Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-06-06:
Ot.prp. nr. 60 tar opp flere forhold i ulike sammenhenger i forbindelse med lovendringer. Men det det har blitt størst fokusering på, er å begrense – eller forhindre, vil jeg også si – trygdemisbruk. Det er viktig at en prioriterer oppgaver for å bekjempe trygdemisbruk, dette også for å opprettholde trygdeytelsenes legitimitet i befolkningen, og det er da viktig at trygdeetaten har muligheter til å skaffe seg nødvendige opplysninger. Men når departementet her foreslår at en skal gi adgang til å informere trygdeetaten ut fra eget initiativ og uten hinder av taushetsplikt, så ønsker flertallet i komiteen å sette ned foten. Vi er redd for at forslaget fra departementet her gjør at også trygdeetaten fraskriver seg noe av sitt ansvar, og at det kanskje kan bli enklere for trygdeetaten å si at dette fikk vi ingen informasjon om. Det må være riktig at trygdeetaten selv følger så godt med at man kan pålegge – som man har mulighet til i dag – personell, institusjoner og enkeltpersoner å komme med informasjon når man har begrunnet mistanke om at feil er i ferd med å skje eller har skjedd. Det er visse krav til personvern og visse krav til taushetsplikt og spilleregler som gjør at forslaget fra departementet ville ha vært problematisk, og det er også påpekt fra samtlige høringsinstanser som har uttrykt skepsis til dette forslaget. Jeg mener at det er viktig for systemet at en har et pålegg når en skal ut med informasjon som ligger i helt andre områder. Representanten Ballo var inne på dette ved å si at dette er en sak der personvern og personlig integritet settes opp mot samfunnets behov for kontroll, og det er riktig. Samfunnet har selvsagt behov for oppfølging i forhold til samfunnsordningenes legitimitet og i forhold til rettferdig bruk og praktisering av samfunnsordninger. Men å pålegge enkeltpersoner og institusjoner en slik informasjonsmulighet ut fra eget initiativ, det er dog å gå for langt, etter Senterpartiets mening. Innføring av informasjonsplikt for banker synes vi derimot er riktig – at trygdeetaten skal kunne pålegge bankene å komme med informasjon. Jeg deler ikke representanten Ballos syn i dette spørsmålet. Det er ikke slik at det skal gis informasjon fra bankene på eget initiativ heller. Det er slik at banken kan pålegges å gi ut informasjon, og da mener jeg at det er opp til trygdeetaten å begrense dette – å være så presis når det gjelder hvilke informasjoner en skal ha ut, at det ikke innebærer noen generell åpning av enkeltpersoners totale økonomi når en også går inn i bankvesenet. Det er også i proposisjonen tatt med en del om sanksjoner når det gjelder bruk av utelukkelsesmuligheter for behandlingspersonell som praktiserer for trygdens regning. Det er viktig her å presisere at de leger eller annet helsepersonell som får problem her, skal kunne ta sitt ansvar, men at de ikke skal bli offer for sanksjoner hvis det er pasienten eller trygdebrukeren som beviselig er årsak til at det har vært feil bruk av trygd. Det er en presisering som bl.a. departementet har gitt, og som komiteen slutter seg til. Så er vi glad for at det blir en endring i folketrygdloven kapittel 5 og kapittel 10 når det gjelder ortopediske hjelpemidler. Vi er også veldig glad for den presisering som skjer når det gjelder reglene for pleiepenger ved omsorg for alvorlig syke barn – det er her viktig å få fram de presiseringene som er gjort i proposisjonen. Vi synes også det er bra at vi får forskrifter som gjelder krigspensjonister som bor i utlandet, og deres behov for hjelp og støtte fra Norge. 15 pst. av krigsinvalidene bor i utlandet, og disse må følges opp – ut fra de samme spilleregler som gjelder i Norge, som også saksordføreren var inne på.