Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2009-04-23:
Jeg er glad for at komiteens flertall støtter forslaget om å innlemme tjenestedirektivet i EØS-avtalen, fordi det vil bidra til at norske bedrifter ikke blir forskjellsbehandlet, noe som også er sagt fra talerstolen her i dag. Tjenestedirektivet vil sørge for at norske bedrifter ikke blir stilt overfor andre regler enn bedriftene i de landene som vi handler mest med. Som et lite land og med en så åpen økonomi er Norge helt avhengig av å kunne handle med andre land for å opprettholde høy sysselsetting og høy verdiskaping. Jeg registrerer at komiteens representanter fra Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet er bekymret for at vi ikke kan opprettholde våre høye ambisjoner i arbeidet mot sosial dumping, og for at offentlig sektor ikke lenger skal kunne tilby grunnleggende samfunnstjenester. Disse bekymringene mener jeg det ikke er grunnlag for. Det står i direktivets første bestemmelse at det ikke berører arbeidsrett, retten til å forhandle, inngå og håndheve tariffavtaler og retten til arbeidskamp. Dette innebærer at innlemmelse av tjenestedirektivet i EØS-avtalen ikke berører Regjeringas handlingsplan mot sosial dumping. I direktivets første bestemmelse står det også at direktivet ikke berører statenes organisering og finansiering av offentlige tjenester. Det betyr at norske myndigheter, f.eks. en kommune, sjøl kan bestemme om tjenester skal privatiseres, konkurranseutsettes eller rekommunaliseres. Dette er en av grunnene til at det ikke er mulig å lage en fullstendig oversikt over hvilke tjenester som er omfattet av direktivet, noe som medlemmene fra SV og Senterpartiet har ønsket. Knapt noe direktiv har vært så grundig utredet før innlemmelse i EØS-avtalen som dette tjenestedirektivet. Vi har bl.a. hatt en arbeidsgruppe med representanter fra alle involverte fagdepartementer som har vurdert konsekvensene. Det har vært holdt til sammen fire offentlige høringer om direktivet i Norge. Det kommer i tillegg til det som har skjedd i Stortinget. Videre har Regjeringa innhentet hele ni eksterne utredninger om direktivet. Samtlige utredninger om tjenestedirektivet som Regjeringa har fått gjennomført, både de interne og de eksterne, konkluderer med at direktivet ikke vil ha negative konsekvenser av betydning for Norge. Representanten Høybråten spurte om erklæringa. Jeg er for det første trygg på at tjenestedirektivet ikke er til hinder for det offensive arbeidet mot sosial dumping, og at det ikke berører mulighetene for å løse samfunnsmessige oppgaver gjennom offentlig sektor. Vi vil avgi en erklæring om dette i EØS-komiteen. Vi har gode holdepunkter for at kommisjonen er enig i erklæringas innhold, og at dette vil bli bekreftet i EØS-komiteen. Erklæringa er i stor grad basert på de fire punktene som lå i høringsbrevet fra LO. LO har blitt holdt løpende orientert, og vi mener det er god samforståelse mellom LO og Regjeringa. Det er allerede i dag åpent for tjenesteytere å etablere seg i et annet EØS-land eller selge tjenester på tvers av landegrensene. Det følger sjølsagt av EØS-avtalen. Det nye med dette direktivet er at det nå blir lettere. Det blir mulig å finne informasjon om hvilke regler som gjelder og å søke om nødvendige tillatelser via et Internett-basert kontaktpunkt i det landet der en ønsker å drive virksomheten. Nytt er det også at myndighetene nå blir pålagt å samarbeide om tilsyn. Tjenestenæringa i Norge er i sterk vekst. Den står for en stadig større andel av sysselsettinga og verdiskapinga i vårt land. Det er alltid viktig, men det er særlig viktig nå. Tjenestedirektivet vil både forenkle og forbedre markedsmulighetene for norske bedrifter i Europa, med positive virkninger for arbeidsplasser, verdiskaping og konkurransekraft, og for å kunne holde enda flere folk i arbeid.