Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2012-11-29:
Jeg føler dette er lite grann som å høre på oppvarmingsband, de som spiller før den store konserten. Dette har vært et veldig bra oppvarmingsband for den stortingsmeldingen som regjeringen planlegger å legge fram til våren. Det er interessant å merke seg hvor samstemmige vi er i denne sal om bruk av teknologi som ikke skal være fremmedgjørende, men for mennesker, til mennesker og til menneskers nytte. Jeg finner grunn til igjen å berømme Hagen-utvalget og det arbeidet de nedla i NOU-en. Det er et veldig viktig dokument, føler jeg, i denne stortingsperioden, med innspill utenfra, fra kreative og innsiktsfulle mennesker som setter oss på sporet av en god og moderne fremtidig eldreomsorg. I en debatt jeg var nylig, kom spørsmålet fram: Er det riktig å gå bort fra ordet «eldreomsorg» som det treffende begrepet? Det vi ser i befolkningen, er at alle som trenger omsorg, bør ha omsorg, uansett alder. Noen av de gruppene vi diskuterte tidligere i dag, er ikke typisk eldre, mens eldre som gruppe er like mangfoldig som alle andre grupper i samfunnet vårt. De trenger tjenester som kan gjøre det mulig å leve et mangfoldig og variert liv. Trygg alderdom er en veldig viktig dimensjon i det. NOU-en fra Hagen-utvalget har vært på høring. I høringen har perspektivene og forslagene fått bred oppslutning. Det bekrefter også debatten her i dag. Men på enkelte områder er det betydelig utålmodighet. Det synes jeg er positivt. Det gjelder særlig spørsmålet om omlegging av omsorgstjenestene, med større vekt på velferdsteknologi og rehabilitering, og behovet for nye virkemidler i kommunalt innovasjonsarbeid. Derfor ba departementet Helsedirektoratet om å utarbeide et faglig grunnlag og et praktisk opplegg for implementering av velferdsteknologi. Denne rapporten tror jeg mange kjenner. Den kom i juni. Omsorgssektoren må, på samme måte som de fleste andre sektorer, dra nytte av og forbedre kvaliteten på sine tjenester ved bruk av teknologi. Sektoren er teknologilav, og den er forskningslav. Begge deler bør vi gjøre noe med. Undesøkelser viser, som det er sagt, at mange ønsker å bo hjemme så lenge som mulig, selv når det er behov for omsorgstjenester. Det kan tenkes at utviklingen av velferdsteknologien framover vil skape bedre forutsetninger for å utvikle hjemmebaserte tjenester og gjøre brukerne mer uavhengige av hjelpeapparatet. Personellet er og blir den viktigste ressursen i omsorgstjenesten. Det har vi også snakket om i salen i dag. Nesten all undersøkelse består av menneskelig innsats. Teknologi vil aldri kunne erstatte menneskelig omsorg og fysisk nærhet, men kan bidra til å frigjøre ressurser, som det er påpekt av flere. Det kan også bidra til å gi mennesker nye muligheter til selvstendighet og trygghet og til å klare seg på egen hånd. Bruk av sporings- og varslingsteknologi, som flere har vært inne på, reiser en rekke etiske og personvernmessige spørsmål. De kan vi løse. De kan vi ha et verdigrunnlag for, for å finne kloke løsninger. Utviklingen innen sporingsteknologi, f.eks. med hjelp av GPS, som er nevnt av flere, gjør at mennesker som ikke så lett kan orientere seg ute, kan bevege seg mer fritt. Det betyr trygghet, og det er også viktig for den enkeltes sikkerhet. Derfor har departementet tidlig i oktober sendt på høring et forslag til endringer i pasient- og brukerrettighetsloven, der det foreslås en lovhjemmel som gir helse- og omsorgstjenesten adgang til å treffe vedtak om bruk av varslings- og lokaliseringsteknologi i helse- og omsorgstjenester, til myndige pasienter og brukere som mangler samtykkekompetanse. Jeg er opptatt av at vi skal kunne utnytte velferdsteknologi til beste for folk. Men velferdsteknologi alene kan ikke legge grunnlaget for en bærekraftig og moderne omsorgstjenestene. Teknologien må samvirke med kommunal tjenesteinnovasjon, næringsutvikling, hjelpemidler, forskning og boligpolitikk. Lykkes vi her, kan vi – selv om noen mener at utgangspunktet vårt ligger litt bak andre – komme opp med nye produkter og tjenester som kan være interessante for næringslivet vårt. Jeg opplever at det er en tverrpolitisk enighet her på Stortinget og i regjeringen om at velferdsteknologi byr på store muligheter for økt livskvalitet og forbedret ressursutnyttelse. Vi vil følge opp NoU-en med en egen stortingsmelding, som vil trekke opp perspektivene og utforme en politikk med nye løsninger for omsorgsfeltet fram mot 2025, det vil si perioden da vi vil merke de store demografiske utfordringene, med langt flere eldre som trenger hjelp. Denne meldingen skal legge grunnlaget for fornyelse gjennom kommunalt innovasjons- og utviklingsarbeid på omsorgsfeltet. Den skal drøfte muligheter og løsninger på fremtidens omsorgsutfordringer, med vekt på teknologi, boformer, eier- og driftsformer, forskning og utvikling. Velferdsteknologi vil således være et sentralt tema i stortingsmeldingen. Og etter oppvarmingen her ser jeg fram til å kunne sende denne meldingen til Stortinget og avvente en god behandling av og diskusjon om den i denne salen.