trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2007-11-27:
Eg skal ikkje forlengje debatten, men det er behov for å kome med ei oppretting av feil. I Budsjett-innst. S. nr. 1 for 2007-2008 har det oppstått nokre feil. Det gjeld tre trykkfeil som finst i forslaget til vedtak. Dette er trykkfeil som det er gjort merksam på i skriv frå finansministeren, og skrivet er lagt ved innstillinga. Ved ein inkurie er ikkje feila blitt retta opp i forslaget til vedtak i innstillinga. Korreksjonane er som følgjer: Under rammeområde 22, IX Merverdiavgift for budsjetterminen 2008, på side 159 i innstillinga, skal § 3 punkt f) ha følgjande ordlyd: «formidling av tjenester som nevnt i bokstav b og tjenester som nevnt i bokstav c når det gjelder avgiftspliktig utleie.» Vidare under rammeområde 22, X Særavgifter til statskassen for budsjetterminen 2008, Grunnavgift på fyringsolje mv., på sidene 170 og 171 i innstillinga, skal § 3 første ledd punkt 15 endrast ved at siste setning går ut. Den siste korrigeringa gjeld også rammeområde 22, X Tollavgifter for budsjetterminen 2008, på side 180 i innstillinga, der IV skal endrast ved at følgjande skal gå ut på slutten av setninga: «ratifikasjoner overfor WTO og UNCTAD» og erstattast av «notifikasjoner». Då meiner eg at den nødvendige opprettinga skulle vere gjord, og presidenten er gjord kjend med dei korreksjonane som bør gjerast.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-04-18:
Det er en glede å legge frem forslag fra representantene Harald T. Nesvik, Ulf Erik Knudsen og meg selv om å sikre opprettholdelse av tilskuddsnivået til kreftforskningen i Norge.
Bent Høie (Høyre), 2007-04-18:
På vegne av representantene Trond Helleland, Kari Lise Holmberg, Øyvind Halleraker, Jan Tore Sanner og meg selv vil jeg sette fram forslag om IKT i utlendingsforvaltningen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-04-18:
Mitt spørsmål går til finansministeren. Aftenposten kunne sist fredag fortelle om en bonde på Lillehammer som nå får en eiendomsskatt på over 20 000 kr. Bakgrunnen for dette er at Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet har åpnet for at kommunene kan innføre eiendomsskatt i hele kommunen. Denne eiendomsskatten, som har rammet bonden på Lillehammer med over 20 000 kr, rammer også hyttefolket. Vi vet at i mange kommuner vil hytteeiere kunne få en hytteskatt på mellom 10 000 og 30 000 kr. Jeg er ikke bekymret for dem som har råd til å kjøpe en hytte til 5 mill. kr. Men vi vet at det er mange som har spart til en hytte gjennom et langt liv, som har klart å realisere hyttedrømmen. Vi vet at det er mange familier som har hatt hytte som har gått i generasjoner, og hvor man kanskje sitter med lærerlønn eller er pensjonist. De har arvet en hytte som de aldri ville hatt råd til å kjøpe, men som de har stor glede av å ha. Og så blir de da påført – mange steder – en hytteskatt på mellom 10 000 og 30 000 kr. Det er en konsekvens av SVs politikk. Dette er både usosialt og urettferdig. Jeg hadde aldri trodd at det var Sosialistisk Venstreparti som skulle skatte vanlige folk bort fra hyttene, slik at det kun er rikfolket som har råd til å ha hytte i Øyer eller i Fredrikstad eller en del andre steder. Så mitt spørsmål til finansministeren går på: Når hun ser konsekvensene av sin politikk, nemlig å gi kommunene rett til å innføre denne skatten i hele kommunen, ser hun ikke at dette er både usosialt og urettferdig?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-04-18:
Jeg tror jeg stiller tilleggsspørsmålet til landbruksministeren, fra Senterpartiet. Finansministeren har gitt oss et veldig byråkratisk og etter mitt skjønn veldig lite tillitvekkende svar. Senterpartiet har alltid vært en forsvarer av eiendomsrett og folk i Distrikts-Norge. Senterpartiets Terje Riis- Johansen, som også er landbruksminister, må jo nå se konsekvensene av den politikken han har vært med på, og jeg lurer på: Hva er Terje Riis-Johansens beskjed til Kristen Hernes på Lillehammer, bonden som har fått over 20 000 kr mer i eiendomsskatt? Er Terje Riis-Johansen som senterpartimann og landbruksminister veldig stolt av konsekvensene av den politikken han har vært med på?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Hvis jeg kan komme med en liten visitt til Høyre først, som har endret tomtefesteloven på en sånn måte at mange hytteeiere har fått en festeavgift som er helt hinsides, vil jeg si at jeg synes kanskje representanten Sanner skulle gå litt stillere i dørene. Så til det konkrete spørsmålet når det gjelder våningshus. Det vår regjering har gjort, er å gi mulighet, som Sanner var inne på, til å ilegge eiendomsskatt i hele kommunen. Tidligere var f.eks. hytter unntatt, og det var ikke mulig. Det er et prinsipielt standpunkt som også tidligere regjering på prinsipielt grunnlag var enig i var en ryddigere måte å få det til på. Så er det sånn med våningshus at det er større forpliktelser forbundet med et våningshus enn andre tilsvarende boliger, og derfor skal de verdsettes lavere enn en tilsvarende bolig. Hvor mye mindre det vil utgjøre i forhold til markedsverdien, vil avhenge av lokale forhold, og derfor er dette overlatt til lokale myndigheter og kan ikke ankes til meg. Når det gjelder de beløpene som representanten Sanner nevner for hytter, synes jeg for det første at det er en betydelig overdrivelse det han antyder om hva slags nivå eiendomsskatten kan være på. Det er lokale myndigheter som avgjør dette. Det er god begrunnelse for at det skal være mulig å ilegge eiendomsskatt også utover sentrale strøk, bl.a. fordi mange hytteeiere jo benytter seg av kommunenes tjenester. Det ser vi som en stor utfordring i stadig flere kommuner som har store hytteanlegg i sin kommune.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Jeg svarer gjerne på mail, men det bør jeg kanskje gjøre hvis jeg får dem selv. For det første lurer jeg jo på om vedkommende hytteeier faktisk bor i en kommune som innfører eiendomsskatt i hele kommunen. Det er jo et interessant spørsmål – det ville vært det første jeg hadde sjekket forut for et svar. For det andre regner jeg med at det lokale selvstyret fungerer slik at man legger eiendomsskatten på et rimelig nivå. Men eiendomsskatt er ikke noe dårlig fordelingspolitisk virkemiddel når man skal gjennomføre en beskatning. Vi vet at fordelingsvirkningene av det er veldig gode. Jeg tror ikke at hytteeiere stort sett får store problemer med eiendomsskatten. Så er det jo helt feil å kalle dette for en hytteskatt, for det er ikke lov å innføre eiendomsskatt bare som en hytteskatt. Det er helt klart ut fra det regelverket som er. Hvis man innfører eiendomsskatt, må det gjelde for innbyggerne i hele kommunen, og det må da gjøres på en måte der man står til ansvar overfor alle innbyggerne i kommunen, ikke bare overfor hytteeiere, som kan ha stemmerett i en annen kommune.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
