Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-10-10:
I sitt innlegg tidligere i dag varslet parlamentarisk leder i Fremskrittspartiet at det skulle komme en ny regjeringsplattform fra Høyre og Fremskrittspartiet. Vi i Senterpartiet er spent på når den kommer, på hva som er den nye planen for regjeringen, og på hva som er strategien. I 2009, da vi gjenvant makten, var det forhandlinger om en ny regjeringsplattform med en gang, og man la fram den 7. oktober 2009, som et grunnlag for debatten og for trontaledebatten. Så min utfordring til statsministeren er: Når kan vi se en ny regjeringsplattform fra Høyre og Fremskrittspartiet? Hva er den nye strategien, hva er politikken, hvor er veien regjeringen nå skal gå de neste fire årene? Trontalen i går bar preg av at regjeringen ikke har noen nye mål, ikke har noen nye visjoner. Det var en tale nesten kronisk fri for nye grep. Det var to varsel. Det ene varselet var at jo, de skal fortsette med den samme sentraliseringen de har gjort de siste fire årene. De skal fortsette de reformene som har ført til mer sentralisering og mer byråkrati. Det andre grepet som ble varslet, er at regjeringen vil ha mer markedsliberalisme gjennom økt frihandel. Begrep som matsikkerhet, arbeidstakers rettigheter og nasjonalt eierskap til naturressursene ble ikke nevnt med et ord, bare målet om mer markedsliberalisme. Jeg hadde forventet mer av regjeringen i starten av en stortingsperiode, at det var noen nye varsler, noen nye grep. Det var det ikke. I høstens valg var det et distriktsopprør mot alle sentraliseringsreformene til regjeringen. De partiene som hadde støttet sentraliseringsreformene uten folkelig forankring, gikk tilbake. Høyre gikk tilbake, Fremskrittspartiet gikk tilbake, Kristelig Folkeparti gikk tilbake, Venstre gikk tilbake. Erna Solberg sa i partilederdebatten kvelden etter valget at det hadde blitt forsøkt skapt en myte om at det har vært et distriktsopprør. Det er ikke mulig å si at regjeringspartiene har gått tilbake i distriktene, sa Erna Solberg. La oss se litt på de tallene: I de 149 kommunene som er definert som de minst sentrale, går de fire partiene – Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre – fra 43,3 til 35,9 pst. fra 2013 til 2017. Senterpartiet går fra 15,6 til 27,9 pst., og sammen med resten av opposisjonen fikk vi 62,5 pst. av stemmene i de kommunene som har blitt mest berørt av reformene. Folk ser hva som skjer når politiet blir sentralisert, når det lokale heimevernet blir lagt ned, når det blir varslet en sentralisering innenfor Nav, når de lokale skattekontorene blir lagt ned, når kommuner blir slått sammen ved tvang, og når det blir lagd nye regioner uten folkelig forankring. Derfor fikk vi det distriktsopprøret som vi fikk, og derfor gikk de fire partiene massivt tilbake i de minst sentrale kommunene. Vi fikk økt oppslutning, for folk så konsekvensene av politikken. Vi skal bruke vår økte støtte til å fremme nye forslag. I dag fremmet vi ni forslag – ni gode, gjennomtenkte forslag som jeg tror det er mulig å få flertall for. I ukene som kommer, kommer vi til å fremme nye grep når det gjelder bredbåndsatsing, for vi må ha en digitalisering av hele Norge. Vi kommer til å fremme nye forslag når det gjelder forsvar, for vi må ha en god beredskap i hele landet. Den nedbyggingen av Heimevernet som dagens regjering har satt i gang, er uklok. Vi kommer til å fremme nye grep når det gjelder beredskap. Vi må ha en velfungerende og god beredskap fra Finnmark i nord til Agder i sør. Vi kommer til å fremme nye grep når det gjelder nasjonalt eierskap, for å sikre eierskapet til naturressursene på norske hender sånn at en kan bruke dem til å bygge landet vårt og til å utjevne forskjeller. Så kjære president, dette kommer til å bli en spennende periode, og det kommer til å bli mange politiske forslag der det synes at det nå er et parti som tror på hele Norge som har fått økt oppslutning i valget.