Trond Helleland (Høyre), 1999-12-16:
Stort sett er det en samlet komite som står bak merknadene her, men jeg har jo merket meg at Fremskrittspartiet nå går til frontalangrep på detaljstyringen fra EU, som de sier, og mener at vi bør reforhandle dette EØS-direktivet. Realiteten er jo at det veldig mange av disse paragrafene omhandler, allerede er ganske detaljert regulert i norsk lovgivning. For eksempel Fremskrittspartiets ønske om at fjernsynsselskapene selv fritt skal kunne bestemme hvor mye reklame de skal sende, har egentlig ingenting med EØS-direktivet å gjøre, det er også nedfelt i norsk lovgivning. Så jeg syns på en måte at dette angrepet på EØS-avtalen – det er andre gangen i løpet av en ukes tid at Fremskrittspartiet nå nærmest ønsker å nedlegge veto eller i hvert fall reforhandle avtalen på bakgrunn av direktiv som vi får til behandling i komiteen – er litt pussig, men det føyer seg kanskje inn i den nyorienteringen Fremskrittspartiet er i ferd med å foreta i forhold til spørsmål om norsk EU-medlemskap, uten at man skal ta opp det her. Ellers slutter Høyre seg til komiteens innstilling, og vil samtidig understreke at komiteen ikke har hatt de nødvendige høringsmøter ved behandlingen av denne saken. Det er beklagelig, som også Grethe Fossum sa, at korte tidsfrister meddelt fra departementet skaper problemer for en fullt ut tilfredsstillende saksbehandling. Vi er glad for at en samstemt komite nå slutter seg til en annen måte å beregne reklametiden på enn det det var lagt opp til fra departementets side. «Any given hour»-prinsippet er lite hensiktsmessig med tanke på beregning av maksimal reklametid. Det er derfor positivt at komiteen nå stiller seg bak at klokketimeprinsippet kan tas i bruk i Norge i likhet med i en rekke andre land. Høyre har merket seg at flere høringsinstanser, f.eks. Norsk Presseforbund, er kritiske til forslaget om å opprettholde særnorske begrensninger som kan svekke norske kringkastere i forhold til utenlandske konkurrenter. Denne kritikken deler Høyre. At Norge lager strengere regler enn det EØS-avtalen har, mener vi at vi bør være tilbakeholdne med og heller prøve å få til regler og reguleringer som er i samsvar med det våre naboland har. Så til den saken som nok vekker størst interesse hos det sportsgale TV-seende publikum, nemlig hvorvidt det skal utarbeides en liste over viktige sportsbegivenheter som allmennheten skal ha tilgang til ved at de blir overført på allmennkanalene med over 90 pst. dekning. Debatten dreier seg om Norge skal utarbeide en slik liste, og hvilke arrangement som skal være med på listen. En enstemmig komite viser til at departementet vurderer en nasjonal liste bestående av fotball-VM og -EM samt kvalifiseringskamper, håndball-VM og -EM samt kvalik-kamper, sommer- og vinter-OL, VM på ski og friidrett. Det gjelder begge kjønns arrangementer i den kategori. Vi er kjent med de innvendingene som rettighetshaverne har til en slik liste, og vi vil be departementet gå inn i en dialog med rettighetshaverne og ikke lage en for omfattende liste, dersom man i det hele tatt vil innføre en slik liste. Så til slutt et par spørsmål til statsråden. Under forrige fotball-VM sendte TV3 en del kamper som NRK ikke hadde plass til på sin sendeplan. Vil dette være mulig i fortsettelsen dersom man begrenser dette til å gjelde allmennkanalene? Det er bare NRK1 og TV 2 som når ut til 90 pst. av befolkningen. Vil dette sette en bom for at f.eks. NRK2 eller TvNorge kan sende deler av de store begivenhetene som f.eks. vinter- og sommer-OL? Kan statsråden eventuelt si noe om hvordan de tolker dette? Så til § 3-1 andre ledd, som går på reklame for livssyn og politiske budskap i fjernsyn, som Høyre gjentatte ganger har stemt imot. Det ønsker vi å stemme imot også denne gangen.