Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-11-26:
De seneste årene, fram til koronapandemien rammet reiselivsnæringen, har det vært en sterk vekst i antall turister og gjestedøgn i Norge. Som eksempel kan nevnes at 846 000 cruiseturister besøkte landet vårt i 2019, ifølge tall fra Innovasjon Norge. Det er en økning på vel 187 000, eller 28,4 pst., bare i løpet av tre år. For norsk reiselivsnæring, og kanskje særlig for næringslivsaktører på de mest populære destinasjonene, er det en gledelig utvikling. Økte besøkstall betyr økt omsetning og flere arbeidsplasser, for en stor del i typiske distriktskommuner. Likevel er det ikke tvil om at medaljen også har en bakside: voldsom slitasje på sårbar natur når titusenvis av mennesker begir seg til de aller mest besøkte besøksmålene, forsøpling der trafikken er størst, og mangelfull infrastruktur, som f.eks. parkeringsplasser og toalettfasiliteter i små bygdesamfunn, som i noen korte uker i høysesongen får økt folketallet med titusenvis av turister. Det sentrale spørsmålet som da melder seg, er enkelt og greit: Hvem skal ta regningen med tilrettelegging for turiststrømmen, utbygging av infrastruktur, renhold og opprydding? SV har brakt dette spørsmålet på banen i form av representantforslaget vi nå behandler. Det er i utgangspunktet bra at Stortinget og hvert enkelt parti internt dermed kan ta en ny gjennomgang av et spørsmål som har stor betydning for opplevelsen av Norge som turistmål. Så er det slik at en debatt rundt dette temaet lett kan strande på begrepsbruken. SV velger å bruke begrepet «turistskatt» i representantforslaget og ønsker å utrede både en statlig fastsatt skatt og kommunale variasjoner. Forslag om en eventuell statlig turistskatt har vakt sterke, negative reaksjoner fra reiselivsnæringen, som frykter et nytt skatteregime der bedriftene må ta kostnadene med økt tilstrømming av turister. Det er forståelig, og regjeringspartiene minner om at regjeringen avviste å innføre en statlig turistskatt i Meld. St. 19 for 2016–2017, som Stortinget behandlet våren 2017. Likevel er det grunn til å merke seg at det ble etablert en positiv og åpen dialog rundt spørsmålet om ulike former for brukerbetaling etter at SV leverte representantforsllget sitt like før jul. Det kom konstruktive innspill fra reiselivsnæringen om piloter som burde prøves ut, og flere av regjeringspartiene åpnet for å vurdere ulike løsninger for brukerbetaling som sikrer at turistene bidrar økonomisk til bedre infrastruktur og økt kvalitet på reiseopplevelsen ved besøk på populære turistdestinasjoner. Så konstaterer vi at representantforslaget fra SV dessverre fikk den verst tenkelige timingen. Idet næringskomiteen var i de innledende fasene av arbeidet med komitéinnstillingen, rammet koronapandemien reiselivsnæringen som en slegge. Det gjorde naturlig nok at behandlingen av representantforslaget ble satt på vent. Regjeringspartiene mener at den vedvarende alvorlige smittesituasjonen med de voldsomme negative konsekvensene det har for reiselivsnæringen, gjør at det ikke er rett tid for å konkludere i denne saken nå, og vi viser da til komitéinnstillingen. Vi mener likevel at departementet bør ta saken opp igjen når hverdagen blir normalisert.