trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2010-11-25:
Vi har signalisert hele tiden at nullskatteyterproblematikken må man ta på alvor, og den kan vi angripe på helt andre måter enn det man gjør via formuesskatten. Men i frykt for å oppleve det samme som man gjorde i 2006, da utbytteskatten ble innført uten at formuesskatten ble tatt bort, kommer vi ikke til å gi de rød-grønne noen ideer på det området. Nå skal man også ha respekt for at nullskatteyterproblematikken har to sider. Driver man næringsvirksomhet, går det faktisk an å tape penger. Jeg vil tro at også en rød-grønn politiker synes det er høyst urimelig at man skal betale skatt hvis man ikke tjener penger. Da er det i hvert fall å svekke arbeidsplassene i de bedriftene den eieren har, hvis man fortsetter å skattebelaste den. Så har vi en nullskatteyterproblematikk ut fra planlegging. Der skal vi bli med på en diskusjon. Jeg tror vi også vet hvilke tiltak man kan sette i verk for å få bukt med den.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2010-11-25:
Det må da nesten bare være representanten Serigstad Valen som synes det er trist og leit å være i Norge. Vi prøver å poengtere at vi synes det er ganske bra. Det er vel ikke så mange som er så lite opptatt av å skaffe penger, men bare opptatt av å bruke penger, som altså representanten Serigstad Valen, så vi håper jo at vi ganske snart kan få en slutt på at SV sitter i regjering. Jeg synes også at representanten Kolberg er litt underlig, for han bruker jo nettopp den dynamikken som den borgerlige regjeringen skapte i forrige periode, og den fantastiske gullalderen vi hadde fram til finanskrisen – hvordan den skapte jobber – til å prøve å dokumentere hva som har skjedd i den perioden her. Det er jo faktisk da bedre å se på hva som har skjedd etter finanskrisen. Det er jo basisen for det vi nå diskuterer. Der har vi hatt en kraftig dreining av antall timeverk fra privat sektor og over til offentlig sektor. Altså har vi fått en forrykking i balansen mellom offentlig og privat, som er bekymringsfullt. Det er heller ingen tvil om at byråkratiseringspilene går rett til værs. Det er ikke vanskelig å dokumentere. Vi har flere spørsmål til Finansdepartementet i runden rundt statsbudsjettet som dokumenterer det. Så Norge er blitt overbyråkratisert. Og representanten Hagen burde kanskje studere noen av de svarene vi har fått fra Finansdepartementet. Vi må altså begynne å tenke på å skape mer, ikke skatte mer, og vi må over på en vekstfremmende skattepolitikk i stedet for en veksthemmende skattepolitikk. Det er jo nettopp det lyset vi har satt formuesskatten i. Og når jeg hører representanten Henriksen fokusere på de regionale utviklingsmidlene, vil jeg først og fremst minne om at vårt fokus er at bedriftene kanskje skal få lov til å beholde mer av sin egenkapital. Da tror jeg ikke så mange kommer til å etterlyse de regionale utviklingsmidlene. I tillegg setter vi av penger til økt samferdselssatsing. Det er i hvert fall noe som Bedrifts-Norge etterlyser. Og vi har også satt av en pott til lokal næringsutvikling, gjennom kommunene. Stokkan-Grande var også inne på det samme regnestykket som representanten Thorkildsen var inne på tidligere. Vi har en skattepolitikk som gir nøyaktig samme skattelette til dem som har 480 000 kr i inntekt som til dem som har 3 mill. kr i inntekt. Resten kommer fra formue. Man tåler ikke at private eier arbeidsplasser – man vil ha arbeidsplasser, men det er bare utlendinger og staten som skal eie dem. Det tror jeg er en ødeleggende næringspolitikk, og den kommer til å koste oss dyrt over tid.
Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
I år har vi løftet opp de gruppene som ikke har sterke lobbyinteresser bak seg, sier Arbeiderpartiets finanspolitiske talsmann, og nevner barnevernet som et eksempel – i år. Men så er det sånn at regjeringen på noen områder har valgt å prioritere langsiktig opptrapping til behovet er dekket. Jeg nevner at man over mange år har hatt en langsiktig satsing for å oppnå full barnehagedekning, jeg nevner at man har sagt at man skal ha full sykehjemsdekning innen 2015, selv om tempoet ikke tilsier det, og jeg nevner at man har sagt at innen 2014 skal kultur ha 1 pst. av statsbudsjettet. Dette gjelder store grupper, brede velgergrupper. Barnevernet står tydeligvis lenger ned på regjeringens prioriteringsliste, selv om det i år har fått et løft, som heller ikke tilsvarer behovet. Verdighet: Når vil regjeringen og regjeringspartiene løfte barnevernet gjennom en langsiktig opptrappingsplan?
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-25:
Finanskomiteens leder skrev følgende på sin blogg for et år siden: «Men fremtiden for biodrivstoff handler etter min mening om biodrivstoff basert på trevirke. Og dette kan bli stort i Norge. Men veien til dette går ikke om å gjøre veitrafikk billigere gjennom avgiftsfritak – et fritak som ikke skiller på klimavennlig- og uvennlig biodrivstoff! Fremtiden for bra biodrivstoff går gjennom omsetningspåbud, produktstandarder/bærekraftkriterier og statlige bidrag til forskning, utvikling og kommersialisering av teknologien.» Resultatet er i dag at regjeringen av uvisse grunner har lagt en varslet ytterligere økning i en skuff etter at Uniol i Fredrikstad har gått dukken, og vi kjenner også til hva som skjer med Synergo i finanskomiteens leders eget fylke. Den bedriften går også dårlig. Angrer komiteens leder på den bloggen?
