Nils Aage Jegstad (Høyre), 2015-12-15:
Statsbudsjettet for 2016 er et budsjett for arbeid, aktivitet og omstilling. Gjennom en økning av samferdselsbudsjettet bygger regjeringen landet og tar Norge trygt gjennom omstillingen. En sterk satsing på vedlikehold bidrar til mer arbeid og økt aktivitet i en situasjon med redusert oljepris og økende ledighet. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringens målsetting er å gjøre landets infrastruktur til et konkurransefortrinn for nasjonen. Budsjettet og transportreformene legger opp til betydelig satsing på nye store prosjekt, men tar også bedre vare på det vi allerede har bygd. Satsingen gir innbyggerne økt trafikksikkerhet og framkommelighet, og bo- og arbeidsmarkedsregioner knyttes sammen og styrkes. Med den foreslåtte økningen i rammene til drift og vedlikehold på både riksvei og jernbane kan vedlikeholdsetterslepet reduseres i 2016. Med budsjettforslaget for 2016 vil etterslepet på riksveier og jernbane bli redusert med henholdsvis om lag 1,3 mrd. kr og 0,5 mrd. kr. Dette gir en kvalitetsheving av infrastrukturen, med økt trafikksikkerhet og en mer punktlig og forutsigbar jernbane. Regjeringen leverer rekordstor satsing på jernbanen. Det er full framdrift på alle store prosjekt, og vi går inn i nok et år med redusert vedlikeholdsetterslep. Totalt bevilges om lag 9,9 mrd. kr til investeringer i jernbaneinfrastrukturen. Dette er 1,3 mrd. kr lavere enn saldert budsjett 2015, som skyldes et lavere utgiftsbehov til de store pågående investeringsprosjektene. Det viktige er imidlertid at beløpet dekker bevilgningsbehovet på alle jernbaneprosjektene som blir gjennomført i henhold til planene. Bevilgningen til Follobanen øker med om lag 980 mill. kr til om lag 4,1 mrd. kr i 2016. Videre øker bevilgningene til planlegging av nye jernbaneanlegg. Det gjelder bl.a. IC-utbyggingen med Ringeriksbanen. Det er verdt å merke seg at i vedtatt NTP 2014–2023 står det om Ringeriksbanen: «Det settes av 1,5 mrd. kr til planlegging og oppstart av Ringeriksbanen i siste seksårsperiode» – altså perioden 2018–2023. Det at en allerede nå har kommet så langt i planleggingen, er altså en kraftig forsering av prosjektet. Transportsektoren skal bidra til det grønne skiftet. Forpliktelsene til å kutte klimautslippene med minst 40 pst. innen 2030 står fast. Kutt i utslippene fra transportsektoren blir viktige. Det er flere tiltak som må settes i gang: Det samlede transportbehovet må reduseres og sykkel og gange ta en større del av transportbehovet. Det dreier seg om tilrettelegging gjennom smart planlegging knyttet til lokalisering av arbeidsplasser og boliger. Det offentlige har her et ansvar med sine lokaliseringer av egne arbeidsplasser. Transportmidlene må bli renere. Her føler jeg at vi er i god gang både med nullutslippsløsninger og utvidet bruk av mer miljøvennlig drivstoff. Vi må få til en raskere utskifting av bilparken. Her er avgiftspolitikken viktig. Det er selvfølgelig også avgjørende viktig at internasjonal bilindustri nå har gått tungt inn i å framskaffe kjøretøy som vil tilfredsstille morgendagens krav til utslipp. Det må legges til rette for attraktiv kollektivtransport både på skinner og veier. I et land som Norge vil bussen være det viktigste kollektivtransportmidlet også for framtiden. En attraktiv kollektivtransport dreier seg om kapasitet, regularitet, frekvens og flatedekning. Det dreier seg ikke bare om skinner, men også om veier. IKT vil være et viktig ledd i det grønne skiftet. Bruk av ny teknologi i hele transportsektoren – fra automatiserte tog og selvkjørende biler til trafikkregulering og miljødifferensiering. Bymiljøavtalene er viktige. Det er stor enighet om nødvendigheten av at de største byene får gjennomført store kollektivtiltak. Det er imidlertid viktig at det er sammenheng mellom planprosessene og tidspunktet for bevilgningene. Det er verdt å merke seg at selv med et stort statlig bidrag vil det være krevende for kommuner og fylker å finne dekning for sin del av kostnadene. Vi konstaterer at regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre allerede fra dag én har forpliktet seg på et statlig tilskudd på 50 pst. Flertallet er derfor fornøyd med at det i budsjettet er lagt inn tilstrekkelig til å inngå de første bymiljøavtalene.