trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Jeg må bare spørre helseministeren: Hva tenkte man da man skulle ha helselogoped? Jeg har prøvd å finne ut hvilke land som har brukt det. Det er bare et nytt ord som ingen forstår. Organisasjonene forstår ikke hva det er. Jeg vet det skal være en høring, og jeg vet at alle som jobber i feltet, mener det er et tullenavn for denne gruppen. Kan statsråden si litt om hva regjeringen mener om det? Er det kanskje mulig at det blir «logoped» i stedet for «helselogoped», som ingen forstår?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Det er galt at helsevesenets kanskje aller største beslutninger, som dimensjonering og lokalisering av sykehus, ikke fattes av folkevalgte organer eller etter lokalt forankrede prosesser. Selvsagt er eventuelle beslutninger om sykehus, f.eks. å rive Ullevål sykehus og bygge et nytt sykehus på Gaustad, et stortingsanliggende – og også i denne saken: organisering av sykehusene i det nye Innlandet. Dette kan ikke være beslutninger som fattes av statsråden alene, etter anbefalinger fra helseforetaksstyrer som ikke har noen lokal folkevalgt forankring. Med store bokstaver: Vi må skrote helseforetaksmodellen. Først i siste styremøte i foretaket ble det vedtatt at en også skulle utrede et nullalternativ, men et slikt vedtak er vel mer en proformagreie. Styret i Helse Sør-Øst vedtok 22. april at det skal utredes et reelt nullalternativ, men det samme helseforetaksstyret skal gi sin endelige anbefaling allerede kommende fredag. Dette er en behandling der en farer over et av alternativene med harelabb. Fra SVs side er vi usikre på hva som er den beste sykehusløsningen for Innlandet, men én ting er vi trygge på: Beslutningen skal stå seg i veldig mange år. Da må vi ha en fullverdig utredning av alle alternativene.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Det er bra at Luxturna blir gjort tilgjengelig for personer med den øyesykdommen vi snakker om. Det er litt vanskelig for meg å si dette navnet, så jeg håper «denne sykdommen» er bra nok. Denne saken blir ferdig fordi Beslutningsforum har vedtatt at de skal ha denne medisinen. SV ser med bekymring på at stadig flere beslutninger om innføring av legemidler, behandlingsmetoder eller medisinsk utstyr synes å legge for stor vekt på pris, og at andre legemiddelpolitiske målsettinger vektes ned. Dagens system for legemiddelinnkjøp bygger på at spesialisthelsetjenesten kommer fram til en fast enhetspris for legemidler gjennom anbudskonkurranser eller prisforhandlinger. Vi i SV mener at vi bør vurdere en alternativ betalingsmodell der betalingen er resultatbasert. Det vil si at helsetjenesten forplikter seg til å betale en avtalt maksimalpris i årlige rater hvis behandlingen har den forventede langtidseffekten, men at betalingen i motsatt tilfelle avkortes. Spesialisthelsetjenesten bør i enkelte legemiddelkjøp ha mulighet til å ta i bruk en slik betalingsmodell. Danmark har allerede tatt i bruk en tilsvarende modell for å kunne tilby behandlingen til sine pasienter. SV og Senterpartiet foreslår at regjeringen skal utrede en alternativ betalingsmodell som dette. Jeg håper at Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet ser på forslaget, for da kan vi få flertall. En slik løsning ville ført til at staten kun betaler for dokumentert effekt, samtidig som det gir pasientene rask tilgang til nye behandlinger. SV er utålmodig på vegne av de gruppene som er i en sykdomsprogresjon med rask negativ utvikling. Da har man ikke et hav av tid, som det ser ut til at helseministeren har til rådighet.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Jeg hadde innlegg, i likhet med Senterpartiet, om at vi gjerne vil ha en alternativ betalingsmodell, som Danmark har. Jeg er litt skuffet over at regjeringspartiene ikke kunne gå inn i dette forslaget, eller merknadene, for å se på en ordning som flere andre har. Hvorfor mener regjeringen og regjeringspartiene at det er en veldig dårlig ordning når Danmark bruker denne ordningen?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Klimaendringene er en alvorlig trussel mot folkehelsen, både lokalt og globalt. Utslipp av klimagasser har omfattende negative helsekonsekvenser. Dersom den globale helsesektoren hadde vært et land, hadde det vært verdens femte største produsent av klimagassutslipp. Helsesektoren står for 4,3 pst. av Norges klimagassutslipp, noe som er mer enn flytrafikken. Vi trenger en klimaplan for hele helsesektoren. Alle organisasjonene i høringen støtter forslaget fra SV. Helsevesenet har direkte utslipp av klimagasser som primært stammer fra energi- og pasienttransport, men sektoren står indirekte for store klimagassutslipp knyttet til innkjøp av varer og tjenester. Globalt står legemiddelindustrien for større klimagassutslipp enn bilindustrien. Norge har store muligheter til å forhandle fram innkjøpsavtaler for medisiner og materiell som stiller høye krav for klimaet. Hvis vi bruker dette, kan vi også styrke norsk produksjon, siden norsk produksjon er renere enn i mange andre land. Da får vi et forsprang. SV har en plan for et rettferdig grønt skifte. Dette forslaget vil hjelpe til på veien ut fra oljealderen til et rettferdig grønt samfunn. I England har de en klimaplan for helsesektoren med mål om å være klimanøytral i hele verdikjeden innen 2050. Jeg hadde håpet at Venstre og Kristelig Folkeparti ville gitt flertall, men de har sagt at de vil følge Fremskrittspartiet og Høyre. Tidsskriftet for Den norske legeforening spurte partiene om hvem som kan ta et initiativ i Norge. SV tar ansvaret og fremmer, sammen med Arbeiderpartiet, forslag om en klimaplan for helsesektoren. SV stemmer sekundært for forslag nr. 4, fra Senterpartiet, hvis forslaget om klimaplanen for helsesektoren faller.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
