representanten Tørresdal, at – og det vil være, slik som ting ser ut nå, Regjeringens politikk – vi tar sikte på å legge fram en samhandlingsreform som vi mener det vil være mulig å gjennomføre gjennom at de minste kommunene samarbeider om de oppgavene de hver for seg er for små til å løse. Det betyr at veldig mye at helsetjenestene fortsatt vil ligge i kommunene – altså sykehjemmet, pleie- og omsorgstjenester osv. Men så, hvis man ser på desentraliserte team innenfor psykiatri, desentraliserte team innenfor rus, oppbygging av lokalmedisinske sentre, distriktsmedisinske sentre, er det klart at de minste kommunene i Norge hver for seg vil være for små. Da må man samarbeide. Vi ser at Kommune-Norge griper de mulighetene nå. Det er masse søknader inne i Helse- og omsorgsdepartementet om å få gjennomføre forsøk – Midt-Telemark, Dalane osv. Så Kommune-Norge er godt i gang med å etablere samarbeidsmønster, og det har jeg tro på som en god modell.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Fødsler skal skje i trygge omgivelser. Målet er – så langt det lar seg gjøre – å sikre stabil helårsdrift ved fødeinstitusjonene. I oppdragsdokumentet til de regionale helseforetakene har jeg understreket at sommer- og feriestenginger ikke skal begrunnes med økonomi alene. Dersom det ikke lar seg gjøre å avvikle lovpålagt ferie forsvarlig, skal stengingsperioden gjøres kortest mulig. Det skal også settes i gang tiltak for å sikre forsvarlighet, i samarbeid med kommunene. Når det gjelder planer for sommerstenging av fødeinstitusjoner i Helse Midt-Norge, har det regionale helseforetaket opplyst at fødeavdelingen i Orkdal skal ha ordinær drift i sommer, mens fødeavdelingene i Molde og Kristiansund skal veksle på å holde sommerstengt, slik de har gjort de siste fem årene. Ved å stenge de to fødeavdelingene i fire uker hver, kan Helse Nordmøre og Romsdal HF bemanne fødetilbudet med fast ansatte også om sommeren. Helseforetaket har vært tidlig ute med informasjon til de gravide og kommunene. De har også invitert til dialog dersom noen har spesielle behov. Nærmere sommeren skal det sendes et eget brev til kvinnene om hvordan de skal forholde seg ved behov for transport. Fødetilbudet slik det var i Helse Nordmøre og Romsdal i fjor sommer, er nå evaluert. Evalueringen viser at de fødende følte seg godt informert om stengingen, og de var svært fornøyd med tilbudet. Mer enn 80 pst. sa at oppholdet skåret fra 8 til 10 på en skala fra 0 til 10. Behovet for følgetjeneste ble særlig aktualisert i fjor, da sommerstengingen var mer omfattende enn i år. Helse Midt-Norge melder at ambulansetjenesten er godt forberedt på årets sommeravvikling, og at jordmødrene ved fødeavdelingen rykker ut i ambulanse ved behov. Reisevei til fødested og følgetjeneste er et sentralt tema ved omgjøring av fødeavdelinger til fødestuer, og ved feriestenginger. Regjeringen vil ha et mer enhetlig system for finansiering og en tydelig ansvarsplassering for følgetjenesten. Som representanten er kjent med, skal Stortinget behandle St.meld. nr. 12. En gledelig begivenhet, i løpet av våren. Der foreslår vi at ansvaret for følgetjenesten legges til de regionale helseforetakene, slik det er for annen syketransport, ambulansetjenesten inkludert. Vi foreslår også at de regionale helseforetakene pålegges å utarbeide en helhetlig plan for svangerskaps-, føde- og barseltilbudet i regionen, i samarbeid med berørte kommuner. De gravide skal sikres et desentralisert, differensiert og forutsigbart fødetilbud, også i høytider og ferier.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Det er alltid krevende å stå i Stortinget og si at det ikke vil være noen problemer, og at en kan være helt sikker på noe. Så jeg tror nok jeg må si det slik at dette er svært godt planlagt. Dette har de gjort fem år på rad. Det er altså en times kjøreavstand mellom disse to sykehusene – det er syv og en halv mil. Jeg kan forsikre representanten Dåvøy om at fødende kvinner mange plasser i Norge har langt større utfordringer enn dem vi står overfor her. Dette er svært godt planlagt. Man er informert om det, man har lagt en strategi for det, man har prøvd det før, og man har evaluert det før. Ja, vi har en del å gjøre når det gjelder fødetilbud, men jeg tror liksom at disse åtte ukene skal vi greie.