Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2022-01-21:
Det er interessant å høre Høyres historieskriving om en regjering som er for sent ute og ikke har levert nok. Det kommer altså fra et parti som i åtte år har økt elavgiften år for år, og som senest i fjor fikk et vedtak i Stortinget mot seg, hvor de skulle utrede tiltak mot høye strømpriser – og det ignorerte de. Men la det ligge. Vi står i en kritisk situasjon med rekordhøye strømpriser. Mange sliter med å betale strømregningen og å få helt ordinære husholdnings- og familiebudsjetter til å gå opp. Mange må bortprioritere viktige poster i familiehverdagen for å spare til å betale strømregningen. Det er ikke en situasjon som er holdbar. Det opplever jeg at vi i denne salen er enige om, på tvers av partier. Tilgangen på strøm er et grunnleggende velferdsgode i et mørkt og kaldt land som Norge. Regjeringen har et klart uttalt mål om forutsigbare, lave strømpriser basert på norske forhold, der kraften skal være norsk industri og norsk næringslivs konkurransefordel og ikke til byrde for folk og næringsliv, sånn som det er i disse dager. Dagens situasjon beskrives av noen som akutt og forbigående. Dette er ikke nødvendigvis rett om vi ikke tar klare grep om energipolitikken framover. Hvis det er én ting som er sikkert, er det at markedet er dårlig egnet til å sikre sosial utjevning. Når vi nå ser at kraftmarkedet vårt, med stor påvirkning fra kraftmarkedet i Europa, løper løpsk, må staten ta ansvar for å rette opp i skjevfordelingen markedskreftene gir. Derfor har regjeringen kommet med flere kraftfulle tiltak. Det kommer en sak om strømstøtte til landbruket. Det kommer en sak om støtte til frivillighet og idrettslag. Det er etablert en støtteordning for veksthusnæringen. Bostøtten er økt, og det er bevilget flere midler til sosialhjelp. Det kommer også en egen støtteordning for studenter, og elavgiften ble for inneværende år redusert med 2,9 mrd. kr. Det viser at regjeringen tar situasjonen på alvor og tar målrettede grep. Saken vi diskuterer i dag, er strømstøtten til husholdninger. Regjeringen har jobbet raskt og innført den ordningen fra og med desember, etter Stortingets vedtak. Da ble det innført med en støttegrad på 55 pst. for strømpriser over 70 øre per kWh, opp til et forbruk på 5 000 kWh i måneden. At regjeringen nå har foreslått å øke den støtten til 80 pst., viser at man tar situasjonen på stort alvor, og at man følger med. For eksempel vil nå en enebolig med et årlig forbruk på 27 000 kWh få 2 463 kr i stønad for januar, basert på en kraftpris på 143 øre per kWh. Støtteordningen er ubyråkratisk og treffer effektivt. At staten nå går inn og betaler deler av strømregningen til folk, er historisk. Det er ikke en praksis vi har hatt tidligere, og det er et nybrottsarbeid der regjeringen har måttet tråkke fram stien selv. Vi vet at strømstøtteordningen har vært til nytte for mange. Samtidig vet vi at de høye strømprisene fortsatt er utfordrende, og derfor økes nå støttegraden. Felles målt forbruk, f.eks. i borettslag og for fjernvarmekunder, skal også inkluderes i ordningen. Det står ikke på politisk vilje når det gjelder å inkludere de gruppene. Problematikken handler rett og slett om at det er en teknisk løsning som er vanskelig å innføre, da en ikke utelukkende kan operere ut fra nettselskapenes sluttbrukergrupper. Nå må man gå inn og dele opp noen av dem, og det tar litt mer tid. Både borettslag, aksjeleiligheter og fjernvarmekunder skal inkluderes i ordningen så fort det er teknisk mulig. I denne debatten har det av mange blitt ytret et ønske om makspris, og vi behandler også et forslag om det i dag. Regjeringen har sagt at det er en mulighet en må utrede nærmere. En sak som skal legges fram for Stortinget, må alltid være forsvarlig utredet. Vi utelukker altså ingenting, men vi må se på hvilke utslag det kan få, før vi går videre med ideen. På samme måte skal også den ordningen vi behandler i dag, evalueres. Det slår et flertall fast. Målet vårt er hele tiden å ha forutsigbare og lave strømpriser for norske husholdninger og norsk industri. Regjeringen skal også sette ned en energikommisjon. Den skal se på sammenhengen mellom kraftproduksjon og kraftforbruket i framtiden. Med andre ord skal en se på hvilke tiltak som kan sikre at Norge er en overskuddsnasjon av kraft også i framtiden. Det skal ikke være sånn at norske husholdninger skal være nødt til å være klienter eller støttemottakere. Norske husholdninger skal ha trygghet for at norske strømpriser gjenspeiler det faktum at strøm er et samfunnsgode i Norge, der prisene er forutsigbare og til å leve med for alle, både folk og industri.