trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-20:
Takk for spørsmålet, og takk for komplimentet. Det er ikke så ofte jeg blir kalt fascinerende, men jeg velger å ta det positivt. Representanten har helt rett i at vi kanskje ofte har mer penger enn andre, og det er fordi vi ønsker høyere skattlegging av dem som tjener mye. Men på spørsmålet om hvem som skaper verdiene, så er jo svaret fellesskapet. Det er alle de som går på jobb hver eneste dag, det er alle de som jobber, i både privat og offentlig sektor, som skaper verdiene.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-20:
Arbeiderpartiet og Rødt deler nok ønsket om økt kvalitet i barnehagene, og jeg tror vi også deler forståelsen av at økt kvalitet handler om nok bemanning og mer bemanning. Jeg regner med at representantens innboks er like full som min av beskrivelser av en hverdag som er tøff, tidvis umulig og heller ikke forsvarlig. Jeg har fått historier om én ansatt alene med 17 barn i alderen 1–3 år. Det er ikke god kvalitet i barnehagen. Det er heller ikke forsvarlig. Så mitt spørsmål er: Hvilke garantier kan Arbeiderpartiet legge fram i salen for at vi faktisk får en kraftfull økning av bemanningen innad i barnehagesektoren, og ikke minst en hverdag som gjør at folk orker å stå i den jobben som er i barnehagen i dag?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-20:
Den høyskolen jeg gikk på, finnes ikke lenger. Den er et bachelorprogram på NTNU. Det er også en form for sentralisering. Kampen om Nesna har stått lenge, og jeg har igjen lyst til å sitere Vedum, som jeg har gjort tidligere i denne salen. Han har sagt: «Til syvende og sist er høyskoler og utdanning et offentlig ansvar. Nord universitet får ikke ansvaret for å gjenopprette høyskolen på Nesna.» Og så var det akkurat det som skjedde – bare med lovnaden om at denne gangen skulle det bli annerledes. Kan folk stole på det? Vil Senterpartiet sikre at Nesna blir en selvstendig utdanningsinstitusjon, og hvordan har de tenkt å sikre det?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-20:
Unicef, Redd Barna, Barneombudet og en del andre organisasjoner slår alarm om de sårbare barna i skolen nå. Takk til dem for at de løfter stemmen for dem som ofte er stemmeløse i samfunnet vårt. Men vi vet at for å oppdage de sårbare barna, for å se den endrede atferden, for å ha en god nok relasjon til å kunne stille de vanskelige spørsmålene – og ikke minst ha tid til å følge opp de svarene man får, på en god nok måte – trengs det tid. 5 pst. av landets kontaktlærere svarte i en undersøkelse som Utdanningsforbundet sto for før koronaen, at de hadde nok tid til å gjøre jobben sin. Det betyr at 95 pst. ikke hadde det. Det er ikke godt nok. Vi mister mange lærere fra skolen hver dag, og de oppgir at årsaken til det er at de ikke har tid til å gjøre jobben sin. Hvilke konkrete tiltak tenker ministeren at det er mulig å gjøre for å sikre kontaktlærerne bedre tid til å følge opp barn og unge i skolen?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-20:
Én av fire har hatt selvmordstanker. Nesten halvparten opplever psykiske symptomplager. Halvparten føler seg ensom, og åtte av ti sier at den største utfordringen er mangel på kontakt med medstudenter og faglærere. Dette er tall fra de såkalte SHoT-undersøkelsene. Dette er våre studenter. Dette er framtiden vår, og dette er alvorlig. Det er ingen grunn til optimisme for neste SHoT-undersøkelse heller. Studenter faller ofte mellom to stoler knyttet til psykisk helse. Hva er da årsaken til at regjeringen velger å trekke tilbake de 70 mill. kr som er ubrukt fra den forrige krisepakken til studenter, i stedet for å omsette det til gode helsetilbud for studenter?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-20:
Hver dag undervises tusenvis av norske elever av ukvalifiserte lærere. Over 27 000 lærere i den norske skolen mangler lærerutdanning, og dette er et stort problem, særlig nord i Norge. En del kommuner har gått til det skrittet at de tilbyr bonusordninger for å rekruttere lærere til sin kommune. Rødt frykter at dette kan føre til a- og b-kommuner – de som har råd, og de som ikke har råd. Rekruttering kan ikke løses gjennom lokale lønnsordninger og bonuser. Det må være kollektive løsninger som løfter lønnen for alle. Dette er også fagbevegelsen krystallklar på. Vi mener at vi må gjøre noe med rekrutteringen. Vi er nødt til å gjøre noe med lønnen, vi må sikre likelønnspotten, og ikke minst må vi sikre at også lærere har reell streikerett. Vi må gjøre noe med arbeidssituasjonen. I dag er det nesten 40 000 lærere som ikke jobber i skolen. Det ville dekket opp de 27 000 vi har, som ikke har utdannelse – pluss, pluss. I en undersøkelse blant disse la de særlig vekt på at de brukte stadig mer tid på kontorarbeid, på skjemautfylling og på rapportering, mens de opplevde å ha mindre tid til eleven, til forberedelse og til gjennomføring av undervisning. «Kom og gjør oss fri, ifra papirarbe, bokføring og rot.» Gi læreren tid til å utøve faget sitt. Ha tiltro til profesjonen. Gi læreren tid til å følge opp eleven, følge opp gruppen, følge opp klassen og utføre yrket sitt på en god måte. Det kan være noen av de viktigste grepene vi gjør for å sikre rekruttering til læreryrket.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-20:
Jeg hadde tenkt å sitte stille, slik at vi snart kunne gå og spise litt lunsj, men jeg har behov for å si at det ikke er slik at man kaller det kommersielt – det er kommersielt. Man tar ut profitt, det tas ut profitt, det selges norske barnehagebygg til svenske selskaper. Snart vil 10 pst. av alle norske barn gå i svenskeide barnehagebygg. Jeg har ingen tro på at disse først og fremst er opptatt av lekens betydning osv. i barnehagens hverdag, men at de har kommersielle interesser i å kjøpe, eie og selge norske barnehagebygg. Det som skaper uro i barnehagesektoren, er at penger som er bevilget til den norske velferden og til barnehager, forsvinner ned i lommene til enkeltpersoner eller ut av landet. Med det vil jeg si takk for debatten og ønske god jul.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Det å ha en god offentlig fellesskole for alle barn og unge, hvor alle sammen gis like muligheter, er en av de viktigste grunnsteinene vi har i vårt samfunn. Rødt har lagt fram et budsjett med 10 mrd. kr i pluss for neste år, men det står veldig lite om skole. Hvorfor satser Rødt så lite på fellesskolen når man har så mye penger til andre typer satsinger?