trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-10-12:
Jeg takker finansministeren for svaret. I forrige periode sørget Fremskrittspartiet og Høyre for at vanlige folk fikk sju kroner dagen i skattekutt. De rikeste fikk, ifølge VG, 160 ganger mer. Samtidig opplevde vi kutt i barnetillegget for uføre, kutt i bilstøtte for funksjonshemmede og kutt i sluttvederlaget for eldre arbeidsløse. Arbeiderpartiet sa at vi kommer til å måtte velge tydeligere mellom velferd og skattekutt. I valgkampen sa Fremskrittspartiet og Høyre at det var helt feil, det var fortsatt mulig å styrke velferd kraftig og gi store skattekutt samtidig. Budsjettets viktigste tabell står på side 52. Her beskrives handlingsrommet i årene framover, og der beskrives det som 4 mrd. kr i året. Det er knapt nok til å dekke opp transportplanen og forsvarsplanen. Når man har gjort det, er det null igjen i handlingsrom. Oppå dette lover Siv Jensen opptil 50 mrd. kr årlig i skattekutt. Det går rett og slett ikke i hop. Det er riktig å sørge for at ulike formuesobjekter skattlegges likt. Derfor støttet vi og var med på bedriftsskattereformen. Men det er feil å gi netto skattelette til dem med store formuer. Derfor vil vi justere denne endringen med høyere satser. Vi ser det allerede i budsjettet: kutt i distriktssatsingen, kutt i dagpenger, kutt i arbeidsmarkedstiltak, en stram kommuneøkonomi. KS sier i en pressemelding i dag at de mener budsjettet kan ramme folk med psykisk utviklingshemning, funksjonshemmede og folk med rusproblemer eller psykiske lidelser. Det verste er at Fremskrittspartiet og Høyre visste dette da de var på tv i valgkampen, for budsjettet var ferdig. Så når de sa at det ikke var noen motsetning mellom velferd og skattekutt, visste de om disse kuttene allerede. Arbeiderpartiet kommer til å si nei til å redusere inntektene som dekker helse, eldreomsorg og skole. Vi kommer til å satse på et Norge med små forskjeller, at vi tar vare på hverandre, og at de som har mest, bidrar mest. Vi tror faktisk at det nye flertallet i Stortinget kommer til å være mest enig med oss, og vi gleder oss til en spennende budsjetthøst.
Nikolai Astrup (Høyre), 2017-10-12:
Jeg skjønner at representanten Giske er skuffet. Da han var næringsminister, tok han til orde for store kutt i formuesskatten, og det får han jo ikke med dette budsjettet. Norge har vært igjennom krevende tider, men vi ser nå at pilene peker i riktig retning. Ledigheten er på vei ned, veksten er på vei opp, og det skapes nye jobber. Forslaget til statsbudsjett legger til rette for at den positive utviklingen kan fortsette, og innretningen på oljepengebruken er godt tilpasset situasjonen i norsk økonomi. Selv om mye går godt i Norge, står vi fortsatt overfor noen store utfordringer som må løses. Lavutslippssamfunnet skal realiseres, offentlig sektor må moderniseres, økonomien skal omstilles, og flere unge må løftes inn i arbeidslivet. Statsbudsjettet for 2018 svarer godt på disse utfordringene. Regjeringen fortsetter å styrke sikkerhetsnettet for mange av dem som trenger vår felles hjelp aller mest. Pasienter som sliter med rus og psykiske lidelser, skal fortsatt prioriteres. Vi skal ha et kompetanseløft i barnevernet, og det skal satses mer på psykisk-helse-hjelp til barn i barnevernet. Den særskilte innsatsen for unge arbeidsledige under 30 år og langtidsledige som trenger et arbeidsrettet tilbud, skal videreføres. I 2014 opprettet regjeringen en nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom. I 2018 skal det satses 224 mill. kr i denne ordningen som bl.a. skal bidra til at barn fra sosialt og økonomisk vanskeligstilte familier kan delta i ferie- og fritidsaktiviteter. Noe av det viktigste vi som politikere kan gjøre, er å bidra til at barn får en god start på livet. Regjeringen styrker derfor arbeidet med tidlig innsats i barnehage og skole. Neste års statsbudsjett inneholder en rekke tydelige prioriteringer på andre viktige områder. Regjeringen fortsetter satsingen på helse. Siden regjeringen tiltrådte, er helsekøene blitt betydelig kortere, og ventetidene er redusert. I 2018 skal ventetidene ytterligere ned, men regjeringen finner også rom til investeringer i sykehus i Drammen og Nordmøre og Romsdal, nytt klinikkbygg ved Radiumhospitalet, utbygging og modernisering av sykehuset i Haugesund og flere sykehjems- og omsorgsplasser. En annen tydelig prioritering fra regjeringens side er samferdsel. Det historiske løftet på vei, bane og kollektivtransport som regjeringspartiene og Venstre og Kristelig Folkeparti står sammen om, videreføres i 2018-budsjettet. Opprustingen av Forsvaret fortsetter i 2018, i tråd med ambisjonene i langtidsplanen. Regjeringen bevilger også 660 mill. kr til nytt nasjonalt beredskapssenter. Regjeringen har styrt Norge trygt gjennom fire turbulente år med flyktningkrise og oljeprisfall. De fleste anslagene tilsier at den økonomiske oppturen nå fortsetter. Det er godt nytt, fordi økt økonomisk vekst betyr flere i arbeid. Flere i arbeid betyr økte inntekter og lavere utgifter for fellesskapet, mindre forskjeller og et mer bærekraftig velferdssamfunn.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-10-12:
Som representanten Giske lever eg godt med Siv Jensen som finansminister, og heldigvis lever det norske folk og veljarane godt med at regjeringa fekk fornya tillit i fire nye år. På vår vakt, i dei fire åra me har lagt bak oss, har me stått overfor store utfordringar. Spesielt flyktningkrisen og oljeprisfallet har prega førre periode. Eg er veldig glad for at det er Siv Jensen som har vore finansminister i den perioden og styrt Noreg trygt. Utgangspunktet når me står her i dag, er langt meir positivt, og det er god vekst i økonomien. Fleire ledige hender kjem no i arbeid. Når den økonomiske aktiviteten skyt fart, må staten gje mindre gass for ikkje å svekkja norske bedrifter si evne til å konkurrera internasjonalt. Dette budsjettet er tilpassa den situasjonen og tilpassa at ein ikkje skal leggja ekstra press på krona, renta og norsk konkurranseevne. Finansministeren treffer godt med budsjettet og legg til rette for at den positive utviklinga kan fortsetja. For Framstegspartiet har det alltid handla om ikkje berre kor mykje pengar me skal bruka, men òg om korleis me skal bruka skattekronene, fordi me då kan fokusera på å klara oss med færrast mogleg skattekroner, slik at innbyggjarar og næringsliv får behalda litt meir sjølve, og på den måten auka verdiskapinga. Regjeringa føreslår skattelettar som fremjar vekst og investeringar i norske arbeidsplassar. I tråd med skatteforliket senkar me skattesatsane for bedrifter og folk, og dei som følgde valkampen, merka seg at me i Framstegspartiet denne gongen snakka veldig mykje om eigedomsskatten som norske kommunar i aukande grad tek inn. Allereie no varslar finansministeren at me tek grep innanfor eigedomsskatten. På utstyr blir det gjort endringar, og det blir òg gjort noko med satsane, som sender eit tydeleg signal til norske kommunar om at ein ikkje kan senda rekninga til innbyggjarane, og iallfall ikkje auka ho så mykje årleg som ein har kunna gjera med dagens regelverk. Representanten Giske nemnde KS’ pressemelding om kommuneøkonomi. Då trur eg me må minna om at resultatet for 2016 var det beste i dette tusenåret, og me legg i 2017 meir pengar på bordet til ein kommunesektor som allereie har fått fire år med gode oppgjer frå denne regjeringa og dette stortingsfleirtalet. Så alt ligg til rette for at kommunane kan yta gode velferdstenester òg i åra som kjem, samtidig som dei kan klara seg utan å senda rekninga i form av eigedomsskatt til innbyggjarane. Grunnen til at me kan bruka eit budsjett til satsinga, er at ein fokuserer på effektivisering, som me forventar at kommunane skal gjera. Det gjer me òg i staten. Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreforma gjev eit handlingsrom som gjer at me kan styrkja og utvikla velferdssamfunnet vidare. Så dette er eit godt budsjett for Noreg.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-10-12:
Igjen har vi fått et budsjett fra finansminister Siv Jensen – et budsjett for større forskjeller mellom folk, større forskjeller mellom by og land. Men det er også flere ting som gjentar seg. I 2013 sa Fremskrittspartiet at de kunne garantere at det ble bompengefritt i hele landet. Det var Fremskrittspartiets valgløfte i 2013. Fasiten etter fire år: 120 mrd. kr i vedtatte nye bompengeprosjekter – fra en finansminister fra Fremskrittspartiet, fra en samferdselsminister fra Fremskrittspartiet. I 2017 var partileder Siv Jensen aktiv i partilederdebattene, veldig tydelig, veldig klar: Nei til eiendomsskatt, eiendomsskatten skal fjernes, den er en vederstyggelighet. Men hva er det som står i budsjettforslaget? Det står at vi skal innføre et nytt regelverk for eiendomsskatt. Så i Fremskrittspartiets valgmateriell burde det ikke stå: «Hvis du vil fjerne den urettferdige eiendomsskatten, må du stemme på Fremskrittspartiet», men: «Hvis du vil ha et nytt regelverk, må du stemme på Fremskrittspartiet.» Det står videre at ingen kommuner som allerede har eiendomsskatt, vil få reduserte inntekter som følge av dette forslaget, og at regelverket skal begynne å gjelde i 2019. Altså skal det ikke skje noen ting i redusert eiendomsskatt på bolig for de folkene som har stemt på Fremskrittspartiet, de første to årene. Det er nesten utrolig at finansministeren kunne gå i en valgkamp og love det og vite at det står det motsatte i hennes budsjett. Hvem er det som får skatteskjerpelsene? Igjen er det pendlerne. De femti rikeste fikk ca. 1 mrd. kr i skattekutt i forrige fireårsperiode. Nå skal noe av det finansieres med at de som ikke kan bo i egen bolig, skal få 750 mill. kr mer i skatt. Hva slags profil er det? Gang etter gang har Siv Jensen og Fremskrittspartiet angrepet dem som må reise langt til jobb. I år er det kosten og losjien – med 750 mill. kr – som skal tas. Det er uforståelig. Det er en helt feil fordelingsprofil. Vi er helt avhengige av at folk er villige til å reise på jobb. Fremskrittspartiet beskyldte Senterpartiet for å svartmale distriktspolitikken i valgkampen, så jeg hadde trodd at det i dette budsjettet skulle være noen  positive nye grep. Men hva er det som skjer på digitaliseringsområdet, som var et av de store løftene i trontalen? Jo, der halveres støtten til å bygge ut bredbånd rundt omkring i Norge. Direkte uklokt! Det kan ikke være sånn at én million av oss ikke skal ha høyhastighetsnett. Det kan ikke være sånn at bedrifter rundt omkring i landet ikke skal ha høyhastighetsbredbånd. Fremskrittspartiet kutter. Og så kutter man i de distriktspolitiske virkemidlene igjen i år med 20 pst. Man har halvert dem i den perioden man har styrt. Dessverre har vi fått et nytt budsjett som bidrar til større forskjeller mellom folk, større forskjeller mellom by og land. Det er utrolig at en finansminister skal stå og love kutt i eiendomsskatten på bolig i valgkampen og foreslå det motsatte i sitt første budsjett.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-10-12:
Hvorfor er det jeg løfter fram det løftet fra Fremskrittspartiet i 2013? Fordi man gjorde det motsatte de fire årene. Det har aldri vært mer bompenger, det har aldri vært mer avgifter på drivstoff. Men Fremskrittspartiet sa det motsatte. Så lovet man i denne valgkampen at man skulle fjerne eiendomsskatten på bolig, og så ligger det i det første forslaget til budsjett ikke fjerning, men endring av regelverk, som gjør at det vil være eiendomsskatt fortsatt. Det virker ikke som om dere mener det dere sier i valgkamp. Dere sier det bare da fordi dere tror det er klokt. Det er en grunnleggende feil måte å drive politikk på. Det er også helt feil at når man skal gjøre skatteskjerpelser, så er det mot dem som har ekstra kostnader f.eks. i forbindelse med jobb – her med 750 mill. kr. Det er ikke god politikk for å ta hele landet i bruk. Det er det som er så viktig også når vi diskuterer bredbånd: Selvfølgelig må vi prøve å få til at de to siste prosentene i Oslo som ikke har bredbånd – her er det 98 pst. –også skal ha det. Men så må vi også bygge ut i de fylkene der det, mange steder, er ca. halvparten som har det, slik at hele landet får ta del i det digitale løftet, at alle får høyhastighetsnett. Da er det så uklokt at regjeringen kutter nettopp i den typen virkemidler. Det er også veldig uklokt at man kutter i distriktspolitikken, for den gjør at vi kan løfte områder som sliter. Noe av det fine med Norge er at vi har løftet hverandre. Er det en by som sliter – eller Sør-Vestlandet da det var oljekrise – så løfter vi dem. Er det et distrikt som sliter, så løfter vi dem. Dét har vært den norske suksessen, den norske modellen, at vi har brukt skattepolitikken til å utjevne forskjeller, ikke forsterke forskjeller, og at vi har brukt budsjettpolitikken til å løfte de områdene av landet som har ekstra utfordringer, akkurat som vi gjorde da det var olje- og gasskrise for noen år siden. Så, dessverre, Fremskrittspartiet har ikke blitt et parti som prioriterer folk flest når de får makt. Det er de som har aller mest, som har vært de store vinnerne. Det er ikke de som jobber på Rema som har fått lettelsene; det er den som eier Rema, som har fått lettelsene. Det er en grunnleggende feil kurs, det er en kurs for større skille mellom folk, større skille mellom by og land, og det er en feil kurs for landet.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-12:
Mange har de siste dagene sagt fra denne talerstolen at regjeringen er mer grå enn blå. Jeg er uenig. Dette er politikk, dette er prioriteringer, og de prioriteringene er blå, ikke grå, og den blå politikken er ikke det Norge og verden nå trenger. Vi står overfor større utfordringer enn på lenge. De alvorlige konsekvensene av klimaendringene treffer oss samtidig som ulikheter vokser mellom land og folk. Den største flyktningkatastrofen siden annen verdenskrig ryster oss, og i flere land vokser frustrasjonen og de ekstreme kreftene. Regjeringen evner ikke å lære av disse erfaringene. I Norge øker også forskjellene. Nær 100 000 unger vokser opp i fattige familier, for mange unge står utenfor arbeidslivet, og boligmarkedet er dypt urettferdig. Vi har forpliktet oss til å redusere klimagassutslippene, men hvordan, og når, har vi fortsatt veldig få svar på. Norge er stadig for oljeavhengig. Næringslivet får ikke den drahjelpen de trenger for grønn omstilling under hardere internasjonal konkurranse. Regjeringens budskap til oss er at gullalderen er over, men det gjelder åpenbart bare for folk flest, ikke for dem på toppen – og ikke for regjeringen, for de bruker pengene og mulighetene til kommende generasjoner. Det er regjeringens prioritering. I 2020 skal klimaforliket innfris. Innen da skal klimagassutslippene ha gått ned. Statsbudsjettet som er lagt fram i dag, viser at regjeringen bryter med klimaforliket. De vil ikke innrømme det, og de vil ikke legge fram noen nye tiltak som monner for å redusere utslippene. Regjeringen finner nye penger til motorveiutbygginger i sentrale strøk og investeringer i ny oljeindustri, men de utsetter jernbaneprosjekt og teknologiutvikling i industrien. Det grønne skatteskiftet er borte. Regjeringen vil ikke gjøre det dyrere å forurense. Det er regjeringens prioritet. Regjeringen har – med Arbeiderpartiets velsignelse – funnet penger til å gi skattekutt til de aller rikeste. I år gir det kuttet 160 000 kr mer til hver av dem med formue over 100 mill. kr, neste år vil det bli enda mer. Samtidig kutter de i dagpengene til folk som har mistet jobben. Det er regjeringens prioritet. Regjeringen er opptatt av å effektivisere. Vi har ikke råd til å sløse, sier finansministeren. Stortinget har nå bedt regjeringen om å legge fram forslag om endringer for å sikre at skattepengene går til velferd og ikke til profitt, og svaret kom i dag: Regjeringen vil ikke gjøre noe med det. Vi mangler ikke penger, vi mangler omfordeling, og det er regjeringens prioritet.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-12:
I dag kunne vi altså fått et budsjett for fordeling og for framtid, for rettferdighet og miljø, det kunne ha tatt ansvar for klimaet og lagt inn konkrete kutt i utslippene. Det gjør det ikke. Det kunne ha fjernet det grove kuttet som har vært i pleiepengeordningen og i uføres barnetillegg. Vi kunne ha fått flere lærere og gitt barnetrygden det løftet den trenger. Dette er derfor en trist dag. Det er en tapt mulighet, og det blir et stort arbeid for Stortinget framover. Vi ser at det å bruke de store pengene på store skattekutt til de rikeste er et valg, så når regjeringen nå kommer og sier til oss at folk flest må forberede seg på smalhans og trangere tider, er det nesten ikke til å tro, for de kutter altså i dagpenger, de gir opp de folkene som trenger det mest, de kutter i sykehussektoren og øker maksprisen i barnehagen, og de synes det er helt supert at skattekronene forsvinner til privat profitt og oppkjøpsfond. Jeg hører hva finansministeren sier om at dette er et budsjett som reduserer både forskjellene og klimagassutslippene. Det er det ikke. Den jobben må Stortinget ta. Vi skal gjøre den jobben. Vi kan ikke annet enn å konkludere med at regjeringen fortsetter sin politikk for økte forskjeller, oljeavhengighet og økte klimagassutslipp. Det blir Stortingets jobb å sikre at vi får et budsjett for framtiden.
