trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Torgunn og Bodil lever med dette hver eneste dag. Utfordringen er at man føler at det er ganske urettferdig, fordi det som er alternativet, er at Torgunn kan bli syk, at hun da etter hvert går over på AAP og etter hvert blir uføretrygdet, mens hun faktisk om noen år kanskje kunne jobbet, fordi Bodil kanskje vil trenge en institusjonsplass. Men det vil være veldig dårlig både for Torgunn og ikke minst for samfunnet, fordi man da sender noen veldig dårlige signaler herfra, fra det offentlige. Jeg synes det er bra at statsråden sier at dette er noe hun vil se på om, men jeg håper at man gjør dette ganske fort, for vi har sett en trend de siste årene – at stadig flere unge blir demente og får Alzheimer. Det er en helt annen utfordring enn det kanskje var før, når dette gjaldt eldre. Så jeg vil likevel gjerne utfordre statsråden på noen tidsperspektiver. Hvor lang tid tror man det vil ta før man kan få på plass noen løsninger?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Ja, det er nok sånn at omsorgslønn er en kommunal ordning. Det er en rettighetsfestet ordning som man skal kunne få, men så er det veldig forskjellig fra kommune til kommune i hvor stor grad man har ressurser og muligheter til å kunne bruke den ordningen. I dette tilfellet har man utfordret både kommunen, Nav og statsforvalteren – alle de offentlige ordningene er utprøvd og sett på muligheten for. Men det er altså sånn at ingen av dem vil kunne fungere for denne familien. Det er det som er så frustrerende. Jeg får samme tilbakemeldinger fra andre som opplever at den ene parten blir dement når man er ung, og det betyr at det haster å få på plass tiltak. Jeg er glad for at statsråden sier at dette er noe man jobber med, at dette er noe man må se på. For Torgunn, Bodil og alle de andre som gjerne vil få lov til å være sammen den tiden man har, når man fortsatt er så frisk at man kan være sammen, så er det en viktig verdi. Derfor vil jeg utfordre statsråden på at dette må skje fort, og jeg håper at statsråden vil følge opp dette.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-05-11:
«Pårørende er en uvurderlig ressurs som gjør en enorm innsats for sine nærmeste. Det er krevende for mange over tid. I likeverdsreformen som ble lagt frem av Solberg-regjeringen i fjor, var et av hovedinnsatsområdene «ivareta og inkludere pårørende». Et av tiltakene er pårørendeprogrammet, som skal være et læringsverktøy for ansatte i helse- og omsorgstjenesten i kommunene og helseforetakene. Hvordan skal statsråden følge opp pårørendeprogrammet, og hva vil statsråden gjøre for å styrke arbeidet med å ivareta og inkludere pårørende?»
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-05-11:
Først vil jeg si at jeg synes det er bra at regjeringen viderefører Solberg-regjeringens pårørendestrategi med handlingsplan. Der var det en rekke viktige tiltak som også statsråden var inne på. Det er viktig at disse tiltakene settes i gang, for det er mange pårørende som opplever en stor belastning, og som trenger avlasting. Det er 800 000 pårørende i Norge. Det er mange pårørende som opplever fragmenterte tjenester der en blir mer sårbar i en allerede veldig sårbar situasjon. Så må jeg si at når jeg leser Hurdalsplattformen, er vel kanskje ikke ambisjonene der like høye for pårørende. Jeg skulle ønske at det var mer der. Men mitt oppfølgingsspørsmål er: Hvordan har regjeringen tenkt konkret å styrke samarbeidet med bruker- og pårørendeorganisasjonene og frivilligheten? Og hvordan skal en videreføre og styrke støtten til pårørende, rent konkret?
