trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-01-06:
Takk for svaret. Det er ingen tvil om at ERTMS er et viktig prosjekt for norsk jernbane. Jeg er glad for at statsråden trakk fram alle de prosjektene rundt i landet som nå er igangsatt, for det har vært en betydelig bedring av norsk jernbane de siste årene og med langt flere reisende. Men jeg trenger en liten avklaring: Én ting er at dette utsettes på grunn av ERTMS, men samtidig sier statsråden at i henhold til planene kan man få tilbudsforbedringen og tilbudet innenfor Rutemodell 2027 allerede i 2030 – så en liten klargjøring av hvordan det lar seg gjøre. Så er det en diskusjon i Oslo om Brynsbakken, som har vært en veldig kontroversiell sak i seg selv, også med den løsningen som til slutt ble vedtatt, som innebærer riving av folks hjem. Spørsmålet er: Hvis det tar lengre tid og man kan oppnå en tilbudsforbedring tilsvarende Rutemodell 2027 i 2030, er det da også rom for å se på en bedre løsning i Brynsbakken, slik at det er mer langsiktig? Det er helt klart at diskusjonen om løsningen i Brynsbakken er ikke ferdig der vi er i dag, og i hvert fall ikke hvis man ikke har framdriften når det gjelder tilbudsforbedringen som dette veldig kontroversielle tiltaket skulle gi. Jeg kan forstå at man har en utsettelse på bakgrunn av en reguleringsplan. Nå gjorde Oslo jobben sin ved at de fattet vedtak innenfor de rammene som ble satt, men man har selvfølgelig også en klagebehandling og en klagetid. Den retten er der, men at man dermed får en utsettelse som går hele veien til slutten av ERTMS på bakgrunn av det som tross alt er en mindre forsinkelse på en veldig kontroversiell sak, er noe som er vanskelig å forklare.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-01-06:
Først vil jeg takke for debatten og for alle som har deltatt. Jeg tror nok at jeg fortsatt har noen spørsmål om dette, for det er ikke noen tvil om at utsettelsen kom overraskende, i hvert fall på meg, og den kom overraskende også lokalt. Nå gjelder det å holde trykk på å få tilbudsforbedringen, som har vært der gjennom mange år – den må fortsette. Rutemodell 2027 er den vi har sett fram mot hele veien, når vi har drevet fram prosjektet, i hvert fall fra Oslo og osloregionens side. Jeg mener man fortsatt må se på om det er mulig å få dette tidligere enn 2030, og også om det er andre tilbudsforbedringer, ikke bare i de sentrale delene av nettet, men i de ytre delene – som dette med halvtimesruter til Hokksund, eller mot Fredrikstad og andre deler av det ytre nettet. Nå kommer det en bedring på Gjøvikbanen, men dette har også stor betydning innenfor hele østlandsregionen. Så er det nok en kjensgjerning, og det tror jeg statsråden og alle som planlegger her, bare må ta inn over seg, at med denne utsettelsen kommer Oslo til å lete etter om det er bedre løsninger for Brynsbakken enn den som nå ble vedtatt. Om det er mulig å få til noe der som gjør det bedre, både for nåværende beboere og for regionen, mener jeg det er noe vi må se på også som en mulighet, både for å få tilbudet, og også for å gjøre den omleggelsen av jernbanen bedre for lokalmiljøet. Man vil fort ende opp med at det er fysisk mulig, men at det er en kostnad som følger med. Da vil vi, i hvert fall fra Venstres side, følge opp den eventuelle kostnaden, om det er den vi må ha trykk på for å lage et så godt tilbud som mulig. Dette må være et tilbud som bygger opp under jernbanesatsingen som klimatiltak, men like mye som næring, og det at det gjør det mye enklere for folk flest å bevege seg rundt i østlandsområdet. Jeg har alltid sagt at man må huske på at de som går, sykler, kjører bil eller tar toget eller annen kollektivtransport, gjerne er de samme folkene, og da må det totale tilbudet være der, samtidig som løsningene hver for seg må være gode nok. Jeg vil avslutningsvis takke for debatten, og så vil i hvert fall vi holde trykket oppe på denne saken også framover.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-01-06:
Det er vel ingen tvil om at dette er en gjenganger av en debatt, men den er ikke mindre viktig av den grunn. For Kristelig Folkepartis del er vi veldig tydelige i innstillinga på at vi mener at vi har et stort ansvar for å nå Parisavtalen og de målene som er satt der, men vi ønsker også å fremme et eget forslag i saken – jeg tar opp det med en gang før jeg glemmer det – og vi mener at Norge må redusere tempoet. Vi må ha en forsterket innsats. Det har vi på mange felt for å nå klimamålene. Vi må også ha det på dette feltet. Hvis en ser på hva olje- og gassnæringen har betydd for Norge over lang tid, har det vært enormt. Ja, økonomisk, men det har også bidratt til sysselsetting og ikke minst teknologiutvikling. Slik vi ser det, mener vi at den viktige kompetansen som er i næringen, må bygge bro over til de nye næringene som vi skal utvikle, og som er helt avhengig av den kompetansen og den kunnskapen som sektoren har, for å kunne lykkes. Vi som land er også i en særstilling for å kunne ta den ledende posisjonen i teknologiutviklingen. Vi har økonomien, og vi har kunnskapen med den kompetansen som trengs for å finne de nye løsningene. Jeg er enig med flere av dem som har vært inne på skattesida. Når vi legger til grunn den politikken vi har, handler det om klima og risiko, men også om økonomisk risiko. Det som ble gjort av Stortinget tidligere på skattesida, mener jeg er uheldig, for det er riktig, som flere har vært inne på, at det kan bidra til at det bygges ut felt som ikke er lønnsomme. Akkurat nå er prisene på et helt annet nivå, så vi får se på det, men jeg er glad for det som Solberg-regjeringa la fram i siste budsjett, som ble vedtatt for i år – en endring i skattesystemet som gjør at en sikrer at det er de lønnsomme investeringene som blir bygd ut. Vi har sett på det som det bredt sammensatte klimaomstillingsutvalget la fram i sin rapport. Kristelig Folkepartis program er tydelig på at vi mener at framtidige lisenstildelinger må begrenses til utvidelse eller forlengelse av allerede eksisterende produksjon i såkalt modne områder. Grunnen til at vi mener det, er fordi det er lavere risiko økonomisk å bygge ut og lete rundt de områdene der det allerede er eksisterende infrastruktur. Dermed er også risikoen lavest. Vi mener det vil være en fornuftig tilnærming nå, bruke de områdene som allerede er åpnet, der det er modent, og gi tillatelser der, men ta ned tempoet i forhold til det som har vært de siste årene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-01-06:
