Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-03-18:
Det er viktige spørsmål representanten Jan Bøhler reiser, og jeg vil gi honnør både til representanten Bøhler og andre representanter på oslobenken for at man tar opp spørsmål som har betydning for hovedstaden vår. Områdesatsingen er et samarbeid mellom stat og kommune for å bekjempe forskjeller og fremme integrering og bedre miljø i storbyene. Bøhler spør hvordan regjeringen vil gå videre med satsingene. Regjeringen fører en aktiv storbypolitikk, og vi vil jobbe for å utvikle gode løsninger sammen med storbyene. Noen områder i storbyene har store, sammensatte levekårsutfordringer. Det er god politikk å gi byene større muligheter til selv å møte utfordringene. Storbyene trenger handlingsrom og økt frihet fra statlig detaljstyring. Samtidig ser vi at noen utfordringer løses best når kommune og stat samarbeider. I enkelte byområder har derfor stat og kommune gått sammen om felles områdesatsinger. Slike satsinger kommer i tillegg til ordinær drift og generelle velferdsordninger. Over statsbudsjettet for 2014 er det bevilget midler til seks forskjellige slike områdesatsinger: tre i Oslo og én i hver av byene Bergen, Trondheim og Drammen. Groruddalssatsingen i Oslo er den mest omfattende områdesatsingen, med ti års varighet. I Groruddalen, som har like mange innbyggere som Stavanger, er det flere områder med levekårsutfordringer. Gjennom Groruddalssatsingen bidrar stat og kommune økonomisk for å bedre miljø og levekår. Det er laget gang- og sykkelveier, utearealer rustes opp, og organisasjonslivet og frivilligheten styrkes. Jeg er enig med representanten Bøhler i at det engasjementet som vises lokalt i denne type satsinger, i seg selv er viktig. Innbyggerne er med på å bestemme hvilke tiltak som gjennomføres. Det bygges bydelsparker, og gamle kulturmiljøer settes i stand som nye møteplasser. Helsestasjonene tilbyr gravide hjelp til bl.a. å forebygge diabetes. Skoler med svake læringsresultater får økte ressurser. Gratis kjernetid i barnehagene gjør at flere barn kan norsk når de begynner på skolen. Handlingsprogram Oslo Sør er en områdesatsing i bydelen Søndre Nordstrand. Her samarbeider staten og Oslo kommune om å styrke bydelens arbeid med integrering, folkehelse og utfordringer i bomiljøet. Erfaringene fra de åtte særlig utvalgte områdene i Groruddalen – såkalte områdeløft – er overført til Bergen kommune og Trondheim kommune. Kommunene får årlige tilskudd gjennom Husbanken til levekårsutsatte byområder. Bergen har siden 2011 jobbet for å bedre forholdene i Årstad, Indre Laksevåg og Ytre Arna, mens Trondheim siden 2012 har jobbet med Saupstad-Kolstad. I 2014 har staten gått inn med støtte til ytterligere to områdesatsinger, én i Oslo og én i Drammen. Flere departementer samarbeider om å styrke Drammen kommunes egeninnsats, slik at de kan bedre levekårene på Fjell. I Oslo indre øst er det også områder med store levekårsutfordringer. Derfor er det inngått et tilsvarende samarbeid med Oslo kommune, med støtte fra staten. Områdesatsinger gjennomføres i byer over hele Europa. Erfaringene viser at de kan bidra til fornying av offentlig sektor. Områdesatsingene har stor overføringsverdi til ordinær forvaltning, ikke minst når det gjelder behovet for å tenke helhetlig. Samtidig vet vi at en slik kunnskapsoverføring ikke alltid finner sted, og at det er rom for forbedringer. Skal en områdesatsing lykkes, må det samarbeides på tvers av sektorer og forvaltningsnivå. Det kan være en utfordring, men i Groruddalssatsingen ser vi at det er utviklet gode løsninger. Dernest må en områdeinnsats være godt forankret i alle ledd, og her har vi ulike erfaringer. Noen av dagens områdesatsinger manglet tilstrekkelig forankring i administrasjonen da de ble iverksatt. Dermed har