May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-28:
Jeg vil takke interpellanten for at hun setter en svært viktig sak i fokus. Jeg skulle ønske at vi som politikere hadde vært mye mer opptatt av barnevernet på alle områder, fordi det er viktig å heve slike saker politisk. Alle barn som trenger tiltak fra barnevernet, skal ha tiltak som ivaretar deres behov. Det er viktig at når barnevernet griper inn og overtar ansvaret for barnet, må det tiltaket man tilbyr barnet, være godt. Den største inngripen man gjør i en familie er når barnet blir tatt ut av hjemmet. De tiltakene man da iverksetter, skal være av god kvalitet og tilpasset det enkelte barn. Vi må være sikre på at barnet får det bedre. Vi vet at det er en utfordring å skaffe fosterhjem som er tilpasset hvert enkelt barns behov. Mange barn står i fosterhjemskø, fordi det er vanskelig å finne hjem som passer for dem. Det kan også være en ekstra utfordring å finne fosterhjem som er tilpasset samiske barn og barn med minoritetsbakgrunn. Utfordringen kan være å finne tiltak som ivaretar barnets både språklige og kulturelle tilknytning, og som samtidig anses for å være det beste tiltaket ut fra barnets øvrige individuelle behov. Det er generelt vanskelig å skaffe fosterhjem, og det er til tider spesielt vanskelig å skaffe samiske fosterhjem. Barnevernsloven gir nærmere regler for hvilke hensyn som skal tas ved plassering i fosterhjem eller institusjon. Barnevernssaker er gjerne sammensatte og komplekse, og det kan også være ulike meninger om hva som er til barnets beste. Det er derfor meget viktig med god kompetanse i barnevernet, slik at barna får de tiltakene de har behov for. Det må arbeides mye videre med å utvikle et kunnskapsbasert barnevern som tar hensyn til det enkelte barns bakgrunn og kultur. Det er også viktig å understreke at vi må forske på de ulike tiltakene vi iverksetter i barnevernet, slik at vi vet at de virker. Videreutdanningen «Barnevern i et minoritetsperspektiv» startet opp høsten 2008. Utdanningen tilbys ved høyskolene i Finnmark, Oslo, Lillehammer og Telemark. Det samiske perspektivet er tungt inne i utdanningen i fellesopplegget, særlig ved Høgskolen i Finnmark. I 2009 skal denne videreutdanningen evalueres, og da må det vurderes om det er behov for å styrke den samiske delen av tilbudet ytterligere. Det er også viktig å styrke kommunenes kompetanse når det gjelder barnevern i samiske områder, og jeg er glad for at statsråden signaliserte at rapporten «Kunnskapsstatus og kunnskapsbehov for barnevernet i samiske områder av Norge» skal brukes som en del av grunnlaget for en slik satsing. Det er samisk befolkning over hele landet, og derfor må det være et nasjonalt fokus på kompetanseutviklingen. Det er viktig at barnevernet også for samiske barn først undersøker muligheten for plassering i barnets familie og nettverk. Familieråd er også et viktig tiltak, som både statsråden og andre har vært inne på. Det er gledelig at Fosterhjemstjenesten i Finnmark har rekruttert flere fosterhjem og beredskapshjem som kan ivareta samiske barns identitet og språkutvikling. Kommunene skal ellers bidra til å gi samiske foreldre tilrettelagte tilbud av forebyggende karakter. Etter FNs barnekonvensjon artikkel 30 skal et barn som tilhører et urfolk eller en minoritet, ikke nektes retten til å leve i pakt med sin kultur, bruke sitt eget språk og bekjenne seg til og utøve sin religion sammen med andre medlemmer av sin gruppe. Det gir samiske barn rettigheter i henhold til norsk lov og internasjonale konvensjoner. Jeg tror vi er enige om at det samiske perspektivet må integreres i både statlig og kommunalt barnevern på en bedre måte. Samiske barn møter fortsatt ofte et barnevern med begrenset kompetanse i samisk språk og kultur. Det er derfor bra at Barne- og likestillingsdepartementet er i dialog med Sametinget om framtidige strategier for å styrke barnevernets kompetanse med tanke på et samisk perspektiv i arbeidet.