trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Det at man diskrimineres fordi man er gravid, eller fordi man skal ta ut permisjon, er helt uhørt og helt uakseptabelt. Her er det viktig at ikke minst partene, at bedriftene, at de tillitsvalgte også er aktive og offensive på arbeidsplassene. Vi vet at dette er en diskusjon som gjerne går igjen i forbindelse med uttak av foreldrepermisjon. Det er ofte det som menn gjerne bruker som argument for at man ikke kan ta ut permisjon, nemlig at arbeidsgiver om ikke motsetter seg det, i hvert fall gir signaler om at det ikke skal lønne seg for dem. Foreldrepermisjonen er noe som diskuteres, og det skal vel diskuteres på de fleste av partienes landsmøter framover hvordan den kvoten skal være. At man skal bli diskriminert på bakgrunn av dette, er selvfølgelig helt uakseptabelt, men det er først og fremst en oppgave for arbeidslivet å sørge for at ansatte ikke diskrimineres på bakgrunn av uttak av svangerskapspermisjon.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Venstresiden liker jo å omtale denne regjeringen som en sinke i likestillingspolitikken. Det er tilbakevist til fulle. Som jeg sa i mitt svar til representanten Skei Grande, ser vi at flere kvinner nå jobber heltid, at lønnsgapet reduseres, at flere kvinner er i ledende stillinger nå enn tidligere. Dette har skjedd under denne regjeringen og er viktige framskritt for likestillingen. Når SV snakker om kommersialisering av velferdsstaten, hopper man glatt bukk over nettopp hvilke muligheter den såkalte kommersialiseringen ville gitt kvinner som er utdannet innenfor velferdssektoren, til å starte egen virksomhet og leve av den. Jeg synes SV burde stå til ansvar for hvordan man svekker kvinners muligheter til å starte egen virksomhet. Lønnsdannelsen er et ansvar mellom partene. Dette er tatt opp i Arbeidslivs- og pensjonspolitisk råd. Det er partenes ansvar å sørge for lønnsdannelsen dem imellom.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Jeg synes kompetansepott er et glitrende forslag. Jeg jobbet på Stortinget den gangen Høyre foreslo dette. Bakgrunnen er nettopp at en av hovedårsakene til lavere lønn ofte også er lavere kompetanse. Det å sørge for høyere kompetanse blant flere vil også påvirke deres lønnsslipp. Når man øker kompetansen blant f.eks. ansatte i barnehagene, vil det også påvirke hvilken lønn de vil få. Det å sørge for høyere kompetanse blant flere grupper vil nettopp bidra til at lønnsutviklingen vil endre seg. Vi har ikke lagt dette forslaget bort, vi mener at det er et godt forslag, som vil påvirke lønnen til flere.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Kompetansepott er ikke noe man bare kommer med i en valgkamp. Hovedårsakene til lønnsforskjellene mellom kvinner og menn har sin rot i det kjønnsdelte arbeidsmarkedet. Det er ikke slik at det er lønnsforskjeller mellom kvinne og mann i samme jobb på samme sted. Der tjener kvinner og menn i all hovedsak likt. Hovedårsaken til at kvinner og menn tjener ulikt, er at flere kvinner jobber deltid. Derfor er det så viktig å gjøre noe med stillingsprosentene. Den andre årsaken er at kvinner jobber i offentlig sektor, menn i privat sektor. Arbeidsmarkedet er kjønnsdelt. Derfor er det viktig at flere kvinner kommer i mannsdominerte yrker og flere menn i kvinnedominerte, at man får økt stillingsprosenten, og at flere kvinner også tar ledende stillinger. Da vil mye av lønnsgapet viskes ut. Jeg tok opp i Arbeidslivs- og pensjonspolitisk råd like før jul at Stortinget har fattet et anmodningsvedtak i forbindelse med likestillingsmeldingen. Da var partene helt klare på at lønnsdannelsen er deres ansvar. Vi har nå et eget utvalg under dette rådet som ser på disse problemstillingene.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Det er helt korrekt. Som jeg sa i mitt forrige svar til representanten: Når man ser hvordan man rekommunaliserer i kommune etter kommune, er det nettopp kvinners mulighet til å starte egen virksomhet innenfor det de har kompetanse og utdanning i, som svekkes. Det er åpenbart at hvis kvinner kan få lov til å starte egen virksomhet, egne bedrifter, utvikle tjenestene på den banehalvdelen hvor de er gode, hvor de har utdanning, hvor de har erfaring, vil det være bra for kvinnene selv og deres mulighet til å tjene penger, og det vil også være bra for kommunene. Det er overraskende, synes jeg, at venstresiden så lett hopper bukk over det faktum at rekommunalisering på den ene siden spenner beina på de kvinnene som har gode ideer og gode løsninger til beste for innbyggerne. Politikken vil svekke deres muligheter.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Nå har det vel hendt tidligere at man har blandet seg inn i lønnsoppgjør. Det har vært gitt ekstramilliarder bl.a. til lærerne for ikke så altfor mange år siden, så det skjer. Men det er ingen tvil om at lønnsdannelsen er partenes ansvar. Det statlige arbeidsgiveransvaret tilligger kommunal- og moderniseringsministeren. Jeg skal være varsom med å mene for mye om det. Men det som kommunalministeren har gjort, er bl.a. å legge fram en egen arbeidsgiverstrategi. Det er den første på – er det 25 år? – og på høy tid at man har kommet med en egen strategi nettopp for arbeidsgiverpolitikken i staten. Når det gjelder spørsmålet om skift og turnus, var det et av områdene som også Arbeidstidsutvalget tok opp. Det var stor uenighet mellom partene om hvordan det spørsmålet skulle løses. Det har vært velkjent i mange, mange år, og det var også bakgrunnen for at jeg satte ned et utvalg med partene for nettopp å se på skift/turnus-problematikken ut fra det som Arbeidstidsutvalget kom med. Men når det gjelder konkrete spørsmål til arbeidsgiverpolitikken i staten, ber jeg om at spørsmålene rettes til rette statsråd.