Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-06-17:
Norge har de tre siste årene hatt en veldig sterk vekst i arbeidsinnvandringen. Antall tillatelser til arbeid viser fortsatt vekst. Det er bred enighet i komiteen om at arbeidsinnvandring er positivt for norsk økonomi. Jeg tolker både innstillingen og saksordførerens innlegg slik at Regjeringen får stor tilslutning til retningslinjene for en framtidig arbeidsinnvandringspolitikk. Som komiteen selv påpeker, bygger vi på og videreutvikler arbeidsinnvandringspolitikken fra de to siste regjeringene. Mindretallet foreslår tiltak som vi ikke er beredt til å ta stilling til i dag, men som Regjeringen vil vurdere i det videre arbeidet. Jeg vil benytte anledningen til å trekke fram enkelte viktige sider. En av de sterkeste drivkreftene bak arbeidsmigrasjon er den enkeltes mulighet for å bedre sin egen og familiens levestandard. Arbeidsmigrasjon gir også arbeidsgiverne muligheter til å søke etter kompetent arbeidskraft over landegrenser. Samtidig er det Regjeringens syn at arbeidsmigrasjon har en verdi i seg selv, ut over det rent økonomiske aspektet. Arbeidsinnvandring bidrar til mangfold i samfunnet. Selv om arbeidsmigrasjon i utgangspunktet er et gode, følger det med utfordringer. Ivaretakelsen av den norske arbeidslivsmodellen og integreringen av innvandrerne i det norske samfunnet er her helt sentralt. Vi må unngå at arbeidsinnvandring fører til en todeling av arbeidslivet med vesentlig dårligere vilkår og standarder enn det som gjelder i resten av arbeidslivet. Det er også viktig å unngå framveksten av svart økonomi. Arbeid for å sikre likeverdige lønns- og arbeidsvilkår og mot sosial dumping, er viktig, både for arbeidsinnvandrerne og for seriøse virksomheter i Norge. Hovedmålet for arbeidsinnvandringspolitikken er å legge til rette for at bedrifter og virksomheter kan rekruttere arbeidskraft fra utlandet på en enkel og effektiv måte ved behov. Gjennom EØS-avtalen deltar Norge i et stort, åpent europeisk arbeidsmarked med felles rammeverk. Rekruttering innenfor dette området kan påvirkes bl.a. gjennom informasjon og rekrutteringskampanjer. Regjeringen ønsker å videreføre hovedprinsippet i dagens regelverk for borgere fra land utenfor EØS-området. Innvandring fra tredjeland skal gi fleksibel tilgang på arbeidskraft til virksomhetene, samtidig som vi beholder samfunnsmessig kontroll på innretningen og antallet. Vi er tilfreds med at hele komiteen slutter seg til dette. Det er imidlertid nødvendig å revidere regelverket. Det må utformes slik at arbeidsgivere kan rekruttere på en enklere og mer effektiv måte. I meldingen setter vi et mål om maksimal saksbehandlingstid på fire uker. I tillegg ønsker vi å utvikle ordninger som gir arbeidsgivere større ansvar bl.a. for å vurdere arbeidstakernes kompetanse. Stortinget har nylig vedtatt en ny utlendingslov. Regjeringen vil i nær framtid komme til Stortinget med forslag til kapittel 13 i loven, som omfatter EØS-borgeres rettigheter, i tråd med Stortingets vedtak 23. mai om å innlemme direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers rett til å ferdes og oppholde seg fritt på medlemsstatenes territorium. I tilknytning til den nye utlendingsloven skal det utarbeides nye forskrifter. Regjeringen vil ta med seg komiteens innstilling og synspunkter fra debatten i dag i det arbeidet. Målet er å ha en ny utlendingslov med forskrifter på plass fra 1. januar 2010. Komiteen peker på at det er ønskelig å gjennomføre enkelte av forslagene i meldingen før 1. januar 2010. Det er et synspunkt som Regjeringen deler, og vi vil arbeide for dette. Så kan jeg kanskje få lov til å starte med å besvare noen av de spørsmål som bl.a. saksordføreren nevnte i sitt innlegg, for jeg forstår det slik at det ikke er anledning til replikker etter dette innlegget. Jeg vil begynne med au pair-forslaget fra mindretallet. Når det gjelder au pair-ordningen, er vi en del av internasjonale, her europeiske, konvensjoner, og det er da nødvendig å prøve å ta vare på den intensjonen som ligger i au pair-ordningen i forhold til å gi unge mennesker anledning til å få erfaring fra andre land, f.eks. fra Norge. Det er selvfølgelig ikke i strid med at Regjeringens ambisjoner er- på samme måte som det er for forslagsstillerne - at det ikke skal kunne virke som billig alternativ arbeidskraft på andre arbeidsområder. Vi er selvfølgelig innstilt på å følge opp det, men altså i tråd med de konvensjoner vi har forpliktet oss til å følge. Hvis det er anledning, tegner jeg meg umiddelbart for et 3-minutters innlegg for å besvare ytterligere spørsmål som er stilt så langt i debatten.