Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-02-09:
Jernbanen skal være et konkurransedyktig transportalternativ. Toget skal spille en viktig rolle framover – særlig for pendlertrafikken rundt de største byene og for transporten mellom landsdelene. Dette er det tverrpolitisk enighet om. Da er det svært viktig at vi har de rette virkemidlene, og at det er organisert på en slik måte at vi får mest mulig igjen for pengene. Riksrevisjonen peker imidlertid på noen sentrale forhold knyttet til effektiviteten i vedlikeholdet. Mye av det Riksrevisjonen tar opp, handler om at det over tid har dratt på seg et stort etterslep i vedlikehold av infrastrukturen. De senere årene er det satt mye penger inn i sektoren takket være en bevisst prioritering fra samarbeidspartiene, Kristelig Folkeparti, Venstre, Fremskrittspartiet og Høyre. Det er en riktig prioritering. Jernbanesektoren må prioriteres for å møte framtidens transportbehov. Samtidig må vi sikre oss at midlene brukes effektivt. Dessverre ser vi at midler i for liten grad har ført til at målene for driftsstabilitet nås. Riksrevisjonen påpeker at styringen og oppfølgingen av vedlikeholdsarbeidet har vært for svak. Forbruk til vedlikehold av jernbanen har hatt en realvekst på nærmere 110 pst. i perioden 2006 til 2014, og fra 2006 til 2011 var det en negativ utvikling for oppetid og regularitet. Fra 2011 har utviklingen vært positiv, men nivået i 2014 var likevel lavere enn i 2006. I størstedelen av perioden ser vi altså at resultatene har ligget under det som er departementets måltall. Det er imidlertid gledelig at målet for punktlighet totalt sett er nådd etter 2012. Det går rett vei. Pilene peker i riktig retning, men Riksrevisjonens funn skal og må tas alvorlig. Det framgår av rapporten at Jernbaneverkets ledelse ikke har sørget for nødvendige styringsverktøy. Etter Riksrevisjonens vurdering gir Jernbaneverkets styringssystemer i liten grad informasjon som kan sikre at målene for effektiv ressursbruk nås. Det er ikke holdbart, og dette er en systemfeil som det er et ledelsesansvar å rydde opp i. Utfordringen går selvsagt til departementet, men i særlig grad er dette en oppgave for Jernbaneverket, nye Bane NOR og Jernbanedirektoratet. Etablering av gode styringssystemer som sikrer effektiv ressursbruk, bør være en selvfølge. Rapporten fra Riksrevisjonen viser at det er ufullstendig dokumentasjon av tilstanden på jernbanen, som saksordføreren var inne på. Selv om det lokalt er god kjennskap til tilstanden, er det manglende registreringer i BaneData, noe som svekker muligheten for overordnet styring. Jernbaneverket har heller ikke et system for å måle produktiviteten i vedlikeholdsarbeidet, og det mangler presis informasjon om samlet utført vedlikehold. Nødvendige tiltak for å bedre styringsinformasjonen for vedlikeholdsarbeidet er tydeligvis ikke prioritert. Jernbaneverkets ledelse har etter Riksrevisjonens vurdering heller ikke prioritert nødvendige tiltak for forbedring og har ikke etablert god nok forbedringskultur i organisasjonen. Samtidig viser departementet en mangelfull oppfølging, ifølge Riksrevisjonen. Kristelig Folkeparti er bekymret for Riksrevisjonens funn om at departementet har lite informasjon om hvorvidt bevilgningene brukes effektivt. Kristelig Folkeparti slutter seg derfor til de vurderingene som gjøres av Riksrevisjonen her. Samtidig vil jeg understreke at de fornyelsesprosessene som nå er i gang innenfor jernbanesektoren, og som er igangsatt av samarbeidspartiene, nettopp har som formål å få mer og bedre jernbane for hver krone. Etter regjeringsskiftet er jernbanen prioritert gjennom en historisk satsing og gjennom arbeidet med jernbanereformen. Samarbeidspartiene har økt bevilgningene til jernbanen med over 50 pst., og for første gang på ti år reduseres nå forfallet. Jernbanens kunder vil gradvis oppleve et bedre tilbud: økt forutsigbarhet, bedre materiell, flere avganger samt at det kjøpes inn flere nye vognsett enn planlagt. De åtte årene de rød-grønne styrte, økte vedlikeholdsetterslepet med 1 mrd. kr per år. Dette kom på toppen av system som allerede slet med gammel og nedslitt infrastruktur. Det akkumulerte etterslepet var på over 17,5 mrd. kr da det ikke-sosialistiske flertallet overtok i 2013. Nå er etterslepet på vei ned. Kristelig Folkeparti vil at jernbanen skal ha en sentral rolle i det totale transporttilbudet som det offentlige organiserer. For å oppnå dette må sektoren være innrettet og organisert på en slik måte at samfunnet får mest mulig igjen for den økte ressursbruken. Også derfor er jernbanereformen viktig. I kombinasjon med økte bevilgninger får vi en fornyelse som gir mer pålitelig jernbane og et bedre tilbud. Dette krever imidlertid at Riksrevisjonens funn tas på alvor. Statsråden skriver i sitt svar til Riksrevisjonen at Jernbaneverket i lang tid har prioritert arbeidet med å bedre sine egne styringssystemer. Det gjelder bl.a. regnskapssystemene, systemene for dokumentasjon og registrering av tilstanden i jernbaneinfrastrukturen, datakvaliteten og komplettering av informasjonen. Statsråden framhever likevel at verktøyene ikke er godt nok utviklet og heller ikke samkjørte, og at det fortsatt gjenstår noe arbeid med å komplettere, oppdatere og kvalitetssikre dokumentasjonen av jernbanen. Jeg legger derfor til grunn at arbeidet med forbedring av styringssystemer blir fulgt opp i styringsdialoger framover. Til slutt: Det er selvsagt slik, som også departementet påpeker i det skriftlige svaret, at en av de største utfordringene med å nå målene for en driftsstabil jernbane er det store etterslepet i fornyelsen av jernbaneinfrastrukturen. Først i 2015 ble det prioritert nok midler til å redusere vedlikeholdsetterslepet. Økte bevilgninger til vedlikehold av jernbanenettet har ført til at punktlighetsmålene stort sett har blitt oppnådd i årene 2012–2015. I 2015 nådde Jernbaneverket oppetidsmålet for første gang. Vi er på rett spor, men jeg slutter meg til de vurderingene og anbefalingene som Riksrevisjonen gjør rede for i sin rapport. Jeg viser ellers til saksordførerens gode gjennomgang.