For det første er jeg kjent med at mange Kristelig Folkeparti-representanter i lokalpolitikken er med på å innføre eiendomsskatt, som regel på en lempelig måte, fordi de ønsker å finansiere velferdsgoder i sin kommune. For det andre må vi være veldig klar over at eiendom og bolig er lavt beskattet i Norge. Eiendomsskatten er mye lavere i Norge enn i veldig mange andre land – bare for å få denne debatten litt i perspektiv. Å gjennomføre en ytterligere særbehandling av bolig og hytter, i forhold til formuesskatten må det i tilfelle være, hvis det er en nasjonal skatt vi snakker om, eller i forhold til eiendomsskatten, mener jeg ikke er aktuelt. Fordelsbeskatning av bolig er avviklet, og det har Regjeringen ingen planer om å gjeninnføre. Men ytterligere endringer i dette har vi ingen planer om å snuse på nå.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
For det første er det ikke riktig det bildet som representanten Flåtten tegner av denne regjeringens skattepolitikk. Vi har sagt hele veien før valget at vi skulle tilbake til det skattenivået som vi hadde i 2004. Det holder vi, og det er det som ligger til grunn. Så er jeg helt klar over at Høyre og nåværende regjering er uenige om skattepolitikken og fordelingspolitikken. Men hvis det skal være litt redelighet i debatten, kan altså ikke Høyre slå denne regjeringen når det gjelder fordelingspolitikken. Høyres forslag om å fjerne formuesskatten, og alle andre endringer, går i stikk motsatt retning av det som er vår politikk – nemlig å gi de store lettelsene til dem som virkelig har mye penger, mens vi har gjort motsatt. Man kan bare se på hva Høyres søsterparti i Sverige nå gjennomfører av skattelettelser. Det er gigantiske gavepakker til dem som har mest.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Å fjerne formuesskatten, slik som Fremskrittspartiet ønsker å gjøre, er en gigantisk milliardgave til de aller rikeste menneskene i Norge. Det er fordi formue er noe av det mest skjevt fordelte vi har, og fordi de absolutt rikeste er de som har en betydelig del av dette. Derfor er dette en rettferdig og god skatteform. Det betyr ikke at vi ikke har ambisjoner om å gjøre den enda mer rettferdig. Det er en sak som vi jobber med, og som vi kommer tilbake til i forbindelse med statsbudsjettene. Men det er helt feilaktig, hvis man er minstepensjonist, å gå rundt og tro at å fjerne formuesskatten er først og fremst en gave til dem som har minst i Norge. Det er motsatt. Det vil være en håndfull blant de absolutt rikeste som får voldsomme gaver fra Fremskrittspartiet, hvis det gjennomføres.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Jeg er veldig glad for at Fremskrittspartiet gjør det så tydelig at Fremskrittspartiet er et høyreparti, for det den borgerlige regjeringen i Sverige nå gjør, er nettopp å dele ut betydelige midler fra fellesskapets kasse til dem som virkelig har aller mest. Hvis ikke representanten Leirstein vil ha meg som sannhetsvitne til det, kan jeg anbefale dagens utgave av VG, som nettopp gjennomgår på hvilken måte man favoriserer dem som er Moderaternas kjernegrupper, de som virkelig er bemidlet. Derfor er det viktig at vi beholder formuesskatten. Det er ikke slik, når vi ser formuesskatt og eiendomsskatt i sammenheng, at det skattenivået er noe spesielt høyt i Norge. Det er tvert imot. Hvis vi ser dette i sammenheng og tar hensyn til at de fleste andre land har en betydelig høyere eiendomsskatt enn Norge, kommer norske skattytere veldig gunstig ut.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Dette er et veldig godt innlegg for å gjøre formuesskatten mer rettferdig, men det er ikke et godt innlegg for å fjerne formuesskatten, som Høyre i utgangspunktet går inn for. Hvis man er opptatt av fordelingspolitikk, er formuesskatten, og for så vidt også eiendomsskatten, et viktig og riktig virkemiddel. Men vi bør absolutt tilstrebe å gjøre den mer rettferdig. Det er mitt mål og min ambisjon også. Det som gjør at en del vanlige mennesker får formuesskatt, er den forskjellen som er i verdsettelsen. For eksempel hvis man har penger i banken, rammes man mer av formuesskatt i forhold til bolig. Så det er en betydelig utfordring. Men hvis Høyre og Fremskrittspartiet nå ønsker å ha fjerning av formuesskatten som sin store, viktige valgkampsak, er det veldig klar tale: Det er en gavepakke til dem som har mest.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Det er ingen grunn til at man skulle smøre private eiere med skattelettelser som vil fungere usosialt, for å få dem til å investere i norsk næringsliv. Og fjerning av formuesskatten vil fungere usosialt. Hvis vi nå ser på det som skjer i en høykonjunktur som den vi nå er inne i, er det jo nettopp de som har eierandeler i norsk næringsliv – som går veldig bra for tiden – som virkelig er de som har stor økning i sine inntekter, slik at de egentlig aldri har vært bedre i stand til å betale skatt enn det de er i dag. Så vi har ingen planer om å endre formuesskatten av hensyn til dette. Privat eierskap er velkomment og ønskelig og nyttig og viktig i norsk næringsliv, men det er ingen grunn til at vi skal smøre det med skattelettelser.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Det hender at man stiller oppfølgingsspørsmål til andre statsråder, og derfor denne oppførselen fra min side. Bare til representanten Hareide: Jeg vil jo tro at Kristelig Folkepartis hjerte ligger nærmere den rød-grønne skattepolitikken enn Høyres skattepolitikk. Å fjerne formuesskatten, slik som Kristelig Folkeparti var med på i samarbeid med Høyre, gir mindre rom for å drive en rettferdig fordelingspolitikk, men også for å drive en aktiv velferdspolitikk, som jeg vet at Kristelig Folkeparti er opptatt av. Så til formuesskatt på såkalt arbeidende kapital. Det inviterer til veldig store avgrensningsspørsmål. Det er bakgrunnen for at man ikke har gått inn på dette tidligere, og det er veldig gode argumenter mot å innføre en slik ordning. Så det har jeg ikke tenkt å snuse på. Det jeg har tenkt å snuse på – og ikke bare snuse på, men jobbe med – er å gjøre formuesskatten mer rettferdig.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