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Det å ha nok lærere og å ha nok lærere med riktig kompetanse er svært viktig for ungers læring. Hvorfor reduserer da Rødt lærerspesialistordningen med 252 mill. kr i neste års budsjett, hvis det er kvalitet i skolen som er viktig for Rødt?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Etter valget 13. september har Norge fått en ny regjering, en regjering som har utarbeidet en plattform for hvordan Norge skal endre retning og kurs for vanlige folk, og for hvordan hele landet skal tas i bruk. Neste års budsjett er bare starten på hvordan vi skal sette enkeltmennesker og lokalsamfunn i sentrum gjennom en ny og rettferdig politikk med mindre forskjeller. Med utgangspunkt i Solberg-regjeringens budsjett har budsjettprosessen gitt «vond rygg, såre knoker» og følelsen av å krabbe «på knea i potetåker», men «vi blir vel ferdige i kvæll en gong». Utdanning- og forskningskomiteens budsjett er det viktigste budsjettområdet for å gi barn og unge en god og trygg start på livet. Gode barnehager er et viktig bidrag for å gi alle barn en trygg og god oppvekst. I barnehagen skal barn oppleve inkludering, fellesskap og vennskap og møte nok trygge voksne med rett kompetanse. Ansatte skal få tillit til å bruke sin tid og fagkunnskap sammen med barna. «Det bæste i livet er gratis, allikevæl er gjelda for stor». Å satse på barnehager er forebygging som sikrer at alle barn får like muligheter til å følge sine drømmer og skape et godt liv. I Hurdalsplattformen slår vi fast at vi skal redusere maksprisen i barnehagen til prisnivået fra barnehageforliket i 2003, og at dette skal skje i løpet av 2022. Det skjer nå, for allerede nå reduserer vi maksprisen. Familier med ett barn får 2 915 kr mer å rutte med allerede neste år. I en tid da pandemien preger økonomien, strømregningen viser røde tall og «ælle vi fyrer med ved», må vi i det minste sikre at barnehage og SFO ikke blir et ekstra kutt i familiebudsjettet til vanlige folk. Fra og med høsten neste år får alle førsteklassinger i hele Norge gratis kjernetid i skolefritidsordningen. Det er lenge siden vi har hatt et tilsvarende velferdsløft i Norge. Jeg er glad for at den nye regjeringen løfter fram barn og unge så tydelig, og det trygger meg og mange flere at vi har fått på plass så mye bra allerede. Snart er det jul, og «vi ælle sitt' å smiler». Vi smiler fordi neste års budsjett vil gi en bedre hverdag for alle barn og unge, og det får kanskje også nissens latter til å runge.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Vi trenger flere stolte fagarbeidere. «Je har et opplegg klart Skar laga meg surfbrett snart På framhaldskolen i år Je laga tegning i går For: Je skar laga surfbrett i kryssfiner Je skar laga surfbrett på sløyden Med raude striper på» De praktiske og estetiske fagene i skolen har blitt redusert de siste åtte årene under høyreregjeringen, og sløydfaget i skolen er nærmest fraværende. Det er kanskje ikke lenger noen barn som drømmer om å lage surfebrett i kryssfiner på sløyden «med raude striper på». For å få flere til å velge yrkesfag må vi starte med å løfte de praktiske og estetiske fagene i skolen, slik at barn og unge får muligheten til å oppdage sine evner og gleden av praktiske fag. Regjeringen Støre vil legge til rette for at skolene har nødvendig kompetanse og læringsarenaer til å ta i bruk praktiske læringsmetoder i alle fag. Vi vil sikre at elevene får muligheten til å velge flere praktiske og estetiske fag i skolen. Vi vil også tilrettelegge for at flere lærere får muligheten til å ta nødvendig etter- og videreutdanning innenfor disse områdene. I Hurdalsplattformen har regjeringen tydelige ambisjoner på dette området, og de varsler en ungdomsskolereform som har vært etterspurt fra flere hold i mange år, men som høyreregjeringen ikke klarte å levere på. Nærskoleprinsippet er flere steder like viktig i videregående utdanning som i grunnskolen. Fylkeskommunene har i nært samarbeid med vertskommuner og arbeidsliv bygd opp en tilbudsstruktur som er dimensjonert etter lokale og regionale forhold og behov. Derfor var det ekstra godt at Støre-regjeringen reverserte høyreregjeringens pålagte karakterbaserte opptak. Dette avgjør fylkene best selv. Vi vil styrke arbeidet med å sikre læreplass til alle som ønsker å ta fag- og svennebrev. Samtidig må vi sikre dem som er fagarbeidere, en videre karrierevei gjennom å satse på arbeidslivets utdanning. Høyere yrkesfaglig utdannelse eller fagskole er utarbeidet i tett samarbeid med partene i arbeidslivet og skal gi viktig og nødvendig kompetanse som raskt kan tas i bruk i arbeidslivet. Regjeringen har gjennom Hurdalsplattformen tydelige ambisjoner om 1 000 nye fagskoleplasser hvert år i fem år. Vi vil i samarbeid med partene i arbeidslivet sikre en utvikling i kvalitet og kvantitet i tråd med næringslivets behov for arbeidstakere med riktige kvalifikasjoner.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-12-20:
Barnehager er en kjempeviktig arena for å gi barn en god start på livet. Her får de utfolde seg, vokse og utvikle seg sammen med jevnaldrende barn og dyktige fagfolk. Men mener representanten, basert på innlegget og uttalelser, at det er rett å gjøre alle barnehager kommunale, eller bør man bruke mer av de offentlige satsingene på å finansiere opp bemanning, som pedagognorm og andre tiltak, som sikrer et godt barnehagetilbud i hele landet, inkludert i de private barnehagene?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-12-20:
Høyre rosemaler ettermælet sitt i utdanningspolitikken og omtaler knapt den økende press- og stress-situasjonen som har bekymret mange, men jeg er glad det kommer fram i replikkvekslingen her. Det er rekrutteringen av kvalifiserte lærere jeg er opptatt av, hvor representanten Sanner mener at regjeringen i dag vanner ut ordningen. Vi har over lang tid hatt en varslet lærerkrise. Det har vært for få søkere til utdanningene, for få som gjennomfører utdanningen, og av dem som gjennomfører, er det for få som står i lærerjobb etter endt utdanning. Utsiktene for lærermangel nå, med slitasjen lærere i hele landet har stått i over tid under pandemien, er også usikre. Det er alt god fyr i bålet, men Høyre «fyrer med ved». Anerkjenner Sanner utfordringen med å rekruttere nok kvalifiserte lærere i hele landet?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-12-20:
Jeg tenker at både bygninger, kvalifiserte lærere og motiverte elever er helt avgjørende for at vi skal ha en god skole rundt omkring i hele landet. Senterpartiet er strålende fornøyd med at vi endelig har fått på plass en grunnfinansiering av grunnskoler, som representanten sikter til. Det bidrar nettopp til å sikre at grunnplanken for å kunne ha gode vilkår for oppvekst og opplæring er til stede. Altfor mange steder har vi opplevd sentralisering og press på skolestruktur istedenfor fokus på kvalitet og læring. Senterpartiet mener at nærskolen nærmest ble prioritert ned under Høyre, og den ble lagt ned mange steder på grunn av Høyres politikk. Nå ønsker vi tvert imot å legge til rette for at man også skal kunne bevare nærskolen og ha en nærhet til opplæring, som også er et gode for elever rundt omkring i hele landet – for å spare reisevei, spare ressurser og bruke tid på det som er viktig, nemlig en god skolehverdag som gir læring.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-12-20:
Det er ingen tvil om at Senterpartiet og Fremskrittspartiet har litt ulikt syn på mangfold og internasjonalisering i høyere utdanning. Senterpartiet anerkjenner at både det å reise på utveksling og det å få internasjonale miljøer til Norge er viktig, f.eks. hvis vi ser til næringslivet: Når vi nå skal få vekst i batteriindustrien, trenger vi sannsynligvis kompetanse og samarbeid på tvers av land for å få til den veksten vi ønsker. Det vil jeg tro at Fremskrittspartiet også kan være interessert i. Når det gjelder selve finanseringen, er det en levende debatt. Jeg tenker at når vi skal prate om studentvelferd og satsing på studenter, bør ikke Fremskrittspartiet være for høye og mørke. De brukte konverteringsordningen og kutt der for å finansiere opp satsinger på studenter i forrige periode da de satt ved makten. Det mener Senterpartiet var en håpløs måte å plusse på for studentene, når studentene selv måtte betale med mer lån, mindre stipend og mindre fleksibilitet i sine studier. Det er feil vei å gå.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-12-20:
I Hurdalsplattformen er det tydelig formulert en fullverdig institusjon for høyere utdanning. Det er jo nettopp det regjeringen nå jobber med å levere på, og jeg er kjempestolt over at vi allerede til våren får utlysning av studieplasser, at vi allerede nå kan garantere de ansatte at bygninger, fasiliteter og utstyr som har vært brukt ved Nesna, skal komme til nytte allerede fra høsten av, når det blir flere studenter og opptak av nye studenter. Det er en kjempeseier for den nye regjeringen at vi klarer å levere på det. Det er klart at Nord universitet også er de første til å innrømme at de må levere på tillit og omdømme når det gjelder aktiviteten på Nesna, og det har jeg oppfattet at de er veldig innstilt på å samarbeide om med alle som vil Nesna vel. Det er et felles ansvar for alle oss som brenner for Nesna og høyere utdanning der, at dette lykkes, og at vi får studenter til høsten når det starter opp.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-12-20:
Det er hyggelig med en tidligere kunnskapsminister som deler engasjementet for både tiltak og å imøtekomme de behovene som er løpende i skole og barnehage. Akkurat nå er selvsagt pandemien noe av det som er mest alvorlig for skoler og barnehager rundt omkring i hele landet. Regjeringen ruller nå ut en pakke på 216 mill. kr for tapt faglig og sosial læring, og den er vi helt sikre på at vil komme til sin rett, være etterspurt og gjøre nytte der det har vært sterk påvirkning på barnehage og skole på grunn av pandemien. Så deler jeg representantens engasjement i at vi må holde trykket oppe, sånn at vi får fulgt opp der behovet er. Derfor er det også egne tiltakspakker for kommunene for ekstrautgifter som har kommet på grunn av pandemien generelt i kommunesektoren, og så er det en spesifikk ordning for skole og oppvekst. Vi må følge behovene løpende, sånn at ingen blir for alvorlig skadelidende av de nedstengningene og utfordringene pandemien medfører.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-12-20:
Jeg vil trekke fram noen viktige poeng. Økt kommuneramme blir i 2022 på et helt annet nivå enn om vi ikke hadde fått regjeringsskifte. Det gir bl.a. utslag for barnehager og skoler i hele landet. Pengene som er bevilget til både barnehager og skoler, må komme barna til gode. I tillegg blir prisen for barnehageplass redusert. Med Høyre hadde den blitt dyrere. Dette utgjør en forskjell i lommeboka til småbarnsfamilier. Småbarnsfamilier og alle andre med ønske om og behov for høyere utdanning skal også få merke regjeringsskiftet, med en betydelig større satsing på desentralisert utdanning. Vi trenger at folk kan ta utdanning i større deler av livet og i større deler av landet. Én forutsetning er god studentvelferd. Derfor er jeg glad for at det er satt av egne midler på Helsedepartementets budsjett til tiltak for studenters psykiske helse og tannhelse. Regjeringen har videre lagt fram en pakke for å kompensere for høy strømpris, der studentene er med, og varsler flere tiltak for å ivareta studentene framover. I budsjettet for 2022 er dessuten midler til både Nesna og Nordland kunst- og filmhøgskole på plass. Midler til grønn forskning er også positivt. Ellers er det fascinerende å høre på opposisjonspartiene, særlig dem som virkelig har glemt det de selv gjorde i regjering. I budsjettenigheten mellom Høyre, Venstre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet i 2020 kom det f.eks. flere kutt – kutt til digitalundervisning, kutt til tapt studieprogresjon, kutt til utbedring av undervisnings- og forskningslokaler, for å nevne noe. Partiene som har inngått budsjettforlik de siste åtte årene, trenger ikke å kaste stein i glasshus. Det er ikke sånn at «vi speller gamle plater» bare fordi «vi har erfart at gamle plater synger best». Høyre tar i innlegg til orde for praktisk læring i grunnskolen, at flere fullfører videregående, og at flere voksne kan ta både fagbrev og høyere utdanning. Da er det all grunn til å glede seg over Arbeiderparti–Senterparti-regjeringens politikk. Praktisk læring får større plass både i skolen og i videreutdanning av lærere, og ved å stoppe avskiltingen og endre opptaket til lærerutdanningen skal flere kvalifiserte lærere være i skolen. Fullføringsreformen og retten til rekvalifisering skal gi flere mulighet til å fullføre videregående og ta nytt fagbrev. Satsing på desentralisert utdanning er også en forutsetning for at flere skal kunne ta høyere utdanning. Da bør Høyre bestemme seg for om de vil kritisere eller ønsker seg mer av dette. Skal vi ta lærdom av smittevern, kan det bl.a. handle om verdien av mindre og desentraliserte tilbud.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-12-20:
