Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 1998-12-17:
Det blir litt vanskelig å følge opp underholdningsverdien i det som ble presentert i siste innlegg, men jeg får prøve å ta mitt monn igjen i innhold. Bakgrunnen for den fremforhandlede avtale om endring av EØS-avtalens vedlegg I – veterinæravtalen – som vi i dag har til behandling, er stortingsflertallets ønske om en slik revisjon, bl.a. ut fra hensynet til norsk eksport av fisk til EUs indre marked, som ble koplet til saken om den veterinære grensekontrollen. Da saken ble debattert i Stortinget den 23. januar i fjor, støttet Kristelig Folkeparti et forslag om å videreføre den eksisterende veterinærkontrollen. Dette forslaget ble imidlertid nedstemt. Det var regjeringen Harlem Brundtland og regjeringen Jagland som ferdigforhandlet avtalen. Regjeringen Bondevik har imidlertid arbeidet med å supplere avtalen med en rekke såkalte nasjonale kompensatoriske tiltak for å gjøre kontrollen med import av animalske produkter og levende dyr så god som mulig. Den norske folke- og dyrehelsen holder en internasjonalt høy standard, og det har vært en viktig målsetting hele tiden under arbeidet med ulike kontrolltiltak innenfor et nytt veterinærregime å sørge for at denne høye standarden kunne videreføres. Etter Kristelig Folkepartis mening har Regjeringen gjort et godt og grundig arbeid med å utarbeide nødvendige kontrolltiltak, slik at tryggheten for folke- og dyrehelsen nå vil være ivaretatt på en minst like god måte som med dagens ordning. Samtidig er det sikret at det vil være muligheter for en videreutvikling av det nye kontrollsystemet i takt med de behov som måtte oppstå. Regjeringen har i proposisjonen gjort greit rede for de viktigste tiltakene som forutsetning for Regjeringens positive tilråding i saken: For det første skal det settes av tilstrekkelige ressurser til en effektiv gjennomføring av kontrolltiltakene. For det andre skal sikkerhetsklausulen kunne brukes om nødvendig. For det tredje skal tiltakene og kontrollsystemet fortløpende evalueres. Og endelig, for det fjerde, skal det legges fram en evalueringsrapport av det nye regelverket for Stortinget innen utgangen av 2001 sammen med eventuelle forslag til endringer og forbedringer av systemet. Etter Kristelig Folkepartis mening vil det nye kontrollregimet være tilfredsstillende i forhold til den viktige målsettingen om å sikre folke- og dyrehelsen i landet vårt. Her bygger jeg på de klare uttalelser som foreligger, bl.a. fra Statens helsetilsyn, Statens institutt for folkehelse og Statens næringsmiddeltilsyn, og som etter min mening ble stående igjen som en hovedkonklusjon etter høringene med fagmiljøene, interesseorganisasjonene og de berørte fagstatsrådene. Jeg syns det i denne sammenheng er grunn til å merke seg at ved siden av den nasjonale kontrollen vil også myndighetene og leverandørene i avsenderlandet få større forpliktelse til å sikre at varene fyller bestemte veterinære krav til eksport. Det skal i tillegg føres et eget importregister, der alle virksomheter skal ha etablert internkontroll, og importørene har plikt til å varsle norske veterinærmyndigheter innen 24 timer før import finner sted. Toll og registrering på grensen vil bli opprettholdt, en rekke nye nasjonale overvåkings- og kartleggingsprogrammer vil bli iverksatt, og det stilles krav om et tilsvarende kontrollregime hos produsenten. Hvis dette ikke er på plass, kan Norge nekte varen innført. Alt i alt vil den reviderte avtalen kombinert med de nye nasjonale kontrolltiltakene gi Norge et tilfredsstillende kontrollsystem i forhold til folke- og dyrehelsen, slik dette vurderes av de relevante fagmyndighetene. Det er uten tvil en betydelig utrygghet i store deler av befolkningen med hensyn til hva dette nye veterinærregimet innebærer. Dette må tas på alvor og krever en videre oppfølging. Inntrykket som er blitt skapt av at en går fra noe som er helt trygt og sikkert med hensyn til smittefare, og over til noe som er mer sjansepreget og utrygt, har ingen forankring i noen faglig vurdering eller begrunnelse. Tvert imot er det grunn til å hevde at det nye regimet er minst like godt som det eksisterende. Derfor er det viktig at Stortingets vedtak i dag følges opp med nødvendig saklig, god og relevant informasjon, som jeg håper landbruksministeren kan kommentere nærmere. Hensynet til fiskeeksporten er selvfølgelig sentralt i denne sammenheng. Når eksporten til EUs indre marked alene kan løpe opp mot 20 milliarder kr, er det vesentlig å bidra til løsninger som ikke svekker dette viktige eksportmarkedet som har så stor betydning for kystbefolkningen, ikke minst i nord. Men vi selger ikke ut verken folke- eller dyrehelsen for økt eksport av fisk! Derfor er det viktig og fortjenstfullt at Regjeringen har lagt ned et så betydelig arbeid for å kunne presentere et så godt og faglig forsvarlig opplegg som det som nå foreligger.