Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-06-02:
Det er viktig å fokusere på hvordan vi organiserer den statlige forvaltningen. I transportsektoren er det store beløp som skal benyttes til drift, vedlikehold og utbygging, og målet bør være at mest mulig av midlene brukes til operative oppgaver. Samtidig må vi ha en forvaltning som sikrer en kvalitetsmessig gjennomføring av disse oppgavene. Jeg har i mitt brev av 18. april i år orientert transport- og kommunikasjonskomiteen om de prosessene som har vært knyttet til Kystverkets organisering de senere år, for dette har nemlig vært grundig debattert i de foregående årene. Etatens hovedkontor ble med virkning fra 1. januar 2002 flyttet fra Oslo til Ålesund. Ved omorganiseringen av etaten ble fartøyene som nyttes til nyanlegg, drift og vedlikehold av navigasjonsinnretningene, samlet i en egen enhet, som kalles Kystverket Rederi. Dette er en egen regnskapsmessig enhet direkte underlagt kystdirektøren. I forbindelse med flyttingen ble også økonomistyringen av etaten vurdert. De budsjettmessige fullmaktene ble endret for å sikre en effektiv drift av etaten. Bevilgningene under Kystverket ble samlet på ett utgifts- og inntektskapittel. Dette ivaretar behovet for budsjettmessig fleksibilitet. Videre gir det Kystverket mulighet for en intern styring basert på bedriftsøkonomiske prinsipper. Samtidig ble det foreslått nye merinntektsfullmakter. I dette arbeidet ble det lagt til grunn at endringene vil gi Kystverket et godt grunnlag for en rasjonell og effektiv styring og drift innenfor de rammene som Stortinget vedtar. Jeg kan ikke se at det har oppstått nye forhold som endrer på dette nå. Utviklingen av etaten fortsatte også etter flyttingen. Per 1. januar 2003 ble ansvar for statlig beredskap mot akutt forurensing overført fra Miljøverndepartementet og SFT til Fiskeri- og kystdepartementet og Kystverket. Man fikk dermed i større grad samlet de operative sivile ressursene langs kysten i en og samme etat. Hensikten med overføringen var å legge til rette for bedre koordinering av oljevernberedskapen. En målsetting var å få en mer effektiv bruk av offentlige midler gjennom en slik samling av oppgaver. Heller ikke her kan man se at det har oppstått nye forhold som skulle endre tidligere vurderinger. Selskapets entreprenørdrift er utskilt som eget statlig aksjeselskap, da Secora AS ble etablert 1. januar 2005. Dermed ble det et klarere skille mellom Kystverkets myndighetsoppgaver og produksjonsvirksomhet knyttet til fiskerihavner og farleder. Videre er det en målsetting at det skal øke produktiviteten, slik at vi får mer utbygging for pengene som bevilges til fiskerihavner og farleder. Kystverket er i dag en etat som i hovedsak står for forvaltningsoppgaver og tjenester med hjemmel i lov. Det er derfor naturlig at dette ivaretas av et forvaltningsorgan og ikke et statlig selskap. Kystverket må drive sin virksomhet innenfor de bevilgningene som Stortinget stiller til disposisjon. Vi kan alle ønske at det på enkelte områder stilles flere midler til disposisjon, enten det er til fiskerihavneutbygginger eller oljevernberedskap. Dette bør imidlertid fortsatt være en del av de årlige budsjettprosessene, hvor vi kan se samfunnets ulike behov i sammenheng. Det er på et slikt grunnlag vi som politikere bør foreta våre prioriteringer. Flertallet i Stortinget har prioritert nettopp transportsektoren, inkludert havneutbygging, og også oljevernberedskap. I Soria Moria-erklæringen framholdes det at Regjeringen ønsker en sterk og effektiv offentlig sektor. Den skal være i stand til å ivareta hensynet til kvalitet, tilgjengelighet, rettferdighet og økonomisk effektivitet. Det vil bestandig være rom for forbedringer, og vi vil derfor se på mulighetene for ytterligere effektivisering av Kystverket. Som jeg pekte på i mitt svarbrev til komiteen, er dette en del av den løpende dialogen og en viktig del av etatsstyringen av Kystverket. Foreliggende dokument tar også opp departementstilknytningen for Kystverket. Som jeg skrev til komiteen i mitt svarbrev av april i år, har dette vært vurdert tidligere. En helhetlig hav- og kystforvaltning vil stå foran en rekke sentrale forvaltningsoppgaver i årene framover. Det pekes på at havnene sammen med Kystverket, bl.a. som en følge av forslag til ny EU-EØS-lovgivning, vil få en enda sterkere rolle i arbeidet med sikkerhet og beredskap til sjøs. Dette er en nødvendig forutsetning bl.a. for å realisere verdiskapingspotensialet i marin og maritim sektor. Arbeidet må også ses i sammenheng med Fiskeri- og kystdepartementets øvrige arbeid i kyst- og havforvaltningen. Det har heller ikke her kommet nye forhold som skulle endre på den vurderingen. I sum innebærer dette at dagens departementstilknytning framstår som en fornuftig videreføring.