Øyvind Halleraker (Høyre), 2013-01-24:
Riksrevisjonens undersøkelse har avdekket en lang rekke urovekkende sider ved jernbanedriften i Norge. Til tross for stadig økte bevilgninger og mange fagre løfter har denne saken avslørt at tilstanden ikke er blitt særlig bedre for jernbanen, og listen er urovekkende lang. Det er innstillinger og forsinkelser, som stadig blir flere. Forrige taler refererte til rute og plan for 2012, og jeg tror nok at i alle fall relativt mange pendlere i østlandsområdet vil ha problemer med den virkelighetsbeskrivelsen som nettopp ble gitt. NSB måtte nylig krype til korset og innrømme folk tilbakebetaling av betalt billett – på grunn av manglende kapasitet og logistikk. Det er også slik at investeringsprosjektene settes i gang for sent og blir dyrere enn anslått. Det er liten oversikt over pågående og gjennomførte prosjekter, det er mangelfull kontroll med leverandører, Jernbaneverket mangler fortsatt kritisk kompetanse på grunn av at man har økt kapasitet og arbeid – altså burde det på fire år være mulig å se resultater av dette. Det har man ikke gjort. Det er fortsatt ikke avklart når nye signal- og sikringsanlegg på jernbanen, altså det nye felleseuropeiske systemet, kan og skal implementeres – selv om jeg selvfølgelig er klar over at det skal iverksettes en forsøksstrekning. Høyre finner det derfor særdeles alvorlig at Jernbaneverket fremdeles drives ineffektivt, uten produktivitetsmålinger og med mangelfull dokumentasjon på både vedlikehold og investeringer. Selv ikke betydelige budsjettøkninger har bedret driftsstabiliteten og avviklingen av togtrafikken. Dette viser at regjeringens forhastede avlysning av jernbanens omstillingsprosess i 2005 var feil og helt uforsvarlig. Høyre forventer en tydelig plan fra statsråden for nødvendige omstillinger av Jernbaneverket, slik at jernbanesektoren får de nødvendige forbedringer. Bevilgningene til jernbanetiltak har i perioden 2000–2010 økt med hele 68 pst. Samtidig har ikke dette bedret driftsstabiliteten og avviklingen av trafikken. Det står igjen å se om trafikken her i østlandsområdet får den utvikling som Ruteplan 2012 har lagt opp til. Dette viser at det trengs strukturelle grep i sektoren, som altså har hatt store driftsutfordringer den siste stortingsperioden – det tror jeg alle vil være enig i. Investeringsbevilgningene har i hovedsak vært som forutsatt i transportplanen for 2006–2015. Til tross for dette var om lag 70 pst. av investeringsprosjektene ikke igangsatt som planlagt, og rundt 60 pst. av prosjektene som ble igangsatt, ble ferdigstilt senere enn planlagt. Et flertall av disse prosjektene ble også betydelig dyrere, fra 35 pst. til 54 pst. dyrere enn opprinnelig anslått. I 2002 deregulerte Bondevik II-regjeringen det norske jernbanesystemet videre. NSB ble omgjort til et eget AS, CargoNet, tidligere NSB Gods, kunne for første gang møte konkurranse fra andre aktører i markedet, personbefordring på Gjøvikbanen ble også konkurranseutsatt, og resultatene fra disse endringene er gode. En kontinuerlig utvikling og forbedring av jernbanesektoren er helt nødvendig for å tilpasse strukturen og tjenestetilbudet til samfunnets utvikling og til endrede krav om effektivitet, brukervennlighet og service. I de senere år er det et relativt stort tverrpolitisk flertall i denne sal for å satse på en modernisert og fornyet jernbane i Norge, og da er det spesielt viktig at Jernbaneverket henger med i denne utviklingen, og moderniseres. I 2008 sa Riksrevisjonen at «Jernbaneverket er ansvarlig for en stadig økende andel av driftsavvikene i togtrafikken, og at uavklarte ansvarsforhold gjør arbeidet med å unngå forsinkelser unødig vanskelig.» Riksrevisjonen anbefalte å avklare ansvarsforholdene slik at en kan samordne, målrette og iverksette tiltak for å redusere forsinkelsene. Etter dette har det ikke skjedd noen organisasjonsendringer. Utviklingen av jernbanens infrastruktur har ikke klart å møte utviklingen de siste ti årene og evner ikke i dag å tilfredsstille publikums krav til kapasitet og service. Det tror jeg de siste dagers presseoppslag også er et tydelig eksempel på. Statlige foretak gir ikke alltid optimale tjenester for brukerne. Det finnes flere gode eksempler på vellykkede strukturendringer og senere utsalg i statlige foretak. Både moderniseringen av Televerket, Luftfartsverket og Vegvesenet er gode eksempler på nødvendige strukturendringer og riktig modernisering av offentlig sektor. For å sikre brukerne gode nok jernbanetjenester er det nødvendig med en omdanning av Jernbaneverket. For å sette Jernbaneverket best mulig i stand til å møte dagens – og ikke minst morgendagens – krav til et jernbanetilbud, har Høyre foreslått å modernisere Jernbaneverket gjennom en omdanning til to selskaper, foretak eller aksjeselskaper. Dette stemte dessverre regjeringen ned for tre år siden. Dessverre har den videre jernbanehistorie vist oss at regjeringens mangel på bedre ideer og nye løsninger gjør Jernbane-Norge er bjørnetjeneste. Høyre mener at vi må sette jernbanen i stand til å ta sitt samfunnsansvar på en best mulig måte. For å få det til trenger vi en sterk og tydelig organisasjon som har kontroll på sine eiendeler, som har kontroll på sin produksjon, og som evner å møte de kravene som morgendagen – og ikke minst morgendagens kunder – forventer.