Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2006-03-01:
Verdens 58. helseforsamling vedtok i mai 2005 en resolusjon om problemer forårsaket av skadelig bruk av alkohol. Resolusjonen inneholder en rekke operative punkter. De fleste er rettet mot WHOs sekretariat. Det forventes at WHOs generaldirektør vil legge fram grunnlaget for en ny resolusjonstekst til helseforsamlingen i 2007 hvor bl.a. ulike tiltak for å redusere skadene vil bli gjennomgått og vurdert i forhold til effekten av det. Norge har i samarbeid med de andre nordiske land i mange år vært med på å få større oppmerksomhet i WHO om alkoholrelaterte problemer. Det er særlig innen WHOs regionalkomite for Europa at spørsmålet har vært viet oppmerksomhet. I 2005 vedtok regionalkomiteen et eget rammeverk for alkoholpolitikken i Europa. Høsten 2004 tok Norge initiativ til et nordisk samarbeid om alkoholpolitiske spørsmål. Under det nordiske helse- og sosialministermøtet i København i oktober 2004 ble det vedtatt en ministerdeklarasjon der det oppfordres til «en styrking av det nordiske samarbeidet for å redusere bredden og dybden i alkoholrelaterte problemer og skader». I ministerdeklarasjonen vedtok man å arbeide for at alkohol skulle komme opp som et selvstendig resolusjonspunkt på helseforsamlingen i 2005. Jeg vil peke på særlig tre forhold som grunnlag for det nordiske initiativet. For det første representerer – som spørreren også er særdeles opptatt av, vet jeg – alkohol en betydelig risikofaktor i forhold til helse. Ifølge WHOs egne tall for 2000 står alkoholrelaterte dødsfall og uførhet for 4 pst. av den totale sykdomsbyrden. På verdensbasis forårsaker alkohol omtrent like mye helsetap i form av tapte leveår som tobakk, og alkohol var den femte viktigste av 26 risikofaktorer som ble undersøkt. For det andre innebærer den alminnelige internasjonalisering med økt reisevirksomhet, flytting osv., at effekten av ensidig tiltak på nasjonalt nivå reduseres. Dette betyr behov for økt internasjonalt samarbeid både om hvilke virkemidler en setter i verk, og om hvilke problemer som faktisk er. For det tredje har de nordiske EU-medlemmene fått svekket effekten av egen avgiftspolitikk som følge av EUs innførselsregler, noe som har bekymret alle de nordiske EU-medlemmene. Dette har ikke direkte relevans for WHO, men har bidratt til økt interesse i alle de nordiske hovedstedene for et samarbeid på dette området. Regjeringa vil videreføre det nordiske samarbeidet på det alkoholpolitiske området. Det er en løpende kontakt på nordisk embetsmannsnivå om forberedelsene til helseforsamlingen i 2007. I denne sammenheng vil det også bli vurdert kontakt med medlemsland fra andre WHO-regioner. Det kan nevnes at i forbindelse med utviklingen av det norsk-franske helsesamarbeidet har vi fra norsk side foreslått at alkoholpolitiske spørsmål bringes inn som et av temaene allerede i 2006. Det pågår et løpende samarbeid om alkoholrelaterte problemer på tjenestemannsnivå i Europa. Det gjelder både i WHO-regionens regi og i EU-regi. I EU er dette knyttet til kommisjonens arbeid med utarbeidelsen av en såkalt kommisjonskommunikasjon om alkoholpolitikk. Norge deltar også i en ekspertkomite i Det helse- og sosialpolitiske partnerskap under EUs nordlige dimensjon. Jeg vil også trekke fram at Helse- og omsorgsdepartementet, i nært samarbeid med Sosial- og helsedirektoratet, har i gang et arbeid for å få fram prosjekter om alkohol- og narkotikarelaterte problemer i nye EU-land, gjennom EØS-finansieringsordningene. Regjeringa legger vekt på aktiv norsk deltakelse i alle disse prosessene for å sikre at norske og nordiske interesser blir ivaretatt, og at man på lengre sikt kan utvikle bredere internasjonale strategier for å få redusert alkoholrelaterte skader.