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Forskjellene i Norge er – sammenlignet med andre land – heldigvis små, og slik skal det være. Jeg må arrestere representanten på noe: Det vi ser, er at den registrerte ledigheten går ned, sakte men sikkert. I tolv av landets fylker går ledigheten ned, og det er bra. Sentralbankens nettverksrapport, som kom i går, viser at optimismen nå øker, at produksjonen er høyere enn forventet, og at flere bedrifter nå regner med at det går i riktig retning. Så vi ser lysglimt for situasjonen på arbeidsmarkedet, og det skal vi alle være glade for, for det har vært tøffe tak for norske bedrifter som følge av nedturene i oljesektoren. Det er en realitet at sysselsettingsandelen går ned. Det har vært en realitet i hvert fall siden 2008. Noe av årsaken er at vi får flere eldre. Sysselsettingsandelen måles jo i gruppen 15–75 år. At de unge velger utdanning, er bra, men at flere går ut av arbeidsstyrken, er alvorlig, og det er viktig at vi forebygger det. Regjeringen har en rekke tiltak, både i de ordinære budsjettene og i tiltakspakkene, for å sikre og skape flere jobber, for å sørge for at flere får kompetanse og sånn sett får omstilt seg til et nytt arbeidsmarked, og for å sørge for bedre rettigheter for elevene til å kunne ta videregående opplæring, bl.a. ved at man tetter gapet mellom ungdomsrett og voksenrett. Vi har innført aktivitetsplikt for unge sosialhjelpsmottakere, og vi har en egen ungdomsinnsats i Nav, for å nevne noe. Så det er en rekke tiltak som vi har iverksatt, nettopp for å redusere ulikheten, for å øke sysselsettingsandelen og for å få flere tilbake i jobb. Om noen uker skal vi legge fram en egen sak om endringer i arbeidsavklaringspengeordningen, hvor hensikten er nettopp å gjøre terskelen inn litt høyere, sørge for tettere oppfølging av dem som er i ordningen, og at man skal komme seg raskere tilbake i jobb.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
I mitt forrige svar ramset jeg opp en rekke tiltak som vi har iverksatt gjennom de ordinære budsjettene, men også gjennom tiltakspakkene våre. Det handler om storstilte satsinger på samferdsel og infrastruktur, det handler om en storstilt satsing på utdanning, næringsrettet forskning og innovasjon, og det handler om en økonomisk politikk som sørger for at flere bedrifter øker sin bæreevne, og at man klarer å holde hjulene i gang i den kneika vi er over. Arbeiderpartiet undervurderer den utrolig krevende situasjonen som vi har vært i som en følge av nedgangen i oljesektoren. Det er få tiltak som ville ha forbedret situasjonen for de mange bedriftene som sliter land og strand rundt. Nå ser vi at ledigheten går ned sakte, men sikkert, at det går i riktig retning i fylke etter fylke. Vi ser flere positive tegn ute i økonomien. Det siste er rapporten fra sentralbanksjefen, som kom i dag, som viser at det går i riktig retning. Men det er ingen grunn til at vi skal lene oss tilbake. Det er fortsatt mange bedrifter som sliter, vi er fortsatt i en krevende omstillingssituasjon, og regjeringen er beredt til å iverksette enda flere tiltak. Men vi ser nå at politikken begynner å virke, og det er jeg glad for.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Jeg hadde en fantastisk tur til Finnmark, og jeg fikk høre om utfordringene som representanten nevner – at det er mange som har lav utdanning, og mange som sliter med å få seg jobb. Men jeg fikk også møte et Finnmark hvor man var utrolig offensive med hensyn til de mulighetene fylket nå har, og som de står overfor. Olje- og gassektoren var blant noe av det de nevnte flere steder som en stor mulighet – ikke bare for fylket, men for hele regionen – til flere arbeidsplasser, og de ringvirkningene som olje- og gassektoren nå har for Finnmark, er formidable. Det er stor optimisme innenfor reiselivsnæringen. De regner med en stor vekst innenfor turisme – kulturturisme – i fylket. Det viktigste vi kan gjøre framover nå, er nettopp å legge til rette for at flere bedrifter i privat sektor kan se dagens lys, at de kan overleve i et krevende marked, og at de kan tjene penger, slik at de ansatte får lønn og noe å leve av. Finnmark viste store muligheter innenfor privat sektor, og det er bra. Olje og gass og reiseliv var to viktige næringer som de selv framhevet.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
EØS-avtalen er bra for Norge. Den er bra for norske bedrifter. EU utgjør det viktigste markedet for mange norske bedrifter. Norge som en eksporterende nasjon er avhengig av tilgang på markeder. EØS-avtalen er bra for norske bedrifter og for norske arbeidsplasser. EØS-avtalen er også bra for norske innbyggere – gjennom muligheten til fri flyt over landegrensene har den vært positiv for Norge. Norge har også, i en tid hvor vi hadde underskudd på tilgjengelig arbeidskraft, nytt godt av at man nettopp har kunnet få tilgjengelig arbeidskraft fra det europeiske markedet. Det betyr ikke at det bare har vært rosenrødt. Det har også brakt noen utfordringer med seg, som det er viktig at vi følger nøye med på, bl.a. gjennom de tiltakene vi har redegjort for i Strategi mot arbeidslivskriminalitet. Men EØS-avtalen har vært bra for Norge i det store og det hele. Den har gagnet det norske samfunnet vel.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Som representanten Andersen opplyser, har utviklingen i sysselsettingsandelen i Sverige vært god. Sverige har de senere årene gjennomført flere reformer av sine trygdeytelser og gitt betydelige skattelettelser, også til sysselsatte. Sveriges industris lønnskostnader ligger i 2016 fortsatt 13 pst. lavere enn i norsk industri. Positiv konjunkturutvikling i mange europeiske land har bidratt til god utvikling i den svenske eksporten og i sysselsettingen. Oljeinvesteringene har vært en sterk motor for norsk økonomi i mange tiår. Nå skal andre næringer overta. Regjeringens strategi er å legge til rette for gode rammebetingelser for innovasjon og nyskaping, slik at ny virksomhet skal skapes. I tillegg fører vi en ekspansiv økonomisk politikk som skaper mange arbeidsplasser, bl.a. innen bygg og anlegg og i offentlig sektor. Det har dempet ledighetsøkningen i fylkene som er mest avhengige av oljevirksomheten, og gitt nedgang i ledigheten i flertallet av fylkene. Mange av våre investeringer i forskning og utvikling og i infrastruktur bidrar til kostnadsbesparelser for bedriftene og bedre tjenester til borgerne. Det styrker næringslivets konkurransekraft. Arbeidslivets parter bidrar positivt til utviklingen gjennom moderate lønnsoppgjør. Jeg deler engasjementet for de unge. Regjeringen har økt innsatsen for unge, med særlig vekt på å få flere til å fullføre videregående utdanning. Regjeringen vil foreslå at det blir en direkte overgang fra ungdomsrett til voksenrett. På mitt ansvarsområde har jeg fra og med i år innført en styrket ungdomsinnsats, som først er iverksatt i fylkene på Sør-Vestlandet. Et toårig opplæringstiltak i Nav er etablert. Aktivitetsplikt er iverksatt. Lønnstilskuddsordningene er forenklet, og nye og bedre tilretteleggingsordninger er på plass. Vi har gitt Nav-kontorene større lokal handlefrihet, slik at de kan hjelpe arbeidssøkere over i jobb, med tiltak som er tilpasset de lokale utfordringene. Vi har åpnet for større mulighet til midlertidig ansettelse. For å oppsummere: Det er ikke ett enkelt tiltak som snur utviklingen, men regjeringens helhetlige politikk. De seneste måneders ledighetsutvikling er et tegn på at vi er på rett vei.