Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-12:
Takk til interpellanten, som reiser en debatt som jeg synes følger opp forrige debatt. Det er på mange måter dramatiske tall som representanten Tingelstad Wøien viser til i sin interpellasjon. I 2014 hadde nesten 70 pst. av lærerne under 30 år som underviser i faget kunst og håndverk i skolen, ikke et eneste studiepoeng i faget. I 2005 var tallet 50 pst., mens på slutten av 1990-tallet hadde flertallet av de yngste lærerne som underviste i kunst og håndverk, formell utdanning i faget. 15 år senere er det et mindretall som har dette. Dette er nå det faget der lærerne har minst formell kompetanse. Så er da spørsmålet: Hvordan få flere lærere med formell kompetanse innen kunst og håndverk? Og er det – slik situasjonen er i Skole-Norge i dag – noe som bør prioriteres? Jeg må igjen peke på det faktum at norske elever gjør det svakt i PISA-målingene. Norske elever er omtrent på OECD-snittet i naturfag og matematikk og scorer lavere i matematikk nå enn for ti år siden. Disse resultatene står ikke i et rimelig forhold til ressursbruken. Som Aftenposten skrev på en av sine forsider i fjor: Etter ti år og 66 pst. dyrere skole og 43 tiltak er PISA-resultatene fortsatt middels. Da er det etter mitt syn basisfagene som må prioriteres. Mestrer man ikke basisfagene, kommer man ikke noen vei. Men – som jeg sa i mitt forrige innlegg – det er også viktig at lærerne har kompetanse i de fagene de underviser i, og det gjelder også i kunst og håndverk. Det er også sånn at praksisretting av fagene kan gi elevene bedre kunnskaper i basisfagene. Men jeg må understreke at jeg er veldig enig med kunnskapsministeren, som i sitt innlegg var tydelig på at kunnskapen har en viktig egenverdi i seg selv. Det må vi ikke glemme i disse debattene. Hvordan skal vi få elevene til å mestre basisfagene? Det er ved å prioritere og sette inn tiltak som vi vet virker. Lærerne er skolens viktigste ressurs, og regjeringen satser derfor stort på Lærerløftet. Denne kvalitetssatsingen i skolen har støtte fra lærerne, og har også fått tydelig støtte fra OECD. Styrkingen av lærerutdanningene, med bl.a. krav om fordypning i basisfagene og innføring av mastergrad, er et viktig tiltak for å få gode lærere. Hvis man googler «mangel på kvalifiserte lærere», ser man at det er en sak som ikke er ny – og mangelen øker stadig. Da er det viktig at vi holder hodet kaldt og tør å prioritere. Vi kan ikke gjøre alt på en gang. Det som må på plass først, er en styrking av lærerutdanningene og av etter- og videreutdanningsmulighetene for lærere. Her er regjeringens satsning historisk stor. Aldri før har så mange lærere som nå fått en sjanse til å heve sin kompetanse. Uansett hva en måtte mene om ansettelse av lærere – fraskrive seg ansvaret eller ikke – våger jeg å gjenta at det er opp til kommunene å ansette lærere med kompetanse i fagene de underviser i. Det er også kommunenes ansvar å sørge for at lærerne har relevant utdanning i de fagene de underviser i. Sånn er det, og det er verken Stortinget eller regjeringen som ansetter – det gjør faktisk kommunene. Og Fremskrittspartiet vil på det sterkeste anbefale skoleeierne å ansette lærere med faglig fordypning i estetiske fag. I Lærerløftet er det særlig realfagene som prioriteres, men som statsråden var inne på i sitt svar, er det også rom for skoleeiere til å godkjenne studieplasser for lærere i andre fag, som estetiske fag. Den oppfordringen om å gi lærerne sine den muligheten går videre til kommuner og fylkeskommuner som skoleeiere.