Til alle som følger med, er det kanskje verdt å nevne at vi må takke for at Høyre hiver seg litt med i debatten i innspurten her og svarer opp en del av det som vi i posisjon, som et tydelig alternativ til den forrige regjeringen, er veldig opptatt av å løfte. Men når det gjelder barnehagene, er noe av det Senterpartiet maner til, at vi må komme oss opp fra skyttergravene. Vi må slutte å karikere de politiske løsningene og bidra til en usunn debatt. Det mener jeg dessverre at representanten Sanner, fra Høyre, bidrar til når han karikerer og sier at vi skal fase ut de private barnehagene. Det er et anmodningsvedtak om å utrede eierformer. Det er blitt gjort før, og det kommer helt sikkert til å bli gjort igjen, både i Norge og internasjonalt. Så det er ingen grunn til å si at man skal utfase private barnehager av den grunn. Høyre bidro heller ikke til stor ro i barnehagesektoren da de styrte. Avslutningsvis vil jeg si: «hjul jul i jul engler daler i skjul bak julenek(…) (…) Jeg ønsker alle en riktig god jul og et godt nytt år.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Det er alltid fascinerende å høre på en Rødt-representant som alltid mener at alt skal være såkalt gratis, eller skattefinansiert, som det også heter. Jeg har ikke opplevd noen andre partier gjennom historien som har ment at alt skal være så gratis. Det som er interessant å vite, er hvem som skal skape de verdiene som Rødt så bruker opp, og som så finner ut at de skal skattlegge de rike. Men det er jo kommersielle aktører, som dere er imot, så hvem er det konkret som skal skape de verdiene? Det skal ikke være det offentlige, det må være private, og hvilke private aktører, eller kommersielle aktører, ønsker Rødt å støtte – og er glad for betaler skatt inn til det offentlige, som dere bruker opp?
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Arbeiderpartiet har hele veien vært kritisk til lærerspesialistordningen, og det er vi ikke alene om. Det har også partene vært krystallklare på. Det er en ordning som har vært sterkt kritisert. Utdanningsforbundet har uttalt at skal ordningen ha legitimitet, må det være ordnede lønns- og arbeidsvilkår, og oppgavene må være klart definert. Det har manglet i lærerspesialistordningen. Så er det sånn at i regjeringserklæringen er vi krystallklare på at vi skal ha nye karriereveier for lærerne, og vi skal opprettholde satsingen på kompetanseutvikling. Forskjellen på oss og den forrige regjeringen er at vi skal forankre dette godt hos partene, og vi skal gjøre det skikkelig. Dette arbeidet kommer vi til å komme tilbake til.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Jeg vil si at de ambisjonene og de målene vi har i regjeringsplattformen, fortsatt står ved lag. Det tilleggsnummeret regjeringen har lagt fram nå, hadde vi tre uker på å utforme. Selvsagt står våre ambisjoner om 3 000 nye studentboliger i året fast. Vi skal gjennomgå studiefinansieringen for å styrke heltids- og deltidsstudenten. Vår ambisjon om 12 måneders studiestøtte for studenter med barn er der fortsatt. Jeg merker meg at Fremskrittspartiet i sitt alternative budsjett har en liten økning til studiestøtten, men samtidig kutter drastisk på andre områder på utdanningsfeltet, så på den måten kan man si at også der blir studentene sittende igjen som taperne.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Jeg er helt enig med representanten i at det viktigste for kvaliteten i barnehagen selvsagt er de ansatte, det å ha nok ansatte som har tid til det enkelte barn, og som har riktig kompetanse til å kunne se og til å kunne følge opp. Regjeringen har klare punkter i regjeringsplattformen som handler om kompetanse, men som også handler om bemanning. Når det gjelder bemanning, vil vi gjennomgå bemanningsnormen. Det handler bl.a. om vikarbruk, det handler om hvilke oppgaver det er som tar de ansatte vekk fra ungene, og det handler om hvordan vi nå oppfyller bemanningsnormen, og om den funker i praksis. I tillegg vet vi at den kompetansen de ansatte har, er helt avgjørende. Vi vil stille krav om 50 pst. barnehagelærere i barnehagen. I tillegg vil vi trappe opp andelen fagarbeidere og har et konkret mål om at den skal opp til 25 pst.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Jeg tror ikke lærere må tvinges på skolebenken. Jeg tror lærerne er opptatt av å lære og det å kunne få ny kompetanse. Vi opprettholder kompetanseutviklingen for lærere og setter av 1,7 mrd. kr til det i budsjettet for neste år. Så er det helt riktig at vi fjerner den meningsløse avskiltingen av lærere. Det at den tidligere regjeringen valgte å gjøre det, er helt skandaløst, med tanke på at man lot bakdøren stå på gløtt for ufaglærte og lærere som ikke var kvalifisert til å stå i klasserommene. Da mener vi at med den prekære lærermangelen som er her i landet, er det viktigere å sørge for at vi holder på dem som faktisk har lærerkompetanse, mens vi fortsetter å holde trykket på kompetanseutvikling for lærerne.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Det tok ikke lang tid fra Høyre hadde forlatt regjeringskontorene til de fremmet et representantforslag om en ungdomsskolereform. Det gikk nøyaktig seks dager. Til utdanningsnytt.no har representanten Sanner selv uttalt at han lenge har sett behov for å ta tak i ungdomsskolen. Da undrer jeg på hvorfor man etter åtte år i regjering ikke har tatt tak i dette før.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Tidlig innsats tror jeg vi alle er enige om, men det er kanskje litt hult å gjemme seg bak det når man ikke valgte å sende med ekstra penger da man var i regjering. I regjering gjorde Høyre det vanskeligere å bli lærer. De som hadde karakteren 6 i norsk, kunne oppleve å ikke få bli norsklærer fordi mattekarakteren ikke strakk til. Høyre avskiltet kvalifiserte lærere og lot bakdøra stå på gløtt for ukvalifiserte. Det ble innført en plikt om tidlig innsats, men det fulgte ikke med penger. Og regjeringen hoppet bukk over partene da man innførte lærerspesialistordningen. Det ble opprettet flere privatskoler, og undersøkelsen som elevene svarte på i høst, viser at det er flere som mistrives på skolen. Flere kjeder seg, og flere gruer seg. På hvilken måte skal dette bidra til mer læring i skolen?
