Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-10-08:
Nok en gang en viktig interpellasjon og et tema som jeg tror det i seg selv er et poeng å holde høyt på den politiske dagsordenen, både for å ansvarliggjøre oss selv og for å vise de funksjonshemmede og samfunnet rundt oss at dette er viktig. Det er ingen tvil om at vi ikke lykkes godt nok, og derfor har vi en jobb å gjøre. Samtidig er det, når vi ser at vi ikke lykkes godt nok, og at vi har en jobb å gjøre, også viktig å prøve å få med seg om det skjer endringer, om det er noen positive utviklingstrekk å spore. Jeg har i denne debatten lyst til å legge igjen noen, i alle fall, som kan inspirere oss til å stå på enda hardere. Det er viktig å få med seg at i aldersgruppen 16–24 år er yrkesdeltakingen blant funksjonshemmede nå omtrent den samme som i aldersgruppen generelt. Det virker som at vi greier å komme lenger for de aller yngste. Vi ser at i aldersgruppen 25–39 år, altså neste aldersgruppe, har yrkesdeltakingen faktisk økt litt mer blant funksjonshemmede enn i befolkningen totalt. Men samlet sett er det ingen tvil om at yrkesdeltakingen er langt lavere blant funksjonshemmede enn i befolkningen, og den har de siste fem årene samlet sett ligget stabilt på rundt 45 pst., mens yrkesdeltakingen generelt er på over 70 pst. Det er ingen tvil om at det er grunnlag for å ta dette opp, men det er også viktig å splitte det litt opp og se om det er noen positive erfaringer vi kan hente og bygge videre på. Så er det i hvert fall viktig at vi i denne salen er veldig klare på at vi felles har et svært prosjekt, som vi så vidt er i gang med å gjennomføre, nemlig NAV-reformen. Det jeg opplever som noe av det mest utfordrende i disse tider, er at det ute virker som om NAV-reformen er vedtatt og gjennomført, og man er i ferd med å konkludere med at NAV ikke har fungert. Jeg tror det er svært uheldig om det inntrykket får feste seg. Faktum er jo at vi så vidt er i gang med gjennomføringen av NAV. I dag er det ca. 95 NAV-kontor. Det betyr at over 330 kommuner fortsatt mangler NAV-kontor, og mange av de kontorene som er etablert, er så vidt etablert og har selvfølgelig sine innkjøringsproblemer. Ved utgangen av dette året vil vi ha 110 NAV-kontor. Ved utgangen av neste år vil vi ha 250 NAV-kontor. Men ved utgangen av 2008 vil vi fortsatt mangle nesten 200 NAV-kontor, som vi må jobbe veldig tungt med å få etablert. I tillegg er det viktig å huske at NAV er en organisasjonsreform, ja, men det er også en innholdsreform, og vi er så vidt i gang med å fase inn det nye innholdet i NAV. Det er ingen tvil om at en av hovedbegrunnelsene for NAV er den type erfaringer som har kommet fram bl.a. i Blindeforbundets rapport, at velferdsapparatet ikke har fungert godt nok – derfor NAV. Vi har allerede tatt erkjennelsen inn over oss, og vi er nå, som sagt, midt oppi en enorm samfunnsreform, både organisatorisk og innholdsmessig. Hva mener jeg med innholdsmessige endringer? Jo, vi følger nå opp St.meld. nr. 9 for 2006–2007 om arbeid, velferd og inkludering. Vi følger den helt konkret opp. Stortinget er klar over – ikke minst den komiteen som de fleste i salen nå er fra – at det allerede ligger til behandling et lovforslag om et nytt kvalifiseringsprogram. Det kan være et viktig virkemiddel. Vi vet at vi skal endre oppfølgingen av bistand fra etaten til å bygge på en vurdering av den enkeltes arbeidsevne – som vi er ute etter her – arbeidssituasjon og behov. Og det skal lages med aktiv medvirkning av den enkelte bruker. Derfor har vi allerede ute på høring et utkast til endringer i forskriften om arbeidsmarkedstiltak, der det foreslås nye avklarings- og