Ivar Kristiansen (Høyre), 1999-06-10:
Verdiskapingskjeden var i fokus da skogmeldingen ble presentert, men meldingen ble i for stor grad preget av for mange uforpliktende målsettinger, istedenfor behovet for en langt større offensiv satsing på næringen. Imidlertid må det slås fast at meldingen er blitt klart forbedret i Høyres retning i komiteen, for mulighetene er mange i norsk skogbruksnæring. Norsk trevirke, norske produkter og ikke minst norsk industri fremstår med en solid profil, både nasjonalt og internasjonalt. Norske aktører har med betydelig kunnskap fokusert på skogens betydning og rolle i ikke minst den klimapolitiske debatt. I like stor grad bør norske aktører i det bistandspolitiske arbeidet i langt større grad knytte til seg fagfolk fra den norske skognæringen og interesseorganisasjoner i sitt arbeid enn hva tilfellet er i dag. Imidlertid er det en utvikling i norske rammebetingelser som vil avgjøre hvorvidt vi makter å utnytte mulighetene i Norge. Høyre ønsker at den norske skognæringen skal bli en solid fremtidig vekstnæring. Skal en slik vekst finne sted, må næringen få endrede rammebetingelser som kan bidra til å snu dagens utvikling. På tross av at det aldri har vært mer skog i landet enn det faktisk er nå, går aktiviteten i skogen ned. Nedgangen i avvirkningen er betydelig, og avvirkningen er nå nede på vel sju millioner kubikkmeter pr. år. Investeringene i næringen går ned, og er redusert med ca. 30 pst. i løpet av de siste ti årene. I mellomtiden øker importen til Norge betydelig. Importen av tømmer til norsk treforedlingsindustri ligger nå på rundt 35-40 pst. Samtidig har det globale forbruket av trevirke økt med rundt 35 pst. i perioden fra 1970 til 1995. Forbruksveksten fortsetter. Sett på denne bakgrunn er det beklagelig at ikke innstillingen ikler seg en litt større ambisjon på næringens vegne enn hva den faktisk gjør. Høyre hadde forventet at Regjeringen på bakgrunn av de siste ti års utvikling i landet hadde kommet mer offensivt på banen i denne meldingen. En forsiktig dreining i retning av en mer skogbruksvennlig politikk vil etter Høyres oppfatning raskt kunne bidra til en betydelig økning i avvirkningen. Skogbruksnæringen har i dag et sterkt behov for signaler som kan skape større optimisme og ikke stagnasjon og i større grad gi næringen den frihet under ansvar som den faktisk trenger. Høyre er glad for at det er flertall for å avvise Regjeringens forslag om innføring av miljøforskrift. En slik miljøforskrift er totalt uønsket fra næringens side, og ville ha medført en betydelig byråkratisering og ytterligere regulering av næringen. Næringen plages nok som det er med et regulerings- og planleggingsregime som minst av alt må få lov å få anledning til å øke i omfang. Det er grunn til å understreke at det er behov for et mer næringsorientert lovverk i skogbruket enn hva tilfellet er i dag. Det er bl.a. derfor Høyre vil fjerne unødige næringshinder i plan- og bygningsloven – hinder som særlig begrenser utmarksnæringen. Det er grunn til å minne om at samarbeidsprosjektet Levende Skog fra alle hold karakteriseres som vellykket, samtidig som næringen selv har satt standarder som både miljømessig og markedsmessig er ansett for å være meget tilfredsstillende. Det er sågar hevdet fra næringen at en eventuell innføring av en miljøforskrift kan mer bli et hinder for næringen enn et positivt miljøpolitisk bidrag. Så vil jeg kort få henvise til flertallsmerknadene under kapittel Skogkultur, hvor jeg vil be statsråden om i større grad å likestille eiendomskategoriene med hensyn til vilkår og satser for tilskudd til skogkultur. Høyre er også glad for at det nå endelig blir gjennomslag for en forbedring av skogavgiftsordningen. En forbedring av skogavgiftsordningen vil og skal etter Høyres oppfatning øke muligheten til investeringer i et bærekraftig skogbruk fremover, investeringer som det er et sterkt behov for nå blir gjennomført. Når komiteen nå entydig ber Regjeringen om å vurdere å oppheve beløpsgrensen for skattefordelen, og at skattefordelen økes til 50 pst., skyldes dette naturlig nok to forhold: for det første at beløpsgrensen har stått stille siden ordningen