Trond Helleland (Høyre), 2011-11-17:
La meg først si at det er gledelig at det var en økning i valgdeltakelsen ved årets valg. Som kommunalministeren også sa, har det vært et lokalvalg med god deltakelse. Det er 20 år siden sist vi hadde den samme deltakelsen. Så er spørsmålet, som Laila Gustavsen er inne på: Hva kan vi gjøre for å øke valgdeltakelsen? Jo, det er mange ting en kan gjøre ved å legge bedre til rette, ved enklere forhåndstemmegivning osv. Men det er ett poeng som kanskje er altoverskyggende, og det er at velgerne faktisk har en grunn til å gå til urnene, at det er interessant å stemme, at det er en politisk debatt mellom ulike alternativ der velgerne vet at hvis de stemmer på det ene alternativet, får de en slik løsning, stemmer de på det andre, får de en sånn løsning. Da kommer spørsmålet som vi – dessverre, kommunalminister – stadig vender tilbake til: Forholdet mellom stat og kommune vil jo også være et viktig element for dette med valgdeltakelse. For hvis kommunene har større selvråderett, hvis de har mer de skulle sagt, hvis det er større mulighet for å påvirke utfallet av en sak, og at det faktisk kan avgjøres i kommunen, så skaper det økt engasjement. Det kan vi se rundt om i norske kommuner i dag. Der det har vært klare alternativer, der det har stått og vippet, der det har vært interessante dueller mellom ulike ordførerkandidater, ser vi også at det kan gi seg utslag i valgdeltagelsen. Jeg tror den politiske debatten – det politiske ordskiftet – er det som avgjør om det blir økt valgdeltagelse. Det kan vi også se på en annen parameter, nemlig fylkestingsvalgdeltagelsen kontra kommunevalgdeltagelsen. Det er de samme velgerne som legger stemmeseddelen sin i kommunevalgsurnen som kan legge den i fylkestingsvalgsurnen. Likevel er det nesten 4,5–4,7 pst. forskjell i valgdeltagelsen mellom kommunevalg og fylkestingsvalg. Så når du allerede er i valglokalet og har muligheten til å putte to stemmesedler i urnen, velger du kun å putte den ene oppi. Det er ganske mange som gjør det. 4–5 pst. er mange velgere. Hva er det et uttrykk for? Jo, det er vel et uttrykk for at de ikke synes det er så spennende og interessant å stemme ved fylkestingsvalget – kanskje fordi de ikke kjenner noen kandidater, kanskje fordi de ikke har barn i videregående skole eller har noen særlige interesser. Alle har vel en vei de skal kjøre på, men det er ikke sikkert de tenker på fylkeskommunen som veieier. Så hvor interessant det er å stemme, tror jeg har veldig mye å gjøre med hvilke politiske oppgaver de ulike forvaltningsnivåene skal utføre. Det kan en også se ved å sammenligne stortingsvalgdeltagelse med fylkestings- og kommunevalgdeltagelse. Den er betydelig høyere når det gjelder stortingsvalget. Det er fordi velgerne vet at her i denne sal – i hvert fall i normale tider – blir mange spennende saker avgjort, og uansett om det er flertallsregjering eller mindretallsregjering, er det her makten ligger når det gjelder de store beslutningene. Når det gjelder kommunevalget, vil velgerne når en kommune f.eks. har en diskusjon om å innføre eiendomsskatt, vite at da har en to klare alternativer. Men i en del andre saker vet de ikke det, for de vet ikke om staten, ved fylkesmannen eller andre, overprøver de beslutningene kommunen fatter, f.eks. i en arealsak. Det kan føre til at mange føler at her er det jo ingen som avgjør dette likevel, så det er ikke så interessant å stemme. Så jeg tror at det å revitalisere kommunen – gi kommunen større mulighet til å fatte egne beslutninger, ha større handlefrihet, slippe litt opp på de statlige retningslinjene og overstyringen – også vil kunne bidra til økt deltagelse. Så er det gjort en del eksperimenter – holdt jeg på å si – denne gangen: E-valg har vi diskutert før. Jeg konstaterer i hvert fall at valgdeltagelsen i de ti kommunene som hadde e-valg, er marginalt lavere enn i de kommunene som ikke hadde e-valg. Valgdeltagelsen gikk altså litt opp i e-valgkommunene, men den gikk mer opp i de andre kommunene. Så noen kjempesuksess i forhold til økt valgdeltagelse var vel ikke dette prosjektet. Og når vi vet at forskere ved Norsk Regnesentral også har brutt seg inn i systemet og hacket det, er vel kanskje det et prosjekt som var litt prematurt. Som statsråd Navarsete sa, er det helt avhengig av at vi kan ha hemmelige valg. Jeg tror, som Laila Gustavsen, at for å nå ungdom er sosiale medier viktig. Vi hadde i denne valgkampen voldsomme treff på våre hjemmesider når det var interessante saker. Det viktigste er naturligvis det personlige møte med velgeren. Det er og blir det viktigste.