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-25:
SV har hatt en meget høy profil når det gjelder gasskraftverksaken i Norge. De har gjentatte ganger lovet på tro og ære at gasskraftverkene på Kårstø og Mongstad skulle renses fra dag én, i hvert fall fra dag 1001. Gasskraftverket på Kårstø står der og slipper ut store mengder klimagasser, som representanten vet. Det er ikke bevilget én krone til fremdrift av eventuelle renseplaner i det budsjettet som SV stemmer for i dag. For noen uker siden kom også nyheten om at regjeringen vil tildele nær en million gratis klimakvoter til driften av gasskraftverket på Mongstad de to neste årene – altså en ren subsidiering med rundt 150 mill. kr av et sterkt forurensende gasskraftverk som SV lovet å rense fra dag én. Spørsmålet mitt til Thorkildsen blir da: Hva er Thorkildsens svar på det? Her svikter man altså først det man har lovet, og så subsidierer man i tillegg.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-25:
Representanten Lundteigen holdt et minnerikt innlegg i forrige finansdebatt, for ett år siden, der han i sin helhet snakket om biodiesel. Blant annet sa Lundteigen: «I de rød-grønne regjeringspartienes finansinnstilling er 100 mill. kr øremerket til omstilling av treforedlingsindustrien vår, slik at vi kan starte bygging av flere anlegg for 2. generasjons biodrivstoff basert på trevirke. På treforedlingsspråket er dette kalt 2. generasjons biodiesel eller tømmerdiesel og bioetanol eller tresprit. Dette er bra, og det er en forsiktig start på en ny epoke fra Regjeringas side.» Denne nye epoken førte til at en bedrift som Lundteigen eksplisitt skulle redde, nå er under avvikling, som representanten Gundersen også sa. Lundteigen sluttet sitt innlegg i fjor med følgende: «Imidlertid vil en regjering som ikke vekker begeistring og framtidshåp hos alliansens mange pådrivere, forvitre ganske snart.» Så mitt spørsmål til Lundteigen blir da: Er denne regjeringen i ferd med å forvitre, slik som Lundteigen spådde i fjor?
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-25:
Det svaret får dessverre ikke representanten Eldegard her i dag, og det tror jeg heller ikke hun hadde forventet. Nå er det sånn at vi i dag legger fram vårt alternative budsjett, et budsjett som jeg faktisk er veldig stolt av. Vi har jobbet hardt med budsjettet. Det er ikke noen penger som vi ikke har inndekning for – det er ikke noen utgifter vi ikke har inndekning for – og jeg føler at vi har en klar profil når det gjelder verdiskaping. Jeg vet at representanten Eldegard er veldig opptatt av akkurat det med næringsliv, derfor skulle jeg ønske at hun ville påvirke sin regjering til å satse mer på entreprenørskap, på gründere og på næringslivet, enn det hun har greid til nå. Igjen, det er lenge til neste valg. Vi kjører vår politikk, Venstres politikk, uten å skule til noen sider, og vi samarbeider også godt med Arbeiderpartiet i mange situasjoner, bl.a. når det gjelder klimaforliket, velferdsgarantien og diverse annet.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-25:
Igjen: Vi har mye til felles med Arbeiderpartiet. Vi har samarbeidet godt med dem på de områder som jeg nevnte til representanten Eldegard i stad. Klimaforliket er et glitrende eksempel på hvordan vi kan få til gode og langsiktige løsninger. Det er faktisk ganske viktig at man får til gode, solide og langsiktige løsninger, så det er Venstre for. Men når det gjelder å sitte i regjering med f.eks. Arbeiderpartiet, hvis det er det representanten prøver å lokke fram, er nok det uaktuelt. Men til tross for det kan vi samarbeide om gode løsninger. Vi står, som jeg sa i stad, på vårt alternative budsjett, som jeg faktisk er veldig stolt over, for vi gjør noen grep for fremtiden. Den største kritikken min mot det forslaget som får flertall her i dag, gjelder fremtiden. Jeg skulle ønske at vi kunne se hvilken profil vi skal ha, i hvilken retning vi skal gå, og at vi kunne tenke på kommende generasjoner, ikke bare leve i nuet og gjøre det godt for oss voksne som bor her i dette landet nå.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-25:
Jeg mener det er helt rett å gjeninnføre den aksjerabatten. Det var helt feil av regjeringen Stoltenberg å fjerne den. Årsaken til det er rett og slett hensynet til næringslivet. Vi ønsker også å redusere formuesskatten, som representanten sikkert vet. Det er også for å styrke det norske næringslivet. Vi skal investere, vi skal trygge, og vi skal satse på dem som ønsker å eie norske bedrifter. Det er årsaken til at vi ikke vil fjerne aksjerabatten, som jeg ble utfordret på her. Det er årsaken til at vi vil fjerne formuesskatten på sikt. Det er årsaken til at vi har lagt inn masse gode skatteincentiver for fremtidige ufødte bedrifter. Jeg ble veldig skuffet over innlegget fra SV her i dag. Det var ikke ett ord om verdiskaping! Så hva SV tenker vi skal leve av i fremtiden, er jeg veldig usikker på.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-25:
Takk for det spørsmålet. Jeg hadde for så vidt forventet det. Det er slik at vi går tilbake til den støtten som vi hadde under Bondevik II-regjeringen. Vi mener det er der den skal holde seg og være. Dette er en kryssubsidiering mellom regjeringen og fagforeningene. Man får noe, og så gir man noe. Og så er det jo også slik, som representanten Lundteigen burde ha vært mer opptatt av, at det er en urettferdighet i dette. Jeg ville tro at Lundteigen er for gründere og selvstendig næringsdrivende, men det er noe som ikke stemmer helt når noen skal få store subsidier, mens andre ikke har muligheten til å få det.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-25:
Jeg kan berolige representanten Lundteigen med at kunnskapen om dette er inne hos representanten Tenden. Det kan jeg berolige ham med. Men det er jo faktisk slik at de fleste i offentlig sektor er medlem av fagforeninger. Det er jeg helt sikker på at også Lundteigen innrømmer, hvis han tenker seg om. Igjen: Vi går tilbake. Politikk er prioritering. Vi prioriterer ikke dette. Vi prioriterer mye annet, bl.a. gründervirksomhet, vi prioriterer forskning, og vi har et grønt skatteskifte som gjør at vi prioriterer mer miljøvennlig atferd. Slik er politikken. Vi prioriterer ikke subsidiering av fagforeninger. Vi prioriterer annerledes, som jeg også redegjorde for i mitt innlegg.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-25:
Som jeg sa i mitt innlegg, er regjeringens budsjett greit nok, men mitt anliggende, eller Venstres anliggende, er at det ikke vitner om noen kurs, noen retning, og Venstre mener at det hadde vært mulig for regjeringen med 2004-nivået på skatt å bruke anledningen til f.eks. en kraftig omlegging av systemet i en grønnere og mer bedriftsvennlig retning. Venstres alternative budsjett viser at det er mulig innenfor en provenynøytral ramme. Så til spørsmålet: I år, som i fjor, gjør regjeringen noen små justeringer som i beste fall forvirrer og i verste fall virker mot sin hensikt. I fjor var det biodieselavgiften som skapte mye bruduljer for regjeringen. Argumentet var at forurenser skulle betale, men det førte til at to spennende bedrifter gikk konkurs. I år er det e-moms, som virker like lite gjennomtenkt, og som ikke er utredet. Angrer finansministeren allerede på e-momsforslaget, og hvor sannsynlig tror han det er at det kommer til å bli noe av før EU har kommet fram til sin konklusjon i år 2015?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2010-11-25:
