Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2013-04-23:
Våre allerede gode helse- og omsorgstjenester kan bli enda bedre. Jeg er glad for at vi nå diskuterer pasientsikkerhet og kvalitet i en stortingsmelding, og at det kommer opp enda flere gode tiltak, slik at vi kan bli enda bedre. Når vi snakker om pasientsikkerhet og kvalitet, snakker vi ofte om skjemaer som skal sendes inn eller fylles ut, registeringer som skal gjøres – og rapporter om ditt og datt. Det er klart at det må til, og det er helt nødvendig. Men jeg er opptatt av hvem som skal gjøre det, hvem som skal bedre den kvaliteten og sørge for god pasientsikkerhet. De som har det første møtet, er de som kan forhindre infeksjoner og sette i verk gale eller riktige tiltak. Hver dag skjer det feil i norsk helsevesen. Noen feil får små konsekvenser, andre får konsekvenser som er store og dyptgripende for den eller de som er involvert. Det får også konsekvenser for den som gjør feilen. Vi får aldri et helsevesen der det ikke gjøres feil. Det er mennesker som behandler mennesker, ofte i pressede og stressede situasjoner, og vi kan feile. Det må heller ikke skapes frykt for det å feile, sånn at vi lar være å gjøre ting. Alle feil kan imidlertid være god læring, og det kan gjøres bedre neste gang. For å unngå mest mulig av dette er kompetanse og kompetansebygging for ansatte på alle nivåer viktig, fra den ufaglærte assistenten til legen og den som er leder – slik statsråden viste gode eksempler på. Den rød-grønne regjeringen har satset på kompetanseoppbygging og flere hender i arbeid, særlig innenfor de kommunale omsorgstjenestene. Kompetanseløftet 2015 har gitt mange ansatte nytt påfyll, ny kunnskap. Demensomsorgens ABC har styrket kvaliteten til demente, og undervisningssykehjemmene har gitt økt kompetanse i kommunene og styrket hjemmesykepleien gjennom satsing på kunnskap og undervisning, for både i kommuner og på sykehus er pasientsikkerheten og kvaliteten riktig å styrke. Mange kommuner tilbyr ufaglærte opplæring som fagarbeidere, som min egen kommune, Larvik, har gjort gjennom TOPP-prosjektet. De har utdannet mange til helsefagarbeidere og fått økt kvalitet på tjenesten. MIKS-prosjektet, et annet Larvik-tiltak, rekrutterer blant fremmedspråklige ufaglærte som kan gå inn i TOPP-prosjektet etterpå og bli helsefagarbeidere. På den måten kan kommunene øke kvaliteten i pasienttilbudet og øke antall faglærte på en god måte samtidig. Jeg har vært opptatt av at helsepersonell ikke skal kunne dra rundt i ulike land og behandle pasienter dersom de har gjort graverende feil i tjenesten sin. Det er dårlig pasientsikkerhet. Derfor foreslo jeg i 2011 i Nordisk råd-sammenheng å innføre et elektronisk register, der helsepersonell med anmerkninger kunne stå oppført, f.eks. om de hadde mistet autorisasjonen, eller om de hadde gjort grove feil i tjenesten. Vi har sett flere eksempler på at det skjer, og det går ut over pasientsikkerheten. Ofte er grunnen mangel på helsepersonell, for rask utsjekking av referanser eller dårlige referanser. Det går ut over pasienten. Det er noen utfordringer med å få til et slikt register, bl.a. ulik lovgiving og autorisasjonskrav. Men jeg vet nå at det i EU, på initiativ fra svenske myndigheter, arbeides med en slik ordning. Jeg håper at Norge vil være med på dette, og at man ikke bare får et register i nordisk sammenheng, men også i Europa. Vi har et flott helsevesen med mange flinke folk som gjør sitt beste hver dag. Det må vi bygge videre på og finne gode løsninger som gjør helsevesenet vårt enda bedre. Kvalitet og pasientsikkerhet kommer til å være et kontinuerlig arbeid, for ingen er ufeilbarlige. Som jeg sa tidligere, kommer feil fortsatt til å skje. Men med de tiltakene som ligger i stortingsmeldingen, og de tiltakene som er foreslått videreført under behandlingen, kommer vi til å bli enda bedre. Pasientsikkerheten og kvaliteten kommer til å bli enda bedre i det norske helsevesenet.