Kristian P. Wilsgård (Fremskrittspartiet), 2017-11-30:
Det burde ikke være tvil om at EØS-avtalen – hovedrammen for Norges samarbeid med EU – har tjent norske interesser godt, ikke minst næringslivets interesser. EUs indre marked er det største integrerte markedet i verden hvor varer og tjenester kan sirkulere fritt, og der norske bedrifter har like konkurransevilkår som andre bedrifter i EU-land. Nesten 80 pst. av norsk eksport går til EU, og mer enn 60 pst. av Norges import kommer fra EU-land. Gjennom EØS-avtalen serverer Norge rundt 25 millioner fiskemåltider til europeerne hver eneste dag. Den ferske fisken sendes direkte fra norske produsenter til det europeiske markedet uten at kvaliteten forringes i grensekontroller. Ca. 90 pst. av all oljeproduksjon selges til EU-markedet, og nesten all gass leveres gjennom rørledninger til Europa. EØS-avtalen handler ikke bare om markedsadgang. Det handler også om utdanning, det handler om felles forskningsprosjekter, det handler om kunnskapsdeling, og ikke minst handler det om felles standardisering. Norge er ikke en ensom øy. Vi er en del av Europa, enten vi vil det eller ei. Vi er avhengig av samarbeid med Europa på mange områder, ikke minst når det gjelder flyktning- og migrasjonsspørsmål. Vi ligger i ytterkanten av Europa og er siste stasjon for mange av disse migrantene. Vi er helt avhengig av at migrasjons- og flyktningstrømmer stoppes og håndteres før de kommer til våre grenser. Her er det helt nødvendig med et godt europeisk – men også globalt – samarbeid. EØS- og EU-ministeren tegnet et bilde av et EU i endring. Det foregår en intern debatt i unionen om hvilken vei man skal gå videre. Skal man gå mot mer integrering, mer regionvis integrering eller mer integrering av utvalgte saksfelt? Endringer i EU kan også føre til endringer i Norges forhold til EU. Det er derfor viktig at vi følger med i timen, slik at norske interesser kan ivaretas også i framtiden. Dette gjelder ikke minst brexit. En av Europas og verdens største økonomier – og en av Norges viktigste handelspartnere – forlater nå EU. Norge er ikke et ordinært tredjeland, og vi må inkluderes i de felles løsningene mellom EU og Storbritannia. Det er viktig for å sikre at forholdet mellom Norge og Storbritannia er så nært som mulig også etter at brexit er effektuert. Det er fremdeles usikkert hva slags avtale som må være på plass når Storbritannia trer ut av EU og EØS. Det er derfor viktig å få på plass en overgangsordning med Storbritannia på områder som i dag er dekket av EØS-avtalen. Fremskrittspartiet vil ikke legge skjul på at det er noen problematiske sider ved EU og EØS-avtalen. Partiet har tatt et klart nei-standpunkt som følge av den stadig tydeligere overnasjonale retningen som EU har tatt. Vi tror at dette er skadelig for det europeiske demokratiet i lengden. Vi har også fokusert på eksport av trygdeytelser, der betydelige beløp i norske velferdsytelser utbetales til personer som oppholder seg i utlandet. Regjeringen la i juni i år fram en melding der det varsles en rekke nye tiltak som vil begrense mulighetene til å ta med seg trygdeytelser ut av landet. Vi mener at det kan gi uheldige incentiver når ytelser tilpasset et norsk kostnadsnivå utbetales i land der de gir betydelig bedre kjøpekraft for mottakeren. Flere tiltak er allerede gjennomført, bl.a. gjennom å stramme inn på muligheten til å motta barnetrygd i utlandet samt å innføre botidskrav for å få rett til kontantstøtte. Eksport av trygdeytelser er også et tema som diskuteres av organer i EU og i EU-land, bl.a. med tanke på å få til kjøpekraftsjustering. Dette viser at trygdeeksport ikke er et særnorsk problem, og at Norge bør benytte anledningen til å arbeide for nødvendige endringer i EU som tjener både norske og europeiske interesser Det er svært viktig at Norge både påvirker og deltar aktivt i de politiske prosessene for å få gjennomslag for våre synspunkter og interesser, både når det gjelder saker som angår EØS-avtalen, økonomi, sikkerhet og ikke minst migrasjon.