Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2010-03-02:
St.meld. nr. 49 for 2008–2009, Framtidas museum, gir et godt og ærlig innblikk i det norske museumslandskapet, som framstår som svært mangfoldig og innholdsrikt, men også litt uoversiktlig. ABM-meldingen hadde fokus på strukturering, fra vel 300 enheter til ca. 75 enheter i dag, en prosess som har vært og er frivillig, men vi ser at de enhetene som har vært gjennom en konsolideringsprosess, har kommet styrket ut av det. Det er også verdt å nevne at opptrappingsplanen i ABM-meldingen er oppfylt, på vel 298 mill. kr i 2009. Bare de siste fire årene har det vært en økning på vel 73 pst., et godt utgangspunkt for det videre arbeidet. Denne meldingen har fokus på kompetanseutvikling. Det skal gjøres ved å sette fokus på selve kjernen i museenes virksomhet, nemlig de fire f-ene: forvaltning, forskning, formidling og fornying. Meldingen synliggjør ulike tiltak som skal sikre faglig utvikling over hele aktivitetsfeltet som disse fire f-ene representerer. Det er viktig å presisere at alt ikke kan skje samtidig, at det må en viss prioritering til, og, ikke minst, det meste av arbeidet må museene selv utføre, men staten skal spille på lag. Når det gjelder behovet for nybygg, påbygg eller rehabilitering, er lista lang. Vi vet at det ligger innmeldte prosjekter på rundt 1 milliard kr fra hele landet. Det forteller litt om museenes betydning på det lokale og regionale plan. Staten er en aktiv medspiller for å få disse realisert, og hovedregelen er at den statlige finansieringsandelen over kap. 320 post 73, Nasjonale kulturbygg, er på om lag ⅓, slik den også er når det gjelder tildeling av spillemidler for kulturbygg. En av flere årsaker til at noe må gjøres med mange museumsbygg, kan knyttes til antall gjenstander museene har, og hvordan de er sikret. I et forvaltningsperspektiv gir det grunn til bekymring når vi registrerer at svært mye av det som er innsamlet, verken er tilfredsstillende registrert eller sikret. Det er en utfordring for oss alle. Komiteen er derfor fornøyd med at det skal utarbeides en nasjonal plan for samlingsforvaltning hvor sikring og bevaring av museumssamlinger skal være sentralt. Både digitaliseringsmeldingen og denne meldingen understreker at det må legges til rette for en målrettet satsing på digitalisering av gjenstander og annet materiale i museene. Et slikt arbeid vil kreve store ressurser, og det vil utfordre museene til å utarbeide realistiske tall og prognoser når dette skal gjennomføres. Komiteen stiller seg bak en slik føring. Det er viktig å presisere at alt ikke bare handler om digitalisering av gjenstander. Mange av museene i det nasjonale nettverket forvalter samlinger og ikke minst bygninger som krever spesialkompetanse i tradisjonelle håndverksteknikker – det som på pent heter «handlingsbåren kunnskap». Utfordringen her er å klare å rekruttere fagfolk til disse yrkene. Skal museene utvikle seg til å bli viktige samfunnsinstitusjoner, må det arbeides for å få enda flere mennesker interessert i historien og kunnskapen som forvaltes der. Undersøkelser viser at mange velger ikke å besøke våre museer, og det av flere årsaker. Arbeidet med å øke besøkstallet bør prioriteres i årene framover. En bevisst satsing på museenes rolle som reiselivsaktører kan være et viktig bidrag til å få flere besøkende. En annen måte kan være å finne nye former for både formidling og tilgjengeliggjøring. Et viktig element vil her være knyttet til en økt satsing på forskning. Det kan bidra til at museenes samlinger og anlegg kan framstå som enda mer spennende ved at det tilføres ny kunnskap gjennom samarbeid med andre fagmiljø. Det – sammen med bruk av ny teknologi – kan skape nye måter for å formidle det spennende og mangfoldige innholdet som finnes i våre museer. Flertallet i komiteen tror også at en slik satsing kan gi muligheter for ny spennende teknologi- og næringsutvikling innenfor museumsfeltet. Jeg sa i min innledning at det norske museumslandskapet kan virke uoversiktlig. Årsaken til at jeg sa det, er at det finnes mange museer som ligger under andre departementer, og som dermed ikke omfattes av den meldingen som vi behandler i dag, men som allikevel er en viktig del av Museums-Norge. For å få en tydeligere samordning av museums- og kulturminnepolitikken her i landet, mener komiteen at en bør få til et interdepartementalt samarbeid mellom de departementene som har museer i sin portefølje. Flertallet ber derfor Regjeringen komme tilbake til Stortinget med et forslag om hvordan det kan gjøres. Til slutt: Komiteen vil oppfordre museene til å ta samfunnsinstitusjonsrollen på alvor, sette viktige spørsmål på dagsordenen og reise viktige samfunnsdebatter. Kunst og kultur må være tilgjengelig for alle, slik at vi får et mer tolerant og åpent og klokere samfunn. Her har museene en viktig rolle.