Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-05-10:
La meg først av alt si at dette på flere punkter har vært en krevende sak, også i Kristelig Folkeparti. Først av alt, så det er unnagjort, vil jeg si at det ikke skal bli noen vane fra vår side at vi går inn for forslag som går inn på regjeringens domene og overprøver forskriftsnivå. Det er det redegjort for i innstillingen, og det bør bare gjøres unntaksvis. Tatt i betraktning viktigheten av dette anliggendet og behovet for rask avklaring for bransjen og for alle berørte parter, mener vi at dette er et slikt unntakstilfelle. Så har jeg lyst til å si at vi er svært tilfreds med det aller meste i den nye byggeforskriften. Også i et klimaperspektiv innehar den vesentlige forbedringer. Unntaket var dette med arealgrensen for når annet enn direktevirkende elektrisitet må monteres. Vi har akkurat nå et kraftoverskudd i landet vårt. Men det er ikke slik at vi har sikret det for all framtid. Eksport av kraft vil forhåpentligvis øke. Det samme gjelder at en større del av transporten blir elektrifisert. Da er det ikke fornuftig å låse fast mye av den rene energien til oppvarming. I dag finnes det også gode alternativer. I større bygg bør det være et krav om at andre oppvarmingsløsninger, som fjernvarme og varmepumper, eventuelt er på plass. I klimaforliket fra 2012 satte man høye ambisjoner for energiforbruk i boliger. Det er viktig at vi ikke får et tilbakeslag for kompetansen til å prosjektere, installere og videreutvikle løsninger man vil ha stort behov for i framtiden. Akkurat for øyeblikket er det rimeligere å basere seg på elektrisk oppvarming alene. Vi fikk i løpet av komiteens behandling av denne saken rapporter om byggeprosjekter på i overkant av 900 m2, som altså la seg rett oppunder den nye grensen i forskriften. Vi er glad for at det iallfall i komiteen ble flertall for å gi kommuner som har vedtatt tilknytningsplikt til fjernvarmeanlegg etter plan- og bygningsloven, rett til å kunne pålegge dette også for at nybygg skal ha varmeanlegg, slik at fjernvarme kan benyttes. Jeg vil med dette ta opp de forslagene Kristelig Folkeparti er en del av, og varsle at også vi, om det ikke blir flertall for de opprinnelige forslagene i Dokument 8:31, vil støtte Arbeiderpartiets forslag: «Stortinget ber regjeringen innføre krav om at 60 pst. av netto varmebehov for bygg over arealgrensen på 1 000 m2kan dekkes med annen energiforsyning enn direktevirkende elektrisitet.» Selv om det opprinnelige forslaget hadde vært det ideelle, er dette fortsatt en forbedring i forhold til dagens regelverk. Det er fordi at med 60 pst. krav over 1 000 m2 vil profesjonelle utbyggere kunne velge langsiktige løsninger fra dag én, som jo kommer brukeren og samfunnet til gode. Et slikt krav, over 1 000 m2, vil fortsatt fremme løsninger som nesten-null-energibygg trolig vil trenge om fire år. Det påhviler oss alle å tenke helhetlig og framtidsrettet om vi skal løse klimautfordringene. Men vi har tvilt oss fram til dette, for det er en grense – en balansegang – mellom kostnad, pris og de gode prinsipper om miljø og kvalitet. Vi har i dette tilfellet tvilt oss fram til det balansepunkt som dermed gjør at vi subsidiært støtter Arbeiderpartiets forslag. Så er det slik at tiltakshavere og utbyggere må utfordre denne bransjen og leverandører, rørleggere osv., på både pris og kvalitet, slik at de blir konkurransedyktige med den elektriske oppvarmingen. Det vil jeg tro at de bør tilstrebe seg. Komitélederen har stilt spørsmålet: Hvis dette ikke fungerer, er man da villig til å se på saken på nytt? Jeg kan på Kristelig Folkepartis vegne si at vi er alltid villig til å se på og få til kloke løsninger. Så det skal vi gjerne komme tilbake til. Men foreløpig har vi altså valgt å lande på det balansepunktet som gjør at vi vil støtte Arbeiderpartiets forslag i dag.