ble innført, og for det andre at dagens ordning ikke i særlig grad bidrar til ønskede og fremtidsrettede investeringer. Derfor vil en forbedring av skogavgiftsordningen, som Høyre sterkt ønsker, være et av de viktigste bidrag for å hjelpe næringen fremover. Vi forventer derfor i dag støtte fra Arbeiderpartiet til vårt og Fremskrittspartiets forslag om endringer i skogavgiftsordningen. Dagens konsesjonsordning ønsker dessverre ikke stortingsflertallet å gjøre noe med, selv om loven er overmoden for revisjon. Det er etter min oppfatning et paradoks at ikke det politiske flertall her i salen i denne saken er villig til å gløtte litt over landegrensene til eksempelvis Sverige og Finland for å hente inn positive impulser fra disse lands næringslover, og ikke minst fra suksessfulle sider ved disse lands skogpolitikk. Det grenser til passivitet når Regjeringen i en skogmelding unnlater å gripe fatt i konsesjonslovens prisregulerende bestemmelser. Norsk skogbruk preges av svært mange eiendommer, i størst grad små og økonomisk sårbare enheter. Av rundt 125 000 eiendommer er 96 000 eiendommer i en størrelsesorden på 25–500 dekar. Kun 1 pst. av eiendommene har et areal på over 5 000 dekar. Enten vi liker det eller ikke, tilsier den internasjonale konkurransesituasjonen at behovet for mer rasjonell og effektiv drift for fullt er til stede også i det norske skogbruk. Selv om norsk skogbruksnæring har en høy mekaniseringsgrad, er den klart lavere enn i våre naboland. Dagens konsesjonslov er et hinder for utvikling og effektivisering. Høyre ønsker at det må gis anledning til å bygge opp mer rasjonelle enheter. Derfor mener Høyre at statens forkjøpsrett må fjernes, og at arealgrensen for konsesjonsplikt og for odelsjord må heves betraktelig. Vi imøteser derfor landbruksmeldingen som har vært advisert, med stor spenning på dette området. Hensynet til kompetanse og faglig skikkethet må også i større grad bli satt mer i fokus. En større fristilling av næringen vil medføre økt verdiskaping i næringen og i industrien som henter råvarene fra næringen. Høyre mener at en endring av konsesjonsloven, hvor prisregulering erstattes av fri prisdannelse, vil bidra til større lønnsomhet og større avvirkning, og dermed legge til rette for større aktivitet og mer levende bygder. En avregulering vil også bidra til større rekruttering og klart bidra til flere heltidsutøvere i næringen. En endring vil gjøre det mer attraktivt å investere i og satse på skogbruksnæringen, samtidig som såkalte lite interesserte skogeiere vil kunne finne det mer aktuelt å selge eiendom. Det er en svakhet ved meldingen at eierskap og utøvelse av eierskap er lite fokusert. Forutsetningen for å lykkes i norsk skogbruksnæring i fremtiden er etter Høyres oppfatning et aktivt og ikke minst differensiert eierskap. Det må være plass til både små og store innen sekundærproduksjonen. Dette, sammen med en betydelig satsing på forskning og utdanning, vil gi viktige bidrag til næringens vekst. Norsk skogbruk og treforedlingsindustri er neppe på sikt tjent med en konservering av dagens eiendomsstruktur og bruksstørrelse, samtidig som det neppe kan karakteriseres som noe sunnhetstegn at svært mange i næringen må hente en vesentlig del av sin inntekt utenfor næringen. Skal norsk skogbruksnæring få utvikle seg og makte den internasjonale konkurransesituasjonen, må næringen få rammevilkår som er like gode som det konkurrentlandene har. Det har ikke næringen i Norge i dag. Manglende satsing på samferdsel i Norge gir næringen nokså store konkurranseulemper i form av økte kostnader, samtidig som dagens nokså passive norske samferdselspolitikk bidrar til betydelig import av trevirke. Derfor er Høyre positivt til å vurdere vegdirektørens forslag om å øke den tillatte lengde på vogntog samt tillate tyngre vogntog for transport. Den norske skogbruksnæring er en typisk distriktsnæring. Næringen bidrar med en betydelig eksport av kvalitetsprodukter, og har et betydelig potensial. Næringen fortjener større politisk oppmerksomhet. Det må i høyeste grad være levende bygder til stede for å sikre skogbruksnæringens utvikling. En slik utvikling ønsker Høyre å satse på.