Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2009-05-12:
Jeg synes det er bra å ha et engasjement for jordvern, og vi skal ha respekt for den dyrkede marka som vi har her i landet. Det er tross alt en begrenset ressurs. Men det er også riktig som statsråden her sier, at dette først og fremst er en utfordring i pressområder. Representanten, og interpellanten, Holten Hjemdal kommer fra et slikt område selv – Østfold – og undertegnede gjør også det. Jeg ser disse utfordringene og konfliktene helt tydelig. Men de som argumenterer for et sterkt jordvern, har en brist i sin argumentasjon i forhold til hva slags samfunnsutvikling de ønsker. Jeg er enig i at når vi tar dyrket mark i bruk til annet formål, må vi kunne kreve en høy utnyttelse. Men jordvernpolitikken kan jo ikke stanse annen type samfunnsutvikling, som vi alle, også i denne salen, ser på som helt nødvendig. Det har jo bl.a. å gjøre med tettstedsutvikling, som man ønsker å ha også i pressområder, hvor det er avgjørende å kunne få bygd opp de tettstedene man har. Det handler det om bl.a. i det området i Akershus hvor jeg kommer fra, hvor alle de tradisjonelle tettstedene ligger midt inne i dyrket mark. Der ligger også jernbanestasjonene og de andre kollektivknutepunktene. Så hvis man ønsker å bygge opp og styrke kollektivknutepunktene og komme vekk fra bilavhengigheten, må man være villig til å ofre noe dyrket mark. Senterpartiet er talsmann for mer penger til vei, selv om man ikke får gjennomslag for det i Regjeringen. Altså: Hvis man ønsker firefelts motorvei, må man akseptere at man bygger ned en del dyrket mark, ellers får man være ærlig og si at vi får greie oss med den veistandarden vi har. Det samme gjelder også utbygging av jernbane, bl.a. i Østfold. Det har også med næringsutvikling å gjøre. Jeg har hørt argumenter som at nei, vi kan ikke ta arbeidet fra den bonden som driver på det jordstykket, eller på den gården. Men det er klart at mange kommuner synes det er attraktivt å få etablert en bedrift med 500 arbeidsplasser, og da gi slipp på den ene arbeidsplassen som kanskje ikke er så viktig. Så her er det mange spørsmål som jeg synes at jordvernerne – hvis jeg skal kunne bruke et slikt uttrykk – ikke svarer tydelig på. Hva slags samfunnsutvikling ønsker man? Ønsker man å innta et Lundteigen-standpunkt, nemlig å reversere samfunnsutviklingen betydelig, er det ærlig – men jeg hører ikke statsråd Brekk eller Holten Hjemdal si noe om det. Så har vi en markalov. Man ønsker å stramme inn bruken av Marka, noe som nå gjør det helt umulig, bl.a. for folk i Oslo, å bygge i Marka. Også når det gjelder kommunene i Akershus rundt Oslo, kan vi nå ikke få bygge i Marka. Markaloven er den største trusselen mot jordvern på det sentrale Østlandet som er kommet i nyere tid. For å si det med arbeiderpartiordføreren i Rælingen, som ligger utenfor Lillestrøm: Det eneste alternativet vi har nå, er at vi bygger ned dyrket mark og tilbyr husbåter til folk på Øyeren. Det var da markaloven kom. Her er man ikke tydelig i det hele tatt på hva man ønsker. Det etterlyser jeg. Så er spørsmålet: Kan vi bidra til å sikre antallet dekar dyrket mark ved nydyrking, f.eks.? Det er et spørsmål som jeg gjerne vil utfordre statsråden på. Ønsker han å bidra til å støtte nydyrking?