oppfølgingstiltak som utvider og supplerer dagens ordning, med fokus på arbeidsevne. Forsøket med tidsubestemt lønnstilskudd i fem fylker har vart i snart ett år. Det er allerede klare positive erfaringer med at funksjonshemmede kommer i jobb gjennom den ordningen. Jeg var senest i forrige uke og besøkte en rullestolbruker fra Akershus som hadde fått jobb i et arkitektfirma her i Oslo, der denne lønnstilskuddsordningen var virkemidlet som utløste arbeidsplassen. Og i statsbudsjettforslaget for neste år ligger det helt konkret forslag om å gjøre den ordningen landsomfattende fra og med 2008. Forslaget til ny ordning når det gjelder den tidsbegrensede inntektssikringen – som fortsatt heter det; vi sliter litt med hva det skal hete – som altså skal erstatte rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad, sendes nå snart på høring. Alt er i tråd med stortingsmeldingen om arbeid, velferd og inkludering, akkurat slik som Regjeringen har foreslått, og som Stortinget har sluttet seg til. Hovedgrepet er altså NAV-reformen. Vi er i gang, men vi er på ingen måte i mål. Så er det viktig å ha en sterk fokusering på akkurat den tidsrammen som handler om overgangen fra utdanning til arbeid. Vi ser at funksjonshemmede tar utdanning, går på skole, og gjør det bra der, men vi greier ikke å omsette utdanning i arbeid. Hvis vi skal identifisere flaskehalser som vi må ha særlig oppmerksomhet rundt, er det tidspunktet for endt utdanning og overgang til arbeid. I framtiden må det selvfølgelig ikke være slik at NAV-ansatte kan måles på at de løser den utfordringen ved at vedkommende blir avklart uføretrygdet. Målingen må gå på om vi greier å få avklart folk inn i jobb. Vi er klar over at her er det veldig viktig med oppmerksomhet knyttet til samarbeidet mellom fylkeskommunen, ikke minst for dem som går på videregående skole, og arbeids- og velferdsetaten. Derfor har vi også inngått en samarbeidsavtale med KS med en sterk fokusering på det. Interpellanten nevnte selv traineeprogrammet som fornyingsministeren har tatt tak i, at 5 pst. av nyansatte i den sentrale statsforvaltningen skal være funksjonshemmet, nettopp med det utgangspunktet interpellanten har, nemlig at vi må gå foran med et godt eksempel. Vi skal være klar over at det allerede i tilknytning til tjenestemannsloven er tillatt med radikal kvotering av funksjonshemmede, og vi må evaluere om vi får effekt ut av det. I tilknytning til IA-avtalen iverksetter vi nå nye virkemidler, både IA-plasser for personer med nedsatt funksjonsevne og en ny tilretteleggingsgaranti sammen med tilskuddet til helse- og rehabiliteringstjenester. Vi avklarer i budsjettet at forsøksordninger med arbeids- og utdanningsreiser – der vi har noen forsøk gående opp mot fylkeskommuner og noen opp mot NAV – er det nå NAV som er ansvarlig for, nettopp for å ha fokus på arbeid. Som interpellanten var inne på, vil jeg også si at forslaget til ny diskriminerings- og tilgjengelighetslov, som jeg kommer til å legge fram for Stortinget våren 2008, vil være viktig nettopp for å gjøre samfunnet tilgjengelig. For man kan si at funksjonshemmede må delta i arbeidslivet, men hvis samfunnet ikke er tilgjengelig slik at man kan komme seg fra hjem og til jobb via transport, via tilgang til bygninger, i det hele tatt det å kunne komme seg fram, vil vi ikke nå målene våre. Derfor vil det komme viktige tiltak i diskriminerings- og tilgjengelighetsloven, og den vil bli fulgt opp med en ny handlingsplan for økt tilgjengelighet høsten 2008. Vi sender nå også ut på høring forslag om å innføre aktivitets- og rapporteringsplikt for næringslivet, inkludert offentlig sektor, for å få fart i arbeidet.