Søren Fredrik Voie (Høyre), 2002-12-11:
Foregående taler brukte begrepet «høyrepartiene». Meg bekjent finnes det bare ett Høyre i Norge. Statsbudsjettet for 2003 er et av de beste budsjetter for norsk utdanning på meget lang tid. Samlet bevilges det over departementets budsjett 17,3 milliarder kr til høyere utdanning, en økning på over 7 pst. på ett år. Studiefinansieringen øker med over 19 pst. Bevilgningen til forskning er på 12,3 milliarder kr, en økning på hele 640 mill. kr sammenlignet med 2002, i tillegg til utvidelse av ordningen med skattefradrag for forskning i næringslivet. Kvalitetsreformen i høyere utdanning innføres for fullt i våre høyskoler og universitet. 510 mill. kr i statsbudsjettet forutsettes brukt til denne reformen, samtidig som forskningen i sektoren styrkes, og flere stipendiatstillinger opprettes. Regjeringens kraftige satsing på høyere utdanning og forskning finner sted i et meget stramt statsbudsjett hvor hovedsiktemålet er lavere rente og bedre konkurranseevne. Dette viser en helhetlig politikk hvor Regjeringen satser på grunnforskning, innovasjon og nyskaping som et grunnleggende element i vår framtidige velferdsutvikling. Samtidig legges det til rette for dempet lønns- og kostnadsvekst for derved å trygge flere arbeidsplasser, gi rom for lavere rente og stimulere til ytterligere vekst og utvikling. Forskning og utviklingsarbeid er grunnleggende for vår kunnskapsproduksjon. Derfor er det meget gledelig at Regjeringen kan finne rom for en økt forskningsinnsats. Det bidrar til å styrke vår nasjonale konkurranseevne på kort og lang sikt. Kommunesektoren har som kjent hovedansvaret for å finansiere grunnskolen og videregående skole. I denne sammenheng vil lavere rente også være et viktig bidrag for å kunne gi kommunene en bedre mulighet til å ivareta sitt ansvar for skoleområdet, og til å følge opp Regjeringens satsing på kvalitet i skolen. I statsbudsjettet er det øremerket 380 mill. kr til kvalitetsutvikling. Midlene skal bl.a. benyttes til stipend for lærere til videreutdanning i matematikk og norsk. Det er bare ett av mange eksempler på at kvalitet i skole og undervisning er satt på dagsordenen på en god og offensiv måte. Det er hyggelig å kunne konstatere at kunnskapsskolen igjen er kommet fram i den offentlige debatt om innhold og kvalitet i undervisningen. Gjennom en rekke forskningsrapporter har vi fått dokumentert at det ikke er noen direkte sammenheng mellom vårt høye ressursforbruk pr. elev i grunnskolen og gode læringsresultater. Derfor er det viktig og riktig at det rettes et kritisk søkelys mot hvordan vi utnytter ressursene. Styrkingen av norskopplæringen, utpekingen av bonus- og demonstrasjonsskoler, ny lærerutdanning, styrket forskning knyttet til praksisfeltet og oppfølging av Kvalitetsutvalgets ulike forslag – alt er eksempler på tiltak som blir videreført i statsbudsjettet, og som til sammen bidrar til en bedre skole for alle elever. I budsjettforliket mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet er flere budsjettposter ytterligere styrket. For min del finner jeg grunn til å nevne som gledelig, i motsetning til SV, at tilskuddet til toppidrettsgymnasene er videreført, og at ordningen med reisestipend for studenter er opprettholdt. Toppidrettsgymnaset må nå få en egen tilskuddssats innarbeidet i tilskuddssystemet for private skoler. For Høyre er det også udelt positivt at Regjeringen har funnet rom for å øke tilskuddene til private skoler. Når det viser seg at private skoler over flere år har fått kompensert en langt lavere kostnadsandel enn det Stortinget tidligere har forutsatt, er det skuffende at opposisjonen ikke finner å kunne støtte dette som faktisk er en lovpålagt tilskuddsordning. Det er fristende å etterlyse hva som egentlig er opposisjonens alternative skolepolitikk. I beste fall må en kunne si at de endringer som foreslås i budsjettet, er puslete. Den største satsingen, hvis noen skal kunne kalle det en satsing, er å kutte tilskuddet til undervisning i private skoler for deretter å tilføre pengene til velferdsoppgaver uten skolepolitisk effekt, som SFO og gratis skolebøker. Er det dette som er Arbeiderpartiets, SVs og Senterpartiets alternative skolepolitikk? Er alle partiene så godt fornøyd med Regjeringens skolepolitikk at de ikke har noen alternative løsninger eller retninger å angi for en bedre skole? Med det foreliggende statsbudsjett, som flertallet i Stortinget i dag vil vedta, får vårt utdannings- og forretningssystem et nytt løft, som igjen viser at både Høyres og Regjeringens skoleløfter gjennomføres.