Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-02-10:
Representanten Bjørnflaten sa at denne regjeringen bygger. Men den sender også regningen til helt andre. De tre prosjektene på E6-strekningen Møllnes–Kvenvik–Hjemmeluft i Alta, E39 Astad–Knutset i Gjemnes og E18 Gulli–Langåker er tre utrolig viktige prosjekter som det er svært viktig å få på plass. Fremskrittspartiet støtter helhjertet opp om alle disse tre prosjektene, men jeg vil likevel påpeke noen forhold. For det første: Finansieringsrammen for de tre prosjektene er på totalt nesten 3,3 mrd. kr. I proposisjonen kommer det så fint fram, og det ser så flott ut, at det bare er rett i overkant av 2 mrd. kr som skal være bompenger. Men dette er bare en liten del av sannheten, for i tillegg kommer finansieringskostnadene på 971 mill. kr og hele 367 mill. kr bare for å kreve inn pengene. Det betyr at 1 338 mill. kr skal brukes uten at det blir én eneste meter ny vei. Dette er ikke noe annet enn sløseri med bilistenes penger. Det store paradokset er også at vi ikke har noe som helst behov for å låne pengene for å bygge ut infrastrukturen i landet vårt, ja det har til og med statsministeren sagt flere ganger fra talerstolen her i denne sal. Men det ser ut til at man fortsatt skal velge den dyre løsningen og flå norske bilister. Pengene renner for tiden inn i et langt høyere tempo enn det som var forutsatt bare for noen få måneder siden. Fremskrittspartiet mener derfor at man heller bør bruke deler av disse merinntektene til å bygge infrastruktur uten å kaste penger ut av vinduet, for å finansiere både høye lånerenter og dyre innkrevingskostnader. Disse tre sakene er dessverre gode eksempler på at bilistene må betale mer i bompenger og innkrevingskostnader enn det hele finansieringsrammen for alle tre prosjektene er på. Når det gjelder E18 Gulli–Langåker, er dette et svært lenge etterlengtet prosjekt som flere ganger er etterlyst, både fordi folk har vært utålmodige, og fordi det har vært lovet oppstart langt tidligere både av denne regjeringen, spesielt, av denne statsråden og av den forrige statsråden. Fremskrittspartiet er svært fornøyd med at prosjektet nå endelig kommer, og det vil bety en kraftig forbedring av trafikkflyten på strekningen. Prosjektet vil innebære at det blir firefelts motorvei fra Oslo og helt til Bommestad i Larvik kommune, selv om det vil være nærmere 40 år etter at Brattelis motorveiplan av 1962 forutsatte at strekningen skulle vært ferdig utbygget. Men for denne regjeringen er det sånn at det er bedre sent enn aldri. Jeg registrerer at regjeringen og statsråden stadig skryter av sin satsing på utbygging av veinettet. Ja, det hadde vel vært greit hvis det var staten som hadde bevilget pengene, men her vil bilistene betale 350 mill. kr mer i bompenger enn det prosjektene koster å bygge. Da er det i beste fall frekt å si at det er regjeringen som bygger ut veiene. Som alle er kjent med, reduserer firefelts motorveier med midtdeler ulykkene med 80 til 90 pst., så denne utbyggingen vil også være et viktig trafikksikkerhetstiltak og bidra til at man fortsatt kan si at man jobber for å nærme seg nullvisjonen. Når det gjelder utbyggingen av E6 i Alta, vil representanten Jan-Henrik Fredriksen redegjøre mer for vårt syn i den saken. Jeg vil likevel påpeke at statsråd Kleppa senest i forbindelse med spørretimen 2. februar i år uttalte: «Det er altså eit historisk faktum at Sverige 30 år tilbake bygde breiare vegar, og at det difor er lettare for dei å rulla ut midtdelarar. Det er slik at der vi no byggjer midtdelarar, er anten på nye vegar eller så må vi faktisk i tillegg utvida vegen.» Ja, vi gjorde ganske mange feil for 30 år siden, men mitt spørsmål blir da: Hvorfor skal vi gjøre de samme feilene om igjen i dag? Har vi ikke lært av gamle feil? Det lurer jeg faktisk veldig mye på. På den nye E39 mellom Astad og Knutset i Gjemnes kommune i Møre og Romsdal er det anslått 2 820 kjøretøy i døgnet i 2030, og i henhold til veinormalene er det krav om 1 meter bred midtmerking mellom kjørefeltene for veier med ÅDT over 4 000 kjøretøy. Når vi vet at trafikkanslag oftest viser seg å være altfor lave, er det fullt mulig at det faktisk blir over 4 000 biler i døgnet i fremtiden. Da blir det veldig kortsiktig å bygge en smal vei som ikke lett kan oppgraderes i fremtiden, og dette er et godt eksempel på regjeringens kortsiktige tankegang innenfor samferdselssektoren. Ja, jeg skjønner at trafikktallene taler imot. Men bør vi ikke bygge nye europaveier eller riksveier med fokus på trafikksikkerhet, med midtmerking mellom kjørefeltene eller med midtdelere, for å hindre at man gjør de samme feilene som for 30 år siden? For det er ingen tvil om at det vil koste en brøkdel å gjøre dette nå i forhold til hva det vil koste en gang i fremtiden. Det har vi sett mange eksempler på. Ifølge veinormalene skal riksveier, eller tidligere stamveier, med ÅDT fra 0 til 4 000 ikke ha noen form for trafikksikkerhetstiltak utover det at man bygger veien. Ifølge forskriftene står det at «kjøretøy bygges etter dimensjoneringsklassen S2. Dette tilsvarer en tofelts veg med vegbredde på 8,5 meter fordelt på to kjørefelt à 3,25 m og to vegskuldre à 1 m. I vegnormalene er det ikke krav til fysisk midtdeler før ÅDT overstiger 8000 kjøretøyer. For veger med ÅDT over 4000 kjøretøy er det krav om 1 m bred midtmerking mellom kjørefeltene.» Fremskrittspartiet mener at disse kriteriene er altfor høye og må justeres ned, slik at vi får flere veier med trafikksikkerhetstiltak som bidrar til at konsekvensen ved en ulykke blir minst mulig for dem som rammes. For Fremskrittspartiet er det viktig at midtdelere settes opp på strekninger som er ulykkesutsatt, uavhengig av om trafikken er 2 000, 4 000, 6 000 eller 8 000 biler i døgnet. Det viktigste er faktisk å sørge for at man redder liv, og at man har veier som er trygge og sikre å kjøre på. Jeg vil derfor ta opp våre forslag i sakene samt referere de to tilleggsforslagene våre i sak nr. 11. Forslag nr. 2 lyder som følger: «Stortinget legger til grunn at den nye europaveien bygges med midtrekkverk og slik at utrykningskjøretøy kan passere. Statlig finansiering av merkostnadene dekkes inn i sluttsalderingen av statsbudsjettet for 2011.» Og forslag nr. 3: «Stortinget ber regjeringen endre vegnormalene gjennom å redusere kravet til årsdøgnstrafikk slik at viktige trafikksikkerhetstiltak som midtdelere, bred midtmarkering og 3- eller 4-feltsvei, blir aktuelt på flere prosjekter enn i dag ved bygging av ny vei eller utbedring av eksisterende vei.»