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Jeg forstår selvfølgelig at en kommune skulle ønske at alt var akkurat som før – det har jeg forståelse for. Men jeg mener at det er et veldig viktig poeng det man nå får til i Helse Nordmøre og Romsdal, nemlig at man greier å gjennomføre ferieavviklingen om sommeren ved å bruke bare det fast ansatte personalet. Jeg tror det er trygt og fornuftig. Veldig fort ville alternativene her bli at man måtte leie inn folk utenfra for å få til ferieavviklingen på en god måte. Da mener jeg at sjansen er veldig stor for at det faglige tilbudet til de fødende blir dårligere enn med det opplegget som velges her. Det må være mulig å få til dette – jeg tenker på at det i Finnmark er masse kvinner som har 30–40 mil til nærmeste fødeavdeling. Der greier vi å få det til. Her er det syv og en halv mil. Dette greier vi på en god og trygg måte.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Departementet legger stor vekt på at kvinner og menn skal ha et likeverdig tilbud i møte med helsetjenesten. Kjønnsperspektivet skal legges til grunn i all forebygging, diagnostisering og behandling. Det har vi presisert i alle styringsdokumenter til de regionale helseforetakene og til underliggende etater – gjennom flere år. Vi har satt i gang en egen satsing på forskning på kvinners helse i regi av Norges forskningsråd. Fra 2008 skal forskningen i større grad prioritere prosjekter som bl.a. tar opp kvinners bruk av helsetjenester og hvordan tilbudet er organisert. I 2006 etablerte vi Nasjonalt kompetansesenter for kvinnehelse ved Oslo universitetssykehus, avdeling Rikshospitalet. Et av prosjektene handler om forebygging og behandling av hjerte- og karsykdommer hos gravide. Det tildeles forskningsmidler til alle de regionale helseforetakene og til flere helserelaterte programmer i Norges forskningsråd. Her har vi presisert at kjønnsperspektivet skal være tydelig i alle prosjekter som gjelder helse og sykdom. Vi har spesielt bedt Forskningsrådet om å rapportere hvordan kjønnsperspektivet ivaretas i hvert enkelt forskningsprogram. Helsedirektoratet utarbeider nå nasjonale retningslinjer for forebygging, akutt behandling og rehabilitering ved hjerneslag. Kjønnsperspektivet er vektlagt i dette arbeidet. Et forslag om å etablere et nasjonalt register over hjerte- og karlidelser er nå på bred høring. Målet med registeret er å bidra til god kvalitet i behandlingen. Registeret skal bl.a. brukes til forskning, overvåking av sykdom og til å styre prioriteringene i helsetjenesten. Registeret vil dermed også kunne gi bedre kunnskap om hjertesykdom blant kvinner. Den offentlige utredningen Kvinners helse i Norge, som kom i 1999, satte temaet på dagsordenen, og vi fikk mye ny informasjon. Urettmessig forskjellsbehandling i helsetjenesten kan ikke aksepteres. Det er nødvendig med ytterligere forskning om kvinners og menns helse – og måten de blir møtt på i tjenesteapparatet. Vi må fortsatt ha trykk på hvilken betydning kjønn og kjønnsforskjeller kan ha – i forebygging, diagnostisering og behandling.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Jeg mener vel at helsevesenet kan bli bedre, og at vi presser på for det. Jeg opplever at vi har en økende bevissthet i Helse-Norge om de forhold som spørreren peker på. Hva ulikhetene skyldes, tror jeg ikke jeg har tid og mulighet til å spekulere i nå, men det kan selvfølgelig ha noe med holdninger å gjøre. Men jeg vil trekke fram at det helt åpenbart har noe med kunnskapsmangel å gjøre, altså at vi vet for lite. For eksempel har vi mye diskusjon om det forhold at en alvorlig sykdom som hjerteinfarkt arter seg annerledes hos kvinner enn hos menn, og at helsetjenesten har for liten kunnskap til å kunne oppdage et mulig hjerteinfarkt tidlig nok hos kvinner. Nettopp derfor mener jeg at hjerte- og karregisteret er så viktig, for da får vi fakta og dokumentasjon. Jeg håper at Kristelig Folkeparti når den saken kommer til Stortinget, støtter etableringen av et hjerte- og karregister.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Unnskyld, unnskyld.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-04-01:
Da starter jeg med å si at jeg håper at både Venstre, Kristelig Folkeparti og alle sammen støtter opp om etablering av et hjerte- og karregister, for jeg tror det er viktig å få kunnskap. Å bygge helsetjenestens gjøremål på kunnskap og kunnskapsutvikling er så viktig. Jeg har lyst til å si det til representanten Larsen at jeg synes det er veldig bra at denne typen spørsmål tas opp i spørretimen, at det fokuseres på det, holdes et fokus på det. Det bidrar til at verden går framover. Det vil bli forsket mer. Jeg tror sannheten er den at resultater fra forskning implementeres hele tiden, altså at forskning virker, og det fører til endring i behandlingsformer. Så det er et selvstendig poeng at det forskes mer på denne type spørsmål, fordi det har betydning for å endre behandlingsopplegg. Jeg kan i hvert fall forsikre om at vi fra departementets side vil holde trykket oppe på kjønnsperspektivet i helsevesenet.
