Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Jeg syns dette er et godt initiativ fra forslagsstillerne. Vi trenger å kartlegge potensialet for energieffektivisering i de ulike sektorene, og vi trenger å se helhetlig på hvordan vi kan få ned energiforbruket i Norge og bruke energien på en mer effektiv måte. Regjeringa har allerede planer om det første og vurderer hvordan vi kan få til det siste. Klimaendringene og overforbruket i vår del av verden gjør det nødvendig med en kraftig energieffektivisering i bygninger og i transportsektoren, for å nevne to viktige områder. Det er f.eks. slik på transportsida at bensinbilene har en energieffektivitet på ca. 18–20 pst., som er fryktelig lavt – det meste av det man putter på tanken, går altså ut i form av varmetap – mens f.eks. elbilen har en energieffektivitet på 90 pst., og er helt uovertruffen i så måte. Det betyr at det vil være lurt å satse på elbiler. Det gleder meg i den forbindelse at den norske elbilprodusenten Think nå gjør det svært bra, til tross for finanskrisa – eller kanskje nettopp derfor. Det viser at vinnerne vil være dem som er framtidsretta og som forbereder seg på en annen klimavirkelighet. Jeg kan også i den forbindelse nevne at General Motors i USA er i en helt annen situasjon, hvor de har satset på Hummer og bensinslukende biler av typen SUV og nå er på konkursens rand. Det er ikke tilfeldig. Det er også noe av grunnen til at vår regjering har vært framtidsretta og satset på – det har også tidligere regjeringer gjort, det skal sies i rettferdighetens navn – at nullutslippsbilene skal få en del fordeler som skal stimulere til å gjøre nullutslippsalternativet konkurransedyktig, og at det skal være mulig å få bilene til en pris som er levelig for folk flest. Når det gjelder bygg, står den norske bygningsmassen for hele 40 pst. av Norges totale energiforbruk. Som Bellona påpekte da de lanserte sin nye rapport om temaet forrige mandag, er de fleste enige om at en dramatisk mer effektiv bruk av energi i bygg er et hovedvirkemiddel i arbeidet for å bremse klimaendringene. Bellona påpekte også en rekke hindre for å nå dit de fleste av oss vil. Her har vi en jobb å gjøre. Det er innført noen virkemidler, og noen er på trappene. Men det er ikke tvil om at vi må gjøre mer, og at vi må ha en aktiv tilnærming til saken. Blant annet skal Regjeringa revidere byggforskriften oftere framover, og den anledninga bør vi benytte godt. Vi skal også ha tøffere krav til offentlige bygg enn til næringsbygg. Og det vil bli langt flere muligheter for kommuner og fylker til å stille krav med hensyn til energiform når den nye plan- og bygningsloven trer i kraft. Det er viktig at nybygg har god kvalitet og lavt energibehov. I 2007 lanserte Regjeringa nye energikrav i forskriftene til plan- og bygningsloven. Så vidt jeg husker, var det sjampanjefest på kontoret til Natur og Ungdom, og det skjer vel ikke ofte – i hvert fall ikke for å feire en ny forskrift. Med disse energikravene vil man på ett år spare 400 mill.–450 mill. kWh. Dette tilsvarer det årlige energiforbruket for ca. 20 000 boliger. Byggforskriftens energikrav skal skjerpes oftere i åra framover med et mål om passivhusstandard i 2020. Passivhus betyr hus med lavt energiforbruk. Det blir dessuten forbud mot oljefyr i nye bygg fra 1. juli 2009. I tillegg må vi få på plass energimerkeordninga, støtte opp om Lavenergiprogrammet for bygg og anlegg og få et varmemarked til å fungere. Et hovedproblem i Norge er at vi bruker en høyverdig energiform som strøm til å varme opp husene våre. Det er sløsing med verdifull energi som kunne vært brukt til å elektrifisere sokkelen og bilparken f.eks. Dessuten setter det mange nordmenn i en strømfelle og skaper selvfølgelig en god del frykt når strømprisene øker. Offentlig sektor må gå foran som et godt eksempel. Det er et paradoks, som komiteen påpeker, at staten, som disponerer 25 pst. av alle næringsbygg i Norge, står for 35 pst. av energiforbruket i næringsbygg. Dette må vi snu. Som komiteen påpeker, antas det at Norge har et meget stort potensial for energieffektivisering, men det er til nå ikke foretatt en grundig kartlegging av potensialet innenfor ulike sektorer og formål. Enerigeffektivisering er definert som ett av seks satsingsområder i Energi21, med en egen delrapport om energibruk. Vi bør merke oss det som blir beskrevet der. Jeg regner også med at statsråden vil ha en aktiv tilnærming til dette, og sørge for at vi både gjennomfører studier som ser på potensialet for energieffektivisering, og ser på hvordan vi kan bruke energien vår på en mer fornuftig måte for å få ned energiforbruket totalt sett i vårt samfunn.