Nikolai Astrup (Høyre), 2019-12-05:
Regjeringens mål er at Norge skal være et bærekraftig velferdssamfunn – økonomisk, sosialt og miljømessig. Digitalisering og ny teknologi vil være helt sentrale virkemidler for å få det til. Kombinasjonen av tingenes internett, kunstig intelligens og neste generasjons mobilnett vil gi helt nye muligheter til å løse oppgavene på nye og bedre måter, legge til rette for nye arbeidsplasser og et enklere liv for folk flest. Norge er et av de mest digitaliserte samfunn i verden. Likevel har vi fortsatt et stort potensial for å utnytte digitalisering enda bedre i årene fremover. I løpet av et menneskeliv eller en bedrifts liv må man forholde seg til en rekke forvaltningsnivåer og offentlige virksomheter – bydelen, kommunen, fylket og staten. For hver offentlig tjeneste man benytter, må man ofte fylle ut de samme rubrikkene med den samme informasjonen, og mange opplever at det ikke er så lett å navigere i et ukjent farvann av skjemaer og regelverk. Mange har overskudd og kompetanse til å finne frem blant de offentlige tjenestene, men vi kan alle tenke oss at situasjonen er en annen når man får et alvorlig sykt barn, eller når man er ny i Norge og det meste føles uoverkommelig. I juni lanserte regjeringen en ny strategi for digitalisering av offentlig sektor. Strategien ble laget sammen med KS og inneholder store ambisjoner for hvordan vi skal gjøre det offentlige tjenestetilbudet bedre og mer effektivt ved hjelp av sømløse digitale tjenester på tvers av forvaltningsnivåene. De aller fleste bryr seg ikke om hvilket forvaltningsnivå som tilbyr en tjeneste. De bryr seg om å få det de har krav på, når de har krav på det, og at tjenesten holder høy kvalitet. I statsbudsjettet for 2020 foreslår regjeringen en offensiv satsing på digitalisering. Forslaget innebærer 707 mill. kr til nye digitaliseringstiltak. Dette kommer på toppen av allerede store satsinger og setter oss i enda bedre stand til å realisere de store ambisjonene i digitaliseringsstrategien. Medfinansieringsordningen for digitaliseringsprosjekter har siden etableringen i 2016 vært et sentralt virkemiddel for digitalisering i offentlig sektor. Siden 2016 er det gitt tilsagn om til sammen 461,6 mill. kr til 53 prosjekter. Den potensielle innsparingen er rundt 9,2 mrd. kr over ti år. I statsbudsjettet for neste år foreslår regjeringen å øke rammen for medfinansieringsordningen med 60 mill. kr til 187,9 mill. kr. Samtidig foreslår vi å endre innretningen av ordningen slik at den kan finansiere tverrgående digitaliseringstiltak. Det vil gjøre det mulig å gjennomføre enda flere samfunnsøkonomisk lønnsomme prosjekter som bidrar til mer sammenhengende tjenester for brukerne. I 2019 besluttet regjeringen å endre ansvars- og oppgavefordelingen mellom Difi, Brønnøysundregistrene og DFØ. Endringen innebærer bl.a. å opprette et digitaliseringsdirektorat der Altinn og det restrukturerte Difi vil inngå. Digitaliseringsdirektoratet vil være en kraftsamling av kompetanse og ressurser og et meget godt utgangspunkt for utvikling av nasjonale felleskomponenter og fellesløsninger. Direktoratet vil være virksomt fra 1. januar 2020. Økt deling og gjenbruk av data er en av de viktigste forutsetningene for utviklingen av mer sammenhengende og brukerrettede tjenester. Regjeringen foreslår derfor 10 mill. kr til å styrke Digitaliseringsdirektoratets arbeid med deling av data, herunder etablering av et nasjonalt ressurssenter for deling av data som skal ha kompetanse på både teknologi, juss, forretnings- og forvaltningsprosesser. Både næringslivet og offentlig sektor vil ha glede av dette ressurssenteret. Både privat og offentlig sektor bruker skytjenester for å lagre og behandle data. Skytjenester kan gi mer kostnadseffektiv, bedre og sikrere bruk av digitale løsninger i offentlig sektor. Regjeringen foreslår å opprette en markedsplass for skytjenester som nettopp skal bidra til at offentlig sektor kan foreta gode valg innenfor forsvarlige og trygge rammer når de velger skytjenester for sin virksomhet. Det hjelper lite med gode digitale tjenester hvis innbyggerne ikke kan ta dem i bruk. Regjeringen har store ambisjoner for bredbåndsdekningen i Norge, og vi er i rute til å nå det ambisiøse målet for høyhastighetsbredbånd som ble satt i Digital agenda for tre år siden. Regjeringen bidrar med historisk høye tilskudd til utbygging i områder der det ikke er kommersielt lønnsomt, og har i høst sendt på høring et forslag om leveringsplikt på grunnleggende bredbåndstjenester. Det er ingen tvil om at hvis vi sammenligner oss med andre land, har vi meget gode mobil- og bredbåndsforbindelser i Norge, men det betyr ikke at regjeringen er fornøyd. Vi må videre og sørge for at alle kan koble seg på de digitale tjenestene som vi skal tilby.