: Statsråden sier vi har klimameldingen, at det er mange forslag, og det skal regjeringen følge opp. Men organisasjonene sier veldig tydelig at det er veldig få konkrete løsninger i helsevesenet for å redusere klimagassutslippene. Derfor har mange land, f.eks. England, laget en egen plan for helsesektoren, for de må vite hva de kan gjøre for å redusere utslippene. Det er andre løsninger i helsevesenet enn for mange andre områder i samfunnet. Hvorfor mener regjeringen at vi ikke skal ha en klimaplan for helsesektoren, når alle organisasjonene sier det var veldig lite om helsesektoren i den store nasjonale klimameldingen?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Jeg har snakket med flere som jobber på sykehusene, som sier at det er svært vanskelig å få løsningene igjennom. Lederne har mange store krav fra regjeringen når det gjelder f.eks. helsebehandling, som er det viktigste, så det er veldig vanskelig å få aksept fra lederne i helseforetakene. Derfor mener SV at vi må ha en klimaplan for at også de som jobber på gulvet, kan få litt hjelp for å få flertall. Et annet forslag: Venstre sa at nå skal regjeringen jobbe for å få nullutslippskjøretøy, og da tenker jeg ambulanse. Men jeg fikk et angrep fra Høyre i avisen om at det var vanskelig, og at det er så viktig å ha høyoktan for ambulansene. Er regjeringen for å få flere nullutslippsambulanser i helsevesenet, eller ikke? Det er to forskjellige historier, fra Høyre og Venstre, i denne sal.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2021-05-25:
Jeg tror det er riktig å si at det overordnede bildet viser at eldreomsorgen i Norge er god, og den drives av mange dyktige fagarbeidere. Det er jeg glad for, og vi er mange som setter stor pris på det gode omsorgsarbeidet som gjøres hver dag. Men menneskerettighetene slutter ikke å gjelde selv om man flytter inn på en institusjon eller et sykehjem. Derfor er jeg glad for at en samlet komité står bak forslagene om å etablere nasjonale retningslinjer for utredning og håndtering av eldrevoldssaker og om meldeplikt når det er grunn til å tro at eldre utsettes for vold og overgrep. Eldreomsorgen er god, men vi må alltid jobbe for å gjøre den bedre. Regjeringen har lansert Kompetanseløft 2025, og jeg er særlig glad for at det her er tiltak som satser på økt etisk bevissthet og kompetanseheving blant helsepersonell. Det er viktig at vi fokuserer på dette og skaper gode verktøy som helsepersonell kan ha med seg for å håndtere slike saker på en god og systematisk måte. Det er viktig at alle sykehjem får gode rutiner, regler og prosedyrer for hvordan de ansatte skal forholde seg til vold og overgrep på sykehjem. Verdibasert ledelse på hvert enkelt sykehjem og i hjemmetjenesten er nøkkelen for å sikre en kultur i tjenesten der disse grunnleggende verdiene blir fremmet og ivaretatt. Jeg vil også trekke fram at medvirkning, åpenhet og tillit er en forutsetning for å skape en slik kultur, og at dette også er svært viktig i arbeidet med å forebygge vold og overgrep. Jeg mener også at pårørende må bli bedre involvert, respektert og lyttet til. Det er også en forutsetning for å kunne lykkes med verdibasert ledelse.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Ingen skal oppleve frykt for å bli utsatt for vold og overgrep, og alle har rett på en trygg og god eldreomsorg. Regjeringen arbeider for et trygt samfunn med gode tjenester og god livskvalitet for alle. Vi arbeider bl.a. med flere store satsinger som skal bidra til å forebygge vold og hjelpe og beskytte voldsutsatte. Regjeringen la i høst fram en ny plan for rekruttering, kompetanse og fagutvikling, Kompetanseløft 2025, hvor flere av tiltakene skal bidra til økt kompetanse om vold og overgrep. Helse- og omsorgstjenesteloven har blitt justert for å tydeliggjøre kommunens og kommuneledelsens ansvar for å forebygge, avdekke og avverge vold og seksuelle overgrep. Tilsvarende endringer er gjort i spesialisthelsetjenesteloven og tannhelsetjenesteloven for å tydeliggjøre helseregionenes og fylkeskommunenes ansvar. I akuttmedisinforskriften er det stilt krav til kompetanse om volds- og overgrepshåndtering for personell i legevakt. Det er videre etablert nettkurs for fastleger om vold i nære relasjoner, som skal styrke fastlegenes kompetanse innenfor forebygging, avdekking og oppfølging av både utsatte for og utøvere av vold i nære relasjoner. Vi har også styrket innsatsen på etisk kompetanseheving i kommunene. Fra juli 2019 ble varslingsordningen til Statens helsetilsyn utvidet til også å gjelde alle virksomheter som yter helse- og omsorgstjenester i kommunene. Tilsvarende utvidelse gjelder fra 1. juli 2021 overfor Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten. Videre er pasienter og pårørende gitt rett til å varsle til Statens helsetilsyn. Eldreombudet, som nylig ble etablert, har som hovedoppgave å bidra til å fremme eldres interesser og behov på alle offentlige og private samfunnsområder. Vold mot eldre har blitt fremmet av eldreombudet som et viktig tema. Det er allerede utarbeidet en elektronisk veileder for arbeid mot vold og overgrep i helse- og omsorgstjenesten med en egen del om vold og overgrep mot voksne og eldre. Helsedirektoratet har også fått i oppdrag å kartlegge eksempler på kommuner som har jobbet godt med å forebygge og følge opp vold og overgrep i sykehjem, som andre kan lære av. Jeg vurderer det slik at vi har gode rammer og tiltak for å bidra til å forebygge, utrede og håndtere vold og overgrep mot eldre. Stortingets vedtak i dag vil bli fulgt opp i den sammenheng.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Det kan alltids diskuteres om vi gjør nok. Når disse avvikene er registrert, er det nettopp fordi en har en oppmerksomhet på det, at en har systemer som gjør at en får rapportert inn, osv. Så er det hele veien en vurdering av hvilke saker som anmeldes til politiet, enten av den som er rammet selv, de pårørende eller tjenesten. Vi har også etablert en undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten. Det er nettopp for å ha en uavhengig enhet som kan se på hele systemets håndtering av det som innebærer en risiko for pasientsikkerhet og kvalitet, bl.a. også måten tilsyn foregår på, samarbeid med politiet, osv. Derfor mener regjeringen og Fremskrittspartiet at undersøkelseskommisjonen for helse- og omsorgstjenestene har en tilleggsverdi utover helsetilsyn.