Einar Olav Skogholt (Arbeiderpartiet), 1999-05-25:
Selv om helsetilstanden i den norske befolkningen er radikalt bedret, har vi fortsatt store utfordringer å gripe fatt i. Ikke minst innenfor det forebyggende helsearbeidet har vi mye ugjort. Jeg tror i likhet med helseministeren at de såkalte livsstilssykdommene påvirker helsebildet i meget sterk grad. Vi er vel alle enige om at røyking bidrar til hjerte- og karsykdommer, lunge- og luftveissykdommer, og at tobakk forårsaker om lag 30 pst. av krefttilfellene her i landet. Ifølge Verdens Helseorganisasjon vil ufattelige 500 millioner av verdens innbyggere dø av røyking. I flere år har jeg hørt at vi må øke avgiftene på sigaretter, tobakk, sigarer, snus mv. for å få flere til å slutte å røyke. Jeg tror ikke dette vil bidra til at vi får færre røykere i Norge. Sverige, som har langt lavere avgifter på tobakksvarer enn Norge, er det eneste landet som har nådd målsettingen til Verdens Helseorganisasjon, nemlig at bare 20 pst. av den voksne befolkningen røyker daglig. Selv med høye avgifter på tobakksvarer røyker ca. en tredjedel av den voksne befolkningen i Norge daglig. Sverige er langt flinkere enn oss til å drive forebyggende arbeid. Jeg tror de pålegger kommunene og regionene et større ansvar, og gir dem økonomiske muligheter til å drive dette viktige arbeidet. Jeg håper statsråden vil ta kontakt med sin svenske kollega for å få nærmere kjennskap til svenskenes strategi på dette området. Jeg tror det vil være viktig å satse maksimalt på de helt unge, slik at de ikke begynner å røyke. Jeg er glad for at Regjeringen satser på et sunnere kosthold, og at vi skal bli flinkere til å mosjonere. Jeg har også med stor interesse registrert at statsråden har gitt Statens ernæringsråd hovedansvaret for å følge opp denne viktige satsingen. På ett område ser det ut til at vi har kommet på defensiven. Jeg tenker da på skoleelevene. Færre skoleelever spiser frokost, færre skoler har opplegg for salg av melk o.l. Det er ille at sunn mat og drikke erstattes av brus og snacks. Jeg tror at svenskene også på dette området er langt flinkere enn oss. Der blir det lagt til rette for at elevene kan innta et måltid på skolen. Dette burde være en stor utfordring for det offentlige, foreldre, frivillige organisasjoner og næringslivet. Jeg har med glede registret at Synnøve Finden har grepet fatt i denne problematikken. Jeg håper videre at Ernæringsrådet, idrettsbevegelsen mfl. vil makte å få oss opp av godstolen. Vi kan selv bidra til bedre helse ved å gå og sykle langt mer enn vi gjør i dag. Helsestasjoner og skolehelsetjenesten gir unike muligheter til å drive helsefremmende og forebyggende arbeid. Jeg har registrert at flere kommuner nedprioriterer dette viktige arbeidet. Ved enkelte videregående skoler har elevene sågar samlet inn penger for å opprettholde et helsetjenestetilbud. Skolehelsetjenesten er også en viktig arena i myndighetenes kamp for å redusere alkoholforbruket blant de unge samt føre en offensiv kamp mot narkotika. Jeg er glad for at det i Stortinget er bred enighet om at det er viktig å redusere det totale alkoholforbruket samt øke debutalderen før man eventuelt smaker alkohol. Norge har ikke greid å redusere alkoholforbruket med 20 pst. fra 1980 til 2000, men vi vil kanskje nå en reduksjon på ca. 10 pst. Det er også bra – om vi sammenligner oss med land for øvrig i verden. Og vi har hatt en gledelig utvikling ved at det drikkes mer vin og mindre brennevin i Norge. Det er også viktig å satse på punktavhold på arbeidsplassen, i trafikken, ved idretts- og fritidsaktiviteter, ved graviditet mv. Vi reagerer – og med rette – på alle ulykkene i trafikken, på sjøen osv. Men er vi klar over at de fleste ulykkene skjer i hjemmet? Myndighetene sentralt og lokalt bør ta initiativ til tiltak for å gjøre hjemmene sikrere. Jeg håper statsråden vil gripe fatt i denne utfordringen. Resultatene vil vise seg raskt, hvis vi vil prioritere denne oppgaven. Mange tiltak kan bidra til å bedre livskvaliteten. Ved høstens budsjettbehandling håper jeg helseministeren vil bidra til å øke kulturministerens budsjett betraktelig. En langt sterkere kultursatsing lokalt og sentralt vil uten tvil bidra til en bedre og mer meningsfylt hverdag for oss alle, og derved bedre folkehelsen.