Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Forsvaret har siden 1990 og fram til dags dato vært under omstilling fra et mobiliseringsforsvar til et innsatsbasert forsvar. Mye av dette omstillingsarbeidet er utført, og Stortinget har ved flere anledninger i denne perioden gitt klare målsettinger for framtidens forsvar. Det som imidlertid er like klart, er at de sittende regjeringer har underbudsjettert forsvarsutgiftene. Politiske målsettinger er ikke fulgt opp med nok budsjettkroner. Situasjonen for forsvarsledelsen har vært uforutsigbar stort sett i hele perioden. Økte drifts- og investeringskostnader har resultert i at Forsvaret har måttet kutte ned på aktiviteter som øvelser, flytimer og seilingsdøgn. Det samme har vært tilfellet for anskaffelse av nytt utstyr. Gjennom behandlingen av Innst. S. nr. 234 for 2003-2004 sluttet Stortinget seg til følgende forsvarskonsept: «Forsvaret skal utvikles som et moderne, fleksibelt og alliansetilpasset sikkerhetspolitisk virkemiddel, der det tilstrebes en balanse mellom Forsvarets oppgaver, struktur og ressurstilgang. Virksomheten skal baseres på et nært samarbeid med relevante sivile myndigheter og på en verneplikt som praktiseres i tråd med Forsvarets behov. Fokus skal være på å sikre og fremme norske interesser, gjennom å kunne håndtere et bredt spekter av utfordringer både nasjonalt og internasjonalt.» Regjeringen legger til grunn at de bærende prinsipper i forsvarskonseptet fortsatt har gyldighet, og at disse bør gjennomføres for den videre utviklingen av Forsvaret. Når det gjelder Regjeringens framtidige strukturendringer av Forsvaret, går Fremskrittspartiet mot de fleste av disse. Jeg vil i mitt innlegg ta opp følgende endringer: flytting av Fellesoperativt hovedkvarter, FOHK, fra Jåttå til Reitan nedlegging av Madlaleiren nedlegging av HV-07 og HV-08 FOHK ble etablert på Jåttå etter stortingsvedtak i 2003. Mye av forutsetningen for denne plasseringen var nærheten til NATOs Joint Warfare Centre. Samtidig skulle personell fra Madlaleiren utføre vertslandsforpliktelser i form av vakthold, sjåførtjeneste, catering og overnattingstilbud. Madlaleiren kan tilby overnatting for 1 000 soldater. Selv om NATO ikke formelt har protestert på Regjeringens planer om nedleggelse og flytting av FOHK, omtales dette i brev datert 29. januar 2008. I anbefalingen fra JWC går det klart fram at ledelsen vil følge nøye med i utviklingen av vertslandsforpliktelsene nå som FOHK flyttes og Madlaleiren nedlegges. Det bemerkes også at synergieffekten og samhandlingen mellom JWC og FOHK har vært en styrke for begge kommandosentralene. Det er naturlig å anta at JWC og NATOs ledelse ikke vil ha samme tilknytning til Norge ettersom FOHK nedlegges og flyttes. JWC er det eneste permanente kontaktledd mellom NATO og Norge som geografisk er plassert i landet. Investeringer på opptil 350 mill. kr på Jåttå blir tapt når FOHK flyttes. Verre enn tap av store investeringssummer blir nok personellmangelen på Reitan. En undersøkelse blant personell med mer enn ti års tjeneste uten beordring viser at opptil 75 pst. av offiserene ikke ønsker en flytting til Reitan. Sett i lys av at Stavanger-regionen har et meget variert arbeidstilbud, vil jeg anta at oppbyggingen av nødvendig personell blir hovedproblemet ved flytting av FOHK til Reitan. Fremskrittspartiet går mot nedlegging av Madlaleiren. Her er i dag landets største rekruttskole for både Marinen og Luftforsvaret. Luftforsvarets rekruttskole ble besluttet flyttet fra Værnes i 2002 og var fullt operativ i 2004. Sett i lys av at rekruttskolene har felles opplegg, bortsett fra en ukes sikkerhetskurs for marinerekruttene, er det helt uforståelig at Regjeringen nå allerede etter mindre enn fem års intakt opplæring flytter rekruttutdanningen til henholdsvis Bergen og Kjevik. Stordriftsfordelene som er oppnådd på Madla, forlates