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Vi må komme tilbake til hvordan utviklingen av meldeplikten knyttet til Stortingets vedtak skal bli fulgt opp. Det er noen av de spørsmålene som må vurderes i den sammenheng. Så peker representanten Toppe på en rekke områder som jeg tror de fleste av oss vil oppleve ligger nettopp i den gråsonen mellom hva som handler om god praksis, og hva som eventuelt handler om vold og overgrep – som også berører mange andre spørsmål. Vi jobber bl.a. nå med oppfølgingen av tvangsbegrensningslovutvalgets anbefalinger, som går inn på en del av disse områdene, og som har til hensikt å klargjøre tydeligere hva som er tvang, og hva som ikke er tvang i den delen av helsetjenesten. Samtidig jobbes det på en rekke andre områder, både med det representanten Wilkinson var inne på, kompetanse og rekruttering, som Kompetanseløft 2025 er, og også med en rekke tiltak knyttet til riktig legemiddelbruk.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Det er ikke sånn at vi er dømt til å stå i den bemanningskrisen i 2035. En av årsakene til at disse undersøkelsene gjøres, er at jeg og Helse- og omsorgsdepartementet har bedt om dem og finansiert dem for å hindre at vi kommer i den situasjonen. Det er også bakgrunnen for at vi igangsetter en rekke tiltak, både for å sikre at de flinke folkene som jobber i tjenesten, blir der, og også for at ungdom ønsker å søke seg til tjenesten. I tillegg er vi også nødt til å finne nye måter å jobbe på. Så det er en kombinasjon av disse tingene. I statsbudsjettet for 2021, som representanten Wilkinson har vært med på å behandle, har også Stortinget tatt stilling til Kompetanseløft 2025. Der vil representanten se svaret på sitt spørsmål, nemlig at regjeringen vil jobbe for å redusere bruken av deltid. Det er ett av de sentrale målene med det arbeidet.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Jeg har stor forståelse for at mange pasienter med ALS og demens er fortvilte over mangelen på effektiv behandling. For noen av disse kan utprøvende behandling være et alternativ. Det forutsetter at en slik behandling er tilgjengelig, faglig forsvarlig, og at den ikke gir økt risiko for å forverre livskvaliteten til pasienten vesentlig. Jeg mener at hensikten med den amerikanske «right to try»-ordningen allerede oppfylles gjennom de ordningene vi har for å gi pasientene økt tilgang til utprøvende behandling i Norge. Hvis dagens ordninger oppleves som for snevre eller strenge, er det bedre å gjøre justeringer i dagens ordninger framfor å innføre nye, særlig når den foreslåtte ordningen, ordningen «right to try», er kritisert, lite brukt og finnes i et helsesystem som ikke er veldig enkelt å sammenligne med vårt. Ordningen gir ikke pasienten noen rett til utprøvende behandling, og leger, legemiddelfirmaer og forsikringsselskaper har heller ingen plikt til å tilby en slik behandling. Vi har flere gode ordninger som nettopp skal legge til rette for at flere pasienter får tilgang til utprøvende behandling. Flere av disse ordningene vurderes for eventuelle justeringer, slik at de i enda større grad kan møte behovene til pasientene. Det er faglig og politisk enighet om at utprøvende behandling som hovedregel skal tilbys gjennom kliniske studier. Regjeringens nasjonale handlingsplan er godt tatt imot av både tjenesten, helsenæringen og pasientorganisasjonene, og jeg har sterk tro på at vi vil se en endring i tilgjengelighet av gode kliniske studier for norske pasienter. Helseregionene og helsenæringen forhandler nå om vilkårene i avtalen mellom partene om bruk av legemidler uten markedsføringstillatelse. Jeg er informert om at det nå er bevegelse i saken, og at aktørene vil kunne enes om en løsning. Helseregionene har fått i oppdrag å evaluere Ekspertpanelet for spesialisthelsetjenesten og vurdere mandatet, slik at også pasienter med f.eks. ALS i større grad kan omfattes av ordningen. Målet er at flere pasienter kan få en ny vurdering av sine behandlingsmuligheter. Jeg mener den nasjonale politikken for utprøvende behandling står seg, og at rammene vi har lagt for pasienters tilgang til utprøvende behandling i Norge, er gode, men alltid kan bli bedre. Regjeringens mål er at flere pasienter skal få delta i utprøvende behandling, og at dette skal nås gjennom å klargjøre rammene for utprøvende behandling og at man har en offensiv politikk for flere kliniske studier.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Stamcellebehandling for MS anses som utprøvende behandling i Norge og skal bare tilbys gjennom kliniske studier. Den nasjonale studien som nå gjennomføres i helseforetakene, RAM-MS-studien, vil bidra til å øke kunnskapen om stamcellebehandling til pasienter med MS. Studien gjennomføres i samarbeid med andre land. Når resultatet foreligger, kan det være aktuelt å vurdere om behandlingen skal innføres som en ordinær behandling gjennom en ny vurdering av nye metoder. Og jeg har tillit til at helseforetakene og fagmiljøene tar sitt ansvar for et best mulig behandlingstilbud for MS i Norge. Initiativet med den nasjonale studien viser nettopp dette. Dersom norske pasienter med MS skulle fått stamcellebehandling i utlandet dekket av det offentlige, slik representantene foreslår, ville det undergrave vedtaket fra 2016 om at stamcellebehandling for MS skal gis innen rammen av en klinisk studie. I praksis betyr dette forslaget at alle pasienter med MS som ikke kan delta i den norske studien, skal få tilbud om stamcellebehandling i utlandet uten å vurdere kriteriet for hvem en slik behandling kan være aktuell for. Vi har mange effektive legemidler som reduserer risikoen for utvikling av alvorlig sykdom. Skal man ta risikoen ved en slik