Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2004-02-26:
La meg først få takke for hyggelige ord fra saksordføreren og gjengjelde dem med å si at det har vært et godt samarbeid. Det er hyggelig å få ros fra Kristelig Folkeparti. Jeg vet ikke om det er avklart med Bondevik og Høybråten, her er det litt andre adjektiver som brukes om dagen. Vi har iallfall hatt et konstruktivt samarbeid, slik vi i vår komite oftest har med regjeringspartiene. Dette er en viktig sak. Det er en viktig næringspolitisk sak. Det er en viktig kulturpolitisk sak. Det er en viktig samferdselssak. Det er en sak som berører veldig mange forskjellige saksområder, men først og fremst har vi sett det som en kulturpolitisk sak. Det dreier seg om hvorvidt hele landet skal ta del i den framtidige TV-utviklingen, det dreier seg om allmennkringkasterne våre, det dreier seg om det som TV-tilbudet og disse TV-stasjonene skal bidra til, nemlig en videre nasjonsbygging og utvikling av vår kultur, formidling av kunnskap, innsikt og samfunnsdebatt, og derigjennom har kringkastingen en viktig kulturpolitisk rolle. Spørsmålet om et digitalt bakkenett har en lang forhistorie. Vi fra Arbeiderpartiets side skulle helst ha sett at en slik type viktig infrastruktur også skulle ha vært offentlig utbygd og offentlig eid. Det er ikke uproblematisk at de viktigste innholdsleverandørene også kontrollerer distribusjonsnettverket. Det hadde vært en fordel om den typen infrastruktur var eid av fellesskapet. Så kunne innholdsleverandørene – med visse retningslinjer liggende i bunn – bruke det felles distribusjonssystemet i konkurranse med hverandre. Vi har imidlertid sett at prosessen har kommet for langt. Forhistorien her i huset, tidligere merknader og vedtak tilsier at det nå er tid for å trekke en konklusjon og få bygd et digitalt bakkenett. Likevel er vi glad for at vi har fått flertallsmerknader om at fellesskapets interesser må ivaretas. Det finnes måter å gjøre det på, selv om det ikke er det offentlige selv som står som utbygger og eier. Konsesjonsprosessen har gitt én aktør som er villig til å bygge ut et digitalt bakkenett. Vi inviteres i Stortinget, slik jeg ser det, til å ta standpunkt til to ting. Det ene er å gi vår tilslutning til et digitalt bakkenett, og det andre, som ikke er uvesentlig, er å gi vår tilslutning til å avvikle det analoge bakkenettet. Vår konklusjon i begge spørsmål er – ja. Det er nødvendig å gå inn i den digitale tidsalderen. Det er nødvendig å bygge et digitalt bakkenett. Ikke minst dreier spørsmålet seg om hvorvidt hele landet skal ta del i det digitale bakkenettet, for det digitale fjernsynet vil komme fram til mange i Norge uansett hva vi vedtar i Stortinget. Det vi inviteres til å være med på, er et tiltak som skal sikre at alle får et tilbud om den framtidige TV-teknologien. Det andre spørsmålet, om vi skal avvikle det analoge bakkenettet, sier vi også ja til. Det er utvilsomt slik at skal et digitalt bakkenett ha en lønnsomhet i bunn, og NRK og TV 2 ha en økonomi som er forsvarlig, kan man ikke drive med dobbel distribusjon, slik også saksordføreren sa. Det framstilles av og til slik at det digitale bakkenettet blir svært dyrt, og som om en videreføring av det analoge sendenettet vil være gratis. Slik er det ikke. Det er vesentlige kostnader, kanskje minst like store kostnader, med å vedlikeholde det analoge nettet som med å bygge et nytt digitalt bakkenett, hvis man ser på vedlikehold og drifting av mastene og senderutstyret. Når et digitalt bakkenett i tillegg vil gi store deler av befolkningen et tilbud om NRK2, som de ikke har i dag, var det klart at vår konklusjon ble en tilslutning til både digitalt bakkenett og til å avvikle det analoge. Så stilles det spørsmål om vi i Stortinget har anledning til å stille tilleggskrav. Jeg har sett at det debatteres om det juridisk er forsvarlig at Stortinget etter at konsesjonen er utlyst, kan stille tilleggskrav. Det vi i hvert fall kan stille betingelser om, slik jeg ser det, er kulturpolitiske hensyn, som skal være ivaretatt, for at vi skal kunne være med på å avvikle det analoge nettet. Så får selvsagt de som vurderer å bygge ut det digitale bakkenettet, se om de kravene er forsvarlige, og om man kan skrive en kontrakt med Kulturdepartementet om utbygging av det digitale bakkenettet med den bakgrunn. Men hvis vi ikke får kravene våre innfridd, så mener jeg at det igjen må settes spørsmålstegn ved om det analoge nettet kan avvikles, fordi det er sikringen av et allmennkringkastertilbud