Jeg ønsker også å komme med en stemmeforklaring, på vegne av Kristelig Folkeparti. Vi hadde et annet forslag da vi behandlet denne saken før jul, da vi behandlet lovsaken. Vi mente og mener at kompensasjonen er for dårlig. Vi foreslo 80 pst. kompensasjon. Flertallet landet på 55 pst. Jeg mener at den kompensasjonen som er kommet til de regningene som ligger hos forbrukerne nå, viser veldig tydelig at det er for dårlig kompensasjon, og derfor mener jeg fremdeles at det burde vært mye høyere. En kompensasjonsgrad på 80 pst. mener jeg hadde stått seg mye bedre. Det er krevende for mange å betale de regningene, som vi har sett er blitt både dobbelt og tredobbelt så store. Når det gjelder behandlingsmåten, er jeg veldig glad for det som presidenten gjorde i stad, for jeg mener det var helt riktig. Det har en vært enige om i komiteen og i Stortinget, at dette er behandlingsmåten vi gjør det på. Jeg skulle gjerne hatt en forsterket ordning, som sagt. Jeg mener fremdeles det er det rette. Derfor ønsker vi, i motsetning til Miljøpartiet De Grønne, å støtte forslag nr. 2, fra Rødt, for det handler nettopp om at vi mener at regjeringen må komme tilbake igjen med en bedre ordning. Vi kommer til å jobbe videre på vår måte uansett, men jeg synes det forslaget er godt. Når det gjelder forslagene nr. 3 og 4, fra Rødt, mener jeg at det er ivaretatt – som komitélederen også har vært inne på – gjennom det Stortinget pekte på før jul. Jeg forventer at det kommer på plass, og det regner jeg med at statsråden også kommer innom i sitt innlegg. Når det gjelder forslaget fra Fremskrittspartiet, er det bare en endret overslagsbevilgning. Det har ikke så mye å si når loven er som den er. Det beløpet staten bruker, blir det beløpet det blir, så det ligger allerede inne. Men jeg skulle veldig gjerne sett at en hadde økt kompensasjonsgraden, men det har dessverre Stortinget stemt ned.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Det er nylig avsluttet en nummerert 25. runde, og tildelingen pågår i henhold til den. I budsjettavtalen med SV framgår det at en eventuelt 26. konsesjonsrunde ikke vil bli utlyst i 2022. Vi skal fortsatt gi tillatelser til å lete etter olje og gass i de områdene som allerede er åpnet og tilgjengelige for petroleumsvirksomhet. De forhåndsdefinerte områdene, TFO, omfatter i dag størstedelen av åpne, tilgjengelige leteareal på norsk sokkel. TFO-ordningen vil bli videreført uendret, og det vil som vanlig bli en TFO-runde både i 2022 og i årene deretter. TFO-området vil i henhold til langvarig praksis utvides videre i tråd med ytterligere områder som modnes. Om det petroleumsfaglig er mest hensiktsmessig å gi tilgang til øvrige åpne, tilgjengelige areal gjennom TFO-runder eller nummererte runder, vil vi komme tilbake til når vi har gjort de vurderingene.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Når det gjelder det som handler om TFO-runder og nummererte runder, har ikke det en direkte påvirkning, men det er klart at EU har store ambisjoner innenfor klimapolitikken, og det vil få konsekvenser for Norge på mange områder. Norge ønsker å kutte sine klimagassutslipp i samarbeid med EU, og samtidig er EU vårt viktigste marked for gass. Det vil det fortsatt være i mange år framover. Omstillingen i EU byr på mange muligheter. Ikke minst betyr det muligheter innenfor karbonfangst, det betyr muligheter innenfor havvind og hydrogen, så betydning for norsk politikk vil det ha. Norske havbunnsmineraler kommer også til å bli viktig for EUs fornybarsatsing, og derfor kommer vi til å støtte opp under et grønt skifte der vi også bygger på kompetansen fra olje- og gassindustrien innen nye næringsområder. Samtidig vil vi, som jeg har sagt, legge til rette for et stabilt aktivitetsnivå på norsk sokkel. Norske gassfelt er konkurransedyktige på lav pris og i kraft av nærhet til markedet og et effektivt transportsystem.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
To likestilte konsesjonsrunder er etablert for å få en hensiktsmessig utforskning av alle områder på norsk sokkel. Alle områder som er åpne for petroleumsvirksomhet og tilgjengelige for nye tildelinger, kan lyses ut i nummererte konsesjonsrunder eller inkluderes i det forhåndsdefinerte området. Hvilke områder som inngår i de forskjellige konsesjonsrundene, er styrt av petroleumsfaglige vurderinger og av områdenes modenhet og særlig av behovet for stegvis leting og utnyttelse av tidskritiske ressurser. Det er nylig avsluttet en nummerert runde, den 25. nummererte konsesjonsrunde. De siste årene har det ikke vært årlig nummererte runder, men det er derimot TFO-runder som skjer årlig gjennom en forutsigbar prosess, sånn at industrien kontinuerlig kan bruke ressurser på å forstå området bedre. Dette medfører at størstedelen av letingen på norsk sokkel skjer innenfor TFO-området, og det vil det også gjøre i fortsettelsen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Jeg vil nok ikke være helt med på premisset om at man prioriterer den ene industrien framfor den andre. Begge deler er industri. Vi har industri på norsk sokkel, og vi har industri på fastlandet i Norge. Når det gjelder f.eks. industrien i Øygarden, er den under stadig utvikling. Vi har også gass, som blir produsert på Trollfeltet, som nå er vedtatt elektrifisert. Vi er for det første opptatt av at de skal ha stabile rammevilkår. De har fått en konsesjon, som regjeringen selvsagt ikke vil trekke tilbake, for det er viktig for å få ned utslippene. Det reduserer utslippene med mange hundre tusen tonn CO 2 . Men de har noen vilkår. Siden