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Som vi var innom i spontanspørretimen i stad, har sysselsettingsandelen gått ned over mange år, i hvert fall fra 2008, og det har vært bekymringsfullt. Samtidig er det viktig å se at sysselsettingsandelen måler sysselsettingen i aldersgruppen 15–74 år. Vi vet at de store etterkrigskullene nå har passert 70, og det er også legitimt å gå over i pensjonistenes rekker for dem som ikke kan eller ønsker å jobbe. Samtidig er det viktig å stimulere flere eldre til å stå lenger i jobb, og det er også viktig å bidra til at ikke eldre støtes ut av arbeidslivet. Men det viktigste vi kan gjøre for å øke sysselsettingsandelen, er å sørge for at det er tilstrekkelig mange jobber, at det er jobbskaping nok, og også at befolkningen har den kompetansen som kreves for å gå inn i de jobbene som er.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Jeg står fast ved det jeg sa i spørretimen i stad. Det ser ut til at Arbeiderpartiet faktisk undervurderer hva som har skjedd i norsk økonomi de siste årene som følge av nedgangen i olje- og gassektoren. 50 000 arbeidsplasser er borte. Det sier seg selv at det å skulle erstatte de 50 000 med nye lønnsomme arbeidsplasser, er en ganske krevende oppgave. Vi ser at det skjer en enorm omstilling ute i norske bedrifter. Jeg besøker flere av dem som går fra det ene ytterpunktet til det andre når det gjelder hvilke markeder de forsøker å nå. Jeg er glad for at sentralbankens nettverksrapport, som er offentliggjort i dag, viser at flere bedrifter melder om bedre tider. Man sier til og med at resesjonen på Sør-Vestlandet er tilbakelagt. Man sier at produktiviteten og produksjonen er større enn det man hadde trodd. Og de fleste bedriftene varsler også om betydelig bedre tider de neste månedene. Alt i alt ser vi at politikken virker. Det skapes jobber, det omstilles i stor skala – og det er bra også for sysselsettingsandelen, som representanten er opptatt av.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Jeg deler representantens bekymring for utviklingen i ungdommens sysselsetting og økningen i antall unge uføre. Sysselsettingen blant unge er mer konjunkturfølsom enn blant eldre. Sysselsettingsraten for unge har etter 2008 falt mer enn for gjennomsnittet. For å styrke ungdommens muligheter og legge grunnlag for varig tilknytning til arbeidslivet er det nødvendig med en bred tilnærming og satsing på flere områder, også utdanning og helse. For mange starter utenforskap med frafall i videregående skole. Flere tiltak er iverksatt for å motvirke frafallet. Regjeringen har innført fraværsgrense i videregående skole. Flere departementer deltar i 0–24-samarbeidet for at flere skal lykkes i skolen og fullføre videregående opplæring. Lærlingtilskuddet er økt i flere omganger. Kravet om bruk av lærlinger for å vinne offentlige anbud er skjerpet. Regjeringen vil foreslå å innføre direkte overgang fra ungdomsrett til voksenrett i videregående opplæring. Arbeids- og velferdsetatens opplæringstilbud er styrket ved et nytt toårig opplæringstiltak for personer med manglende grunnleggende kvalifikasjoner. Fra nyttår innførte vi en ny ungdomsinnsats i arbeids- og velferdsforvaltningen. Unge under 30 år som etter åtte uker står uten tilbud om arbeid, skoleplass eller annen aktivitet, skal få individuelt tilpasset oppfølging fra Nav-kontoret. Fra nyttår er det også innført en plikt fra kommunene til å stille vilkår om aktivitet ved tildeling av økonomisk stønad til mottakere under 30 år. Formålet er å styrke den enkeltes mulighet til å komme i arbeid og bli selvforsørget. Det er spesielt viktig å hjelpe unge ut av en passiv tilværelse. Det er videre iverksatt tiltak som skal gjøre det lettere for arbeidsgivere å åpne dørene for unge. Adgang til midlertidig ansettelse, økt bruk av lønnstilskudd og nye og bedre tilretteleggingsordninger styrker sjansen for overgang til arbeid. Før påske vil regjeringen legge fram forslag til endringer i regelverket for arbeidsavklaringspenger. Forslagene vil heve terskelen for å komme inn i ordningen og senke terskelen for å miste rettigheter i ordningen. Mer hensiktsmessig oppfølging av mottakere av arbeidsavklaringspenger sammen med øvrig innsats for unge vil styrke ungdommens muligheter og på sikt redusere innstrømming til uføre. En statsråds oppgave er å møte de utfordringer som samfunnsutviklingen krever. Regjeringen har ambisiøse mål. Oljenedturen har gitt ekstra utfordringer. Vi griper fatt i utfordringene og foreslår løpende nødvendige endringer.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Det var jo en grunn til at utenforskapet blant unge var en av regjeringens hovedprioriteringer da vi tiltrådte. Vi så at i perioden 2008–2013 økte utenforskapet blant unge fra 47 000 til 70 000. Fra 2013 til 2017 økte det fra 70 000 til 73 000. Fortsatt er det altfor høyt, det er altfor mange unge som faller utenfor. Men skal man tro på statistikken, kan mye tyde på at vi i hvert fall har begynt å flate ut den eksplosive økningen vi så under den forrige regjeringen. Da er det mange tiltak som er viktige. Representanten Lauvås går inn for en oppramsing. Det er en rekke tiltak hvor vi skal styrke samarbeidet mellom helse, skole og arbeid for å sørge for at færre ungdommer faller utenfor, at flere ungdommer klarer å fullføre skolen, at flere unge får den hjelpen de trenger slik at de får den kvalifikasjonen som kreves for å få en jobb senere i livet. Det er bakgrunnen for at vi nå foreslår flere endringer i ordningen om arbeidsavklaringspenger som Stortinget skal debattere i løpet av noen uker.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-03-08:
Det er standardfrasen fra Arbeiderpartiet å snakke om skattelette til dem som har mest far før. Sannheten er at hovedsatsingen fra denne regjeringen er infrastruktur, altså satsing på samferdsel, kunnskap og utdanning, næringsrettet forskning og innovasjon. De satsingene er større enn skattelettene, så der tar representanten feil. Årsaken til at vi har de satsingene vi har på infrastruktur når det gjelder kunnskap og utdanning, er nettopp at vi står i en stor omstillingsperiode fordi vi var for oljeavhengig tidligere. Vi trenger å omstille arbeidslivet og næringslivet vårt til å finne flere næringer, flere bedrifter, som kan bære den velferden vi har. Det er ikke sånn at vi går i feil retning. Vi ser nå at arbeidsledigheten flater ut og går ned, vi ser at mye kan tyde på at uførestatistikken, særlig blant unge, flater ut. Men fortsatt er det altfor mange som står utenfor, og det er bakgrunnen for at vi fra dag én har iverksatt mange tiltak på både utdanningssiden, arbeidssiden og helsesiden for å fange opp flere og få inkludert dem i skole og jobb.
