May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2002-05-21:
Satsing på utvikling av IT i Noreg er viktig, ikkje fordi teknologien er eit mål i seg sjølv, men fordi IT-teknologien gir oss så utruleg mange moglegheiter. Den teknologiske utviklinga går raskt. Det kan vere krevjande å henge med. Går vi berre nokre år tilbake i tid og ser kor mykje som har skjedd på få år, er det ikkje vanskeleg å konkludere med at IT-utviklinga for mange allereie har skapt ein revolusjon. Kristeleg Folkeparti er sjølvsagt ikkje nøgd med berre å sjå på kva ein har oppnådd. Det er viktig at vi satsar vidare på nyskaping og tilgjenge. Samarbeidsregjeringa har lagt fram ein plan, eNorge 2005, der dei skisserer tre overordna mål for IT-politikken: verdiskaping i næringsliveteffektivitet og kvalitet i offentleg sektordeltaking og identitet Utvikling og bruk av informasjonsteknologi skal medverke til verdiskaping gjennom auka innovasjon og konkurransekraft i norsk næringsliv. Mange bedrifter i distrikta har opplevd at avstandsulempene har blitt kraftig reduserte fordi bruk av IT har gitt nye moglegheiter. Utvikling av IKT og av breibandsteknologi kan bli særs viktig for den vidare utviklinga av distriktspolitikken vår. Informasjonsteknologi skal brukast til å effektivisere offentleg sektor og tilby nye og betre tenester til brukarane. Her er det eit stort potensial og nye moglegheiter. Alle skal kunne utnytte informasjonsteknologien sine moglegheiter, og IT skal medverke til å bevare og vidareutvikle vår kulturarv, vår identitet og våre språk. For mange barn og unge har ei ny verd opna seg ved bruken av IT. Dei har fått ny kunnskap og nye måtar å lære på. Totalt sett blir det stadig fleire brukarar av IT. Det er viktig å sikre så mange som mogleg høve til å nytte elektroniske tenester. Vi må unngå at graden av tilgang til data blir eit nytt klasseskilje i landet vårt. Bibliotek og skular har ei viktig rolle i å tilby både IT-tilgang og -opplæring. Eg er glad for at næringsministeren tok opp utfordringane også til språket vårt i utgreiinga. På mange område innanfor informasjonsteknologien blir engelsk nytta i svært stor grad. Det er ei utfordring å ta vare på det offentlege språket og målformene i Noreg. Det er t.d. viktig at dei som ønskjer å nytte nynorsk, ikkje blir taparane i dette terrenget. I 2001 la Kristeleg Folkeparti fram «Tiltakspakke for nyskaping – IKT som motor». Her ser vi IKT i nyskapings- og verdiskapingsperspektiv. Kristeleg Folkeparti går m.a. inn for å auke løyvingane til forsking til gjennomsnittleg OECD-nivå, og IKT skal ha høg prioritet. Dette er også Regjeringa sin politikk. Kristeleg Folkeparti er oppteken av å styrkje arbeidet med eit enklare Noreg, eit arbeid sentrumsregjeringa starta opp, og som Samarbeidsregjeringa prioriterer høgt. Det er viktig å få ned skjemaveldet for bedriftene og å gjere kvardagen enklare for næringslivet. Den skattemessig gunstige heime-PC-ordninga er no sikra. Dette er tiltak som stimulerer til at fleire skaffar seg PC-utstyr. Desse tiltaka vil Regjeringa styrkje og ikkje avvikle, slik Stoltenberg-regjeringa la opp til. Breibandsnett og -tenester er ein viktig føresetnad for å oppnå produktivitetsgevinst av IT og for å kunne realisere viktige politiske mål på mange samfunnsområde. Etter kvart blir det stadig fleire som ønskjer og krev høgare fart og breibandskapasitet, og her er det store utfordringar. Det er store kostnader i samband med å få breibandsnettet tilgjengeleg for alle som ønskjer det. Regjeringa vil sikre konkurranse i marknaden og stimulere utbygginga ved å vere ein aktiv etterspørjarar av breiband og breibandstenester for å fylle behova for ei moderne offentleg forvalting. Det er samarbeidsregjeringa sitt mål at det skal vere gode marknadstilbod for breiband i alle delar av landet. I løpet av 2005 skal alle grunnskular, folkebibliotek og kommuneadministrasjonar ha tilbod om breibandstilknyting til ein konkurransedyktig pris. Innan utgangen av 2003 skal alle vidaregåande skular ha eit slikt tilbod. Vidare skal alle sjukehus ha breibandstilknyting i helsetenesta i løpet av året. Parallelt med utbygginga til desse institusjonane vil breibandsnettet også bli tilgjengeleg for husstandane i dei områda der det blir bygt ut. I område der det ikkje er kommersielt grunnlag for utbygging, vil Regjeringa vurdere å setje i verk spesielle tiltak. Etterspurnaden etter og bruken av nye elektroniske tenester er aukande. Det er eit stort potensial for å utvikle og ta i bruk nye tenester og nye produkt. Og som næringsministeren uttrykte det i utgreiinga: «Vi må sørge for gode rammebetingelser for norsk indstri som skal utnytte nettets muligheter, fra programvareutvikling til e-handel». Til slutt: For å få eit godt næringsliv i framtida er det viktig med gode rammevilkår. Ein god og offensiv IT-politikk er eit viktig bidrag.