Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Statsråd Jeg har lyst til å starte dette budsjettinnlegget på en litt utradisjonell måte, for etter det innlegget representanten Solhjell holdt, har jeg lyst til å si at med ett unntak i tillegg til den siste oppramsingen av ekstra satsinger fra SV, tror jeg at jeg er enig i alt representanten Solhjell sa. Jeg synes det er utrolig viktig å understreke at selv om det er gjort mange riktige, viktige og gode skritt når det gjelder kampen mot vold og overgrep mot barn, så er vi langt unna målet, men vi lykkes nå på en helt annen måte enn tidligere. Det er mange sammensatte årsaker til det, bl.a. er det viktig å understreke verdien av den brede satsingen, som også følges opp av handlingsplanene fra regjeringen, og som ikke minst har fått et ekstra løft gjennom budsjettforliket i Stortinget. Det er et veldig riktig og viktig fokusområde, og jeg er glad for at Stortinget bruker tid på de svakeste av de svake. Jeg har også lyst til å understreke at vi de siste tre årene har vært veldig bevisste på opptrappingen. Det har vært en veldig sterk satsing på utvidelse av både politiets kompetanse, den nye avhørsreformen, et ekstra barnehus, en ny barnehussatellitt. Det gir det som resultat at vi får flere av de sakene også inn i justissporet. Det har vært en kjempeutfordring at vi vet om mørketall som vi aldri egentlig har gravd oss godt nok ned i og begynt å ta av. Nå gjør vi det, og det synes jeg er viktig å understreke. Men det er også riktig som representanten Solhjell sier – det er fortsatt mye som gjenstår. Så har jeg lyst til å takke komiteen for et godt samarbeid om budsjettet, særlig Kristelig Folkeparti og Venstre, som har bidratt til – det er vel fjerde gangen vi sier det – å gjøre et godt budsjett enda bedre. Også der gjenspeiler satsingen særlig i retning av barn og unge seg. Jeg har lyst til å understreke viktigheten av at en tenker helhet både på dette området og i kjedeperspektivet. Vi har som regjering fra dag én vært opptatt av å sikre at satsinger på ett område ikke skal skape utfordringer eller flaskehalser på et annet område. Vi har sett en utvikling som har gjort at vi denne gangen har foreslått ekstra bevilgninger som skal gå til politidistriktene – 295,7 mill. kr – for å hindre ytterligere nedtrekk og forhåpentligvis skape et visst økt handlingsrom. Det har vært en formidabel satsing på IKT. Vi vet at det har vært et etterslep over mange, mange år. Jeg har sagt flere ganger at det fortsatt er IKT-systemer som er eldre enn statsråden. Det tar tid å tette de gapene, men det har vært et viktig satsingsområde for regjeringen og samarbeidspartiene. Det er et tverrpolitisk mål å øke politibemanningen til 2 per 1 000 i løpet av 2020. Vi ligger nesten i rute. Vi ligger i rute når det gjelder bevilgninger og oppfølging fra politisk hold. Det er krevende å få alle inn i arbeid i 2016, men nå kommer det en plan for hvordan det skal gjennomføres for å komme opp på det nivået som vi skal være på. Det å øke ytterligere bevilgningene til barnehusene med 50 mill. kr etter budsjettavtalen vil gi et ytterligere stort løft, ikke minst for det arbeidet som barnehusene gjør på oppfølgingssiden etter at avhørene er gjennomført. Det er ingen tvil om at kapasiteten ved barnehusene har vært presset. De har nå fått betydelig bedre kapasitet. Det ser vi også på antallet politidistrikter som kommer innenfor fristen for gjennomføring av avhør. Det å sikre en forsterket påtalemyndighet med ytterligere 50 mill. kr til lavere påtalemyndighet og faktisk 5 mill. kr til høyere påtalemyndighet vil bidra til å styrke både kompetanse og etterforskningskapasitet, og det vil bidra til å sikre at vi i enda større grad klarer å håndtere hele straffesaksporteføljen. Det er viktig å ha med seg at kriminaliteten de siste årene har gått ned. Det er et helt annet fokus fra politiets side på veldig mange områder, som gir veldig gode resultater for borgerne. Bare en enkelt ting som å innføre responstidskrav, som var umulig før regjeringsskiftet, gir faktisk effekt for borgerne der ute. De vet hva de kan forvente av politiet der de bor. Domstolene får tidenes digitaliseringsløft. Det er helt avgjørende for å løse fremtidens utfordringer at det er bedre digitale løsninger i domstolene. Det løftet som vi nå starter opp med budsjettet for 2017, og som skal pågå over tid, vil gi domstolene en helt annen kapasitet og mulighet både til å løse de viktige oppdragene de har, på en effektiv og god måte, og til å følge opp den viktige rollen de har i straffesakskjeden, og