de har gassturbiner, ligger de vilkårene der, slik at man ikke skal rokke ved utviklingen innenfor andre områder. Jeg vil minne om at f.eks. utvikling av blå hydrogen i Øygarden forutsetter tilgang på gass fra Nordsjøen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Det stiller vi oss på ingen måte passive til, for den klimarisikoen som er, tar selskapene og selvfølgelig også Olje- og energidepartementet hensyn til. Målet er på mange måter at vi skal erstatte fossil energi med fornybar energi i hele verden, i Norge, i Europa og i resten av verden. Da er det slik at lønnsomheten her på et eller annet tidspunkt vil være synkende, og den må selvfølgelig regnes inn i alle nye prosjekter. Men i dag er Norge en veldig pålitelig leverandør av gass til Europa, og i lys av bl.a. de høye energiprisene i Europa i høst er også Norge anmodet om å forsyne europeiske land med mer gass. Vi leverer også f.eks. gass nord for polarsirkelen. Aasta Hansteen i Norskehavet har levert gass i rør til Europa siden 2018, bl.a.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Jeg forstår veldig godt at det er stor interesse for denne saken, og det var fint å høre på representanten Sves kunnskapsrike innlegg. Et tiltak som kan redusere faren for et så stort fjellskred, vil ha stor betydning å få til. Det vil ha betydning lokalt og regionalt, og det vil ha betydning for menneskene som bor i området. Det er mye velferd i forebygging og rassikring. NVE har undersøkt mulighetene for å drenere fjellpartiet Åkneset i Møre og Romsdal og på den måten redusere bevegelsen i fjellet. Så langt viser heldigvis undersøkelsene lovende resultater, og dette er verdifull kunnskap om et nytt risikoreduserende tiltak mot fjellskred. Det er viktig at vi som bor i et land med så vill natur, får mer kunnskap og kompetanse om hvordan vi kan forebygge framtidige hendelser. Samtidig må vi også ha med oss at drenering er et helt nytt og krevende tiltak. Det er aldri blitt gjort i Norge før, og derfor er det også viktig at vi lytter til fagfolkenes vurderinger. NVE anbefaler at et slikt tiltak først må planlegges og prosjekteres og deretter gjennomføres etappevis, over flere år. Det må gjøres grundige målinger og evalueringer underveis for å vurdere om effekten er god nok til å fortsette. Jeg vil selvsagt be NVE utarbeide en plan for drenering, men utover det legger jeg til grunn at framdriften må være basert på NVEs løpende faglige vurderinger og prioriteringer. Befolkningens liv, helse og trygghet er en høyt prioritert oppgave for regjeringen. Det er derfor viktig for meg å få fram at NVE har et omfattende system med døgnkontinuerlig overvåking og varsling. Dette er etablert for alle fjell i landet som er såkalte høyrisikoobjekter, også ved Åkneset. Overvåkingssystemet gjør det mulig å varsle bevegelser i fjellet i god tid, slik at folk kan evakueres dersom et skred er under utvikling. Dette ivaretar sikkerheten for liv og helse. Men dersom et tiltak kan bidra til at vi unngår de omfattende skader som et fjellskred gir, er det selvsagt veldig interessant. Regjeringen er opptatt av å øke tempoet i arbeidet med forebygging av alle typer flom- og skredskader. For 2022 er midlene til forebygging av flom- og skredskader økt med 120 mill. kr sammenlignet med 2021, og den samlede bevilgningen til NVEs arbeid på dette området vil være på over 720 mill. kr i 2022. NVE prioriterer sin bistand til kommuner etter risiko. Målet er at vi skal få mest mulig igjen i form av redusert risiko for tap av liv og for skader. Dette er de vanlige prinsippene for bruk av midler til flom- og skredforebygging, og det sikrer at gode, faglige vurderinger ligger til grunn. Avslutningsvis vil jeg gjerne understreke at disse prinsippene bør vi holde fast på også i denne saken, særlig når det er snakk om et helt nytt og krevende tiltak der det er nødvendig å vinne erfaringer underveis.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Det er veldig hyggelig å bli invitert, ikke minst til stortingsrepresentanters hjembygder, og ras- og skredsikring er et felt som engasjerer meg veldig. Jeg tror at det kanskje er noe med oss vestlendinger, som har det litt iboende i oss at vi vet hvor stor fare det er i det som handler om ras- og skredsikring, og hvor viktig det er for oss mennesker å være trygge. Det er, som jeg sa i hovedinnlegget mitt, mye velferd i forebygging av ras og skred. Så dette er et prosjekt jeg gjerne vil følge tett, og jeg forstår hvor viktig det er. Selvsagt vil jeg gjerne, når anledningen byr seg, komme og se fjellet og mulighetene for skredsikring på Åkneset. Så takk for det.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Jeg har stor respekt for at Stortinget har avsluttet sin debatt om strømpakken og skal ikke dra opp de store diskusjonene igjen, men jeg har veldig lyst til bare kort å kommentere forslagene. Det er viktig for meg å presisere at når det gjelder forslaget knyttet til borettslag, sameier, aksjeleiligheter og andre husholdninger som har strømmåler som er registrert som næringsvirksomhet – bl.a. landbruk, som kom direkte inn i ordningen – er det ivaretatt i lovproposisjonen som ble behandlet av Stortinget direkte før jul, for månedene desember, januar, februar og mars. Det ble løst ved at vi har fullmakt til en forskriftsendring som gjør at når vi har løst de tekniske problemene, vil det bli foretatt utbetaling til de borettslagene, slik at de også blir kompensert på samme nivå som resten i strømpakken. Så det er ivaretatt, det jobbes med det, og vi skal selvsagt levere på det. Når det gjelder forslaget knyttet til forsterking, gjentar jeg i grunnen bare det jeg har sagt også tidligere, bl.a. i mediene, at vi vurderer og følger tett med på situasjonen, og vi forstår at det er krevende. Samtidig har jeg lyst til å påpeke at nå kommer snart januarregningen, som jeg vet vil være krevende for mange, men det vil også bli gitt relativt store kompensasjonsbeløp. Selv fikk jeg, som har hus i Bergen, melding fra nettselskapet mitt i går om at kompensasjonsgraden der er på vel 73 øre/kWh. Jeg vil også minne om at Stortinget har vedtatt en ordning som man ikke har sett maken til, som er ubyråkratisk i sin natur, og vi løser de tekniske utfordringene. Men det handler rett og slett om at næringskoden på målerne er så bred at vi må plukke ut borettslagene, sameiene og aksjeleilighetene, og så må RME gjøre det manuelt. Det er på vei, og vi leverer selvsagt på Stortingets vedtak og bestilling.