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2017-03-08:
Sist veke kunne TV 2 melda om Thor-Egil i Hammerfest, som har gått på arbeidsavklaringspengar frå Nav sidan 2014, ei yting som ein får mens ein ventar på avklaring. Då skal Nav i samråd med lege finna ut om ein har restarbeidsevne, eller om ein skal verta varig uføretrygda. 21-åringen har tidlegare søkt om varig uføretrygd. I eit avslag frå hausten 2014 skriv Nav bl.a. at hans arbeidsevne ikkje er nedsett på grunn av alvorleg og varig sjukdom, skade eller lyte. Thor-Egil er født med skoliose, som fører til skeivheit i ryggsøyla. Det han no manglar, er avklaring, og han manglar skilling til mat og livsopphald. Thor-Egils sak vart sett av media, og han får no hjelp, men det Thor-Egil og andre med ulike behov for hjelpeapparatet rundt seg treng, er at hjelpeapparatet ser dei. No er det i gang eit arbeid med sentralisering av Nav-kontor. Korleis meiner statsråden at å flytta dei gode hjelparane lenger frå dei som dei er til for, skal verta mykje betre for brukaren?
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2017-03-08:
Spørsmålet mitt til kunnskapsministeren går litt i same bane som spørsmålet som vart stilt her tidlegare: «Personer over 16 år som er innvilga opphaldsløyve, har rett til grunnskoleopplæring for voksne ved behov for dette. Ifølgje Utdanningsdirektoratet manglar fylkeskommunane oversikt over opplæringsstatus til 40 pst. av desse personane. Desse ungdommane risikerer nå å gå utan opplæringstilbud i opptil halvanna år fra ankomst til opplæring er i gang. Det er fare for at lang ventetid i passivitet kan føre til at kunnskap og ferdigheiter går til spille. Kva vil statsråden gjere for å endre på dette?»
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2017-03-08:
Takk for svaret. Dette er eit spørsmål som kunnskapsministeren sjølv bestilte meir skriftleg, etter eit tidlegare munnleg spørsmål. Utfordringa vår er, som òg ministeren sjølv påpeikte: Korleis skal vi vareta både registrering og oppfølging av alle dei det gjeld? Då tenkjer eg òg på ei meir fleksibel ordning, der ein kan koma inn i skuleløpet undervegs, i staden for at ein hamnar i ein søknadskø med søknadsfrist i mars. Om ein kjem inn i systemet lite grann seinare, risikerer ein å måtta venta til året etterpå før ein kjem inn i eit utdanningsløp. Det er kanskje den største utfordringa – som eg vil utfordra ministeren på: Har han nokon tankar rundt det å møta det?
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2017-03-08:
Eg registrerer at praksisen gjerne skulle vore slik – eg er redd for at han ikkje er det. Så eg håpar at ministeren kanskje kan følgja opp. Eg trur kanskje òg KS kan vera ein samarbeidspartnar her – inn mot kommunane og fylkeskommunane – for å følgja opp dette. KS er ute etter eit hurtigspor inn i arbeidslivet for dei det gjeld, som har rett til opplæring. Som det tidlegare har vore sagt frå talarstolen av integreringsministeren: Å få dei nye innvandrarane våre i jobb og inn i samfunnet er det viktigaste ein kan gjera for at dei skal verta positive bidragsytarar i samfunnet. Utfordringa er framleis kanskje ei oppfølging frå ministeren når det gjeld nettopp det spørsmålet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
En viktig del av organiseringen av Nav er det statsråden kaller kanalstrategi. Det betyr mer digitale løsninger, og det støtter Arbeiderpartiet. Men det er et stort men i det: De som ikke behersker de digitale løsningene, må kunne få bruke andre kanaler enn de digitale. Jeg må si at jeg er overrasket over at statsråden ennå ikke har ryddet opp i saken om de tusenvis av pensjonister som ønsker å få pensjonsutbetalingen sin i posten som før, som ikke har tilgang på IKT-løsninger som gjør at de kan hente ut utbetalingsslippen sin. Det fremstår enda merkeligere når det på Navs egne sider står at man er selv ansvarlig for å sjekke grunnlaget for at beregningen av skattetrekket er korrekt. Hva vil statsråden si til alle de pensjonistene som nå ikke får den muligheten?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
Jeg fortsetter med arbeidsministeren. I mange yrker som er kvinnedominerte, er det for mange som jobber deltid. De har ikke en lønn å leve av. For ti år siden etablerte Tvisteløsningsnemnda en praksis som sier at personer som jobber deltid, kan ha fortrinnsrett til deler av stillinger når disse blir utlyst. For et år siden endret en dom i Høyesterett denne praksisen. Mitt spørsmål til statsråden er da: Hva har statsråden gjort for å endre lovverket, sånn at det som jeg oppfatter er Stortingets intensjon, fortsatt kan gjennomføres?