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
I replikkutvekslingene og i tidligere innlegg har koronapandemien blitt adressert av flere. Pandemien har forsterket behovet for et sterkere fellesskap, der vi løser de store utfordringene sammen og sørger for at krisen ikke skaper større forskjeller. Mange er slitne nå, og et høyt sykefravær i tillegg til den daglige pandemihåndteringen tærer på. I likhet med flere andre her inne får vi de samme tilbakemeldingene: Ansatte forteller om dager med for få på jobb, og at det går på marginene for ofte. En del foreldre er bekymret, og ansatte har stått i en stor arbeidsbelastning over tid. For Arbeiderpartiet er det viktig at barn og unge har et så godt tilbud som mulig, og at vi gjør det vi kan for å skjerme dem. Der vi kan si det og legge til rette for det, er det de ansatte ute i skolene og barnehagene som gjør det i praksis. Hver eneste dag de går på jobb, gjør de det mulig å ivareta en mest mulig normal hverdag for barn og unge – trygge voksne som tilbyr trøst og et fang i barnehagen, og lærerne i skolen som fortsetter undervisningen også når det trykker på rundt omkring i samfunnet. Vi vet at situasjonen er krevende for mange, og jeg er glad for at regjeringen har vært tydelig på at kommunene skal få dekket ekstrautgifter knyttet til pandemien. Det inkluderer vikarer og overtid, noe som også statsråden presiserte i et tidligere innlegg. Det er tøft for mange, og tidligere i pandemien ble ikke ansatte i skoler og barnehager prioritert i vaksineringen. Nå har regjeringen gitt tilbakemelding til kommunene om at denne gruppen skal prioriteres. Det vil forhåpentligvis hjelpe på bemanningssituasjonen på sikt. Mange studenter har sittet mye alene på hybelen i årene som har gått. Vi vet at pandemien påvirker studentene både faglig og sosialt, og studentenes trivsels- og helseundersøkelses tale er alvorlig. Jeg er glad for at regjeringen foreslår midler og konkrete tiltak for å styrke studentenes psykiske helse gjennom å bruke studentsamskipnadene, og at de foreslår 100 mill. kr for å sikre studieprogresjon. Dette er helt nødvendige tiltak for å hjelpe studentene i en krevende situasjon. Det er vanskelige tider, og det er mange som er lei. Jeg tror det er mange som skulle ønske at vi ikke måtte se flere og nye bølger og nye mutasjoner, men vi skal stille opp der vi kan, for barna, studentene og de ansatte. Jeg har full tillit til at regjeringen følger situasjonen tett og kommer tilbake med nye tiltak når det er nødvendig.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
På tampen av debatten tiltok skjønnmalingen av arven etter høyreregjeringen. Det kan ikke få stå uimotsagt. Høyre etterlater seg en skole der det er et skrikende behov for flere kvalifiserte lærere, tusenvis av elever i hvert kull gjennomfører fortsatt ikke videregående skole, og halvparten av timene med spesialundervisning utføres av ukvalifiserte. La det ikke være noen tvil: Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen prioriterer kunnskap og trivsel i skolen. For oss går det ikke noe skille mellom å ha det bra og å gjøre det bra. Tvert imot vet vi at dette går hånd i hånd. Vi tar lærermangelen på alvor. Vi fjerner den meningsløse avskiltingen. I regjeringsplattformen foreslår vi kraftfulle tiltak for å få flere lærere tilbake til skolen. Vi skal utdanne flere, og vi gir mer penger til kommunene. Summen av dette er en ny kurs i utdanningspolitikken i Norge.
Margret Hagerup (Høyre), 2021-12-20:
Regjeringen Solberg gjennomførte en rekke tiltak for å løfte lærernes kompetanse og sikre flere kvalifiserte lærere, bl.a. gjennom lærerspesialistordningen. I budsjettet for 2022 foreslo regjeringen Solberg å trappe opp denne satsingen for særlig å prioritere begynneropplæringen og arbeidet med tidlig innsats. Regjeringen foreslo i sitt budsjett å ta pause i opptrappingen, men i budsjettforliket foreslås det imidlertid å avvikle denne helt. I sluttrapporten som kom nylig, svarer lærerne i overveiende grad at de har fått godt utbytte av ordningen, og at det er en attraktiv og motiverende karrierevei. Det er dermed overraskende at regjeringen få dager før valgte å avslutte lærerspesialistordningen uten å avvente konklusjonene. Gode lærere med solid og oppdatert kunnskap er nøkkelen til at elevene skal lære mer. Hva skjedde med Arbeiderpartiets holdning til lærerspesialistene fra arbeidet med tilleggsproposisjonen til budsjettforliket med SV?