det tatt lengre tid å komme i gang og vært vanskeligere å benytte områdesatsingene til ordinær forvaltning. Erfaringene fra bl.a. Alnaskolen for unge ledere i Groruddalen har vist at områdesatsinger kan fremme lokale initiativ. Regjeringen har tro på å styrke samarbeid mellom offentlig og frivillig sektor. Områdesatsinger kan være et godt virkemiddel for å engasjere innbyggere og gjøre det lettere for beboerne å komme i kontakt med flere ledd i forvaltningen. Det er viktig at de erfaringene vi gjør oss i disse områdene, kommer alle landets kommuner til nytte. En annen erfaring er at det kan være vanskelig å måle resultatene av områdesatsinger. Fysiske tiltak, slik som bygging av turveier og parker og opprustning av bygninger, er lett synlige. Effekten av noen sosiale tiltak, derimot, kan være vanskelig å oppdage. Hva som er konsekvens av en områdesatsing, og hva som er konsekvens av en mer generell politikk, kan være utydelig. Hovedmålet for områdesatsinger er bedre miljø og utjevning av levekår. Internasjonal forskning påpeker at områdesatsinger har begrenset virkning, særlig når det gjelder målet om utjevning av levekår. Det er krevende å kombinere målrettede områdetiltak og ordinære velferdstjenester. Med andre ord er det et sprik mellom noen av målene for satsingene og hvilke utfordringer man faktisk klarer å gjøre noe med. Vi må være bevisst på hvilke og hvor høye mål vi setter for områdesatsingene, slik at vi kan innfri forventningene. Det kan hende at områderettede tiltak ikke er de best egnede virkemidlene for å bedre den enkeltes levekår. Stortingsrepresentant Bøhler spør hva regjeringen vil legge vekt på fremover, og hvordan arbeidet med områdesatsingene vil bli organisert. Han spør også hvordan jeg som kommunal- og moderniseringsminister vil bidra til langsiktighet for å starte forhandlinger om forlengelse av avtalene. For meg er ikke langsiktighet nødvendigvis ensbetydende med å fortsette i samme spor. Regjeringen vil fullføre pågående områdesatsinger. Jeg er imidlertid opptatt av at vi tar i bruk de virkemidlene som er best egnet til å løse storbyenes utfordringer. Det er resultatene som teller. Det betyr at vi må gå gjennom de satsingene som har vært gjennomført, og vurdere hva som har best effekt. Jeg vil selvsagt ha dialog med byene. Jeg har allerede hatt et møte med Oslo kommune om Groruddalssatsingen, og vi har planlagt et nytt møte nærmere sommeren. Representanten Bøhler tok også opp spørsmålet om en bedre omtale av områdesatsingene i forbindelse med statsbudsjettene. Det synes jeg er et godt innspill som vi skal ta med oss. For jeg er helt enig i at skal Stortinget få et godt grunnlag for å vurdere mål, resultater og effekt, er det viktig at det er en mer helhetlig omtale og ikke for spredt. Det vil jeg ta med meg i det videre arbeidet. Dagens områdesatsinger preges mye av øremerkede tilskudd utvalgt av staten. Tilskuddet tildeles ikke etter objektive og nøytrale kriterier. Det kan derfor kritiseres for å være sosialt urettferdig overfor innbyggere som ikke omfattes av en områdesatsing, men som kan ha både dårligere levekår og bedre forslag til tiltak. Vi er i gang med å fornye, forenkle og forbedre offentlig forvaltning. Hvorvidt områdesatsinger skal utformes på akkurat samme måte som i dag, eller om det skal gjøres endringer, skal vi se nærmere på. Spørsmålet er hvilken rolle staten skal spille i fremtiden. Spørsmålet er ikke om staten skal ha en rolle, men hvilken rolle staten skal ha. Det spørsmålet er jeg opptatt av å ha en dialog både med Stortinget og med storbyene om. For i arbeidet med områdesatsinger og utfordringene i storbyene må vi hele tiden være opptatt av resultater for den enkelte, for bydelen og for byene, og da må vi ha et åpent sinn med tanke på hvilke virkemidler vi benytter.