trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-01-20:
Statsråden har selv definert hva en tiltakspakke er ment som, på side 12 i sitt budsjett. Der står det at tiltakene skal være midlertidige og innrettet slik at de lett kan reverseres. Da er det litt underlig at vi nå får høre at asyltilstrømmingen er en del av en sånn pakke. Det er like underlig som når finansministeren skriver til Stortinget og peker på midlertidige tiltak, som er økt lærlingtilskudd og såkornfond for å få et beløp som er på 4 mrd. kr. Det virker her som om regjeringen leter i budsjettet og finner poster tilsvarende 4 mrd. kr. Men vi ber om å få se disse 4 milliardene – vil statsråden bidra til det? Er dette tiltak opp til 4 mrd. kr som er midlertidige, innrettet mot de områdene i landet som trenger det mest, og er de innrettet sånn at de lett kan reverseres, i tråd med det som regjeringen selv definerte som sin tiltakspakke? Eller er 4 mrd. kr bare noe som fins i regjeringens hode?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-01-20:
Statsråden omstiller seg raskt i dag. Det ene minuttet er det at tiltakspakken er på 4 mrd. kr, i neste øyeblikk er det at regjeringen ønsket en tiltakspakke på 4 mrd. kr. Det er forvirrende. Men det er ikke bare statsråden som skal omstille seg. Også mange som blir ledige i Rogaland, ønsker å omstille seg, å starte for seg selv. Innovasjon Norges nestkommanderende i Rogaland kunne den 12. januar fortelle en samlet rogalandsbenk at de har mindre penger til etablerertilskudd til gründere i 2016 enn det de hadde i 2015. På hvilken måte mener næringsministeren at regjeringen med dette svarer på behovene i Rogaland, med en sånn politikk?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-01-20:
Jeg vil starte med å ønske statsråden velkommen til Stortinget, selv om det ikke skjer med fullt hus og stormende jubel. «Stortinget har lagt økt matproduksjon på norske ressurser til grunn for landbrukspolitikken. Hvordan vil statsråden sørge for et landbruk som bruker mest mulig av de ressursene vi har, til matproduksjon?»
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-01-20:
Jeg vil takke for svaret og understreke at Stortinget har sagt at økt matproduksjon skal skje med grunnlag i norske ressurser. Den norske landbrukspolitikken må forholde seg til hvordan Norge ser ut. Vi må ha en politikk som tar utgangspunkt i at matproduksjonen skal økes på norske ressurser. Det kan vi ikke få til på lang sikt med utelukkende å satse på å gjøre de store brukene større. Da trenger vi små, mellomstore og også store bruk. Det kan ikke være slik at en må være stor for å investere og fornye gården, for hvis vi får en utvikling der de store brukene er moderne, og de små og mellomstore ikke er det, vil det over tid svekke grunnlaget for å satse på norske ressurser. Vi trenger en landbrukspolitikk som tar hensyn til at Norge er mangfoldig, og vi trenger ytre rammer, solide jordbruksoppgjør og tollvern. Er landbruksministeren enig i en slik beskrivelse?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-01-20:
Selv om statsråden i dag debuterer i Stortinget som statsråd, har han jo tidligere møtt som vararepresentant. Den 16. juni 2011 deltok den nåværende statsråden i debatten om jordbruksoppgjøret. Han beklaget da at fem bønder i Møre og Romsdal ikke fikk muligheten til å starte eggproduksjon i samdrift, med nær 40 000 høner, men måtte forholde seg til konsesjonsgrensen på 7 500 høner. Står statsråden fremdeles fast på at det vil være «det glade vanvit» ikke å åpne for samdrift i eggproduksjon, eller kan vi vente denne type forslag i årene som kommer? Eller innser statsråden at en del av Fremskrittspartiets landbrukspolitikk ikke tåler møtet med virkeligheten og Stortinget?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-01-20:
Næringsministeren er statsråd i Norge, og det er viktig hvilke tiltak man møter den situasjonen vi har her i landet med. Vi har rekordhøy arbeidsledighet, og jeg håper at næringsministeren tar inn over seg den situasjonen og tenker konkret på hvordan man skal løse den situasjonen vi står overfor, spesielt langs kysten. Hvilke konkrete tiltak kommer statsråden med på kort sikt? Én ting er å svare «4 mrd. kr» på alle spørsmål her, men hva slags konkret virkning vil de som er der ute, oppleve på kroppen, og når vil de oppleve at statsråden gjør grep som gjør at de har en jobb og en sikker framtid, framfor den usikre situasjonen mange står i nå?
Abid Raja (Venstre), 2016-01-20:
Mitt oppfølgingsspørsmål går til samferdselsministeren. En grunnleggende faktor for å redusere ledighet og få nye oppdrag i næringer som sliter, er omstilling. En av næringene som nå sliter, er verftsindustrien på Vestlandet. Samtidig kan verftsindustrien gjennom en omstilling av hjemmemarkedet bli verdensledende på grønn teknologi. Jeg besøkte på mandag denne uken DNV GL, som er Det Norske Veritas, som fortalte meg at 52 fergestrekninger allerede nå kan erstattes med batterifartøy. Samtidig vet vi at fergeanbudene er langsiktige, og at staten bidrar med milliardbeløp årlig knyttet til disse. For å hindre at dieselferger kjører i mange år på bekostning av nullutslippsferger, er det viktig at staten kommer raskt – om ikke umiddelbart – i gang med å bidra til utvikling av grønn teknologi. Hvilken plan har statsråden for å følge opp Stortingets krav om nullutslippsteknologi og sikre at kommende anbudsprosesser sørger for at utslippsfrie ferger får kontraktene, og dermed samtidig sikre både omstilling og nye oppdrag for norsk verftsindustri?