Margret Hagerup (Høyre), 2021-12-20:
Friskolene er et viktig supplement til dem som ønsker et faglig, pedagogisk eller livssynsmessig alternativ til den offentlige skolen. Jeg frykter at regjeringen nå strammer inn mangfoldet og valgfriheten for elever og familier gjennom varslede innstramminger i friskoleloven og struping av budsjettene. Regjeringen har allerede i sitt budsjettforslag for 2022 foreslått å kutte 35 mill. kr i friskolenes kapital- og husleietilskudd, et tilskudd som er en viktig del av det økonomiske grunnlaget. Denne innstrammingen vil kunne påvirke kvaliteten på tilbudet til elevene. Pandemiåret 2020 kan ha bidratt til reduserte tilskuddssatser grunnet lavere kostnader i kommunesektoren. Regjeringen Solberg pekte på at man må se nærmere på hvordan dette slår ut, og eventuelt kompensere for det. Vil regjeringen komme tilbake til Stortinget med forslag om økt bevilgning i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett hvis det viser seg at beregningsmodellene har gitt urimelige utslag?
Margret Hagerup (Høyre), 2021-12-20:
Norsk næringsliv har et skrikende behov for kompetanse på alle nivå og sliter med å rekruttere nok fagfolk. Distriktene mangler kanskje både folk og kompetanse, mens det i byene er mangel på folk med riktig kompetanse. For bare noen år siden var det ingen stor krise å ikke ha fullført videregående opplæring. Det var alltids en jobb å få, bare en kunne og ville. Sånn er det ikke lenger. Stadig flere arbeidsplasser krever formalisert kompetanse, og det blir stadig færre muligheter for ufaglærte. «Je får aldri helt bestemt meg når slik musikk driv og surrer inni huggu mitt,» tenkte jeg mens jeg satt i kassen på Rimi gjennom flere år. Senere jobbet jeg meg gjennom både lagerarbeid og lederstillinger. Erfaringen fra butikk- og lagerarbeid har gitt meg verdifull kompetanse om kundeservice, relasjoner og praktisk arbeid. Det har senere blitt både bachelor- og mastergrad i ledelse, men det er ingen tvil om at en stor del av kompetansen min er bygget opp gjennom flere år i arbeidslivet. Som godt voksen ser jeg at denne kompetansen har vært minst like viktig som teorien fra skolebenken. Det er summen av teori og praksis som vil gi store muligheter i morgendagens arbeidsliv. Men da må døren til utdanning være åpen for alle. Jeg er bekymret for at ikke alle kan ta del i dette fordi de mangler inngangsbilletten. Det er faktisk en halv million voksne i Norge, i alderen mellom 25 og 59 år, som ikke har fullført videregående, men som har verdifull kompetanse etter mange år i arbeidslivet. Vi må sikre at flere voksne får fullføre videregående opplæring. For det største skillet i Norge i dag går mellom de som er i jobb, og de som ikke er det, og nøkkelen til arbeidslivet er kunnskap og kompetanse. Kompetansepolitikken har vært en sentral del av regjeringen Solbergs politikk og krisehåndtering, og pandemien har vist hvor viktig det har vært å styrke de kompetansepolitiske virkemidlene. Økt rekruttering til yrkesfagene, styrking av relevans og kvalitet i opplæringen og riktig dimensjonering i tråd med arbeids- og næringslivets behov er viktig for norske bedrifter og vår framtidige velferd. Det å sikre økt andel elever som fullfører og består, er helt avgjørende. Vi må framover også sørge for at det gjennom hele utdanningsløpet og arbeidslivet legges vekt på kompetanseutvikling og omstillingsevne. Regjeringen Solberg har utviklet en vifte av tiltak for å nå folk i ulike livssituasjoner og ulike bransjer med ulike behov. Nå må vi ta med oss positiv lærdom fra koronapandemien og bruke digitale plattformer og verktøy for å supplere og tilgjengeliggjøre undervisning og utdanning til flere. For framover må vi se utdanning og opplæring som en livslang aktivitet, hvor alle får mulighet til å fylle på med kompetanse, uavhengig av bakgrunn, hvor en bor, og hvilken livssituasjon en er i. Først da skaper vi et bærekraftig velferdssamfunn og sikrer alle en plass i arbeidslivet – for me to ska ikkje gå aleina.
Margret Hagerup (Høyre), 2021-12-20:
Jeg vil benytte anledningen til å takke for en god debatt. Det er herlig å konstatere at debattklimaet ikke er fullt så hardt som det var i arbeids- og sosialkomiteen, men det kan være verdt å trekke noen linjer fra historien. En god skole er vårt viktigste verktøy for å bevare et samfunn med små forskjeller hvor vi utjevner sosiale forskjeller og sørger for like muligheter for alle. Men det er en sterk sammenheng mellom gode, grunnleggende ferdigheter, opplevelse av trivsel og mestring i skolen og gode relasjoner mellom lærere og medelever. Med Høyre i regjering har 5 000 flere elever fullført videregående skole hvert år. Flere elever som sliter med lesing og regning, har fått ekstra hjelp. Fraværet i videregående skole har blitt redusert med 27 pst., og vi har fått 4 500 flere kvalifiserte lærere inn i norske klasserom. Videre har 50 000 lærere fått tilbud om etter- og videreutdanning. Høyre har tydelig prioritert kunnskap i skolen og det som er viktigst for elevenes læring og trivsel. I dag loves det en ny kurs. Støre-regjeringens politikk er derimot utydelig og mangler en klar retning, og det gjør meg bekymret på vegne av elevene. For politikk handler om å prioritere. De store pengene brukes lite målrettet, og mer på fritid istedenfor på innhold og kvalitet i skolen. Vi ser en systematisk nedprioritering hvor en kutter i lærerspesialistordningen, den ekstra timen med naturfag fjernes, og midlene som skal dekke elevenes tapte læring som følge av pandemien, kuttes. Framfor målrettede tiltak for dem som trenger det mest, velger SV sammen med regjeringen å smøre tynt utover til alle. Det er fortsatt for mange elever som går ut av skolen uten å kunne lese, skrive og regne skikkelig, og én av fem elever dropper ut av skolen. Høyre vil fortsette å bruke de store pengene på å investere i flere lærere, grunnleggende ferdigheter, tidlig innsats og mer tilpasset undervisning for dem som sliter. Veien dit kan gjerne være en mer praktisk og variert skoledag, men målet må være hva de lærer, ikke hvordan de lærer det. Grunnleggende lesing, skriving og regning er ingen snever del av skolens brede samfunnsoppdrag, og det er avgjørende for et samfunn med små forskjeller der alle opplever å ha de samme mulighetene. Det er lærerens personlige egenskaper og kompetanse som utgjør forskjellen for den enkelte elev, og da må vi prioritere det viktigste først. Det er en tydelig kurs til beste for elevene. Historien gjennom de siste åtte årene kan ingen ta fra oss.