behandling, er det viktig at fordelen oppveier ulempene sammenlignet med andre effektive behandlingsalternativer. Det er viktig å understreke at det har kommet mange nye legemidler mot MS de siste årene, og at mange pasienter med MS har god nytte av disse legemidlene som reduserer risikoen for utvikling av alvorlig sykdom. Representantene ber regjeringen legge til rette for at norske MS-pasienter i større grad blir deltakere i studier på stamcellebehandling i inn- og utland, og at kostnadene dekkes av offentlige midler. Regjeringen har satt ambisiøse mål med den nasjonale handlingsplanen for kliniske studier. Vi ønsker at flere norske pasienter med MS skal få tilgang til stamcellebehandling gjennom en nasjonal klinisk studie. Etter budsjettbehandlingen i Stortinget er tilskuddet til programmet for klinisk behandlingsforskning i spesialisthelsetjenesten økt med 30 mill. kr. 20 mill. kr brukes til å utvide den nasjonale studien på stamcellebehandling ved MS til flere pasienter. Studieledelsen oppgir at de dermed kan øke deltakelsen av norske pasienter betydelig. De har også endret kriteriene for deltakelse i studien slik at flere pasienter som tidligere ble ekskludert, nå kan være aktuelle for deltakelse. Dette er en behandling som dekkes av det offentlige, og – ikke minst – behandlingen kommer til nytte ikke bare for de pasientene som eventuelt får effekt av behandlingen, men for alle MS-pasienter – ikke bare i Norge, men i hele verden.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Statsråd Ja, det er gjort en rekke ting for at dette er blitt et styrket tilbud som tilbys i flere sammenhenger, ikke minst som en del av studier. Det som er viktig, er at hvis vi skal tilby det som en ordinær behandling, må det ha gått igjennom en studie som viser at effekten står i forhold til risikoen med behandlingen. Dessverre er det ikke den type studier ennå, verken i Norge eller internasjonalt, når det gjelder MS og stamcellebehandling.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Statsråd Disse pasientene får oppfølging i den norske helsetjenesten, men utfordringen er at den type tilnærming til medisinsk behandling ikke gir kunnskap som står seg vedrørende vurdering av om en behandling har effekt. Fordi om enkeltpasienter kan ha en positiv utvikling etter en slik behandling, er de ikke satt inn i en klinisk studie med de rammene det krever, og da vil det heller ikke kunne gi oss ny kunnskap. Noe av utfordringen er at det internasjonalt ikke er satt i gang tilstrekkelig gode nok studier for å kunne dokumentere effekten av denne behandlingen. Det rammer ikke bare MS-pasienter i Norge, men MS-pasienter i hele verden. Derfor er den kliniske studien som Fremskrittspartiet har vært med og styrket, så viktig, for den kunnskapen som kommer gjennom det studieprogrammet, vil ha stor nytte, både for norske MS-pasienter, og sannsynligvis også for MS-pasienter i hele verden.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Som representantene viser til, fattet Stortinget i forbindelse med behandling av statsbudsjettet for 2021 vedtak hvor de ba regjeringen gi offentlig autorisasjon for naprapater og osteopater. Jeg forstår utålmodigheten med tanke på at autorisasjonsordningen ikke skal komme på plass før momsfritaket utløper. Forslaget om å gi autorisasjon til naprapater, osteopater, logopeder, helselogopeder og paramedisinere er på høring med frist 4. juni. For å sikre at Stortingets vedtak oppfylles, er det i revidert nasjonalbudsjett foreslått at momsfritaket for naprapater og osteopater skal gjelde ut 2021. Hovedformålet med autorisasjonsordningen er å ivareta pasientenes sikkerhet. Autorisasjonsordningen skal sikre at helsepersonell har nødvendige kvalifikasjoner til å inneha en bestemt yrkesrolle. Under yrkesutøvelsen skal autorisasjonen være en sikkerhet for at helsepersonell med en bestemt tittel har en bestemt type kompetanse. Dette innebærer at helsepersonell som anvender en beskyttet tittel, har en felles utdanningsbakgrunn. For å sikre at formålet nås, er det nødvendig å stille faglige krav til yrkesgruppene som det nå er foreslått å inkludere i autorisasjonsordningen. Faglige krav vil bidra til å sikre forsvarlighet ved at yrkesutøverne som får autorisasjon, har tilstrekkelig helsefaglig kompetanse og kvalifikasjoner. For godkjenningsmyndighetene er det også nødvendig å ha et sammenligningsgrunnlag når de skal vurdere og kvalitetssikre yrkesutøvernes kompetanse og utdanning. Faglige krav gir godkjenningsmyndigheten et slikt sammenligningsgrunnlag. I høringsforslaget er det derfor foreslått hvordan vi kan få etablert faglige krav for de ulike yrkene. En endring i helsepersonelloven før det er tatt stilling til hvilke faglige krav som skal være autorisasjonsgivende, vil være uforsvarlig og vil kunne gå på bekostning av pasientsikkerheten. Det er også slik at en del praktiske forhold må være på plass før loven endres. Søknader om autorisasjon fra de ulike yrkesgruppene skjer gjennom nettportalen Altinn. Det må nå gjøres endringer der for at det skal være teknisk mulig for de nye yrkesgruppene å søke autorisasjon. Jeg mener tidsplanen som er lagt for at naprapater, osteopater, logopeder, helselogopeder og paramedisinere skal få autorisasjon, er helt nødvendig. Høringen vil sikre at alle berørte gis anledning til å komme med innspill til hvilke faglige krav som skal ligge til grunn for autorisasjon, og tidsplanen gir rom for at de praktiske forholdene kommer på plass før loven endres.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Til slutt er det en politisk beslutning i regjeringen hvilke grupper som skal ha autorisasjon, dvs. at det faktisk er i Stortinget i forbindelse med lovforslag. Så dette er et politisk spørsmål til slutt. Når regjeringspartiene har imøtekommet Fremskrittspartiets ønske på disse områdene, og ikke på andre områder knyttet til autorisasjon, er det rett og slett fordi det ligger en faglig vurdering til grunn for det. Det er ikke slik at denne listen, eller det som blir vedtatt i forbindelse med en budsjettavtale, bare er en ønskeliste fra noen grupper som er blitt hørt. Det er også slik at vi har sett direktoratets vurdering av disse ulike gruppene og funnet at dette er de gruppene som ligger innenfor rammene av det vi på et tidspunkt kan anbefale Stortinget å slutte seg til kommer inn i loven.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
