Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2012-01-12:
Først vil jeg takke interpellanten Meling for å ha tatt opp et meget sentralt og aktuelt tema om hvordan vi skal håndtere kommende overskudd av elektrisk kraft basert på fornybare energikilder. Støtteordningen med elsertifikater ble gjort gjeldende fra januar i år og skal ifølge planen kunne gi 26,4 TWh til sammen til Sverige og Norge fram mot 2020. Fremskrittspartiets syn på teknologinøytralitet i elsertifikatmarkedet ble til slutt gjort gjeldende. Lenge så det ut til at vannkraft ikke skulle kvalifisere for sertifikatene. Klimapolitikken har gjort at oppmerksomhet på fornybar elproduksjon har blitt stadig mer aktuell. EUs klimamål innen 2020 inneholder bl.a. kravet om at alle land innen 2020 skal ha 20 pst. fornybar elproduksjon i sin energiportefølje. Mange EU-land klarer ikke den målsettingen. Gjennom EØS-avtalen gjøres også dette kravet gjeldende for Norge. I dag ligger fornybarandelen for Norge på over 60 pst., og Stortinget har vedtatt en målsetting på 67,5 pst. fornybar innen 2020. Dette er klart den høyeste andelen av fornybar i hele Europa. Sertifikatordningen iverksatt fra januar vil på grunn av sin teknologinøytralitet i første omgang gi tilskudd til den billigste elkraften som kan produseres. Dette vil nok i de fleste tilfeller bli vannkraft. Flere utredninger de senere år viser at det vil bli et betydelig kraftoverskudd i landet. Fornybar kraftproduksjon sammen med energiøkonomisering og nedleggelse av en del kraftkrevende gammel industri vil være hovedårsaken til kraftoverskuddet. Fremskrittspartiet vil arbeide for at situasjonen som oppsto på vinterstid 2010–2011, med dårlig strømforsyning og skyhøye priser i enkelte perioder, ikke vil skje igjen. Det er derfor viktig at det satses mye, ikke bare på et hovednett, men også på et distribusjonsnett. I så måte er Statnetts planer om investeringer i størrelsesorden 50 mrd. kr innen 2030 noe som Fremskrittspartiet vil støtte. En del hovednett som skulle vært ferdigstilt nå eller tidligere, er ennå langt fra ferdig. En av hovedgrunnene til disse forsinkelsene er den store motstanden mot de nye hovednettene, jf. all oppmerksomheten mot monstermaster i Hardanger. Fremskrittspartiet støtter olje- og energiminister Borten Moe i at hovednettene skal bygges. Naturinngrepene skal reduseres til et minimum, men kostnadene skal styre utbyggingene. Flere politikere har tatt til orde for at Norge bør bli Europas grønne batteri, uten at det foreligger klare utredninger om hva dette vil bety av nyinvesteringer både på land og i form av kabler. EUs behov for utviklingskraft mot stillestående vindmøller er så enormt at selv med full utveksling gjennom kabler til kontinentet vil Norges grønt batteri-bidrag være relativt beskjedent. Fremskrittspartiet vil foreslå at regjeringen snarest starter arbeidet med en stortingsmelding, som favner vidt. Her må medtas alle elementer som viser fremtidig kraftoverskudd, nødvendig ledningsnett, både hoved- og lokalnett – det siste for strømforsyning til konsumentene, men også for å frakte ut ny fornybar kraft til hovednettet. Meldingen bør også omfatte forsyning til eksisterende industri på land og offshore, og ikke minst, som også representanten Rudihagen sa, til nyutviklet industri, som det bør stimuleres til. Norsk aluminiumsproduksjon er den reneste i verden. Med energi fra fornybare kilder slipper norsk industri ut ca. 10 pst. av det aluminium produsert med kull som energibærer gjør, så det er viktig. Meldingen må klargjøre alle elementer rundt kraftutveksling mot kontinentet og hva slike kabler betyr for landet og den enkelte konsument. Vil det f.eks. bety at strømprisen til husholdninger dobles? I meldingen bør det også diskuteres hvem som kan stå som kabelutbygger. Er det bare det offentlige, eller kan også private aktører bygge og drifte disse kablene? Først når en slik melding foreligger, vil Stortinget kunne behandle spørsmålene som interpellanten har tatt opp i dag, på en tilfredsstillende måte.