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Fremskrittspartiet har vært og er tydelig på at oljenæringen skal utvikles videre. Den skaper vekst, velferd og arbeidsplasser langs hele kysten og bidrar til at vi kan bygge veier, skoler, sykehjem, sykehus og ha en så god levestandard som vi har. Å redusere aktiviteten i næringen vil ikke kutte globale utslipp, men det vil flytte produksjon, velferd og arbeidsplasser over til land som Russland og Saudi-Arabia. Representanten Bastholm sa at resten av verden endrer seg, men mitt svar er at jeg tror at man må forholde seg til realitetene i verden. Hvis vi kutter vår del, er det ikke slik at andre land vil tenke seg om en og to og tre ganger og tenke at da må vi også gjøre det samme. Tror representantene i denne salen virkelig at Russland vil tenke at dette er en nobel og fin ting å gjøre, at Putin vil ofre verdiskaping, arbeidsplasser og tilgang på energi, som er en livsnødvendig vare der ute i verden? Tror dere bin Salman og Saudi-Arabia vil gjøre det samme? Eller vil det kanskje være de oljeproduserende landene i Afrika som vil gjøre det samme, kun tre dager etter at man nå har lest at Algerie vil bruke 40 milliarder dollar på å utvikle oljenæringen sin videre? Jeg tror at de vil produsere lite grann mer for å tette det produksjonshullet som vi etterlater oss. Noen i denne salen tenker kanskje at USA i hvert fall vil følge Norge. Jeg vil minne om argumentasjonen fra nøyaktig de samme som i dag kjemper for å begrense oljeletingen. De var veldig tydelige på at USA for 20 år siden gikk til krig for mer olje, fordi de ville ha kontroll over oljeressursene i verden. Men kanskje man tenker at tankegangen har endret seg borte i USA nå. Representanten Elvestuen nevnte klimatoppmøtet i Glasgow. Vel, hva var det siste Biden gjorde før han reiste til klimatoppmøtet i Glasgow? Det var å sørge for at det ble økt oljeproduksjon i USA. Man må forholde til realitetene i verden, og i den verdenen er Norge et veldig lite land og i stor grad et betydningsløst land. Det vil særdeles uklokt å redusere vår produksjon. Norsk gass kutter utslipp i Europa, og det er heller ikke klokt fra et sikkerhetsperspektiv å gjøre Europa mer avhengig av gass fra Russland. Så vi skal være stolte av næringen. Fra et velferdsperspektiv, fra et klimaperspektiv og fra et sikkerhetsperspektiv er det fornuftig at den får utvikle seg videre. Representanten Marhaug tok opp om det var et kjærlighetsforhold mellom Fremskrittspartiet og Rødt. Da kan jeg i hvert fall si det sånn at i de fleste forhold er det grunn til å spørre hvem av partene som har kommet best ut av livsvalget, og her tror jeg vi kan konkludere med at det i så fall er Rødt som har kommet best ut av valget av partner.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Representanten Marhaug snakket både i det første innlegget og i det hun nettopp holdt, om at det er en gal framstilling av forslaget at dette vil føre til avvikling av oljenæringen. Men her må vi forholde oss til realitetene, og realiteten er at av oljenæringens kostnader på om lag 250 mrd. kr i året er 70 pst. av dem, rundt 175 mrd. kr, knyttet opp til leting og utbygging av ny aktivitet. Kun 30 pst. går til drift og vedlikehold av eksisterende produksjon. Så hvis dagens forslag fra Miljøpartiet De Grønne, Rødt og SV, og nå med støtte fra Venstre, blir vedtatt, vil det føre til at titusenvis av ansatte langs hele kysten vil miste jobbene sine over natten. Det vil føre til konkurser, massearbeidsledighet, tomme hus langs hele kysten og lavere levestandard, og det vil ikke ha effekt på globale utslipp. Representanten Sivertsen Næss tok opp at hun var overrasket over at Fremskrittspartiet var så kritisk til Arbeiderpartiet og Senterpartiet for å gå med på SVs krav om den 26. konsesjonsrunden, for Tina Bru hadde lagt opp til det samme. Det er jo ingen grunn til å tro at Fremskrittspartiet hadde vært mindre kritisk til Tina Bru, hvis det var regjeringen Solberg som nå satt og styrte, og Fremskrittspartiet som hadde forhandlet med dem. Vi hadde vært like kritiske, og vi hadde aldri akseptert at 26. konsesjonsrunde ikke skulle bli gjennomført. Representanten Elvestuen mente at Norge er et veldig viktig land ute i verden. Men hvis det er sånn at Norge går i front, vil jeg veldig gjerne vite hvilke av landene Russland, USA, Saudi-Arabia og Algerie som vil komme etter Norge og gjøre det samme hvis vi kutter ut oljeleting. Hvis det er sånn at vi har så stor innflytelse, burde vi bruke den innflytelsen på å sørge for at vi får et internasjonalt regelverk mot fakling. Norge har et strengt regelverk om fakling, som gjør at vi produserer den reneste oljen og gassen som er, men hvis vi hadde klart å få på plass et internasjonalt regelverk med samme standard som i Norge, ville man bare på å innføre et forbud mot fakling vest i Afrika ha kuttet utslippene med mer enn 50 millioner tonn. Det er mer enn hele Norges totale utslipp. Da mener jeg at det er der vi bør sette inn innsatsen, ikke på å kutte ut oljeleting og redusere aktiviteten på norsk sokkel.