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-05-11:
Den pårørendestrategien Solberg-regjeringen la fram, strekker seg fra 2021 til 2025. Det betyr at mange av disse tiltakene skal innfases i løpet av den tidsperioden som strategien og handlingsplanen gjelder for. Statsråden var inne på at Helsedirektoratet har fått i oppdrag å følge opp tiltakene i strategien. Mitt siste spørsmål til statsråden er når en kan forvente at en får forenklet den hjelpestønadsordningen som også bl.a. Hurdalsplattformen nevner, og som også er et viktig tiltak i pårørendestrategien for å bidra til at pårørende får bedre støtteordninger til å kunne være pårørende, også sett opp mot det faktisk å stå i arbeidslivet samtidig som en skal være pårørende for sine nærmeste.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Bevilgningene og tiltakene under pårørendeprogrammet ble i 2020 videreført som en sentral del av regjeringens pårørendestrategi og handlingsplan, «Vi – de pårørende». Strategien inneholder seks innsatsområder med tilhørende tiltak som i sum skal bidra til å løfte pårørendes situasjon, og ivareta og inkludere pårørende. Jeg har gitt Helsedirektoratet i oppdrag å følge opp strategien, slik at tiltakene fases inn i planperioden. Et av hovedtiltakene som er videreført i strategien, er tilskuddsordningen om helhetlig støtte til pårørende med krevende omsorgsoppgaver. En viktig del av strategien er at ingen barn skal måtte ta omsorgsansvar for familie eller andre. Vi vil derfor styrke arbeidet med å kartlegge og ivareta barn og unge som er pårørende. Vi ser på behovet for å innføre plikt om at helse- og omsorgstjenesten i kommunen skal ha barneansvarlig personell, og vi jobber med å videreutvikle tiltaket «Barn under radaren». Pårørendeveilederen er evaluert, og vi har fulgt opp resultatene i form av konkrete tiltak, bl.a. ved å forbedre veilederen og videreutvikle helsenorge.no. Et av tiltakene i strategien er å utarbeide en nasjonal bruker- og pårørendeundersøkelse for å få kunnskap om brukeropplevd kvalitet i tjenesten. Det gjør vi årlig. Regjeringen arbeider med en bo trygt hjemme-reform, der målet er at eldre skal kunne leve trygt hjemme, og at pårørende får nødvendig og forutsigbar støtte og avlastning. Pårørendeavtaler med kommunen er et tilbud til pårørende med særlig tyngende oppgaver. Regjeringen vil videreutvikle dette verktøyet slik at denne gruppen pårørende kan ha mulighet til å planlegge eget liv, bl.a. ved å ha gode rutiner for samarbeid mellom pårørende og helse- og omsorgstjenesten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Regjeringen har startet arbeidet med flere reformer hvor pårørende er en viktig ressurs og blir invitert inn i arbeidet. Vi har startet arbeidet med en reform som skal gjøre det trygt for eldre å bo lenger hjemme, bo trygt hjemme-reformen. Der vil pårørende få en sentral plass i arbeidet, fordi det er viktig å sikre at pårørende får nødvendig og forutsigbar støtte og avlasting, og vi vil sørge for at vi får innspill fra pårørende i arbeidet med den reformen. Der er vi i gang med en åpen og inkluderende prosess, og vi inviterer til egne innspillsmøter både nasjonalt og regionalt i løpet av året. Også resultatet fra den nasjonale pårørendeundersøkelsen for 2021 vil snart bli publisert. Det er en undersøkelse som gir et bilde av pårørende til de mest sårbare pasientgruppene og deres behov, og vi vil følge opp det den undersøkelsen vil gi oss av ny kunnskap.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg har ikke noen dato til representanten Svardal Bøe med tanke på hvordan det tiltaket står i dag, men det skal jeg ta med meg og følge opp. Det er Helsedirektoratet som har fått oppdraget, og de har også fått beskjed om at tiltakene i strategien etter hvert skal fases inn. Så det er et oppdrag som er gitt.