Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2007-05-29:
Odelstinget behandler i dag forslag fra Regjeringen om endringer i foretakspensjonsloven og innskuddspensjonsloven. Pensjonsordninger etter disse to lovene er ytelser som utgjør et supplement til ytelser fra folketrygden. Finanskomiteen har, med varierende flertall, sluttet seg til følgende lovendringsforslag: 1. Foretakspensjonsloven endres slik at uførepensjon ikke skal kunne utbetales samtidig som det utbetales rehabiliteringspenger fra folketrygden.2. Foretakspensjonsloven endres slik at en åpner for at alderspensjon til uføre reguleres på tilsvarende vis som pensjoner under utbetaling reguleres.3. Foretakspensjonsloven endres slik at en foretakspensjonsordning ved omdanning til en innskuddspensjonsordning skal kunne videreføres for medlemmer som på omdanningstidspunktet er uføre eller sykmeldte.4. Foretakspensjonsloven presiseres for hvordan premiefondet skal benyttes ved omdanning av en foretakspensjonsordning til en innskuddspensjonsordning.5. Foretakspensjonsloven og innskuddspensjonsloven endres slik at arbeidstakere som har lovbestemt permisjon og samtidig har annen opptjening i permisjonstiden, skal kunne meldes ut av pensjonsordningen, eller underlegges særlige regler om opptjening i permisjonstiden.6. Foretakspensjonsloven og innskuddspensjonsloven endres slik at det kun er de yrkesaktive i pensjonsordningen som har betydning for når premiefondet skal fordeles ved omorganiseringer. Som saksordfører i denne saken har jeg gjort meg en del betraktninger som jeg tror Finansdepartementet og finansministeren bør merke seg. Dagens lovverk knyttet til pensjonsrettigheter blir stadig mer innviklet og vanskelig tilgjengelig, idet det i dag knapt nok er en eneste arbeidstaker som har noen formening om hvilken pensjon han eller hun kan forvente seg i pensjonisttilværelsen. På samme måte sliter arbeidsgiverne med å vite hvilke forpliktelser bedriften har opparbeidet seg. Opp gjennom årene har en rekke lover blitt endret og flikket på, uten at dette har skapt et mer oversiktlig pensjonssystem. Dette faktum er en fallitterklæring overfor vårt pensjonssystem, og noe som det bør være tverrpolitisk enighet om å få ryddet opp i. Det hjelper altså ikke bare å sette ned stadig nye utvalg. Pensjonsforliket som er inngått mellom dagens regjering og partiene Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre, vil gjøre dagens lovverk enda mer komplisert, ikke minst fordi en ny folketrygd vil bestå av rettigheter opptjent før 1992, rettigheter opptjent mellom 1992 og 2010 og rettigheter opptjent etter 2010. Dette vil bli komplett umulig å forstå både for de som skal motta, og for dem som skal beregne den. Det eneste den nye varslede pensjonsordningen garanterer, er at det vil bli innført nye kompensasjonsordninger for dem som faller dårligere ut enn i dag. Det som er helt sikkert, er at det blir svært gode tider for pensjonseksperter, ikke minst i arbeidstaker- og arbeidsgiverorganisasjonene. Men det er et tankekors at vi som lovgivende forsamling må forholde oss til proposisjoner som vi knapt nok selv forstår, og at vi på mange måter blir underlagt de få i Finansdepartementets embetsverk som har den fulle forståelsen og oversikten over pensjonslovverket. Fremskrittspartiet ønsker innledningsvis å bemerke at foretakspensjonsloven bør være i tråd med folketrygdloven. Dette er bl.a. ikke tilfelle når det gjelder pensjonister som lever sammen med ektefelle eller samboer som mottar foreløpig pensjon, uførepensjon, alderspensjon, avtalefestet pensjon, eller som har en årlig inntekt som er større enn to ganger grunnbeløpet, fordi det i dag er fastsatt at grunnpensjonen skal være 85 pst. av grunnbeløpet, ikke 75 pst. Fremskrittspartiet fremmer derfor forslag som retter opp denne feilen. Videre ønsker Fremskrittspartiet å rette oppmerksomheten mot kapittel 3, som gjelder regulering av alderspensjon til uføre. På dette punkt foreslår Regjeringen at regulering av alders- og etterlattepensjon skal være frivillig. Fremskrittspartiet deler ikke Regjeringens syn på dette og mener at reguleringen bør være pliktig, og at den må utformes på en slik måte at den sikrer at alderspensjonen for uføre ikke blir lavere enn uførepensjonen. Lovendringsforslaget fra Regjeringen vil etter Fremskrittspartiets syn skape uklarhet omkring mulighetene for nivået på reguleringene og være spesielt problematisk i mindre bedrifter. Fremskrittspartiet mener derfor at det riktige må være at alderspensjonene reguleres gjennom engangspremier, og at disse fremkommer på en klar og forståelig måte i regningene fra forsikringsselskapene. Videre ønsker Fremskrittspartiet å rette oppmerksomheten mot Regjeringens lovendringsforslag i kapittel 7, som berører i hvilke tilfeller premiefondsmidler skal fordeles ved omorganisering. Regjeringens forslag innebærer at bedriftene får økte kostnader gjennom en skjerping av regelverket for fordeling av premiefondsmidler. Eiendomsretten til premiefondsmidlene er imidlertid omstridt, og det er etter Fremskrittspartiets mening uriktig av Regjeringen å foreslå lovendringer som rammer dem som har bidratt til å betale inn fondsmidler. Avslutningsvis ønsker jeg å ta opp de forslagene som Fremskrittspartiet fremmer alene eller sammen med andre partier.