Trond Helleland (Høyre), 2003-02-18:
Representanten Storberget tar opp en viktig problemstilling. Svarene på hvordan man skal redusere den alkoholrelaterte kriminaliteten, er dessverre ikke enkle. Jeg er glad for at representanten Storberget la seg på en nøktern linje i sitt innlegg, mens representanten Rui benyttet anledningen til å dele ut svingslag til Regjeringen og beskylde Regjeringens politikk for å danne grunnlag for økt alkoholkonsum og derpå følgende vold. Det blir for billig. Og når representanten Rui i tillegg påstår og sier fra denne talerstol at enkelte tillater rusbrus solgt til folk under 18 år, så er det i alle fall ingen i denne sal som har åpnet for den type praksis. Det skal det slås hardt ned på. Forskningsresultater viser at det er en sammenheng mellom en rekke former for kriminalitet og rus. Alkoholpolitikken er derfor sentral i arbeidet for å redusere kriminaliteten, og det er viktig at vi har en alkoholpolitikk som er realitetsorientert. I tillegg har politiet en sentral rolle i det forebyggende arbeidet for å hindre vold og uro, som er en konsekvens av helgefylla i byene. Regjeringen la høsten 2002 fram en handlingsplan mot rusmiddelproblemer. Utgangspunktet for Regjeringens alkoholpolitikk er at alkohol er en lovlig vare, men som samtidig har store skadevirkninger for enkeltindivid og samfunn. Det langsiktige mål i alkoholpolitikken er å redusere de skader og lidelser bruk av alkohol påfører den enkelte og samfunnet. Samtidig oppleves moderat bruk av alkohol som positivt for svært mange mennesker, og en alkoholpolitikk må også ta hensyn til det. Det er viktig å skille mellom alkohol som nytes ved middagsbordet i norske hjem, og det alkoholforbruket som foregår på og ved offentlige steder i helgene. Volden henger først og fremst sammen med fyll, og de som begår kriminelle handlinger i alkoholpåvirket tilstand, har ofte et alkoholproblem som gir lite kontroll både over inntak og atferd. Det ligger en stor utfordring i å endre folks drikkevaner på dette området. Det forebyggende arbeidet som foregår i områder med høy tetthet av skjenkesteder, er viktig. Politiet har nettopp vært gjennom en omfattende reform som har som et av sine hovedmål å gjøre flere politifolk tilgjengelig for publikum. Økt tilstedeværelse av politi i helgene er et viktig tiltak for å hindre vold. I flere større byer har utelivsbransjen, i samarbeid med politiet, satt i gang en ordning med opplæring og godkjenning av dørvakter. Kunnskap om konflikthåndtering og hvordan takle situasjoner som oppstår inne på og utenfor skjenkestedene, er viktig for å hindre at voldssituasjoner oppstår. Erfaringer fra bl.a. Trondheim og Oslo er positive, og et slikt samarbeid mellom skjenkesteder og politi bør man forsøke å få til i alle politidistrikter. Statsråden nevnte en rekke tiltak i sitt innlegg, der stikkord var realisme og nøkternhet i informasjonen, ikke som i Thailand, der komiteen nettopp har vært, hvor statsministeren har fastslått at narkotikaen skal fjernes i løpet av tre måneder. Den type forslag har heldigvis ikke denne regjeringen stått for. Det er nøkternhet. Det er realisme. Det er det jevne arbeidet som må føre fram. Arbeidet som er gjort de siste årene for å sørge for mer synlig politi i gatene, er viktig og må videreføres.