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det er avgjørende at hjelpeapparatet rundt den enkelte familie som har barn med alvorlig sykdom eller funksjonsnedsettelser, fungerer godt. Mange av disse familiene sliter med å finne fram i velferdstilbudene, og de trenger bedre hjelp og avlastning i en krevende hverdag. Barnekoordinatorordningen kan bidra til at disse ungene og familiene deres får oppleve at samfunnet stiller opp, at de blir tatt vare på og inkludert. Koordinatorgarantien vil være viktig for å avlaste familiene med bl.a. å finne fram i alle hjelpetilbud, bistå med søknader og sørge for bedre koordinering av velferdstjenestene. Barnekoordinatoren skal sørge for at familien og barnet får et velferdstjenestetilbud som er koordinert og helhetlig, og at de får nødvendig informasjon og veiledning. Det tas sikte på at ordningen trer i kraft 1. august i år, og kommunene kompenseres med 100 mill. kr i 2022. Helsedirektoratet, Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet, Arbeids- og velferdsdirektoratet og Utdanningsdirektoratet har fått i oppdrag å utarbeide en veileder om lovendringene som ble foreslått i proposisjonen. Det er i tråd med forslag i Prop. 100 L for 2020–2021. Veilederen skal ferdigstilles i midten av september. I arbeidet med veilederen skal direktoratene ha kontakt med kommunene. De samme direktoratene skal også gjennomføre en evaluering av samarbeids- og samordningsbestemmelsene, inkludert barnekoordinatorordningen. Hensikten med det er å få kunnskap om hvordan tiltakene virker. Gjennom både bevilgninger til kommunene og veilederen som kommer i september, mener jeg at kommunene har mulighet til å være godt forberedt.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det er viktig at man har gode tilbud lokalt i kommunene, som møter familier som har barn som enten er alvorlig syke eller har store hjelpebehov. Det opplever jeg at er noe kommunene jobber med hele tiden. Dette er en lovfestet rett som Stortinget har bedt om, lagt fram av den forrige regjeringen. Det er også statsbudsjettet for i år, hvor rammene for oppfølging av dette kravet også er lagt. – Det er den framdriften som ligger der, lagt fram av den regjeringen jeg regner med representanten Sandra Bruflot støttet. Vi har i tillegg, gjennom tilleggsbrevet, også styrket kommunene i årets budsjett med 2,5 mrd. kr. Her er det viktig at kommunene jobber godt sammen, og det er viktig at det også følges opp av de nevnte direktoratene, og at vi evaluerer dette godt.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Der mener jeg at de endringene som bl.a. flertallet i Stortinget gjorde i bioteknologiloven, er viktig. Det å tilby en god svangerskapsoppfølging er viktig, slik at man tidlig i svangerskapet kan vite hva som venter både mor og familien. Tilbud om tidlig ultralyd blir nå en realitet. Det vil være viktig for familiene som får kunnskap om at det kan være en krevende hverdag for det barnet som blir født, at det følges opp med den kommunen familien bor i. Så det er en viktig del av dette.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Stortinget har vedtatt en rekke lovendringer knyttet til individuell plan i forbindelse med behandlingen av endringer i velferdstjenestelovgivningen, Prop. 100 L for 2020–2021. Formålet med lovendringene har vært å harmonisere reglene om individuell plan slik at reglene i de ulike lovene blir mest mulig like. Dette skal være med på å sikre lik forståelse av regelverket og fremme samarbeid mellom tjenestene. Velferdstjenester som ikke selv har plikt til å utarbeide individuell plan, får nå plikt til å medvirke i arbeidet med planen. Det tas sikte på at disse lovendringene trer i kraft 1. august. I lovproposisjonen ble det også foreslått å innføre en felles forskrift om individuell plan som skal gjelde for alle velferdstjenestene som har plikt til å utarbeide slike planer. Jeg har fulgt opp dette og tar sikte på å fastsette en slik felles forskrift om individuell plan i løpet av kort tid. Helsedirektoratet har fått i oppdrag å utarbeide en veileder om lovendringene som ble foreslått i proposisjonen. Det skal gjøres sammen med Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet, Arbeids- og velferdsdirektoratet og Utdanningsdirektoratet. Veilederen skal ferdigstilles i midten av september. I arbeidet med veilederen skal direktoratene