Monica Mæland (Høyre), 2014-03-04:
Interpellanten tar opp et viktig tema, og jeg setter pris på at Stortinget diskuterer hvordan vi kan styrke det private eierskapet i næringslivet. Som interpellanten viser til, spiller familiebedrifter en betydelig rolle i norsk næringsliv. Det kommer ikke minst til uttrykk i BIs artikkel om familieeierskap. Det kan være ulike måter å definere familiebedrifter på, men det er naturlig å legge til grunn private virksomheter hvor familiemedlemmer eier minst 50 pst. av aksjene eller eierandelene. Legger vi denne definisjonen til grunn, er anslagsvis to av tre norske aksjeselskaper familiebedrifter. I 2011 utgjorde dette rundt 72 000 bedrifter. Familiebedrifter er altså en fundamental del av det norske private eierskapet. De bidrar til sysselsetting over hele landet og skaper store verdier. Regjeringen anerkjenner den viktige posisjonen disse bedriftene har i norsk næringsliv, og vil bidra til at Norge også i fortsettelsen har et betydelig innslag av familieeide bedrifter. Regjeringen har som mål å styrke det private eierskapet, og vår politikk tar hensyn til hvordan eierskapet i næringslivet er strukturert. En vesentlig del av en familiebedrifts livsløp er at den er gjenstand for generasjonsskifter. Arveavgiften representerte en likviditetsbelastning som la unødige hindre i veien for fortsatt familieeierskap. Ved å fjerne arveavgiften har Stortinget styrket rammebetingelsene til norske familiebedrifter. Regjeringens politikk bygger på at verdier skal skapes, før de fordeles. Målet for næringspolitikken er derfor å sikre størst mulig samlet verdiskaping i norsk økonomi. Da må vi anvende våre ressurser der de skaper størst verdi. Vår verdiskaping avhenger av at det etableres, videreutvikles og drives lønnsomme bedrifter i Norge. Det betyr også at ulønnsomme bedrifter må omstilles eller, i verste fall, avvikles. Vi ønsker eiere som bidrar til at virksomheter har god evne til omstilling og innovasjon. Det er også viktig med et mangfold av eiere. Det gir god anvendelse av eierkompetanse og reduserer risiko. Virksomheter gjennomgår ulike faser, noe som stiller ulike krav til eiere. Det er ikke nødvendigvis de samme krav til eierskapskompetanse ved etablering som ved drift, vekst, omstilling, salg og avvikling. Privat eierskap skal være hovedregelen i norsk næringsliv, og regjeringen vil bidra til å styrke det private eierskapet. Målet vårt er økt verdiskaping og trygge og gode arbeidsplasser. Derfor er vår viktigste oppgave å sikre næringslivet over hele landet en forutsigbar økonomisk politikk og gode rammebetingelser. Det er viktig for virksomhetene, for ansatte og for eierne, og det er også viktig for dem som sikrer tilførsel av kapital til næringslivet. Det skal lønne seg å jobbe – det må også lønne seg å spare og investere. Vi har derfor redusert personskatten og formuesskatten. Endringene stimulerer til arbeid, sparing og privat eierskap. Det bidrar også til investeringer i næringsvirksomhet i Norge, til entreprenørskap, og det forenkler generasjonsskifter i familiebedrifter. Regjeringen har derfor forsterket arbeidet med skatteendringer. Scheel-utvalget ser på selskapsbeskatningen. I tråd med løftet om vekstfremmende skattelettelser og et lavere skattenivå skal utvalget også legge fram et forslag om netto skattereduksjoner. Vi forenkler. Virksomheter og eiere skal bruke mindre ressurser på rapportering og oppfølging av myndighetspålagte krav. Forenkling sparer næringslivet for tid og penger, og det kommer ikke minst nye og små virksomheter til gode. Vi satser på næringsrettet forskning. Det gir bedriftene ny kunnskap, kompetanse, teknologi og økt innovasjon. Dette handler om å legge til rette for størst mulig verdiskaping i framtiden. Derfor har vi styrket ordninger som SkatteFUNN, Brukerstyrt innovasjonsarena og klyngeprogrammene NCE og GCE. Vårt mål er å bidra til økt entreprenørskap. Derfor skal vi også legge til rette for flere gründere. Det handler både om tilgang til kapital og om kompetanse. Vi har et stort statlig virkemiddelapparat – bl.a. Forskningsrådet, Innovasjon Norge, SIVA, Investinor og Argentum. Fra regjeringens side er vi opptatt av at de ressursene vi bruker, treffer de mest innovative og levedyktige prosjektene. Derfor skal vi gjennomgå virkemiddelapparatet. Det offentlige er en stor eier. Regjeringen fører en ansvarlig statlig eierskapspolitikk. Statens prinsipper for god eierstyring ligger fast. Ansvarsdelingen mellom styre og eier er sentral. Det settes klare mål for eierskapet. Det gir selskapene og aksjonærene forutsigbarhet. Vi samarbeider med andre aksjonærer om valg av kandidater til sentrale styreverv og velger kandidater basert på kvalifikasjoner. Vi vil søke å redusere statens direkte eierskap i Norge for å sikre maktspredning og styrke det private eierskapet. Vi jobber derfor nå med en eierskapsmelding, som vi håper å legge fram for Stortinget før ferien. Norsk industri har gjennom årtier også hatt god nytte av utenlandsk kapital og kompetanse. At utenlandske selskaper ønsker å investere i Norge, er derfor positivt. Det viser at norske arbeidstakere, eiere og industri er konkurransedyktig. Norske virksomheter leverer varer og tjenester som markedet etterspør. Jeg hadde derfor vært mer bekymret hvis utenlandske selskaper ikke hadde vært villig til å investere og satse i norsk næringsliv. Det skal også være attraktivt for utenlandske investorer å investere her. La meg oppsummere: Vi har i Norge et aktivt og mangfoldig eierskap. Familieeide virksomheter utgjør en vesentlig del av norsk næringsliv. Regjeringen arbeider for å styrke det private eierskapet. Vi har bl.a. tatt viktige grep, som vekstfremmende skattelettelser, forenkling og styrking av næringsrettet forskning. Det legger til rette for høy sysselsetting, trygge arbeidsplasser og økt verdiskaping, som igjen danner grunnlaget for gode velferdstjenester, også i framtiden.