President! Jeg gjør alltid som presidenten sier.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
For det første viser jo det svaret som jeg har sendt til Stortinget, at det først og fremst er kostnadsnivået som gjør at pensjonister tjener på å flytte utenlands. For det andre vil jeg bare svare veldig klart: Ja. Vi skal ikke konkurrere med Thailands skattenivå. Det ville ha veldig dårlige virkninger på norsk fordelingspolitikk, på velferdsstaten, på alt. Så det skal vi ikke gjøre. Så har jeg bare lyst til å si én ting. For det første er ikke skattenivået i Norge spesielt høyt. Vi ligger omtrent på gjennomsnittet av nivået i EU-land. For det andre er det ikke er en evig jammerdal å bo i Norge. Norge er et meget godt land å bo i. Denne beskrivelsen av hvor skrekkelig det måtte være å bo i Norge, føler jeg meg veldig lite hjemme i, og jeg vet at veldig mange andre gjør det samme – f.eks. kan man jo se på forsiden av Dagsavisen i dag. Heldigvis er det sånn at de fleste nordmenn setter pris på at de bor i et godt land, betaler sin skatt med forståelse og ikke sutrer og jamrer, stort sett.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Dette spørsmålet har jeg gledet meg til, for jeg har fulgt med på Venstres landsmøte og sett at de har uttalt seg om disse spørsmålene, som jeg selv er opptatt av. Så legger jeg merke til representanten Sponheims konstruktive, inviterende form, og det gleder jeg meg også over. Så vil jeg si at i Soria Moria-erklæringen står dette omtalt veldig klart, nemlig at vi ønsker å veksle skatter – ikke røde skatter, for vi skal ha en god fordelingsprofil – på en slik måte at vi beskatter miljøskade og forurensning mer enn før, mens vi kan lette på andre skatter. Så hovedintensjonen i det som Lars Sponheim her tar opp, og det som kom til uttrykk på Venstres landsmøte, deler jeg fullt og helt. Så er det riktig som representanten Sponheim sier, at jeg er bærekraftminister, og i forbindelse med nasjonalbudsjettet for 2008 kommer vi til å legge fram en strategi for bærekraftig utvikling. Denne skal på høring i forkant. Vi har bedt noen om å se oss i kortene og har fått en «peer review»-rapport der svensker har kommet med klare utfordringer til oss på faglig grunnlag, som vi nå skal strekke oss etter. Jeg kan ikke gå inn på enkelte skatter og avgifter i budsjettet for 2008. Det er selvfølgelig fordi Regjeringen ikke er ferdig med å behandle dette. Men vi har innført en NOx-avgift. Det er i tråd med denne tankegangen. Vi har lagt om avgiftene når det gjelder bil, for nettopp å få folk til å tenke seg om når de gjør en så viktig investering. Vi har tatt bort avgifter på E85. Vi har fjernet CO2-avgiften på den bioetanolen som blandes i annen bensin. Vi har lagt opp til et kvotesystem som er langt strammere enn det EU har lagt opp til. Det er et godt klimapolitisk virkemiddel. Men jeg vil gjerne ha denne diskusjonen med Venstre og andre framover, og vil gjerne at vi fokuserer mye mer på dette.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Jeg er helt og fullt enig i det representanten Sponheim nå sier. Det finnes jo mange muligheter hvis man skal tenke fordeling og miljø knyttet til skatter og avgifter. Det handler f.eks. også om å gå gjennom andre typer avgifter som kanskje ikke er like godt begrunnet nå som da de ble innført. Og det handler om at eventuelt økte miljøavgifter kan føre til andre lettelser, slik at den sosiale fordelingsprofilen også ivaretas. Det er også riktig at hvis man først skal drive omstilling i mer miljøvennlig retning, vil situasjonen på arbeidsmarkedet og for norske bedrifter nå være gunstig for å gjøre nettopp dette. Men vi skal selvfølgelig gjøre det med utgangspunkt i både å ta sosiale hensyn og å finne effektive virkemidler. Da er jeg glad for at man kan ta denne diskusjonen i en helhet. Det er klart at hvis vi skal gjennomføre en skatte- og avgiftspolitikk som er mer konsekvent i forhold til mål om bærekraftig utvikling og miljø, finnes det en god nyhet og en dårlig nyhet knyttet til dette. Det vil helt opplagt komme på banen i det øyeblikket disse forslagene blir konkrete.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Hvis det var sånn at denne regjeringen hadde satt bremsene i bånn i forhold til den regjeringen som vi overtok for, som virkelig gjennomførte store, omfattende, gigantiske miljøendringer i Norge, synes jeg at representanten Kvassheim kunne tillatt seg denne tonen. Men det er faktisk sånn at når det gjelder det som er hovedspørsmålet, grønne avgifter og et mer grønt skattesystem, har vi gjort langt mer enn det Venstre har fått til så langt i sin regjeringsdeltakelse. Så er det sånn at spørsmålet om hvordan vi skal følge opp klimapolitikken, trenger en grundig behandling. Men det er jo ikke noen dramatiske forsinkelser i dette arbeidet. Hele tiden har Stortinget visst at vi kommer til å komme til Stortinget med denne saken i løpet av mai, og det er ingen dramatiske endringer i dette. Tvert imot så jobber vi med dette nå for å få til et godt, offensivt dokument til Stortinget, nettopp for at Stortinget kan inviteres til å være med på å sette ambisjonsnivået langt høyere enn den forrige regjeringen la opp til.