når det gjelder de kulturpolitiske målene som våre krav inneholder, som er det vesentlige for oss, og da må vi også sikre at disse blir oppnådd. Et av de viktigste kravene våre er dekningsgraden. Vi mener at 95 pst. av landet bør dekkes. I tillegg har vi en merknad om de områdene hvor det ikke er så tett bosetting, men hvor det er stor hyttebebyggelse, hvor det er hovedferdselsårer osv. Et av argumentene for et digitalt bakkenett har jo nettopp vært at man kan motta det fra mobile enheter. Det andre kravet vårt er knyttet til inngående bredbånd. Det er ingen tvil om at når en drifter disse mastene, kan det for en vesentlig rimeligere sum også settes opp sendere som kan gi tilbud om inngående bredbåndsdekning i områder av landet som nok må vente mange år før de får tilfredsstillende fiberdekning. Vi mener at dette må ses i sammenheng, og det er det også en flertallsmerknad for. Vi mener også at en bør se på muligheten for en returkanal. De fleste av oss har vel ikke behov i private husholdninger for utgående bredbånd, men bedrifter og offentlige institusjoner osv. vil ha behov for det. Det er viktig at hele landet får ta del i det, og det digitale bakkenettet bør også brukes i den sammenhengen. Så har vi krav til innholdet i det som skal distribueres på det digitale bakkenettet. Et vesentlig krav fra oss er selvsagt at allmennkringkasterne er der – det lå også i forutsetningene – men også at TV 2 ligger der som et gratistilbud så lenge den nåværende konsesjonsperioden som TV 2 har, varer. Det er klart at det digitale bakkenettet åpner for andre typer betalingssystemer enn kun reklame. Det analoge nettet har ikke den muligheten. Så det er våre vedtak her nå som faktisk gjør at betalingssystemer kan innføres. Da er det viktig at det ligger som en forutsetning – i hvert fall i den perioden den analoge konsesjonen strekker seg, altså fram mot 2009 – at TV 2 skal være et gratistilbud for befolkningen. Lokal-TV er det viktig å få plass til. Så har vi også understreket det med kunnskapsformidling. For universiteter og høyskoler er det en fantastisk mulighet til å formidle kunnskap, til å drive med fjernundervisning osv. ved hjelp av kringkastingsteknologien. Det er det viktig at det gjøres plass for, og da på en måte som ikke blir for dyr for dem som skal formidle kunnskapen. En «åpen kanal» ligger også som en forutsetning. Det er viktig at den ikke bare er ikke-kommersiell. Det må være slik at det ikke bare er de økonomisk sterke organisasjonene, eller de som driver med pengeinnsamling og den type ting i sin formidling, som får anledning til å bruke den, men at den blir en reell mulighet – med et reelt selvstyre, ubyråkratisk og billig – for organisasjoner til å kommunisere direkte med sine medlemmer og andre interesserte. Vi skulle også ha ønsket oss plass for de nordiske allmennkringkasterne. Vi hadde gjerne sett et tettere samarbeid mellom de nordiske land. Den gamle drømmen om NORSAT og muligheten for nordisk formidling av allmennkringkasterne er kommet et betydelig steg nærmere gjennom et digitalt bakkenett. Det håper vi departementet kan se nærmere på. Kostnadene har vært et vesentlig spørsmål i diskusjonen om digitalt bakkenett. Vi er ikke så bekymret for kostnadene ved utbyggingen av selve nettet. Det har jo vist seg å bli langt rimeligere enn først forutsatt, og det skulle også tilsi at den dekningsgraden som Stortinget nå forutsetter, skulle være oppnåelig for utbyggerne. Derimot kan det bli en betydelig kostnad for husholdningene. Her er det viktig at utbyggeren legger opp til systemer som gjør at disse ulike boksene for det første blir så teknologisk avanserte som mulig, og derigjennom også rimelige, gjerne med multikanalfunksjoner osv., slik at ikke urimelige kostnader skyves over på husholdningene. Vi har ment at det er riktig og viktig at man har den krypteringsteknologien og det felles teknologisystemet på disse boksene som gjør at vi kommer opp i slike kvanta at en lav pris kan garanteres. Det må også være en slik fleksibilitet i prissettingen at man f.eks. kan få boksene gratis mot å betale et lite beløp over noen måneder eller år. Her kommer det nok til å bli en tøff konkurranse mellom NTV og de andre distributørene av digitale TV-signaler når dette innføres. Når det gjelder SVs forslag, som i stor grad bygger på det som vi har sagt i felles merknader, håper jeg at statsråden i sitt innlegg avklarer at dette er det tilslutning til. Da anser jeg det som helt unødvendig å skulle stemme over de forslagene her i salen.