Erna Solberg (Høyre), 2009-04-01:
Høyre har foreslått bedre kvalitetssikring av norsk helsevesen. Vi har foreslått en betydelig satsing på rehabilitering for å stoppe med svingdørspasienter. Vi har foreslått bedre nasjonal styring gjennom nye styringsmetoder. Vi har foreslått at vi skal ha mer helsehjelp der folk bor. Statsråden har satt ned et utvalg. Det er så langt hans bidrag til videreutviklingen av det norske helsevesenet. Samtidig har det vært en økning fra 40 000 til nesten 100 000 mennesker som har tegnet privat helseforsikring. Alle de private institusjonene på helseområdet forteller om flere og flere mennesker som betaler fullt ut av egen lomme. Sist uke fortalte Rogalands Avis om en dame som hadde brukt 138 000 kr etter fire års sykmelding. Hun ville tilbake på jobb, og helsevesenet kunne ikke hjelpe henne. Da forventer jeg mer saklighet fra statsråden når det gjelder å svare på hvorfor han ikke bruker den ledige kapasiteten til å kutte køene.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2009-04-01:
Vi våknet i går til nyhetene om at eldre legges kl. 14 i sykehjem, og andre steder hører vi om pasienter som nærmest ligger i kø for å komme seg opp av dynen om morgenen. Ferdigbehandlede eldre ligger på sykehus fordi det er køer for å få plass på sykehjem. Men ikke bare køene vokser, også behovet for flere ansatte i sykehjem er påtakelig. I går sa helseministeren til TV 2 at de har skaffet 12 000 nye ansatte i pleie- og omsorgssektoren. Det er sikkert rett – det diskuteres litt hvor mange man egentlig har fått – men disse er ikke kommet til sykehjemmene våre. Så mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil helseministeren sikre at vi får flere ansatte i sykehjemmene, slik at pasientene kommer seg opp om morgenen og slipper å ligge i kø, og ikke blir liggende fra kl. 14 til neste morgen?
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2009-04-01:
Jeg vil gjerne få stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «Det kommer nå meldinger om at flere fødeavdelinger skal være stengt i sommer, bl.a. i Molde og Kristiansund, og at det vurderes i Orkdal. Det er uklart hvilke grep som har vært tatt i disse helseforetakene for å unngå sommerstenging. Statsråden forutsetter i St.meld. nr. 12 for 2008–2009 at det ikke er økonomi alene som skal være årsak til stenging. Vil det bli etablert følgetjeneste der avstanden tilsier det, i alle områder som berøres av sommerstengte fødeavdelinger sommeren 2009?»
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2009-04-01:
Takk for svaret. Jeg har et oppfølgingsspørsmål til mitt opprinnelige spørsmål, nemlig om følgetjenesten. Statsråden svarer at jordmødrene vil kunne rykke ut ved behov i sommer når disse to sykehusene stenger, slik det er tatt beslutning om. Spørsmålet mitt er da om alle fødende i denne regionen kan forvente at de får jordmortjeneste, og at det ikke blir noen problemer med det i noen sammenheng. Dersom de har behov for det, kan de være helt sikre på at de får en jordmor med seg i transporten til sykehuset?
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2009-04-01:
Jeg takker igjen for svaret. Det er jo godt å høre at statsråden er så trygg på at dette skal håndteres godt. Like fullt har Kristiansund kommune gjennom sitt formannskap bedt innstendig om at fødeavdelingen der holdes åpen i sommer. Det de sier, er at ut fra signaler de har fått fra fagmiljøene ved Kristiansund sykehus, er det både mulig og forsvarlig å holde fødeavdelingen åpen året rundt. Så vet vi jo – og det vet sikkert helseministeren også – at noe av årsaken til at man skal holde stengt, er økonomi. Det er riktignok ikke bare det, men det er også økonomi. Hva tror statsråden det er som gjør at Kristiansund kommune likevel ber om at denne avdelingen blir opprettholdt? Er de ikke trygge nok på at det tilbudet man har, er godt nok?
Gunvald Ludvigsen (Venstre), 2009-04-01:
Helsekøane består ikkje minst av ei svak pasientgruppe som ruspasientar, og her er det vel ikkje nokon tvil om tala: 4 000 rusmisbrukarar står i kø for behandling i dag, og dei rusavhengige er ikkje den gruppa som ropar høgast. Sjølv om helseministeren har sagt at rus er eit satsingsområde, har han akseptert at ein ny ruspost med ti plassar for unge vaksne som er under bygging i Helse Førde, og som er ferdig i september i år, ikkje skal takast i bruk i år. Rekruttering av personell til den nye rusposten tek minst eit halvt år. Dersom det ikkje blir gitt klarsignal ganske snart for ein oppstartingsdato, vil rusposten som står ferdig i september, ikkje kome i gang før langt, langt ut i 2010. Så mitt spørsmål til statsråden er: Kan statsråden garantere at den nye rusposten som er under bygging på Nordfjordeid i Helse Førde, blir starta opp tidleg i 2010?
