Trond Helleland (Høyre), 1998-12-15:
I debatten har som ventet kontantstøtten stått i fokus. Jeg må si at jeg er stolt over å ha vært med på å fremforhandle en reform som har fått så positiv respons hos småbarnsforeldrene, for det er jo en reform vi snakker om. Jeg merker meg at Arbeiderpartiet ikke liker at vi andre omtaler kontantstøtten som en reform. Det er i grunnen merkelig at Arbeiderpartiet vier kontantstøtten så mye oppmerksomhet når de sier at det bare er et tiltak, det er ingen reform. På den ene siden er altså kontantstøtten årsaken til de fleste problemene norsk økonomi har hatt det siste halve året, og på den andre siden er det altså ikke noe mer enn et tiltak. For Høyre er det absolutt en reform det er snakk om, ja en tids- og valgfrihetsreform – en reform som er det første ordentlige oppgjøret med Arbeiderpartiets sentraldirigerte velferdspolitikk. Høyre er de første til å beklage at kontantstøtteutbetalingen blir redusert som et resultat av budsjettforliket. Men vi er glad for at de fem partiene har forpliktet seg til å bringe utbetalingene opp på 1998-nivå i år 2000. Vi er også glad for at småbarnstillegget neste år betales ut med 7 884 kr til alle med barn på mellom ett og tre år. Dette betyr at de foreldrene som velger delvis kontantstøtte, vil komme bedre ut enn det Regjeringen hadde foreslått. For Høyre er familiens valgfrihet det avgjørende argumentet for kontantstøtte. Vi stoler på at foreldrene gjør de beste valg for sine barn og for sin familie. Mer tid med barna er et viktig argument for kontantstøtten. Men det avgjørende for Høyre er muligheten til å kunne velge de omsorgsløsningene som passer best for den enkelte familie. Så over til barnehagenes situasjon. Høyre har hele tiden vært opptatt av at et godt utbygd barnehagetilbud er en forutsetning for å gi familiene valgfrihet. Årets lønnsoppgjør ble godt, men dyrt for barnehagene. I en situasjon der kontantstøtten blir innført samtidig som en får et kraftig lønnshopp, betyr det trøbbel for de barnehagene som er mest utsatt. De mest utsatte er private barnehager med liten eller ingen kommunal støtte. Derfor er Høyre glad for at det nå er enighet om å få fram en stortingsmelding som tar sikte på å sørge for en barnehagefinansiering som verdsetter kommunale og private barnehageplasser like høyt. Det viktigste må jo være at barna får et kvalitativt godt barnehagetilbud, ikke om plassen er kommunal eller privat. Nesten halvparten av barnehageplassene er i de private barnehagene. Det betyr at dette er en sektor hvor en ikke lenger kan snakke om private løsninger som et supplement, men som en likeverdig del av det totale tilbudet. Kommunene har dessverre ikke stilt opp med sin del av finansieringen av private barnehager, slik Stortinget tidligere har forutsatt. Det betyr at foreldrebetalingene i de private barnehagene ofte blir høyere. Dermed er disse barnehagene mer utsatte når barnehagekøene blir redusert. Vi forventer at Regjeringen følger opp denne problemstillingen og utformer et system som gir alle barnehager tilskudd etter objektive kriterier, ikke etter om de er private eller offentlige. Familie-, kultur- og administrasjonskomiteen er en komite med mange muligheter og mange sprang. Så jeg går videre til noe helt annet, nemlig Fornebu. Debatten om den fremtidige bruken av Fornebu ruller videre. Høyre er positiv til visjonen om å skape et privatfinansiert IT- og kunnskapssenter på Fornebu. Vi mener det er positivt at private investorer vil bidra til økt utdanningskapasitet innen IT og verdiskaping gjennom samspill med forskning, utdanning og næringsliv. Vi vil i den sammenheng vise til de fellesmerknadene Høyre hadde i fjor sammen med Fremskrittspartiet, der vi understreket at vi var positive til et IT- og kunnskapssenter på Fornebu, men at de som ønsker å utvikle et slikt senter, må belage seg på å betale markedspris for statens eiendommer, noe som er viktig også sett i lys av årets budsjett, der Luftfartsverket skal ha en kompensasjon på 2,3 milliarder kr for flytting fra Fornebu til Gardermoen. Nå går denne saken videre til behandling i næringskomiteen som skal behandle St.meld. nr. 13 like etter nyttår. Statsbygg har også stått i fokus på grunn av store overskridelser og manglende styring. Høyre har merket seg at departementet nå vurderer en omorganisering av Statsbyggs virksomhet. Vi forutsetter at sak om omorganisering av Statsbygg legges fram for Stortinget som en egen sak. Det er også viktig å få fram en oversikt over de bygg Statsbygg har prosjektert og planlagt innen de ulike sektorene, slik at vi kan danne oss et helhetsbilde av hva som ligger av prosjekter framover. Familiepolitikken vil fortsatt stå i fokus. Det er et område som klarere enn noe annet område i dag viser de ideologiske forskjellene i norsk politikk, og som vil bli en spennende kamparena også i årene framover.