ha kontakt med bl.a. kommunene. De samme direktoratene skal også gjennomføre en evaluering av samarbeids- og samordningsbestemmelsene, inkludert barnekoordinatorordningen. Hensikten er å få kunnskap om hvordan tiltakene virker når de blir satt ut i livet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg vil først svare på hvordan jeg, som ansvarlig statsråd, vil følge det opp. Min oppgave er å gjennomføre forskriftsarbeidet og sikre at vi har de myndighetsorganene som skal påse at dette blir praktisert på riktig måte. Til det siste, om hvordan dette nøyaktig slår ut: Da må jeg henlede oppmerksomheten til de proposisjonene som Stortinget har behandlet knyttet til flyktningsituasjonen og migrasjon. Der har Stortinget sluttet seg til at disse rettighetene, retten til både en individuell plan og en barnekoordinator, som det forrige spørsmålet jeg svarte på, gjaldt, er rettigheter man kan se på hvis man kommer i en situasjon hvor helsetjenesten blir overbelastet. Det som er riktig for meg å prioritere, er å sørge for at forskrift og det som må være på plass for at kommunene skal kunne oppfylle sine forpliktelser, er på plass.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg er helt enig i det, og i en normalt oversiktlig situasjon synes jeg det er veldig riktig å etterspørre dette. Men jeg synes heller ikke at Stortinget skal være tvetydig, for vi har jo sagt at dette er noe av det man kan tolerere, at hvis det kommer et økt antall flyktninger hit og man får et press på helsetjenesten, kan man fravike. Men det er viktig at man fortsetter opplæringen, og situasjonen er veldig forskjellig fra kommune til kommune. Noen har jo ikke mottak. Når flyktningene kommer, er det mottak og den første delen som er avgjørende. Dette er en utfordring først når vi får bosatt et stort antall flyktninger. Så jeg er helt enig med representanten – det er viktig at det er trykk på dette arbeidet, og at vi kommer videre med det som er Stortingets målsetting, at man skal bedre koordinere tjenester, og at man skal få en plan for de tjenestene og den behandlingen man mottar.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Brukerstyrt personlig assistanse, BPA, er en alternativ måte å organisere praktiske og personlige tjenester på for dem som har nedsatt funksjonsevne og stort behov for bistand i dagliglivet. Assistentordningen kan ytes både i og utenfor hjemmet, og over tid har det oppstått et forventningsgap knyttet til hva som er mulig å oppnå av BPA innenfor gitte rammer og rettslige reguleringer. I 2019 ble det, som representanten nevner, oppnevnt et utvalg som skulle gjennomgå og foreslå forbedringer i BPA-ordningen. Utvalget leverte sin utredning 16. desember i fjor. Et viktig premiss for utvalgets arbeid var at BPA skulle defineres som et likestillingsverktøy – ikke en helseordning. Det samsvarer med Hurdalsplattformen, der vi vil videreutvikle brukerstyrt personlig assistanse som et viktig verktøy for å sikre deltakelse og likestilling i samfunnet. Som representanten er kjent med, ble utredningen sendt på ordinær høring i begynnelsen av mars. Høringsfristen er satt til 1. juli i år. Jeg håper at alle som har erfaringer med ordningen fra ulike ståsted, vil bidra med innspill i høringsrunden. Jeg kan love at uttalelsene som kommer inn, vil være et viktig grunnlag for vårt videre arbeid med hvordan ordningen med brukerstyrt personlig assistanse kan bli bedre for de som benytter seg av det.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg vil understreke betydningen av en god høring, og at vi får inn mange innspill når utvalget, som representanten helt riktig påpeker, ikke ga oss noen særlig entydige anbefalinger. De var delt, og det var i hvert fall ikke noen klare anbefalinger i den NOU-en. Desto viktigere er det med en god høring, og så skal vi bearbeide de høringsinnspillene vi får, og følge opp det når høringsfristen har gått ut. Men det er en rekke dilemmaer med denne ordningen. Den er veldig god for brukerne, men den fungerer ikke godt nok som et likestillingsverktøy. Det er også noe med dagens ordning som gir uheldig forskjellsbehandling mellom funksjonshemmede og også ulik praksis i ulike kommuner. Så det er viktig at vi følger opp dette.