Iselin Nybø (Venstre), 2017-03-08:
Selv om det er kvinnedagen i dag, må vi snakke litt om menn også, og mitt oppfølgingsspørsmål går til kunnskapsministeren. Det er et tverrpolitisk mål at vi skal ha et arbeidsmarked der både kvinner og menn kan velge fritt og velge ulikt – eller likt, alt ettersom man ser det. Det er også et mål at unger som vokser opp i dag, skal ha rollemodeller av begge kjønn. En av de utfordringene vi står overfor i dag, i 2017, er at vi ser at det er få – og for få – menn som tar jobb i barnehage og skole, spesielt på de lavere trinnene. Det gjør at dette i stor grad er kvinnedominerte arbeidsplasser, og det gjør at de ungene som vokser opp i dag, og som går i barnehage og på skolen, ikke får rollemodeller av begge kjønn, som vi skulle ønske at de gjorde. Så mitt spørsmål til kunnskapsministeren er: Hva vil han gjøre for å få flere menn inn i barnehagene og inn i skolen, spesielt på de laveste trinnene?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-03-08:
En annen utfordring på arbeids- og sosialministerens område, i tillegg til det kjønnsdelte arbeidsmarkedet, er diskriminering av gravide og diskriminering av kvinner og menn i forbindelse med uttak av foreldrepermisjon. Hvis vi ser på tallene fra Likestillings- og diskrimineringsombudet fra 2015, viser de at 55 pst. av kvinnelige arbeidstakere og 22 pst. av mannlige arbeidstakere oppgir at de opplever diskriminering knyttet til graviditet eller foreldrepermisjon. Dette er urovekkende. Det er urovekkende at så mange kvinner taper muligheter i arbeidslivet fordi de får barn, fordi de – som del av familie eller samboerforhold eller hva det enn er – velger å få barn. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil statsråden sørge for at diskriminering av gravide og foreldre i arbeidslivet slutter?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
Jeg vil si at jeg er glad for at statsråden så tydelig avskilter nåværende statsminister, tidligere opposisjonsleder, Erna Solbergs forslag om at Stortinget skal involveres i lønnsoppgjør, altså bevilge en egen pott. Jeg er veldig opptatt av at det helt siden arbeidsmiljøloven i 1935 har vært klart at lønnsoppgjør er et forhold mellom partene. Men så er det også sånn at regjeringa er en av partene i oppgjøret. Under den forrige regjeringa ble det innført likestilling mellom skift og turnus. Det at de som går turnus, skal komme bedre ut økonomisk enn dem som ikke går turnus, må håndteres innenfor de ordinære lønnsoppgjørene, men det er altså et spørsmål der regjeringa er part som arbeidsgiver. Derfor stiller jeg spørsmålet til statsråden: Hva vil hun gjøre for å bidra til at regjeringa som arbeidsgiver setter likestillingsspørsmålet på dagsordenen, og f.eks. i forholdet til skift og turnus har en arbeidsgiverposisjon i lønnsoppgjørene som gjør at en kan løfte de mange kvinneyrkene som er for dårlig betalt?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
Etter snart tre og et halvt år med den mest høyreorienterte regjeringa Norge har hatt i moderne tid, ser vi klare resultater av politikken: Forskjellene i Norge øker. Arbeidsledigheten holder seg høy og stiger fortsatt i noen fylker, bl.a. i mitt hjemfylke, Vestfold, der økningen har vært på 6 pst. det siste året. Sysselsettingsgraden har gått ned – fra 68,5 pst. til 66,8 pst. fra 2013 til 2016. Enda mer alvorlig er det at vi nå ser at også arbeidsstyrken blir redusert. Samtidig ser vi at antallet sosialhjelpsmottakere øker. Antallet langtids sosialhjelpsmottakere øker. Andelen uføre gikk opp med 4 pst. fra 2013 til 2016. For ungdom fra 18 til 29 år er det faktisk en økning i uførhet på 37 pst. Flere unge er utenfor. Er statsråden fornøyd med utviklingen i Norge under denne regjeringa?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
Det er sånn at vi nå ser sentrale økonomer som sier at nå er det alvor. Det er et veldig kjent trekk at først øker ledigheten, noe vi har advart mot og foreslått tiltak mot, så ser vi at sysselsettingsgraden går ned – det er veldig dramatisk – og så ser vi at arbeidsstyrken blir redusert. Da er vi i en alvorlig situasjon. Når regjeringas egen rapport for fjoråret, Nasjonalregnskapet, sier at sysselsettingen i privat sektor gikk ned i fjor, til tross for at vi – eller regjeringa – har øst ut skattelettelser med såkalt dynamisk effekt, er vi i en veldig alvorlig situasjon. Og da stiller jeg spørsmålet: Hva vil regjeringa gjøre med det?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
Spørsmålet mitt går til arbeids- og sosialministeren: «Konjunkturinstitutet i Sverige meldte for få dager siden at Sverige har det sterkeste arbeidsmarkedet i EU. Aldersgruppen 20–64 år har den høyeste sysselsettingsgraden siden 1992. I Norge peker pilene motsatt vei. Andelen av befolkningen som er i arbeid, var i 2016 den laveste på over 20 år, og sysselsettingen blant unge var i 2016 den laveste på over 20 år. Hva vil regjeringen gjøre for å snu utviklingen?»
