Heidi Greni (Senterpartiet), 2018-10-03:
Senterpartiet ønsker en politikk for hele landet som sikrer lokaldemokratiets myndighet og dermed folks muligheter til å påvirke egen hverdag. Senterpartiet vil ha tjenester nær folk og er opptatt av å legge til rette for at folk skal kunne bosette seg der de selv ønsker. Det sikrer verdiskaping, ressursforvaltning, lokal tilstedeværelse og en uvurderlig lokalkunnskap om både små og store plasser i landet. Skal vi klare å gjennomføre Stortingets mål om å opprettholde bosettingsmønsteret i Norge, må vi flytte arbeidsplasser ut av pressområdene. I dag skjer det motsatte. Bosetting handler imidlertid også om lokale forhold. Sentralisering skjer også innad i kommunene. Mulighetene lokalpolitikere har for å sikre utvikling i hele kommunen, blir innskrenket ved at fylkesmenn nå stopper lokale planer ved å påstå at all boligbygging kun skal skje rundt tettsteder eller kollektivknutepunkt. Ved å innskrenke handlingsrommet til lokale folkevalgte på denne måten overkjøres lokaldemokratiet, og staten blir en bremsekloss for at folk skal kunne bosette seg der de selv ønsker. Det er gjennomført store endringer i inntektssystemet for fylkeskommunene og kommunene de siste årene. Endringene har gitt store omfordelinger ved at områder med lavt folketall og store avstander har fått reduserte inntekter i forhold til byer og folkerike områder av landet. Etter omleggingen av inntektssystemet for kommunene i 2017 tapte 239 av kommunene på mellom 2 000 og 25 000 innbyggere på endringene, mens 51 kom i pluss. Alle kommuner over 25 000 innbyggere kom ut som vinnere i inntektssystemet. Endringene i inntektssystemet og smøringen av kommunereformen har økt inntektsforskjellene mellom kommunene og svekket mulighetene til å tilby likeverdige tjenester til innbyggere – uansett hvor de bor i landet. Dette står i sterk kontrast til trontalen, der det sies at regjeringens mål er et samfunn med små forskjeller. Det er helt avgjørende at Stortinget sikrer et inntektssystem som gir likeverdige muligheter til å utvikle velferdstjenester til innbyggerne, uavhengig av kommunestruktur. Det er Senterpartiet villig til å prioritere i sine budsjetter. Vi ønsker å øke kommunesektorens rammer betydelig og gjenopprette et system som ikke straffer kommuner som har valgt å fortsette for seg selv. En viktig oppgave i tiden framover er å sikre bedre integrering. Mange kommuner har store levekårsutfordringer. Bydeler med en veldig høy andel innvandrere har utfordringer når det gjelder språkopplæring og sosiale forskjeller og har store utfordringer med integrering. De store byene opplever også en større andel sekundærbosetting. Dette burde vi ta hensyn til når vi planlegger bosetting av flyktninger. Situasjonen med lavere ankomsttall kunne vært benyttet til å minske presset på disse områdene. Det er uforståelig for meg at det fortsatt bosettes flyktninger i de store byene som har disse utfordringene, mens små kommuner med veldig gode resultater på integrering må bygge ned apparatet sitt fordi de blir nektet å bosette videre, til tross for at Stortinget har vedtatt at det skal bosettes i små kommuner i framtiden. Et annet tydelig eksempel på regjeringens sentraliseringsiver er regionreformen. Med hastverksarbeid og tvang har man konstruert regioner med enorme geografiske og befolkningsmessige forskjeller uten at dette har vært begrunnet. Hadde man ønsket styrking av regionene, hadde det vært avgjørende å lytte til folkevalgte i disse fylkene. I stedet har man overkjørt lokaldemokratiet og skapt et dårlig utgangspunkt for utvikling. I folkeavstemningen i Finnmark stemte 87 pst. nei til sammenslåing med Troms. I en ny meningsmåling blant innbyggere i Sogn og Fjordane svarte 65 pst. nei til sammenslåing. Dette burde bli tatt på alvor. Den såkalte oppgaveoverføringen til kommunene er temmelig ullen. KS’ undersøkelse viser at med det forslaget regjeringen har lagt fram, vil det totalt bli ca. 100 nye arbeidsplasser til sammen i de nye fylkene, og at det er rundt 200 mill. kr totalt som skal overføres til fylkene. Tallene til KS viser at fylkene får nye oppgaver som gir en budsjettøkning på 0,25 pst. Til sammenligning var ekspertutvalgets forslag 4 760 stillinger og 15 mrd. kr i overføring til fylkene. André N. Skjelstad fra Venstre sa, da dette ble lagt fram, at dette er den største utvidelsen av fylkeskommunenes ansvar siden de ble opprettet. Jeg må si jeg er temmelig overrasket over at Venstre lar seg avspise med smuler i denne saken.