Gunvald Ludvigsen (Venstre), 2009-04-01:
Når det gjeld samhandlingsreforma, kan eg i iallfall seie til statsråden at Venstre støttar den. Det har vi gjort. Men det vi veit, er at dersom vi skal få til å flytte meir behandling mot primærsida, treng vi ei endra finansiering. Vi treng også ein endra kommunestruktur – det trur eg. Eg veit at statsråden har vore i Danmark og skjegla til danske løysingar og samhandling der mellom primær- og spesialisthelsetenesta. Der har dei ført over 10 pst. av spesialisthelsekostnadene til kommunane. I Noreg snakkar vel statsråden om 20 pst. Men dersom ein ikkje skal ha ein endra kommunestruktur og tenkjer på interkommunale selskap, blir det nokre kvasimodellar, trur eg. Så eg vil spørje statsråden: Kva trur statsråden samhandlingsreforma vil og bør føre til for kommunestrukturen i Noreg?
Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2009-04-01:
Ja, det er mange som venter på samhandlingsreformen, og mens man venter på den, skjer det en del ting ute i Helse-Norge. Det sies at intermediære avdelinger er noe man skal satse på i framtiden. Palliativ pleie i kommunene er noe man skal satse på i framtiden. Det samme gjelder diabetesteam, som skal serve kommunene, og dialysebehandling lokalt. Alle disse tingene har i løpet av det siste året blitt kuttet i Østfold. Den intermediære avdelingen som hadde vært oppe i tre år, ble dessverre nedlagt. Diabetesteamet måtte kutte betydelig, og de skulle serve kommunene i løpet av det siste året. Når det gjelder palliativ avdeling i Askim, vurderer man nå å kutte i plassene. Dialysebehandlingen skal etter hva som står i pressen, nå vurderes lagt tilbake til sykehuset. Det gis noen signaler som er stikk i strid med den planleggingen som foreligger. Er statsråden nå blitt så opptatt av papirutgaven at han ikke klarer å styre Helse-Norge i riktig retning samtidig?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-04-01:
Statsråden har skapt høye forventninger til en helsereform som skal gi en styrket kommunehelsetjeneste, som skal gi et mer helhetlig tilbud, og som skal være mer fornuftig i samhandling mellom sykehusene, fastlegene og kommunehelsetjenesten for øvrig. Kristelig Folkeparti vil ha en slik reform og stiller høye krav til en slik reform, for nå er tiden for å utrede forbi, og tiden for å handle er kommet. Vi vil gjerne gå litt på innholdet i reformen, for det har vært sendt ut signaler om at det vil bli overført ressurser til kommunene – det er nødvendig, for det er stort behov for kompetanse i kommunene. Men så er det også behov for interkommunalt samarbeid. Det er uklart for oss hvordan Regjeringen har tenkt dette, og mitt konkrete spørsmål til statsråden blir: Mener statsråden at det går an å gjennomføre den samhandlingsreformen som kommer nå snart, med den kommunestrukturen man har i dag?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-04-01:
Mitt spørsmål går til olje- og energiministeren. Olje- og energiministeren har gjentatte ganger på denne talerstol sagt at Enova er Regjeringens viktigste redskap i fornybarsatsingen. Det er godt å ha et slikt redskap når man har hatt tre olje- og energiministre og tre ulike støttesystemer for fornybar energi på de tre årene som Regjeringen har sittet. Desto verre blir det da når det viktigste redskapet, Enova, ikke fungerer i forhold til vindkraftutbygging. La meg sitere uttalelsene til administrerende direktør i Enova, Nils Kristian Nakstad, på TV 2 sist mandag: «Vi opplever at bransjen har vært gjenstand for litt uforutsigbare rammebetingelser(…) Etter 2010 ligger det ikke inne noe penger på vindkraft i Norge. Det er en uforutsigbarhet for bransjen, og vi synes det må være naturlig å komme med ganske snarlig avklaring på det.» (…) Statsråden kjenner sitt svar til TV 2 om årlige budsjetteringer og at Regjeringen har startet en opptrapping innenfor fornybarsatsingen. Men det er altså en sammenheng mellom støttesystem og utbygging. Og når vi ikke har klart å få bygd én eneste vindmølle under denne regjeringen med dagens støttesystem, forteller det meg at vi har et system som ikke fungerer. Jeg tror man må ha sete i den rød-grønne regjeringen for ikke å skjønne det. Så mitt spørsmål blir: Når vil Regjeringen begynne å lytte – lytte til vindkraftutbyggerne, som er misfornøyde, lytte til opposisjonen, som er utålmodig, og lytte til Enova, Regjeringens viktigste redskap i forbindelse med fornybarsatsingen, som trenger forutsigbarhet? Når starter dere med lytteprosessen?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-04-01:
Statsråden sier at han skal ha forutsigbarhet, at han tar kritikken fra vindkraftutbyggerne for at det ikke har vært forutsigbarhet på dette området. Men da må jeg spørre statsråden: Hvilken forutsigbarhet lover du nå vindkraftutbyggerne? Du peker på EUs fornybardirektiv, et viktig direktiv, som jeg håper vi snarest mulig får innført i Norge. Men det blir for lettvint å gjemme seg bak dette når Enova nå sier at de trenger forutsigbarhet for 2010. De trenger å vite hva de skal styre etter, hvilke rammevilkår og støttesystemer de skal gi vindkraftutbyggerne i de dialogene de har. Hva er svaret til statsråden når det gjelder rammebetingelser og støttesystem?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-04-01:
Statsråden slår seg på brystet og sier at vi er på rett vei. Vi er på rett vei i dag når vi får melding om at StatoilHydro og Statkraft går sammen om en havvindpark utenfor Storbritannia – med en produksjon på 1,1 TWh som skal forsyne 220 000 husstander. Hvorfor gjør de det? Jo, fordi rammebetingelsene er for dårlige i Norge. Foran seg har statsråden en liste, sikkert over 2008 også. Der vil det stå at i fjor hadde vi en produksjon på 1,1 TWh vindkraft i Norge. Det er resultatene som teller. Statsråden står ansvarlig for det resultatet. Er statsråden i dette bildet fornøyd med at våre næringsfolk satser i utlandet, og at vi bare klarer å produsere 1,1 TWh i Norge. Er det et resultat statsråden er fornøyd med for 2008?