Terje Breivik (Venstre), 2017-10-12:
Noko av det beste med Noreg er eit samfunn prega av små forskjellar, likeverd og tilnærma like moglegheiter for alle uavhengig av bakgrunn og den sosiale statusen til familien, eit samfunn med fellesskapsløysingar som gjer at vesle Tove på fem, med foreldre som lever av uføretrygd og sosialhjelp, har like stor fridom til å realisera eigne draumar gjennom livet som Birthe, åtte år, med foreldre i leiande høgtlønte stillingar i akademia og næringslivet – kvalitetar og verdiar me aldri må ta for gjeve, alltid søkja å forbetra og utvikla. Så lenge det er ungar som veks opp i fattigdom, ungdom som mistar trua på eigne evner, eller vaksne som ikkje finn meiningsfullt arbeid eller slit på andre måtar, er me ikkje i mål. For sosialliberale Venstre er betre alltid mogleg. Difor har Venstre i statsbudsjettsamanheng vore ein garantist for at barnehagen og SFO vert meir tilgjengeleg for fleire, at skulen vert endå betre til å sjå kvar enkelt elev som det unike individet me er, og at det vert enklare å skapa og sikra arbeidsplassar. At statsbudsjettet i ein slik samanheng òg er berekraftig både klimamessig og oljepengebrukmessig, er avgjerande for fridomen til komande generasjonar. Budsjettforslaget til regjeringa er eit godt utgangspunkt. Det er rimeleg godt tilpassa den økonomiske røynda, og resultata statsråden gjorde greie for i stad, talar eit tydeleg språk om at politikken Venstre, Kristeleg Folkeparti og regjeringspartia saman har ført dei siste fire åra, har vore ganske så rett og vellukka. Eg har òg forståing for at regjeringa prioriterer helse, samferdsle, politi og forsvar. Oppgåva til Venstre vert m.a. å forsterka satsinga på kunnskap og kampen mot fattigdom ytterlegare. Så registrerer eg at regjeringa ikkje følgjer opp avtala om nullutsleppsbilar, gjennom å føreslå eingongsavgift som råkar dei tyngste bilane – eit forslag som nok treffer ein nerve der ute, og som mange på ryggmargen nikkar anerkjennande til, sidan det enn så lenge gjeld dei dyraste bilane. Om dette er godt nok gjennomtenkt, er det likevel grunn til å stilla spørsmål ved. Me har ikkje passert meir enn vel 100 000 elbilar av ein bilpark på totalt 2,6–2,7 millionar – det er langt fram til målet – og det er trass alt desse bilane som har vist veg og innovasjonsevne når det gjeld rekkjevidde og standard, og som har gjort elbil til eit reelt førsteval. Om forslaget òg vil svekkja ei heilt nødvendig satsing på elbilar i varebilmarknaden, er eit anna spørsmål Venstre naturleg adresserer både her i dag og i dei komande forhandlingane.
Terje Breivik (Venstre), 2017-10-12:
Takk til statsråden for kommentaren. Eg har lyst til å understreka at dette er nok ein gledas dag for gründerar, sjølvstendig næringsdrivande og etablerte bedrifter. Endå fleire av ei rekkje tiltak som Venstre har forhandla gjennom i tidlegare budsjettavtaler som gjer livet enklare for dei som skapar arbeidsplassar, vert no gjennomførte. Det kjem endringar i skattlegging av opsjonar, slik at opsjonar i større grad vert eit supplement til ordinær løn for nystarta bedrifter med lita eller inga inntening. Sjølvstendig næringsdrivande får no pensjonssparingsvilkår tilnærma like gode som lønsmottakarar. Ikkje minst er det hyggeleg å slå fast at det nye investeringsfondet, Fornybar AS, eit ektefødt Venstre-barn, no vert operasjonalisert, eit fond som vonlegvis skal bidra til at langt meir av all den spennande teknologiutviklinga som skjer i norsk industri, tek det viktige steget frå forsøksstadiet til marknaden. Om det er noko som verkeleg er distriktspolitikk – jf. to replikkar tilbake – må det vera denne typen tiltak, som så til dei grader sikrar arbeidsplassar nettopp i distrikta. At hovudprioriteringa til regjeringa i skattepolitikken er oppfølging av skatteforliket – med ytterlegare skattereduksjon på det me vil ha meir av, arbeidsplassar og arbeid – er veldig bra og forsterkar ei slik satsing ytterlegare. Det er òg bra at regjeringa føreslår eit visst forsterka grønt skatteskifte. Å gjera det endå meir attraktivt og lønsamt å ta klimavenlege val i kvardagen og bedriftsstyreromma, kjem nok likevel til å verta prioritert for Venstre framover. I stort er budsjettforslaget eit godt utgangspunkt for forhandlingane på Stortinget. Saman med Kristeleg Folkeparti og regjeringspartia har me lagt bak oss åtte budsjettforhandlingar der me kvar gong har vorte samde, og der resultata av forhandlingane så til dei grader har vore bra for landet og samfunnsutviklinga. Det har Venstre tenkt å bidra til denne gongen òg.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-10-12:
Jeg får også gratulere finansministeren med å få lov å fortsette og ikke minst gratulere med at hun kan presentere så gledelige tall. For veksten går oppover, arbeidsledigheten går nedover, og det er vi veldig glad for. Arbeid er nøkkelen – enten det er for den enkelte til å kunne få realisert sitt potensial til å skaffe inntekt til familien, eller det er for samfunnet til å kunne løse de utfordringene vi i fellesskap må løse. Jeg er glad for at den satsingen som Kristelig Folkeparti sammen med regjeringa og Venstre har gjort de siste fire årene, er med på å legge grunnlaget for nettopp veksten og styrkingen i økonomien. For Kristelig Folkeparti er det viktig at satsingen på å skape arbeidsplasser fortsetter. Vi må styrke samferdsel og utdanning. Vi må følge opp skatteforliket, og det er jeg glad for at regjeringa gjør på den måten. Det er mye bra i dette budsjettet. Det er en tydelig satsing på helse, på samferdsel, politi, forsvar og på flere sektorer. Men det er også en del områder som vi i Kristelig Folkeparti reagerer på. Det ligger inne en skatteskjerpelse for familiene. Det ligger inne dyrere barnehage. Det er ikke en sak som Kristelig Folkeparti er glad for og ville prioritert hvis vi skulle laget budsjettet. Det er manglende satsing på tidlig innsats i skolen. Vi er opptatt av å styrke og hjelpe de ungene som tidlig faller ut. Vi er opptatt av forebygging. Da vet vi at det å satse på flere lærere for de yngste elevene er et av de viktigste tiltakene. Vi ser også at det gjøres grep på opptjeningsgrunnlaget for dagpenger – et ganske stort proveny blir hentet inn. Det er en sak som vi vil gå inn i, så det ikke blir et urettferdig kutt. Så mener vi også at budsjettet er