Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2009-06-08:
Det var en skremmende rekkefølge på talerne i dag! La meg først innlede med å takke komiteen for samarbeidet i denne saken. Det er et tema av stor utdanningspolitisk og samfunnspolitisk viktighet som tas opp fra forslagsstillernes side i dette dokumentet. I dokumentet tas det opp seks konkrete forslag om tiltak for å styrke de grunnleggende ferdighetene i voksenbefolkningen. Voksnes rett til utdanning for å sikre grunnleggende ferdigheter ble innført i 2000, men ordningen blir overraskende lite brukt. Det er et problem både for den enkelte og for storsamfunnet. Den enkeltes mulighet til å klare seg noenlunde bra i et informasjonsintensivt moderne samfunn svekkes betydelig dersom en ikke kan f.eks. lese og skrive. Ca. 800 000 mennesker i arbeidsfør alder står i dag utenfor arbeidslivet. 40 pst. av disse er også de som har de dårligste leseferdighetene. Komiteen mener det kan være en sammenheng mellom mangelfull opplæring over tid og den store andelen uføre i Norge sammenlignet med andre land. Komiteen mener videre at det ligger et stort arbeidskraftpotensial i denne gruppen, forutsatt at en etablerer gode nok ordninger for vurdering av restarbeidsevne, og komiteen viser til at utdanning er et viktig virkemiddel for å øke den enkeltes mulighet for å oppnå økt arbeidsevne og helt eller delvis komme tilbake til arbeidslivet. Komiteen har også merket seg at Riksrevisjonen har fremmet kritikk mot Kunnskapsdepartementet i Dokument 3:14 for 2007–2008. Riksrevisjonen skrev bl.a.: «Riksrevisjonens undersøkelse viser at det samlet sett fortsatt er betydelige uløste oppgaver knyttet til voksnes deltakelse i grunnopplæring.» Komiteen er gjort kjent med at departementet i ettertid har igangsatt enkelte tiltak for å følge opp påpekningene fra Riksrevisjonen. Komiteen fremstår som enige i det alt vesentlige av faktabeskrivelser og viktigheten av fremtidig fokusering på tiltak som kan styrke voksenbefolkningens grunnleggende ferdigheter. Imidlertid viser komiteens flertall, bestående av regjeringspartiene, til Ot.prp. 87 for 2008–2009 og til en kommende stortingsmelding, som skal vurdere tiltak i en helhetlig sammenheng. Opposisjonen er mer utålmodig, og står på sin side samlet om fem konkrete forslag. Fremskrittspartiet og Høyre står sammen om ytterligere ett forslag. Jeg antar at representantene for flertallet og forslagsstillerne selv vil supplere på innhold ved behov. Jeg vil så gå over til å kommentere det ene forslaget som Fremskrittspartiet står alene om. Den tidligere nevnte kritikken fra Riksrevisjonen peker også på at en av årsakene til manglende oppfølging og kontroll av voksnes rett til grunnopplæring skyldes finansieringssystemet. I dag er det kommuner og fylker som er pålagt å finansiere grunnopplæringen for voksne, og Fremskrittspartiet mener dette i seg selv bidrar til at den enkelte kommune og det enkelte fylke kan forsøke å unndra seg kostnader ved å hindre bekjentgjøring av voksenretten. Om dette skriver Riksrevisjonen følgende: «Undersøkelsen viser at det fortsatt er diskusjon om finansieringen av oppgavene knyttet til tilrettelegging, informasjon og motivasjon, forhold som anses som sentrale forutsetninger for gjennomføring av grunnskoleretten. Undersøkelsen viser videre at flere kommuner begrunner et manglende grunnskoletilbud med at staten ikke har tilført ekstra ressurser.» Av dette utleder Fremskrittspartiet at det viktigste og mest effektive tiltaket for å sikre en bedre reell mulighet til å innfri retten til grunnopplæring for voksne, er statlig finansiering av tilbudet. Forslaget fra Fremskrittspartiet tas således opp.