Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2008-03-07:
I St.meld. nr. 35 for 2006-2007 legger Regjeringen fram hovedprinsippene i framtidens tannhelsetjeneste på en helhetlig og god måte. Målet er et likeverdig tilbud, der kompetanse, tilgjengelighet og sosial utjevning er hovedbudskapet. Noen få hadde nok ventet seg at vi skulle slå til med fri tannlegebehandling for alle. Men det å lage universelle ordninger, er ikke ensbetydende med at vi når dem som trenger det mest. Tilnærmingen som Regjeringen legger opp til i meldingen, med en vurdering av innlemming av nye grupper, er riktig. Det er viktig at de med lave inntekter og høye sykdomsutgifter blir prioritert, og meldingen inneholder derfor mange tiltak og forslag til nettopp det. Vi har en del erfaringer å støtte oss til, bl.a. i Sverige. Der har de prøvd sitt «högkostnadskydd», som viser at dette blir uforholdsmessig dyrt for samfunnet og ikke er målretta nok. Sverige er nå i gang med å endre ordningen. Meldingen drøfter også hvordan vi kan oppnå best mulig tilgjenglighet til tannleger for en likeverdig tjeneste i hele landet. Noen steder er det stor mangel og vanskelig å rekruttere, og her vi må jobbe på flere fronter. Tilskudd, pilotprosjekter av ulik karakter, kvalifiseringsprogram for utenlandske tannleger og styrking av de regionalpolitiske virkemidlene er noen av de tiltakene som er nevnt. Her er fylkeskommunene en viktig aktør. Sakte, men sikkert innlemmes nye grupper. Vi har tidligere startet med å øke tilbudet til rusmiddelmisbrukere og fengselsinnsatte, endret fra bidrag til stønad når det gjelder grupper innen § 5-22 til § 5-6. Videre sikrer vi de gruppene som allerede ligger inne, som barn/unge, psykisk utviklingshemmede med flere. De skal fortsatt ha refusjon. Den rød-grønne fraksjonen er fornøyd med at gratisordningen for ungdom, som før stoppet ved 18 år, nå er foreslått utvidet til 20 år. Det betyr også at en del av de gråsonespørsmål som dukker opp for disse, løses på en god måte. Det er all mulig grunn til å se på det med eldre og tannhelse. Mange eldre har bra tenner og steller disse godt selv. Men når sykdom og svekkelser kommer, er det grunn til å bekymre seg. Forfallet skjer raskt, og her må det gjøres en jobb. Dårlig tannhelse påvirker næringsopptaket og dermed den generelle helsa, påvirker trivselen og det sosiale livet, og i tillegg vil det være smertefullt. Alt dette vil forsterke forringelsen av livskvaliteten. Det er derfor grunn til å gå videre med å vurdere en stønadsordning for de eldre. Å forebygge tidlig, med regelmessig og kunnskapsbasert behandling, er viktig. Når komiteen bemerker at faget gerodontologi, dvs. læren om biologiske forandringer i munnhulen, bør inn som et fag i helseutdanningen, og oppfordrer til det, er det en vei å gå for å bidra til økt kunnskap og fokus for dem som skal jobbe blant eldre. Spesielt når det gjelder eldre, nevnes bruken av tannpleiere som en god ressurs. Men det er viktig at de som er i den daglige pleie, har denne gode kunnskapen, og at de kan bli oppdatert jevnlig. Her kan mye gjøres, med tannpleiere som en god hjelp. Regjeringen varsler også i stortingsmeldingen at det må bli økt innsats for å utdanne flere tannpleiere. Vi er helt enig i at det er en rett vei å gå for å få et bedre tilbud for mange. Trenden med større klinikker, der tannleger og tannpleiere utfyller hverandre, er viktige. Disse klinikkene er viktige aktører i eldreomsorgen og i den offentlige tannhelsetjenesten. Statusen øker også ved det forslaget som ligger i meldingen, der en vurderer å innføre muligheten for å yte stønad fra trygden til utgifter hos tannpleiere på selvstendig grunnlag. Det betyr at vi må rekruttere flere, og vi må ha flere til å gå på skole og ta denne utdanningen. Meldingen varsler en økning på inntil 100 pr. år, og komiteens flertall med unntak av Høyre stadfester hvor dette skal skje. Vi presiserer i innstillingen at i tillegg til Midt-Norge skal også Vestfold og Hedmark være med på dette. Når det gjelder utdanning av flere tannleger, avventes