Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-10-06:
Jeg hører at enkelte mener at budsjettet er grått. La oss glede oss over at det fortsatt er en blå himmel over norsk økonomi, for budsjettet for 2012 viser at Norge fortsatt har en solid økonomi som skaper handlefrihet, og en lav arbeidsledighet som skaper trygghet. Det er en ganske sterk kontrast til den gjeldskrisen som truer både vekst og arbeidsplasser i resten av Europa og USA. Samtidig skal vi heller ikke glemme at det er flere europeiske land, deriblant Sverige, som klarer seg godt, og som har vist en imponerende evne til å jobbe seg ut av krisen. Selv om mye går bra i Norge, vil vi selvsagt merke konsekvensene av lavere vekst og urolige tider i Europa. Vår oppgave blir å ta tak i de utfordringene vi kan gjøre noe med. Jeg tror finansministeren har rett når han sier at den norske skuta er på vei inn i urolig farvann. Men skal man dømme etter budsjettet, kan man litt spissformulert si at regjeringen fortsatt ligger på dekk og soler seg. For dette budsjettet viser at konkurranseevnen til norske bedrifter blir ytterligere svekket i 2012. Budsjettet viser at produktivitetsveksten i Norge, i våre bedrifter, er lavere enn hos våre handelspartnere, og mange av våre eksportbedrifter og arbeidsplasser betaler nå en høy pris for rød-grønn politikk. I møte med fallende markeder i Europa og USA må norske bedrifter dra med seg ekstra tung ryggsekk med særnorsk høyt kostnadsnivå og særnorske skatter. Mange bedrifter har allerede varslet permisjoner og oppsigelser. Regjeringen reddes i 2012 av høye oljeinntekter. Uten styrket konkurransekraft vil Norge bli enda mer avhengig av oljeinntekter i årene som kommer. Derfor er det behov for å legge om politikken. Vi må skape trygghet gjennom kunnskap og konkurransekraft. Det kan være riktig å si nei til mer, men da må man samtidig si ja til noe bedre. Å holde igjen på offentlige utgifter er nødvendig for å unngå sterkere krone, høyre rente og ytterligere tap av konkurranseevne. Men et stramt budsjett må bare være en del av svaret, for man må samtidig sørge for tydelige prioriteringer av det som kan skape vekst fremover, nemlig innovasjon, kunnskap, infrastruktur og bedre rammebetingelser for norske bedrifter. Et strammere budsjett krever at vi viser vilje og evne til å åpne for nye løsninger. Det er bra at man øker bevilgningene noe til infrastruktur, men i den situasjonen vi nå er, burde det vært mer. Samtidig burde man åpnet for nye løsninger, f.eks. gjennom offentlig-privat samarbeid. Samtidig burde man også åpne for flere private løsninger innenfor velferdsområdet – slippe alle gode krefter til, både private og ideelle, for å møte en del av de store oppgavene som vi står overfor. Noe av det som har overrasket Høyre mest i dette budsjettet, er at man ikke sørger for en langsiktig og god prioritering av forskning. I dette budsjettet legger man både ned Forskningsfondet og fjerner gaveforsterkningsordningen, som innebærer at staten stiller opp for forskningen når private stiller opp for forskningen. Høyre ønsker å videreføre et forskningsfond som kan bidra til høye, stabile og gode prioriteringer av forskning fremover, slik at vi får mer å leve av. På slutten av finanstalen var finansministeren innom utfordringene for ungdom ved å etablere seg på boligmarkedet. Når man konstaterer at det er problematisk for ungdom å komme inn på boligmarkedet, og vi ser at Finanstilsynet har stilt økte krav til egenkapital for å få lån, bør vi som politikere svare på den utfordringen både ved å legge til rette for økt boligbygging og ved å bedre ordningen med boligsparing for ungdom. Det hadde vært å gi en håndsrekning til ungdom som sliter på boligmarkedet – stimulere ungdom til å spare, gi dem skattefradrag, slik at det blir lettere å skaffe seg den første boligen.