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Forrige gang de rød-grønne hadde makten, sto studiestøtten stille. Det ble bygget ca. 900 studentboliger i året. Med den borgerlige regjeringen, hvor Fremskrittspartiet også var med, ble studentboligbyggingen mer enn doblet, og studiestøtten også økt, samtidig som det ble innført elleve måneders studiestøtte. I valgkampen var Arbeiderpartiet veldig tydelig overfor landets studenter på at de ville bygge 3 000 nye studentboliger, øke stipendandelen og innføre tolv måneders studiestøtte for studenter med barn. Ingen av disse løftene er levert på i statsbudsjettet fra regjeringspartiene. Jeg lurer derfor på hva Arbeiderpartiet vil si til de studentene som trodde på disse løftene fra Arbeiderpartiet.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
I sin profilering og kommunikasjon er Senterpartiet veldig opptatt av både norsk mat, norske arbeidsplasser og det å være nær folk og for hele Norge. Norske studieplasser, derimot, ser Senterpartiet ut til å være mindre opptatt av. Fremskrittspartiet er det eneste partiet som vil gi høyskoler og universiteter mulighet til å innføre studieavgift for utenlandske studenter. Norge bruker i dag rundt 3,3 mrd. kr på å betale for studiene til utenlandske studenter, også studenter fra land hvor norske studenter selv må betale studieavgift. Jeg ønsker derfor å spørre Senterpartiets representant om hun er enig i at vi bør begynne å ta studieavgift fra utenlandske studenter, spesielt fra de landene hvor norske studenter selv må betale studieavgift for å studere.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Jeg takker for spørsmålet. Som jeg brukte deler av innlegget mitt til å snakke om, er det et gjennomgående tema i Fremskrittspartiets budsjett på feltet at vi må omstille høyere utdanningssektoren til mer arbeidsrettede utdanningssatsinger og satsing på programmer som er i tråd med det næringslivet og norske bedrifter trenger av kompetanse. Selv om vi har lagt inn et generelt kutt, legger vi også inn satsinger på de tingene vi mener er mer i tråd med en mer arbeidsrettet utdanning, bl.a. til helse- og omsorgsstudier, næringsrettet forskning og en rekke andre ting. Vi er opptatt av – og det mener vi også vårt budsjett legger opp til – at studentene i Norge skal få det bedre og enklere. Derfor er også en stor satsing i vårt budsjett studentpakken, hvor studenter skal få mer i studiestøtte, hvor det skal være flere studentboliger, og hvor man også legger opp til en fast oppjustering av studiestøtten ved å knytte den til grunnbeløpet i folketrygden.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Vi mener at vi absolutt styrker høyere utdanningssektoren. I tillegg til de satsingene jeg nevnte, som er en omlegging fra mange studieretninger vi mener ikke er fullt arbeidsrelevante, til mer arbeidsrelevante studieretninger, er det også studentpakken jeg nevnte. Vi tør også å ta tak i en del debatter jeg føler andre partier i salen skyver unna, som jeg også nevnte i en tidligere replikkrunde, bl.a. dette med at vi bruker 3,3 mrd. kr på å subsidiere utenlandske studenter. Vi har inne i budsjettet vårt at vi bør slutte med det, ved å gi universiteter og høyskoler mulighet til å innføre studieavgift for utenlandske studenter, spesielt fra de landene hvor norske studenter selv må betale studieavgift. Så ja, i enkelte poster er det kutt fordi vi satser på andre poster, og vi viser en tydelig prioritering vi mener trengs for å få en mer arbeidsfokusert høyere utdanningssektor.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Vi mener at folkehøyskoletilbud er et godt tilbud som vi også ønsker å opprettholde. Men som jeg har vært inne på også i tidligere replikksvar, prøver vi å vise en tydelig prioritering på hva vi ønsker i utdanningssektoren, og det er en omlegging. Derfor har vi noen kutt som vi isteden bruker på satsinger på de delene av utdanningssektoren der vi ser at NHO og næringslivet etterspør mer kompetanse, deriblant i helsesektoren. Så vi tør å vise noen prioriteringer ved at man er nødt til å ha noen få kutt for å satse på de tingene som er i tråd med det både næringsliv og for så vidt offentlig sektor etterspør av kompetanse.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Jeg svarer gjerne på spørsmålet, men jeg vil begynne med å kontre på det premisset som legges til grunn. For tvert imot satser Fremskrittspartiet flere hundre millioner kroner på viktige deler av utdanningssektoren, også høyere utdanningssektoren – nesten 200 mill. kr til helsefagutdanninger, 250 mill. kr til økt studiestøtte og mye til forskning, bl.a. innenfor næringsrelatert forskning. Det er satsing på satsing innenfor høyere utdanning, hvor vi også tør å vise en retning ved å ta noen generelle kutt og øremerke dem til konkrete satsinger, i tråd med det vi mener er riktig for landet. Så er jeg veldig glad for at representanten tar opp det med barnehager. Ja, noen av de som driver private barnehager, tar ut overskudd. Men jeg vil anbefale representanten å besøke private barnehager rundt omkring i landet. Da vil han se at over halvparten av barnehagene drives av enkeltstående drivere, ildsjeler. Veldig av mange av dem driver i null eller med underskudd og sliter med å få budsjettene til å gå opp, og driver av helt andre grunner enn profitt. Så den virkelighetsforståelsen representanten refererer, deler jeg ikke.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Representanten fra SV og jeg hadde nettopp en hyggelig meningsutveksling om barnehager, så jeg tenkte vi kunne fortsette med det temaet. Fremskrittspartiet og SV sto for 20 år siden sammen om barnehageforliket, som jeg mener har vært den mest vellykkede velferdsreformen i Norge på mange år. Den har gitt full barnehagedekning, fornøyde foreldre og barn, og den har vært bra for samfunnet. Jeg frykter at SV på mange måter er med og slår spikeren i kista på den reformen med de kuttene som nå ligger an til å bli vedtatt. Vi ser også at i Oslo har byrådet som SV er en del av, brukt 600 mill. kr på å kjøpe opp ti private barnehager slik at de kan være kommunale. Jeg lurer egentlig på om det er det SV ønsker for resten av landet, og om representanten vil anbefale flere kommuner å bruke penger på å kjøpe opp private barnehager for å gjøre dem kommunale.