Her synes jeg det var veldig mye god politikk som representanten Micaelsen ramset opp. Fremskrittspartiet har gått til valg på et partiprogram hvor mange av de punktene som Micaelsen nevner, er helt klare satsinger fra Fremskrittspartiets side. Det å ha et klart krav om kutt i skatter og avgifter er jeg stolt av at Fremskrittspartiet er det partiet som er helt i front på, å kutte skattene og avgiftene slik at folk flest får mer valgfrihet og kan bestemme mer og leve av sine egne lønninger. Jeg er derimot uenig i den beregningen som Micaelsen og andre har gjort, at dette automatisk skal koste 88 mrd. kr. Jeg mener for det første at det finnes en dynamisk effekt i disse forslagene som bl.a. vil sørge for en økt vekst i norsk økonomi. Da vil ikke disse såkalte tapene for staten bli så store som Micaelsen påstår. Videre har ikke vi sagt at det skal gjennomføres på ett år, slik man kan få inntrykk av når man leser svaret fra Finansdepartementet. Dette er løfter man ønsker å gjennomføre over flere år.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2010-11-25:
Det er klart at i en framtidig regjering hvor Fremskrittspartiet er delaktig, vil selvfølgelig også Fremskrittspartiet ha en hånd på rattet. Jeg antar at det også var beveggrunnen for både Senterpartiet og SV til å bli med inn i et regjeringsprosjekt sammen med Arbeiderpartiet, at man håper at man får hånden på rattet. Så viser det seg at noen kanskje ikke får det, men Fremskrittspartiet har i hvert fall tenkt å få det i en framtidig regjering. Jeg konstaterer at denne handlingsregelen, som representanten er opptatt av å vise til at Fremskrittspartiet er uenig i, på veldig mange områder aldri blir fulgt. Den har ikke blitt fulgt av tidligere regjeringer, men blir heller ikke fulgt av dagens regjering – heller ikke i det statsbudsjettet som i dag blir vedtatt, følges denne handlingsregelen. Så i en framtidig regjering skal det i hvert fall ikke være noe problem å legge seg på samme tolkning av handlingsregelen som flertallspartiene gjør, nemlig at den ikke følges.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2010-11-25:
Jeg er uenig i representantens konklusjon, at Fremskrittspartiet i sitt budsjett tar fra de fattige og gir til de rike. Det er faktisk sånn at i Fremskrittspartiets alternative budsjett foreslår vi store skatte- og avgiftskutt, og spesielt avgiftskuttene vil jo komme dem med lave inntekter til gode. Når det er slik at bl.a. staten og bompengeselskapene tar inn mange milliarder i bompenger, smerter ikke det for rike personer, men det smerter for helt vanlige, ordinære mennesker som skal på jobb, om det er i kassa på Rimi eller om det er en annen type jobb. Da smerter den utgiften mye mer for dem som har lave inntekter enn for dem som har høye inntekter. Derfor er Fremskrittspartiet opptatt av at vi øker bunnfradraget og gjør det slik at de med lave og middels inntekter kommer best ut. Så ønsker vi å fjerne formuesskatten, for formuesskatten er et angrep på norsk eierskap i næringslivet. Vi ønsker å sikre arbeidsplassene, og da er det veldig fornuftig å fjerne formuesskatten på sikt, slik at vi kan sikre norske arbeidsplasser så den ansatte på Rimi fortsatt har en jobb å gå til.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2010-11-25:
Det er ikke noe ekstrem høyrepolitikk i Fremskrittspartiets program. Fremskrittspartiets program og politikk er en fornyelse av Norge, noe som faktisk er meget påkrevet når vi ser hvor store problemer vi har på en rekke samfunnsområder. Så synes jeg det er veldig spesielt at representanten Lundteigen velger å ta opp det at Fremskrittspartiet vil ta bort formuesskatten, underforstått at Senterpartiet ønsker å beholde formuesskatten. For jeg snakker med ganske mange selvstendig næringsdrivende innenfor landbruket bl.a., som er meget opptatt av å få fjernet formuesskatten, bl.a. den delen som går på arbeidende kapital. Jeg tror at mange av dem, eller, for å si det slik, de få støttespillerne som Lundteigens parti har igjen, faktisk er uenig med representanten Lundteigen i hans sterke, varme forsvar av formuesskatten som en god skatt. Jeg mener dette er et angrep på selvstendig næringsdrivende og norsk eierskap i næringslivet. Jeg er opptatt av at vi faktisk kan få fjernet formuesskatten, og jeg håper at opposisjonspolitiker Lundteigen i neste stortingsperiode blir med en ny regjering i å fjerne formuesskatten.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2010-11-25:
Det er mange måter å varme seg på – uten at jeg skal utdype det. Det er veldig interessant at man tar opp det med elavgift. Man kan se seg litt rundt om i Norge, på hvordan det var sist vinter, og hvordan det kan bli denne vinteren. Senest i dag i nyhetene varslet man om prissjokk på elavgift. Jeg tviler sterkt på at folk flest fyrer fordi det er gøy, man fyrer for å få varme. Vi vet bl.a. at her i Oslo, som representanten Skei Grande kommer fra, var det mange eldre som valgte å skru av varmen sist vinter fordi det ble for dyrt. Det er ganske alvorlig. Selvfølgelig har avgifter noe med forbruk og atferd å gjøre, men her, på elavgiftsiden, når vi snakker om strøm, snakker vi om noe som er tvingende nødvendig, et helt basalt gode som folk faktisk må ha. Og vi synes det er helt urimelig at staten i en framtidig kald vinter skal tjene seg søkkrik, mens helt vanlige folk må betale skyhøye strømregninger i et land hvor vi produserer så mye energi.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2010-11-25:
Det er mange ting man kunne grepet fatt i i et replikkordskifte etter finansministerens innlegg i finansdebatten. Men én ting har jeg lyst til å trekke fram, og det er noe som opptar veldig mange mennesker, og som vi får mange henvendelser om i disse budsjettider. Det gjelder avkortingen av grunnpensjonen for gifte og samboende pensjonister. Jeg har egentlig i flere år stusset over hvorfor det i det hele tatt har gått politikk i den saken. Hvorfor skal det være slik at den enkelte pensjonist ikke får beholde sin opptjente rettighet, som pensjonen er, uansett om man er gift, samboende eller enslig? Dette opptar veldig mange pensjonister, som synes det er veldig urettferdig. Jeg lurer på om dette er noe finansministeren – selv om han ikke kommer med løsninger i dette statsbudsjettet – kan si at han faktisk vil se på og gjøre noe med, slik at folk får beholde den rettigheten de har betalt inn til selv, og som er en opptjent rettighet man ikke burde få avkortet bare fordi man faktisk er gift eller samboende?