for passivt på klima. Vi ser klimaendringene rykke framover – de er mer kritiske. Vi må gjøre mer, og derfor skal vi prioritere det inn i forhandlingene. Vi ser også at selv om det er en styrking på bistand, lykkes ikke regjeringa denne gangen med å oppfylle målet om 1 pst. i bistand. Så der skal vi ha god dialog med utenriksministeren – eventuelt den nye utenriksministeren – om å lykkes med at vi fortsatt skal være høyt oppe på bistand, men ikke minst innretningen. For det er jo hørt gjennom hele valgkampen at regjeringa, spesielt Fremskrittspartiet, er opptatt av å hjelpe de fattigste der de er. Budsjettet er på 1 300–1 400 mrd. kr, og det er logisk at det vil være uenighetspunkter. Men alt i alt synes jeg også at det er mye bra, og det ligger godt til rette for forhandlinger. Kristelig Folkeparti er beredt til å gå i forhandlinger med regjeringspartiene og Venstre – vi ser fram til det. Vi skal være konstruktive, men vi skal også komme med tøffe krav for å hjelpe dem som trenger det mest. Vi skal være tydelige på det i forhandlingene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-10-12:
Jeg takker finansministeren for kommentarene. Jeg lover å gå grundig inn i detaljene og ser fram til forhandlingene. Men det er tydelig at det mangler den gule profilen. Kristelig Folkepartis tydelige fotavtrykk trengs, og derfor er jeg glad for at det også skal forhandlinger til. Vi har som mål å gjøre budsjettet mer sosialt, mer familievennlig og også mer miljøvennlig. Kristelig Folkepartis tydelige prioriteringer kommer til å være å styrke familienes fleksibilitet og valgfrihet. Vi har gått til valg på å sikre muligheten til å kombinere kontantstøtte og barnehage på en mye bedre måte enn i dag. Vi har gått til valg på at vi skal forebygge mer. Som finansministeren sa, er arbeid en nøkkel der. Skal vi lykkes med å sikre at folk kommer i arbeid, må vi både opprettholde satsingen på de grunnleggende ordningene som skaper flere arbeidsplasser, og også hjelpe dem som står utenfor i dag. Kampen mot utenforskap vil bli viktig. Menneskeverd er et stikkord som vi løfter. Regjeringa har dessverre tillatt tvillingabort, det at man kan ta bort et av fostrene, som er levedyktig. Det ønsker vi å endre. Gjennom budsjettforhandlinger kan vi iallfall gjøre mer for å hjelpe tvillingforeldre og flerlingforeldre til å få bedre ordninger, slik at ingen på grunn av økonomiske ordninger velger å ta bort det ene barnet. Vi har også hatt en diskusjon om pleiepenger. Regjeringa har utvidet grunnlaget, slik at flere får pleiepenger. Det er bra, men vi ser uroen blant mange av de familiene med sterkt pleietrengende barn, som trenger hjelp. Alternativet for mange er institusjon. Det er noe vi må se på i budsjettet. Vi har også i hvert forlik de siste årene klart å løfte satsene for minstepensjonistene. Det er en sårbar gruppe, som vi også kommer til å løfte inn. Kristelig Folkeparti lover også at når vi går inn i forhandlingene, har vi det internasjonale fokuset med oss. Vi skal aldri bli oss selv nok. Derfor er jeg glad for at engasjementet for verdens fattigste er så tydelig også hos finansministeren, for det lover vi også å løfte når vi – forhåpentligvis – skal få et forlik på plass.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2017-10-12:
Jeg kan allerede si at dette er et budsjett som Stortinget må jobbe mye med før det blir et forsvarlig budsjett for landet og for kloden. Det er et budsjett som etter vår mening har høy oljepengebruk – til at vi har en god situasjon i Norge nå. 2,9 pst. av oljefondet til oljepengebruk er det samme som i fjor, og det til tross for at handlingsregelen handler om at man skal ha et handlingsrom når vi har motkonjunkturtiden. Det er også et budsjett som når det gjelder klima – vil jeg si – best beskrives med et stort spørsmålstegn. Det er veldig vagt når det gjelder tiltakene, og det mangler fullstendig et klimaregnskap og et klimabudsjett. Det er riktignok en liten liste der over noen tiltak, hvor man også prøver å regne på utslippene. Det er en unøyaktig liste, og det er ikke den listen Stortinget trenger for å vite hvordan vi kan drive klimastyring i Norge. Man tar rett og slett noen enkelttiltak ut av hele budsjettet og ser ikke på helheten overhodet. Det er også et budsjett hvor man fortsetter å kutte i bistandsmidler for å dekke inn integreringsarbeid i Norge, som norsk og samfunnsopplæring. Det er også et budsjett hvor man gir kutt til flere organisasjoner, bl.a. de som jobber for dem som ikke har en stemme i Norge, nemlig dyrene. Det kuttes både til NOAH – for dyrs rettigheter og til Dyrevernalliansen. Med dette budsjettet sendes regningen inn i framtiden, for klimaendringene kommer til å koste penger. Regjeringen prøver nå å kutte 570 mill. kr i arbeidet med å stoppe tap av arter og natur. Da er det en fattig trøst at regjeringen øker regnskogsatsingen med små 42 mill. kr, for de kutter også flatt, med ostehøvel, i Klima- og miljødepartementet på skogvern, på vannmiljøtiltak. De kutter også til Naturvernforbundet og Oikos, de kutter til klimatiltak og klimatilpasning – forbausende. Det jeg synes kanskje er mest alvorlig, er at regjeringen øker momsen på kollektivtransport. Det vil gjøre at det blir dyrere å reise med kollektivtransport i Norge. Jeg lurer da på om regjeringen har annen informasjon om de kollektivreisende i Norge enn det vi andre sitter med. For de er opptatt av at det skal brukes gulrøtter i miljøpolitikken, at det skal bli lettere å velge miljøvennlig. Da kan man ikke øke momsen på kollektivtransport og ha en vag formulering om at det kanskje kommer noen kompensasjonsordninger. I fjor fikk Oslo 23 mill. kr for lite i kompensasjon for den økningen i momsen som kom på kollektivtransport da. Det samme vil vi kunne få i år dersom ikke regjeringen nå lover at det blir kompensert for all økning av kollektivtransportmomsen i Norge.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2017-10-12:
Jeg merker meg at finansministeren ikke hadde et eneste svar på økningen i kollektivpriser som hele Norges befolkning kan regne med å få i sine hverdagsreiser. Jeg så også at finansministeren måtte forhøre seg med sidemannen på akkurat det punktet, så jeg regner med at også finansministeren kan finne litt tid til å se på hvordan dette kan ordnes framover når det har fått roet seg i dag. Vi kommer til å lete med lupe etter klimatiltak i dette budsjettet, og vi har allerede brukt morgenen på det. Så når jeg sier at det er et eneste stort spørsmålstegn, betyr det også at jeg ikke sier at det er et budsjett for svære utslipp, for det kunne jeg ha sagt. Men det er et stort spørsmålstegn, og det er et alvorlig demokratisk problem når en av de store utfordringene Norge kommer til å stå overfor – både for oss som et solidarisk land og for vår økonomi – nettopp handler om klimaendringer. Der er også Norge forpliktet overfor resten av verden til å ta grep, og det eneste jeg ser komme fra regjeringen nå for tiden, er lovnader om at man skal snakke masse med EU og bruke det fleksible systemet der. Vi kommer til å trenge forpliktende mål for utslippskutt i Norge både i ikke-kvotepliktig sektor og i kvotepliktig sektor. Så er det synd at det er de kollektivreisende som må betale prisen for at rike i Norge skal få skattelette av denne regjeringen. Jeg synes også det er alvorlig at man velger å bruke så mye oljepenger i en tid hvor det går godt. Statens pensjonsfond utland er i tillegg dobbelteksponert på olje og gass og fossilt, som gjør at man setter hele Norges økonomi i en sårbar situasjon.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2017-10-12:
I dag er alle verdens finansministre misunnelig på Siv Jensen. Jeg tror til og med at julenissen misunner Jensen de 6 milliarder friske oljekronene hun har å bruke på gode formål. Men Jensen bruker ikke muligheten til å rette opp noen av feilene fra i går, som å gjeninnføre barnetillegget for de uføre, som hun tok fra dem, heller ikke å gjeninnføre feriepenger for de arbeidsløse, som hun tok også fra dem, eller å sikre at familiene med de alvorligst syke barna får pleiepengene som de trenger. I stedet prioriterer Fremskrittspartiet og Høyre å bruke halvparten av de friske midlene til å kutte skattene med 3 mrd. kr. Bak dette tallet skjuler det seg både skattekutt og skatteøkninger. De kutter i skatten selskapene skal betale, de kutter i skatten aksjonærer betaler på formue, men så øker de skatten for arbeidere som bor på brakke. Jeg vil derfor gratulere Siv Jensen med én ting: Hun har innført en ny merkedag i Norge. For femte året på rad er dagen regjeringen legger fram budsjettet sitt, i praksis blitt dagen for økte forskjeller. Regjeringen vil stramme inn for de arbeidsløse. De vil spare inn 305 mill. kr ved at opptjeningsperioden kortes ned fra tre til ett år. Det er dramatisk i dagens situasjon, hvor mange går inn og ut av mindre oppdragsjobber med usikker inntekt. Det er allerede altfor mange som faller utenfor dagpengeordningen, særlig langtidsledige. Dette er enda et skritt i feil retning. Det er også spesielt at en finansminister fra Fremskrittspartiet går inn for økte avgifter, med økt moms, for å ta bussen eller å dra på kino. Det finnes forbruk vi bør avgiftsbelegge mer, men at regjeringen peker ut kino- og trikkebilletter som verstinger, overrasker. Dette er miljøpolitikk i bakvendtland. I fire år har det vært mørketid i norsk politikk, men det betyr ikke at det ser like mørkt ut for alle. Det som for noen kan være de verste av tider, er for andre de beste av tider. Aksjespekulanter kan juble for dette budsjettet. Det samme gjelder alle med luksusboliger, siden det legges hindringer i veien for innføring av eiendomsskatt. Dette budsjettet minner litt om «Snømannen»-filmen: høye forventninger, stor pengebruk, med et resultat som knapt fortjener terningkast 2. Forskjellen er at «Snømannen» bare varer i to timer, og at det er lov å gå halvveis, mens statsbudsjettet må vi leve med hele neste år. Det mest positive som kan sies om budsjettet, er at det ikke har flertall bak seg ennå. Det skal bli en interessant høst.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2017-10-12:
Siv Jensen ønsker en bærekraftig velferd. Det sikrer vi bare hvis skatteviljen er stor, og hvis folk ser at skattepengene deres brukes på en god måte. I høst avslørte mediene at oppkjøpsfond i skatteparadiser eier norsk barnevern. Avkastning på kapitalen for disse selskapene er skyhøy – den er over 20 pst. Er det bærekraftig at innbyggernes skattepenger, som skulle gått til de mest sårbare barna blant oss, havner i Luxembourg, på Guernsey og på Cayman Islands? Vi ser den samme undergravingen av velferdens bærekraft innen barnehagene. Høyre-mannen Benn Eidissen cashet inn 250 mill. kr da han solgte sin kommersielle barnehagevirksomhet i vinter. Det samme gjorde investoren Even Carlsen i samme selskap. Er det bærekraftig med en halv milliard kroner i privat profitt på innbyggernes skattepenger? Denne uken avdekket mediene at avkastningen på kapitalen i enkelte kommersielle barnehagekonserner er på over 100 pst. per år. I vanlig næringsvirksomhet er avkastningen på omkring 6 pst. per år. Vi snakker om en superprofitt på skattepengene våre som man knapt finner noe annet sted. Man må trolig drive med narkotikasalg for å finne en tilsvarende avkastning. Denne typen profitt på felles skattemidler må ta slutt. Hvis vi ikke stanser denne enorme sløsingen med innbyggernes skattemidler, vil vi undergrave og ødelegge bærekraften i vår felles velferd.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2017-10-25:
På vegne av representantene Martin Henriksen, Jette F. Christensen, Torstein Tvedt Solberg og meg selv har jeg gleden av å sette fram et forslag om studentombud.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-10-25:
Eg vil på vegner av representantane Liv Signe Navarsete, Sigbjørn Gjelsvik, Sigrid Simensen Ilsøy og meg sjølv fremja eit forslag om å redusera delen av innsatsstyrt finansiering i spesialisthelsetenesta og ikkje la innsatsstyrt finansiering verta vidareført ned på sjukehus- og avdelingsnivå. Så vil eg fremja eit representantforslag på vegner av Sigrid Simensen Ilsøy, Emilie Enger Mehl og meg sjølv om å la Vinmonopolet overta taxfreesalet av alkoholhaldig drikke ved Avinors luftfartsverksemder.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-10-25:
Det fremste kvalitetsmerket til det norske helsevesenet er at det er stor tillit i befolkninga, og det verste ein helseminister kan stå til ansvar for, er ei utvikling som gjer at denne tilliten vert riven ned. Når det norske folket no opplever at sensitiv pasientinformasjon kjem på avvegar, rokkar det sjølvsagt ved denne grunnleggjande tilliten. Denne saka er meir alvorleg enn det helseministeren forstår. I Sverige har ein opplevd ein liknande IT-skandale med lekkasje av detaljopplysningar om svenske bruer, tunnelbane, veg og bane. Statsministeren i Sverige kalla dette eit havari. Det fekk betydelege politiske konsekvensar, to statsrådar måtte gå. Når vi no – igjen – opplever at opplysningar om sensitive pasientdata er på avvegar, trass i at mange i helsevesenet har tatt ansvar og gått frå stillinga si, er mitt spørsmål: Vil statsråden fortsetja med å skyva helseføretaka framfor seg? Eller kva vil han gjera for å sikra ein IKT- og infrastruktur i Noreg som det norske folket har tillit til?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-10-25:
Dette er faktisk eit veldig bra tema å ta opp i spørjetimen. Vi diskuterer heroinbehandling osv. veldig mykje, men dette er eit heilt fantastisk forsøk. Eg har sjølv besøkt Helse Bergen og snakka med dei som jobbar med desse pasientane, og dei har veldig gode resultat. Ikkje minst kan det føra til at mange som ikkje er fornøgde med å vera i LAR-behandling, kjem seg ut av det og vert heilt rusfrie. Det verkar på ein veldig genial måte, ved at det blokkerer verknaden av heroin, det blokkerer opioidreseptorane, slik at ein ikkje får russuget. Så det er veldig bra at det er politisk merksemd om det. Det har òg helsekomiteen i fleire merknader til statsbudsjett vist tidlegare. Spørsmålet mitt er om det er noko som helst helseministeren kan gjera for å få dette godkjent til å verta eit nasjonalt prosjekt.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-10-25:
Ein sentral del – og den viktigaste delen – av fritt behandlingsval er at sjukehus vert pålagde å kjøpa tenester frå private gjennom anbod. Det er det som er krevjande no når ein over heile landet får tilbakemelding om at offentlege sjukehus må kutta i tilbodet sitt til neste år. I Bergen får vi opplyst at Helse Bergen må kutta mellom 150 og 170 mill. kr. Dei skal redusera talet på sengar med mellom 50 og 60. Og på Sunnmøre får vi vita at Helse Møre og Romsdal må kutta 160 stillingar til neste år, fordi dei har ei budsjettutfordring på 219 mill. kr. Spørsmålet mitt er om statsråden framleis vil påleggja offentlege sjukehus auka kjøp frå private gjennom fritt behandlingsval når offentlege sjukehus er i den situasjonen som dei er i no.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-10-25:
«Ubåtvraket U-864 utanfor Fedje fekk etablert ei støttefylling som var ferdigstilt juli 2016. Støttefyllinga og havbotnen under ho må setje seg i 18 månader før vidare tiltak kan gjennomførast. I januar 2018 er ein difor klar for vidare tiltak. Regjeringa er pålagd å vurdere to alternative miljøtiltak: heving av last og tildekking av vrak, eller tildekking av vrak. Kva er årsaka til at regjeringa har trenert denne viktige saka, og kva miljøtiltak vil verta sette i verk i januar?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-10-25:
Eg må seia at det er eit litt merkeleg svar, i og med at det jo var Stortinget som gjorde vedtak om den støttefyllinga før vi fekk ei ny regjering. Det er eit gammalt vedtak, og sjølvsagt skulle jo denne regjeringa følgja opp det som den raud-grøne regjeringa og Stortinget vedtok den gongen. Så det har vore ei trenering. For Kystverket, som eg går ut ifrå ikkje lyg på sine nettsider, og som har ein eigen nettstad for framdrifta når det gjeld akkurat dette ubåtvraket, skriv at dei forventar «at sjøbunnen vil være tilstrekkelig stabil for videre tiltak ved utgangen av 2017». Dirfor spør eg kvifor ikkje regjeringa har konkludert på dei to alternativa, som er dei alternativa som Stortinget har gått vidare med i denne saka.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-10-25:
Eg vert litt forundra over svaret, for ein må jo slutta å argumenta fire år og åtte år tilbake i tid, med omsyn til det som statsråden har ansvaret for her og no. Når eg les på Kystverket sine sider, så står det følgjande om framdriftsplanen no: «Kystverket avventer beslutning om hovedtiltak og videre arbeid.» Alt arbeid står altså no i stampe fordi regjeringa endå ikkje, etter fire år, har konkludert med kva for eit av dei to alternativa ein vil gå vidare med – anten at ein må dekkja til vraket, eller at ein kan prøva seg på å heva lasta og så dekkja til vraket. Det er det enkle eg spør om, og det synest eg faktisk at ein ansvarleg statsråd kunne gitt meg eit skikkeleg svar på, i staden for å visa til kva som skjedde i 2009.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-10-25:
Jeg har et spørsmål til finansministeren. En av de beste tingene ved Norge er at vi har små forskjeller mellom folk. Vi tar vare på hverandre. I veldig mange andre land ser vi det motsatte: økte konflikter, større ulikhet. Det norske samfunnet har ikke kommet av seg selv. Det er et resultat av at ledere har tatt kloke valg basert på verdier som fellesskap, like muligheter og rettferdighet. I statsbudsjettet gjør Fremskrittspartiet og Høyre valg som tar oss i feil retning, og vi ser at mange reagerer: mødre og fedre som er redde for at de ikke lenger skal ha råd til å passe alvorlig syke barn, flomrammede som vantro ser at regjeringen kutter i flom- og rassikring, frivillige organisasjoner som forteller at de har mindre mulighet for å hjelpe kvinner som trenger rettshjelp, sårbare barn og unge og arbeidsløse. Av og til må man kutte i budsjetter, men desto viktigere er det at valgene gjøres på de gode verdiene. Fremskrittspartiet og Høyre lar flere tusen arbeidsløse miste dagpengene sine. De som rammes, er de som har tjent minst, de som i utgangspunktet har svakest økonomi. Regjeringen viser til seniorforsker Knut Røed når det gjelder at flere kommer i arbeid når dagpengene kuttes. Men til Dagsavisen sier Røed at forslaget «kan føre til at færre kommer i jobb, og at det tar lengre tid før folk kommer i arbeid, fordi de presses over på ordninger lenger borte fra arbeidsmarkedet». Og videre sier Røed: «Jeg frykter både det negative fordelingsaspektet og at det kan bidra til å svekke arbeidslinjen.» Det svekker fordelingen, og det svekker arbeidslinjen. Hva er da årsaken til at regjeringen tar dagpengene fra flere tusen lavtlønte?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-10-25:
Jeg takker for svaret, selv om jeg ikke er sikker på om jeg egentlig fikk svar på spørsmålet om hvordan et kutt i dagpenger, det å gjøre arbeidsløse fattigere, bidrar til å få flere i jobb. En av de største oppgavene vi har, er nettopp å få flere i jobb og færre på trygd. Arbeiderpartiet har fremmet mange forslag til løsninger: lønnstilskudd til arbeidsgivere som gir ledige en sjanse, en kompetansereform som gjør at flere kan omskolere seg til nye jobber, øke, ikke kutte, norskopplæringen for innvandrere som skal ut i arbeidslivet, læreplasser som kan hjelpe de 15 000 som hvert år ikke fullfører videregående opplæring. Dessverre er det blitt nedstemt. I stedet har det vært kutt for dem som rammes – kutt i sluttvederlaget for eldre arbeidstakere, kutt i ordningen for multihandikappede, trafikkskadde og kronisk syke, kutt i barnetillegget for uføre. Det viser seg at uføre ble ikke friske av å få kuttet i barnetillegget og i støtteordningene sine. Antall unge uføre har tvert imot økt med 50 pst. under denne regjeringen. Mitt spørsmål er: Hvor vellykket synes finansministeren at virkningene av Fremskrittspartiet og Høyres kutt har vært?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
La meg begynne med å si at jeg er helt enig med representanten Giske i at det er bra at vi lever i et land med små forskjeller. Det er det bred politisk enighet om, og det er bred enighet om at det er noe vi skal ta vare på fremover. Det handler om det som jeg mener er overskriften på det budsjettet regjeringen har lagt frem for 2018. Det handler om å trygge arbeidsplasser, det handler om å skape flere arbeidsplasser, og det handler om å kvalifisere flere for et stadig mer spesialisert arbeidsliv. Det handler om å klare å ha fokus på både hvordan vi innretter arbeidslivet vårt, og hvordan vi sørger for at folk blir kvalifisert for å delta i det. Så handler det om, under overskriften «bærekraftig velferdssamfunn», å sikre at vi har gode, trygge velferdsordninger, som i særdeleshet er innrettet sånn at de har en god sosial profil, at de tar vare på dem som faller utenfor i vårt samfunn. Det mener jeg regjeringen gjør. Det må vi også ha fokus på når det gjelder innvandrings- og integreringspolitikken. Det å kvalifisere en større andel av folk med minoritetsbakgrunn i Norge for å delta i arbeidslivet, klare seg selv, forsørge seg selv, er også en vesentlig del av det å bygge et bærekraftig velferdssamfunn fremover. Jeg mener at regjeringen har tatt hensyn til alt dette. Så er det helt riktig at vi gjennomfører endringer i ordninger som bl.a. handler om å kvalifisere flere for å delta i arbeidslivet, men ikke minst at de skal ha en nær tilknytning til arbeidslivet i forhold til de ytelsene de har. Folk som går på dagpenger i dag, vil ikke bli berørt av de endringene som regjeringen har foreslått, og endringene kommer i en tid da arbeidsmarkedet er i bedring, ledigheten går ned, sysselsettingen går opp. Vi ser nå også at sysselsettingsandelen, som Arbeiderpartiet var veldig opptatt av i valgkampen, er på vei opp igjen etter at den begynte å gå ned under den forrige regjeringen, i 2008.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
La meg først få lov til å minne representanten Giske på hvem det var som tok initiativ til den uførereformen som denne regjeringen forbedret og justerte da vi la den frem for Stortinget. Det var den regjeringen Giske var medlem av for noen år siden. Jeg er igjen helt enig i at målet må være å få flest mulig i jobb og færrest mulig på trygd. Da handler det igjen om – som jeg sa i sted – å sørge for å trygge arbeidsplasser, legge til rette for at det skapes flere, og at vi kvalifiserer flest mulig for å delta i arbeidsmarkedet. De tiltakene som jeg hører representanten Giske be om, er egentlig mer av det regjeringen allerede gjør. Det synes jeg er veldig bra. Det tyder på at Arbeiderpartiet egentlig er enig i hovedtrendene, i hovedretningene, i det budsjettet som ligger her. Det handler om å kvalifisere flere gjennom hele utdanningsløpet, det handler om å legge til rette for at færre dropper ut av skolen. Da må vi gjøre yrkesfagene mer relevante, vi må sørge for at det er et tilstrekkelig antall studieplasser – og vi må legge til rette for et næringsliv som skaper flere arbeidsplasser.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
Igjen er jeg enig i at den store forskjellen i vårt samfunn går mellom dem som er innenfor arbeidslivet, og dem som er utenfor. Derfor handler hovedtrekkene i statsbudsjettet for neste år om arbeidsmarked. Det handler om å trygge de jobbene vi har, skape flere jobber og kvalifisere flere for å komme inn i arbeidslivet. Det er ualminnelig viktig, særlig i en tid da arbeidsmarkedet endrer seg og stiller stadig strengere krav til kvalifikasjoner og kompetanse. Da må vi legge til rette for at flest mulig er kvalifisert for å delta i det. Så er jeg uenig i at regjeringen ikke har iverksatt mange tiltak for å ta vare på dem som faller utenfor – snarere tvert imot. Dette budsjettet bærer bud om en grunnleggende sosial profil, hvor vi verner dem som ikke har rygg til å bære de økonomiske utfordringene, gjennom gode ordninger. Vi sørger for at flest mulig nettopp skal kunne leve av egen inntekt ved å komme i jobb. Det blir den viktigste jobben for denne regjeringen fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-25:
Jeg tror representanten Gjelsvik bør få med seg hva som er hovedtrekkene i skatte- og avgiftspolitikken til denne regjeringen. Skatter og avgifter går samlet sett ned – ikke opp. Senterpartiet har selv fremmet et alternativt budsjett hvor de foreslår å skjerpe skattene med et ganske betydelig antall milliarder kroner. Det er ikke denne regjeringens politikk. Også i statsbudsjettet for neste år fortsetter vi å redusere skattetrykket. Skattene går ned med ytterligere 3 mrd. kr. Det betyr at under denne regjeringen har det samlede skattetrykket gått ned med 26 mrd. kr. Profilen i dette er bra. En gjennomsnittsfamilie har under denne regjeringen fått lettelser på 10 000 kr. Man skal være en høyt gasjert stortingsrepresentant for å mene at det ikke monner i en familieøkonomi. Det er riktig at noen klima- og miljøavgifter har gått opp, men netto har skattebetalerne kommet godt ut av dette, og det er en politikk denne regjeringen har tenkt å fortsette med.