Henrik Rød (Fremskrittspartiet), 2004-09-30:
Når Stortinget nå behandler ytringsfriheten, behandler vi en av de viktigste rammebetingelsene for demokratiet vårt. Det er en menneskerettighet å kunne få danne seg opp en mening og videreformidle denne i den form man selv måtte ønske, og det er en forutsetning for at et demokrati skal fungere. Utvikling av et samfunn er avhengig at man har fri meningsutveksling, og at vi tåler å høre andres meninger og ytringer, selv om den enkelte av oss kan finne disse både foraktelige og ufyselige. Men det er nettopp disse ytringene som trenger vern, ikke flertallets syn. Liberale ytringer hører altså hjemme i den offentlige debatt. Summen av alle meninger og ytringer vil være et bidrag for den enkelte til å kunne danne seg en egen oppfatning om ulike tema, og er således svært viktig for utviklingen av samfunnet. Behandlingen av denne saken tar sikte på å styrke grunnlovsvernet av ytringsfriheten. Dette er etter mitt syn nødvendig, da den eksisterende grunnlovsbestemmelsen har flere svakheter. Det har gjennom årenes løp vært rettet mye kritikk mot dagens bestemmelse, og kritikken har i første rekke gått på at den gir et utilstrekkelig vern av ytringsfriheten. Det er også åpenbart at tidens tann har fått tære på bestemmelsen, som ikke kan sies å være i harmoni med det mediesamfunnet vi i dag lever i. Spesielt gir det seg utslag i at dagens bestemmelse kun omhandler trykt skrift og følgelig ikke gir samme vern av ytringer framsatt på en annen måte. Prosessen med å utforme en ny grunnlovsbestemmelse om ytringsfriheten har vært lang og etter mitt syn svært grundig. Det foreligger en rekke forslag som Stortinget skal ta stilling til, for å utforme bestemmelsen på beste måte. Bare i sommer har det vært en stor offentlig debatt om temaet, og det er gledelig at så mange viktige bidragsytere har deltatt i debatten – og så vidt unisont framhevet viktigheten av å få i stand endringer i bestemmelsen, eller da en ny bestemmelse. Den omfattende debatten som har pågått de siste måneder, har gitt resultater. Det kommer til uttrykk gjennom de til dels store endringer som har framkommet fra i vår til der saken står i dag. Den opprinnelige innstillingen gir etter mitt syn et utilstrekkelig grunnlovsvern av ytringsfriheten. Dette støttes også av flere av deltakerne i den offentlige debatten. Regjeringens forslag har vært karakterisert som et nederlag for ytringsfriheten. Fremskrittspartiet har derfor ikke kunnet støtte Regjeringens forslag. Etter vårt syn gir Ytringsfrihetskommisjonens innstilling et vesentlig bedre resultat med tanke på å verne ytringsfriheten, og det representerer også dagens samfunn på en mye bedre måte. Ideelt sett burde derfor dette etter vårt syn ha vært vedtatt. Allikevel synes jeg det er veldig positivt at man gjennom den prosessen som har pågått i sommer, har kommet fram med et tilfredsstillende forslag som må antas å kunne oppnå tilstrekkelig flertall her i dag i Stortinget. Så vil jeg benytte anledningen, slik som flere har vært inne på, til å gi saksordfører honnør for å ha lost denne prosessen vel i havn. Dersom man ikke hadde fått enighet, hadde man kommet i en situasjon hvor man sannsynligvis hadde stått tilbake med dagens bestemmelse. Det ville etter mitt syn vært meget beklagelig med tanke på alt det arbeidet og de prosessene som man har vært igjennom for å få denne saken på plass, særlig også når nær sagt samtlige av deltakerne i debatten har understreket viktigheten av å få en ny bestemmelse. Forslaget ligger veldig tett opp til det som har vært Fremskrittspartiets opprinnelige standpunkt. Jeg er helt sikker på at det er et riktig skritt å bidra til at det blir flertall for dette. Vi er nødt til å passe oss for at det beste ikke blir det godes fiende. En sak som jeg har lyst til å nevne helt spesielt avslutningsvis, og som kanskje er den utslagsgivende faktoren for Fremskrittspartiet for å støtte endringsforslaget, er denne setningen om «Frimodige Ytringer om Statsstyrelsen». Slik som jeg ser det, er det en veldig viktig setning i forhold til ytringsfriheten, og det er også en setning som har stått i den paragrafen vi har i dag. Den representerer et veldig viktig prinsipp. Det andre som jeg også er glad for er blitt presisert, er dette med ansattes ytringsfrihet. Det var et tvilstilfelle for meg og for Fremskrittspartiet, men når både saksordføreren og statsråden så klart presiserer forholdene rundt det, føler jeg meg trygg på at vi gjør det riktige ved å vedta tilleggsforslaget som har kommet her i dag.