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
I dagens VG er det et oppslag om at Høyre og Fremskrittspartiet «aldri har vært mer enige» enn nå. Representanten Leirstein og representanten Sanner framstår i oppslaget som «perlevenner». Men representanten Sanner er bekymret som finanspolitisk talsmann i Høyre. Han har flere ganger sagt at ansvarlig økonomi er avgjørende for Høyre, og at de vil ha hånda på rattet i den økonomiske politikken. Men en av Fremskrittspartiets grunnleggende hjertesaker er jo nettopp motstand mot handlingsregelen og de begrensningene andre partier er enige om i oljepengebruken. Vil Fremskrittspartiet forlange å få innflytelse over den økonomiske politikken i et eventuelt regjeringssamarbeid med Høyre, eller kan vi vente at Fremskrittspartiet vil føye seg etter Høyres nivå for oljepengebruk?
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
På bakgrunn av mange oppslag, senest i dag, der de to største partiene på borgerlig side så til de grader sier at de har funnet hverandre og er blitt perlevenner – ikke minst i skattepolitikken har de funnet hverandre – er det gledelig å se at Kristelig Folkeparti, i motsetning til de andre borgerlige partiene, heller ikke denne gangen har skattelettelse til de rikeste på toppen av sin prioriteringsliste. Hvilke andre grunnleggende forskjeller ser representanten Syversen mellom sitt parti og f.eks. Fremskrittspartiet? Og plasserer Kristelig Folkeparti seg med sitt alternative budsjett nærmere regjeringspartiene enn Fremskrittspartiet?
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
Representanten Tybring-Gjedde er opptatt av skattelette, og det snakker han om fra begge munnvikene hele tiden, så det skal jeg ikke spørre ham om. Men jeg skal spørre ham om en annen sak. Fremskrittspartiet kutter hele beløpet til regional utvikling til fylkeskommunene. Slik som jeg kjenner bruken av disse midlene fra mitt hjemfylke, brukes 90 pst. til nyskaping og utvikling i små og mellomstore bedrifter. Det er teknologibedrifter, mediebedrifter, gårdsbedrifter og andre bedrifter som har behov for økonomisk støtte og praktisk veiledning for å utvikle en robust bedrift. Disse bedriftene er svært viktige med tanke på verdiskaping og bosetting i et distriktsfylke. Hvordan kan representanten Tybring-Gjedde forsvare et slikt kutt i et viktig regionalt virkemiddel?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Hvorfor skal en ansatt i kassa på Rimi betale skatt hvis Norges rikeste milliardærer ikke skal betale en krone? Hvorfor skal folk være hederlige hvis det er lett å snylte på andre, og hvorfor er det rettferdig å dele ut 113 000 kr i skatt til dem som tjener over 3 mill. kr i året, mens enslige mødre og fedre skal få kutt på 700 mill. kr i sine stønader? SV velger å ta Fremskrittspartiets alternative budsjett på alvor. Vi tror ikke at man kan trylle vekk sykdom og elendighet, eller skilsmisser for den saks skyld, fra 1. januar 2011, og særlig ikke hvis man også legger opp til beinhard konkurranse i arbeidslivet, frislipp i alkoholpolitikken og større klasseskiller i Norge. Fremskrittspartiets politikk og budsjett for neste år er urettferdig. Man tar fra fattige og gir så det svir til de rikeste. Hvorfor?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
At det er et demokratisk problem, kan jeg ikke slutte meg til, men at det er et forslag som absolutt bør diskuteres også i budsjettene framover, er vi med på. Men jeg har lyst til å sette noen spørsmålstegn ved virkelighetsbeskrivelsen som Fremskrittspartiet kjører fram, nemlig at Norge er et helt umulig land å drive næringsvirksomhet fra, at næringslivet nærmest skriker av smerte hver gang budsjettene legges fram, og at de fleste egentlig ønsker å flagge ut fra dette landet. Det er helt feil. Jeg vil anbefale å lese en kronikk av en professor i økonomi som heter Karen Helene Ulltveit-Moe. Hun skrev nettopp om det og viste til at Norge, faktisk med rød-grønt styre, har klatret fire plasser på den mest anerkjente rankinglisten over hvor gode landene er å drive næringsvirksomhet fra. Vi er det tredje beste landet i Europa, bare slått av Sveits og Sverige. I tillegg er vi verdens beste land å bo i, kåret av FN. Kombinasjonen gode betingelser for næringslivet og at vi faktisk satser på rettferdig skatt, er veldig bra.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Dessverre, det kan jeg faktisk ikke. Jeg kan derimot si litt om hvorfor det er viktig å ha et skikkelig vern av områder i Norge, og at vi har en offensiv vernepolitikk som også legger til rette for fornuftig bruk, som gjør at folk blir glad i områdene og stiller opp og tar vare på dem framover. Der har vi bl.a. fått til en ny naturmangfoldlov som er helt historisk, og som sikrer at vi nå har en helt annen tilnærming til vern enn det vi hadde før, hvor vi ikke bare har passivt områdevern, men hvor vi også går inn og ser på bl.a. trussel mot arter. Når det gjelder Økokrim, må jeg si at de vil få særdeles store utfordringer hvis Fremskrittspartiet når fram med sine forslag til kutt, bl.a. i Skatteetaten, i Tolletaten og i en del av de tilsynene som bidrar til at vi forebygger kriminalitet. Økokrim skal virkelig få kjørt seg med de budsjettene som Fremskrittspartiet legger opp til.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Noen av forslagene som Høyre har, som gjelder funksjonshemmede, syns vi i SV er bra. Så er det noen av forslagene som Høyre har, som er særdeles dårlige, f.eks. forslaget om å gjøre det lettere med midlertidige ansettelser i arbeidslivet. Det tror vi veier opp ganske grundig for en del av de forslagene som Høyre fremmer som er positive for funksjonshemmede. Når det gjelder spørsmålet om uføretrygd, vil jeg gjerne få lov til å avkrefte en av de mytene som Høyre springer rundt og forteller, nemlig at det er en eksplosjon nærmest i antallet unge uføre. Det stemmer faktisk ikke. Siden 2001 har det vært 94 nye tilfeller netto av unge uføre under 30 år. Det er faktisk ikke så veldig mange, og hvis vi går inn og ser på hva slags sykdommer disse menneskene har, så er det god grunn til å være ganske ydmyk overfor den situasjonen de er i.