Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2022-03-01:
Det foregår i dag et tett samarbeid mellom Norge og våre nordiske og europeiske partnere. I en tid hvor autoritære krefter, nasjonalisme og fremmedfrykt er på frammarsj, vil regjeringen og vi i Senterpartiet stå tydelig opp for verdiene av et åpent og samarbeidende Europa. Vi ser tydelig viktigheten av å stå sammen i dag når først og fremst NATO, men også FN slår ring om et Europa i krig, der Russlands destruktive krefter har vist seg fra sin verste side. Jeg tror også det er viktig at man minner om FN som en organisasjon hvor alle er med. Og vi vet at resolusjonen om krigen i Ukraina blir løftet fram i hovedforsamlingen med votering forholdsvis snart. Det er en viktig presisering, ikke minst også et klart og tydelig signal om hvor viktig FN mener det er å få med resten av verdenssamfunnet. Hurdalsplattformen slår fast at EØS-avtalen skal ligge til grunn for Norges forhold til Europa. I denne plattformen tar regjeringen initiativ til en utredning om erfaringene fra EØS-samarbeidet de siste tiårene. Det er svært viktig å klarlegge hvilke erfaringer andre nærstående land utenfor EU har fra sin tilknytning til det europeiske samarbeidet, og ikke minst gå detaljert inn i de erfaringer som bl.a. markedet for energi har skapt den siste tiden. Her vil regjeringen bl.a. gå i dialog med EU med mål om å sikre Norge unntak fra deler av bestemmelsene i EUs fjerde jernbanepakke. Den forrige utredningen om EØS-samarbeidet ble lagt fram i 2012. «Utenfor og innenfor – Norges avtale med EU» var navnet på den utredningen. Den er over ti år gammel, og den er absolutt moden for en gjennomgang. Slik det framgår i Hurdalsplattformen, legger regjeringen EØS-avtalen til grunn for Norges forhold til Europa. Altså vil ikke en vurdering av EU-medlemsalternativet bli inkludert i utredningen, det har man vært tydelig på hele tiden. Regjeringen skal dernest jobbe mer aktivt for å fremme norske interesser innenfor rammene av avtalen, og handlingsrom i EØS-avtalen skal tas i bruk med særlig vekt på å sikre nasjonal kontroll på områder som norsk arbeidsliv, energi og jernbane. For å sikre høy faglig kvalitet, legitimitet og troverdighet vil også denne utredningen gjennomføres av et forsknings- og kunnskapsbasert – og ikke minst bredt sammensatt – utvalg. Det er svært viktig at sikring av norske interesser og eierskap, og ikke minst muligheten for å utvikle norsk industri, blir framtredende. Klima og miljø er viktig. Regjeringen ønsker også et tettere og mer strategisk industrisamarbeid med mål om å kunne bidra til at et norsk næringsliv skal kunne gripe nye muligheter for verdiskaping og eksport som åpner seg gjennom den omstillingsgiven som vi generelt er inne i. Dette kan skape arbeidsplasser i hele Norge. Norge deltar allerede i en rekke EU-programmer som er relevante for norsk industri, herunder Horisont Europa og EUs innovasjonsfond, og deltar i kvotesystemet ETS. Forslagene i Klar for 55-pakken behandles nå i EU. Her jobber vi tett for å formidle norske synspunkter og posisjoner. EU, EØS-systemet og EØS-avtalen er en mulighetens arena. Det er også svært viktig at man sørger for å bruke det handlingsrommet som finnes, for å sikre de interessene som vi er opptatt av i Norge. Her må man ha en god dialog, jeg vil påstå at vi har en god dialog, men det kan godt hende det er fornuftig at man går inn og ser på og definerer hva handlingsrommet er. Handlingsrommet blir alltid definert ut fra det politiske standpunkt til den til enhver tid sittende regjering. Regjeringen sier med dette nei, bl.a. er privatisering av jernbanen eksempel på noe vi ser på. Det er to forskjellige syn med to forskjellige regjeringer. Det er klart at handlingsrommet må utfordres, og det er da en måte å sjekke om det er mulig å gjennomføre en annen type politikk innenfor samme rammeverk.