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
Nå gjaldt hovedspørsmålet mitt sysselsettingsgraden, og jeg synes det er vanskelig å skjønne hvordan statsråden kan påstå at utviklingen der er på rett vei. Tvert imot går den feil vei i Norge – i motsetning til i Sverige. Statsråden var inne på situasjonen for privat næringsliv og eksport, og det er nettopp noe av det som gir meg grunn til bekymring. Vi kjenner til oljeprisfallet, vi kjenner til oljesektorens problemer på grunn av det, men samtidig har det ført til at vi har en svak kronekurs og et veldig lavt rentenivå, og en veldig stor andel av norsk næringsliv har en fordel av det. Men til tross for at det for den delen av næringslivet er gunstige økonomiske betingelser – som statsråden nå sier – med en noe økende vekst ute i Europa, vårt viktigste marked, ser vi altså at sysselsettingen i privat sektor går ned. I en tid da rammevilkårene er gode for privat sektor utenom olje, går altså sysselsettingen i privat sektor i nasjonalregnskapet ned. Bekymrer ikke det statsråden?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
Det er nettopp det som er poenget, at det er viktig å skape nye jobber. Og det var det som var spørsmålet mitt, som jeg ikke fikk svar på. Når vi er i en situasjon der det på grunn av lav kronekurs og lav rente har vært veldig gunstig i Norge å skape jobber i privat sektor, opplever vi faktisk, som sagt, i regjeringas eget nasjonalregnskap å få informasjon om at sysselsettingen i privat sektor går ned. Det er det som gir grunnlag for de bekymringene vi reiser. Vi mener det kunne vært gjort mye mer i forhold til konjunkturledigheten, men nå er det altså ikke bare det som er spørsmålet mitt. Det er snakk om en langsiktig trend, og også sjeføkonom Jan L. Andreassen sier til Dagbladet den 22. februar: «Norge har et problem». Det er altså en veldig alvorlig situasjon at vi nå ser reduksjon i arbeidsstyrken. Det er det som skal bære velferdssamfunnet framover. Det høres ut som om det er uforskyldt alt som skjer i Norge, og flaks alt som skjer i Sverige. Burde vi kanskje rett og slett bytte til en regjering som har litt mer flaks?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
Statsråden har ramset opp, men regjeringens politikk virker jo ikke – det er realiteten. Statsråden har nettopp vært på besøk i Kautokeino, der en femtedel av ungene lever under fattigdomsgrensen, og der ledigheten nå er på over 6 pst. I Finnmark er det en veldig lav andel av arbeidstakerne som jobber innen olje og gass, så fylket er ikke rammet av oljeprisfallet, sånn som vi ser på Vestlandet. Likevel ser vi at sysselsettingsgraden i Finnmark er lavere enn i landet for øvrig. Vi ser at sysselsettingsgraden faller ganske dramatisk nå, og at den faller mer i Finnmark enn i landet for øvrig. Da er mitt spørsmål: Hvilke helt konkrete tiltak kan vi forvente fra regjeringen overfor befolkningen i Kautokeino og Finnmark etter at arbeidsministeren har vært på befaring?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
Jeg regner med at forsinkelsen skyldes et travelt program for finansministeren på kvinnedagen. «Norge trenger nye arbeidsplasser, og Arbeiderpartiet fremmer målrettede løsninger for vekstbedrifter fremfor generelle skattekutt som ikke fungerer. I skatteforliket ba Stortinget regjeringen om å utrede skatteincentiver på tidligfaseinvesteringer. I statsbudsjettet kom det bare en omtale. Stortinget vedtok så i høst Arbeiderpartiets forslag om å få konkrete modeller utredet. Kan statsråden bekrefte at dette blir fremlagt i revidert nasjonalbudsjett?»
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
Jeg takker for den avklaringen og håper vi får noen konkrete forslag så vi kan komme i gang. Men det må jo bekymre finansministeren at det nesten ikke skapes nye arbeidsplasser i privat sektor under denne regjeringa. Jeg synes det er fint at en skryter av hvor mange nye selskaper som startes, men jeg skulle ønske en også var like opptatt av at det ble flere vekstkraftige bedrifter som skaper flere arbeidsplasser. Jeg må minne finansministeren om at i 2016 gikk sysselsettingen i privat sektor ned, for første gang siden finanskrisen. Jeg må innrømme at jeg også er litt overrasket over at regjeringa ofte stritter imot disse målrettede tiltakene. Når det gjelder skatteincentivene, er det Stortinget som driver fram framdriften, presåkornordningen, som ble nevnt, ble vel presset gjennom av Venstre, ikke regjeringa, og det er Stortinget som har krevd en opprydding i incentivene for ansattes medeierskap. Kan en nå forvente at regjeringa leverer på flere av disse målrettede tiltakene og legger vekk det litt ideologiske blindsporet om de generelle skattekuttene som ikke virker?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
Ja, det er gøy å kunne glede finansministeren, men jeg må minne om at Arbeiderpartiet alltid har vært for målrettede tiltak innenfor skattesystemet som virker, i motsetning til denne regjeringa, som har vært mer opptatt av de generelle skattekuttene, som ikke virker, og som ikke skaper nye arbeidsplasser. Det som bekymrer meg, er det som finansministeren også nevnte i sitt første svar: Andre land går foran og har kommet mye lenger enn Norge. Vi sakker akterut. Sverige og Storbritannia er nevnt. Storbritannia har innført en ordning for skatteincentiver, som en allerede ser resultat av. I Sverige har den sosialdemokratiske regjeringen levert reform for risikokapital, bedre opsjonsbeskatning og skatteincentiver, som noen eksempler. Så mitt spørsmål er derfor: Er finansministeren bekymret for at norske «startups» skal flagge ut til Storbritannia og Sverige, som nå har fått på plass disse målrettede tiltakene som Stortinget har etterspurt, og som regjeringa ennå ikke har levert?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-03-08:
La meg først beklage at jeg kom for sent til spørretimen. Jeg har for vane å være her i tide fordi Stortinget skal man respektere, men det var litt trafikk. Regjeringen er selvsagt opptatt av å legge til rette for å starte og utvikle nye bedrifter. Det er helt nødvendig for at vi i årene fremover skal være i stand til å finansiere et høyt velferdsnivå. Regjeringen har allerede gjennomført flere tiltak for gründere i oppstartsfasen. Vi har prioritert presåkornfondordningen og etablerertilskuddsordningen. I tillegg har vi økt bevilgningene til bedriftsrettet forskning, som f.eks. Brukerstyrt innovasjonsarena. Skattepolitikken til regjeringen med lavere selskapsskattesats og lavere skatt på formue og arbeid har også lagt til rette for nye investeringer og verdiskaping. Alt dette gir resultater. Trolig har det aldri vært startet flere bedrifter enn nå. Det viser at regjeringens rekordsatsing på kunnskap, forskning og innovasjon virker. Regjeringen er svært positiv til å vurdere tiltak som fremmer gründervirksomhet, f.eks. skatteinsentiver for langsiktige investeringer i oppstartsselskap. Det signaliserte vi i 2017-budsjettet, der vi også beskrev ordningene i henholdsvis Sverige og Storbritannia og vurderte hvordan en norsk ordning eventuelt kunne utformes. Det ble imidlertid trukket frem flere problemstillinger som må gjennomgås før en norsk ordning kan komme på plass. Regjeringen pekte samtidig på at hensynet til å stimulere til etablering og utvikling av nye bedrifter taler for å arbeide videre med å vurdere en ordning med skatteinsentiver. Ved behandlingen av budsjettet ble regjeringen bedt om å komme tilbake med ferdig utredede modeller og legge det frem for Stortinget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Det vil regjeringen naturligvis følge opp. Vi vil presentere forslag til en eller flere modeller i revidert budsjett. Det er flere forhold som må vurderes i forbindelse med innføringen av en skatteinsentivordning, bl.a. at ordningen er innenfor rammene av EØS-regelverket om statsstøtte, at ordningen er så enkel som mulig for både investor, selskap og skattemyndigheter, samt at det stilles vilkår som motvirker uønsket tilpasning. Vi vil komme nærmere tilbake til disse spørsmålene i revidert budsjett, som vi har varslet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-03-08:
For det første så er det siste feil. Regjeringen har ikke noe ideologisk blindspor, vi er opptatt av å redusere det samlede skatte- og avgiftstrykket fordi vi vet at det betyr noe for norsk næringsliv. Det som er nye toner, er å høre en representant fra Arbeiderpartiet snakke så positivt om ett konkret forslag til skattereduksjon. Det synes jeg er veldig bra. Det er ingenting som er bedre enn at Arbeiderpartiet eventuelt vil støtte et forslag fra regjeringen om å innføre en skatteincentivordning for oppstartsbedrifter. Men det er også sånn at det nå startes flere bedrifter enn på svært, svært lenge. Jeg er helt enig i at det har vært utfordrende at 50 000 arbeidsplasser har gått tapt – som følge av oljeprisfallet – i olje- og gassrelatert næringsliv, og vi har hele tiden understreket hvor viktig det er at veksten i nye arbeidsplasser kommer i privat sektor. Derfor er bl.a. skatteincentiver og skattevirkemidler viktig. At den erkjennelsen nå begynner å nå Arbeiderpartiet, det gleder meg.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-03-08:
Som Arbeiderpartiet er regjeringen opptatt av tiltak som virker. At den økonomiske politikken nå synes å virke, ser vi daglig rapporter på. Konjunkturene er i ferd med å snu, veksten er i ferd med å ta seg opp, og det meldes om betydelig mer optimisme også fra Sør- og Vestlandet, som har vært gjennom en meget krevende periode. Det skal vi glede oss over og ikke bruke negativ retorikk, som Arbeiderpartiet alltid gjør i denne sammenhengen. Så har jeg lyst til å minne om at det representanten Solberg kaller tiltak som ikke virker på skattesiden, er tiltak næringslivet selv har bedt om. De som har skoen på, har bedt oss om å gjøre noe med selskapsskatten. Det har vi gjort. De har bedt oss om å gjøre noe med formuesskatten. Det har vi gjort, selv om Arbeiderpartiet har vært uenig i det, og det er fordi vi er opptatt av å få hull på den forskjellsbehandlingen av norske eiere av norske bedrifter og utenlandske eiere av norske bedrifter. Det mener jeg har vært helt riktig. Norske «startups» har vi tett og god dialog med, og vi har lagt til rette for at de skal kunne utvikle seg i Norge.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-03-08:
Det store oljeprisfallet har åpenbart skapt store utfordringer for norsk økonomi. Arbeidsledighet er vanskelig for dem som rammes av det, og regjeringens viktigste mål er at flest mulig skal ha en trygg jobb å gå til. Derfor har vi brukt finanspolitikken aktivt for å støtte opp under økt sysselsetting. Budsjettet for inneværende år inneholder bl.a. målrettede tiltak mot ledighet på Sør- og Vestlandet og i de mest berørte bransjene. Tiltakene omfatter tilskudd til vedlikehold i kommuner, helseforetak på Sør- og Vestlandet, dekkelegging av veier og gang- og sykkelveier og flom- og skredsikring. Sammen med rekordlav rente og en svekkelse av kronen bidrar denne aktive budsjettpolitikken til høyere aktivitet i norsk økonomi. Arbeidsmarkedstiltakene utgjør også en viktig del av innsatsen for å hjelpe ledige med å komme raskere tilbake i jobb når konjunkturene er svake. Arbeidsmarkedstiltakene ble trappet opp gjennom 2016, og det høye nivået videreføres i år. Tiltakene økte særlig på Sør- og Vestlandet. I desember i fjor var det i Rogaland registrert 2 400 deltakere på tiltak rettet mot ledige. Det er en økning på mer enn 60 pst. i forhold til desember året før. Til sammenligning økte tiltaksnivået med vel 20 pst. i gjennomsnitt for hele landet. Norsk økonomi har utviklet seg bedre enn mange fryktet da oljeprisen falt. Tall fra nasjonalregnskapet viser at økonomien er i moderat bedring. Den registrerte arbeidsledigheten var stabil gjennom fjoråret, og tall til og med februar tyder på en viss nedgang i arbeidsledigheten. I flere av fylkene på Sør- og Vestlandet har tallet på registrerte ledige gått ned de siste månedene. Det tyder på en mer stabil utvikling i arbeidsmarkedet i disse regionene. Mindre drahjelp fra oljevirksomheten er en varig, strukturell endring i fastlandsøkonomien, som vi ikke bare kan møte med kortsiktige tiltak. Derfor har regjeringen i tillegg til tiltakspakken svart med tiltak for langsiktig omstilling og vekst. Det er nøkkelen til at Norge skal komme styrket ut av de krevende omstillingene som vi nå står i.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-03-08:
Det er ikke bare i Sunnhordland at det har vært bortfall av mange arbeidsplasser. Samlet sett har oljeprisfallet ført til et bortfall av 50 000 arbeidsplasser knyttet til olje og gass. Det tar litt tid før vi kan legge til rette for at det skapes et tilsvarende antall arbeidsplasser i privat sektor, i andre næringer. Derfor har regjeringen vært opptatt av både kortsiktige tiltaksmidler og de langsiktige grepene som legger til rette for at disse investeringene tas. Å bruke finanskrisen som sammenligning mener jeg er helt feil. Nå står vi inne i en varig, strukturell endring av norsk økonomi, som krever helt andre tiltak og virkemidler enn under en finanskrise, hvor målet var å sørge for at den gikk raskest mulig over. De tiltakene var det bred enighet om. Jeg hadde ønsket meg et mer konstruktivt arbeiderparti i den diskusjonen vi nå står overfor, om en varig, strukturell omstilling av norsk økonomi.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-03-08:
Påstanden fra Rommetveit er feil. Det er ikke riktig at det ikke skapes nye arbeidsplasser. Sannheten er den at til tross for et bortfall av 50 000 arbeidsplasser i olje- og gassrelatert næringsliv, har vi altså hatt netto vekst i sysselsettingen. Jeg skulle ønske at den var enda sterkere, og jeg er enig i at det er grunn til å bekymre seg over at sysselsettingsandelen er lavere enn den burde vært. Men det er altså, i den alvorlige situasjonen vi står overfor, mange lyspunkter. Vi ser nå at veksten i økonomien tar seg opp. Vi hører fra de ulike delene av landet om en økende optimisme. Det skal vi glede oss over, og da tyder det på at regjeringen ikke har undervurdert situasjonen, slik som det ble påstått i forrige spørsmål, men at vi snarere tvert imot kom tidlig på banen og har lagt frem gode, treffsikre tiltak og virkemidler som nå gjør at vi ser at det lysner.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-03-08:
Regjeringen har ført en kraftfull økonomisk politikk med både kortsiktige og langsiktige tiltak som legger til rette for økt vekst. På kort sikt bidrar ekspansiv finanspolitikk sammen med lavt rentenivå og svak krone til at veksten i norsk økonomi nå gradvis er på vei opp. Tradisjonell motkonjunkturpolitikk er likevel ikke hele svaret på de utfordringene vi står overfor. Norsk økonomi må omstilles. Tapte arbeidsplasser i oljeindustrien kan ikke erstattes med arbeidsplasser i offentlig sektor. Vår viktigste utfordring er å legge til rette for vekst og sysselsetting i privat, konkurranseutsatt sektor. Det skal lønne seg å skape arbeidsplasser i Norge. Bedret konkurranseevne gjennom kronekursen og moderat lønnsvekst gir et viktig bidrag til omstilling. Samtidig bedres omstillingsevnen gjennom særlige tiltak for å øke vekstevne og produktivitet. Det gjennomføres reformer på en lang rekke områder, og Produktivitetskommisjonen har vist hvordan vi kan styrke dette arbeidet ytterligere. Regjeringens økonomiske politikk består av målrettede konjunkturtiltak for å avhjelpe situasjonen på kort sikt og nødvendige strukturtiltak for å legge til rette for omstilling og høyere produktivitet. Skattelettelser og et bedre utformet skattesystem er en viktig del av strukturtiltakene. Lavere selskapsskattesats, lavere skatt på arbeid, men også lavere formuesskatt er kjernen i den skattemeldingen regjeringen la frem i fjor, og ikke minst også i Stortingets forlik om skattereform. Jeg er derfor ikke enig i at redusert formuesskatt er det eneste som virker, og det blir feil, slik representanten gjør, å fremstille dette som hovedinnholdet i regjeringens vekstfremmende politikk. For fireårsperioden 2014–2017 – hvis man ser det under ett – er om lag 3,5 pst. av det samlede handlingsrommet brukt på lettelser i formuesskatt. Samtidig mener også Fremskrittspartiet at redusert formuesskatt er et godt bidrag til et bedre skattesystem. Det har vi programfestet. Det er også et moment at formuesskatt bare belastes norske bedriftseiere. Endringene i formuesskatten som regjeringen har gjennomført, har redusert den belastningen – forskjellsbehandlingen mellom norske og utenlandske eiere av bedrifter i Norge – og gjort det mer lønnsomt å spare, og vi har redusert den skjeve verdsettingen av ulike formuesobjekter. Ulik verdsetting vrir norske kapitaleieres investeringer bort fra næringsinvesteringer, og det reduserer den samlede avkastningen på sparingen. Vi mener det er viktig å styrke norske eierskapsmiljøer for å legge til rette for ny virksomhet. Det er et viktig bidrag for å lykkes med omstillingen av norsk økonomi.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-03-08:
Jeg tror alle har fått med seg at Arbeiderpartiet er for formuesskatt. Jeg tror alle har fått med seg at Arbeiderpartiet synes det er helt riktig at vi skal forskjellsbehandle norske eiere av norske bedrifter og utenlandske eiere av norske bedrifter. Jeg er uenig i det, men det er ikke sånn at regjeringen har prioritert formuesskattereduksjoner foran alt annet. Formuesskattelettelsene regjeringen har gitt, utgjør 3,5 pst. av det handlingsrommet vi har hatt, og vi har altså brukt større beløp på å redusere andre deler av skattebelastningen, både for norsk næringsliv gjennom selskapsskatten og til vanlige folk. En gjennomsnittlig familie har fått en skattereduksjon på 8 000 kr gjennom de endringene vi har gjennomført så langt i denne perioden. I tillegg har vi fjernet arveavgiften og gjort mange nødvendige opprydninger i skatte- og avgiftssystemet som kommer til å stå seg over tid.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-03-08:
Det er altså slik at det største handlingsrommet regjeringen har hatt, ikke har gått til skattereduksjoner, men til en lang rekke andre tiltak og virkemidler – til en kraftig styrking av samferdselsinvesteringene, til å påbegynne det Arbeiderpartiet aldri gjorde, nemlig å redusere etterslepet på vedlikehold, til å satse på kunnskap, til å satse på forskning, til målrettede virkemidler rettet mot næringslivet. Men i tillegg har vi altså funnet rom for helt nødvendige skattereduksjoner. Jeg merker meg at under den forrige rød-grønne regjeringen skjerpet man skattene med 6 mrd. kr, men man klarte ikke å gjøre de helt nødvendige prioriteringene, satse der det var forventninger om det. Men forskjellen på denne regjeringen og en eventuell ny regjering utgått av Arbeiderpartiet, er at vi reduserer skattene. Arbeiderpartiet har varslet at de går til valg på å skjerpe skattene med minst 15 mrd. kr. Det blir dyrere for folk enn at skattene går ned.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2017-03-08:
«Arbeidsløysa på Sør- og Vestlandet bit seg fast og var i 2016 den høgaste på 20 år. I fjor kunne me lesa i Stavanger Aftenblad at regjeringa bløffa om tiltakspakke, og 28. januar kunne me lesa i Sunnmørsposten at 'Totalt har vi spora opp rundt 147 millioner kroner til tiltak i Møre og Romsdal - tre prosent av den totale krisepakka fra regjeringa'. Kvifor har ikkje regjeringa ein kraftigare, og ikkje minst meir målretta, tiltakspakke for Sør- og Vestlandet slik Arbeidarpartiet har føreslått?»