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Jeg er ikke helt sikker på hvilken tone representanten Kambe snakker om, for jeg har jo egentlig ikke fått anledning til å svare ennå. Det jeg kan si, er at vi er veldig ydmyke når det gjelder rusomsorgen. Der er det store utfordringer. Noe av det dreier seg om behov for penger, men organisering er en veldig viktig utfordring. Det er helt klart at når folk som har et langvarig rusmisbruk, endelig får komme inn til avrusning, og så kommer ut derfra igjen og må stå i en lengre kø før de kommer inn til langvarig behandling, er det veldig mange som hopper av i mellomtida og ikke klarer å stå i det. Det at veldig mange heller ikke opplever at de får skikkelig oppfølging eller noe meningsfylt å drive med hvis de f.eks. har kommet inn i et tilbud om legemiddelassistert rehabilitering, er også en oppskrift på at det kommer til å gå dårlig for veldig mange. Så her trenger vi et mangfold av satsinger framover, bl.a. også satsing på arbeid, sosialt entreprenørskap. Der kommer vi med en egen pott for neste år. Det er vi veldig glade for, men vi samarbeider gjerne om å gjøre rusomsorgen bedre.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Svaret på det er ja. Noe av bakgrunnen for at vi har vært veldig opptatt av at vi må utarbeide et langsiktig løp for bilavgiftene, er at diskusjonen rundt biodiesel i fjor og en del av usikkerheten som spredde seg blant dem som ønsket å satse særlig på nullutslippsalternativene, viste behovet for at vi nå lager et langsiktig løp som gjør at det er forutsigbarhet, og at folk vet omtrent hva de har å forholde seg til. Men vi sier jo også at vi må sikre fellesskapets inntekter fra bilbruken framover, bl.a. fordi bilbruk fører til veldig mange uheldige konsekvenser for folk bl.a. i byene. Det er jeg helt sikker på at Kristelig Folkeparti er enig i. Til spørsmålet om man har noe å gå på, vil jeg si at Kristelig Folkeparti har også litt å gå på når det gjelder å sikre forutsigbarhet i sin politikk, for før ønsket man å gi kontantstøtte til dem som kjøpte biler som slapp ut under 120 gram CO2 per kilometer. Det har man heldigvis gått bort fra nå.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Når det gjelder spørsmålet om rensing av gasskraftverk, er det helt åpenbart at vi har støtt på en del skjær i sjøen underveis i prosjektet, men allikevel har vi grunn til å være stolte av at vi har satset massivt på nettopp å få rensing av CO2 fra gasskraftverk så høyt opp på den internasjonale agendaen. Det er et av de viktigste satsingsområdene våre fortsatt. Venstre har bidratt til det gjennom klimaforliket og bør også være glad for det. Det samarbeidet som vi kan ha om fortsatt å stå opp for rensing av CO2-utslipp fra både gass og kull, må til hvis vi skal klare å få gjort noe med klimaendringene. Det bør vi fortsatt stå sammen om Vi skal kjempe for mest mulig penger til dette også framover, men noen av de gjennombruddene som vi har fått til, bl.a. i EU, på grunnlag av det arbeidet som vi har gjort i Norge, er det ingen grunn til å være misfornøyd med. Tvert imot er det grunn til å være stolt av det.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Også jeg vil slutte meg til rekken av gratulanter: Gratulerer med dagen! Jeg vil ta opp et spørsmål som dreier seg om bistand. Jeg er veldig glad for at også Kristelig Folkeparti har en sterk fokusering på bistand, og at man også har blitt oppmerksom på at spørsmålet om kapitalflukt er viktig for å sikre u-landenes egen mulighet for utvikling. Men det som jeg tok opp i mitt hovedinnlegg, og som vi er veldig opptatt av, er spørsmålet om kvinners reproduktive rettigheter. Inn i det vil jeg tro at også Kristelig Folkeparti har litt problemer med å kunne slutte seg fullt ut til en linje der vi fra regjeringas side jobber internasjonalt for at kvinner bl.a. skal kunne velge å ta abort. Eller er det slik at Kristelig Folkeparti ser at det er behov for å ta oppgjør med en del av de religiøse kreftene, både kristne og muslimske, som nå truer kvinners mulighet til å bestemme over sin egen kropp?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Jeg tror sannelig at representanten Jensen også henter inspirasjon fra noen av sine venner på beste vestkant. Representanten Jensen lover å gjennomføre alt, sier hun, og er stolt. 13 mrd. kr skal gå til noen av landets aller rikeste. Milliardærene i Norge skal bli nullskatteytere. Det er Fremskrittspartiet stolt av. I den andre enden ser vi hva slags klassepolitikk dette partiet faktisk står for: I neste års budsjett, hvis Fremskrittspartiet mener alvor, tar man 700 mill. kr fra enslige forsørgere, 2,5 mrd. kr fra syke arbeidstakere og 1 mrd. kr fra uføretrygden. Det er klassepolitikk, sånn vi ser det. Det er faktisk å velge side. Da mener jeg at Fremskrittspartiet også bør snakke om nedsida ved sine budsjettalternativer, ikke bare det de mener er oppsida.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Noen av dem som garantert ikke kjører så mange svarte biler, er renholdere. Det er folk som kommer hit til Norge, gjerne fra land hvor det er mye fattigdom, for å få en bedre framtid. I en sånn situasjon er man ofte også sårbar for utnytting. Som representanten Skei Grande sikkert forstår, har jeg tenkt å komme inn på temaet sosial dumping. Det er veldig skuffende at et parti som Venstre, som har en veldig flott tradisjon for å være et liberalt parti når det gjelder innvandring, ikke ser at det medfører et spesielt ansvar å ivareta de gruppene som kommer hit. Det er helt merkelig å lese uttalelser som Skei Grande kom med i trontaledebatten, hvor hun sa at hun mente det var gitt at norske lønns- og arbeidsvilkår ville forbli like hvis man ikke har sterke tiltak mot sosial dumping, fordi «folk får fri mulighet til å gjøre avtaler med sine arbeidsgivere», og da ser vi jo at de «ikke er dummere enn at de faktisk gjør gode avtaler». De som da ikke har gjort det, er det fordi de er dumme?