Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-12-20:
Kontroll- og konstitusjonskomiteen har avgitt sin innstilling for statens bevilgninger til kongehuset for 2017. Komiteens innstilling baserer seg på at Slottsutvalgets arbeid la grunnlaget for dagens ordning med at Det kongelige hoff og de kongeliges apanasjer skulle bevilges hver for seg. Komiteen viste til at kongefamiliens apanasje skal dekke de private eiendommene og statens bevilgninger til Det kongelige hoff dekke statens eiendommer. Det understrekes at siden 2002 er det forutsatt et skille mellom apanasjen og bevilgningene til Det kongelige hoff, der det legges til grunn at når hoffets ansatte utfører oppgaver på de private eiendommene, skal det belastes hoffets bevilgning. Statens årlige overføringer til Det kongelige hoff er regulert i Grunnloven § 75 e. Bestemmelsen legger ingen føringer for disponering av utbetalingene. Det henger sammen med Grunnloven § 24, som fastslår at Det kongelige hoff er H.M. Kongens egen organisasjon. Det kongelige hoff er ikke underlagt regjeringens instruksjonsmyndighet. Hoffets primære oppgave er å bistå og tilrettelegge for de kongelige. Det gjelder uavhengig av hvor de kongelige befinner seg, enten det er på statlige eller private eiendommer, eller andre steder. Frem til 2002 ble midlene til hoffet bevilget over apanasjen, som da var eneste bevilgning til kongehuset. Apanasjen var da på et høyere nivå enn i dag, og det var ingen innsyn i kongehusets økonomiforvaltning. Slottsforvaltningen hadde ansvaret for statens kongelige eiendommer, mens hoffet utførte samme type oppgaver på de private kongelige eiendommene. I kjølvannet av oppussingen på Slottet på 1990-tallet ble Slottsutvalget nedsatt for å gi anbefalinger for en ny organisering og fordeling av ansvar og oppgaver for de statlige kongelige eiendommer samt å foreslå en ny budsjettordning knyttet til disse. Det lå ikke i Slottsutvalgets mandat eller arbeid å se på ordningen for statens overføringer til kongehuset. Dette fremgår av mandatet, gjengitt i Slottsutvalgets sluttrapport fra september 2002. Resultatet av Slottsutvalgets arbeid er dagens ordning for de statlige kongelige eiendommer med ansvarsdeling mellom Det kongelige hoff og Statsbygg. Samtidig med Slottsutvalgets arbeid ble det også nedsatt en egen arbeidsgruppe for å se på statens overføringer til kongehuset. Bakgrunnen var et ønske om en mer transparent ordning for bevilgningene til hoffet. Naturlig nok ble det også tatt hensyn til hoffets nye oppgaver ved de statlige kongelige eiendommene. Det var ingen forutsetning eller anbefaling om endringer i hoffets oppgaver for de kongelige som sådan, heller ikke for bistand ved de private eiendommene. Men for å unngå et tosporet system, der noen ble lønnet fra apanasjen, mens andre ble lønnet av bevilgningen til hoffet, ble det anbefalt å samle alle lønnsutgifter på post 50, uavhengig av hvor de ansatte utførte sine oppgaver. Dette ble innført fra 2002. Etter mal fra statens økonomireglement ble det vedtatt et eget økonomireglement for statens overføringer til Det kongelige hoff, vedtatt ved kronprinsregentens resolusjon av 5. juli 2002. Det ble med andre ord lagt til grunn nokså like regler for overføringer til hoffet og rapportering av bruken av midlene som gjelder for statlige virksomheter. Dette økonomireglementet sikrer samtidig åpenhet omkring statens overføringer til hoffet og bruken av midlene. Kongehuset og de kongelige utøver sine funksjoner 24 timer i døgnet, året rundt. Pliktene som følger de kongelige, opphører ikke å gjelde når de er på privat eiendom. Det er med andre ord ikke et geografisk skille for utøvelsen av kongsgjerningen om Hans Majestet er på Slottet eller på Kongsseteren. Det er naturlig at hoffets ansatte er til stede der de kongelige befinner seg, for å bistå og tilrettelegge for dem. Dette gjelder selvsagt også på private eiendommer. For å unngå misforståelser ble det i budsjettposten til hoffet for 2017 foreslått tydeliggjort at den skal dekke lønnsmidler også til ansatte som utfører driftsoppgaver og mindre vedlikeholdsoppgaver ved de private eiendommene. Dette er oppgaver som ikke har karakter av å øke de kongeliges personlige formue, men som er med på å hjelpe de kongelige i utøvelsen av sitt daglige virke. Forslaget til presisering var også begrunnet i at det var en praktisk og økonomisk rasjonell ordning at de som kjenner de private eiendommene, utfører løpende driftsoppgaver og mindre vedlikeholdsarbeider. Hoffets ansatte har også den nødvendige sikkerhetsklarering. Det er videre ønskelig å unngå omfattende system for timeføring og internfakturering for løpende drift og mindre vedlikehold. Jeg vil understreke at departementet ikke hadde som intensjon å endre forutsetningen om skillet mellom apanasjen og bevilgningen til hoffet. Jeg leser komiteens innstilling som en klar presisering av at investeringer og vedlikeholdsarbeider av verdiøkende karakter på de private eiendommene skal finansieres fra apanasjen, eventuelt ved bruk av private midler. I de enkelttilfellene der hoffets ansatte blir brukt til større prosjekter ved de private eiendommene, skal dette dekkes av apanasjen eller private midler gjennom internfakturering. Jeg legger videre til grunn at disse klare forutsetningene fra komiteen ikke er til hinder for at oppgaver som å måke snø, rydde i hagen, vaske eller skifte lyspærer fortsatt kan utføres av hoffets ansatte på de private eiendommene uten omfattende internfakturering. Jeg vil på grunnlag av komiteens merknader om større åpenhet også ha en dialog med hoffet om hvordan bruk av hoffets ansatte på private eiendommer bør omtales i årsberetningen for Det kongelige hoff i etterkant. Jeg vil igjen understreke at departementet ikke har hatt som formål å endre premissene for bevilgningene til Det kongelige hoff. Kommunal- og moderniseringsdepartementet vil selvsagt følge opp kontroll- og konstitusjonskomiteens merknader. Vi vil vurdere hvordan det best kan gjøres, og jeg vil holde Stortinget orientert og eventuelt komme tilbake i senere budsjettopplegg.