Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2004-12-15:
Svært mange kommuner sliter i disse dager med å få sine budsjetter i balanse. Kommunene opplever at situasjonen i år er verre enn noensinne. Skoler trues av nedleggelse, lærerstillinger må bort, og opplæringstilbud forsvinner. Sykehjemsplasser og andre sårt tiltrengte tilbud til eldre og andre med omsorgsbehov forsvinner. På tross av behovet for flere ansatte innenfor pleie- og omsorgsyrkene og opplæringsyrkene er det nettopp i disse yrkesgruppene at arbeidsledigheten øker mest. Det rammer eldre, syke og barn hardest. Underskuddet i kommunene øker og er i 2003 på hele 13,1 milliarder kr. Arbeiderpartiet er enig i at ressurser skal vris fra administrasjon til tjenester. Men vi er uenig når kravet går på bekostning av kvaliteten, at eldre må ligge halve dagen, og at de ikke får dusje når de ønsker, fordi bemanningen er for lav. Arbeiderpartiet mener at smertegrensen er nådd i mange kommuner. Regjeringens svar er en økning på kun 1 milliard kr til kommunene for neste år. Det er ikke engang nok til å dekke kommunenes merkostnader som følge av endringene i befolkningen. Etter budsjettforliket med Fremskrittspartiet får kommunene 800 mill. kr mer, ikke 3 milliarder kr, som man prøver å framstille det som her. Det er lite. For min hjemkommune, Hobøl, blir det 617 000 kr. Det er som en dråpe i havet. Kommunen skal spare 15 mill. kr. Politikerne trodde først at det var en spøk da de hørte beløpet, for alle hadde fått inntrykk av at det var 3 milliarder kr det dreide seg om, men det var det jo ikke. Det var ingen spøk. Det var den virkeligheten de måtte forholde seg til. Arbeiderpartiet bevilger 4 milliarder kr til kommunene neste år utover det Regjeringen foreslo. Av disse skal 3,5 milliarder kr være frie inntekter. Det ville ha gitt en helt annen situasjon for innbyggerne i kommunene. Så til innvandring. For at våre nye landsmenn skal kunne skape seg en framtid i Norge, er det en forutsetning at de mestrer norsk. Alle barn født og oppvokst i Norge bør snakke norsk før de starter på skolen. Innvandrerbarn er sterkt underrepresentert i barnehagene. Billigere barnehager og gratis kjernetid er virkemidler for å rekruttere flere. Arbeiderpartiet mener at kontantstøtten stimulerer til det motsatte og forhindrer tidlig språkutvikling. Heldagsskole med leksehjelp vil være et gode for alle, men spesielt for elever fra ressursfattige hjem, enten de er minoritetsspråklige eller etnisk norske. En oppblomstring av privatskoler, slik vi nå ser, er et hinder for en god integrering. Vi har hele tiden vært sterkt uenig i at norskopplæringen for asylsøkere i mottak ble kuttet ut, og har i vårt budsjett bevilget 78 mill. kr, slik at norskopplæringen kan gjeninnføres. Fremskrittspartiet har også i år en rekke forslag om innvandringspolitikk. Men det henger ikke på greip når partiet vil utrede de samfunnsmessige tap ved en manglende integrering, samtidig som de ikke er villige til å sette inn tiltak for å nå målet om en bedre integrering. Arbeiderpartiet mener at tvangsekteskap fortsatt er et problem, og at vi ikke har klart å sette i gang tiltak som virker. Vi mener derfor at flere tiltak må vurderes, bl.a. aldersgrense- og tilknytningskrav. Vi etterlyser også saken om lik rett til skilsmisse. Så et par ord om opplæring av imamer. Arbeiderpartiet har fremmet et forslag om obligatorisk introduksjonsprogram for religiøse ledere her i landet som skal være en forutsetning for oppholds- og arbeidstillatelse. Ved flere anledninger har Regjeringen henvist til St.meld. nr. 49 for 2003-2004, at det allerede er foreslått en slik ordning, og at vårt forslag er overflødig. Jeg har iherdig forsøkt å finne dette i meldingen. Det eneste som står der, er et kort avsnitt om at det «skal utvikles egne opplæringsmoduler til bruk i samfunnskunnskapsundervisning av religiøse ledere», med «samlinger over for eksempel en uke, eller et par helger». Hvordan statsråden kan få dette til å bli et obligatorisk introduksjonsprogram, er for Arbeiderpartiet uforståelig. At Fremskrittspartiet ikke støtter oss, er også ganske påfallende. Til slutt litt om boligsituasjonen. Antall tildelinger av gunstige lån for å hjelpe vanskeligstilte inn på boligmarkedet er kraftig redusert det siste året. I fjor fikk 6 500 personer innvilget startlån. I år er antall innvilgede søknader halvert. Det levnes liten tvil om at Arbeiderpartiet har hatt rett i at det nye startlånet ikke fungerer etter intensjonene. Når folk må uførtrygde seg for å få lån, er det noe som er riv ruskende galt. Arbeiderpartiet mener at ordningen må endres umiddelbart, og at kommunene må fritas for ansvaret for å sitte med hele risikoen.