Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-04:
Justiskomiteen legger fram en sak i dag om utvidelse av de såkalte Roma-vedtektene. Saken har utgangspunkt i et forslag fra Rødt om tilslutning til det som kalles Kampala-tillegget, og jeg skal orientere litt om hva dette er. Først vil jeg si at saken er framlagt for justiskomiteen til behandling, men jeg vil anmerke at den kanskje kunne vært behandlet i utenrikskomiteen, og det er da også utenriksministeren som sitter i salen og skal redegjøre for regjeringens syn i dette. Det er kanskje også litt underlig fordi justiskomiteen normalt ikke jobber med folkerettslige spørsmål, som dette faktisk er en del av. Roma-vedtektene er det folkerettslige avtaleverket som ligger til grunn for Den internasjonale straffedomstolen. Norge sluttet seg til dette allerede i år 2000. Det er 123 land som er med på dette, mens land som USA, Israel, Russland, Kina, India osv. ikke er med i Den internasjonale straffedomstolen og har da ikke ratifisert de grunnleggende Roma-vedtektene. Roma-vedtektene, som ligger til grunn for straffedomstolen, ICC, gjør det mulig også å straffeforfølge krigsforbrytere på tvers av landegrensene. Hvis man er krigsforbryter i et land, skal man altså ikke ha noe sted å gjemme seg, for Den internasjonale straffedomstolen skal kunne strekke ut lovens lange arm og ta en. Men dette vil gjelde bare for land som har ratifisert Roma-vedtektene. I land som ikke har ratifisert, vil man ikke kunne straffeforfølges uten en ekstra mekanisme gjennomført av Sikkerhetsrådet. Dette er litt komplisert, men slik er ordningen. Norge har vært veldig aktive i opprettelsen av dette helt fra starten, og det tror jeg Stortinget setter stor, stor pris på. Dette Kampala-tillegget, som vi skal drøfte i dag, vil gjøre det mulig for Den internasjonale straffedomstolen ikke bare å straffeforfølge krigsforbrytere, men også å straffeforfølge stater hvis de har begått en ulovlig angrepskrig. Den muligheten har ikke straffedomstolen nå. Målet med dette er å gi mest mulig rettslig beskyttelse mot angrepskrig og sikre et sterkere avtaleverk mellom land og en tydeligere folkerett til beskyttelse mot angrepskrig. Det er i dag svært mange NATO-land som har ratifisert dette Kampala-tillegget, men ikke f.eks. USA, Storbritannia og Frankrike – naturlig nok ikke USA, for de er ikke med i Roma-vedtektene i utgangspunktet, og de kan da heller ikke ratifisere et tillegg. Saken har vært ute på høring, og det er stor støtte i det folkerettslige miljøet i Norge, og også internasjonalt, om tilslutning til dette. Den internasjonale kommisjonen for jurister og Den internasjonale straffedomstolen støtter dette. Det er Rødt som har framlagt forslaget for Stortinget, men det er kun SV som i dag har gitt støtte til dette. Regjeringspartiene, sammen med Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Fremskrittspartiet, lener seg her på svar fra utenriksministeren, som reiser en del juridiske problemstillinger og definisjoner og en del saker rundt de uheldige konsekvensene rundt dette. Det er fra et saksordførerperspektiv jeg orienterer om dette nå. Så vil jeg takke komiteen for samarbeidet, i den grad vi har hatt noe særlig samarbeid om dette – det har vi vel egentlig ikke hatt, for å si det rett ut. Vi har kommet med våre betraktninger skriftlig, men saken har ikke vært til noen særlig diskusjon, verken i komiteen eller utenom. Det er likevel fint at vi nå har fått saken på Stortingets bord. Jeg skal gi meg med dette nå, og så skal jeg tegne meg igjen etterpå for å argumentere for hvorfor SV mener det er nødvendig at vi tilslutter oss dette Kampala-tillegget.