Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2008-06-18:
Kommuneproposisjonen for 2009 er et godt dokument som peker framover for kommunene som utførere av svært mange av våre velferdstjenester. Siden høsten 2005 har det vært en god utvikling i kommuneøkonomien, og mange statistikker viser at vi er på riktig vei. Målet om 10 000 nye årsverk innenfor helse- og omsorgssektoren er mer enn oppfylt. Siden den rød-grønne regjeringen tiltrådte høsten 2005, har det blitt over 11 000 nye årsverk der. Vi har også en rekordstor utbygging av barnehageplasser og er snart i mål med tanke på at alle barn skal ha rett til en barnehageplass. Alt dette er svært bra, og jeg er stolt over de resultatene vi oppnår når det gjelder den kommunale velferden. Et område som opptar meg, er utviklingen av fellesskolen. Vi har sett at det har vært varierende satsing på skolen i ulike kommuner. Selv om nedbyggingen av skolen har stanset opp under den rød-grønne regjeringen, og vi ser en svak vekst i lærertettheten, har vi utfordringer i skolen. Fellesskolen har mange kvaliteter, ikke minst ved at barn fra alle sosiale lag og uavhengig av tykkelsen på foreldrenes lommebok går i samme skole. Det gir oss et samfunn med mange fortrinn og kvaliteter. Norske barn har god demokratiforståelse, og de trives i skolen. Det er lite mobbing i skolen sammenlignet med andre land, og norske elever har et godt forhold til sine lærere. Men vi har utfordringer når det gjelder kunnskapsnivået i basisfag som norsk og matematikk, der internasjonale undersøkelser og nasjonale prøver viser at vi har en vei å gå. Den største bekymringen er knyttet til leseferdighetene. Svært mange går ut av grunnskolen uten å ha tilstrekkelige leseferdigheter til å greie seg i den videregående skolen, og slutter der. Nå til høsten innfører vi derfor fem nye timer i småskolen, nettopp for å styrke de viktige fagene norsk og matte. Jeg er svært glad for at det i kommuneproposisjonen for neste år er avsatt 430 mill. kr for å følge opp den kommunale plikten som vil komme til å styrke norsk- og matteundervisning i de fire første skoleårene. Det er også varslet at helårsvirkningen på 1 milliard kr fra 2010 vil bli fulgt opp. Det betyr 2 000 nye årsverk i skolen. Dette er bra, og jeg har tillit til at kommunal- og regionalministeren, som jeg vet er opptatt av skolen, følger opp de forventningene vi har til kommunene om at kvaliteten i skolen må styrkes. Jeg går ut fra at alle kommunene vil slutte opp om målsettingene i den nye kvalitetsmeldingen for skolen, der det bl.a. står: «Alle barn som går ut av grunnskolen, skal mestre grunnleggende ferdigheter som gjør dem i stand til å delta i videre utdanning og arbeidsliv.» Også andre områder er viktige med tanke på utvikling av kvalitet i tjenesten. Det var derfor gledelig at det i forrige uke ble lansert fire nye sentre som skal drive praksisnær forskning og utvikling innenfor omsorgssektoren. I 2006 ble det første senteret etablert ved Høgskolen i Gjøvik. Nå kommer det fire til - ett ved Universitetet i Agder, i samarbeid med Høgskolen i Telemark, ett ved Høgskolen i Bergen, ett ved Høgskolen i Nord-Trøndelag og ett ved Høgskolen i Tromsø. Det er bra! Kommunene har forpliktet seg til å samarbeide aktivt med disse sentrene for å bedre omsorgstjenestene i kommunene og for å kunne rekruttere, og ikke minst for å beholde kvalifisert personell. Det viser en offensiv holdning fra Kommune-Norge, som jeg setter pris på. Til slutt noen ord om endringene i inntektssystemet, som både komitelederen og andre har gjort godt rede for. Jeg tror det er et stort skritt i riktig retning for å utjevne forskjellene i Kommune-Norge. Vi skal ha stor respekt for de utfordringene byene og pressområdene har, men vi har også sett hvordan forskjellene har økt med tanke på kommunenes evne til å gi innbyggerne de tjenestene de har rett til. Spesielt er jeg glad for at Namdalskommunene nå får Nord-Norge-tilskudd, og at kommuner med spesielle utfordringer får et distriktstilskudd. Dette vil gjøre kommunene bedre i stand både til å utføre velferdstjenester og til å være den samfunnsutvikleren en kommune forventes å være. Slik sørger vi for at alle innbyggere og næringslivet får de tjenestene de har krav på, uansett hvor de bor eller er etablert i landet. Det er viktig at vi opprettholder bosettingsmønsteret i landet vårt, at vi legger til rette for et aktivt landbruk og skogbruk, og at vi kan drive fiskeoppdrett der forholdene er gode for denne viktige næringen. Videre må det være mulig for norsk industri å produsere papir og avanserte installasjoner for oljeindustrien samt ny teknologi med tanke på vindkraftproduksjon til lands og til havs. Da må kommunene være rustet ved å ha en god skole, et godt omsorgstilbud og gode barnehager, uansett geografisk plassering. Det tror jeg endringene i inntektssystemet bidrar til.