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Jeg er enig – og derfor har vi lagt fram for Stortinget en betydelig omlegging av engangsavgiften på en slik måte at vi får en mer miljøvennlig bilpark. Men det store miljøregnskapet må ha flere elementer med. Det er f.eks. ikke sånn at det er spesielt miljøvennlig å redusere engangsavgiftene på en måte som gjør at flere familier som har én bil, skaffer seg to biler isteden. Det er heller ikke sånn at det er klok miljøpolitikk å redusere engangsavgiften så mye at fullt brukbare biler som brukes litt, skiftes ut med nye biler. Det er også en del av det miljøregnskapet. I tillegg er jo engangsavgiften en inntektskilde for staten, som også betyr at vi kan drive velferdspolitikk på andre områder.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Det er jo nettopp det vi gjør! Det er nettopp det vi gjør når vi gjennomfører en omlegging av engangsavgiften på bil. Det har ført til at biler som har lavt utslipp, har blitt 20 000–30 000 kr billigere enn før. Det er jo en ren belønning for å velge en bil som har lavere CO2-utslipp. Det er jo nettopp det vi gjør – den forrige regjering fjernet ikke avgiftene på E85 for å stimulere folk til å kjøpe flexi-fuel-biler og få opp markedet for bioetanol. Det er akkurat dette vi holder på med. Men det betyr altså også at en må ilegge en avgift på miljøskadelig atferd. Men NOx-avgiften var en avgift og en problemstilling knyttet til sur nedbør som den forrige regjering forsømte, skjøv foran seg. Det er vanskelig – og selvfølgelig er det sånn at de som rammes av det, protesterer – men cruisenæringen har lenge visst om at denne kom, og har en egeninteresse i å bidra til at sur nedbør reduseres. Det er jo nettopp en naturopplevelse uten sur nedbør som mange av disse cruiserederiene selger.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Nei, det er feil. Jeg vil gjerne oversende de tallene.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Jeg tror ikke jeg skal gå noe nærmere inn på hva vi eventuelt kommer med når det gjelder endringer i konkrete skatter og avgifter i budsjettet for 2008, som representanten Hareide nå inviterer meg til, men si at vi kommer til å fortsette dette arbeidet med å veksle i forhold til skattesystemet. Da må vi selvfølgelig også være beredt på at de skattene og avgiftene som øker, betyr at man får protester. Men så må man vise fram de godene man da deler ut ellers. Så har jo vi erfaring med at CO2-avgiften virker. For eksempel er det sånn at fastlandsindustrien, som nå har fått kvoteplikt istedenfor CO2-avgift, har hatt en nedgang i sine utslipp. Det skyldes omlegging av produksjon, det skyldes teknologiutvikling, og det skyldes at man har hatt økonomiske virkemidler som nettopp har gjort at man har strebet etter det. For øvrig er jo bildet av budsjettet helt feil. Jernbanesatsing, rensing av CO2, fornybar energi, som er fordoblet av denne regjeringen, er meget god miljøsatsing i vårt budsjett.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
For det første foregår ikke jordbruksforhandlingene i Stortingets sal. For det andre er dette landbruksministerens konstitusjonelle ansvar. Jeg har ikke tenkt å blande meg inn i den diskusjonen.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Skattepliktig formue skal som hovedregel fastsettes til eiendelens omsetningsverdi. Dette gjelder ikke for skog. For skog er bruksverdien avgjørende, dvs. den verdien skogen har på lengre sikt ved rasjonell skjøtsel og drift. Revisjon av formuesverdiene av skog har normalt funnet sted med ti års mellomrom. Sist gang en fullstendig revisjon ble foretatt, var i 1990. Revisjonen som skulle vært foretatt i år 2000, er av flere grunner blitt utsatt. Hovedgrunnen er at metoden som ble benyttet i 1990, var svært omstendelig både for skogeierne og ligningsetaten og derfor uegnet for en nytaksering. Etter en grundig prosess med bl.a. to høringsrunder har Skattedirektoratet gitt en ny forskrift om verdsetting av skog med virkning fra 2006. Etter den første høringsrunden ble det foreslått en rekke endringer av næringsorganisasjonene. Disse er i det store og hele tatt hensyn til i den vedtatte forskriften. Forskriften innebærer vesentlige forenklinger ved at en kommer fram til verdien av netto årlig tilvekst ved utstrakt bruk av sjablonger, bl.a. for priser og kostnader. Det stilles spørsmål ved om beregningsprinsippet for fastsettelsen av andre verdier knyttet til skogeiendommen er blitt endret i forbindelse med den siste revisjonen. Dette er ikke tilfellet. Som tidligere skal formuesverdien av f.eks. jakt, fiske, tomtegrunn, sandtak og steinbrudd beregnes med utgangspunkt i hva selve rettigheten er verd. Andre tilleggsytelser som det mottas vederlag for, skal holdes utenfor. Det er bare inntekten fra selve rettigheten som tas med og kapitaliseres. Eksempelvis skal inntekter fra utleie av hytter, jakthunder, kjøretøy o.l. i forbindelse med utleien av jakt- og fiskerettigheter trekkes ut før formuesverdien av selve jakt- og fiskerettighetene beregnes. Faktisk, brutto, leieinntekt av tomter, jakt og fiske vil oftest gi et godt bilde av rettighetsverdien. Slike inntekter kan svært ofte oppnås uten nevneverdige driftskostnader. Også administrasjonskostnader ved slik utleie vil oftest være så bagatellmessige at de ikke monner noe særlig i verdivurderingen. Også tidligere så en bort fra administrasjonskostnader ved verdsettelse av festerettigheter, bl.a. på grunn av lav kapitaliseringsfaktor. Slik er det fortsatt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Jeg viser til det svaret som jeg allerede har gitt. Det er selvsagt slik at det må være ganske detaljert, for alle typer skatteregler er ganske detaljerte. Og det skal ikke være noen betydelig uklarhet rundt dette spørsmålet.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Jeg skal ikke gå noe nærmere inn i realitetene i forhold til det svaret som jeg allerede har gitt, men de voldsomme, dramatiske virkningene av dette er ikke det som Finansdepartementet har lagt til grunn når vi har kommet med dette forslaget. Vi har beregnet en provenyinntekt av de endringene som er gjort, på 10 mill. kr. Det står ikke i samsvar med de – hva skal jeg si – skrekkvisjonene som mange tror at disse reglene innebærer.