Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-05-31:
Innledningsvis vil jeg også takke komiteen for det konstruktive samarbeidet, og jeg synes det er riktig å inkludere SV. Selv om de hoppet av underveis, synes jeg de var med imponerende lenge. Det er viktig at vi har fått en tilslutning til hovedlinjene i regjeringens skattereform og etablert en bred enighet om viktige prinsipper for et nytt og forutsigbart skattesystem. Til tross for uenighet om skattenivå og -satser, som vi får mange gode anledninger til å debattere, er det viktig med bred politisk enighet om noen avgjørende og grunnleggende prinsipper, som bidrar til forutsigbare rammer for vårt næringsliv og norske bedrifter. Skatt er til dels et virkemiddel for fordeling, men først og fremst er riktig skattenivå og -innretning et virkemiddel for å sikre verdiskaping i samfunnet, investeringer i nye arbeidsplasser og inntekter som kan benyttes til fordeling og velferd over offentlige budsjetter. Det var denne regjeringen og vår finansminister som markerte en viktig endring i premissene for skatteutvalget da mandatet ble utvidet til også å omfatte en modell og et forslag med betydelige skattereduksjoner. Det er det Fremskrittspartiet opplever at vi nå har fått gjennomslag for, nettopp at vi angir en retning, og at det også ligger nettoeffekter i den brede enigheten som er etablert i Stortinget. Viktige deler av skattereformen er allerede gjennomført i statsbudsjettet for 2016. Skattesats på selskaps- og personinntekt er redusert fra 28 pst. til 25 pst. siden regjeringsskiftet høsten 2013, og i samme periode er formuesskatten for personer og bedrifter redusert og arveavgiften fjernet i sin helhet. Nå skal Stortinget vedta en skattereform som skal sikre fremtidig vekst i norsk økonomi og bidra til arbeid, aktivitet og omstilling. Bremsen i oljesektoren gjør oss mer avhengig av andre næringer som er viktige for vår økonomi. Derfor er det viktig at vi legger til rette for vårt næringsliv, og at vi gir norske bedrifter konkurransedyktige rammebetingelser. Selv om redusert aktivitet innen olje og gass på grunn av lav oljepris er midlertidig og denne næringen vil bety mye for Norge og norsk teknologiutvikling i lang tid fremover, må vi altså stimulere til ytterligere vekst i andre næringer for å sikre arbeidsplasser og velferd. Fremskrittspartiet har alltid hevdet at et mest mulig levende, bærekraftig og lønnsomt næringsliv skapes gjennom lave skatter og minst mulig grad av statlig regulering og inngrep. Skatt er ikke et mål i seg selv, men et middel for at staten skal være i stand til å finansiere det vi mener skal være dens viktigste oppgaver, bl.a. innen velferd, helse, infrastruktur, utdanning, justis og forsvar. Skatt er en nødvendig inntektskilde, men samtidig en kostnad for næringslivet. Derfor må det være en balansegang, og i dag tar vi et skritt i riktig retning. Det er ekstra gledelig at Arbeiderpartiet er med på enigheten om skattereformen, særlig fordi Arbeiderpartiet ved hver eneste budsjettbehandling har satt spørsmålstegn ved om skattelettelser har noen effekt for økonomisk vekst og sysselsetting. Nå er de med. Det er selvfølgelig ikke tilfeldig at andre land, som bl.a. Finland, Sverige, Danmark og Storbritannia, senker selskapsskatten betydelig. Nivået på 23 pst. innen 2018, som er etablert i enigheten mellom partiene, kan heller ikke bli stående for evig tid uavhengig av hva som skjer i andre land. Skal Norge være et attraktivt land for investering i nye arbeidsplasser, må vi også tilpasse oss et internasjonalt skattenivå samtidig som vi satser på infrastruktur, utdanning og forskning – for å nevne noen viktige faktorer som styrker vår fremtidige konkurranseevne. Det er ikke slik at mindre skatt betyr mindre velferd – eller motsatt – men riktig skatt gir mer velferd fordi det stimulerer til økt aktivitet. Brede skattegrunnlag og skattesatser på moderat og riktig nivå vil legge best mulig til rette for vekst, som igjen genererer større overskudd og dermed større skatteinntekter. Dynamiske skatteeffekter, som enkelte partier ikke vil akseptere eksisterer, er grundig og faglig begrunnet i skatteutvalgets innstilling og anslått til et sted mellom 20 pst. og 40 pst. Det betyr at selvfinansieringsgraden for de skattereduksjonene som gis, er veldig stor. Regjeringens forslag til skattereform betyr ikke bare at bedriftene får reduserte skattesatser. Det er bred enighet om at sats på selskaps- og personinntekt skal følge hverandre, såkalt symmetri, for å unngå skattetilpasninger, og det betyr at skatt på alminnelig inntekt også blir redusert til 23 pst. innen 2018. Skattelette på lønnsinntekt og lavere marginalskatt er viktige bidrag til arbeidslinjen for å motivere flere over fra offentlige ytelser til egen lønnsinntekt. Noe av det aller viktigste for Fremskrittspartiet i de forhandlingene som har foregått om skattereformen, var å skjerme primærboliger og vanlige fritidsboliger mot økte skatter og avgifter. Jeg er veldig fornøyd med at vi vant frem med det, og at ideer som minner om statlig eiendomsskatt, ble lagt trygt tilbake i skuffen, der de forhåpentligvis blir – og i hvert fall hører hjemme – en god stund. Det er svært positivt at vi har vunnet frem med vårt syn på formuesskatten, og at et bredt flertall på Stortinget, inklusiv Arbeiderpartiet, nå er enig om å innføre en verdsettingsrabatt på 20 pst. på aksjer og driftsmidler innen 2018. På toppen av dette er det enighet om å vurdere en modell som utsetter formuesskatten på arbeidende kapital i perioder med underskudd. Det er en ordning som regjeringen har varslet kommer allerede i budsjett for 2017, med virkning for i år. Det er klart at for mange norske bedriftseiere som har bundet mye kapital i f.eks. skip eller tilsvarende som nå ligger i opplag, er det et problem at det ikke er noen drift, at det ikke genereres noe overskudd, og at det heller ikke er noen penger til å betale formuesskatten. Da er nettopp det å innføre en type skattekreditt som regjeringen har varslet, et viktig bidrag til at disse kommer seg gjennom en midlertidig nedgangsperiode. Det er også enighet om å vurdere en midlertidig rabattordning for gründere ved børsintroduksjon, slik at bedrifter som fortsatt ikke har begynt å tjene penger, men som har stort inntjeningspotensial på sikt, kan komme på børs og få realisert kapital. Verdsettingsrabatt på aksjer og driftsmidler er viktig for å likebehandle ulike formuesobjekter og gjøre det mer attraktivt for bl.a. privatpersoner å investere i næringsvirksomhet, ta risiko, som igjen genererer aktivitet, og som igjen skaper nye arbeidsplasser og den verdiskapingen som vi har behov for i samfunnet fremover. I tillegg er det også et viktig punkt i enigheten mellom partiene at man ber regjeringen i forbindelse med budsjettet for 2017 foreslå en ordning for langsiktig sparing i børsnoterte aksjer og aksjefond som vil innebære at gevinster ikke beskattes løpende. Det er også en viktig ordning å innføre, slik at det blir enda mer attraktivt for privatpersoner å investere i aksjer og bidra til at vi får økt aktivitet, og at man ikke bare kanaliserer penger inn i bolig, sekundærbolig eller eiendom. Da man i 1992 i realiteten reduserte selskapsskatten fra 50 pst. til 28 pst., ga det en umiddelbar positiv effekt for norsk økonomi. Nå er tiden inne for en ny reform som gir den samme effekten. Det er å håpe at den reformen vi vedtar i dag, får en lang varighet, og at den bidrar til å skape den forutsigbarheten som norske bedrifter og vårt næringsliv nå har et veldig stort behov for.