Abid Raja (Venstre), 2016-01-20:
En stor andel av trafikken på Gardermoen er trafikk som går mellom Gardermoen og byene i Sør-Norge. Samfunnet må omstille seg i en grønnere retning, og noe av det som forurenser mest, er flytrafikk. Vi må derfor gjøre det mer attraktivt å benytte mer miljøvennlige transportmidler mellom de store byene våre. På Østlandet bygger vi nå et intercitysystem som utvider bo- og arbeidsregionene. Høyhastighetsdiskusjonen er interessant, og statsråden kom så vidt inn på dette i sitt svar til representanten Serigstad Valen, men jeg vil bringe det litt videre: Ser statsråden om vi kunne ha bidratt til å redusere behovet for en tredje rullebane, og hvordan planlegger statsråden og denne regjeringen – i motsetning til den forrige regjeringen – for at vi kan få til en høyhastighetsbane i framtiden mellom de store byene i Norge, slik at dette i framtiden kan være det foretrukne reisealternativet mellom de større byene i Norge?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-01-20:
Samferdselssektoren er en viktig del av regjeringens politikk for å skape flere arbeidsplasser og holde flere folk sysselsatt. I de turbulente tidene som vi ser nå, er det viktig å komme med arbeidsplasser raskt – ikke bare tenke på arbeidsplasser som kommer flere år fram i tid. Det som representanten tar opp, er én viktig del av dette. Vi har allerede gitt beskjed til Kystverket om at en båt som de hadde under bestilling med gammel teknologi, og som skulle bygges i Danmark, nå skal lyses ut på ny, med miljøteknologi, og med mulighet for at norske verft skal kunne konkurrere om det. På flere fergestrekninger har vi sagt at vi skal ha elferge, f.eks. på Anda–Lote. Det kommer flere andre strekninger nå der vi skal utlyse på nytt og stille strengere miljøkrav, som vil medføre nybygging eller i hvert fall oppgradering av eksisterende båter. Det betyr arbeidsplasser på kort sikt. Jeg vil også minne om at vei- og jernbanebudsjettets andel som går til vedlikehold og fornying, ble anslått til å være 5,1 mrd. kr i 2014, men det er nå, i 2016, på 9,1 mrd. kr. Det er altså 4 mrd. kr mer til å sysselsette folk og til å gjøre fornuftige ting.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-01-20:
Det er ingen tvil om at nettopp samferdselssektoren er veldig godt egnet til å kunne sysselsette folk raskt, fordi mange vedlikeholds- og fornyingsprosjekt ikke trenger mange års planlegging, men kan igangsettes så fort pengene er der. Det er nettopp derfor regjeringen har foreslått, og sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre fått flertall for, å øke vedlikeholdsbudsjettene så kraftig som vi har. I 2011, 2012, 2013 og i forslaget til 2014 fra de rød-grønne var vedlikeholds- og fornyingsbudsjettet flatt på rundt 5 mrd. kr. I 2016 er det på over 9 mrd. kr. Så bare der har du altså en pakke på 4 mrd. kr mer enn det som var vanlig. I tillegg har det blitt flyttet penger. Det er riktig, sånn som også næringsministeren påpekte, at det ble flyttet penger internt i budsjettet i budsjettforliket. Men det er altså ikke mindre sysselsetting om du tar vekk litt penger fra vedlikehold og gir dem til rassikring, sånn som Kristelig Folkeparti fikk til. Det blir ikke mindre sysselsetting om man tar litt penger fra normalt veivedlikehold og heller bygger sykkelveier, sånn som Venstre fikk fram. Sysselsettingseffekten av de pengeflyttingene er ikke en reduksjon, men de går inn på litt andre områder. Der har dagens flertall fått til en kraftig satsing totalt sett på samferdselssektoren som også gir økt sysselsetting.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-01-20:
I diskusjonen om bedre miljø og bedre klima må vi ha fokus på at vi fortsatt skal ha en transportsektor i landet og i verden som fungerer, som gjør at folk er mobile, fordi folk skal til og fra arbeidet, fordi folk liker å reise og fordi folk skal benytte seg av kulturtilbud – på så mange måter. Jeg legger opp til at den infrastrukturen vi bygger nå, altså den fysiske vei-, bane-, luftfarts- og havneinfrastrukturen som bygges, primært kommer til å bli benyttet av lavsutslipps- eller nullutslippsfartøy. Det gjelder også på veiene våre. Nå ser vi en enorm utvikling av elbiler og lavutslippsbiler. Når vi sitter og diskuterer ferjefri E39, når vi skal bygge den ut, når vi skal bygge ut E18, E6 og alle de andre veiene, er det feil å ta utgangspunkt i at det er fossilbiler som kjører på dem, når vi ser hvilken vei verden går. Men dette kommer ikke til å være endret i morgen, og det er det Vidar Helgesen påpeker. Det er viktig å ha en langsiktig strategi som gjør at en ender opp der en skal. Det samme gjelder for jernbane. Vi skal elektrifisere flere jernbanestrekninger, vi skal bygge ut dobbeltspor, vi får flere avganger. Allerede nå er det over hundre flere avganger fra Oslo S sammenlignet med da Heikki Eidsvoll Holmås satt i regjering. Det gir folk et bedre alternativ til ikke å måtte benytte individuell persontransport, men reise kollektivt – og et bedre tilbud. Vi har firedoblet bevilgningene til kollektivsatsingsmuligheter i Oslo, f.eks. Det gir også bedre muligheter. Når det gjelder satsing på elbiler, er det for nettopp den typen lavutslipps- og nullutslippsbiler vi har videreført de avgiftsfordelene som har vært, i tillegg til at vi har gitt nye avgiftsfordeler til «plug-in» hybridbiler. Når det gjelder luftfart: Klimaministeren og jeg skal på fredag være med på et stort arrangement på Gardermoen for å markere at nå begynner en å servere, å fylle, biodrivstoff til de flyselskapene som ønsker det. Det samme i går – jeg var med da Tine markerte at de nå skal bytte ut sin bilpark, slik at de kan ha biodrivstoff på alle sine biler. Det har en CO2-effekt, men ikke minst gjør det noe med luftforurensingen i byene. Da handler det om å velge de gode virkemidlene. Om resultatet kommer i morgen eller et år fram i tid – det viktigste er å få næringslivet med på laget, og å få folk flest med på laget, sånn at de langsiktige resultatene kommer på plass.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-01-20:
Jeg ga i mitt første svar en veldig god oversikt, mener jeg selv, over hvordan framtidens kjøretøy, inklusiv fly, kommer til å være. Jeg nevnte ikke skip, men der ser vi også hvordan hydrogen og eldrift brukes i stadig større grad. Men der biodrivstoff, i hvert fall inntil nå, ble oppfattet som et klimavennlig drivstoff, til og med av SV, ser jeg at det plutselig ikke gjelder for flytrafikken. Men ved at vi sørger for at en har andre energiformer, andre typer motorer i kjøretøyene, får en i stor grad eliminert CO2-problematikken fra de kjøretøyene, og derfor mener jeg det er feil å si at vi skal la være å bygge ut fysisk infrastruktur på landjorda bare fordi dagens kjøretøy utgjør en CO2-utfordring. Dermed ligger det implisitt i det svaret at når en får tatt i bruk biodrivstoff, og når en kommer enda lenger fram i tid på typer fly, er altså ikke klimautfordringene et problem på samme måten. Derfor vil det være feil å la være å bygge ut en tredje rullebane.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-01-20:
Vi satser på mange ulike områder. Vi har unnlatt å gjøre samferdselspolitikken til et valg om enten vei eller jernbane, om enten by eller land. Vi satser mer på alle disse områdene fordi en trenger ulike løsninger i ulike områder. Folk har også ulike reisebehov. Men jeg bare nevner at sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre har vi økt jernbanebudsjettet med over 50 pst. siden regjeringsskiftet. Det betyr at det er 6 mrd. kr mer i året til Jernbaneverket nå enn det var i 2013. Hvis vi skulle gått ned på det nivået som Nasjonal transportplan hadde lagt opp til på jernbanesatsing, måtte vi kutte i jernbanebudsjettet med 2,5 mrd. kr. Jeg mener det viser at vi satser mer på jernbane for å gi folk det alternativet. I tillegg satses det mer på kollektivt i byene og hele den pakken der. Men det er litt rart at SV drar opp lyntog her som et eget argument når forrige regjering la vekk lyntogplanene som Hallgeir Langeland var en eksponent for. I så fall burde en tatt et oppgjør internt i egen leir før en begynner å kjefte på dagens regjering.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-01-20:
Når det gjelder bruk av biodrivstoff på flyplasser, har Avinor her vist at de setter seg i førersetet og setter i gang et arbeid – ikke bare setter de i gang et arbeid, men på fredag vil de åpne tankanlegget for nettopp å kunne tilby det. Så er det viktig å huske at vi ikke kan tvinge en aktør til å bruke det, men vi kan stimulere og legge til rette for det. Det gjør en bl.a. gjennom avgiftsregimet. Gjennom Enova pågår det på et bredt spekter av områder et arbeid for å gjøre alternative drivstoff tilgjengelige. Men målsettingen må likevel være at det er markedet som til slutt står for ladestasjoner, biodrivstoff, hydrogen og den typen ting – ikke at alt skal ende opp med at en har en statlig etat som på en måte skal være framtidens bensinstasjonskjede. Det er nettopp sånn Enova jobber: De ser på hvordan de kan få markedet selv til å ta ansvar, men de bidrar til en overgang, med f.eks. ladestasjoner. Vi ser at det de siste ukene har blitt ny fart i diskusjonen om hydrogen ved at noen av de hydrogenbaserte selskapene har fått god kursutvikling på børsen. Det viser jo at også investorer synes dette er et interessant marked å hoppe inn i. Det er jo det beste av alt, at kapitalkreftene ser at det er penger å tjene på alternative drivstoff.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-01-20:
Her er det flere diskusjoner som vever seg inn i hverandre: Det med å redusere reisetiden er viktig for regjeringen, når vi tenker på både vei og jernbane og andre alternativer, nettopp fordi folk skal bruke mindre tid på transport og mer tid på destinasjonene. I den forbindelse ønsker vi når det gjelder pendling – altså de jobbreisene folk tar – å fokusere på å redusere reisetiden på den turen en tar 200 ganger i året, ikke den turen en tar én gang i året. Da får en mest klimaeffekt, mest miljøeffekt og størst tidsbesparelse. Men når vi diskuterer Gardermoen, er det for meg også viktig å understreke at Gardermoen er mer enn en flybase for dem som skal til Stavanger, Bergen og Trondheim. Vi ønsker å utvikle Gardermoen til å være en slags nordisk «hub» for folk som skal mellom destinasjoner også, sånn at hvis f.eks. asiater skal til USA, vil jeg heller at de mellomlander på Gardermoen enn på kontinentet. Sånn sett vil en tredje rullebane være viktig for å kunne gi et bedre tilbud. Det er også forenklet transfer og hele den pakken en viktig del av. Da synes jeg det også er bra at Gardermoen viser seg å være en miljøflyplass framfor noen annen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-01-20:
Når det gjelder flyseteavgiften, var det et resultat av budsjettforhandlingene i Stortinget. Finansministeren jobber nå med å ha den saken på høring, og så vil en ut ifra høringsinnspillene se hvordan den avgiften skal håndteres videre. Det viktige er at man f.eks. når det gjelder diesellastebiler, har fått en avgiftsfordel på biodiesel, fordi autodieselavgiften er ganske høy. Det har ført til at biodiesel har en avgiftsfordel på kr 4,34, hvis jeg ikke husker helt feil. Det gjør at det er en sterk stimulans for lastebiltransport i byer til å kjøre på biodrivstoff. Det gjør noe med både luftkvaliteten og CO2-utslippene. Når det gjelder den debatten som vi nå er i, har vi f.eks. sett at da vi økte antallet avganger på Sørlandsbanen fra fire til syv opp til Egersund, har Sørlandsbanen faktisk fungert mer som et flytog til Gardermoen. Antallet avganger og billetter løst mellom Egersund og Gardermoen har økt kraftig etter at de fikk økt frekvens på avgangene. Det viser at folk er opptatt av å ha en funksjonell og god reisehverdag. De kunne gjort som før, kjørt til Sola og flydd til Gardermoen, men nå tar de toget til Gardermoen og flyr ut i verden – og det unner jeg dem.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-01-20:
Mitt spørsmål er til næringsministeren. I et helt år var det en nærmest samlet opposisjon som etterlyste bedre permitteringsregelverk, for å sørge for at kompetansen i norsk industri kunne ivaretas i en vanskelig tid. Da var regjeringspartiene mest opptatt av å avvise henstillingen fra opposisjonen med at det var viktig ikke å låse inn kompetansen, som flere sa, herunder statsministeren selv. En annen ting som var viktig for regjeringspartiene det året, var hele tida å understreke hvor næringsnøytrale de var. Disse to ideologiske dogmene sørget for at regjeringen kontinuerlig havnet på etterskudd, mens alle andre så at arbeidsløsheten var på vei opp. Seinest i høst var det tiltak for arbeidsløse som ble salderingsposten da flyktningutgiftene skulle dekkes. Hvordan synes næringsministeren at regjeringens tiltak mot arbeidsløshet så langt har fungert?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-01-20:
Statsråden og jeg har i Stortinget hatt et felles engasjement for kvinnelig verneplikt i lang tid. Det er bra og viktig at hele befolkningen har de samme rettighetene og pliktene knyttet til forsvar av landet. Da må også alle føle seg velkomne og likebehandlet i Forsvaret. Jeg har lyst til å følge litt opp spørsmålet fra Huitfeldt. I likhet med Huitfeldt tviler jeg verken på statsrådens engasjement eller oppriktige innsats for å sørge for å bekjempe seksualisert trakassering i Forsvaret, når det skulle forekomme. Men jeg opplevde ikke at statsråden helt svarte på spørsmålet fra Huitfeldt. Hvis det er slik at det oppstår usikkerhet i offentligheten rundt denne konkrete saken som er omtalt, og rundt regelverket, hvorfor kan ikke da statsråden bare ta initiativ til en oppklaring av regelverket slik at vi slipper lignende episoder i framtida?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-01-20:
Dersom biodrivstoff var et tilstrekkelig virkemiddel for å redusere klimagassutslippene fra flysektoren, ville jo ikke regjeringen ha innført en flyseteavgift. Den er innført for at folk skal fly mindre og for å avvenne flymisbrukere, som klimaministeren ville sagt. Kjenner jeg samferdselsministeren rett, ønsker ikke han å hindre folk i å reise, det sa han jo i sitt svar også. Det gjør han rett i. Miljøpolitikken bør være en kombinasjon av pisk og gulrot. Jeg er glad for flere togavganger. Derfor har jeg også lyst til å spørre samferdselsministeren litt mer om det. Et godt alternativ til fly, også på lengre strekninger, er lyntog. For å styrke togets konkurranse mot fly må helt åpenbart flere nye togstrekninger bygges for minst 250 km/t for å kunne inngå i et framtidig lyntognett. I Norge er det tre innenlandsruter som havner på den europeiske topp 20-lista over flystrekninger, både Oslo–Stavanger, Oslo–Bergen og Oslo–Trondheim. Mitt spørsmål er derfor: Mener statsråden at lyntog er et godt alternativ for å avvenne flymisbrukere, eller har statsråden andre virkemidler på lager?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-01-20:
Mitt spørsmål går til forsvarsministeren. I sitt nyttårsforedrag forrige uke i Oslo Militære Samfund sa forsvarsministeren følgende: «Min målsetting er å legge fram en troverdig og god langtidsplan for Forsvaret. En langtidsplan som gjør Forsvaret i stand til å løse sine oppgaver og verne om våre interesser. En plan som er økonomisk bærekraftig, og som gir(…) fornuftig bruk av samfunnets ressurser.» (…) I tillegg sa forsvarsministeren: «En forsvarsminister har to hovedoppgaver.» 1: være «ansvarlig for utviklingen av» Forsvaret 2: være «en del av et kollegium som ivaretar nasjonens samlede interesser» I juli 2016 kommer flere kvinner til å være en del av Forsvaret, med verneplikten for jenter. Det er virkelig en endring og utvikling av Forsvaret, spør du meg. Gjennom mange år har det blitt jobbet målbevisst for å styrke rekrutteringen av jenter. Nå er vi der, og vi har jentene her. Likevel har det vært mange saker som viser uakseptable holdninger til kvinner, straffereaksjoner, øvelser hvor en må bade naken, eller – som fortalt av kvinner i etterkant av at de har tjenestegjort – det har vært sextrakassering og dårlige holdninger, noe som kan krenke den enkelte kvinne på sikt, og ikke minst ødelegge Forsvarets omdømme. Mitt spørsmål til forsvarsministeren er: Hva er gjort i Forsvaret rent konkret for å trygge jentene som nå kommer inn, slik at de blir verdsatt og vist respekt, og slik at det er holdningsendringer – når en ikke skal endre instruksen i Forsvaret?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-01-20:
Jeg takker for svaret. Vi trenger et forsvar, vi trenger et forsvar som også har en folkelig forankring, og vi trenger et forsvar som evner å rekruttere de beste og de mest motiverte. Jeg er glad for at holdningsendringer og etikk er på dagsordenen. Det kan ta tid, men jeg er glad for at man fokuserer på det, for også den menneskelige ressursen er kjempeviktig i Forsvaret, ikke bare teknisk utstyr. Likevel trengs det også teknisk utstyr. Jenter er litt annerledes fysisk enn gutter, så mitt spørsmål er: Kan statsråden forsikre Stortinget om at Forsvaret også er forberedt på å tenke sanitærforhold, tenke uniformer, tenke at utstyret passer også til kvinner når de nå får plass – og en mye mer sentral plass – i det norske forsvaret?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-01-20:
Takk for et godt og viktig spørsmål. Vi er i den heldige situasjonen at vi har mange jenter som søker seg til tjeneste i Forsvaret. Det er et tall vi forventer kommer til å øke framover, om enn ikke med store byks i starten. Vi forventer vel en jevn økning. Det andre er at vi som et av få land har hatt kvinner i Forsvaret i mange år, og vi fikk kvinner i stridsposisjoner allerede i 1985. Vi ser nå at den samme diskusjonen pågår i USA, om å sette kvinner i første linje. Det syns jeg er en veldig positiv utvikling. Vi jobber mye med holdninger, etikk og ledelse. Forsvaret har det som en av sine viktigste prioriteter fram mot sommeren, når man forventer å ta imot enda flere jenter i tjeneste enn det som er i Forsvaret i dag. Det vi gjør i tillegg, er at vi har forskning på hvordan man best mulig kan håndtere det å ha et mangfold i Forsvaret. Vi har gjort forsøk med kjønnsblandede rom, som har vist seg å være veldig vellykket. Vi har vært veldig opptatt av å drive god utdanning av ledere og befal i Forsvaret, for det er de som står i lederposisjoner overfor de unge vernepliktige. Vi har en vernepliktundersøkelse som vi er veldig glad for å kunne si viser en veldig stor trivsel blant de vernepliktige, og jentene trives enda bedre enn guttene. Vi har vært veldig opptatt av at når vi bl.a. viser støtte til Soldataksjonen, som i 2016 skal ha tittelen «Gjensidig respekt – et felles ansvar», er det politiske signaler som går både fra meg og fra regjeringa, og er også tydelige signaler fra forsvarssjefen om hva som er akseptabelt og ikke akseptabelt i Forsvaret. Vi er opptatt av at alle både skal trives og kunne utføre en god tjeneste, og ikke minst at ingen skal utsettes for mobbing, trakassering eller uønsket seksuell oppmerksomhet.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-01-20:
