Einar Holstad (Kristelig Folkeparti), 2004-06-04:
Det er svært viktig at det er god flyt i straffesakskjeden. Domstolenes bevisvurdering blir best og mest rettssikker om den skjer kort tid etter gjerningstidspunktet. Straffens formål nås dessuten mest effektivt om reaksjonen kommer i nær tilknytning til den straffbare handlingen. Representantene Rui, Gjul og Storberget foreslår i Dokument nr. 8:63 at Regjeringen før utgangen av vårsesjonen 2005 skal fremme forslag for Stortinget som vil bidra til en raskere straffesaksbehandling. En samlet justiskomite støtter intensjonen bak dette forslaget. Det er et beklagelig faktum at saksbehandlingstiden i domstolene for behandling av straffesaker i mange tilfeller er lang. Det er liten tvil om at en raskere behandling av straffesakene vil styrke straffens preventive virkning. Det vil også styrke tilliten til rettssystemet. For Kristelig Folkeparti er det særlig viktig å framheve at en kortere saksbehandlingstid dessuten vil redusere belastningen for den fornærmede og andre pårørende. Departementet har i flere år arbeidet for å sikre en hurtigere straffesaksbehandling. I 1999 ble det f.eks. nedsatt to arbeidsgrupper som fikk i oppdrag å se nærmere på saksbehandlingstiden fra anmeldelse er mottatt til fullbyrdelse er iverksatt. Det er dessuten nedsatt andre arbeidsgrupper i den senere tid, og det har vært arrangert flere møter og symposier hvor sentrale aktører i straffesakskjeden har vært til stede og gitt innspill til effektiviseringstiltak. Departementets innsats har resultert i flere konkrete tiltak som hvert på sitt vis bidrar til bedre flyt i straffesakskjeden. Straffeloven § 59 er f.eks. endret for å sikre at det ved straffeutmålingen legges større vekt på tilståelser. Straffeprosessloven § 13 er endret slik at den ikke lenger gir noe pålegg om å forene straffesaker. Det er også gjort flere andre lovendringer i straffeprosessloven og i domstolsloven for å sikre en hurtigere saksavvikling. Mye er gjort, men jeg vil likevel framheve at det fortsatt er behov for forbedringer. Arbeiderpartiet mener at statsadvokatene skal involveres i etterforskningen og i større grad styre denne. Regjeringspartiene, Fremskrittspartiet og SV er imidlertid uenige i dette forslaget. Straffeprosessloven § 225 åpner for at Riksadvokaten og en statsadvokat kan gi pålegg om å iverksette etterforskning og om hvordan denne skal gjennomføres. Bestemmelsen praktiseres strengt, men f.eks. i alvorlige og kompliserte saker om økonomisk kriminalitet som hører under Økokrim, leder en statsadvokat ofte etterforskningen. Jeg vil imidlertid framheve at det forhold at statsadvokatene i begrenset utstrekning deltar i etterforskningen, har sine fordeler også ut fra et rettssikkerhetsperspektiv. Det er etter komiteflertallets oppfatning hensiktsmessig at statsadvokatene kun i et mindretall av straffesakene har vært involvert i saken, når de senere skal ta standpunkt til etterforskningsmaterialet, enten ved avgjørelse av påtalespørsmålet eller ved klage. Regjeringspartiene og SV mener også at en lovfestet maksimumsfrist for å ta ut tiltale i alle straffesaker har uheldige sider ved seg. Det er viktig å være oppmerksom på at det er store variasjoner i straffesakenes art og omfang. Både politiet og domstolene har et ansvar for å gjennomgå sine arbeidsmetoder og rutiner med sikte på økt effektivitet. Rettssikkerhetshensyn er grunnlegende i straffeprosessen. Det er en viktig samfunnsinteresse å sikre en betryggende rettsprosess. Men hensynet til en betryggende rettsbehandling må til enhver tid veies opp mot hensynet til effektivitet. Justiskomiteen mener at det i Norge er mulig å tillegge hensynet til effektivitet større vekt enn det som gjøres i dag, uten at dette vil gå på bekostning av den enkeltes rettssikkerhet. Komiteen ber i innstillingen Regjeringen utarbeide en samlet tiltakspakke for å redusere straffesaksbehandlingstiden. Tiltakspakken skal bl.a. inneholde en gjennomgang av påtalemyndighetens organisering, en vurdering av avskjæringsregler for bevisføring og større grad av bevissikring i domstolene, mulige endringer i prosessreglene, en gjennomgang av reglene om advokatsalær og en utredning av tidsfrist for uttak av tiltale og beramming av straffesak. Gjennom dette ønsker komiteen i samarbeid med departementet å sikre at saksbehandlingstiden hos politiet og i domstolene reduseres. Jeg anbefaler Stortinget å slutte seg til dette forslaget, og viser ellers til innstillingen slik den foreligger.