Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2000-02-29:
Representanten Jan Simonsen ytrer i sin interpellasjon misnøye med tildeling av offentlige midler til Rogaland fylke. Som det framgikk av innlegget, ønsker representanten at det settes en stopper for den etter hans oppfatning klare tapping av verdier fra Rogaland fylke til fordel for fylker med lavere verdiskaping. Når det gjelder tildeling av statlige midler, kan dette hovedsakelig inndeles i overføringer over inntektssystemet og øremerkede tilskudd. Inntektssystemet er et system for fordeling av statstilskudd til kommuner og fylkeskommuner som ble innført i 1986, og omarbeidet og forenklet i 1997-1998. Inntektssystemet er et viktig ledd i arbeidet for desentralisering, demokratisering og effektivisering av den offentlige forvaltning. Det inntektssystemet vi har i dag, avløste ca. 50 større og mindre øremerkede tilskuddsordninger på statsbudsjettet. Rammetilskudd er det totale beløp som blir overført til en kommune eller fylkeskommune over inntektssystemet. Kommunene i Akershus er de eneste kommunene som for år 2000 får tildelt lavere rammetilskudd pr. innbygger enn Rogaland. Rogaland ligger imidlertid like under flere andre fylker, bl.a. Østfold, Vestfold og Buskerud. En bakgrunn for inntektssystemet er at nivået på tjenester ikke skal være påvirket av hvor i landet man bor. Inntektssystemet er derfor utformet slik at de kommuner og fylkeskommuner hvor det er dyrere å produsere en tjeneste, skal få tildelt mer midler over inntektssystemet. Det vil f.eks. være lettere å produsere et godt tjenestetilbud i Rogaland enn i Finnmark, som representanten Simonsen har brukt som eksempel. Et annet begrep det er vanlig å vurdere ved sammenligning av kommuner og/eller fylkeskommuner er nivået på frie inntekter. Såkalte frie inntekter består av rammetilskudd og skatteinntekter. Frie inntekter kan disponeres fritt innenfor de lover og regler som gjelder. Nivået på rogalandskommunenes frie inntekter korrigert for utgiftsbehov ligger omtrent på landsgjennomsnittet. Rogaland fylkeskommune hører imidlertid til de fylkeskommunene som ligger lavest. Jeg vil for øvrig påpeke at eiendomsskatt og kraftinntekter holdes utenfor inntektssystemet. Tre femtedeler av kommunene i Rogaland har innført eiendomsskatt. Disse kommunene hadde i 1998 totalt 286,6 mill. kr i inntekter fra eiendomsskatt. Disse midlene vil ikke påvirke nivået på overføringer over inntektssystemet. Det vil alltid være et visst behov for å bruke øremerkede tilskudd i styringen av kommunesektoren. Det kan særlig være egnet å bruke øremerking i situasjoner der vi ønsker at kommunesektoren raskt skal bygge ut nye velferdstjenester, slik som de f.eks. gjør i eldresatsingen. Det er imidlertid et problem med øremerkede tilskudd at de ofte vil være skjevt fordelt. Rogalandskommunene mottar en lavere andel av de øremerkede tilskuddene enn det en fordeling etter folketall skulle tilsi. Det vil for denne regjering være et prioritert mål å få lagt inn en større andel av de øremerkede tilskuddene i inntektssystemet. Rogaland fylke har i år 2000 kommet noe bedre ut enn i fjor ved fordeling av distriktspolitiske midler. Rogaland fylke har åtte kommuner i sone C i det distriktspolitiske området og én kommune i sone D. Ved siste revisjon av DU-området fikk fem kommuner i fylket bedret sin situasjon, nemlig Sokndal, Lund, Vindafjord og Finnøy, som ble flyttet opp i sone C, og Forsand som fikk D-status. Dette har bidratt til en økning i DU-tilskudd til Rogaland fylke. Representanten ytrer i sin interpellasjon også misnøye med politidekningen i Rogaland. Når det gjelder politidekningen i Norge, er gjennomsnittet 2,26 polititjenestemenn pr. 1 000 innbyggere. To av de tre politidistriktene i Rogaland fylke er blant de politidistriktene med lavest politidekning. Tallene for Haugesund og Sandnes politidistrikter er henholdsvis 1,66 og 1,68 polititjenestemenn pr. 1 000 innbyggere. St.prp. nr. 1 anslår et behov for opprettelse av ca. 280 nye stillinger til nyutdannede politistudenter i år 2000. Regjeringen vil komme tilbake til behov for midler til nye stillinger i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Stillingsfordelingen til politidistriktene beregnes hovedsakelig på bakgrunn av befolkningsmengde, kriminalitet og botetthet. Basert på disse variablene vil stillingene bli fordelt til de distrikter hvor behovet er størst. Her vil selvsagt både Sandnes og Haugesund være aktuelle distrikter. Etter oppdrag fra Stortinget har Justisdepartementet utarbeidet en bemanningsplan for politiet fram mot år 2005. Denne vil bli lagt fram for Stortinget i forbindelse med en stortingsmelding om politiet til høsten. Det vil her bli foretatt en gjennomgang av politiets totale ressurser og oppgaveløsning for å sikre en riktig fordeling av ressursene mellom politidistriktene. Justisdepartementet er klar over situasjonen både i Sandnes og Haugesund når det gjelder både narkotikaproblemer og MC-kriminalitet. Dette er blant de forhold som vil bli hensyntatt ved fordeling av ressurser til politidistriktene. Begge politidistriktene har vært og vil bli tilført ekstra midler i tillegg til ordinære budsjettmidler til bekjempelse av bl.a. gatevold og MC-kriminalitet. Regjeringen ønsker at alle innbyggere uansett bosted skal ha et likeverdig tjenestetilbud. Dette innebærer at det er behov for omfordeling av skatteinntekter mellom fylkene. Det vil alltid være behov for å se på fordelingen av statlige overføringer mellom kommuner og fylker. Dette vil bli gjort i kommuneøkonomiproposisjonen til våren. Jeg tror likevel ikke at representanten Jan Simonsen har dekning for sin påstand om at Rogaland tappes for verdier i større grad enn andre områder.