Jeg vil uttrykke min fulle enighet med representanten Bollestad hva gjelder at det er soldatene, menneskene, som er den viktigste innsatsfaktoren i Forsvaret. I Forsvaret gjennomføres det nå pilotprosjekter bl.a. med størrelsesregister. Det er viktig nettopp for å tilpasse den personlige bekledninga og utrustninga til at kvinner i all hovedsak er litt mindre enn menn, både hva gjelder høyde og vekt. De skal ha et tilpasset utstyr som gjør at de kan utøve tjenesten sin på en god måte. Det er også lagt ekstra vekt på de avdelingene der det er flest kvinner – at man går til de stedene først for å løse utfordringer knyttet til f.eks. sanitære forhold. Forsvaret har lagt en veldig god plan for dette, og det følges veldig nøye opp både av forsvarssjefen og meg, fordi vi begge ønsker at Forsvaret skal være klart til å ta imot flere kvinner. Forsvaret har, som jeg sa, hatt kvinner i veldig mange år. Det er jeg veldig glad for, og veldig mange av dem representerer også rollemodeller og forbilder for andre kvinner. Da er det viktig å understreke også det at nær 90 pst. av jentene som gjennomfører førstegangstjeneste, trives i Forsvaret. Det er jeg glad for.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-01-20:
Det er på mange måter historisk, selv om vi har hatt kvinner i Forsvaret i mange år, når vi nå gjennomfører en reform som betyr like rettigheter og like plikter. Det betyr også at et nesten enstemmig storting, med unntak av Kristelig Folkeparti, stilte seg bak en reform som på sikt vil bety at vi nok får flere kvinner inn i Forsvaret. Da er ledelse avgjørende, og det har forsvarssjefen også vært veldig tydelig på når han har snakket om disse tingene i mange andre fora enn i Oslo Militære Samfund. Uten tydelig ledelse kommer man ikke til å få endret holdninger og kultur, og uten at man tar fatt i f.eks. utfordrende oppførsel på ledernivå, vil man heller ikke få løst det. Der har Forsvaret jobbet mye med rapporteringslinjer for å sørge for at informasjonen kommer fram til lederne – at det ikke bare løses på et lavere nivå, men at det faktisk løftes opp for å klare å løse disse problemene – og man jobber hele veien, gjennom alle deler av utdanningssystemet, fra de laveste gradene til de øverste nivådannende utdanningene, med nettopp disse spørsmålene. Vi skal utdanne framtidas ledere i Forsvaret, og de må ha dette under huden.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-01-20:
La meg bruke bare litt tid på å rekapitulere saken. Den stammer fra 2011, og det var et befal som ble ilagt refs av Forsvaret nettopp for denne handlinga. Han beordret to kvinner i et større kull til å bade nakne. Dette var del av en øvingssituasjon, og det som i ettertid skjedde, var at befalet mente dette var uriktig, og i to omganger har en uavhengig klagenemnd behandlet saken. I den andre omgangen kom de til at man ikke kunne ilegge refs, og det var flere årsaker til det. Når det er sagt, kan militære sjefer fortsatt refse uaktsomme og forsettlige handlinger som er brudd på militære tjenesteplikter. Det vil, som tidligere, være en konkret helhetsvurdering hvorvidt man i den konkrete situasjonen kan gjøre det eller ikke. Det vil altså si at skulle en tilsvarende situasjon oppstå igjen, vil det være en konkret bevisvurdering om den vil være grunnlag for refs eller ikke. Det mener jeg er viktig, for i tillegg til å jobbe med regelverket må vi jobbe med de tingene som skal til for å unngå at dette skjer igjen, og både forsvarssjefen og jeg har vært tydelig på at ingen skal måtte bade naken mot sin vilje.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-01-20:
Det vil alltid være sånn at ethvert regelverk, enhver instruks, vil ha mangler i den forstand at en aldri kan fange opp alle situasjoner. Det er nettopp derfor regelverket i dag er sånn at selv om man ikke eksplisitt har fastlagt noe som forbudt i en instruks, kan man likevel ilegge refselse dersom den konkrete situasjonen tilsier at man burde gjøre det. Det er en måte å fange opp nye situasjoner på, ting man ikke har tenkt på, som kan være grunn til å ilegge refselse selv om det ikke står i en instruks eller i et regelverk. Både forsvarssjefen og jeg har vært veldig klare i våre uttalelser rundt dette. Det er også viktig å understreke at den viktigste jobben man gjør, er i forkant for å unngå at denne typen ting skal skje. Man skal bruke skjønn, man skal bruke sunt vett. Det opplever jeg at befalet i Forsvaret gjør, og det opplever jeg at soldatene våre gjør. De har et høyt refleksjonsnivå, og det er et viktig bidrag til å utvikle holdninger og ledelse i hele Forsvaret.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-01-20:
Det hadde jo vært veldig hyggelig, også for en statsråd, om utenriks- og forsvarskomiteens leder hadde vært til stede i Oslo Militære Samfund og hørt både innlegget og debatten i etterkant, som jeg syns var veldig god. Jeg har ikke lagt vekt på hvordan forsvarsbudsjettets andel av det totale budsjettet eller av BNP er. Jeg har lagt vekt på de økningene vi har lagt inn. Det har vært helt nødvendig, fordi vi snakker om mange tiårs etterslep på vedlikehold, beredskapsbeholdninger og driftsbudsjetter. Det har ikke vært knyttet til én bestemt regjering, men det er en realitet at politikere over veldig mange år ikke har betalt for det forsvaret man har bestilt. Det har jeg vært veldig klar og tydelig på, og i motsetning til mine forgjengere har jeg vært ærlig og åpen om at det er tilstanden. Vi er av den grunn nå ved et veiskille, hvor vi ikke lenger kan bruke den metoden som mange av mine forgjengere fra ulike partier har brukt, nemlig at man reduserer litt og litt og litt på strukturen, og på den måten prøver å finne penger til å drifte. Det vil føre til en nedbygging av Forsvaret, og det ønsker ikke jeg. Det er helt riktig, som representanten Huitfeldt sa, at jeg har lovt hundrevis av millioner, og jeg har også levert hundrevis av millioner. Jeg har i tillegg levert en betydelig økning til kampflyanskaffelsen. Det er viktig, for hvis man ikke tilleggsbevilger til kampflyanskaffelsen, i tråd med det vi har gjort, vil det selvfølgelig gå ut over andre investeringsprosjekter i forsvarssektoren, og det tror jeg verken representanten Huitfeldt eller jeg ønsker. Vi ønsker oss et forsvar som fungerer, som er operativt, og som ikke minst kan løse de pålagte oppgavene det har. Nettopp derfor har vi i budsjettet for 2016 lagt inn en storsatsing på vedlikehold i Sjøforsvaret, på ca. 300 mill. kr. Vi har lagt inn en storsatsing på Etterretningstjenesten, helt i tråd med det forsvarssjefen ønsker. Vi har lagt inn en satsing for å dreie mer av den operative aktiviteten til nord, f.eks. slik at vi kan seile en ubåt permanent fra Ramsund, slik at vi kan drive lengre og flere tokt med våre MPA-er, som er Luftforsvarets maritime patruljefly. Det er viktige bidrag i flere hundre millioner kronersklassen til at vi skal kunne drive den operative virksomheten som vi ønsker at Forsvaret skal gjøre.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-01-20:
Jeg hadde også gleden av å være til stede da forsvarssjefen holdt sitt foredrag i Oslo Militære Samfund nå på mandag. Han pekte på mange utfordringer. Han pekte også på mange av de tingene som går veldig bra i Forsvaret. Når det gjelder avbyråkratiserings- og effektiviseringsgevinstene, er det noe som er pålagt alle departementer. Det er pålagt alle etater. Det vil si at pengene samles inn i en pott som bl.a. Forsvaret har nytt godt av å hente ut av i 2016-budsjettet. Det er viktig, fordi vi skal til enhver tid sørge for å drive offentlig virksomhet så effektivt som mulig. Derfor har vi også bidratt til å sette fokus på nye områder i Forsvaret der vi vet at det kan være midler å hente for å vri dem over til operativ aktivitet. I løpet av den langtidsplanen vi nå er inne i siste gjennomføringsåret av, er det bevilget ekstra penger, slik at forutsetningene er overoppfylt både til Sjøforsvaret, Luftforsvaret og Etterretningstjenesten. Det er på bakgrunn av bevisste valg regjeringa har gjort. Derfor har vi også styrket den operative aktiviteten, og jeg mener at i den fasen vi er nå, er det viktig at vi bruker midlene mest mulig til operativ aktivitet.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-01-20:
Det er enhver statsråds plikt også å snakke om realismen i de forutsetningene som omslutter oss. Som representanten Nybakk meget vel vet, er både de økonomiske utfordringene, migrasjonsstrømmene og oljeprisen noe som bidrar til at rammebetingelsene rundt ikke bare Forsvaret, men enhver sektor, ser annerledes ut nå enn bare for noen få måneder siden. Men selv i det landskapet har vi lagt vekt på å styrke budsjettene med 9,4 pst. for 2016. Det er en meget stor økning. Vi har også sørget for økning i fjor med ca. 3,3 pst. Jeg vil minne om at i de åtte årene vi hadde før oss, var det realnedgang i fire av de åtte årene med rød-grønne budsjetter. Jeg syns også det er rart at dersom omsorgen for både avbyråkratisering og andre tiltak er så sterk, hvorfor har ikke Arbeiderpartiet i sitt alternative budsjett lagt inn betydelige midler til dette?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-01-20:
Det er ingen tvil om at det er en utfordrende økonomisk situasjon i Forsvaret. Det har det vært i mange år. Det handler ikke om å skylde på forgjengere. Jeg sa i mitt svar til Anniken Huitfeldt at det går flere tiår tilbake i tid, og det er en sum av at politikere over tid – fra alle regjeringer – ikke har vært villige til å betale for det Forsvaret man har bestilt. Det treffer alle politikere. Man har trodd at man kan bruke andre metoder enn det som har vært nødvendig for å finansiere det Forsvaret som er. Forsvarssjefen sa i Oslo Militære Samfund også noe om dette, men det er viktig å minne om at han peker på det som også er risikofaktorene for 2016, det vil altså si potensielle svingninger f.eks. som følge av valutakurser, som ikke har inntrådt ennå, men som kan inntre. Det betyr også at de kan unngå å inntre hvis situasjonen utvikler seg annerledes. Det er viktig å være klar over at det er noe av det forsvarssjefen ser på, og som vi også følger veldig tett måned for måned. Når det så gjelder utenlandsoppdrag, har mye av poenget vårt vært å konsentrere oppdragene vi er i, til i det minste ett sted i hvert land. Det er viktig, fordi det krever mye understøttelse å være til stede flere steder.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2016-01-20:
Kvinner trives i Forsvaret, og jeg vet at statsråden jobber veldig systematisk med å få flere kvinner til å avtjene førstegangstjeneste. Men når det gjelder denne saken med soldaten som ble beordret til å bade naken, er det kommet fram at befalet ikke handlet i strid med regelverket. Jeg tenker at dette er unge mennesker, og det er behov for klare regler. Det er ikke alltid det er nok å si at man skal ha beordringslinjer og jobbe med holdninger. Trenger vi ikke regler for hva som er rett og galt? Hvorfor sier regjeringa nei til et regelverk der vi forbyr befal å beordre vernepliktige av ulike kjønn til å bade nakne sammen?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2016-01-20:
Mitt spørsmål går til forsvarsministeren. Nylig holdt forsvarsministeren en tale i Oslo Militære Samfund – en tale der hun avlyste Høyres valgkampløfter om mer til forsvar og snakket om endringer innenfor de rammene som er satt, og at finansministeren ikke kan gi henne alle de pengene hun ønsker seg. Tidligere forsvarssjef og Høyre-venn Sverre Diesen sa om talen at den var et forsvarspolitisk tilbaketog, og Høyre-vennen Janne Haaland Matlary var ikke mindre streng i sin karakteristikk og kalte det traurig lesning. Forsvarsministeren lovte hundrevis av millioner ekstra til Forsvaret før valget, og da hun tok over, fortsatte hun å øke forventningene. På bakgrunn av den sikkerhetspolitiske situasjonen framskyndet hun Forsvarssjefens militærfaglige råd og satte ned en ekspertgruppe som skulle se på hva Forsvaret trenger nå. Hver gang jeg spør forsvarsministeren om hva som er hennes resultater, har hun to svar. Det ene er at alt som er galt, er de rød-grønnes skyld. Det andre er at forsvarsbudsjettets andel av det totale statsbudsjettet har økt under henne som statsråd. Men alle som har litt kunnskap om forsvarsbudsjettet, vet at det ikke handler om at hun er budsjettvinner, men at det handler om alle de pengene som er bevilget til kampfly. Det er dyrt, det koster mye penger. Hvis ikke forsvarsbudsjettets andel av statsbudsjettet hadde økt, hadde det vært noe alvorlig galt med alle de flyene som er kjøpt inn. Så mitt spørsmål til forsvarsministeren er: Når skal forsvarsministeren begynne å styrke Forsvaret, slik hun har lovet, og slutte å skylde på sine forgjengere?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2016-01-20:
Det er riktig at det har vært påplussinger i årets budsjett. Fjorårets budsjett lå jo under det som var nivået i langtidsplanen, og nå ligger det på det som er nivået i langtidsplanen. Men forsvarssjefen sa jo på seminaret i Oslo Militære Samfund at det som er nytt, er det som kalles avbyråkratisering, men som i realiteten er et kutt på nesten 500 mill. kr. Det er et reint kutt som følge av regjeringas politikk. Det bygger jo på helt andre prinsipper enn tidligere. Før var det slik at Forsvaret kuttet penger, så fikk det pengene tilbake til investeringer i ubåter, fly og annet moderne materiell. Men dette er ekstra kutt. Det kalles avbyråkratisering, men Forsvaret over hele landet merker at det er galt. Kan ikke forsvarsministeren være ærlig nok – for det er hun – til å innrømme at hun ikke har fått det hun lovte mens hun satt på Stortinget? Det var noe helt annet enn det nivået og det kuttet hun her legger på bordet.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-01-20:
Vi får nå daglige rapporter om økende arbeidsledighet. Det skjer stadig nye tiltak, sprer seg i flere bransjer enn petroleum. Samtidig får vi høre at det er svært få ledige jobber, altså står vi overfor en dramatisk situasjon for veldig mange familier rundt omkring i landet. Statsråden og flere fra regjeringen har referert til en tiltakspakke på 4 mrd. kr, men som foregående taler viste til, ble det ble kutt, bl.a. på 0,5 mrd. kr innenfor vedlikehold av bygg, engangstilskudd til vedlikehold og rehabilitering av skole- og omsorgsbygg. På samferdsel kuttet man mye av det som gikk på fornying – i stedet for de 200 mill. kr som skulle gå til fornying, ble det et kutt på 90 mill. kr. Og vedlikehold av riksveinettet på 340 mill. kr ble i stedet et kutt på mer enn 200 mill. kr. Ergo: Det er ganske store kutt i de 4 mrd. kr som en la fram. Kan statsråden mene at det er en god tiltakspakke når man ser så store kutt?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-01-20:
Jeg er vel blant dem som noen vil velge å karakterisere som en «flymisbruker», men det er av den enkle årsak at andre alternativ tar for lang tid. Og noen av oss kommer vel til å være i den situasjonen i framtiden også. Landet vårt er langt, og det er krevende å bygge infrastruktur som har en sånn kapasitet og som kan reise så raskt, at det kan erstatte fly. Jeg har lyst å utfordre ministeren litt på det med biodrivstoff og «biofuel», for nå står vi overfor muligheten til å bruke «biofuel». Men det er viktig at det blir raskt innført, og at vi greier virkelig å sette opp tempoet når det gjelder å få flere flyselskaper til å bruke det. Det er også viktig at man får flere elferger, og at man bruker lavutslippsteknologi eller nullutslippsteknologi i både sjøfarten og veisektoren. Ser statsråden noen mulighet for at vi kan initiere en raskere utbygging av den infrastrukturen som trengs for å ta i bruk den typen drivstoff og lavutslipps- og nullutslippsteknologi?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-01-20:
Det er ikke noen tvil om at det som ble foreslått av regjeringa, ble betydelig endret i Stortinget. Jeg synes det er veldig kreativt å kalle sånt som tilskudd til Steinerskolens musikklinje, dyrepoliti i Stavanger og internasjonale sykkelritt i Norge for aktive arbeidsmarkedstiltak, og. det var der endringene kom i Stortinget. Men det er en veldig alvorlig situasjon. Vi har altså nå større ledighet enn på 20 år. Vi har passert land som Tyskland i ledighet, og det er på tide at regjeringa tar det på alvor. Det er en utfordrende situasjon, men nettopp derfor er det viktig at vi møter den med virkemidler. Statsråden var tidligere inne på permitteringsregelverket, og sa at det var økt i fjor sommer. Sannheten er at regjeringa startet sin regjeringsperiode med å kutte i permitteringsregelverket, samtidig som de varslet økt ledighet. Nå er vi tilbake der regjeringa startet. I og med det er en rekke ordførere fra Møre og Romsdal her, kan de få lov til å ta med seg hjem og si til verftsindustrien som nå er rammet, at statsråden er villig til å se på permitteringsregelverket, sånn som næringa selv sier er nødvendig?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-01-20:
Mitt oppfølgingsspørsmål går til samferdselsministeren. I tider med økende arbeidsledighet har bruk av økt arbeidskraft og økte offentlige investeringer på områder som kan gi varige verdiøkninger, vært en ofte benyttet strategi fra det offentlige. Selv om det de siste to–tre årene har vært en kraftig økt satsing på nybygging og vedlikehold både på vei og bane, har Norge fortsatt et stort etterslep når det gjelder investering i infrastruktur. Det gjelder både nyanlegg og vedlikehold. Når vi nå ser at ledighetstallene nærmer seg 5 pst. – kanskje 6 pst. – i deler av landet i løpet av 2016, hvordan ser statsråden på at en i enda større grad enn det en har fått til gjennom vedtatt budsjett for 2016, legger opp til økte investeringer i ny og gammel infrastruktur for å motvirke den økte ledigheten i vårt land?