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Dette er altså en helt ny argumentasjon fra Venstres side, fordi Venstres argumentasjon mot de tiltakene som regjeringa kom med mot sosial dumping, har vært basert på at det hindrer konkurranse på lønn. Det har vært et liberalistisk argument – et markedsliberalistisk argument – og man har vært redd for at markedskreftene ikke skulle få lov til å fungere fritt. Og så, på spørsmål fra representantene Snorre Serigstad Valen og Karin Andersen i trontaledebatten om hvorfor man gikk imot – det var flere tiltak mot sosial dumping – svarer representanten Skei Grande: fordi man tror at folk ikke er dummere enn at de klarer å gjøre avtaler på egen hånd. Men så ser vi jo at realiteten er at det er en mengde mennesker som utnyttes på det groveste når de kommer til Norge. Fagbevegelsen er heldigvis veldig aktiv i å komme med forslag til hvordan vi skal møte det, og jeg håper at representanten Skei Grande vil ha en mer konstruktiv tilnærming enn å vise til markedsliberalistiske dogmer som vil gjøre situasjonen vanskeligere for disse menneskene.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Som representanten Kolberg nettopp var inne på, er det noe befriende ved å høre representanten Tybring-Gjedde snakke, for vi får alltid reine ord for penga. På den bakgrunn – når man altså hører Tybring-Gjedde – går det an å forstå hvorfor Fremskrittspartiet går så drastisk til verks når det gjelder stønader til noen av de aller mest utsatte gruppene. For jeg tror nemlig ikke – og ingen andre her, tror jeg – at omtrent en fjerdedel av de enslige forsørgerne vil gifte seg nærmest i lykkerus hvis Fremskrittspartiet hadde kommet til makta 1. januar 2011. Mitt spørsmål skal imidlertid dreie seg om næringslivet. Jeg er veldig lei av å høre den svartmalinga av næringslivet som pågår, og at det skal være så ille å drive næringsvirksomhet i Norge. Hva er da forklaringa på at vi faktisk gjør det veldig godt på de internasjonale rankingene som ser på forholdene for næringslivet i Norge? Vi kommer på tredje plass av de europeiske landene. Vi har klatret fire plasser på en av de mest anerkjente rankinglistene, og ikke nok med det, vi kombinerer det altså med grunnlaget for sivilisasjon, nemlig et rimelig høyt skattenivå som sikrer at vi også kommer først ut på lista over de beste landene å bo i.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
Politikk er å prioritere, og Fremskrittspartiet er et ytre høyre-parti som vil gi markedskreftene større plass og makt. De vil prioritere at de sterke vil bli sterkere, og dette forsøkes da framstilt som et bedre samfunn. Forskjellene blant folk vil sjølsagt øke. Bortfallet av formuesskatten er bare ett eksempel på at en forlater skatteevneprinsippet. Internasjonalt har en ikke formuesskatt, der har en noe som er mindre etter skatteevne, nemlig eiendomsskatt. Fremskrittspartiets politikk vil være et brudd med den jambyrdighetspolitikken med økonomisk, sosial og kulturell jambyrdighet som står veldig sterkt hos grasrota i den norske befolkningen. Mitt spørsmål er: Vil ikke store deler av Fremskrittspartiets velgere oppleve det som et stort tilbakeslag hvis Fremskrittspartiets ekstreme høyrepolitikk blir realisert?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
Representanten Sanner er opplært til å være frimodig, og frimodigheten tar nå nye veier. En får det inntrykk at Høyres inntektspolitikk, Høyres skattepolitikk legger opp til at en får en større grad av jambyrdighet i det norske samfunnet enn det som er tilfellet i dag. Det er sterkt å høre hvor langt Høyres finanspolitiske talsmann er villig til å gå for å forsøke å etablere en ny språkdrakt som altså skal skjule det som er Høyres program, og det som en da sjølsagt må styre etter. Det er vel ingen tvil om at Høyre er for mer marked og mindre samhold. Finansieringa av det skattekuttet står imidlertid fast. Det skal først og fremst finansieres gjennom en inngått inntektsavtale mellom jordbruket og staten. Mitt spørsmål er: Har ikke Høyre respekt for inngåtte avtaler hvor staten er part?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
Det er ingen tilfeldighet at det er Senterpartiet som har den største troverdigheten i distriktspolitikken. Det viser alle opinionsmålinger. Det det henvises til, er Senterpartiets innsats. Vi opptrer som en oter, for å si det på det språket, i alle sammenhenger for å sikre at den forankringa ivaretas. Det som er den store utfordringa nå, er å gi godt utdannet ungdom godt betalt arbeid og trygge arbeidsplasser ute i distriktene. Kjernen ligger i å foredle naturressursene som distriktene har så mye av, ikke minst de fornybare naturressursene, gjennom industrielle prosesser og andre produksjonsprosesser og å styrke kommunikasjonene, slik at avstandskostnadene reduseres. Det er to kjerneområder som Senterpartiet arbeider for, og vi setter våre klare fotspor på det budsjettet som i dag vedtas.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
Den stillinga som det her refereres til, var en del av den samlede avtalen som ble inngått mellom lokalsamfunnet og Stortinget i forbindelse med vern av Trillemarka. Det som var spørsmålet, var hvilken forvaltning en skulle ha av Trillemarka naturreservat. Vi har Statens naturoppsyn, og vi har politiet, lensmannsinstitusjonen, med sine oppgaver. Det var et sterkt ønske fra lokalsamfunnet at en skulle ha en nær tilknytning mellom oppsynet med og trygghet for de verdiene som lå der, og den lokale politimyndigheten. Den personen som har det som oppgave, skal sjølsagt også medvirke i det ordinære politiarbeidet i de omkringliggende områder for å sikre at det blir trygghet og utvikling i tråd med det som er norsk lov, og det som er gitt av Stortinget.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
