Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2013-04-09:
Jeg merker meg med tilfredshet at innstillingen er enstemmig. Det er viktig for oss i Utenriksdepartementet å ha bred støtte i Stortinget for regjeringens politikk på dette området. Slik har det også vært de siste årene. La meg begynne med å slå fast at forsvarsindustrien er av strategisk betydning for Norge. Norge har et av Europas mest moderne og omstilte forsvar, basert på en betydelig satsing på ny teknologi og investeringer i nytt materiell. For Forsvaret er et nært og tett samarbeid med industrien av stor betydning. Regjeringen drøftet dette i dybden allerede i St. meld. nr. 38 for 2006–2007 om Forsvaret og industrien. Vi gikk da inn for et langt tettere samarbeid mellom Forsvaret og norsk forsvarsindustri enn hva som hadde vært tilfellet fram til 2005. Satsingen har gitt betydelige resultater. Siden 2005 har norsk eksport av forsvarsmateriell blitt nesten fordoblet. Norge utmerker seg dertil internasjonalt ved å ha et åpent forsvarsmarked. Mens svært mange land forsøker å kjøpe mest mulig hjemme, ganske uavhengig av både pris og kvalitet, importerer Norge en stor andel av sitt eget materiell, faktisk opp mot 70 pst. For flere store land i Europa er tilsvarende tall noen få prosent, mens USA er blant de aller mest proteksjonistiske. Norge har valgt en annen tilnærming. Grovt sett importerer vi for omtrent like mye som vi eksporterer for. Dette betyr at norsk forsvarsindustri har kunnet spesialisere seg inn mot særlige nisjer, der vi til gjengjeld gjør det til dels meget bra i den internasjonale konkurransen. Vi overoppfyller på denne måten mange av de målsettinger både EU og NATO har satt seg for åpnere forsvarsmarkeder. Det er jeg stolt av. Samtidig betyr dette at vi har et enda større behov for klare og forutsigbare regler, både nasjonalt og internasjonalt, enn mange andre land har. Vi ønsker at vår forsvarseksport skjer innen strenge og tydelige rammer her hjemme, samt at de internasjonale kjørereglene styrkes, slik vi nylig har sett det gjennom våpenhandelsavtalen ATT. Forsvarsindustrien er teknologiintensiv og kunnskapsintensiv. Regjeringen er opptatt av å legge til rette for at denne industrien fortsatt skal kunne være med i fronten av den teknologiske utviklingen og beholde viktig kompetanse. Dette betyr at den må sikres gode og stabile rammevilkår, som gjør at den kan delta i internasjonale utviklings- og produksjonsprosesser. «Langsiktighet» og «forutsigbarhet» er nøkkelord. Samtidig er vi meget opptatt av at vi skal ha, videreutvikle, opprettholde og styrke et av verdens strengeste våpenkontrollregimer. Det er gledelig å kunne si at selv om eksporten har gått kraftig opp de siste åtte årene, er det fortsatt slik at rundt 90 pst. av vår eksport går til NATO-landene pluss Sverige og Finland. Disse markedene vil fortsatt dominere, samtidig som vi ser at norsk industri i økende grad også ser seg om etter nye og fjernere markeder. Derfor – igjen – blir denne debatten så viktig. Som både meldingen og innstillingen legger vekt på, er det nettopp derfor viktig at vi har et oppdatert regelverk for menneskerettigheter og demokratiutvikling. Det framgår av meldingen at regjeringen har tatt flere grep for å sikre et tidsmessig og fortsatt strengt regelverk. Jeg setter pris på komiteens støtte til de tiltakene som vi foreslår når det gjelder en mer systematisk vurdering av mottakerland. Det er ikke minst viktig at vi har etablert en sjekkliste i samarbeid med SIPRI, som flere av talerne har vært inne på. Vi er i ferd med å foreta forskriftsendringer i tråd med dette. Dette vil bl.a. kunne gjøre det enklere å suspendere tidligere utstedte lisenser. Vi vil også endre retningslinjene. Eksport av annet utstyr enn rene våpen, f.eks., kan avslås med begrunnelse i EUs atferdskriterier – altså såkalt B-materiell, som bl.a. representanten Skei Grande var inne på. Dette blir en del av våre retningslinjer. Vi endrer forskriftene. Vi kommer tilbake til Stortinget når vi har erfaringer med hvordan denne endrede praksisen vil slå ut når det gjelder vår eksport av såkalt B-materiell. Jeg har også lyst til å nevne at den nye eksportkontrollforskriften snart trer i kraft. Med denne vil Norge gjennomføre et EØS-relevant direktiv, det såkalte ICT-direktivet. Direktivet inneholder regler om forenkling av lisensieringen av forsvarsmateriell til mottakere innenfor EØS. På denne måten vil det bli bedre konkurransebetingelser innenfor EØS-området. Jeg vil samtidig understreke at beslutningene om å tillate eksport, eller ikke, fortsatt vil være det enkelte lands ansvar. Vi har jobbet hardt for å få til en internasjonal våpenhandelsavtale. Det var på høy tid. Vi mener den ble bedre enn vi på mange måter kunne fryktet, og har fått bredere støtte. Dette er en viktig del av dette arbeidet. Jeg vil avslutte med å gi ros både til alle de organisasjonene som har bidratt til å skape interesse og forståelse for dette, og til norsk forsvarsindustri, som er en viktig partner i dette arbeidet internasjonalt.