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det som er viktig for regjeringen i det videre arbeidet, er at vi får en god brukerstyrt ordning som sikrer likebehandling, er bærekraftig og kan praktiseres likt i de fleste kommunene. Utover det vil ikke jeg forskuttere noen konklusjoner, men jeg synes det er viktig at vi får en god høring, og den høringsfristen går ut i juli. Da vil vi starte arbeidet med å bearbeide og følge opp de anbefalingene som ligger både fra utvalget og også fra høringen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Helsedirektoratet sluttet i 2016 å gi godkjenning til personer med masterutdanning i psykologi fra Eötvös Loránd-universitetet, ELTE. Årsaken var at direktoratet ble gjort kjent med at masterutdanningen ikke kvalifiserte til selvstendig yrkesutøvelse som psykolog i Ungarn. Den forrige regjeringen valgte å etablere et kvalifiseringsprogram for dem som ble berørt av praksisendringen. Personer som hadde startet masterutdanningen før praksisendringen, fikk mulighet til å delta. Til sammen har ca. 200 gjennomført kvalifiseringsprogrammet, til en samlet kostnad av ca. 200 mill. kr. Som jeg har orientert Stortinget om i svar på skriftlig spørsmål tidligere, vil ikke regjeringen utvide ordningen med kvalifiseringsprogram til dem som har startet på masterutdanningen i psykologi ved ELTE, etter at Helsedirektoratet endret praksis. Det kan ha vært langt flere enn dem som tok bachelorstudiet ved ELTE, som hadde planer om å fullføre masterutdanningen i psykologi ved ELTE. For eksempel hadde de fleste kandidatene som har deltatt i kvalifiseringsprogrammet, gjennomført bachelorutdanning ved andre institusjoner enn ELTE. En stor andel har bachelorutdanning fra Norge. Det vil være urettferdig overfor de som har fullført masterutdanningen i psykologi i andre land, og som har innrettet seg etter Helsedirektoratets praksisendring, dersom de 70 som valgte å starte på masterutdanningen ved ELTE, etter praksisendringen skal få et tilbud om et eget kvalifiseringsprogram. Det er også viktig for meg å si at det ikke er slik at de som har fullført en masterutdanning i psykologi ved ELTE, har noe yrkesforbud eller må ha en psykologtittel for å kunne jobbe innen psykisk helse. Det finnes et stort antall bachelor- og masterutdanninger i psykologi, også i Norge, som ikke kvalifiserer til en konkret yrkestittel. De som blir uteksaminert fra disse ulike utdanningene, gir et veldig viktig bidrag til norsk helse- og omsorgstjeneste, på linje med veldig mange andre yrkesutøvere uten en beskyttet tittel.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det er viktig for meg å si at disse kandidatene er ønsket og har en kompetanse helsetjenesten vår trenger, og de kan jobbe i helsetjenesten i Norge i dag. To rettsinstanser samt EFTA-domstolen har bekreftet at de ELTE-utdannede er utdannet til et annet yrke enn den norske psykologutdanningen. Det er fakta som enhver statsråd er nødt til å forholde seg til. For personer som av ulike grunner velger å starte på masterutdanningen etter at det ble kjent at Helsedirektoratet endret praksis, var det tidligere besluttet at de ikke kunne få et kvalifiseringsprogram. Jeg har stor forståelse for at studenter finner det utfordrende å forholde seg til godkjenningspraksiser som endrer seg – det har jeg stor forståelse for – men jeg mener at det er et begrenset handlingsrom her.