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Norsk olje og gass er en av verdens reneste produksjoner. Vi har 1/20-del av gjennomsnittet av karbonutslipp per enhet gass produsert fordi vi nyttiggjør gassen, vi fakler den ikke. Vi sender den til Europa, der den fortrenger kull og annen forurensende energiproduksjon. Det er helt meningsløst å skulle stoppe letetillatelser på norsk sokkel og skalere ned og fase ut norsk sokkel, for verden trenger energi. Europa nyter meget godt av norsk gass i disse dager. Vi eksporterer norsk olje og gass hver dag – en energimengde på 7 TWh hver eneste dag. Til opplysning har disse sagnomsuste og omstridte utenlandskablene vi også har diskutert her i stortingssalen, 13 TWh hver i kapasitet, altså et par dager med norsk olje- og gasseksport. Det ville være en katastrofe for EU og meget negativt for utslippene om norsk olje og gass skulle fases ut, som dette forslaget er første steg til å gjøre. SV var jo imot koronaskattepakken i oljesektoren her tidligere, men det vi opplever nå – der man påsto at det ville være ulønnsomme felt, vi måtte subsidiere dem, det var rent tap for statskassen – er at vi ser milliardinntekter i titalls- og hundretallsklassen til statskassen. Det nevnes her både FN og andre organer. FN er ikke et orakel. Selv om generalsekretæren i FN trekker den slutningen at all oljeleting skal opphøre, må faktisk norske politikere fremdeles evne å mønstre selvstendige tanker. En annen hellig ku, EU, er nå et meget godt eksempel på hvor galt det kan gå når feilslått og ugjennomtenkt klimapolitikk får trumfe forsyningssikkerhet og fornuftig energipolitikk. Man opplever blackouter, personlig og næringsmessig ruin og økte klimautslipp gjennom de fleste partiers ledestjerne, Tyskland, sin klimapolitikk. Norge har allerede fått redusert produksjonen fra 3 til 2 millioner fat, men forbruket i verden er ikke endret på grunn av det. Verdens befolkning øker med 8 000 mennesker per time, 200 000 per døgn, og de trenger energi. Der har Norge en viktig rolle, der behøves norsk olje og gass. Vi må derfor stemme ned dette forslaget om å stanse tildeling av letetillatelser på norsk sokkel og snarest mulig igangsette konsesjonsrunde 26 og åpne for mer leting.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Alle disse partiene som roper klimakrise her ved enhver anledning, kun med noen få ukers avbrudd der man har måttet ta tak i de skyhøye strømprisene, foreslår nå i dag en politikk som vil øke globale utslipp. Det vil forverre denne krisen som alle partiene er så bekymret for. Hvis man ønsker reduksjon i klimagassutslippene, er norsk olje og gass det siste man skal fase ut. Verden trenger energi, det kommer den til å gjøre i årtier framover. EUs klimapolitikk, som framholdes som den hellige gral, har spilt fallitt i år – vi ser en europeisk kraftkrise som er selvpåført, på grunn av misforstått klimapolitikk som har trumfet forsyningssikkerhet. Det er ikke veien å gå å legge ned norsk olje og gass. Som representanten Roy Steffensen påpeker, er letevirksomheten størsteparten av petroleumsinvesteringene årlig. Det å fase ut og stoppe nye letetillatelser er første skritt for å avvikle norsk olje og gass, og det må vi stoppe. Veien til helvete er brolagt med gode hensikter, og dette forslaget er et godt eksempel på akkurat dette. Hvis man skal kutte klimagassutslipp, må pengene brukes fornuftig. Da er det å ta tak i de store forurensningskildene internasjonalt. Det å pumpe opp mer gass er det som fortrenger kull, og ikke slik som Tyskland gjør, som har økt bruken av kull i år. Vi vil med dette igjen presisere at vi støtter at en ny konsesjonsrunde kommer i gang så snart som mulig, og at norsk olje og gass opprettholdes på et høyt nivå. Det er gunstig for landet vårt, for alle det sysselsetter, men også for globale klimautslipp.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-01-06:
Jeg tror det er verdt å nevne at både Norge og olje- og gassnæringen er forberedt på at det kommer til å bli kutt i forbruket av kull, olje og gass i verden – både regionalt og globalt – i årene framover. Det er ikke fordi «klimareligionen» har hatt en stor framvekst; det er fordi jo mer lønnsomme de fornybare energikildene blir, jo strengere klimakrav som stilles, og jo mer investeringene forflytter seg, jo mer vil også den regionale og globale etterspørselen etter fossil energi falle. I perspektivmeldingen vi la fram, legges det opp til at norsk olje- og gassproduksjon vil falle 65 pst. fordi etterspørselen vil falle. Men leteaktiviteten de neste årene er viktig fordi det vil begrense nedgangen og sikre at vi ikke taper arbeidsplasser, inntekt og kompetanse som vi trenger til nye næringer og industri og for å kutte utslipp. Havvind, som flere har nevnt i dag, er et veldig godt eksempel på at vi har forutsetningene for å kunne bygge opp en stor og viktig leverandørindustri. Mulighetene for blått hydrogen, som er et viktig energialternativ uten utslipp for skip, tungtransport og industri, er et annet eksempel. Det vil være slik at norsk gass i Europa kan være viktig for å sikre at man får elektrifisert store deler av transportsektoren. Men da trenger vi stabil aktivitet på norsk sokkel over tid. Det er den globale etterspørselen vi må få bukt med, ellers flytter vi bare produksjonskapasiteten til andre land. Til representanten Marhaug vil jeg si at det er ikke en karikatur å mene at dette Dokument 8-forslaget er en rask avvikling av olje- og gassnæringen. Rødt er jo ikke bare imot nye letetillatelser; de ønsker også å trekke tilbake 23., 24. og 25. konsesjonsrunde. Det er en krasjlanding for norsk olje- og gassnæring og arbeidsplassene i næringen. Jeg synes det er et regnestykke for energi som ikke går opp, fra flere partier i denne salen. Mange nevner IEA-rapporten, men overser hva den egentlig sier. Det er at vi trenger en helt enorm økning i fornybar energi fram mot 2030 og 2050 for å lykkes, bl.a. fra vindkraft. De partiene som i sak etter sak er imot utvikling av ny fornybar energi også i Norge, som ønsker å avvikle norsk olje- og gassnæring, og som samtidig er hårreisende bekymret for strømprisene i Europa, må se på regnestykket sitt på nytt. Høye gasspriser er jo årsaken til de høye strømprisene i Europa, og Norge dekker 22 pst. av Europas samlede etterspørsel. I energiovergangen i Europa vil da norsk olje og gass være en viktig energikilde. Det er også et viktig sikkerhetspolitisk perspektiv her, som jeg synes flere partier underslår: Dersom EU blir mer avhengig av russisk gassimport, er det grunn til å frykte at flere land vil bli utsatt for økonomisk og politisk press i en krisesituasjon. Det ser man utspille seg akkurat nå. Dette er perspektiver jeg mener at alle partiene må ha med seg.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2022-01-06:
Mitt innlegg blir rimelig kort. Jeg har bare påtatt meg den utakknemlige oppgaven med ikke å la Fremskrittspartiets påstander om klimareligion og klimahysteri stå uimotsagt mens jeg møter på Stortinget. Så her kommer det: Klimakrisen er ikke noen religion. Det er ikke overdrevent hysteri. Det er en krise som tar liv, som ødelegger natur, og som ødelegger samfunnet vårt.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2022-01-06:
Miljøpartiet De Grønne fremmet i høst et helhetlig forslag til strømpakke for å ta vare på dem som rammes av de høye strømprisene, samtidig som vi styrket insentivene til strømsparing og energieffektivisering. Jeg har lyst til å komme med en stemmeforklaring til dagens løse forslag, fordi Miljøpartiet De Grønne kommer til å stemme for Rødts forslag nr. 3 og nr. 4, om å sikre at også borettslag og sameier får støtte til de høye strømregningene. Dette var noe som regjeringen lovet å fikse, men hvor de synes å ha kommet til kort. Derfor er det viktig med en midlertidig ordning hos Husbanken hvor disse kan søke om støtte til dekking av strømregningene sine, mens vi venter på en bedre løsning fra regjeringen. Så kommer vi ikke til å stemme for forslag nr. 2 fra Rødt, om å komme tilbake med en ny og forsterket strømpakke. Vi er enig i at dagens ordning ikke er god nok, men vi vil ikke stemme for et forslag som kan tolkes som at Stortinget bare ber om mer av det samme. Vi må formulere tydelige rammer fra Stortingets side hvis en forsterket ordning skal treffe dem med lav inntekt og lavt forbruk på en måte som hjelper dem som trenger det mest, og de rammene er ikke på plass nå. Det har heller ikke komiteens medlemmer hatt anledning til med dagens behandling, selv om vi har sympati for intensjonen bak forslaget fra Rødt.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2022-01-06:
Rutemodell 2027 er av Bane NOR omtalt som en togrevolusjon som skal gi betydelig flere avganger på jernbanen i det sentrale østlandsområdet. Det viktigste prosjektet i pakken for å øke antall avganger, er ombyggingen av Brynsbakken, og det vil si jernbanesporene østover fra Oslo S og mot Bryn. Å si at dette har vært en vanskelig sak, som statsråden gjorde, er mildt sagt å underdrive. Jeg satt selv i bystyret da vi behandlet saken, og dette har vært en av de aller, aller mest betente sakene i Oslo-politikken i lang tid. Det handler om at ombyggingen innebærer store inngrep i eksisterende byområder, inkludert riving eller flytting av bevaringsverdige boliger på «Hylla» ved Vålerenga. Saken har vært en stor belastning for beboere og naboer, som lever i usikkerhet om hva som skal skje med nærmiljøet deres. Bane NOR la i fjor et stort press på Oslo kommune for å hastebehandle saken om Brynsbakken for å sikre framdriften i prosjektet, hvis ikke mente Bane NOR at trusselen var at et nytt rutetilbud med flere togavganger ville bli utsatt i flere år. Dette var også bakgrunnen for at byrådet i Oslo, sammen med enkeltrepresentanter i Rødt og hele Venstres gruppe, sikret flertall for saken da den var til behandling i bystyret i fjor vår. Når Bane NOR nå melder at de likevel vil utsette prosjektet i flere år, er dette en helt uakseptabel helomvending. Det har stor innvirkning på hverdagen til rundt én million togreisende i Oslo-området, i tillegg til beboerne og naboene som blir direkte berørt av utbyggingen, og som nå må leve med usikkerhet i enda lengre tid. Utsettelsen er også kritisk med tanke på å sikre østlandsområdet en helt nødvendig økning i tilbudet som legger til rette for en kollektivbasert boligbygging i nærområdene til Oslo, og som hindrer ytterligere press på veinettet og flere biler. Når vi nå gjennom en årrekke har investert et titalls milliarder kroner i utbyggingen av jernbanen rundt Oslo, blir saken bare enda mer absurd. Miljøpartiet De Grønne mener Bane NOR med dette har holdt Oslo kommune, Oslos innbyggere og de togreisende på Østlandet for narr. Oslo kommune har strukket seg langt for å hastebehandle saken, etter sterkt press fra Bane NOR. Vi forventer nå at utsettelsen av prosjektet omgjøres, og at samferdselsministeren så raskt som mulig instruerer Bane NOR til å ta fatt på prosjektet, i tråd med det som var planen.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2022-01-06:
Utelivsbransjen er noe av limet i samfunnet vårt. For mange er det den viktigste sosiale arenaen de har. Det jobbet 70 000 mennesker i serveringsbransjen i 2019. I 2020 var det 60 000. Mange flere arbeidsplasser står nå i fare for å forsvinne for godt. Derfor ba MDG allerede før jul om at full skjenkestopp ble erstattet med mer fleksible løsninger. Vi vet mye om hva som virker mot smitte – avstand, færre nærkontakter, håndvask, munnbind og selvsagt vaksine. At to personer kan sitte rundt et bord med avstand og drikke Pepsi Max, men ikke drikke øl eller vin, står ikke på listen over tiltak vi vet virker. Full skjenkestopp rammer tusenvis av lavtlønnede og en hel landsdekkende næring. Det gjør lokalsamfunnene våre litt fattigere. Å oppheve den nasjonale skjenkestoppen betyr ikke fullt frislipp. En løsning kan være å overlate ansvaret til kommunene, slik NHO Reiseliv har tatt til orde for, eller skjenkestopp fra et gitt klokkeslett på kvelden til et gitt klokkeslett på kvelden og kun bordservering. Så vil jeg minne om dette: Polet er åpent, REMA 1000 selger fortsatt øl. Hvis begrunnelsen for skjenkestopp er alkoholpåvirkning som fører til smitte, klarer de fleste helt fint å drikke seg fulle på hjemmefester. Smittevernet er neppe noe bedre der enn det er på restauranter og puber over hele landet. Å oppheve skjenkestoppen handler ikke om fyll, det handler om å redde en hel bransje. Til slutt vil jeg si noe om Stortingets rolle. Jeg trodde ikke det skulle bli nødvendig, men når vår tidligere statsminister ikke har tenkt å overkjøre regjeringen, samtidig som en hel bransje er i ferd med å knekke ryggen på grunn av regjeringens smitteverntiltak, mener jeg det er på sin plass: All makt er i denne salen. Stortinget har totalt misforstått sin rolle hvis vi tror jobben vår er å nikke til alt regjeringen kommer med av smitteverntiltak. Ja, regjeringen har ansvaret for å lede oss gjennom krisen, men Stortinget har en avgjørende kontrollfunksjon. Under koronapandemien har vi et soleklart selvstendig ansvar for å vurdere tiltaksbyrden opp mot helsegevinsten. MDGs vurdering i denne saken, som jeg vet at mange i denne salen deler, og som jeg vet at mange i befolkningen deler, er at total nasjonal skjenkestopp, som Norge i dag altså er det eneste landet i Europa som har innført, har en altfor stor tiltaksbyrde. Det dreper rett og slett en hel bransje.