Det tror jeg må være en misforståelse. Det kjenner jeg ikke igjen. At jeg i noen situasjon kan ha uttalt meg på den måten, er rimelig fjernt fra min erfaringsbakgrunn og mine framtidsdrømmer! Derimot er det ganske sentralt at Senterpartiet, jeg og regjeringa er en pådriver for å komme opp med offentlige, positive økonomiske virkemidler for å sikre at vi kan få kommersialisert nye produksjonsprosesser som gir miljøvennlige produkter. Vi er veldig stolte av at Innovasjon Norge nå har et slikt program på gang. Vi er veldig stolte av at det kanskje kan medvirke til at Borregaard nå kan kommersialisere nye produksjonsprosesser, og det er et selskap som har gjennomføringsevne når det gjelder dette. Vi er i front på dette, erfarer at Høyre er med oss, og det er hyggelig.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
For det første ligger det uante positive perspektiver til grunn for alle som driver med grønne planter i Norge. Det sa jeg i innlegget mitt, og det står jeg fast ved. Vi vil erfare at der kommer det mye positivt framover, ikke minst internasjonalt ser vi det. Punkt 2: Det er riktig – Høyre og Fremskrittspartiet foreslår dramatisk svekkelse av økonomien i jordbruket i Norge, men prøver nå å framstille det som at nei, det er ikke svekkelse, det er tvert imot styrkelse. Representanten Gundersen kan gå ut til yrkesutøverne og spørre om hva som er deres svar, og om de forstår politikk på en så forkjært måte. Så var det spørsmålet om arbeidende kapital og formuesskatt. Jeg har sagt det mange ganger: Formuesskatt er en ekstra skatt på arbeidsfri inntekt utover en viss størrelse. Det er det historiske grunnlaget. Den kapitalen som ikke gir en arbeidsfri inntekt, er det ikke riktig å formuesbeskatte. Derimot bør finanskapital sjølsagt beskattes utover et visst nivå, for det foreligger jo ikke noe arbeid fra den som har finanskapitalen.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
Svaret er enkelt: Vi er ikke fornøyd. Vi var svært glad for at den tidligere regjeringa flyttet flere tilsyn ut av Oslo. Det er til de grader mulighet for det, for det er kontorarbeidsplasser, det er kompetansearbeidsplasser som har store muligheter for å virke utenfor Oslo. Vi vet at hvis vi har en kombinasjon av moderne teknologi og politisk vilje, er det ikke minst mulig å få dette til. Vi i Senterpartiet tror det kanskje er lettest å få det til i forbindelse med omstillinger og oppbygging av nye organisatoriske former, slik at det dermed blir mindre personlige belastninger for dem som er knyttet til etaten i dag. Men svaret er: Vi er utålmodige på det området og arbeider målbevisst for at vi skal få flere av denne type arbeidsplasser spredt over hele landet ved at vi får moderne kommunikasjoner knyttet til ressursrike personer, som vi nå har over hele landet gjennom et godt utbygd utdanningssystem.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
Når det gjelder det temaet som her er tatt opp, nemlig biodrivstoff, har regjeringa ved det framlagte budsjettet i år vist at den har korrigert kursen på det punktet. En har ikke økt biodieselavgifta til det nivået som det ble sagt i fjor at en skulle gjøre. Dette er sjølsagt en endring som ikke minst opposisjonen må merke seg. For Senterpartiets og mitt vedkommende var Synergo et eksempel på en bedrift som ikke skulle reddes, men som skulle utvikles. Det som dessverre ble situasjonen, var at det økonomiske fundamentet som denne bedriften hadde, og den teknologien som den bygde på, til sammen var for svake til at en så det kommersielt mulig å utvikle bedriften videre, til tross for at den burde ha kommet inn under det investeringsstøtteprogrammet som regjeringa la til rette for gjennom Innovasjon Norge. Her var altså hovedårsaken den manglende økonomiske basisen i Synergo og en teknologi som viste seg å være for svak i forhold til alternative teknologier ellers.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
Jeg er litt overrasket over at finanspolitisk talskvinne i Venstre ikke er tydeligere når det gjelder å kunne prioritere mellom Fremskrittspartiets økonomiske politikk kontra regjeringas økonomiske politikk. Det må jo føre til en stor spredning i laget i Venstre når en er så utydelig. En vil da tiltrekke seg personer med svært ulike holdninger til den økonomiske politikken, men det blir Venstres utfordring. Mitt spørsmål er knyttet til halvering av fradraget for fagforeningskontingent. Det betyr 520 mill. kr i økt skatt. Historisk har Venstre vært opptatt av en balanse i nærings- og arbeidslivet, en balanse mellom interessene til produsent og handelsstand, mellom lønnsmottaker og eier. Etter at Sponheim ble en toneangivende kraft, ble det en politikk som la mindre vekt på fagorganisering. Er det ikke en oppgave for Venstre å styrke fagbevegelsen spesielt i de delene av næringslivet og arbeidslivet hvor denne ubalansen er stor, i disfavør av produsent og ansatt?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
Her må det være en åpenbar misforståelse, for gründere og sjølstendig næringsdrivende er jo også i mange tilfeller organisert gjennom sine fagorganisasjoner. De har fagorganisasjoner for å styrke sin stilling i nærings- og arbeidslivet og får jo, på samme måte som lønnsmottakere, del i det gode som ligger her. Jeg er derfor overrasket over at ikke den kunnskapen er inne, og er generelt overrasket over at Venstre ikke ønsker å stimulere en organisering av arbeidsliv og næringsliv, slik at vi får ryddige og jambyrdige forhold mellom partene. Det har tidligere vært Venstres linje, men etter at Venstre har nyorientert seg i markedsøkonomisk retning, har denne måten å redusere fagbevegelsens kraft på kommet opp, gjennom å ta vekk de skatteordningene som den rød-grønne regjeringen nå har fått til.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
