Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Det er vel en historisk dag i dag, for sjelden har Bibelen vært brukt så ofte i denne salen for å illustrere egen politikk, og det gleder jo en kirkeminister. Men også sist fredag var en historisk dag. Da ble Stein Reinertsen tilsatt som ny biskop i Agder og Telemark bispedømme. Det var første gangen siden reformasjonen at en ny biskop i Den norske kirke ikke ble utnevnt av enten Kongen selv eller Kongen i statsråd. At ansvaret for tilsetting av biskoper og proster nå er overført fra kirkelig statsråd til kirkelige rådsorganer, er en direkte konsekvens av det brede kirkeforliket som alle de politiske partiene på Stortinget sto samlet om i 2008. Forliket var grunnlaget for de omfattende endringene i Grunnloven som ble vedtatt her i stortingssalen i mai i år. Grunnlovsendringene var resultat av en lang historisk prosess, der stadig flere oppgaver og mer ansvar er overført fra stat og kommune til Kirkens egne organer. Gjennom endringene i Grunnloven som nå er gjennomført, er det lagt et nytt grunnlag for videre selvstendiggjøring av Den norske kirke. Selv om noe er forandret, er fortsatt mye det samme. Det innebærer bl.a. at dagens finansieringsordning for Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn skal videreføres. Staten vil fremdeles ha ansvar for at Kirken har rettslige, organisatoriske og økonomiske rammer som kan underbygge og videreutvikle Den norske kirke som folkekirke. Kirkens framtid hviler i stor grad på hvordan den er i stand til å ivareta kontakten med barn og unge. Gjennom trosopplæringsreformen er det nå lagt til rette for at nye generasjoner kan få kjennskap til egen tro og oppleve tilhørighet til Kirken. Komitéinnstillingen viser at denne reformen fortsatt har bred oppslutning i Stortinget. Med årets budsjettøkning på 31 mill. kr er bevilgningene til trosopplæringsreformen kommet opp i 234 mill. kr. Det betyr at en rekke nye menigheter nå blir med i reformen, og at vi stadig nærmer oss målet om at dette viktige tilbudet kan være på plass i alle landets menigheter. Kirken betyr mye for lokalsamfunnene våre og for svært mange mennesker. Den samler oss i glede og i sorg, ved markering av høytider og familiære begivenheter, og den er til hjelp og støtte for mennesker i krise. Derfor er det også en viktig samfunnsoppgave å sørge for at menighetene i Den norske kirke har gode rammebetingelser. Under vår regjering har det vært en betydelig økning i innsatsen for å ta vare på og vedlikeholde kirkebyggene. Mens de samlede utgiftene til vedlikehold og rehabilitering av kirkebygg i 2005 utgjorde 285 mill. kr på landsbasis, har kommunene og de kirkelige fellesrådene fra 2008 og fram til i dag i gjennomsnitt benyttet ca. 700 mill. kr årlig til samme formål. Det vil si at den årlige innsatsen på dette området er langt mer enn fordoblet under denne regjeringen, og at et stort antall kirker er satt i stand. Foruten økningen i bevilgningene til trosopplæringsreformen og styrkingen av den lokale kirkeøkonomien, er det under vår regjering gjennomført flere tiltak som vil ha stor betydning for Kirkens videre utvikling. Vi har – i tråd med kirkeforlikets forutsetninger – gjennomført demokratireformen i Den norske kirke. Vi vil også i fortsettelsen holde fast ved målet for reformen, som er å engasjere og inkludere bredden av kirkemedlemmene i den videre utviklingen av Kirken. Bevilgningene til prestetjenesten har økt det siste tiåret som følge av at prestene har fått nye tjenesteordninger. De nye tjenesteordningene har lagt til rette for mer samarbeid og bedre tjenestefordeling mellom prestene, samtidig som prestene har fått en bedre regulert arbeidstid og fritid. Dette har vært et nødvendig arbeid for å fornye og tilpasse prestetjenesten til de krav dagens samfunn stiller. Jeg har merket meg at det i komitéinnstillingen er pekt på flere områder som krever økt innsats innenfor kirkeforvaltningen. Komiteen viser bl.a. til betydningen av at Kirken tar i bruk moderne teknologi og styrker sin tilstedeværelse på Internett. Jeg deler dette engasjementet med komiteen og vil sammen med Kirken arbeide videre for å finne løsninger for å realisere flere av de felles IT-strategiene som menighetene og Den norske kirke har. Da må vi være tydelige på forpliktelsene som også fellesrådene har for å bidra i en slik fellesløsning. Helt til slutt må jeg skuffe representanten Thorsen, som sa at dette var det siste budsjettet som denne regjeringen la fram. Vi har tenkt å legge fram et statsbudsjett til neste år og i mange år framover.