Vera Lysklætt (Venstre), 2006-03-30:
Hvis jeg hadde hatt 10 minutter, hadde jeg holdt dette innlegget på både samisk og norsk. Men jeg har bare 5 minutter, så da tar jeg det på norsk. Sametinget har levert sin årsmelding om arbeidet i Sametinget i 2004. Årsmeldingen gjør rede for et betydelig politisk arbeid, de oppgavene som Sametinget skal forvalte, og økonomiske og administrative utfordringer. Det har vært stor enighet i komiteen om de fleste merknadene til årsmeldingen. Fremskrittspartiet har levert sine egne merknader. Ved kgl. resolusjon av 1. juli 2005 er det nå fastsatt konsultasjonsprosedyrer mellom statlige myndigheter og Sametinget. Dette har vært viktig for å innfri Norges folkerettslige forpliktelser. Finnmarksloven ble vedtatt i Odelstinget 24. mai 2005. Innstillingen hadde før vedtaket i Odelstinget fått støtte av et enstemmig sameting og mer enn to tredjedeler av medlemmene i Finnmark fylkesting. Det første styret i Finnmarkseiendommen har nå konstituert seg og er i gang med arbeidet. Det legges opp til at finnmarkslovens regler om Finnmarkseiendommen, med overtakelse av Statskogs grunnarealer i Finnmark, kan tre i kraft i løpet av andre kvartal i 2006. Arbeidet med bevaring og utvikling av de samiske språkene er svært viktig. Samiske elever har i dag en individuell rett til opplæring i samisk språk, uansett hvor de bor i landet. Men for at de skal få opplæring på samisk, må de være en gruppe på minst ti elever. Det er viktig, slik jeg ser det, å jobbe for at opplæring på samisk skal kunne bli en individuell rett. Læremiddelsituasjonen i den samiske skolen må forbedres betraktelig, og det må utvikles flere og nyere læremidler. Vi må også fokusere mer på produksjon av læremidler for sør- og lulesamiske områder, og de statlige, samiske videregående skolene i Karasjok og Kautokeino må også i framtiden kunne ha varierte linjetilbud innen både allmenn- og yrkesfag. Komiteens flertall vil også be Regjeringen arbeide for en snarlig realisering av Østsamisk senter i Neiden, Aja samiske senter i Kåfjord, Saemien Sijte i Snåsa og kunstmuseet i Karasjok. Jeg vil spesielt be Regjeringen arbeide for at både en landsdekkende samiskspråklig og en landsdekkende norskspråklig samisk dagsavis snarest kan bli en realitet. Bevilgningene til samiske aviser er ikke tilstrekkelig i dag. Det er helt avgjørende for informasjonsformidling, identitetsutvikling og demokratiet i det samiske samfunnet at det nå blir gitt rammebetingelser for dette. Bakgrunnen for behovet er at ca. halvparten av velgerne ved valg til Sametinget ikke forstår samisk, og ca. halvparten av dem som snakker samisk, kan ikke lese samisk. Tre fjerdedeler er altså avhengig av skriftlig informasjon på norsk om samiske forhold om de skal forstå innholdet. Et allsidig og fleksibelt næringsliv danner det materielle grunnlaget for samisk kultur. Utfordringene ligger spesielt i det å sikre utviklingsmuligheter innen primærnæringer som reindrift, fiskeri, landbruk, duodji og utmarksnæringer. Avslutningsvis vil jeg be Regjeringen ta særs stort hensyn til Sametingets og reindriftsnæringens bekymring for konsekvensene av en eventuell vindkraftutbygging i Finnmark, spesielt. Reindriftsnæringen utgjør en svært viktig bærebjelke i den samiske kulturen, og vindmølleparker med linjetraseer og anleggsveier kommer til å utgjøre svært store inngrep i de samiske reinbeiteområdene. Dette vil jeg sterkt fraråde. På vegne av flertallet har jeg gleden av å anbefale innstillingen.