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Dette er en stråmannsargumentasjon. Man prøver å lage en forestilling og argumentere for den, men det er ikke tilfelle at den er riktig. Vi har jo utforsket det mulighetsrommet som finnes, og vi mener at dette er kompetanse som det er bruk for i norsk helsetjeneste. Mange vil nyttiggjøre seg deres kompetanse uten at de har en beskyttet psykologtittel. Det er avklart i to rettsinstanser samt EFTA-domstolen at disse kandidatene har en annen kompetanse enn den norske psykologutdanningen. Det er noe som er besluttet utenfor statsrådens myndighet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Denne regjeringen ønsker en sterk offentlig helsetjeneste for alle, der pengene går til helsetjenester, ikke til privatisering, profitt og utbytte. En helsetjeneste styrt av felleskapet og finansiert over skatteseddelen er avgjørende i kampen mot økte sosiale og geografiske forskjeller og mot en todeling av helsetjenesten, som representanten påpeker. Vi har sendt på høring et forslag om å avvikle godkjenningsordningen for fritt behandlingsvalg fra 2023, altså til neste år. Ordningen har i liten grad oppnådd målet om å få ned ventetidene eller gjort helsetjenesten mer effektiv. Den har trukket penger fra lokalsykehus og har i hovedsak gått til private klinikker på Østlandet. Istedenfor denne markedsmodellen ønsker denne regjeringen å bruke ressursene til å styrke vår felles helsetjeneste. Samarbeidet med private aktører bør baseres på langsiktige avtaler der kvaliteten kan vektlegges. På bakgrunn av budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og SV har Stortinget bedt regjeringen nedsette et offentlig utvalg som skal utrede hvordan kommersiell drift kan utfases i ulike skattefinansierte velferdstjenester, og legge fram en egen nullprofittmodell for hver slik sektor. Regjeringen jobber med å få satt ned dette utvalget. Jeg er opptatt av at det vil innrette samarbeidet med private og ideelle aktører i velferdssektoren på en best mulig måte, og at samarbeidet foregår på det offentliges premisser. Det kommende utvalget kommer til å utrede problemstillinger rundt dette samarbeidet grundig. Det legger grunnlag for en god offentlig debatt om disse spørsmålene. Regjeringen har oppnevnt en helsepersonellkommisjon som skal etablere et bredt kunnskapsgrunnlag og foreslå treffsikre tiltak i årene framover for å utdanne, rekruttere og beholde kvalifisert personell i helse og omsorgstjenesten i hele landet – for å møte de utfordringene vi har på kort og lang sikt. Kommisjonen skal også identifisere rekrutteringsutfordringer i ulike deler av landet og årsakene til dette. Den skal også utrede og vurdere variasjoner i utfordringer og løsninger mellom byområder og områder med lavt folketall og lange avstander til regionale sentra. Det er også et viktig arbeid for å hindre utviklingen av et todelt helsevesen både geografisk og sosialt.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Bakgrunnen for at private aktører etablerer seg, må jo aktørene selv svare for. Jeg mener i hvert fall at det regjeringen gjør med vår politikk, er å prioritere langsiktige avtaler når man bruker ideelle og private behandlingsinstitusjoner som en del av den offentlig finansierte behandlingen. Den nevnte aktøren Aleris Bodø har også avtale med Helse Nord på noen områder. Utover det har jeg ikke god nok oversikt over hvor stor del av deres aktivitet som skal være helkommersiell, eller hvor stor aktivitet som dekker pasientbehandlingen som er å regne som en integrert del av Helse Nords sørge-for-ansvar. Det har jeg rett og slett ikke oversikt over. Men det er ingen tvil om at jeg ønsker en sterk offentlig helsetjeneste og prioriterer å styrke de regionale helseforetakene i det målet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Svaret på det er å ha en sterk, god offentlig helsetjeneste som dekker innbyggernes behov for helsehjelp og avansert behandling. Det gjør vi gjennom de årlige budsjettene. Vi har styrket sykehusene i budsjettåret vi nå er i, med 2,4 mrd. kr. I Helse Nord har man en spredtbygd befolkning, men behov for spesialisert pasientbehandling i akkurat like stort omfang som oss som bor i andre deler av landet. Det er Helse Nord som har sørge-for-ansvaret. Derfor er det viktig for meg å sette Helse Nord godt i stand til å ivareta det, og det mener jeg vi gjør gjennom både de kortsiktige tiltakene, som handler om å bedre økonomien, flere utdanningsstillinger og å sikre godt kvalifisert personell, som er den viktigste innsatsfaktoren for en sterk offentlig helsetjeneste.