resultatet av Tromsø-utdanningen, men det er i begge disse utdanningsløpene, når det gjelder både tannleger og tannpleiere, viktig å fokusere på lærerkrefter, som det kan bli mangel på i årene som kommer. For å få til dette må vi få tannleger til å videreutdanne seg. Regjeringen varsler også i meldingen at lønn under utdannelse vil være viktig når det gjelder bl.a. dobbeltkompetanse, som et virkemiddel som må vurderes nærmere. Når det gjelder den yngre aldersgruppen, er disse sikret gjennom gode ordninger. Utfordringen er de som ikke møter, og overgangen fra barn til voksen, dvs. fra den offentlige tannhelsetjenesten til ansvar for egen oppfølging. Uteblivelsen er stor i alderen 12-18 år, men enda større i alderen over 18 år. Det er flere årsaker, og det settes i verk mange gode tiltak for å hindre at ubrukte timer står ledige - tilrettelagt tilbud blir prøvd, timeavtaler som passer bedre, innkalling og påminning med SMS, oppfølging til foreldrene i den yngste gruppen og også bekymringsmeldinger til barnevernet ved vedvarende uteblivelse. Det viser seg at tannlegeskrekk er en av årsakene til at ungdom ikke kommer. I stortingsmeldingen tas dette opp som en utfordring, og vi synes det er bra at det nå fokuseres på odontofobi, dvs. tannlegeskrekk. Her må det settes inn en behandling av tannlegeskrekken før behandlingen av tennene. Vi vet at mange har store behov fordi de har latt være å gå til tannlegen. Nå skal dette kartlegges, og Regjeringen vil senere vurdere retten til offentlig finansiert behandling. Vi er fornøyd med de tiltak som allerede er satt inn når det gjelder rusmiddelmisbrukere. Vi har lagt inne et forslag der vi ber om en evaluering av ordningen, ikke fordi vi mener at den skal opphøre eller endres vesentlig, men fordi vi vil vite om den treffer riktig, at samhandlinger mellom den offentlige tannhelsetjenesten og de private fungerer, hvordan det fungerer, om det er nok penger, og hvor mange vi egentlig når. Mange spørsmål stilles. Målet må være at vi får enda bedre behandling til dem med rusproblemer, og at flere kan innlemmes i dette gode tilbudet. Jeg vet at mange har hatt glede av det som har skjedd. Når det gjelder å få til gode samhandlinger mellom offentlige og private, er det viktig. Et eksempel er klinikker der både offentlige og private samarbeider, og vi har distriktsmedisinske sentre som viser at det går an. Det å dra nytte av felles kompetanse, ha tverrfaglighet, redusere felleskostnader og skape gode faglige miljøer, sikrer befolkningen kontinuerlig mulighet for behandling i ferier o.l. Tiltak må settes i verk for å støtte opp om dette. Nyutdannede tannleger vil også få muligheten for hjelp og støtte i fellesskap, der erfaringer fra gamle tannleger kan være nyttig. Et tema som mange er opptatt av, er amalgam. Forbudet mot amalgam ble innført 1. januar 2008. Vi er enige om at det nå er viktig med forsøk på samarbeid mellom spesialisthelsetjenesten og tannhelsetjenesten der det er mistanke om bivirkning. Det er også viktig at den veilederen som er varslet fra Sosial- og helsedirektoratet for å understøtte behandlingen av dem som eventuelt har problemer eller kommer til å få problemer, kommer. Jeg har lyst å kommentere et par av forslagene. Når Fremskrittspartiet vil innføre en obligatorisk tannhelsesjekk ved første skoleår, stiller jeg meg litt undrende. Jeg stiller spørsmål ved om de nå ønsker å svekke de ordningene som allerede finnes. Etter det jeg vet, skal alle unger ha jevnlig og oppsøkende kontroll fra 3-årsalderen, og jeg mener at tilbudet i dag er veldig bra. Det bør i hvert fall ikke svekkes, slik Fremskrittspartiet sier i sitt forslag. Vi synes at forslaget fra Venstre som kom i forhold til tortur- og overgrepsofre, er veldig bra. Det er en liten, men svak gruppe. Ved å støtte det forslaget viser vi at vi ønsker å innlemme nye grupper, de som trenger det mest. Fra Arbeiderpartiets side synes vi at meldingen er framtidsrettet, og varselet fra Regjeringen om at de skal fylle det med mer penger og mer innhold, er noe vi kommer til å se fram til.