nå. Investeringer i Madlaleiren siden 2002 vært over 450 mill. kr. I henhold til leieavtalen fra 1860-årene kan dette bety at hvis en skal tilbakeføre leiren til eierne, vil kostnaden kanskje bli på 100 mill. kr. Fremskrittspartiet går mot å legge ned HV-07 og HV-08. HV-07 er den eneste operative forsvarsenheten mellom Skien og Stavanger. Nå som Hæren er sterkt redusert og stort sett er belagt med internasjonale oppgaver, er det Heimevernet som tar seg av både forsvarsoppgaver og samfunnssikkerhetsoppgaver. Nødvendigheten av en operativ ledelse kom klart til syne ved den store skogbrannen i Froland kommune i forrige uke. HV-ledelsen fra Kjevik var meget raskt på plass i Froland sammen med sitt personell. Nærhet og kjennskap til sitt ansvarsområde er av største betydning. Kristiansand er Norges femte største by, med en betydelig infrastruktur som det er av stor nasjonal betydning å verne. Det må nevnes flere produksjonsbedrifter til oljeindustrien samt daglig anløp av ferjer fra kontinentet. På Kjevik er det investert ca. 50 mill. kr i landets beste HV-kommandosentral. På spørsmål fra Fremskrittspartiet bekrefter Forsvarsdepartementet at innsparing med å slå sammen HV-07 og HV-08 gir en årlig gevinst på 20 mill. kr. Dette kan umulig være riktig da det kun er snakk om en reduksjon på 13 stillinger på Kjevik. Forsvaret har lidd, og lider, av en sløsekultur som ingen annen sektor i samfunnet kan vise maken til. Innholdet i Regjeringens forslag til et framtidig forsvar rokker ikke ved mitt inntrykk av at sløsekulturen fortsetter. Jeg nevner nå bare store prosjekter som har blitt kjent i siste stortingsperiode: parkering av våpensystemet MLRS kostnadsberegnet til 2,8 milliarder kr, men anvendt 1,6 milliarder kr ved parkering utfasing av C-130H Hercules transportfly som skulle kunne benyttes til 2015, vedlikeholdsinvestert ca. 300 mill. kr forsvarssjefens forslag om å skrape seks MTB-er under bygging, kostnader eksklusive våpensystemer og utstyr 5 milliarder kr, ville blitt det største eksempelet på sløsing i Forsvaret til nå Dette forslaget ble ikke fulgt opp i St.prp. nr. 48. Det ses svært positivt på at Regjeringen har fulgt opp Marinens behov for nye MTB-er. Men beklageligvis har Regjeringen ikke lagt opp til en god nok bemanning for kontinuerlig drift av MTB-våpenet, ei heller for fregattene og kystvaktskipene. Nedlegging av Madlaleiren er nok totalt den største sløsingen med fellesskapets midler i Regjeringens forslag. Utførte investeringer siden 2002 på over 450 mill. kr blir neppe realisert. I verste fall kan utfasingen koste Forsvaret opptil 100 mill. kr, avhengig hva private forlanger. Ved å opprettholde Madlaleiren ville det være unødvendig med investeringer på Ulven, i Vatneleiren eller på Kjevik - totalt anslått i studien til 620 mill. kr. I tillegg ville Vatneleiren kunne selges for flere titalls millioner kroner. Tallmaterialet som Regjeringen har lagt fram i denne proposisjonen, lar seg ikke kontrollere uten at man blir forelagt inngangstallene. Det hjelper ikke at et internasjonalt revisorfirma sjekker utregningene, når grunnlaget er ukjent. Statsråden er overrasket over at opposisjonen ikke aksepterer tallgrunnlaget i langtidsplanen. Grunnlagstallene er riktige, sier statsråden, og her legger jeg til - dette fordi de kommer fra forsvarssjefen. Som sivilingeniør er jeg vant til at tall kan dokumenteres og kontrolleres. Tallene i det framlagte materiellet er dessverre ikke kontrollerbare. Ved utregning av nåverdien blir det brukt 20 år. Her burde maks ti år vært benyttet. Mest realistisk er fem år som er et år mer enn tidsrammen i St.prp. nr. 48. Det er i det hele tatt vanskelig å forstå tallene som framkommer i St.prp. nr. 48. Flertallet i komiteen er derfor meget tydelig på at Regjeringens forslag til budsjett mangler mye på å oppnå målsettingen som ligger i forslagene.