Helene Falch Fladmark (Venstre), 1999-03-16:
Jeg deler interpellantens utgangspunkt – han peker på at ungdomsskolen på mange måter er kommet i bakgrunnen når skolen i 1990-årene har gjennomgått flere reformer. Også Venstre mener at det nå er på høy tid å fokusere på forholdene og situasjonen i ungdomsskolen, og vi mener at tiden er inne for en grundig gjennomgang av dette skoletrinnet. Jeg regner med at en tilstandsrapport vil komme i den stortingsmeldingen statsråden allerede har nevnt. Jeg syns i den sammenhengen at det er viktig å peke på at det er viktig å få kunnskap om situasjonen. Men rapportering må ikke stenge for handling, og det er handling skolene trenger nå. Statsråden viste med sitt svar at også departementet nå legger vekt på utviklingen i ungdomstrinnet, både når det gjelder kompetanseutvikling blant lærere, og når det gjelder utviklingsarbeid i fagene. Dette syns vi er gledelig. Ungdomsskolen er nemlig i en spesiell situasjon. Ungdom i alderen 14-16 år er midt i en utfordrende fase i livet. Ungdommen blir fortsatt behandlet som barn, mens vi forventer at de opptrer som ansvarlige, voksne mennesker. De prøver ut grenser, de etablerer vennskap for livet, og samtidig skal de legge grunnlag for valg av utdanning, som vil få konsekvenser for store deler av deres voksne liv. Så spørsmålet er om ungdomsskolen gir et godt nok tilbud til ungdommen, om ungdomsskolen gir ungdommen et godt fundament for videre studier, yrkesliv og et aktivt samfunnsengasjert liv. I evalueringer og videreutvikling av ungdomsskolen må det legges vekt på denne elevgruppens spesielle sosiale og faglige utvikling. Ungdomsskolen må være et sted der ungdommen lærer både de faglige og de sosiale ferdigheter som er nødvendige å ha med seg senere i livet. I dette bildet er det viktig å sikre at lærerne har den faglige kompetansen som er nødvendig. Men uansett faglig bakgrunn er det også viktig at lærerne som er i skolen, stimuleres til nytenking og videreutvikling av sitt arbeidssted. Venstre vil også åpne for å styrke ungdomsskolen med annet fagpersonale enn lærere. Lærere trenger hjelp til å takle de problemene mange av elevene har med seg inn i skolehverdagen. Dette gjelder spesielt i ungdomsskolen. Det bør gis plass til miljøarbeidere og andre med sosialfaglig kompetanse i skolen, både i klasserommet og i skolegården. Representanten Reikvam fokuserer på behovet for forsøks- og utviklingsarbeid. Venstre deler dette synet fullt ut og mener slikt arbeid, sammen med erfaringsformidling og etterutdanning, vil kunne sikre kvaliteten på undervisningen og øke motivasjonen og gløden hos den enkelte lærer. Venstre vil understreke at slikt utviklingsarbeid må starte i den enkelte skole. Dette er viktig for å sikre at nye reformer og utviklingstiltak initieres nedenfra, slik at utviklingen i større grad enn det som har vært tilfellet med reformene hittil på 1990-tallet, skjer på skolenes premisser og med lærerne som medspillere. Jeg håper vi har med oss alle partier i det synet. Opplæringsloven gir nemlig hjemmel til forsøksvirksomhet. Departementets oppgave blir å stimulere til forsøk og utvikling på den enkelte skole og legge til rette for erfaringsutvikling mellom skolene.