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-04-01:
Jeg ser nok ikke noe stort behov for å lytte til en opposisjon som sjøl leverte lite på fornybar energi da den satt i regjering. Jeg synes det er et poeng å lytte til vindkraftbransjen, som har nevnt nettopp forutsigbarhet som et viktig område. Der er det lett å se at vi har hatt ambisjoner om ulike regimer i denne perioden som det har blitt endringer på, noe som har gjort at bransjen nettopp etterlyser det. Nå bruker vi mye mer penger innenfor fornybarsatsinga, og vi vet at det skal utlyses nye runder i år i når det gjelder vindkraft. Det betyr at vi nå legger et løp for vindbransjen som er bedre og mer forutsigbart enn hva det har vært tidligere. Når det gjelder spørsmålet om nye målsettinger, må jeg nok si at hvis det er ett tidspunkt det ville være ganske spesielt å sette nye målsettinger for vind på, er det akkurat nå. Vi har nå det største prosjektet noensinne knyttet til fornybar energi i Europa oppe til debatt. Vi er midt oppe i en diskusjon om hvordan norske tilpasninger til EUs fornybardirektiv skal gjennomføres. Vi skal lage en handlingsplan for oppfyllelsen av de forpliktelsene som vi kommer til å inngå avtaler om med EU-kommisjonen og EU-landene. Å gå ut nå og på en måte kortslutte den prosessen vil være helt meningsløst. Jeg er opptatt av at vi skal ha forutsigbarhet, vi skal ha en offensiv politikk når det gjelder vind, men nå er det en jobb som må gjøres først. Det er å definere tilpasninga, gjennomføringa og praktiseringa av EUs fornybardirektiv, og så får vi etter det gå inn og diskutere gjennomføringa på de enkelte områdene.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-04-01:
Jeg mener at det som er lettvint, er det representanten Holten Hjemdal nå presenterer her i Stortinget, når hun mener at vi skal gå inn og sette konkrete målsettinger på et område før vi har kjørt prosessen om hvordan EUs fornybardirektiv skal gjennomføres. Det er en svær sak. Den kommer til å ha stor betydning for hvordan vi konkret gjennomfører fornybarsatsinga i Norge de neste 10, 12, 15 åra. Å gå inn nå og ta ut deler av det fordi det eventuelt skulle være opportunt, mener jeg er helt feil. Jeg synes rett og slett det er en lettvint inngang. Når det gjelder forutsigbarheten i forhold til det som nå skjer innenfor vindkraftsatsinga, har vi økt rammene til Enova jamt og trutt, fra det altfor lave nivået det lå på da de borgerlige partiene styrte i dette landet. Det betyr at det er mer penger tilgjengelig. Vi har sagt at vindbransjen får en ny mulighet til å komme med gode prosjekter i mai. Det ligger mer penger i potten når de skal gjennomføres. Det er en forutsigbarhet som gjennom det også meldes til bransjen nå.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-04-01:
Jeg mener at representanten Høybråten her tar helt feil. Mens representanten Høybråtens regjering leverte 1,2 TWh pr. år i fornybar energi og energieffektivisering, leverer denne regjeringa over 2 TWh. Denne regjeringa leverer altså dobbelt så mye når det gjelder klimautfordringene, fornybar energi og energieffektivisering som den regjeringa som Høybråten sjøl var en del av, gjorde. Da synes jeg det er relativt spesielt å komme i denne salen og si at det som denne regjeringa gjør, ikke er noe, når en har et helt konkret referansepunkt å forholde seg til, som altså er halvparten av det som nå blir levert. Jeg mener at vi nå er på rett vei når det gjelder å få den fornybare energien fram. Jeg mener vi er på rett vei når det gjelder energieffektivisering. Jeg mener vi er på rett vei når det gjelder å håndtere de klimautfordringene som vi nå ser rundt oss. Så er det helt korrekt at Senterpartiets landsmøte har gjort et vedtak om å etablere et selskap, Statvind. Nå skal vi sjølsagt ta utgangspunkt i det landsmøtevedtaket i prosessen inn mot Soria Moria II.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-04-01:
Når det gjelder forhandlingene med Sverige om et grønt sertifikat-marked, hvor jeg mener det er veldig viktig å lykkes med å få på plass en løsning, er jeg også opptatt av småkraftverkenes plass i det. Så tror jeg at representanten har forståelse for at når det gjelder de mer konkrete forhandlingene som pågår, er det ikke naturlig å ha en offentlig debatt rundt det. Men at et grønt sertifikatmarked vil være et viktig bidrag til fornybar energi i Norge og det å få opp og fram en ny produksjon, er jeg helt enig i. Derfor er også det en av de sakene som jeg nå bruker mye tid på. Vi har hatt møter om det – det er kort tid siden siste møte – og jeg kommer til å ha stort trykk på den saka utover våren.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-04-01:
Som jeg har svart på et annet spørsmål tidligere her i spørretimen, mener jeg at det viktigste som skjer i forhold til den langsiktige diskusjonen om det store rammeverket rundt fornybarsatsinga i Norge og Europa, kommer til å skje rundt diskusjonen om fornybardirektivet og implementeringa av det. Det er en krevende prosess, også faglig. Men i forhold til det som skjer i Norge nå, mener jeg at bruk av investeringsstøtte, som vi har gjort – og vi bruker nå mye mer penger på det, også inn mot mulige prosjekter på vindkraftsida – nettopp gir muligheter for vindkraftprodusentene til å få realisert prosjekter. Når vi nå i år har gått inn med ekstra penger, en ekstra utlysningsrunde, er det nettopp fordi min og Regjeringas ambisjon er at vi skal få de gode vindkraftprosjektene opp å gå. Så ser vi at det har vært en stor kostnadsvekst innenfor prosjektene de siste åra. Så ser vi også at det har vært utfordringer knyttet til kapital som følge av det som skjer rundt oss nå. Men når vi nå bruker så mye mer penger inn i Enovas budsjetter og inn i forbybarsatsinga, betyr også det en forutsigbarhet og en satsing i forhold til vindkraftbransjen.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-04-01:
Vi har valgt å bruke investeringsstøtte som alternativ til det som representanten tar opp. Jeg mener at med den økninga vi nå ser innenfor bruken av investeringsstøtte på Enovas rammer, er det et godt alternativ til det, som vi jobber med videre. Hvis representanten Kvassheim er opptatt av at jeg skal fortelle mer om det vi har gjort, er dette en veldig god anledning for meg til å gjøre det, for jeg er stolt av at vi nå klarer – i løpet av tre år – å levere 6 TWh innenfor fornybarområdet og energieffektivisering. Jeg er usikker på om representanten Kvassheim er like stolt av et snitt på 1,2 TWh pr. år, som representanten Kvassheim var ansvarlig for da han var en del av den borgerlige regjeringa i forrige periode. Jeg synes det er rart at representanten Kvassheim er så offensiv i Stortinget og kritiserer en regjering som leverer dobbelt så mye fornybar energi, energieffektivisering og klimatiltak som det han sjøl var med på å levere da han var en del av den borgerlige regjeringa.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-04-01:
Jeg er helt uenig i analysen, påstandene og uttalelsen fra representanten Kvassheim. For det første, som jeg sa i mitt forrige svar, er det å bruke begrepet «stillstand» innenfor dette området feil. Og representanten Kvassheim vil se at det blir ekstra feil hvis han tar seg tid til å sammenligne med hva han sjøl har vært ansvarlig for som en del av den forrige regjeringa. Jeg synes det er svært oppsiktsvekkende at man bruker denne type uttalelse om en satsing som representerer det dobbelte av det representanten Kvassheim sjøl har vært med på. Når det gjelder engasjementet på Senterpartiets landsmøte, mener jeg at det var en veldig god linje i det i forhold til den opptrappinga innenfor fornybarområdet som Regjeringa nå står for. Vi har år for år i vår regjeringsperiode trappet opp. Senterpartiets landsmøte ønsker å trappe mer opp i perioden som kommer, og landsmøtets melding til partiledelsen er at det er et viktig område for partiledelsen å ta med seg inn i regjeringsarbeidet i neste periode. For øvrig når det gjelder dobbeltkommunikasjon og landsmøter, tror jeg kanskje representanten Kvassheim har noe mer erfaring med det i forhold til ulike typer landsmøter enn det jeg har. Men jeg mener konkret at det landsmøtet vi var en del av, var et ekstremt framtidsrettet landsmøte, fordi det var opptatt av å legge om til den grønne økonomien, skape grønne arbeidsplasser og bygge videre på det arbeidet som Regjeringa nå har begynt på.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-04-01:
Representanten Inge Lønning sa tidligere i dag at det er resultatene som teller. Det synes jeg også. Nettopp derfor er jeg fortsatt like overrasket over det høye lydnivået og det store engasjementet til representanten Kvassheim med tanke på hvilke resultater han sjøl kan vise til. Jeg synes det fortsatt er like spesielt bare å hoppe bukk over det man sjøl har bidratt til, og være overdommer overfor det en annen regjering har gjort, som helt åpenbart har levert på et helt annet nivå enn det som representanten sjøl har vært med på. Det tjener ikke norsk politisk debatt å ha en så tilfeldig omgang med fakta på et viktig område som fornybar energi i forhold til klimajobbinga framover. Når representanten mener at Senterpartiets landsmøte var fire år for seint, hvilket jeg sjølsagt er helt uenig i, må jeg nok si at engasjementet til Venstre iallfall åpenbart er fire år for seint, i forhold til da de sjøl satt i regjering.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-04-01:
I forhold til den prosessen som gikk rundt grønne sertifikater sist, var det en naturlig ende på prosessen som følge av hvor saka da stod. Så har vi tatt initiativ til å ta opp igjen forhandlingene. Jeg synes vi har gode prosesser med Sverige nå. Men som jeg har sagt tidligere i denne salen, tror jeg man skal være ærlig på at det er krevende å skulle forene to ulike energimarkeder med ulike energibærere inn i markedet. Det er også en del av den jobben som vi nå er oppe i. Min ambisjon er å få denne forhandlingsrunden på plass. Det ville være veldig bra. For øvrig er jeg helt uenig med representanten Sponheim når han mener at det å se hva den forrige regjeringa gjorde, er «ynkelig». Jeg mener det er helt relevant å sammenlikne prioriteringene i budsjettene. Representanten Sponheim har i andre sammenhenger skrytt veldig av de skattelettelsene som den forrige regjeringa gjennomførte. Det er åpenbart at det er en prioritering som ble gjort av den forrige regjeringa – at det var viktigere enn å satse på fornybar energi.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-04-01:
Det svaret kan jeg gi, og det kan være kort. Jeg kan svare hyggelig på det, for det er allerede gjort. Det er fra min side meddelt Stortinget tidligere at konsesjonsbehandling av de minste søknadene er overført til fylkeskommunene, med NVE som saksbehandler på de regionale kontorene. Det er altså et positivt svar, og det er allerede utført.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-04-01:
Jeg skjønner at representanter for de borgerlige partier som hadde regjeringsmakt sist, blir frustrert over å bli mint på hva som da skjedde. Men det er klart at med de uttalelser som kommer i Stortinget i dag, om hva som gjøres og ikke gjøres, er det ikke til å unngå at det må trekkes noen sammenlikninger. Og da er det saksbehandlingskapasitet og NVE som nå blir trukket fram fra representanten Skovholt Gitmark. Nå har vi doblet ressursbruken til NVE. NVE ansetter saksbehandlere, som de ikke hadde mulighet til å ansette i forrige stortingsperiode. Vi har delegert beslutningsmyndigheten for de minste sakene til fylkeskommunen med regionalt NVE-system som saksbehandler, som den forrige regjeringen ikke gjorde. Vi gjør noe i forhold til saksbehandlingskapasitet som ikke ble gjort. Det bør representanten Skovholt Gitmark forholde seg til, på samme måten som når det gjelder det representanten sier om at politikken ikke virker: Ja vel, den virker faktisk så bra at vi leverer dobbelt så mye på dette området som det representanten Skovholt Gitmarks regjeringspartier klarte å levere i forrige periode.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-04-01:
Når vi nå bruker mer penger i 2009 enn i 2008, er det selvsagt fordi vi ønsker å oppnå mer enn det vi oppnådde forrige år og i årene før det. Så jeg ønsker mer til vindkraftsatsing. For øvrig har jeg ventet med interesse på hvor lang tid det kom til å gå før spørsmålet om StatoilHydro og Statskrafts engasjement i England kom opp, for det synes jeg er en interessant test på engasjementet når det gjelder fornybar energi. Jeg oppfatter at Holten Hjemdal definerer som negativt det som Statkraft og StatoilHydro gjør i dag. Jeg er helt uenig. Jeg mener det er strålende at Norges største selskap, et olje- og gasselskap, i dag tar skrittet ut i fornybar energi-verdenen og bruker 5 milliarder kr sammen med Europas største selskap når det gjelder fornybar energi, for å bygge ut for fornybar energi-produksjon i Europa, og også for å øke kompetansenivået, som igjen vil gjøre dem kapable til å bli store på norsk sokkel når vi også skal ta del i offshoreeventyret når det gjelder vind.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-04-01:
De rød-grønne tok makten med slagordet: Vi har flertall, vi trenger ikke å forhandle, vi kan bare handle. Nå har vi hatt to statsråder i denne spørretimen hvis parti har sittet i de departementene de bestyrer, i snart fire år. Det har skjedd svært lite, men på tampen av perioden går begge statsråder ut med store vyer, som riktignok skal gjennomføres i neste periode, når man – forhåpentligvis – ikke har flertall. Forstå det den som vil! Det som er situasjonen, er at Senterpartiet nå går ut med stor vind i seilene; jeg vil si det må være flau vind, for det er ikke sammenheng mellom det de nå lover, og det de faktisk har gjort. Så sent som i februar spurte jeg statsråden om han hadde tenkt å satse på et statlig selskap for vindkraft. Til det svarte han at det hadde han for tiden ikke planer om. Men nå leser jeg i avisen at på Senterpartiets landsmøte er dette blitt et nav – og det kan vel kanskje Senterpartiet også trenge – i vindkraftsatsingen, det statsråden i februar ikke så noen grunn til å utrede.
