Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2012-12-05:
Fremskrittspartiet ønsker å gi alle mulighet til å leve selvstendig, ta utdanning og delta i arbeidslivet og på ulike samfunnsarenaer ut fra egne forutsetninger. Vi vil forebygge sykdom og utestenging fra arbeidslivet og det sosiale fellesskapet ved å styrke områder i budsjettet som gjør at flere kan komme i arbeid eller klare seg bedre i hverdagen. På sikt er dette samfunnsøkonomisk lønnsomt, det gir flere et meningsfullt liv, og det bidrar til å oppfylle FNs menneskerettigheter for personer med nedsatt funksjonsevne. Endelig, etter at langt over 100 land har ratifisert FN-konvensjonen, skal Stortinget på nyåret behandle ratifiseringen. Styrkingen av funksjonshemmedes rettigheter burde da også vært gjenspeilet i dette budsjettet. Det gjør det dessverre ikke. Universell utforming følges ikke opp når det gjelder skole og gammel bygningsmasse, og det kan virke urealistisk å forvente at visjonen om et universelt utformet samfunn skal nås innen 2025 hvis ikke staten tar et større økonomisk ansvar. Fremskrittspartiet har derfor fremmet et forslag hvor vi ber regjeringen, etter at evalueringen av sentrale tiltaksområder foreligger våren 2013, om å komme med en fremdriftsplan hvor også de økonomiske betingelsene for å oppfylle planen er tatt med. Gode transportordninger er ofte en forutsetning for at de med nedsatt funksjonsevne skal kunne leve et aktivt og mer sosialt liv. Det er derfor positivt at regjeringen nå går inn for at arbeids- og utdanningsreiser blir en fast ordning, men Fremskrittspartiet mener at behovet ikke dekkes med den bevilgningen regjeringen har lagt inn, og vi har styrket budsjettposten med 12,6 mill. kr. Et annet lite lyspunkt i regjeringens budsjett er at de nå imøtekommer Fremskrittspartiets representantforslag fra i fjor om å endre tildelingskriteriene for kassebiler. Trygdebilordningen er et budsjettspørsmål, sa tidligere statsråd Bjurstrøm gjentatte ganger, og nok en gang ser vi eksempler på hvordan regjeringen omfordeler mellom dem som har spesielle behov, i stedet for å bevilge friske midler. Fremskrittspartiet er imidlertid sterkt kritisk til at økte utgifter til gruppe 2-biler skal dekkes ved å kutte tilskuddsbeløp til andre trygdebiler, og styrker derfor budsjettposten med 50 mill. kr, både for å øke tilskuddsbeløpet til gruppe 1-biler og øke antallet gruppe 2-biler. Ved de årlige budsjetthøringene har det vært påpekt at ordningene med lese- og sekretærhjelp og funksjonsassistent bør styrkes. Fremskrittspartiet lytter til det som fremkommer under høringene, og vi har også styrket disse budsjettpostene. Grunn- og hjelpestønad følger ikke lønnsutviklingen, noe som Fremskrittspartiet har påpekt de siste årene. I tillegg er det grunn til å forvente økt søkning om støtte fra disse postene nå som regjeringen avvikler ordningen med skattefradrag for høye utgifter i forbindelse med sykdom. Fremskrittspartiet styrker derfor begge disse postene med 24 mill. kr på hver post. Jeg lyttet til innlegget til Liv Signe Navarsete i den forrige debatten, hvor hun understreket at eldre skal gis mulighet til å bo i eget hjem lenger. Men hva gjør regjeringen for å legge til rette for det? Siste året er det foretatt betydelige kutt i hjelpemiddelordningen, noe som har resultert i at mange ikke lenger anskaffer hjelpemidler som de kan ha nytte av, eller som hindrer skade, som f.eks. støttehåndtak som festes i veggen. Fremskrittspartiet mener at ved å gi god tilgang på hjelpemidler kan vi hjelpe flere til et selvstendig liv i eget hjem, og vi har derfor styrket budsjettposten med 10 mill. kr til hverdagshjelpemidler. Ny hjelpemiddelordning var ute på høring og fikk massiv kritikk. Etter det har det vært merkelig stille. Men det skjer allikevel endringer som tyder på en gradvis svekkelse av hjelpemiddelordningene og overføring til sektoransvar. Fremskrittspartiet er imot å overføre ansvaret for behandlingshjelpemidler til helseforetakene, slik regjeringen foreslår i årets budsjett. Vi mener at tilgangen på hjelpemidler skal finansieres av folketrygden og ikke være avhengig av lokale prioriteringer, kommuneøkonomi eller helseforetakenes budsjettrammer. Det er både skuffende og ubegripelig at regjeringen, på tross av at alle partiene har foreslått å fjerne 26-årsregelen for hjelpemidler til trening, aktivisering og stimulering, ikke har foretatt endringer i årets budsjett. Det er et problem når funksjonshemmede over 26 år må betale alle opptreningshjelpemidler og treningsutstyr selv. Det er en ren aldersdiskriminering og er ikke faglig begrunnet. Saken har vært tatt opp av foreningene og av enkeltpersoner, og det ble også tatt opp av ansatte ved Sunnaas sykehus da jeg hospiterte der i sommer. Når det gjelder servicehunder, er det et tilbakevendende spørsmål i hvert budsjett. De som i dag er så heldig å ha servicehunder, har vært lovet ved ulike anledninger av politikere fra alle partier her i salen, at de skal få erstatningshunder når hunden blir for gammel. Det følger ikke regjeringen opp, men det har Fremskrittspartiet fulgt opp. Jeg vil komme tilbake til andre ting i mitt neste innlegg, da taletiden her ble litt for kort!