Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-03-21:
Jeg deler representanten Dåvøys bekymring for tilgjengeligheten til skolehelsetjenesten. I svært mange kommuner er kapasiteten for dårlig utbygd. Det gjelder særlig tilbudet i videregående skole. En kartlegging som ble gjort i 2004, viser at det er ca. ett helsesøsterårsverk pr. 1 000 elever i grunnskolen og videregående skole, sett under ett. Det er sjølsagt altfor dårlig. Jeg er også enig i at skolehelsetjenesten er helt sentral i det forebyggende arbeidet blant barn og unge. Gjennom tilknytninga til skolen har skolehelsetjenesten en unik mulighet til å nå alle barn og unge. For ungdom er det viktig å ha et sted de kan gå og snakke uten at foreldrene er involvert, snakke om ting de ikke kan snakke med kameratene sine om, og det er viktig at de kan henvende seg et sted uten å måtte bestille time, at det er tilgjengelighet når de trenger det. Den kontaktflaten som skolehelsetjenesten har mot alle barn og alle ungdommer, er spesielt verdifull i arbeidet med å redusere sosiale helseforskjeller. I tillegg til å gi elevene et tilbud i skolehelsetjenesten kan tjenesten henvise til spesialisthelsetjenesten og opprette kontakt med andre hjelpetilbud i kommunen. Det betyr at skolehelsetjenesten også er viktig for at det øvrige hjelpeapparatet skal fungere tilfredsstillende. Som representanten Dåvøy har påpekt, har opptrappingsplanen for psykisk helse som mål at det skal rekrutteres 800 nye årsverk innafor dette området innen utgangen av opptrappingsperioden. Innen utgangen av 2005 var det rekruttert ca. 450 nye årsverk. Det betyr at det har skjedd en vesentlig styrking av tjenesten, men at det fremdeles gjenstår en del før vi er i mål. Det er derfor nødvendig å intensivere arbeidet i regi av opptrappingsplanen dersom vi skal nå målet om 800 nye årsverk innen utgangen av 2008. Kommunene har hatt planer for arbeidet fram til utgangen av 2006. Nå stilles det krav om at kommunene skal oppdatere disse planene for å få utbetalt de øremerkede midlene for 2007. Da forutsettes det at minst 20 pst. av midlene til kommunene skal gå direkte til tiltak mot barn og unge. Regjeringa har i St.meld. nr. 20 for 2006-2007, Nasjonal strategi for å utjevne sosiale helseforskjeller, varslet at skolehelsetjenesten skal videreutvikles og styrkes. Det er mye som tyder på at målet om 800 nye årsverk gjennom opptrappingsplanen ikke er tilstrekkelig til å oppnå et tilfredsstillende tilbud i regi av skolehelsetjenesten. Opptrappinga kan ikke løses gjennom midler fra psykiatriplanen alene. Derfor har vi fra Regjeringas side bl.a. sørget for at kommunenes frie inntekter har økt betydelig. Helsestasjons- og skolehelsetjeneste er lovpålagte tjenester, og kommunene har også et selvstendig ansvar for å oppfylle lovkravene innenfor dagens økonomiske rammer. Jeg vil i tillegg vurdere om det er nødvendig å ta i bruk enda sterkere virkemidler for å få til en ønsket utbygging av skolehelsetjenesten. I denne sammenheng vil det være aktuelt å vurdere om det er behov for standarder eller normer for tilgjengelighet, f.eks. for antall elever pr. årsverk. Som en oppfølging av stortingsmeldinga om sosiale helseforskjeller har Sosial- og helsedirektoratet fått i oppdrag å vurdere dagens situasjon for skolehelsetjenesten og hva som bør være kapasitet og innhold i tjenesten framover for at vi skal ha et fullgodt tilbud.