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Som nevnt tidligere her i dag, har regjeringen lagt opp til et kutt på nesten 400 mill. kr til private barnehager, og veldig mange i barnehagesektoren er dypt bekymret for dette. Omtrent en tredjedel av private barnehager går i dag med underskudd, og hvis man ser på dem som går med underskudd, og som går nesten i null, er antallet rundt halvparten av de private barnehagene. Vi vet også at rundt 60 pst. av de private barnehagene er enkeltstående barnehager, som da ikke har noen andre å lene seg på, bortsett fra de inntektene de får selv. Mitt spørsmål til statsråden er hva hun tror vil skje med de barnehagene som i dag går med underskudd eller i null, når de får inntektene sine ytterligere kuttet, og om hun tror at det er en risiko for at barnehager de neste årene må legge ned som følge av disse kuttene?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
I likhet med forrige replikant vil jeg også ta opp temaet med den vanskelige situasjonen som mange studenter opplever når de mister deltidsjobben sin og deltidsinntekten sin som følge av de nye tiltakene. Vi vet at bl.a. serverings- og hotellbransjen er spesielt hardt rammet. En av ordningene som Lånekassen innførte, var at man kunne søke om ekstra betalingsutsettelser utover vanlig kvote. Den gjelder ut desember 2021. Når vi ser at krisen ikke bare fortsetter rent økonomisk for den enkelte student, men kanskje til og med forsterkes med de siste tiltakene, lurer jeg på om statsråden vil ta initiativ til at den betalingsutsettelsesordningen man har hatt, fortsetter inn i 2022 så lenge vi ser at situasjonen er så ille som den er nå.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Det var ikke meningen å forlenge debatten, men jeg har behov for å kommentere innlegget fra SV. Mange av barnehagene rundt omkring i landet er nettopp gründerbedrifter. Dette er ildsjeler som har startet barnehager. Jeg vil anbefale min kollega fra SV å besøke Solbakken barnehage i Trondheim eller Småfolk barnehage i Etne. Det er to damer som har startet disse barnehagene, og de kan fortelle at de svarte på kallet fra det offentlige da folk for 15–20 år siden ble bedt om å være med på å starte barnehager. Statsråden svarte i replikkrunden at grunnen til at man foretar dette kuttet, er at private barnehager får mer i pensjonsrefusjon enn de har krav på. Vel, ser man på tallene fra PBL, ser man at private barnehager får ca. 89 pst. av det de kommunale barnehagene får i dag. De private barnehagene får allerede vesentlig mindre enn de kommunale barnehagene. 60 pst. av de private barnehagene er selvstendig drevne barnehager, ofte drevet av noen som kun driver én barnehage, og som ser på det som både en lidenskap og en gründerbedrift. Halvparten av disse barnehagene går med underskudd eller har ingen profitt å vise til. Når de nå får kutt, frykter jeg at konsekvensen blir at mange private barnehager ikke har noe annet valg enn å legge ned driften sin. Det er trist når vi vet at det er disse barnehagene som har vært med på å sørge for full barnehagedekning, og at de i tillegg har klart noe som en del kommunale barnehager dessverre ikke har klart, nemlig å ha et lavt sykefravær. De private barnehagene er med på å sørge for full barnehagedekning. De bidrar også til at de kommunale barnehagene blir bedre. Det ville være veldig trist om man nå legger opp til store kutt som gjør at den mest vellykkede velferdsreformen i Norge på 20 år risikerer å ende opp som en mislykket reform.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Jeg vil gjerne takke alle for en god debatt – det er bare gøy at det blir litt temperatur på slutten – og ønske alle god jul, når man har kommet så langt. Jeg merker meg bekymringen fra representantene fra SV og Rødt om at det skal bli flere barnehager som er en del av såkalte private barnehagekjeder. Jeg frykter at det er nettopp det man får med den politikken man har nå, hvor man kutter støtten. For det vil si at alle de enkeltstående og frittstående barnehagene – også noen drevet av foreldre – ikke vil klare å drive videre med reduserte inntekter. Og fordi de ikke har noen andre å hvile på, har de ikke noe annet valg enn enten å legge ned barnehagen eller selge den til kjeder som har flere barnehager å hvile på. Så jeg tror at de kuttene man legger opp til, vil føre til nettopp det man ønsker å bekjempe, og det er trist for den norske barnehagesektoren.
Guri Melby (Venstre), 2021-12-20:
Kompetanse er et nøkkelord når vi snakker om skolepolitikk. I løpet av de siste åtte årene, da vi hadde borgerlig flertall, er det nesten 50 000 lærere som har fått videreutdanning – et gedigent løft for norsk skole. Nå har regjeringen i Hurdalsplattformen sagt at for lærere som er utdannet fram til 2014, skal vi ikke stille de samme kompetansekravene. Jeg har egentlig to spørsmål som jeg håper representanten kan få til å svare på. For det første: Tror representanten at kommunene er like villige til å prioritere kompetanseheving for lærere når det ikke lenger er et krav, men noe som er valgfritt? For det andre: Til høsten begynner sønnen min på skolen. Hva slags krav vi stiller til læreren han får, er avhengig av når læreren tok utdanningen sin. Hvis læreren tok utdanningen sin før 2014, stiller vi ikke krav om et gitt antall studiepoeng, men hvis man har tatt utdanningen etter 2014, gjør vi det. Hvordan rettferdiggjør representanten at vi stiller ulike krav til lærere som skal gjøre den samme jobben?
Guri Melby (Venstre), 2021-12-20:
Da representanten Knutsdatter Strand satt i opposisjon, var hun en av de mange som ropte etter en krisepakke for skolene under håndteringen av den verste koronapandemien. Nå, i desember 2021, ser det ut som at dette skoleåret kommer til å bli minst like krevende som det forrige skoleåret var. Likevel har altså ikke partiene Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV funnet penger til en egen krisepakke for skole eller barnehage. Tvert imot har de kuttet i den ordningen vår regjering la fram. Hva er det som gjør at det nå ikke er behov for egne penger til skole, utdanningssektoren og barnehager, når de står i en minst like vanskelig situasjon som i fjor?