Pål Farstad (Venstre), 2016-01-20:
Spørsmålet mitt går til næringsministeren. Prisen på olje i forhold til prisen på laks som vi nå opplever, står på mange måter som en symbolsk hendelse for den omstilling vi befinner oss i, noe som også bekreftes av finansministeren i Dagens Næringsliv, hvor hun sier at vi skal til noe nytt, og at produksjonen av olje og gass vil falle raskere enn ventet. Nå er næringsministeren verken ansvarlig for olje eller fisk, men hun forvalter en rekke virkemidler, fra forskning til Innovasjon Norge, Investinor og Argentum, som alle fortsatt investerer langt mer i olje og gass enn i det nye og fornybare. Spørsmålet mitt blir derfor følgende: Hvordan vil næringsministeren bidra til å stimulere nye næringer og det vi skal leve av i framtiden, gjennom de virkemidlene som er under hennes departement?
Pål Farstad (Venstre), 2016-01-20:
Spørsmålet mitt går til næringsministeren, igjen. Episode 2 går nå i TV-serien «Gründerne» på NRK. Bakgrunnen for serien er at så mange som en halv million nordmenn bærer på en drøm om å starte for seg selv og teste ut en idé. Serien handler rett og slett om hva det er som skal til for at flere som har en idé, skal omsette dette i konkrete initiativ og ikke minst ha mot til å skape en arbeidsplass for seg selv og noen til. I en tid med behov for omstilling og økende ledighet trenger Norge virkelig at flere realiserer gründerdrømmen, som vi var inne på tidligere her også. Ferske tall fra SSB viser at antall ledige med universitets- og høyskoleutdanning økte med 13 pst. fra november 2014 til november 2015. Spesielt gjelder dette for oljefylket Rogaland, hvor ledigheten er doblet i denne gruppen. Men også i andre fylker langs kysten – inkludert mitt eget, Møre og Romsdal – ser man en liknende utvikling. Vår felles utfordring er å legge til rette for å bruke den høykompetente arbeidskraften som nå mister jobben for å få til et grønt skifte og skape nye bedrifter og arbeidsplasser der gamle forsvinner. Regjeringen har lagt fram en gründerplan. Det er bra. Imidlertid mangler planen tiltak på vesentlige områder, som et samlet storting har bedt næringsministeren og regjeringen om, nemlig en gjennomgang av enkeltpersonsforetaks rammevilkår, som skattemessige betingelser, sosiale rettigheter, forenklingstiltak, tilgang på kapital og det offentlige virkemiddelapparatets innretning og innsats med sikte på senere å fremme konkrete forslag til forbedringer. Så spørsmålet er: Når kan vi forvente konkrete forslag til forbedringer når det bl.a. gjelder de skattemessige betingelsene og sosiale rettigheter for gründere og enkeltpersonsforetak, som et samlet storting har bedt om?
Pål Farstad (Venstre), 2016-01-20:
Jeg takker for svaret. Jeg er enig i at det har skjedd flere positive ting de siste to årene. Når det gjelder forståelsen av gründere og selvstendig næringsdrivende: De sosiale rettighetene er forbedret – det er riktig – men det gjenstår mye. Vi har fått på plass en presåkornordning og nye såkornfond, og regjeringen skal komme tilbake med ulike modeller for skatteincentiver. Det er viktig og det er riktig at det kommer nå. Jeg tør si at alt dette kommer på plass takket være initiativ, saker og påtrykk fra Venstre. Spørsmålet mitt er derfor: Hvilke nye, konkrete egne initiativ vil næringsministeren fremme for økt gründerskap og en enklere hverdag for småbedriftene, slik at de kommer seg videre og får etablert flere nye arbeidsplasser?
Siv Elin Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-01-20:
Med økende arbeidsledighet kastes familier ut i usikkerhet og en tøff økonomisk situasjon. Norges posisjon svekkes, og i høst fikk vi se en regjering som valgte å møte økende arbeidsløshet med å kutte i sin egen tiltakspakke mot arbeidsledighet, istedenfor å sette opp tempoet. Det haster stadig mer nå. Både samferdselsministeren og næringsministeren har tidligere i dag snakket om viktigheten av tiltak som kan iverksettes raskt, og kommunene er områder hvor dette er mulig. Synes statsråden det er klokt å kutte mange hundre millioner kroner på tiltak for sysselsetting i kommunene i en tid med økende sosial uro og ledighet?
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2016-01-20:
Statsråden har vært opptatt av kvinners posisjon i næringslivet, men hva tenker statsråden om kvinnelige gründere? Mens vi satset på målrettede ordninger gjennom virkemiddelapparatet for å sikre kvinner større innflytelse i næringslivet når det gjelder både Innovasjon Norge og Siva, har regjeringen også på dette området etablert mer generelle ordninger. I opposisjon mente Høyre og Fremskrittspartiet at kvinnesatsing i større grad skulle overlates til næringslivet. Regjeringen har avviklet Sivas program Kvinnovasjon, som rettet seg nettopp mot kvinnelig entreprenørskap. Kan statsråden utdype hva regjeringen konkret vil gjøre for å løfte fram kvinnelige gründere?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2016-01-20:
I går hadde vi over 100 gründere, sosiale entreprenører, designere, bedriftsledere, frivillige og innovatører i det offentlige på besøk her i Stortinget. Mottoet var «Guts to Change». Felles for dem alle er at de ser på migrasjon i Europa og Norge som en mulighet og ikke som en krise. Flere av dem har allerede skapt seg en arbeidsplass for seg og noen til, gjerne en innvandrer. Design av produkter er velkjent. Nå kommer design av tjenester. Sammen med delingsøkonomi og ny teknologi vil det vokse fram en helt ny næring, og med det mange nye arbeidsplasser. Noen kaller det remiks, jeg tror vi må over på «nymiks». Et tema som mange løftet fram i går, var statlige bidrag til innovasjon og gründerskap knyttet til velferd og integrering. Hvordan kan vi raskere ta i bruk ny teknologi for å få ressursene til å finne hverandre? Ett av forslagene var en større offentlig anbudskonkurranse der kommuner, private og frivillige aktører utfordres til å finne sammen i konkurranse om prosjekter initiert og koordinert av staten. Har statsråden en plan for gründerskap og næringsutvikling knyttet til tjenesteinnovasjon og delingsøkonomi i offentlig sektor?