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Nå har vi akkurat hatt én runde om dette spørsmålet, og jeg kan vise til mitt forrige svar, særlig når det gjelder begrunnelsen for hvorfor det var behov for å gjøre endringer i dette skatteopplegget. Og dette er grundig forankret gjennom to høringsrunder. Derfor er det etter mitt syn ikke riktig å framstille de nye verdsettelsesreglene som noe som bidrar til en utilsiktet skatteøkning for landets skogeiere. Jeg er kjent med at de nye takseringsreglene for skog i en del tilfeller vil bidra til å øke formuesverdien av skogen betydelig. Men det er ikke urimelig at skogeiere som har nytt godt av en lav formuesskatt på skogeiendom i en årrekke som følge av en svært lav formuesverdsettelse ved forrige revisjon, får økt formuesskatt med de nye reglene. Jeg vil samtidig minne om at dersom den nye verdsettelsesmetoden gir en svært stor økning i ligningsverdien, åpner forskriften for en gradvis innfasing av denne. Det er dessuten tatt hensyn til eventuelle uheldige utslag av de nye takseringsreglene. For det første er det åpnet for at det kan foretas en korreksjon i tilfeller med en svært høy andel ungskog. For det andre kan det benyttes en forhøyet kostnadssjablong i de tilfeller der driften er særskilt kostnadskrevende. For det tredje er skogfaktoren som skal benyttes for å beregne den kapitaliserte skogverdien, satt svært moderat. I statsbudsjettet for 2007 legger Regjeringen til grunn en netto provenyvirkning av den endringen på 10 mill. kr. Jeg er opptatt av at virkningen av de nye takseringsreglene ikke blir en helt annen enn forutsatt. Jeg har derfor bedt Skattedirektoratet om å undersøke nærmere endringene i formuesverdiene av skogeiendommene så snart selvangivelsene for 2006 med de nye innrapporterte formuesverdiene foreligger. Departementet vil så snart som mulig etter dette foreta en gjennomgang av dette tallmaterialet i lys av det som ble presentert i forbindelse med budsjettet for 2007.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
For det første har jeg lyst til å minne om at denne prosessen har vært veldig bred og veldig grundig i forhold til de omleggingene som har vært, med grundige høringsrunder. Det var stor grad av enighet om at de reglene vi hadde, ikke var praktikable videre framover. Det er et utgangspunkt. Det er ikke slik at Finansdepartementet har sittet og funnet på noe som kommer som en stor overraskelse på næringen. Det er det ene. Det andre er at vi nå skal gå igjennom dette og se på det. Det er et positivt svar jeg gir representanten Flåtten her i forhold til de problemstillingene som er kommet opp. Det er vanskelig for oss å forstå at de endringene som er gjort, kan ha så dramatiske konsekvenser som enkelte nå sier, når våre beregninger viser et mer-proveny på 10 mill. kr, som er et forsiktig anslag. Vi kommer til å gå igjennom dette med utgangspunkt i å se om det er utilsiktede virkninger av denne skatteomleggingen som betyr at den skal vurderes. Stortinget vil selvfølgelig få orientering hvis vi foreslår endringer i dette, og representanten Flåtten vil få svar på alle de spørsmålene han måtte ønske å stille.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-18:
Jeg har ikke noe ytterligere å legge til dette. Jeg regner med at representanten Flåtten kommer til å følge nøye med på alle skritt framover.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
Jeg er stolt av det vi holder på med i Regjeringa, og jeg mener at vi har fått til et bra opplegg også på eiendomsskatten. Vi har fått på plass et regime som for landbrukssektoren har viktige begrensninger som gjør at en ikke får urettmessige skjevfordelinger basert på at bl.a. eiendomsmassen i landbruket er mindre omsettelig enn annen næring, og det er viktig. I tillegg er det bra, sett fra et senterpartiståsted, at vi også har lagt opp til at det kommunale sjølstyret faktisk fungerer på dette området, og at en kan ta hensyn til de lokale forhold og lokale forutsetninger ved vurdering av disse spørsmålene.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
Jeg tror nok at hvis representanten Sponheim skal ta en runde på skattlegging og landbruk og hva som er gjort og ikke gjort der, må han se på helheten i det. Vi har gjort betydelige grep totalt sett i skattleggingen på landbrukssiden, senest ved siste jordbruksoppgjør, som har hatt en positiv innvirkning på landbruksnæringen. Så summen av endringene på skattesiden i landbruket er av en helt annen karakter, i positiv retning, enn den forrige regjeringens. Så mener jeg, som jeg sa i stad, at vi har gjort endringer i eiendomsskatten som gjør at også landbruket kom ut av det på en måte der de forholdene som er spesielle i landbruket, knyttet til mindre omsettelighet og lav avkastningsverdi, er tatt hensyn til. I sum gjør det at vi har et opplegg som er fullt forsvarlig.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
Det er riktig, som representanten Sørfonn sier, at utviklingen fra 2005 til 2006 når det gjelder inntektsvekst i landbruket, viser en moderat utvikling – for å bruke de ordene. Da er det også med i bildet at inntektsprognosen for det første avtaleåret som Regjeringen har vært med på, viser en bedre utvikling, og det ser ut som om de forutsetningene som ble lagt til grunn for forhandlingene i fjor, holder stikk. Det er en prognose, så vi får jo gjøre opp status når året er unnagjort, men så langt ser det ut som om forutsetningene holder stikk. I tillegg er det selvsagt akkurat slik som representanten Sørfonn sier, at det å drive en form for jordbruksforhandlinger i Stortinget nå, 14 dager før jordbruksorganisasjonene kommer med sine krav til Regjeringen, det er ikke hensiktsmessig. Det er heller ikke noen kutyme for å gjøre det i Stortinget. Så det synes jeg ikke vi skal gjøre i dag. Utover det deler jeg selvsagt representanten Sørfonns ambisjon om at vi skal legge til rette for en generell utvikling i landbruket som bidrar til at vi har en optimisme, som bidrar til at vi har en god inntektsutvikling, og som bidrar til at det skapes arbeidsplasser ute på bygda.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
