Ingjerd Schou (Høyre), 2004-03-22:
Uføretrygd er en økonomisk kompensasjon beregnet for dem som ikke har egen inntektsevne. Imidlertid har vi et fribeløp på 1 G – som nå er på i underkant av 57 000 kr – som ble innført nettopp for å gi uføretrygdede en mulighet til å kunne engasjere seg noe i samfunns- eller arbeidsliv uten at trygden blir redusert. Man kan altså tjene i underkant av 57 000 kr selv om man er 100 pst. ufør og mottar 100 pst. uføretrygd. Man kan ikke tjene ubegrenset før man ser inntekt og trygd i sammenheng. Det må være slik at dersom inntektsevnen endrer seg, må også uføregraden vurderes på nytt. Dette henger sammen med både at det skal lønne seg å arbeide, og velferdsordningenes legitimitet og oppslutning i befolkningen. Mottakere av tidsbegrenset uførestønad og uførepensjon kan i ett år etter tilståelsen ha inntekt opp til grunnbeløpet, altså en friinntekt, ved siden av full ytelse i løpet av et kalenderår. Når inntekten overstiger grunnbeløpet, skal uføregraden revurderes, og ytelsen kan bli satt ned eller falle bort. Uføregraden skal avspeile det faktiske inntektstapet som stønadsmottakeren har, sett i forhold til den inntekten vedkommende hadde før uføretidspunktet. Stønadsmottakeren skal informere trygdekontoret om inntekt som overstiger inntektsgrensen. Mange uføretrygdede vil på grunn av sin helsetilstand ha varierende arbeidsevne. I en god arbeidsperiode kan vedkommende oppnå en arbeidsinntekt som overstiger inntektsgrensen, og så senere i en lang periode ikke ha noen arbeidsinntekt. I slike tilfeller hvor en person har fått revurdert sin uførestønad/uførepensjon, men ikke klarer å ha denne inntekten fremover, vil vedkommende kunne søke om å få høyere uføregrad eller få tilbake full stønad/pensjon. Jeg vil i denne sammenheng også gjøre oppmerksom på at det fra 2004 ikke lenger er en ventetid på ett år etter revurdering av stønaden før stønadsmottaker igjen kan tjene opp til ett grunnbeløp i tillegg til pensjonen. Inntektsgrensen er absolutt og ikke gjenstand for skjønn, bl.a. fordi en skjønnsvurdering vil kunne føre til forskjellsbehandling. Etter min mening bør praksis være den samme for alle tilfeller som har inntekt ved siden av uførepensjon. En klar inntektsgrense er det også lettere å informere om. Jeg har merket meg at komiteen er opptatt av om den informasjon som gis fra trygdekontorene, er god. Det er jeg enig i. Det er en forutsetning at trygdeetaten gir en så konkret og utfyllende informasjon som mulig, slik at den enkelte bruker får god forståelse av sine rettigheter og plikter. Det er etablert et fast informasjonsopplegg overfor den enkelte mottaker av tidsbegrenset uførestønad og uførepensjon. Pensjonisten får tilsendt en skriftlig melding ved innvilgelse av pensjon, hvor det bl.a. redegjøres for hvilken inntekt som vedkommende kan ha ved siden av pensjonen og at trygdekontorene må kontaktes ved inntektsendringer. Ett år etter innvilgelse blir alle pensjonister tilsendt en folder som heter «Til deg som ønsker å kombinere uførepensjon og arbeidsinntekt». Og i forbindelse med grunnbeløpsendringen får den enkelte pensjonist hvert år på utbetalingsbilaget i juli og august en kort informasjon om sin nye inntektsgrense – for å nevne noe av hva trygdeetaten gjør nettopp på dette området, og som representanten Gløtvold var særlig opptatt av. Regelverket på dette området er komplisert. Derfor er det en utfordring for trygdeetaten å informere slik at den enkelte bruker er tilstrekkelig klar over sine rettigheter og plikter. Trygdeetaten arbeider derfor kontinuerlig med å finne nye måter å informere på. Det er imidlertid også viktig at den enkelte uføre bidrar med at opplysningene er så korrekte som mulig.