For det første er jeg ikke enig i beskrivelsen av at det har tatt lang tid. Vi inngikk avtale om statsbudsjettet for 2021 i desember 2020. Vi står nå i mai 2021. Og jeg tror at representanten har fått med seg at både Helsedirektoratet og Helse- og omsorgsdepartementet også har litt andre ting å holde på med for tiden. Det er også slik at Fremskrittspartiet i forbindelse med budsjettavtalen sto veldig hardt på at akupunktører også skulle vurderes framover. Alt dette til sammen har bidratt til at dette har tatt den tiden det har tatt – selv om det er høyt prioritert hos oss. Det er ikke sånn at vi på noe som helst tidspunkt i budsjettforhandlingene eller etter budsjettforhandlingene har sagt at den avtalen innebærer at man skulle bryte vanlig lovbehandling og høringsinstituttet i forbindelse med autorisasjon.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Det er nettopp av den grunn vi har høring – for å få innspill. Én ting er at vi har sagt at dette er grupper som vi mener politisk skal få autorisasjon, og vil fremme det for Stortinget i tråd med avtalen med Fremskrittspartiet. Men som jeg sa i mitt innlegg, er det en rekke forhold rundt innholdet i dette som det er viktig å få synspunkter på i høringen. Så vet representanten at et vesentlig argument mot at logopeder har fått autorisasjon tidligere, har handlet om at det er et ikke uvesentlig antall logopeder som ikke jobber i helsetjenesten, men som jobber i helt andre tjenester. Det normale er at de som får autorisasjon etter helsepersonelloven, er yrkesgrupper som i hovedsak jobber i helsetjenesten. Og her skiller man seg ut på det området. Når vi har valgt det begrepet, er det nok nettopp for å få fram det poenget at dette først og fremst er for logopeder som jobber i helsetjenesten, for det er nemlig der denne loven har anvendelse.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Det er behov for endring i sykehusstrukturen ved Sykehuset Innlandet. Dagens funksjonsfordeling mellom sykehusene i helseforetaket innebærer at ingen av sykehusene kan gi et komplett tilbud med tverrfaglig og diagnostisk behandling. Målbildet for ny sykehusstruktur ble som kjent vedtatt i foretaksmøtet i 2019. Det innebærer samling av spesialiserte funksjoner innenfor somatikk, psykisk helsevern og tverrfaglig rusbehandling i et nytt akuttsykehus, Mjøssykehuset. Tynset sykehus beholdes, og i tillegg skal det være sykehusdrift ved to av dagens somatiske sykehus. Prehospitale tjenester og lokalmedisinske sentre skal videreutvikles. Etter foretaksmøtet i 2019 har Helse Sør-Øst i samarbeid med Sykehuset Innlandet utredet løsninger for framtidig sykehusstruktur ved Sykehuset Innlandet. Dette arbeidet ble sendt på høring, og det var ulike syn på hvor sykehusene bør lokaliseres. Et stort flertall av høringsinstansene ga imidlertid uttrykk for at dagens sykehusstruktur ikke er faglig eller økonomisk bærekraftig, og den vil ikke være tilpasset framtidens krav til spesialisthelsetjeneste i Innlandet. Brukerutvalget ved Sykehuset Innlandet slutter seg til målbildet med et felles hovedsykehus for Sykehuset Innlandet. Representanten Moxnes ber regjeringen sikre at det utredes et nullalternativ for Sykehuset Innlandet med utgangspunkt i dagens sykehusstruktur. Helse Sør-Øst vedtok i styremøtet 22. april at det skal utredes et reelt nullalternativ, et såkalt null-pluss-alternativ, som skal framstilles sammenlignbart med de øvrige alternativene. Generelt skal et nullalternativ representere en forsvarlig videreføring av dagens situasjon. Minimumskostnadene for at det skal være et reelt alternativ, herunder nødvendige vedlikeholdskostnader, skal vurderes. I styresaken viser Helse Sør-Øst til at nullalternativet må inneholde nødvendige tilpasninger, slik at forsvarlig drift kan opprettholdes og framtidig kapasitetsbehov ivaretas. Deler av sykehuset i Hamar er i dårlig stand og må erstattes. Styret for Helse Sør-Øst viste derfor til at null-pluss-alternativet som et minimum må forutsette et nybygg til erstatning for sykehuset i Hamar. Null-pluss-alternativet vil bli utredet på lik linje med de andre alternativene som utredes i første steg i konseptfasen. Utredningene skal gi grunnlag for Helse Sør-Østs beslutning om hvilke alternativ som skal utdypes og detaljeres i steg to av konseptfasen. Før Helse Sør-Øst igangsetter konseptfaseutredning, vil jeg holde et foretaksmøte med føringer om ny struktur ved Sykehuset Innlandet. Dette vil etter planen skje før sommeren. Alternativene som utredes i konseptfasen i tillegg til null-pluss-alternativet, vil ligge innenfor foretaksmøtets vedtak.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Det forstår jeg at både representanten og innbyggerne i Innlandet er opptatt av, men jeg tror det er klokt at svaret på det spørsmålet i større grad kommer når det faktisk er bestemt hvilke konsepter en går videre med. Så vet vi at jo nærmere vi er realiseringen av et sykehusprosjekt, desto større grunn er det til å begynne å gjøre endringer underveis, slik at en tilpasser seg den nye strukturen før alt står ferdig. Det er også vanlig. Men dette er jo, som representanten var inne på, et stykke fram, så det er for tidlig å si noe om den fasen nå.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
