Peter Angelsen (Senterpartiet), 1999-12-09:
Det er et mål at rammebetingelsene for sjøtransporten legges til rette slik at skade på mennesker, miljø, skip og last unngås. Det er knyttet risiko til all ferdsel på sjøen, ikke bare for det enkelte skip og de ombordværende selv, men også for annen skipstrafikk i området, og for det omkringliggende miljøet. Konsekvensene av en eventuell ulykke til sjøs vil avhenge av flere faktorer, som fartøyets størrelse, last, antall ombordværende – og sårbarheten til det omkringliggende miljøet, som nevnt. I denne sammenheng må jeg også nevne ulykken med M/S «Sleipner». Det er nødvendig å avvente granskningskommisjonens rapport før man går nærmere inn i en diskusjon om hva som kan og bør gjøres for å forhindre denne type ulykker i fremtiden. I budsjettforliket mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet er det foreslått 15 mill. kr til styrking av fyrtjenesten, herunder 5 mill. kr. til nyinvesteringer, som kan benyttes til å sette opp nye navigasjonslys i hurtigbåtleia. En ytterligere prioritering av fyr og merker vil bli vurdert i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2000 og statsbudsjettet for 2001. Når Regjeringen de siste årene har valgt å prioritere vedlikehold fremfor nyinvesteringer, har det vært ut fra hensynet om å opprettholde driftssikkerheten og kvaliteten på de om lag 4 000 fyrlyktene og de 13 500 merkene en har langs kysten i dag. Det er av stor betydning at skipsfarten kan stole på at de lykter og merker som allerede er etablert, virker slik de er forutsatt å gjøre. Når det gjelder sikkerhetsnivået for fyr og merker, vil jeg også vise til at det er foretatt en gjennomgang av vedlikeholdssituasjonen for fyrtjenesten, slik komiteen bad om i sin innstilling til St. prp. nr. 1 for i år. Gjennomgangen har vist at det fortsatt er et stort vedlikeholdsbehov ved de mange faste anleggene i fyrtjenesten. Vedlikeholdssituasjonen for de flytende merkene anses imidlertid å være god. Det skal i 2000 legges fram en samlet plan for de fire transportsektorene vei, luft, jernbane og sjø. Nasjonal transportplan vil være viktig for at man i større grad enn tidligere kan se de fire transportsektorene i sammenheng. Sjøtransport er avhengig av gode tilknytningsløsninger transportformene imellom, da endestasjonen for gods som fraktes på kjøl, sjelden befinner seg i havna. Havnene vil derfor komme inn i planen som viktige knutepunkter med krav til både sjøverts og landverts tilknytning. Oppfølgingen av Kystverkutvalgets rapport, NOU 1999:5 Det nye Kystverket, vil være en prioritert oppgave i tiden fremover. I arbeidet skal vi se på hvordan den fremtidige organisering og tilknytningsform bør være for å ivareta Kystverkets oppgaver på best mulig måte. Jeg vil legge saken fram for Stortinget på egnet måte så snart som mulig. Oslofjordutvalgets rapport er nå på høring, med høringsfrist den 17. desember. Fiskeridepartementet vil på bakgrunn av høringsuttalelsene vurdere den videre dialog med de berørte kommunene om en fremtidig havnestruktur for regionen. Jeg er klar over hvilken betydning en avklaring av disse spørsmålene har for hele transportplanleggingen, og satser derfor på at dette arbeidet kan gjennomføres så snart som mulig. Det er imidlertid tvilsomt om saken kan ferdigbehandles innen Nasjonal transportplan blir lagt fram. Regjeringen har ønsket å satse på fiskerihavner, og i budsjettforslaget var bevilgningen til havnetjenesten økt med 10 mill. kr i forhold til opprinnelig vedtatt budsjett for 1999. I budsjettforliket mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet er havnetjenesten økt med ytterligere 5 mill. kr, og i tillegg er det foreslått en tilsagnsfullmakt på 20 mill. kr. Ved behandlingen av St. meld. nr. 46 for 1996-97, Havner og infrastruktur for sjøtransport, sluttet flertallet seg til en planramme for havnetjenesten i perioden 1998-2001 på 854 mill. kr. Med tilsvarende økonomiske rammer i 2001 som i 2000, vil planrammen nås i 2001. Når det gjelder vurdering av hvilke prosjekter som skal gjennomføres, blir det lagt vekt på fylkeskommunenes prioriteringer. Tidspunkt for når aktuelle prosjekter blir gjennomført, må imidlertid tilpasses en rasjonell utnyttelse av Kystverkets materiell. I tillegg benyttes en entreprise der dét er rasjonelt. Kystverkets plankompetanse er blitt styrket de siste årene for å få til en best mulig planlegging, vurdering og gjennomføring av aktuelle prosjekter.