Thor Erik Forsberg (Arbeiderpartiet), 2013-06-04:
I et Europa hvor mange unge mennesker står uten håp om jobb og framtidsmuligheter, finnes det ingen større politisk oppgave enn å sikre arbeid og aktivitet. Unge mennesker er våre fremste ressurser når vi bygger Framtids-Norge. De er godt egnet for oppgaven når vi har lav arbeidsledighet og det skapes nye arbeidsplasser. Likevel ser vi at mange unge med helseplager og funksjonsnedsettelser sliter med å komme inn på arbeidsmarkedet og har behov for en kraftfull inkluderingspolitikk. Ingen mennesker er like, og ofte er det sammensatte problemer den enkelte kan ha. Da er det viktig at vi har et bredt spekter med virkemidler i inkluderingspolitikken, slik at vi kan møte den enkelte der hvor han eller hun er. Unge mennesker er spesielt prioritert i regjeringens arbeid. Vi har styrket garantiordningene for ungdom utenfor jobb eller skole til også å gjelde unge med nedsatt arbeidsevne. Her har Nav fått økte ressurser til å gi rask bistand. For å understøtte arbeidslinja og gi flere unge muligheter til å komme inn i arbeidslivet innførte regjeringen Jobbstrategi for personer med nedsatt funksjonsevne. Strategien retter seg særlig mot unge under 30 år og inneholder en rekke nye tiltak som skal gi bedre oppfølging fra Nav, redusere barrieren for arbeidsgiver med hensyn til å ansette mennesker med ulike funksjonsnedsettelser og gi unge utenfor arbeidsmarkedet verdifull kompetanse, erfaring og mulighet til å prøve seg i arbeid. Forsøkene med tilretteleggingstilskudd og tilretteleggingsgaranti er viktig for å bygge ned hindre for arbeidsdeltakelse og gi trygghet for potensielle arbeidsgivere. Ordningene er fleksible og gir rom for å legge til rette for den enkelte, og arbeidsgiver vil kunne få dekket eventuelle kostnader forbundet med ulike tilpasninger i arbeidssituasjonen. Positivt er også den økte bruken av funksjonsassistanse som gir hjelp til praktiske gjøremål i arbeidshverdagen. Bruken av mentorer for å sikre tiltaksdeltakeren eller den ansatte nødvendig faglig, sosial og praktisk støtte er også viktig. Det er i dag større forståelse, mer kunnskap og åpenhet om psykisk helse. Det reflekterer også brukerne av Nav. Oppfølgingsarbeidet mellom Helsedepartementet og Arbeidsdepartementet med hensyn til Strategiplan for arbeid og psykisk helse er viktig. Tidlig innsats vil kunne hjelpe mange unge før de får større problemer. I folkehelsemeldingen varsler regjeringen at man skal styrke skolehelsetjenesten med ca. 300 nye stillinger for statsbudsjettet for 2014. Det vil bety økt kapasitet og tilgjengelighet der hvor alle unge møtes, nemlig i skolen. Tidlig innsats vil kunne forhindre større og mer alvorlige problemer senere. Det er viktig for unges muligheter på arbeidsmarkedet at man har fullført videregående skole eller får tatt annen utdanning. Her er regjeringens satsing i Ny GIV viktig, slik at flere fullfører skolen. Særskilt viktig er det også at de med nedsatt funksjonsnedsettelse får muligheter for utdanning. Nettopp derfor har det vært viktig å sikre lik rett til utdanning også for studenter med kroniske sykdommer eller funksjonshemning. Den nye ordningen gir mulighet til ekstrastipend, tolv måneders studiestøtte og sikring mot ekstra gjeldsbyrde ved forsinkelse. Ordningen med arbeids- og utdanningsreiser har vært et annet viktig grep regjeringen har gjort. Det er mye som kan trekkes fram av det vi i dag gjør, men jeg har lyst til å nevne særskilt Losprosjektet, hvor ungdom får en person å forholde seg til som gir tett og individuell oppfølging, slik at man på den måten styrker tilknytningen til skole og arbeid. Å leve med store sosiale problemer over tid er direkte helseskadelig. Vi vet at mange barn og unge lever under uutholdelige forhold hjemme og har større risiko for å falle ut av skole og arbeid. Nettopp derfor har det største barnevernsløftet på 20 år vært viktig for å sikre at flere unge mennesker får muligheten til å stå løpet ut med skole og arbeid. Vi kan slå fast at det er relativt få uføre under 30 år når andelen er 1,2 pst. Det er en viktig presisering i en debatt som av og til kan gi inntrykk av at det er eksplosjonsartet vekst på området. Det å overdrive et problem kan bidra til stigmatisering. Trygge økonomiske ordninger for dem som av ulike grunner faller utenfor, bidrar til at den enkelte kan fokusere på skolering, tiltak eller andre ting som kan gi et fotfeste i arbeidslivet, istedenfor å bekymre seg over økonomi. I tillegg er det et viktig vern mot fattigdom. Vi går inn i en tid hvor vi trenger all arbeidskraft vi kan mobilisere. Derfor blir inkluderingspolitikken en hovedsatsing i årene som kommer, slik at enda flere får muligheten til å bidra, og samfunnet får nok arbeidskraft til oppgavene vi skal løse. Det er mange gode intensjoner i de ulike punktene i representantforslaget som vi har til behandling her i dag. Det de likevel har til felles, er at de hører hjemme i budsjettprosessen. Det innstilles derfor på at forslagene vedlegges protokollen.