Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Utlendingers første møte med Norge gir oss mange interessante og viktige refleksjoner. Mange av dem lar seg fascinere og imponere over måten vi har brettet ut samferdselsløsninger for hele nasjonen på. Det går veier opp bratte fjellsider og inn i de dypeste fjorder. Det er bruer over sund og ferger ut til øyene. Vi har flypasser over hele landet og hurtigruta langs kysten. I ny tid har vi også rullet ut bredbånd til hele folket. Dette er den moderne versjonen av hvordan Norge ble – og blir – samlet til ett rike, et land som tar seg råd til å knytte mennesker, bygder, byer og regioner sammen. På mange måter har vi overvunnet naturkreftene og vår egen topografi med teknologi og politikk for å binde landet sammen. Nasjonal transportplan er nye byggesteiner for samlingen av Norge. Gjennom generasjoner har vi gjort enorme løft, men det er nye løft som står foran oss nå. Vi må vedlikeholde det som er skapt, og vi må bygge mer for å skape nye verdier og binde landet enda tettere sammen ved å satse både i byene og i distriktene, og ved å bygge opp under det som er Regjerings nordområdesatsing. Derfor er det historiske vedtak Stortinget skal gjøre i dag. Vi vil hvert år framover se resultater av den enorme prioritering samferdsel er gitt av den rød-grønne regjeringen og flertallet her i Stortinget. Norge er en viktig og sentral kystnasjon. Vår styrke og posisjon skyldes ikke bare at vi har en langstrakt kyst fra naturens side. Det skyldes også vilje og innsats for å bygge ut infrastruktur langs hele kysten. Derfor er jeg veldig fornøyd med at den nasjonale transportplanen legger opp til en økning på hele 77 pst. på Kystverkets område. Sammenliknet med NTP 2006–2015 vil Kystverkets årlige budsjett styrkes med 471 mill. kr i året. Det vil jeg karakterisere som en betydelig satsing på sjøtransport. Det befester og styrker Norges rolle som kystnasjon. Sjøtransporten spiller også en nøkkelrolle for å nå overordnede mål i transportpolitikken. Sjøtransport er mer klimavennlig en veitransport. Og mer transport på sjø fører til færre kjøretøy på veien – og dermed kortere køer og færre trafikkulykker. Regjeringen presenterer i denne meldingen en pakke med tiltak for å styrke sjøtransportens stilling i markedet. Vi går inn for reduksjon i gebyrer og avgifter for sjøtransporten. Moderne og framtidsrettede havne- og farvannslovgivning er lagt fram tidligere av denne regjeringen. Vi har økning i investeringer og vedlikehold av sjøveien og tilrettelegging for kombinerte transportløsninger. Regjeringen foreslår å redusere brukerbetalingen for sjøtransporten ved at kystgebyret og årsavgiften for havnesikkerhet avvikles. Dette vil bety en årlig gebyr- og avgiftslette for sjøtransporten på 115 mill. kr i året. Det vil bedre sjøtransportens konkurransevilkår i forhold til veitransporten. Behovet for reduksjon i sjøtransportens brukerbetaling har blitt sterkt signalisert fra sjøtransportnæringen i lengre tid, og det er et signal som Regjeringen har tatt på alvor. Losing er et viktig tiltak for å unngå grunnstøting og kollisjoner. Dette er en tjeneste som er 100 pst. brukerfinansiert. Jeg registrerer at aktører i sjøtransportsektoren mener losplikten bidrar til høye kostnader for næringen. Det er derfor svært viktig – av hensyn til næringen og legitimiteten for finansieringsordningen – at tjenesten er så kostnadseffektiv som mulig. Sjøtransporten skal ikke påføres unødige kostnader. Det arbeides derfor med en gjennomgang av lostjenesten med sikte på effektivisering. Regjeringen skal komme tilbake med forslag som gjør bruk av farledsbevis mer attraktivt sammenliknet med bruk av los ved at en større del av den samlede betalingen blir lagt på faktisk bruk av los. I tillegg vil vi vurdere tiltak som gjør det lettere å få farledsbevis, bl.a. vil krav til fartstid bli redusert til fordel for faktisk prøving av kompetansen. Vi vil også se nærmere på utviding av lospliktfrie innseilingskorridorer. Forslag til endringer i lostjenesten og gebyrene og avgiftene til Kystverket vil bli sendt på høring i løpet av året. Når det gjelder ny havne- og farvannslov, ble den vedtatt av Stortinget i februar i år og skal etter planen tre i kraft 1. januar 2010. Den nye loven legger til rette for god framkommelighet, trygg ferdsel og forsvarlig bruk og forvaltning av farvannet. Loven legger til rette for en effektiv og forretningsmessig havnedrift med fokus på kostnadskontroll. Dette vil i sin tur komme brukerne og sjøtransporten til gode. Blant annet erstattes havneavgiftene med alminnelig prisfastsettelse for de havnetjenestene som leveres, slik at det blir likere konkurranseforhold mellom sjøtransporten og andre transportformer. Det vil også bli enklere å etablere hensiktsmessige havnesamarbeid slik at infrastrukturen kan utnyttes bedre. NTP legger opp til en sterk satsing på