Representanten Gundersen snakker med rørende omsorg omkring sikkerhetsnett og like muligheter. Det skulle jo tyde på at en må omskrive både historie og eget program for å kunne følge opp i praksis. Det snakkes om at dersom det offentlige tilbudet ikke er godt nok, blir det privatisering. Sjølsagt, regjeringas representanter er jo enig i det. Derfor styrker vi jo det offentlige tilbudet. Det er sterkt å høre alt dette. Når det gjelder formuesskatten, er det som er kjernen i Høyres argumentasjon mot formuesskatten, sjølsagt at finanskapitalen vil slippe beskatning hvis en tar vekk formuesbeskatningen, for alternativet til formuesskatt er eiendomsskatt, og da slipper også finanskapitalen skatt. Det som imidlertid er det sterkeste, er at representanten Gundersen, som kommer fra Hedmark, ikke har større fokus på næringslivspolitikken og det grønne næringslivet. Regjeringa legger til rette for at en altså skal satse på det grønne næringslivet i forhold til våre fornybare naturressurser, og det er derfor ganske trist at ikke Høyre har en klar og høy profil på det punktet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
Når privatpersoner betaler skatt etter evne, skjer det gjennom inntektsskatt og formuesskatt. Og som jeg har sagt mange ganger: Formuesskatt er en ekstraskatt på arbeidsfrie inntekter over en viss størrelse. Formue består av realkapital og finanskapital. Når det gjelder realkapitalen, så er det i stor grad fysiske driftsmidler. Det pågår en diskusjon om beskatning av den arbeidende kapital for sjølstendig næringsdrivende og verdsetting av realkapitalen i ikke børsnoterte selskaper. Mitt spørsmål er: Kan representanten Kambe bekrefte at når Høyre tar vekk formuesskatten, så har Høyre ikke lenger mulighet til å beskatte finansformue hos privatpersoner i det hele tatt?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-11-25:
Mitt spørsmål var veldig presist. Formuesskatt betales av privatpersoner. Privatpersoner har sin formue både i realkapital og i finanskapital. Hvis en tar bort formuesskatten generelt, vil mitt spørsmål være: De som har en stor finansformue, vil de da i det hele tatt få skatt på den store opparbeidede finansformuen sin?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-25:
I Fremskrittspartiets alternative budsjett har man satt ned avgiftene på både alkohol og tobakk med følgende begrunnelse: at man ønsker å minske grensehandel og smugling, og redde norske arbeidsplasser. Det betyr at man tror at avgiftspolitikken påvirker folks handlinger. Men så ser man at Fremskrittspartiet vil ha lavere elavgift, lavere grunnavgift på mineralolje og lavere drivstoffavgift. Et veldig interessant spørsmål å stille Fremskrittspartiet da, er: Betyr det at man ønsker at folk skal forurense mer og bruke mer energi, eller er det sånn at man tror at markedskreftene funker bare på sprit, og ikke på miljø?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-25:
Først må jeg nok si at kunnskapen må oppdateres litt, for alle de ideelle har nå avtaler i Oslo, det er bare tre som har igjen å forhandle ferdig avtalene sine, så en må finne fram noen nye argumenter. Men ettersom det ikke går så bra med de store spørsmål, tenkte jeg at jeg skulle stille et veldig enkelt, konkret og lite et. Jeg har lyst til å sitere avisa Nordlys. Der sto det i et innlegg: «Målet om likeverdige helsetilbud må også gjelde for tennene våre. Derfor vil Arbeiderpartiet nå løfte tannhelsen.(…) Derfor vil vi at det offentlige skal ta større ansvar på tannhelsefeltet.» (…) Og videre skrives det: «Mens det i dag er gratis for alle under 18 år å gå til tannlege, vil vi heve grensen til 20 år.» Dette er signert Helga Pedersen, men det var skrevet i valgkampen 2009. Stoltenberg har et mantra om at man stemmer for det man er for, eller mot det man er mot – mens da regjeringen underregulerer og kutter denne støtten. Så spørsmålet mitt går på at det er to alternativer her, enten har man lurt velgerne, eller så stemmer man mot det man er for.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-25:
Jeg regner med at representanten Jensen var her da jeg stilte spørsmålet til Leirstein. Nå skal jeg utdype det litt mer: Venstre og Fremskrittspartiet sto sammen i prinsippet når det gjaldt biodieselavgiften. Vi var enige om at man her kan bruke en avgiftspolitikk, bruke skattepolitikk, bruke virkemidlene for å få til handling og utvikling av norsk næringsliv som vi ønsker. Vi er enige om at vi skal utvikle norsk næringsliv, vi er enige om at markedsmekanismene må fungere i et samfunn. Det jeg ikke skjønner, er hvorfor det ikke er mulig å få med Fremskrittspartiet på en tankegang der vi lager et system med miljøavgifter – skattlegging som legger til rette for den næringslivsveksten som vi ser rundt omkring i Europa. I Tyskland er nå fornybar energi et større næringsliv enn det bilindustrien var i gamle Tyskland. Så hvorfor er ikke Fremskrittspartiet med på en slik tankegang der man bruker skatte- og avgiftssystemet for å få fram et næringsliv for framtida?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-25:
Jeg har lyst til å følge opp fattigdomssporet. Venstre har i sitt alternative budsjett omprioritert ca. 1,8 mrd. kr til vår fattigdomssatsing, hovedsakelig knyttet til å hjelpe barn. Barn velger ikke sin barndom, derfor er det en viktig prioritering for oss. Jeg var i mange debatter om fattigdom i valgkampen. Det var et stort tema i valgkampen, og mange organisasjoner inviterte oss til debatt. Et av hovedspørsmålene de aller fleste steder var hvorfor vi ikke kan nå SIFO-nivå, altså legge SIFOs forskning og deres nivå til grunn for sosialhjelpssatsene? Da opplevde jeg gang etter gang at Kristin Halvorsen sa at det syntes hun var en skikkelig god idé. Forskning viser – og jeg tror ikke den forskningen er tuklet med – at folk også lettere kommer seg i jobb hvis de har et såpass stort handlingsrom. Så jeg håper nå at Solhjell kan love oss at han kikker på forslagene fra Venstre og Kristelig Folkeparti og får opp sosialhjelpssatsene. Det er en veldig målrettet satsing.