Svein Flåtten (Høyre), 2008-06-17:
Skatteproposisjonen fra Regjeringen i forbindelse med revidert budsjett i år er ikke noe omfangsrikt dokument. Det kan en vel tillate seg å si. Den inneholder ikke så mye. Selv om vi er midt i et budsjettår, ville det vært mulig for Regjeringen å ta noen mindre grep i skatte- og avgiftspolitikken som kunne vist en retning for næringsliv, for verdiskaping og folks privatøkonomi, og som ville gitt folk mulighet til å spare og dermed skape sin egen private velferd. Det ser vi ikke. Det vi har sett i disse snaut tre årene fra den rød-grønne regjeringen, har stort sett vært skatteskjerpelser. Særlig gjelder dette økninger i formuesskatten på eierskap i norske bedrifter. Det er skadelig, særlig for små og mellomstore bedrifter som ikke har ressurser til å stå imot slike kostnader når avkastningen kan være dårlig. Så til proposisjonen. Det er to saker som jeg vil nevne. Den første gjelder fiskerfradraget, som jeg har vært inne på i en replikkordveksling. Det er interessant at Regjeringen nå innser at nettolønnsordningen skaper et press på arbeidsmarkedet, på konkurransen - altså en vridning i konkurransen - bl.a. i fiskerisektoren, men ikke bare i den. Når vi snart er oppe i 2 milliarder kr i årlige kostnader for ordningen, synes jeg det er bra at man nå begynner å se nærmere på dette. Vi har for øvrig foreslått å øke fiskerfradraget ytterligere, nettopp med den samme begrunnelsen som Regjeringen har hatt. Vi har foreslått det også tidligere, for vi har sett denne problematikken på et tidligere tidspunkt. Så noen få ord om rederibeskatningen, som saksordføreren var inne på. Hun sa at den presiseringen som er foreslått i skatteloven § 8-14 fjerde ledd, for så vidt er unødvendig, fordi den innebærer en inkurie og dermed en tetting av et hull i skatteloven. Jeg tror at de som driver med dette, forholder seg til loven slik som den er. Den bør derfor være riktig. Det kan ha vært foretatt disposisjoner som man ikke hadde forutsetninger for å vite om, ha korrekt kunnskap om, da man gjorde det. Derfor har vi foreslått et annet ikrafttredelsestidspunkt. Jeg tillater meg også i denne forbindelse, siden det antakelig er siste muligheten, å kommentere miljødelen av de tilbakeførte skattekredittene i rederibeskatningen, selv om ikke dette ligger i proposisjonen. Sluttresultatet av dette. Sluttresultatet av dette ble, som vi vet, at Regjeringen ikke greide å oppfylle løftet om å legge til rette for at miljøtredjeparten kunne bokføres som egenkapital. Vi har sett et kuriøst forsøk på løsning ved å skaffe en utredning fra et par professorer ved NHH som sier at det i noen tilfeller kan tenkes at miljødelen kan føres som egenkapital. Men de som har ansvaret for forholdet til regelverket, nemlig revisorene i Den norske Revisorforening, er krystallklare på at denne rapporten ikke medfører noen endring i deres oppfølging av regelverket. Hvis Regjeringen nå mener at denne NHH-utredningen faglig tilsier at miljødelen i en del tilfeller kan føres som egenkapital, vil det være min forventning at man følger opp dette med tilpassede retningslinjer og regler i tilknytning til den tilbakevirkende rederiskatten - og helst i samarbeid med Revisorforeningen, slik at man kommer frem til en løsning som er faglig forsvarlig og kan aksepteres av dem som tross alt skal sette sitt sluttstempel på selskapenes regnskaper. Det er noe av knuten i dette. Høyre fremmer en del enkeltforslag i denne innstillingen, i tillegg til det som er foreslått. Til grunn for disse forslagene ligger at det skal lønne seg å jobbe, at mangelen på arbeidskraft er viktig, ikke minst er det viktig å få folk tilbake i jobb. Det er noe av bakgrunnen for forslaget vårt om skattefradrag for arbeidsgiverbetalt sykebehandling og forsikringsutgifter. Dernest må det lønne seg å spare, og det har vi hatt en debatt om tidligere i dag. Sparingen bidrar også til å dempe presset i økonomien, og setter folk i stand til å ta mer ansvar for seg selv, for sitt og sitt eget liv. Derfor vil vi forbedre de skattefavoriserte spareordningene, som individuell pensjonssparing, individuell livrente og BSU-ordningen, altså boligspareordningen for ungdom. Vi er også opptatt av generasjonsskifter, både i næringsliv og for familier. Derfor gjentar vi våre forslag om å lette arveavgiften ved generasjonsskifter i næringslivet. Dette er spesielt viktig for små og mellomstore bedrifter, som ikke har den samme anledningen til en arveovergang med lavere kostnader som større bedrifter med større ressurser, som kan bruke lang tid og lange ressurser, har. Vi foreslår halv arbeidsgiveravgift for lærlinger. Det er stor mangel på arbeidskraft, særlig den kvalifiserte, i mange bransjer. Det er stort frafall i den videregående skole. Ungdom har problemer med å komme inn på arbeidsmarkedet, og vi tror det er viktig å stimulere bedriftene og arbeidsgiverne til å ta inn ungdom til opplæring. Vi foreslår også å øke avskrivningssatsen for driftsmidler, i den såkalte saldogruppe c, det vil si vogntog og varebiler. Det er generelt gode tider i næringslivet, og da er det riktig å stimulere til nyinvesteringer. Men de transportavhengige bransjer, særlig med de drivstoffprisene vi tidvis ser, har behov for økt lønnsomhet, noe som økte avskrivningsmuligheter gir på sikt - selvfølgelig i tillegg til miljøgevinster ved at bilparken blir nyere og mer miljøtilpasset. Samlet synes jeg det må være tillatt å si at en del av våre forslag - og ikke minst at opposisjonen i mange tilfeller står samlet - angir en annen retning på en del områder enn den Regjeringen har foreslått. Det er viktige områder som jeg håper Regjeringen kanskje kommer sterkere tilbake til ved neste korsvei, som er straks over sommerferien. Jeg tar opp de forslag som vi står sammen med andre om, og de vi står alene om.