Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-03-17:
Vi mener alle sammen at strømnettet er en viktig del av samfunnets infrastruktur, og det er en infrastruktur som er eid offentlig. Det var kanskje noe av det viktigste vi gjorde på starten av 1990-tallet, da vi liberaliserte energisektoren. Vi liberaliserte den, men vi privatiserte den ikke, og det tror jeg mange i ettertid er glad for at vi ikke gjorde, sjøl om det nok også er partier i denne salen som mener at det hadde vært en fordel om en kunne privatisert energiforsyningen. Det er bra at vi ikke gjorde det. Infrastrukturen kommer til å bli gjenstand for betydelige investeringer i årene framover, og parallelt med infrastrukturen for elektrisitet har mange energiselskap brukt tid, krefter og ressurser på å legge infrastruktur for fiberkabel for bredbånd, og det har også vært viktige samfunnsinvesteringer. I årene framover vil energiforsyningen måtte tilpasse seg mer variert fornybar produksjon. Det kommer til å bli viktig. Det kommer til å bety at en må vektlegge nøytralitet, og man må vektlegge det faktum at i framtida vil en ikke bare ha forbrukere som mottar strøm fra nettet, men en vil også ha forbrukere som leverer strøm fra egne fornybare energikilder. Det kommer til å bety endringer, og det er endringer som jeg er overbevist om at denne bransjen er i stand til å forholde seg til og også bidra til utviklingen av. Tatt i betraktning merknadene i dagens innstilling synes jeg det er viktig å understreke at alle utredninger så langt viser at vi har et godt strømnett i Norge, og vi har en god bransje. Den fungerer godt. Den er godt drevet, og det er ikke dokumentert gjennomgående noen store forskjeller på de små og de større selskapenes evne til å drive energiforsyning og strømnett på en god måte. I dag behandler vi flere endringer i energiloven – noen av dem mindre kontroversielle, andre mer kontroversielle. Det største konfliktpunktet er sjølsagt spørsmålet om en ved lov skal pålegge alle nettselskap, uansett størrelse, et selskapsmessig og funksjonelt skille. Senterpartiet ser det som en drastisk inngripen i selskapenes eierstyring. Det vil bidra til et påbud som går langt utover det andre land i Europa har, og langt utover det vi er forpliktet til i forbindelse med EU-regelverk. Bransjen er allerede i dag underlagt strenge reguleringer, bl.a. gjennom kontrollforskriften og gjennom den overvåkingsrollen som NVE har. I dag er det 8 av 148 selskap som har innført et selskapsmessig og funksjonelt skille. Det er de største, sjølsagt, mens det er om lag 50 selskap som kun har innført selskapsmessig skille. Vi kan tenke oss hvilken endring det kommer til å medføre når det nå blir et påbud for alle. Senterpartiet mener at å pålegge alle selskap, uansett størrelse, et slikt skille vil være byråkratisk, og det vil være kostnadsdrivende, og det finnes ingen dokumentasjon på kryssubsidiering innad i selskapene som tilsier et slikt pålegg. Det finnes heller ingen utredninger som viser hvilke samfunnsmessige og økonomiske konsekvenser et slikt pålegg vil ha. Det er rett og slett et dårlig underbygd forslag. Flertallet bruker tid her i salen i dag – åpenbart på tross av manglende dokumentasjon – til å mistenkeliggjøre aktørene i en hel næring uten at de på noen måte kan dokumentere det. Det er verdt å merke seg at Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre innfører en regel som reelt sett verken forenkler eller forbedrer, men som reelt sett sjølsagt har til hensikt å føre til fusjoner og mer stordrift. Gjennom statlige pålegg skal en altså overstyre eierinteressene basert på behov som ikke er dokumentert, for å klare å få til strukturendring og fusjoner. Realiteten er at eierne ikke lenger vil stå fritt til å optimalisere virksomheten sin og til å disponere sine ressurser mest mulig effektivt. Dagens effektive selskap påtvinges med andre ord en ineffektiv drift uten at det er gjort en analyse av konsekvensene. Senterpartiet mener at strukturendringer i kraftbransjen må skje gjennom frivillige prosesser, ikke som et resultat av nye byråkratiske regler. Små og mellomstore selskap er solide i forhold til den oppgaven de skal løse, og de har tilgang til både kompetanse og kapital. Reiten-utvalget var også tydelig på at mange av de mindre selskapene er effektive og solide, og at de representerer gode arbeidsplasser over hele landet. Vi kan ikke se dette forslaget som noe annet enn en uheldig inngripen i eierstyringen av selskapene, og her som ellers bruker høyrepartiene staten som tvangsmiddel for å oppnå strukturendring. Senterpartiet mener også at en ved omdefinering av sentralnett til transmisjonsnett ikke må komme i den situasjonen at en gjennom vedtak fra statens side i realiteten kan ekspropriere nett som i dag eies av regionale energiselskap. Det må være rent faglige årsaker som legges til grunn for definering av den type nett, og for anlegg som er planlagt avløst av nytt transmisjonsnett, må det kunne gjøres unntak. Vi mener jo at Energi Norge var meget klar i komiteens høring på dette punktet.