ikke utvikle seg til en flaskehals. Kriminalomsorgen er et av de store satsingsområdene til regjeringen. Det var 1 213 personer som sto i soningskø da vi tok over, nå sist fredag var det 229. Det står det respekt av, og det er mye som har vært gjort for å sikre at vi skal klare det. Blant annet har vi nå under bygging eller har bygd om lag 260 nye fengselsplasser i Norge. Det er 50 dubleringsplasser, det er bygd en ny ungdomsinstitusjon, og vi ser også effekten av det, f.eks. på oversitting i politiarrest, som var et gedigent problem i 2012 og 2013. Det er fortsatt en utfordring, men den er betydelig mindre, kanskje nede i rundt en femtedel av det som var situasjonen tidligere. Det er også viktige tiltak som bidrar til at vi får gode effekter både av satsingen på politi og satsingen på kriminalomsorg. Beredskapen er fortsatt under styrking i dette budsjettforslaget. Frem til 2016 har vi styrket beredskapstroppen med 40 pst. Vi har sikret i budsjettet for 2016 at vi skal bestille nye politihelikoptre, to eller tre, jeg kommer tilbake i revidert med hvordan konseptet blir. Det øker transportkapasiteten i politiet. Det kommer nye redningshelikoptre. Vi er nå i rute med beredskapssenteret etter en ganske brokete start på det arbeidet fra den forrige regjeringens side. Vi har økt antallet UEH-enheter fra 680 til nå rundt 1 000. Vi har styrket PST med om lag 60 pst. Nå får de i 2017-budsjettet et nytt analyseverktøy som vil effektivisere og forbedre arbeidet og kapasiteten i PST til helt nye dimensjoner, og i tillegg en satsing på å hindre digital spionasje. Nærpolitireformen er under utrulling, og jeg er veldig fornøyd med at vi har den støtten i Stortinget som vi har for det. Jeg er også enig i at det er i gjennomføringen av reformen de store utfordringene kan komme, og det er helt avgjørende å være tett på oppfølgingen av nærpolitireformen, slik at vi faktisk får ut i den andre enden det vi har planlagt. Så er jeg lite grann – jeg holdt på å si – trist over justiskomiteens leders innlegg, litt fordi jeg synes hun i veldig liten grad tar innover seg hvor store endringer som faktisk er skjedd, og som er under gjennomføring i justissektoren. For når en hørte på det innlegget, var det ikke mye som var bra, i hvert fall ikke i politiet. Det samstemmer veldig dårlig med det inntrykket jeg har. Jeg reiser også ganske mye rundt omkring i Politi-Norge, og de tilbakemeldingene vi får, er faktisk veldig positive. Men det er også slik at det oppleves som om de økonomiske rammene er trange, og vi skal ikke skyve det under en stol. Det er fortsatt krevende å gjøre prioriteringer i politiet, det er ikke sånn at alle utfordringer og problemer er løst verken med dette budsjettet eller de kommende budsjetter. Det er fortsatt sånn at det må foretas tøffe prioriteringer, og det må en faktisk ta høyde for når en skal prioritere de midlene som blir vedtatt til politiet her i dag. Jeg synes for så vidt også det er spennende at representanten Tajik kritiserer regjeringen på den ene siden for ikke å ha full oversikt over effektivitetsresultatene etter ABE-reformen, samtidig som hun kritiserer meg fordi jeg har satt i gang en undersøkelse av pengebruken i politiet, bl.a. for å se om man har fått ut av ABE-reformen den effektiviseringen ABE-reformen har forutsatt. Det blir litt sånn at uansett hva en gjør eller ikke gjør, så blir det galt. Opposisjonens jobb er selvfølgelig å kritisere, men først og fremst er det opposisjonens jobb å sikre nye, alternative løsninger, være kreative, løsningsorienterte, bidra til at en får progresjon i politikken. Det bidraget synes jeg ikke vi fikk i dag. Jeg synes heller ikke vi har det i forslagene i innstillingen. Jeg har vel i mitt stille sinn konkludert med at Arbeiderpartiet antagelig er ganske fornøyd med det som skjer på justisfeltet, for de forslagene til endringer de faktisk kommer med, er av svært marginal karakter. Det synes jeg egentlig er greit, men det kan selvfølgelig ikke Arbeiderpartiet si høyt, og det har jeg veldig stor respekt for. Helt til slutt et par ord til representanten Klinge, som for så vidt feilsiterte det jeg sa, for jeg sa at symptomatisk for mange lensmannskontorer er at de har kort åpningstid, osv. Og det har de. Det er mange lensmannskontorer som har et veldig, veldig godt tjenestetilbud, som er store og har mange ansatte, men det er også over 120 lensmannskontorer i dag som har under 5 ansatte. Jeg synes faktisk at folk i Norge fortjener et godt polititilbud uansett hvor de bor, og løsningen på det er faktisk nærpolitireformen.