I denne fasen er det sånn at vi utreder nullalternativer eller null-pluss-alternativer for å gi et godt nok sammenlikningsgrunnlag når neste steg i beslutningen fattes. Det betyr jo også at hvis man i den prosessen kommer fram til at det alternativet som man nå peker på, ikke står seg i den sammenhengen, må man ta den kunnskapen inn over seg. Det har vi alle muligheter til, selvfølgelig. Men slik jeg oppfatter det politisk når det gjelder Innlandet, er dette en løsning som svært få ønsker seg. Tvert imot er det et veldig sterkt politisk engasjement i Innlandet for å få landet en videre prosess knyttet til hvordan sykehusstrukturen skal være, og at man veldig klart politisk ønsker en Mjøssykehus-løsning.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Ja, utredningene gjør vi nettopp for å ha et godt nok beslutningsgrunnlag. Det er ikke sånn at man starter utredningene med å bestemme seg for et målbilde. Det er jo utredninger også før man beslutter målbildet. Så er det sånn at for hvert steg man tar, for hver gang man har en utredningsprosess og jo nærmere man kommer den endelige byggebeslutningen, jo færre alternativer går man videre med, og jo mer ressurser bruker man på det alternativet som man regner med er det mest realistiske. Men i den fasen som man er i nå når det gjelder Innlandet, har man vedtatt et målbilde. Det kan bli justert nå i forbindelse med foretaksmøtet før sommeren. Så går man videre likevel og utreder et null-pluss-alternativ i konseptfasen. Men for hver gang man tar beslutninger, har man mer kunnskap i beslutningsgrunnlaget, og jo mer forpliktende blir retningen på utredningsarbeidet.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Det er gledelig at ny kunnskap og ny teknologi skaper behandlingsmuligheter som var utenkelige bare for noen titalls år siden. Samtidig ser vi, særlig med nye genteknologier, at ressursene disse kan legge beslag på, utfordrer en bærekraftig utvikling av helsetjenesten. Behovet for å bevare og videreutvikle gode systemer for prioritering blir derfor ikke mindre i framtiden. Stortinget har delegert ansvaret for å fatte beslutninger om innføring av nye behandlingsmetoder i spesialisthelsetjenesten til helseregionene. Luxturna ble opprinnelig behandlet i Beslutningsforum for nye metoder i 2020. Beslutningsforum vurderte da at den tilbudte prisen ikke sto i forhold til den dokumenterte effekten, og vedtok å ikke innføre Luxturna for behandling av synstap. Etter prisforhandlinger ble legemidlet godkjent for bruk i spesialisthelsetjenesten i april 2021. Dette er nødvendig for å oppnå kostnadseffektive priser og dermed kunne frigjøre ressurser som kan brukes til mer pasientbehandling. Jeg er enig i at systemet alltid har et potensial for forbedring, og det jobbes allerede med flere av momentene som drøftes i innstillingen. Samtidig tror jeg ikke at veien ut av vanskelige prioriteringsspørsmål blir å løfte disse sakene til politisk beslutning. Dette vil bryte med hensynet til prioriteringskriterier som vi har vedtatt, hensynet til likebehandling av pasientgrupper og også med tilliten og ansvaret som vi har gitt helseregionene og systemet for nye metoder. Flertallet har vedtatt at regjeringen skal utrede hvordan Beslutningsforum for nye metoder kan ta best mulige beslutninger på tvers av spesialisthelsetjenesten og den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Jeg er enig i at prioriteringsbeslutninger i spesialisthelsetjenesten og i den kommunale helse- og omsorgstjenesten må ses i sammenheng for å skape pasientens helsetjeneste. Det er ikke sånn at prioriteringsbeslutningene som fattes i Nye metoder i dag, ikke tar høyde for effekten av beslutningene i andre deler av helsetjenesten, eller f.eks. bare legger sykehusøkonomi til grunn for beslutningene. Allerede i dag inkluderes det effekter for ressursbruk på tvers av helse- og omsorgstjenesten. Samtidig har Stortinget sluttet seg til at effekter av helsehjelp på andre samfunnssektorer ikke skal telle med hensyn til likeverdig tilgang til helsetjenester. Regjeringen arbeider med en melding til Stortinget om prinsippene for prioritering i de kommunale helse- og omsorgstjenestene. I meldingen vil vi foreslå gjennomgående kriterier og prinsipper for hele helse- og omsorgstjenesten. Jeg mener at dette vil bidra til helhetlig pasientforløp og en mer effektiv ressursbruk samlet sett i helse- og omsorgstjenesten.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Det ligger ikke noen begrensninger for sykehusinnkjøp når det gjelder hvilke typer kontraktsformer vi inngår med legemiddelindustrien. Så hvis en mener at dette er en kontraktsform som ivaretar gode hensyn, kan en bruke den. Men utfordringen er at en må ikke se bort fra at noen av de kontraktsformene som presenteres fra legemiddelindustriens side, også har det formålet at de blir så komplekse at det ikke lenger er mulig å sammenligne priser mellom ulike typer legemidler inn i en prioriteringssammenheng. En må være såpass ærlig og åpen på at noen ganger presenteres det kontraktsformer som har en hensikt utover det enkelte legemidlet en diskuterer, bl.a. for å hindre muligheten for å sammenligne priser, og en også til slutt rett og slett undergraver hele systemet, da det ikke lenger er mulig å sammenligne priser.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Kampen mot klimaendringene krever en global dugnad. Norge meldte i fjor inn et forsterket klimamål under Parisavtalen. Vi skal redusere utslippene av klimagasser med minst 50 pst. og opp mot 55 pst. innen 2030, sammenlignet med 1990. Dette er et avgjørende steg for oss for å kunne bli et lavutslippssamfunn i 2050. For å få til dette må også helsesektoren bidra. Regjeringen la nylig fram Klimaplan 2021–2030. Planen viser hvordan Norge skal oppfylle klimamålet og samtidig skape grønn vekst. Virkemidler i klimaplanen vil også forplikte helsesektoren. Helsesektoren består av en rekke ulike aktører og virksomheter. Helse- og omsorgsdepartementet har valgt å ha eierskapet til helseregionene, som igjen eier helseforetakene. Den enkelte kommune har ansvaret for drift av ulike helse- og omsorgstjenester. Alle aktørene må ha et bevisst forhold til sin klima- og miljøpåvirkning. De må være tydelige på sitt ansvar ved anskaffelser, byggeprosjekter, oppvarming