Olemic Thommessen (Høyre), 2004-06-09:
Norsk Filmproduksjon er inne i en meget god periode. Vi ser mange nye produksjoner, god publikumsoppslutning og en offensiv filmbransje med vilje til vekst og nyskapning. Dette er et godt tegn og bekrefter at de omleggingene av støtteordningene som ble gjort i 2001, så langt viser positive resultater. I forbindelse med reformene i 2001 ble det lagt til grunn at disse ordningene skulle evalueres etter fem år. Det er derfor naturlig å spørre om hvilke forventninger og motiver opposisjonen hadde da den i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2004 tvang fram en hastemelding om filmfinansiering, og det til tross for at kulturministeren allerede i debatten gjorde det klart at det ville være umulig å legge fram en fyllestgjørende melding på så kort tid som det som ble krevd. På bakgrunn av klare ønsker fra filmbransjen og ut fra de diskusjoner som har vært i Stortinget om film, har det ligget i kortene at moms, EU-tilpasninger og incentivordninger er mulige neste skritt i utviklingen av den norske filmindustrien. Alt dette er relativt kompliserte felt, der Stortinget burde ha hatt kvalitetssikrede og gjennomarbeidede forslag å ta stilling til. Dette har flertallet i denne sal gjennom korte tidsfrister gjort umulig, og vi har derfor fått en melding som kanskje kan framstå som litt malapropos i forhold til hva det nå hadde vært naturlig å ta fatt på. La oss håpe at vi ved neste korsvei får bedre tid, og at vi kan få gjøre jobben skikkelig. Med litt forskjellig utgangspunkt synes det å være bred enighet i komiteen om at filmindustrien vil være en naturlig del av den utredningen departementet nå skal gjøre når det gjelder kulturbasert næringsutvikling. I denne meldingen bør man nærmere vurdere hvilke potensialer Norge har for filmproduksjon på det internasjonale markedet, og eventuelt hvilke virkemidler det vil være naturlig å bruke. Her kommer incentivordninger, så som særlige ordninger i forhold til skatt og avgifter, til å stå sentralt. Høyre er positivt til at vi skal gå inn i dette arbeidet med sikte på å trekke internasjonal film til Norge. Andre land har positive erfaringer når det gjelder sammenhengene mellom reiseliv og filmproduksjon. Mange av disse er relevante også for Norge. Videre satsing på utbygging av norske filmkommisjoner er i denne sammenheng viktig. Også her er det nødvendig å få til godt samarbeid landsdelene imellom, slik at vi ikke bygger opp byråkrati og får for små enheter med for liten slagkraft Internasjonalisering gjennom økt satsing på filmproduksjon i Norge vil også styrke et ellers lite, norsk filmmiljø. Koproduksjoner og bruk av norske filmarbeidere vil styrke de faglige nettverkene, og økt volum vil gi bedre kontinuitet i arbeidet med filmproduksjon – kort sagt legge grunnlaget for en mer robust bransje. Filmen representerer et spennende møte mellom kunst og marked. God film har potensial i seg til å være god forretning, og det må være et viktig mål å legge best mulig til rette for at filmindustrien klarer å trekke til seg privat kapital i tillegg til de offentlige støtteordninger vi ønsker å videreføre. En type aktør som kan bidra i denne retning, er de regionale filmfondene. Her mobiliseres offentlig og privat kapital i regionene med sikte på å bringe produksjoner til lokale miljøer. Regional filmfinansiering er kjent fra de fleste land i Europa, mens vi i Norge kun har et par spede initiativer som ennå ikke har kommet ordentlig i gang. En viktig årsak til dette er at denne finansieringsformen i henhold til Kulturdepartementet støter an mot EUs konkurranseregler. Flere steder i Norge ligger det an til regional deltakelse i filmfond så snart formalitetene for dette er klarert. Jeg vil understreke betydningen av at arbeidet med dette forseres, og at vi kan få klarhet i hvilke ordninger som kan aksepteres, og i hvilken grad det er mulig å tilrettelegge de norske fondene slik at de tilfredsstiller ESAs krav. Filmbransjen har nedlagt et prisverdig arbeid i forhold til å finne fram til en enighet i spørsmålet om innføring av moms. Høyre mener viktige kulturpolitiske hensyn taler for at vi i framtiden skal ha en størst mulig hjemmeproduksjon av film. Dette tilsier at det legges til rette for ordninger som styrker produksjonsleddet. Innføring av lav momssats, altså 6 pst., som har vært det som har vært omtalt, vil være et godt virkemiddel i denne sammenheng. Høyre støtter således intensjonene som ligger i flertallsforslagene på dette punktet, men vi mener på prinsipielt grunnlag at vi burde hatt kvalitetssikrede tall for hva dette vil koste. Det har vi ikke i dag. Vi hadde derfor ønsket at denne saken kunne ha vært lagt fram til beslutning i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet, der den faktisk hører hjemme. Arbeiderpartiets iver etter å hasteinnføre dette fra 1. november framstår som en dårlig begrunnet og litt demonstrativ markering. Som sådan står den i stil med hele det kjøret som presset fram meldingen, og det er naturlig å spørre seg om hva som er det viktigste, partimarkeringen eller de gode, samlende og stabile løsninger for filmen i Norge. Vi regner også med at Regjeringen i forbindelse med framleggelsen av statsbudsjettet til høsten vil komme tilbake til de korrigeringer av dagens tilskuddsordninger som signaliseres i meldingen. Høyre støtter i all hovedsak alle disse som der er skissert. Det er varslet et forslag fra Sosialistisk Venstreparti som lyder som følger: «Stortinget ber Regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet for 2005 utrede eierskap og drift av Norsk filmstudio AS, på en måte som sikrer driften av det eneste profesjonelle filmstudioet i Norge.» Der vil jeg minne om behandlingen av dette i forbindelse med siste statsbudsjett, hvor det faktisk ble lagt til grunn at Norsk filmstudio AS skulle selges. Men det ble i merknadene også tatt høyde for at man skulle søke å gjøre dette på en måte som sikret viktige funksjoner for denne institusjonen. Det vil ikke være naturlig for Høyre, og jeg antar heller ikke for regjeringspartiene ellers, å støtte dette forslaget, kort og godt fordi vi har tatt stilling til dette spørsmålet før. En ny filmsesong står for døren. Ti norske filmer er annonsert å komme tidlig til høsten. Utviklingen etter et stort filmår i 2003 ser altså ut til å fortsette. Dette lover godt for filmen i vårt land. Evnen til å levere god film er til syvende og sist forutsetningen for både offentlige og private investeringer i filmområdet. Høyre ønsker et offensivt filmmiljø i Norge, og vi vil forme vår politikk med dette for øye.