Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2008-06-17:
La meg aller først takke saksordføreren for en fin gjennomgang av saken. Fremskrittspartiet mener det er positivt at folk flest i størst mulig grad blir satt i stand til å ivareta sine egne behov. Loven vi i dag debatterer, er en slik lov. I forrige uke uttalte statsråden fra denne talerstolen at behovet for privat sparing er mindre i Norge enn i andre land, dette fordi i Norge foregår sparingen på offentlige hender. Denne analysen bygger på et premiss som Fremskrittspartiet ikke deler. Statsråden har selvfølgelig helt rett i at staten opparbeider en stadig større formue, men Fremskrittspartiet deler ikke den tro på at en slik formue kan erstatte de positive elementene privat sparing bygger på. I høringen om kredittmeldingen uttalte sentralbanksjefen at det i Norge, i motsetning til mange andre land, ikke finnes hva han kalte «angstsparing». Dette kan man velge å se fra to sider. Det er positivt at nordmenn flest har tiltro til at det offentlige vil kunne ivareta grunnleggende velferd. Men som også sentralbanksjefen var innom, har offentlig sparing en tendens til å skape urealistiske forventninger i befolkningen. Ingen offentlig sparing kan erstatte den trygghet og selvstendighet som skapes ved privat sparing. Valgfrihet knyttet til egen velferd er et bærende element i Fremskrittspartiets politikk, og incentiver knyttet til privat sparing er derfor positivt. I så måte er dagens forslag til lov om individuell pensjonssparing et lite skritt i riktig retning for å gi folk flest tilbake myndigheten over sine egne økonomiske disponeringer. Dagens pensjonssystem har to pilarer. Dette gjelder ordninger knyttet opp mot folketrygden og pensjoner knyttet opp mot den enkeltes arbeidsforhold. Dagens lovforslag er ment å utgjøre den tredje pilaren i pensjonssystemet. I et slikt perspektiv er det trist at Regjeringen velger å legge seg på et årlig sparebeløp som for de fleste vil bety relativt lite ved oppnådd pensjonsalder. Hele opposisjonen står derfor samlet om et alternativt lovforslag, om endringer i lovforslaget fremmet av Regjeringen som vil gi hver enkelt arbeidstager mulighet til årlig å spare inntil 40 000 kr med skattefradrag. Videre ønsker Fremskrittspartiet at dette beløpet årlig automatisk justeres i henhold til lønnsveksten, og at beløpet eventuelt knyttes opp mot grunnbeløpet i folketrygden. Statsråd Halvorsen har ved flere anledninger uttalt at det er korrekt å skattlegge mennesker ut fra prinsippet om at de faktisk har penger, dette til tross for at pengene kan ha vært skattlagt flere ganger tidligere. Dette mener Fremskrittspartiet er et overgrep mot eiendomsretten og bidrar til å svekke folks tillit til skattesystemet. I så måte er ikke Fremskrittspartiet overrasket over at Regjeringen fortsetter sin dobbeltbeskatning gjennom dette lovforslaget. I likhet med de øvrige opposisjonspartiene er Fremskrittspartiet skeptisk til asymmetrien som beskatningen av ordningen i lovforslaget legger opp til, dette fordi trygdeavgift og eventuell toppskatt må betales to ganger. En person vil måtte svare trygdeavgift og toppskatt på den inntekten som skytes inn i pensjonsordningen, og betale ny trygdeavgift samt risikere å måtte betale ny toppskatt det året pengene tas ut. Jeg tar med dette opp forslagene som er fremmet av Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre.