Eva M. Nielsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-17:
Vi har i dette landet de beste forutsetninger for å skape verdens beste skole. Vi har skoler som er tilgjengelige for alle. Vi har høyere deltakelse på videregående nivå enn de fleste land vi sammenligner oss med. Vi har dessuten en høyt utdannet befolkning. Vi har i dag flere kunnskaper enn noensinne om elevenes læringsutbytte. Stort sett er det bred enighet om at den offentlige fellesskolen er god, samtidig som vi er enige om at den kan gjøres bedre. Vi kan gjøre mer for å øke elevenes læringsutbytte. "Kultur for læring" er Regjeringas svar på de utfordringene som skolen står overfor - og heldigvis har komiteen vist at det er bred enighet om mange av de foreslåtte tiltakene. En samlet komite støtter at skolen i større grad skal kunne disponere deler av undervisningstida fritt. En samlet komite mener at det bør satses på kompetanseheving blant lærerne. En samlet komite vil at ungdomsskoleelever skal gis mulighet til å ta fag i den videregående skole, og komiteen ser behovet for en styrket rådgivningstjeneste. Videre ønsker komiteen en forenkling av tilbudsstrukturen i den videregående skole, og det er bra. Men det går et skille i komiteen - et skille som knytter seg til selve ferdighetsbegrepet. Arbeiderpartiet mener at et vidt kunnskapssyn kun kan ivaretas gjennom et bredt kompetansebegrep, dvs. et begrep som evner å romme det mangfold av kunnskaper, holdninger og ferdigheter som elevene skal tilegne seg i grunnopplæringa. Å framheve en slik helhetlig kompetanse er viktig. Det er en selvfølge at skolen skal lære elevene å lese, skrive og regne - beherske tall og bokstaver - og bruke de digitale verktøyene. Kompetanse innenfor disse områdene er grunnleggende for videre læring. Derfor mener Arbeiderpartiet at det er viktig å forsterke og tilpasse denne opplæringa, slik at alle elever opplever å mestre disse ferdighetene. Men Arbeiderpartiet er engstelig for at det å bryte ned kompetansebegrepet til bare disse fem ferdighetene kan føre til en teoretisering av skolen. Slik Regjeringa definerer ferdighetsbegrepet, ser en nærmest bort fra at mye av elevenes læring skjer gjennom en praktisk og sosial tilnærming til lærestoffet. Arbeiderpartiet tror at mye læring skjer i samarbeid og i samhandling med andre - i skolen, i lek og i samfunnet for øvrig. Vi tror dessuten at det å ha en god læringsstrategi er helt sentralt for elevenes læringsutbytte. På bakgrunn av dette mener Arbeiderpartiet at Kvalitetsutvalgets forslag om en basiskompetanse, hvor sosial kompetanse og læringskompetanse inngår som sentrale kompetansemål, var en riktig vei å gå for norsk skole - og burde vært fulgt opp av Regjeringa. Arbeiderpartiet mener dessuten at kulturell kompetanse - evnen til å orientere seg i et komplekst samfunn, evnen til å forstå andre kulturer og bli trygg på egen identitet - vil bli stadig viktigere. Med forslaget fra Regjeringa - som fikk flertall i komiteen - er Arbeiderpartiet bekymret for at vi får en skole som i økende grad er opptatt av de rent instrumentelle og målbare verdiene. Det synes vi er en trist utvikling. Vi ønsker at de retningslinjene og de prinsippene som er fastlagt i den generelle læreplanen - og nå også i "Skoleplakaten" - skal legge føringer for undervisningen. Da nytter det ikke med et ferdighetsbegrep som går på at man kun er opptatt av hvor flink Per er til å lese, eller hvor flink Lisa er til å regne. Arbeiderpartiets visjon er at skolen skal ta hånd om all læring - fra barndom til ungdom - og at de myke verdiene, som sosial og kulturell kompetanse, skal være en del av den basiskompetansen våre barn tar med seg fra skolehverdagen og inn i voksenlivet.