Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2014-04-08:
Etterretningstjenesten er helt avhengig av at samfunnet har tillit til at de utfører sin virksomhet i tråd med gjeldende lover og regler og uten å misbruke sine kapasiteter. Jeg vil i denne salen også understreke at den norske etterretningstjenesten er blant de mest åpne i verden. Det syns jeg er et godt adelsmerke, for vi er tjent med at det er åpenhet, så langt det er mulig. Samtidig er det åpenbart at en effektiv etterretningstjeneste ikke er forenlig med full åpenhet om absolutt alle deler av etterretningens virksomhet. Det er derfor avgjørende at vi har en uavhengig og tillitvekkende kontroll gjennom EOS-utvalget som ivaretar den demokratiske kontrollen på vegne av Stortinget. Det er også viktig at resultatet av de kontrollene utvalget gjennomfører av de hemmelige tjenestene, gjøres tilgjengelig for offentligheten i slike meldinger, slik at samfunnet får den innsikten de trenger, og som de har krav på. Jeg stusser litt over saksordførerens innledning om at det er beklagelig at det kommer bekymringsmeldinger som gir grunnlag for kontroll. Jeg syns tvert imot at det er bra at det gjennomføres uanmeldte kontroller basert på tips utenfra og ikke bare som en del av en planlagt og forhåndsgodkjent virksomhet. Det er etter min oppfatning med på å styrke tilliten til våre hemmelige tjenester og bidrar også til høy bevissthet om etterlevelse av regelverk innad i tjenestene. Jeg er selvfølgelig fornøyd med og hadde også forventet at utvalgets uanmeldte kontroll og de påfølgende kontroller av tjenestens kildearkiver i fjor høst konkluderte med at tjenesten ikke har drevet noen form for ulovlig overvåking eller systematisk har brutt gjeldende regelverk for behandling av personopplysninger. Utvalget peker på noen enkelthendelser, men ikke en systematikk. Samtidig har utvalget påpekt noen forhold knyttet til klargjøring av regelverket for behandling av personopplysninger ved bruk av menneskebaserte kilder – såkalt HUMINT. De fleste av disse forholdene har allerede blitt fulgt opp av tjenesten, både i form av utarbeidelse av interne regelverk og ved praktisk tilrettelegging av arkiver og systemer. Tjenesten har for det første utarbeidet skriftlige interne bestemmelser som regulerer bruk av norske kilder som innhentingsmetode. Jeg vil understreke at det også tidligere har eksistert prosedyrer, men disse er nå ytterligere klargjort og skriftliggjort. Man har altså ikke vært uten prosedyrer før – tvert imot. Det er også utarbeidet kriterier for registrering av relevante og nødvendige personopplysninger, lagring og sletting av informasjon samt internkontroll. Disse bestemmelsene trådte i kraft i desember i fjor. Bestemmelsene gjenspeiler de krav som personopplysningsloven setter for behandling av personopplysninger, knyttet til både generelle prinsipper som nødvendighet, proporsjonalitet og relevans og spesifikke kriterier om bl.a. etterretningsformål. Bestemmelsene vil bidra til styrket internkontroll i tjenesten av de opplysninger som registreres, og de vil synliggjøre i enda større grad ledelsesansvaret for tjenestens virksomhet. Jeg vil også understreke at EOS-utvalget vil ha full adgang til å kontrollere personopplysninger som registreres og oppbevares av tjenestene, og vil kunne kontrollere behandlet informasjon opp mot de interne bestemmelsene og annet rettslig regelverk. For det andre valgte tjenesten i forbindelse med tilretteleggingen for kontrollene av tjenestens kildearkiv å starte et arbeid med å omorganisere samtlige av sine arkiver og systemer. EOS-utvalget og tjenesten har over en periode hatt en dialog om tilrettelegging av den praktiske gjennomføringen av utvalgets kontroller. Resultatet av dette er at utvalget har fått det de har ønsket seg, nemlig en mulighet til å gjennomføre frisøk i datasystemer og arkiv, omtrent som i de øvrige hemmelige tjenestene. Dette nye arkivet og muligheten ble tatt i bruk 1. april. Denne omfattende omorganiseringen er en nyvinning, og jeg ser fram til å høre erfaringene fra utvalgets kontroller i tida framover. Det er med rette et stadig økende fokus på personvern, i både tjenesten og samfunnet for øvrig. Jeg ønsker derfor å informere om at Etterretningstjenesten også er i en prosess med å styrke sin egen kompetanse på dette feltet, bl.a. ved å tilsette en egen personvernrådgiver. I tillegg til disse tiltakene som jeg allerede har beskrevet som gjennomført, har kontroll- og konstitusjonskomiteen i sin innstilling også bedt Forsvarsdepartementet om å gjennomgå og vurdere hjemmelsgrunnlag og relevant regelverk knyttet til én spesifikk kategori personopplysninger for én spesifikk personellgruppe. Det er viktig at tjenesten har klare rammer for sin virksomhet, og at det ikke hersker tvil om det rettslige grunnlaget er klart. Jeg vil selvsagt sørge for at dette følges opp i tråd med komiteens anmodning.