Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2003-11-18:
Arbeidet med å skape fred mellom nasjoner og folkegrupper er en av de fremste oppgavene for vår utenriks- og sikkerhetspolitikk. Kristelig Folkeparti mener at selve eksistensen av kjernevåpen utgjør en trussel mot menneskeheten, og at den eneste virkelige garantien mot disse våpnene er at de blir utslettet og aldri brukt eller produsert igjen. Avtalen om ikke-spredning av kjernevåpen er selve hjørnesteinen i det internasjonale nedrustnings- og ikkespredningsarbeidet. Den er det eneste formelle hinderet mot internasjonal spredning av kjernevåpen, med mål om å fremme internasjonal stabilitet uten kjernevåpen. Avtalen utgjør dermed en bærebjelke i det globale sikkerhetsbildet. Kristelig Folkeparti er bekymret over at Ikkespredningsavtalen stadig er under press, og vi støtter målsettingene i de to Ny Agenda-koalisjonsresolusjonene om at en trenger en politisk revitalisering av arbeidet med kjernefysisk nedrustning. Kristelig Folkeparti er kjent med at flere resolusjonsutkast om kjernefysisk nedrustning blir behandlet ved sesjonene i FNs generalforsamling, og konstaterer at Norge i år valgte å avstå fra å stemme for Ny Agenda-resolusjonen. Det er gjort framskritt på nedrustningsområdet og når det gjelder ikke-spredning. Over 60 år etter at de første kjernevåpnene ble detonert, er det i dag åtte stater som har kjernevåpen, mot tretti den gang. Vi kan med sikkerhet si at Ikkespredningsavtalen har bidratt til å dempe antallet nye kjernevåpenstater. Ingen annen internasjonal avtale har flere medlemmer enn denne, bare India, Israel og Pakistan står utenfor. Tross positive tendenser er det grunn til å være urolig for framtiden til Ikkespredningsavtalen. Hovedtrusselen er manglende etterlevelse av ikkespredningsforpliktelsene, og vi etterlyser en større framdrift på nedrustningsområdet. Vi ser en manglende gjennomføring og oppfølging av de 13 handlingsstegene vedtatt på tilsynskonferansen i 2000. Nord-Koreas annonserte uttreden av avtalen er urovekkende, det samme er spørsmålet om Irans kjernefysiske program. Særlig bekymringsfullt er det at også USA har en manglende framdrift på nedrustningsområdet. Prøvestansavtalen ble avvist. ABM-avtalen ble oppløst i fjor, og med den også START-prosessen. Kristelig Folkeparti ser positivt på at USA og Russland inngikk en ny avtale, den såkalte Moskva-avtalen. Men hovedproblemet med denne avtalen sammenliknet med tidligere avtaler er at den er for vag. Det er videre bekymringsfullt at USA utvikler nye typer kjernevåpen som «bunker busters», og at den nye loven om rustningsprogrammer innebærer at det gamle forbudet mot små atomsprengladninger, såkalte «mininukes», må bli opphevet. Om ledende kjernevåpenstater er i ferd med å snu ryggen til avtalebasert rustningskontroll og multilaterale avtaler, lover dette ikke bra for ikkespredningsavtalens framtid. Argumentene for å skaffe seg slike nye og varierte våpen er at trusselbildet er endret, og at bekjempelse av nye motstandere krever dette. Faren er at atomterskelen senkes ved at andre også da vil skaffe seg slik teknologi, og at terskelen for bruk av slike «mininukes» kan være lavere. Da har vi ikke fått en tryggere verden. Den eneste måten å gjøre verden tryggere på er ved internasjonalt forpliktende samarbeid. Det er grunn til å gi norske myndigheter, som har vært pådriver i flere spørsmål, ros. Norge har bl.a. tatt til orde for å gjøre 1. komite i FN mer effektiv, vi har vært kritiske til USA når det gjelder prøvestansavtalen, vi har vist uro over «mininukes», og vi har ytret oss mot taktiske våpen og kontrollen med spaltbart materiale.