og energibruk og generelt i all ordinær drift og pasientbehandling. Helseregionene har siden 2011 samarbeidet om å redusere spesialisthelsetjenestens påvirkning på klima og miljø. Gjennom eierstyring har jeg stilt krav om nye tiltak og stadig økt ambisjonsnivå. I 2015 ba jeg dem sikre at det ble satt miljøkrav i anskaffelser, og at det skulle utvikles miljøindikatorer. I 2017 ba jeg helseregionene om å etablere et samarbeidsutvalg for miljø- og klimatiltak, hvor de også har med seg Sykehusbygg og Sykehusinnkjøp. Jeg ba også om at det skulle utvikles felles dokumentasjon og rapportering av spesialisthelsetjenestens arbeid med samfunnsansvar. Nå ser vi gode resultater av dette. Det publiseres årlig en rapport om arbeidet med samfunnsansvar i spesialisthelsetjenestens virksomheter. Senest i 2019 ba jeg helseregionene i samarbeid med Sykehusinnkjøp og Sykehusbygg om å legge økt vekt på klima og miljø ved innkjøp og ved bygg- og vedlikeholdsprosjekter. Det gjennomføres mange gode tiltak for å redusere helsesektorens klimaavtrykk. Det er fortsatt et stort potensial for å gjøre mer. Som nevnt har regjeringen nylig lagt fram sin klimamelding som viser hvordan Norge skal oppfylle klimamålet og samtidig skape grønn vekst. Regjeringen har valgt en helhetlig klimamelding, og jeg er opptatt av å følge opp dette gjennom eierskapet til spesialisthelsetjenesten, og jeg ønsker å bygge videre på og videreutvikle det gode arbeidet som allerede gjøres i sektoren.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
: Vi følger opp ambisjonene våre i klimameldingen i styringen av spesialisthelsetjenesten, som jeg redegjorde for i mitt innlegg, og det bidrar til at også spesialisthelsetjenesten skal bidra med å redusere klimagassutslippene. Dette skjer allikevel stort sett innenfor områder som omfattes av konkrete tiltak. For eksempel på byggsiden vil det være slik at de tiltakene som gjennomføres generelt i samfunnet når det gjelder bygg, energi osv., også gjelder for helsetjenesten. Vi har etablert et eget selskap, Sykehusbygg, som nettopp bidrar til at det utvikles god kompetanse på hvilke tiltak som gir god effekt, og ikke minst at en sikrer at gode resultater brukes i forbindelse med nye bygg. Slik kan en egentlig ta sektor for sektor. Spesialisthelsetjenesten som sektor er i veldig stor grad også preget av de andre sektorenes klimatiltak.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-25:
Veldig mye transport i helsetjenesten er ikke ambulansetransport, slik at det er fortsatt store muligheter der, ikke minst i den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Det går nå over til kommunenes egne klimamål. Helsesektoren er en viktig del av kommunens egne klimamål, f.eks. at hjemmetjenesten, en tjeneste som kjører mye, bruker fullelektriske biler. Jeg tror alle er enige om ambisjonene om å ha nullutslippsbiler, elektriske biler, i framtiden. Men de må selvfølgelig, til enhver tid, tilfredsstille de funksjonskrav som er. Norges elbilpolitikk bidrar nettopp til å skape et marked for utvikling av biler, som forhåpentligvis på et tidspunkt vil tilfredsstille kravene for å være ambulanse.
Erlend Larsen (Høyre), 2021-05-25:
Representantforslaget fra stortingsrepresentantene Sylvi Listhaug, Kari Kjønaas Kjos og Morten Stordalen fra Fremskrittspartiet handler om å sikre at ALS-syke, demenspasienter og andre med alvorlige diagnoser skal få en «right to try». «Right to try» betyr at ALS-pasienter og pasienter med alvorlige diagnoser skal få tilgang til eksperimentelle medisiner som ikke er godkjent. ALS er forkortelsen på en nervesykdom som angriper motoriske nerveceller i ryggmargen og i hjernen. ALS er foreløpig uhelbredelig, men det er å håpe at forskerne klarer å finne helbredende legemidler. 300–400 nordmenn blir rammet av ALS hvert år. Dette er en brutal sykdom hvor pasientene har en gjennomsnittlig levetid på bare tre år. Livskvaliteten til pasienter og pårørende blir sterkt svekket av mangel på helbredende behandling og mangel på håp. Intensjonen bak «right to try» er veldig god, men komiteens flertall, dvs. alle andre partier enn forslagsstillerne, mener ordningen blir oppfylt via andre tilbud det norske helsevesenet allerede har, eller er i ferd med å innføre. I 2018 ble Ekspertpanelet for spesialisthelsetjenesten opprettet. Deres oppgave er å vurdere om pasienter med begrenset levetid kan tilbys en ny behandlingsmulighet. Ordningen er til evaluering, og det er vurdert å inkludere pasienter med ALS. I 2019 ble det første nasjonale forskningssenteret for klinisk behandling etablert, og ALS er blant de prioriterte sykdommen Neuro-SysMed forsker på. I 2020 åpnet NO-ALS-studien for å ta imot deltakere til en studie som undersøker om legemidlene nikotinamid ribosid og pterostilbene kan forsinke sykdomsutviklingen hos pasienter med ALS. I januar i år la regjeringen fram den første nasjonale handlingsplanen for kliniske studier. Kliniske studier er det viktigste virkemiddelet vi har for å kunne tilby pasienter ny og utprøvende behandling. Det skal legges bedre til rette for at norske pasienter med bl.a. ALS skal få delta i kliniske studier i utlandet. Legemidler som ikke har markedsføringstillatelse, kan brukes gjennom «compassionate use»-programmer. Enkelte pasienter kan få ny behandling som ennå ikke er godkjent for bruk gjennom kliniske studier. Til slutt vil jeg nevne at nettsiden medhjelper.com ble etablert for en uke siden. Den skal gjøre det enklere for nordmenn å teste eksperimentell behandling gjennom internasjonale kliniske studier. I sum mener jeg alle disse tiltakene fyller intensjonen i «right to try», med unntak av at de nevnte tilbudene er forskningsbaserte. Forskningsresultatene vil gi ny og varig kunnskap. Samtidig, med de nevnte tilbudene, er det viktig at vi intensiverer forskning på hjernehelse. Komiteens flertall, dvs. alle andre partier enn forslagsstillerne, innstiller derfor på at forslaget om å innføre «right to try» ikke vedtas.
