Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2004-03-31:
Siden tilbudet om legemiddelassistert rehabilitering ble landsdekkende i 1998 og fram til dags dato har det vært en kraftig økning i antallet personer som er inntatt til behandling. Denne regjering har i den perioden den har sittet, og også i år, sørget for en årlig budsjettmessig styrking av tilbudet. Totalt er bevilgningene til dette formålet økt med 68 mill. kr. I den samme perioden har det vært en markert økning i antallet pasienter i behandling. Antallet pasienter som er inntatt i LAR i denne perioden, har økt med nærmere 1 000. Ved siste årsskifte mottok om lag 2 500 et slikt tilbud. Vi har også fått gledelige tall når det gjelder narkotikarelaterte dødsfall, ved at antallet døde er halvert de siste to årene. KRIPOS tilskriver nedgangen at flere tunge misbrukere mottar metadonbehandling, og at helsetilbudet er styrket. Her ser vi altså at Regjeringens styrking og opptrapping av tilbudet har hatt effekt. Men det er dessverre også en realitet, som representanten Nesvik peker på, at mange står på venteliste – 550 ved siste årsskifte. Vi har fått rapporter om at etterspørselen etter behandlingstilbud har økt og dermed også ventelistene. Når det gjelder ventetid, er det slik at den varierer noe fra region til region. En ventetid på inntil to år for å få plass skal etter våre rapporter kun ha forekommet i helseregion Midt-Norge. Det er også bakgrunnen for at vi har bedt Helse Nord, i samarbeid med Helse Midt-Norge, om å etablere et eget regionsenter for LAR i Nord-Norge. Forutsatt at alt går som planlagt, vil det være på plass til høsten. Nå skal vi også være oppmerksomme på at i mange tilfeller vil det ta tid før en person vil være klar for oppstart i et medikamentbasert rehabiliteringsopplegg. De mange hjelpebehov rusmiddelmisbrukere ofte har, betinger at det iverksettes et helhetlig opplegg med nødvendige psykososiale støttetiltak – hjelp til etablering i bolig, osv. Jeg forutsetter at kommunene, i påvente av eventuell deltakelse i LAR, ivaretar sitt helhetsansvar her. Når det gjelder behandlingsbehov, har vi ingen presise tall på det. De innen fagfeltet anslår at aktuelle personer til LAR-behandling av de mellom 11 000 og 15 000 aktive sprøytebrukere ligger på 40–70 pst. Det innebærer at langt flere enn de som er inne i dag, vil kunne ha nytte av LAR-behandling. Regjeringen har derfor som mål å avvikle køene til legemiddelassistert rehabilitering og vil vurdere dette i budsjettsammenheng. Vi har også igangsatt en bred evaluering av LAR-opplegget. Den skal gi oss nærmere svar på kapasiteten i tiltaket regionalt og lokalt samt hvordan den lokale oppfølgingen fungerer. Evalueringen skal i tillegg danne grunnlag for endringer i organiseringen av LAR, hvis det er grunnlag for det. Vi vil få svar på dette i en rapport i november. I inneværende år har vi styrket budsjettet med i alt 30 mill. kr til økt behandlingskapasitet og arbeidsrettede tiltak for deltakere i LAR. Det er også viktig å understreke at LAR er et av flere aktuelle behandlingstiltak for rusmiddelmisbrukere. De regionale helseforetakene må, såpass kort tid etter at de har overtatt ansvaret for de spesialiserte behandlingstiltakene for rusmiddelmisbrukere, få mulighet til å vise at de ivaretar sitt nye ansvar. Jeg vil følge utviklingen på dette området nøye, fordi det dreier seg om en av de gruppene som er mest sårbare, og som kanskje også har hatt dårligst tilgang til helsetjenester i landet.