farledsutbedringer, som vil gi tryggere og mer effektiv seilas langs kysten. Regjeringen har prioritert 42 større og mindre tiltak i viktige farleder og legger opp til at det skal brukes nesten 3 milliarder kr til dette formålet de neste ti årene. Farledsutbedringer er en viktig del av arbeidet med å gjøre sjøveien sikker og effektiv. Færre ulykker og kortere seilingstid vil gjøre sjøtransporten enda mer miljøvennlig og attraktiv som transportalternativ. Kystverket har ansvaret for et betydelig antall innretninger for navigasjonsveiledning i farledene – fyr, merker og andre ting. Disse innretningene er helt sentrale for å opprettholde en sikker og effektiv sjøtrafikk. I de siste årene har Kystverket satset spesielt på navigasjonsinnretninger for å imøtekomme hurtigbåtenes behov for sikker og effektiv navigasjonsveiledning. Det er et betydelig vedlikeholdsetterslep på navigasjonsinstallasjoner, og Regjeringen foreslår derfor å styrke den årlige bevilgningen. Regjeringen foreslår også å øremerke midler til nye fartøy til Kystverket. Dette er fartøy som bl.a. brukes til drift og vedlikehold av navigasjonsinstallasjonene, og nye fartøy vil bidra til å få mer vedlikehold for pengene. Kystverkets fornyelsesplan for fartøyparken legger opp til en overgang til færre og multifunksjonelle anleggs- og vedlikeholdsfartøy og oljevernfartøy. Kystverkets fem trafikksentraler er etablert langs kysten i områder hvor trafikken representerer en særlig risiko for sjøsikkerhet og miljø. Det er et stort behov for nyinvesteringer og reinvesteringer av teknisk utstyr ved trafikksentralene. For å opprettholde den gode overvåkingen av trafikken langs kysten vil Regjeringen øke bevilgningene til investeringer i nytt utstyr ved trafikksentralene med om lag 25 mill. kr årlig. Regjeringen prioriterer fortsatt innsats for å utbedre fiskerihavnene. Det er satt av 2 milliarder kr til dette formålet i de neste ti årene. Det vil tilrettelegge for framtidsrettet næringsaktivitet og «lys i husan» langs hele kysten. Nær halvparten av fiskerihavnemidlene er prioritert til tiltak i nord for å bygge opp under Regjeringens nordområdesatsing. I Nasjonal transportplan 2010–2019 fokuseres det spesielt på koblingen mellom transportformene og på utvikling av intermodale knutepunkt. Det defineres bl.a. et antall stamnetthavner som er koblet til sjøverts og landverts transportnett, som staten har ansvar for, og Regjeringen legger opp til en satsing på utbedring av veiforbindelsene til enkelte av stamnetthavnene. Jeg har merket meg at Fremskrittspartiet ønsker en egen stortingsmelding om sjøtransport, og jeg deler selvfølgelig deres engasjement for å styrke denne transportformen. Jeg mener imidlertid at samspillet mellom ulike transportformer er grunnleggende for å styrke sjøtransporten, og at det derfor ikke er hensiktsmessig med en egen stortingsmelding om sjøtransport. Alle transportformene bør behandles samlet og med lik planleggingshorisont, slik som NTP nettopp legger opp til. I all hovedsak mener jeg at NTP 2010–2019 behandler de temaene som Fremskrittspartiet ønsker drøftet i en egen stortingsmelding. Jeg er derfor veldig fornøyd med at Regjeringens forslag til Nasjonal transportplan for de neste ti år staker ut en kurs som vil styrke sjøtransporten som en sikker, miljøvennlig og konkurransedyktig transportform og legge til rette for levedyktige kystsamfunn. Ved å ta grep om både gebyr- og avgiftspolitikken og juridiske rammebetingelser, og ved å øke bevilgningene til maritim infrastruktur, lanserer Regjeringen en samlet virkemiddelpakke for å styrke sjøtransporten. Vår politikk legger til rette for at transportører og vareeiere nå kan vurdere sjøtransportalternativet med nye øyne. Jeg vil understreke at tilbakemeldingene fra sjøtransportnæringen er at dette er gode tiltak. La meg helt til slutt få kommentere en av hovedskillelinjene i norsk samferdselspolitikk. Den går mellom Fremskrittspartiet og den rød-grønne regjeringen. Fremskrittspartiet deler stadig ut nye milliarder, og vi kommer snart til å være oppe i flere «fantasillioner» med det tempoet de deler ut penger i. Men norske veier får ikke asfalt av «fantasillioner». De får i hvert fall ikke asfalt med den politikken Fremskrittspartiet fører, når de selv sitter med makt. I forrige stortingsperiode samarbeidet Fremskrittspartiet og Bondevik-regjeringen om tre statsbudsjetter. De økte samferdselssatsingen med skrøpelige 451 mill. kr . Den rød-grønne regjeringen har brukt mer til Nasjonal transportplan enn noen regjering tidligere. Vi har bevilget det vi lovte pluss litt til. I sum bruker vi altså 12,2 milliarder kr mer til vei og bane enn den forrige fremskrittspartistøttede Bondevik-regjeringen. Det er greit å ha med seg når Fremskrittspartiet her i dag gir full gass i samferdselsdebatten. Det er flotte og store ord, men når partiet blir testet, leverer de ikke!