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-01-06:
Jeg har et kort svar til representanten Sivertsen Næss. Det er veldig positivt at hun uttrykker en støtte til den olje- og energipolitikken som er blitt ført under Solberg-regjeringen, og jeg tror Arbeiderpartiet har et veldig godt utgangspunkt for å videreføre en god olje- og energipolitikk. Når det gjelder den 26. konsesjonsrunden, blir det for enkelt å si at den tidligere olje- og energiministeren kanskje ikke hadde planer om å gjøre denne runden. Det er de som sitter i regjering, som må gjøre den helhetlige vurderingen og anlegge en nasjonal strategisk analyse. Samtidig som man forhandlet på Stortinget, gikk altså gassprisen opp med 500–600 pst. Våre allierte i Europa uttrykker en stor frykt for å være veldig avhengig av Russland, så energileveransen fra Norge er blitt aktualisert sikkerhetspolitisk. Samtidig vet vi at det går framover med å se på blått hydrogen og ammoniakk. Vi trenger utvikling i Barentshavet, og vi trenger å få vite om og kartlagt olje- og energiressurser som kan være grenseoverskridende over delelinjen til Russland. Jeg vil si til Arbeiderpartiet at det er viktig ikke å tenke at man her skal ha partipolitiske hestehandler om så viktige spørsmål, men at hvis man virkelig mente at det var riktig å gå videre med 26. konsesjonsrunde, kunne man eventuelt ha snakket med partier som kanskje kunne ha stilt seg positive til det, heller enn å skyte på forrige regjering og bruke den som en unnskyldning. Så jeg ønsker Arbeiderpartiet lykke til og håper at det blir en stødig og god olje- og energipolitikk videre.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-01-06:
Arbeidet knyttet til Åkneset er høyt prioritert. Det handler om å sikre liv, helse og andre samfunnsverdier. Arbeidet med flom og skred er blitt høyt prioritert under Solberg-regjeringen, med en høyere bevilgning for hvert år siden 2013. Nå er det iverksatt veldig gode tiltak for å overvåke bevegelsene ved Åkneset, og man har gode beredskapsplaner. For Høyre er det også viktig at dette arbeidet følges opp, og at planene for det pionerarbeidet som skal gjøres med drenering, får fortsette som planlagt og innenfor det tidsløpet som er tenkt. Vi antar også at regjeringen kommer til å følge opp det på en god måte.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Jeg hadde egentlig ikke tenkt å ta ordet, men i og med at Høyre og Fremskrittspartiet også til dels forsøker å så tvil om evnen til å utvikle olje- og gassindustrien videre, knyttet til 26. runde, og at det blir tatt opp så mange ganger i debatten, er det greit å nevne dette. Det er ikke unormalt at en utsetter eller avventer framleggelsen av en runde. Tvert om, det gjorde Solberg-regjeringen gjentatte ganger. De la vel fram to runder på åtte år. De la heller ikke fram noen ny petroleumsmelding, for de syntes petroleumsmeldingen fra 2011, fremmet av Stoltenberg-regjeringen, var særdeles god. De evnet ikke å gjøre endringer på den, og den styrer vi etter fremdeles. Det viser at det er langsiktige løp som legges av en Arbeiderparti-ledet regjering, som gjelder også for olje- og gassindustrien vår. Jeg har lyst til å understreke at selv om en ønsker å utvikle olje- og gassindustrien, blir det ikke sagt at vi ikke skal stille krav til den når det gjelder klimagassutslipp. Tvert om, vi skal kutte 50 pst. innen 2030. Vi skal ha netto null i 2050. De klare forutsetningene for videre drift av olje- og gassindustrien er at den må klare å oppfylle de klimamålene som ligger der. Det er sånn en også utviklet den fastlandsbaserte industrien vår, nettopp ved å stille tydelige krav, men samtidig ikke ta fra dem det økonomiske grunnlaget for å utvikle seg videre. Det samme gjelder selvfølgelig olje- og gassnæringen, som kan ta nye posisjoner innenfor karbonfangst og lagring, flytende havvind, hydrogen osv. Det største grunnlaget for å erstatte forbrenning av olje og gass er at vi klarer å skaffe til veie tilstrekkelig fornybar energi, som representanten Tybring-Gjedde sa på en god måte. Det er det viktigste. Det er en storstilt og krevende oppgave som ikke løses over natten. Det er den viktigste oppgaven for å avløse betydningen til olje- og gassindustrien. Helt til slutt: Siden jeg ser representanten Hagen har tegnet seg på nytt i denne debatten, har jeg lyst til å minne ham om en artikkel som stod i Nettavisen den 19. oktober 2010. I sin egen refleksjon over Fremskrittspartiets forslag fra 1975 om å selge Statoils eierandeler i Statfjord sa han den gang at han var veldig «glad for at Stortinget ikke hørte på en ung og uerfaren stortingsrepresentant». Da jeg hørte representanten Hagens innlegg om klima, tror jeg de samme rådene står seg godt nå, selv om han nå både har mer erfaring og er blitt noe eldre enn han var i 1975.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Som man akkurat var innom nå da vi behandlet referatsaken, hadde Stortinget gjennom lovbehandlingen den 17. desember egentlig den politiske debatten omkring strømstøtteordningen. Når vi nå behandler Innst. 