Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2015-03-26:
Jeg må få takke interpellanten for å ha tatt opp et viktig tema og også bemerke at det var en glitrende søknad til sommerjobb som Bergens-guide som ble levert i siste innlegg. Det kan komme godt med. Jeg har også lyst til å si noe om fargekartet i salen. Det er jo ikke sånn at hele spekteret er her, men vi får i hvert fall tolke det sånn at de viktige stemmene er til stede på talerlisten når vi diskuterer temaet bioøkonomi. Droppet i oljepris og usikkerheten i energibransjen har ført til en økt debatt om hva slags næringer vi kan lene oss på i Norge. Hva skal vi leve av etter oljen? er etter min mening et noe upresist spørsmål, all den tid oljealderen ikke på langt nær er over. Men lavkonjunktur åpner for en annen debatt, en mangfoldig debatt, som kanskje løfter evighets- og fornybarperspektivet på en annen måte og gjør det litt mer forståelig. Høyre arbeider mye med det som kan bli morgendagens gullnæringer for Norge, og bioøkonomi er ett av disse feltene. Bioøkonomi er ikke noe nytt. Allerede under andre verdenskrig hadde forskerne sterkt fokus på ressursen de kalte universalressursen. Fotosyntesen er basis for alt liv og vil være fundamentet i et samfunn som har bærekraft som en av sine viktigste og etablerte verdier. Her vil både skog og hav spille en betydelig rolle. Statsminister Erna Solberg sa tidlig at oppdrett kan bli Norges IKEA, for å synliggjøre hvilket potensial havbruk har. En tilleggsobservasjon vil være at IKEA har mange produkter i tre, og IKEA-metaforen kan også vise vei i hvordan man kobler forvaltningen av en helt sentral landressurs som skog, med vekst i havbruksnæringen. Nå antyder nemlig forskningen at vi kan ha den første «granlaksen» på bordet innen få år – laks som mer eller mindre er alet opp på fôr laget av tre. Én ting er at bare tanken på at fisk skal spise tre, er fantastisk. En annen ting er at vi her ser en fantastisk kobling mellom klima, bærekraft og forvaltning av en landressurs og en hav- og distriktsressurs i en særdeles viktig vekstnæring. På Høyres stortingsseminar Bioøkonomi – den nye oljen? i midten av mars deltok mange interessante forskningsmiljøer, bedrifter og organisasjoner. Felles for dem alle var at de utviste optimisme og framtidstro og var ambisiøse på vegne av denne næringen. Det har vi i Høyre merket oss, og vi vil også være med og legge til rette for denne typen framdrift og optimisme. Tidligere nevnte Borregaards vellykkede dreining av forretningsfokus fra tradisjonell papirindustribedrift til en global aktør basert på framstilling av biobaserte kjemikalier er et viktig og godt eksempel til etterfølgelse. Mulighetene som ligger i å nyttiggjøre seg bioressursene, er store. Klarer vi det, kan vi i Norge bidra til å løse globale utfordringer knyttet til produksjon, konsum, prosessering, lagring og resirkulering av biologiske ressurser. Fotosyntesen er bærebjelken for alt liv. Dens kraft har vært tatt for gitt og kan hende ignorert. Det er det forskerne forteller oss. Regjeringen har ambisjoner for bærekraft og bioøkonomi. Det skal utvikles en strategi, men det viktigste er grep som allerede er gjort, gjennom sammenslåing av forskningsinstitusjoner – et kraftløft som gjøres, der man har fokus på forskning på feltet. Står vi nå på terskelen til en ny epoke? Vel, det er vanskelig å si, men lavkonjunktur i en så kompetanse- og kapitalkrevende bransje som olje- og energinæringen åpner i alle fall store muligheter for andre bransjer. Min spådom er at vi nå vil se en kompetanseforskyvning fra energi over til sjømat, over til bioøkonomi og over til mineralnæringene. Derfor arrangerer Høyre et åpent seminar her på Stortinget den 14. april. Temaet er dyrking av tare og mulighetene dette åpner for når vi snakker om ny verdiskaping for framtida. Hva er de politiske flaskehalsene som må passeres, slik at Norge kan utvikle en ny økonomi basert på dyrking av tare? Vi har i samarbeid med Sintef hentet inn ekspertise på dyrking, høsting og videreforedling av tare. Biokraft, biopolymer og biotech er stikkord for seminaret. Hvordan skape en ny politikk som legger til rette for en ny næring, som legger til rette for en ny økonomi og ny verdiskaping med fotosyntesen i havet som basis? Det er spørsmålet vi stiller oss. Ny næring, ny økonomi i fornybarhetens og evighetens perspektiv kan faktisk være resultatet når vi en eller annen gang får svaret.