Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2018-04-19:
For de aller fleste er det å investere i egen bolig den største og viktigste investeringen som gjøres. Kjøp av bolig krever mye penger, og svært mye av den private gjelden i Norge er bundet til nettopp boliger. Bustadoppføringslova har som formål å gi trygghet for avtalene som inngås mellom boligkjøper/forbruker og entreprenør/leverandør. Begge parter er i tiden mellom avtaleinngåelse og overlevering av bolig avhengige av forutsigbarhet. Antageligvis er likevel boligkjøperen mest sårbar. Gjennomgang av garantireglene i bustadoppføringslova er derfor en viktig sak for dem som er i boligmarkedet. Det er derfor bra at utredningen som ligger til grunn for saken, sammen med uttalelser fra en rekke høringsinstanser, munner ut i en sak som samler bred enighet om de viktigste spørsmålene. Det bør regjeringen ta mål av seg til å få til også i andre saker. Garantireglene i bustadoppføringslova gir sikkerhet for boligkjøperen, men det er også en kostnadsside ved garantiene som gis. Byggebransjen har i høringen av utvalgsutredningen vist til at reduserte krav til garanti vil kunne gi rimeligere boliger. Det kan de ha rett i, men dette må veies opp mot at svakere garantiregler gir større risiko for kjøperen. Blant forslagene som er vurdert, er forslag om å redusere garantitidens lengde fra fem til to år og om garantiens størrelse skal økes, reduseres eller opprettholdes. I utredningen var det ulike syn på dette, hvor skillelinjene stort sett gikk mellom dem som representerte forbrukersiden, og dem som representerte leverandørsiden. Flertallet konkluderte med opprettholdelse av dagens regler. Dette er støttet av departementet, og også Senterpartiet, sammen med de øvrige medlemmene i komiteen, støtter dette. Utvalget drøfter i utredningen bl.a. om det er behov for å erstatte dagens bestemmelser for hvordan garanti stilles, med en forsikringsordning. Blant annet Norsk Boligbyggelags Landsforbund går inn for dette, med begrunnelse i at dagens bestemmelser for hvordan garanti stilles, binder opp entreprenørens kapital. Andre derimot, som Advokatforeningen og Norges Eiendomsmeglerforbund, mener at dagens garantiordning fungerer tilfredsstillende, og ønsker ikke å erstatte reglene med en forsikringsordning. Departementet og komiteens innstilling støtter at dagens ordninger videreføres. Det foreslås enkelte endringer i loven. Det gjelder dagens bestemmelser om hevingsrett, som erstattes med rett til å holde tilbake alt vederlag til entreprenøren kan dokumentere at det er stilt garanti i henhold til lovens bestemmelser. Det gjelder også endringer i avhendingslova, etter at det er registrert at enkelte entreprenører venter med å inngå salgsavtale til byggearbeidene er ferdigstilt, for å unngå kravet om garanti. Nå innføres det en bestemmelse om plikt til å stille garanti, i tråd med forutsetningene i bustadoppføringslova. Det er Senterpartiet glad for. Det er et mindretallsforslag i innstillingen som er framsatt av Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti. Det er et forslag hvor regjeringen bes om å vurdere å etablere en reklamasjonsnemnd i forbindelse med salg av nye boliger, der alle utbyggere og entreprenører skal være tilsluttet. § 64 i bustadoppføringslova har bestemmelser om en tvisteløsning basert på avtale mellom entreprenørene og Forbrukerrådet. Etter at flere aktører på entreprenørsiden har sagt opp avtalen med Boligtvistnemnda, vil den frivillige tvisteløsningsmekanismen bli borte, og flere saker vil kunne måtte løses gjennom det ordinære rettsvesenet. Det er ikke en ønsket utvikling. For Senterpartiets del er det likevel slik at en offentlig nemnd med uavklart finansiering ikke nødvendigvis er en god erstatning for dagens avtalebaserte ordning. Vi vil derfor oppfordre partene til å jobbe videre med tvisteløsningsmekanismen etter § 64 i bustadoppføringslova og forhåpentligvis komme tilbake med forslag til løsninger som ivaretar både kjøper og selger i framtiden.