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Regjeringen har valgt å arbeide videre med den offentlige digitaliseringsstrategien, der vi setter innbyggernes behov i sentrum uavhengig av forvaltningsnivå. Digitaliseringsstrategien peker som nevnt ut sju livshendelser der Helse- og omsorgsdepartementet har fått ansvar for å koordinere livshendelsen Alvorlig sykt barn. Helsedirektoratet leder arbeidet i samarbeid med Direktoratet for e-helse, Utdanningsdirektoratet, Statped, Nav, KS og Flekkefjord kommune, som sitter i styringsgruppen. Jeg er opptatt av at vi lager tjenester som gjør livet enklere for familier med alvorlig syke barn. Helsedirektoratet har gjennomført en spørreundersøkelse som viser at tiden foreldre bruker til å lete etter informasjon og koordinere mellom tjenestene tilsvarer en 60 pst. stilling. Helsedirektoratet arbeider med å gjøre informasjon lettere tilgjengelig slik at familier får bedre oversikt over hvilke rettigheter de har på tvers av sektorer. Blant annet har Helsedirektoratet satt i gang et felles arbeid med en såkalt rettighetsautomat. Rettighetsautomaten skal gi ungdom enkel tilgang til informasjon om rettigheter på ett og samme sted, slik at de vet hvilken hjelp de kan ha krav på. Dette arbeidet sees i sammenheng med prosjektet DIGI-UNG, som er digitale tjenester til barn og unge. Jeg tenker det er klokt at vi ser de ulike tjenestene rettet mot barn og unge i sammenheng. Vi må bidra til at informasjonen er mest mulig enhetlig, og at det blir lett å finne fram. Dette er ikke et arbeid helse- og omsorgstjenesten kan løse alene. Her trengs det samarbeid på tvers av sektorer. Helsedirektoratet samarbeider godt med andre aktører for å finne gode løsninger for livshendelsen Alvorlig sykt barn. Samtidig vil jeg påpeke at det er krevende å finne gode modeller for forvaltning og finansiering av felles løsninger på tvers av sektorer. Derfor må dette tverrsektorielle arbeidet forankres på høyt nivå for at vi skal lykkes, og det er regjeringen i ferd med.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Dette er et arbeid som koordineres av regjeringen – akkurat som av den forrige. Ansvaret for å følge opp de ulike livshendelsene er fordelt på ulike departementer. Mitt oppdrag er det som representanten spør om. Her er det viktig at man får til et godt samarbeid på tvers, og at man har god forankring også utenfor regjeringskonferansene. Det å få de ulike etatene til å finne felles løsninger på tvers er en av de største utfordringene – å få dette til å snakke sammen. Derfor er det satt av midler fra denne medfinansieringsordningen for at enkelttiltakene skal kunne slippe å lete etter finansiering, men bedre bli koordinert og prioritert.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg skulle gjerne hatt en tidsplan og en dato til representanten Holm Lønseth på det. Arbeidet er satt i gang, og jeg vil gjerne komme tilbake og si mer om framdrift. Men det er en bra start at arbeidet er satt i gang, og poenget her er at ungdom skal få en enklere tilgang til informasjon om rettigheter og krav. Så vil jo DIGI-UNG være en bredere flate med annen type nyttig informasjon for barn og unge. Jeg tror det er bra at vi ser disse to tingene i sammenheng, selv om hvilke rettigheter man har, er litt mer på må-listen enn på kan-være-nyttig-listen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Pårørende som står i krevende eller langvarige omsorgsoppgaver, må få tilstrekkelig støtte og avlastning slik at de også har mulighet til å ivareta seg selv og sin familie, mulighet til å fullføre utdanning og mulighet til å stå i jobb. Regjeringen vil stimulere til nye måter å støtte og avlaste pårørende som har særlig omfattende omsorgsoppgaver. I det ligger det å videreutvikle tjenestene og styrke samarbeidet med frivillig sektor. Som ledd i gjennomføringen av pårørendestrategien foreslår regjeringen å øremerke 5 mill. kr innenfor innovasjonstilskuddet til å opprette og teste modeller for fleksible, kommunale avlastningstilbud for pårørende. Det legges opp til at satsingen skal være med i hele strategiperioden, dvs. ut 2025. Statsforvalterne har rapport om bruken