Jeg er enig med representanten Sørfonn i at det er viktig å balansere ut den type hensyn som det her vises til. Å vise fleksibilitet er nettopp det som er gjort. Det forelå en plan som gjaldt en forskrift om det som Sørfonn her viser til, branntiltak i sauefjøs. Nettopp for å få en mer smidig innfasing har jeg valgt å innfase det på et senere tidspunkt enn det det var lagt opp til. Så den smidigheten ser jeg poenget med når det er behov for det, og jeg har også praktisert det i den sammenheng.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
Det er jo ikke riktig, det representanten Asmyhr her sier, at markedshensyn ikke spiller inn ved inntektsdannelsen i landbruket. Det beste eksempelet på det er det vi har sett det siste året, kanskje de to siste årene, i svineproduksjonen. Vi har sett svingninger i markedet som har gitt utslag for enkeltprodusenter i hundretusenkronersklassen, og også mer enn det. Vi er i en situasjon hvor svært mange norske bønder er avhengig av et velfungerende marked, av balanse i markedet for å kunne ta ut den inntekten og den inntektsveksten som er forespeilet gjennom de årlige jordbruksforhandlingene. Så det bildet som Kielland Asmyhr her forsøker å tegne, er – for å si det forsiktig – noe upresist om forholdet mellom bonden og markedet.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
Jeg må jo si at det er relativt spesielt å høre representanten Kristiansen her gi meg og denne regjeringa ansvaret for det som blir definert som en sentraliseringsbølge og en endringstakt innenfor landbruket, som da blir definert som åpenbart negativt. Hvis noen mener at den endrede landbrukspolitikken har skjedd fra den ene dagen til den andre, knyttet til f.eks. sentralisering, nedlegging av bruk og den type ting som representanten Kristiansen her er innom, er jeg helt uenig. Landbruket er mer en noen annen næring en langsiktig næring. Det betyr at det er retningen over tid som gir de ulike svarene. Jeg mener at vi har angitt en retning for landbrukspolitikken i denne regjeringa som er annerledes enn det den forrige regjeringa la opp til. Det betyr at vi over tid vil se et annet nivå ute på bygda på næringsaktivitet knyttet til den enkelte gård. Det er min ambisjon, og jeg er usedvanlig utålmodig etter å nå det målet.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
Jeg oppfatter at det som på faglig grunnlag er gjort i budsjettnemnda i realrentespørsmålet – det er antageligvis det representanten Kongshaug her viser til – nettopp er en opprydding. Det er en opprydding som burde vært gjort for lenge siden, ut fra det en ser av faglige vurderinger knyttet til realrentas innvirkning på raske endringer, i en teknisk beregning av inntektsutviklinga i landbruket. Ved å legge inn en gjennomsnittsberegning, som budsjettnemnda nå har gjort, mener fagfolkene i nemnda at en vil få en mer ryddig inngang til å glatte ut svingninger, som er svært store fra år til år. Det er en tilnærmingsmåte som er lik det som blir gjort på relativt mange andre sektorer i samfunnet. Så jeg forholder meg til de vurderingene som er gjort i budsjettnemnda, på samme måte som jeg tror tidligere statsråder har forholdt seg til tilsvarende vurderinger fra budsjettnemnda som et faglig organ.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
Det handler om å sørge for at det blir en inntektsutvikling i landbruket som gjør det attraktivt å gå inn i næringa og det tradisjonelle landbruket. Så handler det om at vi må lykkes med de nye næringene opp mot landbruket, som faktisk betyr en mulighet for et betydelig verdiskapingspotensial innenfor denne næringa. Jeg tenker spesielt på landbruket som energiprodusent. Bioenergi er det store for å skape en ny næring opp mot landbruket. Jeg tenker på grønn omsorg, der landbruket har en fantastisk mulighet til å bli en tjenesteleverandør i kommunene. Jeg tenker på grønt reiseliv, der landbruket har en fantastisk mulighet til å levere et produkt som Norge trenger, og som samfunnet vil ha, og som gir inntektsmuligheter ute på bygda. Så kombinasjonen av en god landbrukspolitikk innenfor det tradisjonelle landbruket og det å utvikle de nye næringene er det som jeg mener skal til for å gi disse unge menneskene som landbruket trenger, lyst til å gå inn i og få en plass i landbruket framover.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
En tilleggsdimensjon i dette er jordbruksoppgjøret, som vil skje om noen få uker. Resultatet av jordbruksoppgjøret vil bli presentert for Stortinget når det er framforhandlet. Jeg tror representanten Kielland Asmyhr har en noe enkel inngang når det gjelder hva norske forbrukere er opptatt av. Jeg er helt overbevist om at den moderne norske forbruker er særdeles opptatt av at vi gjennom matpolitikken klarer – som et punkt 1 – å levere mattrygghet. Det siste året har den viktigste forbrukersaken knyttet til mat handlet om mattrygghet. Vi har vært igjennom en E. coli-sak, som har vært alvorlig, og som har vist at det å fokusere sterkt på og jobbe meget seriøst med mattrygghet, er forbrukerpolitikk på sitt aller beste. I tillegg er det også min oppfatning at den moderne norske forbruker mye mer enn noen gang er opptatt av matmangfoldet i handledisken. Derfor er det så viktig at vi gjennom matpolitikken, og også i landbrukspolitikken, klarer å legge til rette for at vi kan få fram det matmangfoldet som i og for seg nå eksemplifiseres ute på bygda, ved at lokale tradisjoner, historiene, vil bli knyttet til den nye osten, til den nye spekeskinka – noe som også vil nå fram til flere forbrukere. Jeg er opptatt av å føre en forbrukervennlig politikk. Jeg mener at hensynet til mattrygghet og matmangfold åpenbart er forbrukerpolitiske spørsmål, som det jobbes med i Regjeringa, og som det er viktig å fokusere på i tiden som kommer.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