103 S og Prop. 45 S, begge for 2021–2022, er det egentlig en ren teknisk bevilgningssak i tilknytning til de vedtakene Stortinget gjorde den 17. desember og som følge av det ved annengangsbehandlingen den 20. desember. Med det som utgangspunkt hadde komiteen egentlig lagt opp til den arbeidsordningen at det ikke var nødvendig å debattere denne saken nå, fordi debatten egentlig var ferdigstilt før jul. Når jeg likevel tar ordet, er det bare for å presisere at det er ikke noe nytt i selve saken fra desember til nå, så den ligger fast. Innst. 103 S og behandlingen av Prop. 45 S er en direkte konsekvens av de lovvedtak Stortinget gjorde i tilknytning til Innst. 102 L og behandlingen av Prop. 44 S, også de for 2021–2022. Så til de løse forslagene som er fremmet i denne saken: Aller først er det et forslag fra Fremskrittspartiet. Jeg antar at det ikke egentlig er relevant lenger nå, så lenge ikke lovforslaget blir behandlet. I hvert fall har det ingen konsekvens med tanke på utbetalinger, som nå er fastsatt i loven som ble behandlet før nyttår. Så er det tre forslag fra Sofie Marhaug, på vegne av partiet Rødt. Forslagene nr. 3 og 4 der er egentlig vedtatt, og tydeliggjort gjennom en flertallsmerknad, i forbindelse med foregående innstilling – altså den innstillingen der vi behandlet lovproposisjonen – som også klargjør veldig tydelig at både sameier, aksjeselskapsleiligheter og andre husholdninger med strømmålere som er registrert som næringsvirksomhet, skal inkluderes i ordningen. Det ble der også redegjort for at utbetalingene kanskje, på grunn av tekniske forhold, først blir gjort i februar, eventuelt i første kvartal, slik flertallet – egentlig hele komiteen – samlet seg om i foregående innstilling. Jeg håper at vi kan forholde oss til det, og at vi fortsetter den metoden når det gjelder saken. Jeg mener altså at i hvert fall de to siste forslagene fra representanten Sofie Marhaug er overflødige, i og med at dette allerede er vedtatt. Når det gjelder det første forslaget fra representanten Sofie Marhaug, om å forsterke strømpakkeordningen, har vel også regjeringen veldig tydelig sagt at den følger situasjonen nøye og eventuelt vil komme tilbake med justeringer.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Jeg skal forholde meg til det komiteen har blitt enig om, at vi ikke skal ha en politisk debatt om strømstøtteordningen nå, men jeg har lyst til igjen å presisere: Når det gjelder forslagene fra Rødt, både forslag nr. 3 og nr. 4, slik de foreligger, foreslo representanten at de skulle oversendes. Jeg går ut fra at det kanskje var oversendt regjeringen uten realitetsbehandling, eller hva som var utgangspunktet. Det som allerede er vedtatt, som står i en flertallsmerknad, og som regjeringen følger opp – det er viktig å presisere, slik at det ikke er noen som helst tvil om det – er at vi sa at ordninger for borettslag, sameier og aksjeleiligheter med fellesmålt strøm etableres så raskt som mulig innen utgangen av januar 2022. Januar 2022 er ennå ikke slutt. At man ikke fikk refusjonen på den regningen som kommer nå, var vi innforstått med da vi behandlet saken i desember. Men jeg understreker at merknaden fra regjeringspartiene og flertallet gjelder. Innretningen på det skal være klar innen utgangen av januar, og for de øvrige er det innen første kvartal. Det skrev vi veldig tydelig i merknaden den gang. Vi var klar over situasjonen, at den hadde noen tekniske utfordringer som måtte løses mer manuelt enn det en kunne gjøre for de ordinære husholdningene. Med det som bakgrunn har jeg lyst til å understreke at også de som bor i borettslag, skal få støtte tilsvarende det som andre husholdninger har fått.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-06:
Det er mi fyrste saksordføraroppgåve, og eg skal presentere innstillinga frå energi- og miljøkomiteen til Dokument 8:20, fremja av representantane Sylvi Listhaug og Frank Edvard Sve. Det er eit tredelt forslag der representantane ber Stortinget gjere vedtak om at regjeringa skal kome attende til Stortinget med ein plan for drenering av høgrisikoområdet for skred ved Åkneset i Stranda kommune, og at regjeringa skal sørgje for at NVE blir tilført nødvendige midlar, slik at drenering av fjellskredområdet ved Åkneset kan gjennomførast. Eg vil takke komiteen for konstruktivt samarbeid om denne innstillinga i saka. Samtalane vi har hatt, understreker at alle skjøner at skredførebygging er ei viktig og alvorleg sak, og at samfunnssikkerheit er eit stort politisk ansvar. Til grunn for arbeidet med innstillinga ligg, forutan representantforslaget, Meld. St. 33 for 2012–2013 om klimatilpassing i Noreg og Meld. St. 29 for 2011–2012 om samfunnssikkerheit og beredskap. NVE har òg laga to rapportar som omhandlar skred i Noreg, rapport nr. 77 og rapport nr. 22. Dette er soleis ikkje ei sak som er ny, og det er ei av fleire saker som NVE allereie har stort fokus på og er godt i gang med. Førebygging og rassikring er svært viktig for å vareta samfunnssikkerheita i Noreg. Det er ikkje eit spørsmål om raset ved Åkneset i Stranda kommune kjem til å gå, men når. Kor stor tsunamien blir når fjellmassane rasar ned i fjorden, er avhengig av om alt rasar på ein gong, eller om det skjer litt etter litt. Her er det gjort utrekningar og prognosar, og det er planlagt både evakuering og tiltak for å beskytte samfunnet mot skadane raset vil påføre. Fjellsprekkar over dei 54 millionar kubikkmeter fjell som kan rase, blei oppdaga i 1983, og måleinstrument syner at denne sprekken utvidar seg fire–ti cm i året. Raset vil gjelde ti kommunar i Storfjord-regionen, og minst 5 000 menneske kan bli råka av tsunamien, i tillegg til dei materielle skadane. Denne tilrådinga vi kjem med, er fyrst og fremst ei politisk støtte til å prøve ut ein ny metode, ikkje eit forsøk på å gå inn og overprøve NVE sine prioriteringar i dette arbeidet. Tilrådinga frå komiteen er fremja av medlemmane frå Høgre, Framstegspartiet, Sosialistisk Venstreparti, Raudt, Venstre, Miljøpartiet Dei Grøne og Kristeleg Folkeparti.(Presidenten klubbar) (Presidenten klubbar)
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-06:
Ja, det vil eg.