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2009-04-01:
Det er liten grunn til å la seg imponere over den rød-grønne regjeringens påståtte satsing på fornybar energi så langt. Det er blitt mye snakk, men veldig lite handling fra de rød-grønnes side på fornybarområdet. Dette er ikke bra. Vi har i Norge de største vindkraftressursene i hele Europa, Norge har Vest-Europas største vannkraftreserver, og landet vårt har et enormt uutnyttet potensial når det gjelder bioenergi. Likevel har så langt veldig lite skjedd de siste årene innenfor fornybarområdet i landet hvis vi sammenligner oss med f.eks. Sverige eller Finland, og det er slett ikke bra. Det er heller ikke bare vindkraftutbygging som mangler gode nok rammevilkår her i landet. Nylig så vi tall fra NVE som viste at også utbygging av småkraftverk nesten er stanset helt opp i Norge. Da blir mitt spørsmål: Kan statsråden være klar på at han nå vil arbeide for å inkludere også småkraftverk i et eventuelt framtidig grønt sertifikat-marked sammen med Sverige for å bedre rammevilkårene for denne delen av fornybarområdet?
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2009-04-01:
Representanten Gunnar Kvassheim viste til hva statsråden hadde uttalt på Senterpartiets landsmøte i Ålesund nylig. Jeg merket meg en del av de uttalelsene med den største interesse. Der sa bl.a. statsråden at det kan være interessant å overføre konsesjonsmyndighet til regionale myndigheter fra NVE i dag. Det er for så vidt noe Fremskrittspartiet har foreslått i mange år å desentralisere konsesjonsmyndighetene for mikro-, mini- og småkraftverk inntil en viss størrelse. Vi vet jo at tiden for konsesjonsbehandling ofte er fire til fem år når det gjelder denne type kraftverk. For å skape kanskje en ny giv og avbyråkratisere dette med å få tillatelse til å bygge mikro-, mini- og småkraftverk, tror jeg det er viktig å få til en desentralisering. Akkurat det merket jeg meg at statsråden var inne på på landsmøtet. Kan vi nå forvente et snarlig initiativ fra statsråden for å skape en desentralisert konsesjonsbehandling for mikro-, mini- og småkraftverk her i landet? Jeg venter med spenning på svar.
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2009-04-01:
Jeg har følgende spørsmål til samferdselsministeren: «I forslaget til Nasjonal transportplan 2010–2019 står det at det er aktuelt å prioritere E18 på strekningen Tvedestrand–Arendal i Aust-Agder, forutsatt bompengefinansiering. Formuleringen i transportplanen har skapt enorme forventninger i hele fylket. Forutsatt raskt lokalt planarbeid og trasévalg, når mener statsråden i så fall at oppstart av arbeidet på veistrekningen Tvedestrand–Arendal tidligst kan igangsettes, og hvor stor statlig finansieringsandel mener statsråden det kan forventes til prosjektet?»
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2009-04-01:
Jeg takker for svaret og merket meg det. Det var vel omtrent så uforpliktende som strekpunktet i Regjeringens forslag til Nasjonal transportplan når det gjelder denne veistrekningen. Grunnen til at jeg lufter denne konkrete saken og dette konkrete utbyggingsprosjektet på E18 på Sørlandet med statsråden i forkant av den politiske behandlingen i Stortinget – som skal skje den 11. juni – er at veiprosjektet Tvedestrand–Arendal har absolutt topp prioritet i Aust-Agder pr. dags dato. Også lokalt satser man absolutt alt på å få en noe mer forpliktende formulering inn i selve innstillingen til NTP enn det som bare oppfattes som et diffust strekpunkt i forslaget i NTP. Som statsråden vet, er veistrekningen ekstremt dårlig. Det har vært altfor mange dødsulykker der. Mener statsråden at den tidsplanen som hun beskrev, kan være realistisk ut fra de forutsetningene hun stilte for å komme med disse årstallene?
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2009-04-01:
Jeg takker nok en gang statsråden for svaret, og håper – og tror – at hun har merket seg hvor viktig man på Sørlandet mener det er å få gjort noe med denne veistrekningen så fort som mulig. Jeg håper også at statsråden kan bekrefte at hun vil følge denne saken meget nøye framover – i hvert fall så lenge hun er samferdselsminister. Når det gjelder kravet til bompenger, er det jo en betydelig skepsis, kanskje spesielt på Sørlandet, for det er allerede en hel hinderløype – for å bruke det uttrykket – av bomstasjoner på E18 gjennom Aust-Agder. Det kunne kanskje være betimelig å spørre statsråden hva hun mener om at vi skal ha enda en veistrekning på ca. 20 km med nok en bomstasjon, når vi altså fra før av har nærmest en hinderløype av bomstasjoner på Sørlandet. Mange reagerer på det, og jeg håper at statsråden forstår at mange reagerer med harme på at lokal finansiering er så dominerende.