Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2015-12-11:
Det er på tide å gjøre opp status nå i høst. Regjeringen har hatt omtrent to år hvor man har styrt, og vi er nå på vei inn i 2016. Jeg tenkte å se litt nærmere på status for norsk landbruk og bonden og for norsk næringsliv og gründermiljøet. Jeg husker veldig godt fra da jeg drev valgkamp, at når det gjaldt Bondelaget – spesielt i Buskerud, men også nasjonalt – var det ikke måte på hvor ille det kom til å bli hvis Fremskrittspartiet kom i regjering. Da det så ble kjent at Fremskrittspartiet kom i regjering, var det ikke tvil om at Bondelaget mente at dette ville ødelegge landbruket. Så kan man nå se litt nærmere på hvordan det har gått med landbruket. Har det blitt verre, har det blitt større nedgang nå enn det var under den rød-grønne regjeringen? Nei, det har det ikke – tvert imot. For å ta ett eksempel: Det er over 3 000 melkebønder som har gjort det såpass bra med Fremskrittspartiet og Høyre i regjering – med støttepartier – at de ønsker å produsere mer melk enn noen gang tidligere. Det er optimisme. Tallene for kjøp av melkekvoter i omsetningsrunden for 2015 har kommet inn, og de viser en økt interesse for kjøp av kvoter, også i mitt fylke, Buskerud, hvor det tidligere har vært lav interesse for kjøp av melkekvoter. Men dette snudde i 2014, og totalt for hele Norge har jeg forstått at det har vært en økning på 34 pst. fra 2014. Jeg har også noen andre eksempler – om økt inntekt. De siste to årene har bøndenes inntekt økt langt mer enn inntekten til andre yrkesgrupper i samfunnet. I løpet av denne perioden har ett årsverk økt med 47 000 kr før jordbruksfradraget, og dette tatt med i beregningen har bøndene fått en inntektsøkning på 48 900 kr, mens andre yrkesgrupper har økt inntekten sin med 29 700 kr i samme periode. Et annet eksempel som viser at det er økt tro på landbruket, og økt interesse, er at antall søkere til naturbruk i fjor økte med over 5 pst. Andre yrkesfag økte bare med 1 pst. Nesten alle landbruksstudiene ved universitetene og høyskolene er fulle, og det er venteliste på flere studier. Det har også blitt økt frihet for bonden. Bønder kan nå nyte godt av økt frihet under denne regjeringen, men spesielt når det gjelder at vi åpner for salg av alkohol fra gården. Det betyr at turister ikke lenger må gå til Vinmonopolet for å få kjøpe sideren de nettopp har smakt på. Dette vil uten tvil føre til økt gårdsturisme og sannsynligvis medføre at flere siderprodusenter også vil satse på eksport. Slik eksport av landbruksprodukter var utenkelig for noen år siden, i hvert fall i spesielle Bondelag-miljøer, men nå ser vi flere og flere som allerede har begynt med det, og flere som vil starte med det. Så til resten av norsk næringsliv generelt og gründermiljøet. Norge rangeres nå til å være et av verdens beste land å drive handel og business i. Oslo anses for å være en av verdens beste gründer- og innovasjons-«hub»-er. I statsbudsjettet for 2016 la regjeringen fram en lang rekke tiltak for å bedre gründer- og innovasjonspolitikken, og gjennom behandlingen i næringskomiteen har den på mange områder styrket seg. Jeg kan f.eks. nevne kraftig satsing på vedlikehold og oppgradering av forskningsfartøy, kraftig satsing på etablerertilskudd, kraftig satsing på miljøteknologiordningen, kraftig satsing på presåkornfond og flere såkornfond, kraftig satsing på bedriftsrettet forskning og kraftig satsing på forskningsbasert kommersialisering via FORNY2020. Rent avslutningsvis vil jeg nevne noen ord om det som kanskje ikke i det hele tatt har vært nevnt i dag, kanskje heller ikke så mye i komitéinnstillingen. Det ene er Invest in Norway, som er en avdeling i Innovasjon Norge og har nettsiden invinor.no, som gjør alt den kan for å tiltrekke seg utenlandsk kapital til Norge. Det var for to år siden én ansatt der. Det har nå doblet seg – eller kanskje mer enn doblet seg, det er vel 2,5 ansatte der nå. Men jeg vil vise til vårt naboland Sverige, hvor man har over 40 årsverk som gjør omtrent det samme. Der bør man sette inn støtet framover. Jeg er også veldig glad for at man i gründerplanen til regjeringen nevner denne «fasttrack»-ordningen for gründere, Start in Norway, og jeg håper også dette kan inkludere utenlandske investorer. Ellers er det mange andre spennende områder som ikke går på næringskomiteens budsjett, men som tilhører andre budsjetter. Man har sosialt entreprenørskap, man har Ungt Entreprenørskap som går via flere departementer, og man har utenrikstjenesten, hvor jeg håper det også blir bedre dialog mellom næringsministeren og utenriksministeren når noen vurderer å legge ned en ambassade.