Erlend Larsen (Høyre), 2021-05-25:
Representantforslaget Stortinget behandler, er fra stortingsrepresentantene Himanshu Gulati, Sylvi Listhaug, Kari Kjønaas Kjos og Morten Stordalen fra Fremskrittspartiet om å sikre at MS-pasienter får tilbud om stamcellebehandling, enten i Norge eller i utlandet, finansiert av staten. Forslagsstillerne ønsker at stamcellebehandling skal bli mer tilgjengelig for flere MS-pasienter. Multippel sklerose er en kronisk betennelsessykdom i sentralnervesystemet, dvs. hjernen og ryggmargen. Hvert år får mer enn 500 nordmenn MS, mer enn 12 000 nordmenn lever med MS i Norge. Årsaken til sykdommen er fortsatt ukjent, og det finnes ingen behandling som kurerer MS. Dette er den andre saken vi har i dag som viser hvor viktig det er å forske på hjernehelse. Det eksisterer allerede et forskningsprosjekt ved Haukeland universitetssjukehus som kalles RAM-MS-studien. Formålet med studien er å undersøke om det er forskjellig behandlingseffekt, sikkerhet og kostnad mellom autolog stamcelletransplantasjon og beste godkjente MS-medikament. RAM-MS-studien skal bidra til å øke dokumentasjonen av stamcellebehandling til pasienter med MS. Når resultatene foreligger, kan det være aktuelt å vurdere om behandlingen skal innføres som standardbehandling gjennom en vurdering i nye metoder. Samtlige av komiteens partier arbeider for at flere pasienter med MS skal få tilgang til stamcellebehandling gjennom en nasjonal klinisk studie. De siste årene har det kommet mange nye legemidler som har bedret prognosen ved MS betydelig. Det er derfor flere behandlingsmetoder som brukes som etablert og utprøvende behandling på MS i spesialisthelsetjenesten. Det er viktig å legge til rette slik at flere MS-pasienter som kan ha nytte av stamcellebehandling, får tilgang til utprøvende behandling, både i utlandet og i Norge, eller at de får ta del i den nevnte RAM-MS-studien. Men behandlingen må være i tråd med kriteriene for kliniske studier. Kliniske studier vil sikre at pasientene får best mulig medisinsk oppfølging, samtidig som en gjennom studiene er med på å utvikle bedre behandling for MS-pasienter. Hjernerådet sier i sitt høringsinnspill at den raskeste veien til å få stamcellebehandling i Norge er gjennom fortsatt økonomisk støtte til RAM-MS-studien. Dette er noe vi er enige om. RAM-MS-studien ble sikret en utvidelse gjennom budsjettenigheten mellom Fremskrittspartiet og regjeringspartiene. Høyre støtter derfor ikke representantforslaget om økt tilbud i utlandet.
Erlend Larsen (Høyre), 2021-05-25:
I sak nr. 14, om «right to try» for ALS-pasienter, velger regjeringspartiene å støtte Senterpartiets forslag nr. 3 og 5.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-05-25:
Sykdommer som ALS og demens er svært alvorlige sykdommer for dem som rammes, og det er krevende for deres pårørende. Kun de som faktisk rammes av ALS, kan forstå hvor nådeløs denne sykdommen er. Den er omtalt som en av de aller mest alvorlige sykdommene vi har, med tap av alle kroppens viktigste funksjoner og manglende effektiv behandling, og dermed også tynt håp for dem som rammes. Vi skal la oss inspirere av andre land når det er god grunn til det, men innføringen av «right to try» i USA er kanskje ikke riktig eksempel med de ordningene vi har i Norge. Den 20. mars hadde to norske overleger en kronikk på trykk i VG, der de reagerer på at det skapes et inntrykk av at det finnes effektiv behandling mot ALS, og at det er den hjerteløse helsetjenesten i Norge som holder tilbake, et inntrykk av at legene i Norge ikke bryr seg nok til å ville hjelpe. Sannheten er ikke sånn. Det finnes dessverre ikke god nok og effektiv nok behandling mot ALS i dag, og ytterst få pasienter har i USA fått tilgang til behandling. Også Hjernerådet påpeker at «right to try» har en rekke svakheter. Vi må bruke alle våre krefter på konstruktive veier mot en mer effektiv behandling for disse pasientene, mennesker med demens og andre alvorlige sykdomsgrupper. Et reelt håp om bedre behandling må heller sikres gjennom en økning i kliniske studier som kan være med på å finne fram til en god behandling. Her har regjeringen dessverre ikke sørget for at utviklingen går i riktig retning. Antallet kliniske studier har nemlig blitt halvert siden år 2000. Riksrevisjonens ferske undersøkelse har også tydelig sagt at altfor få pasienter får tilgang til kliniske studier i Norge i dag. Arbeiderpartiet er en del av flertallet i innstillingens forslag til vedtak, som saksordføreren nettopp anbefalte. Og til de såkalt løse forslagene som kommer til å bli fremmet i debatten, vil jeg signalisere at vi kommer til å stemme for forslagene nr. 3 og 5, fra Senterpartiet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-05-25:
MS byr på en uforutsigbarhet som er svært krevende for dem som rammes og for deres pårørende. Sykdommen har ukjent årsak, og derfor er det så viktig å øke hjerneforskningen i Norge dersom vi skal få hjulpet MS-pasienter og andre hjernepasienter og få gitt dem best mulig behandling. Norge har i dag kriterier for hvem som kan inngå i utprøvende behandling med stamceller. Det er viktig å merke seg at stamcellebehandling ikke er den rette behandlingen for alle MS-pasienter, og kan også i verste fall true pasientsikkerheten. Vi har merket oss at heller ikke Hjernerådet støtter en generell rett for MS-pasienter til stamcellebehandling i utlandet. Det må være en individuell vurdering av alle pasienter. Det vi heller må vurdere, er at flere MS-pasienter som stamcellebehandling vurderes å være nyttig for, i større grad får tilgang til utprøvende behandling, både i utlandet og i Norge. Her vil jeg trekke fram RAM-MS-studien, som også saksordføreren viste til, som gjennomføres ved Haukeland universitetssjukehus. Vi er opptatt av at behandlingen er i tråd med kriteriene og gis innenfor rammen for kliniske studier. Praksis for henvisning av pasienter til kliniske studier i utlandet må bedres. Derfor vil vi anerkjenne at de regionale helseforetakene har fått i oppdrag å utrede en felles praksis for henvisning til kliniske studier i utlandet. Det er bra. Også i denne saken vil jeg trekke fram svakheter ved kliniske studier i Norge. Også MS-pasienters tilgang til kliniske behandlingsstudier er langt fra god nok. Flere må rekrutteres, og rekrutteringen må skje hurtigere enn den gjør i dag. Her har vi et stort forbedringspotensial, og det haster for MS-syke og deres pårørende over hele Norge. Arbeiderpartiet står, som det står i innstillingen, inne i flertallets innstilling.