Jeg kan ikke svare noe annet på det spørsmålet enn det jeg svarte da representanten Sørfonn stilte sitt spørsmål tidligere i dag, om innretninga på jordbruksoppgjøret. Vi står altså foran jordbruksoppgjøret. Hva som vil bli innretninga på det, om en velger en innretning som handler om bruk av budsjettmidler – i fjor var skattelette en vesentlig del av jordbruksoppgjøret – eller om en velger en inngang hvor en økning i målpriser er en del av forhandlingsresultatet, vil det være helt galt av meg å stå her i Stortinget og forskuttere. Forhandlingene – og resultatet av dem – er like om hjørnet.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
Jeg vil henvise til det som er blitt gjort. Jeg kan ikke med min beste vilje forstå hva som er anti-WTO-politikk ved å legge opp til et jordbruksoppgjør hvor skattelette er en vesentlig del – noe som ble gjort i fjor – og hvor budsjettvirkemidler er den andre hoveddelen. Når de budsjettvirkemidlene som blir brukt, i tillegg kan plasseres i grønn boks, er det helt uforståelig for meg hva som ligger i en anti-WTO-politikk. Vi har faktisk en politikk som er bærekraftig i forhold til den.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
Jeg tror representanten Sponheim bedre enn de fleste her ser grenseflaten i forhold til det som kan defineres som forhandlingsspørsmål, nå 14 dager før kravet fra jordbruksorganisasjonene kommer. Det som jeg kan bekrefte, og som er helt på linje med det som representanten Sponheim sier, er at den forrige WTO-avtalen som ble inngått, legger rammer for hva som kan gjøres på prissiden i Norge. Det er helt åpenbart. Så kan det diskuteres hvor store de rammene er og hvordan en skal forholde seg til det som måtte komme, men det ligger en ramme i WTO-avtalen basert på Uruguay-runden. Det er åpenbart.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-04-18:
Jeg tror ikke at jeg røper noen store nyheter ved å si at det i hovedsak er tre måter å øke inntektene i landbruket på. Den ene er reduksjoner, enten i skatt eller i kostnader for øvrig. Den andre er budsjettmidler, og den tredje er prisøkninger. Det er innenfor de rammene jordbruksforhandlingene har blitt ført i Norge tidligere, og det er selvsagt innenfor de rammene jordbruksforhandlingene vil bli ført i år.
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2007-04-18:
I forbindelse med at finansministeren foreslo å innføre hytteskatt i fjor, fikk jeg veldig mange henvendelser fra irriterte velgere. Jeg vil lese opp en av e-postene jeg fikk fra en velger fra mitt fylke, Buskerud: «Hei! Jeg er så irritert på eiendomsskatten på hytter, som nå ser ut til å bli en realitet.(…) Vi har nå brukt alle sparepengene på en ny hytte på fjellet, som vi skal bruke når vi nå snart blir pensjonister. Vi betaler der strøm, veiavgift, renovasjon(…) etc. Det er dyrt nok å drifte – så kommer eiendomsskatten i tillegg.(…) Beste hilsen Inger(…) (…) (…) (…) (…) Synes ikke statsråden synd på denne velgeren, som har spart hele livet til en hytte for pensjonisttilværelsen? Vil statsråden kommentere denne mailen?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2007-04-18:
Oppfølgingsspørsmålet mitt går også til finansministeren. Anten det gjeld kommunal eller statleg skattlegging, oppfattar folk det rett og slett som urimeleg at det å nytte vanlege husvære eller vanlege hytter til avslapping og rekreasjon skal verta skattlagt. Derfor fjerna me i førre perioden fordelsskattlegginga på bustad. Samtidig ser me at reint kommersielt grunna investeringar i eigedom har auka sterkt, spesielt på grunn av at eigedom framleis har betre skattevilkår enn andre formuesobjekt. Eit grep for å finna ein veg ut av dette krattet kan vera å skilja sterkare mellom skattlegging av eigen «normal standard» bustad og fritidseigedom og finansielle investeringar i eigedom, altså ei lempelegare skattlegging av eigen bustad, sterkare skattlegging av reine finansielle eigedomsinvesteringar. Spørsmålet mitt er: Er statsråden villig til å vurdera om eit slikt sterkare skilje kan gjennomførast i skattelovgjevinga?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2007-04-18:
Mitt spørsmål går til landbruksministeren. Ein av dei siste dagane la Budsjettnemnda for jordbruket fram oppdaterte tal for inntektsutviklinga i landbruket. Tala viser at bonden sine inntekter iallfall i snitt var om lag uendra frå 2005 til 2006. Inntektene i landbruket ligg framleis vel 50 pst. under inntektene i andre grupper. Kristeleg Folkeparti og regjeringspartia har ei felles målsetjing om at yrkesutøvarane i landbruket skal ha ei inntekts- og velferdsutvikling på lik linje med andre yrkesutøvarar. Kristeleg Folkeparti meiner at det er avgrensingar i høve til å sikra dette gjennom auka prisar, så viss me skal sikra ei kronemessig utvikling av inntektene i landbruket på linje med utviklinga for andre yrkesgrupper, må ein større del dekkjast over statsbudsjettet. Det er klare forventningar til og behov for utvikling av betre velferdsordningar viss nye generasjonar skal våga å satsa på ei framtid som bonde. Ikkje minst må velferdsordningar som f.eks. feriar og avløysarordningar utvidast. Bøndene sine organisasjonar har klåre forventningar til jordbruksoppgjeret. Trongen for både inntektsauke, betre velferdsordningar og strukturelle reformer er sterkt understreka. Eg skjønar at statsråden ikkje kan starta jordbruksforhandlingane frå Stortinget sin talarstol, eller omtala detaljert kva tilbod staten vil setja fram. Men ein del av dette er politikk, og derfor spør eg statsråden: Kan statsråden bekrefta at det er eit sentralt mål for jordbruksoppgjeret i år at inntektsgapet mellom bønder og andre yrkesgrupper skal reduserast, og at dei viktige velferdsordningane for yrkesutøvarane i landbruket skal forbetrast?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2007-04-18:
Eg hadde jo håpa at landbruksministeren ville gått litt lenger i å gi nokre politiske føringar. Eg skal prøva meg frå ein annan innfallsvinkel. Såkalla strukturordningar er òg ein vesentleg del av jordbruksoppgjeret, og det er no ei betydeleg uro på grunn av dei investeringsbehova som melder seg som følgje av pålegg grunngjevne i dyrevelferd. Konkret gjeld dette nye brannforskrifter for fjøs for vinterfôra sauer, og det framtidige påbodet om lausdriftsfjøs. Samtidig som dyrevelferd sjølvsagt er svært viktig, kan manglande fleksibilitet i utforming og utøving av slike pålegg svekkja motivasjonen til å satsa på landbruket i åra framover. Det vil i så tilfelle vera veldig uheldig, både for målet om levande bygder i heile landet og for målet om å halda oppe kulturlandskapet. Det konkrete spørsmålet mitt er derfor: Er statsråden innstilt på å visa fleksibilitet i utforming og utøving av desse sakene, eller er siste ord sagt når det gjeld korleis desse pålegga skal praktiserast?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2007-04-18:
Dersom jordbruksoppgjeret skulle enda med at målprisane på landbruksvarer vert auka, vil nok det verta ein meir krevjande situasjon for norsk næringsmiddelindustri enn for norske forbrukarar, for næringsmiddelindustrien opererer med svært stramme marginar og toler slett ikkje å få forverra sine konkurransevilkår no. Faren for utflagging er faktisk reell. Samtidig må yrkesutøvarane i landbruket få ein inntektsvekst i kroner som minst matchar det ein har i andre yrkesgrupper. Mitt spørsmål er då: Ser landbruksministeren andre løysingar på denne floken enn at Regjeringa må leggja betydelege beløp i potten?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-04-18:
Mitt oppfølgingsspørsmål går til landbruks- og matministeren, som for noen minutter siden gav uttrykk for at det er «et bra opplegg» for eiendomsskatten. Det som ligger fast, er iallfall at noen må betale mer skatt, ingen av landbrukets utøvere skal betale mindre skatt. Det kan gjerne landbruksministeren mene er et bra opplegg for eiendomsskatten, men det er nå slik at de fleste i landbruket – mange har allerede lagt bak seg årets vanskelige oppgjør med sjølmelding og næringsoppgave – har sett at det er blitt betydelig større tall når det gjelder formuesskatt og eiendomsskatt. Senterpartiet går inn for ikke å ha formuesskatt på næringseiendom, og er generelt skeptisk til all eiendomsskatt. Er landbruksministeren fra Senterpartiet fornøyd med at han gjennom denne regjering nå går i dramatisk feil retning i forhold til det han bad velgerne om mandat til å gjøre i politikken?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-04-18:
En annen side ved formuesskatten enn at det er en skatt på dem som har lite penger, men eier en hytte eller et hus og bare det, er at det er en særskatt på privat norsk eierskap av arbeidsplasser. I går behandlet Stortinget eierskapsmeldingen – om statlig eierskap – og debatten bar tydelig preg av at Regjeringens representanter og sympatisører i denne sal er mest opptatt av hvordan staten kan eie mer. Jeg har to konkrete spørsmål til finansministeren: 1) Ønsker finansministeren flere eiere og mer privat eierskap i norske bedrifter? 2) Ser finansministeren at formuesskatten påvirker muligheten til å få flere – og flere private – eiere av norske bedrifter?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-04-18:
Det hadde vært fristende å følge opp foregående svar, om dette å endre spillereglene i jordbruksoppgjøret på denne måten, men det skal jeg ikke gjøre. Det er viktigere ting i våre dager enn både jordbruksoppgjøret og formuesskatt som jeg synes en slik spontanspørretime bør handle om når vi også har ministeren for bærekraft, som finansministeren er, til stede. For det er tross alt av de store utfordringer som vi bør være opptatt av. Jeg skal ikke utfordre finansministeren på forpliktende klimamål rett før Arbeiderpartiets landsmøte. Det kommer vi helt sikkert tilbake til. Men jeg vil invitere finansministeren til å reflektere høyt overfor Stortinget om mulighetene til en overgang til mer grønn beskatning i politikken og budsjettet framover. Vi kjenner jo alle til den grønne skattekommisjonen, som noen av oss – jeg tror kanskje både finansministeren og undertegnede – i sin tid var initiativtakere til. Mye er fulgt opp, men enda mer står igjen. Er det noe som er viktig i vår tid, er det at vi får bedre samsvar mellom økonomi og økologi, at det vi styres til gjennom økonomien, også er nødvendig og bra for miljøet. Regjeringen skal krediteres for å ha vist vilje til en omlegging, f.eks. det som har skjedd i inneværende år når det gjelder bilavgifter, som fikk også Venstres støtte. Men min utfordring til finansministeren er å gå enda lenger i tiden framover. Det er store potensialer for å gjøre ting. Det kommer til å koste. Det kommer til å koste når det gjelder hvilke næringer vi skal ha framover, bl.a. hvis man skal ta bort forurensningsrabatten som en god del har. Man kan si at det kvotesystemet som nå er varslet, hvor noen ikke skal betale for kvote og i tillegg slipper å betale avgifter, ikke drar i en slik retning. Like fullt: 2008-budsjettet er en fantastisk mulighet til å lage et grønt budsjett. Vil finansministeren bidra til det? I så fall skal jeg love henne Venstres helhjertede støtte.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-04-18:
Jeg takker for det svaret. Jeg tror det er riktig og viktig at dette blir en viktig del av den økonomiske debatten og politikken framover. For vi lykkes ikke med å nå miljø- og klimamål hvis ikke den økonomiske politikken underbygger det. Det at jeg kaller skatt på arbeid for rød skatt, bør ikke være til hinder for det. For det er jo egentlig det det er, å veksle mellom mindre skatt på arbeid og mer skatt på det som er miljøskadelig atferd. Det kan f.eks. bety økt bunnfradrag, som gjør at den sosiale profilen er meget gunstig når det gjelder å redusere den røde skatten. Men det er også slik at finansministeren er finansminister i en tid da det er veldig gode forutsetninger for å gjøre noe. Det ene er – det er riktignok selvforskyldt, og jeg skal ikke i denne sammenhengen hovere over det – at man har låst seg til 2004-skattenivået. Nå er Regjeringen der, og det betyr at endringer må handle om skatteveksling uansett. Derfor bør en skatteveksle i den retningen som vi nå snakker om. Det andre er at det nå er så gode tider og så mange ledige jobber at det ligger til rette for å ta noen grep som koster litt, også når det gjelder å fornye arbeidsplasser. I dag er det slik at de fleste vil kunne gå over i moderne, nye jobber, som er miljømessig ønskelig.