av kompetanse- og innovasjonstilskuddet i 2021. Som eksempel kan nevnes at statsforvalteren i Oslo og Viken har gitt tilskudd til to prosjekter. Det er barnepalliasjonsteam og ambulant team og Frydenlundsgate 18, som er et sted med aktiviteter for yngre personer med demens og deres pårørende – det siste gjaldt gateadressen. Regjeringen vil videreutvikle verktøyet pårørendeavtale med kommunen som et tilbud til pårørende med særlig tyngende omsorgsoppgaver. I pårørendeavtalen er det klart beskrevet hvordan rolle- og ansvarsfordelingen mellom kommunen og de pårørende skal være. Vi ønsker at pårørendeavtalene skal utformes på en måte som gjør at pårørende blir trukket inn i samarbeidet med tjenesten og føler seg sett og ivaretatt. Pårørende vil også få en sentral plass i arbeidet med Bo trygt hjemme-reformen. I dette arbeidet vil vi gjennomføre en åpen og inkluderende prosess, hvor vi inviterer til egne innspillsmøter i løpet av året – både nasjonalt og regionalt.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Når det gjelder forvaltningen av dette tilskuddet på 5 mill. kr, har bl.a. to kommuner i Trøndelag fått tildelt midler til avlastningstilbud til pårørende og er i gang med prosjekter. Begge prosjektene er noe forsinket og videreføres i 2022. Så er det fire kommuner i Vestfold og Telemark som har mottatt tilskudd. Skien kommune har etablert og tilpasset fast avlastning for en hjemmeboende bruker med store behov. Det er noe som skal videreføres og prøves ut også på kveldstid. Det er kommuner i Agder – Arendal og Vennesla – som har fått tilskudd til avlastningstilbud for pårørende. Der ønsker kommunene i første omgang å kartlegge behov og innhente erfaringer fra andre. Og i Oslo og Viken har både Lillestrøm og Fredrikstad, i tillegg til de prosjektene jeg nevnte, fått tilskudd.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det blir i 2024 eller 2025.
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-05-11:
«Mange familier med barn med alvorlig sykdom eller nedsatt funksjonsevne opplever at det er utfordrende å forholde seg til hjelpesystemet. De forteller om en evig kamp for å få de rettighetene de har krav på, og at de bruker mye tid og ressurser for å få riktige tjenester til barna sine. Derfor lovfestet Solberg-regjeringen retten til barnekoordinator, slik at dette skulle bli lettere på tvers av tjenester. Hvordan sikrer statsråden at kommunene er forberedt på ikrafttredelsen av den lovfestede retten til barnekoordinator?»
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-05-11:
Statsråden og jeg er enige om at det er bra at barnekoordinator kommer på plass. Jeg er likevel litt nysgjerrig på om det er tilstrekkelig at en veileder kommer i september når dette skal settes i gang fra august. Familier som venter barn med alvorlig sykdom, skade eller nedsatt funksjonsevne, har også rett til en barnekoordinator. Så jeg lurer også på hvordan statsråden vil sørge for at familiene er klar over denne rettigheten.
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-05-11:
Jeg håper og tror at kommunene da er klare til å ta det ansvaret overfor de familiene som allerede har barn med alvorlig sykdom eller nedsatt funksjonsevne. Jeg lurer likevel på om det gjøres noe spesielt for å sørge for at de familiene som venter barn med disse utfordringene også er klar over hvilke rettigheter de har helt fra starten.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-05-11:
«Et av hovedmålene i likeverdsreformen er å skape sammenhengende og gode tjenester. For å få til dette må reglene om individuell plan harmoniseres, og det må vurderes om ordningen fungerer etter formålet. Opplæring og kompetanse hos ansatte som har koordinatorfunksjonen, trekkes frem som en utfordring blant brukerne. Hvordan planlegger statsråden å vurdere om individuell plan fungerer etter formålet?»
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-05-11:
Det gleder meg at statsråden er tydelig på hvordan man vil følge det. Jeg mener også at det er positivt at det gjøres ganske raskt. Vi vet hvor utrolig krevende det er for mange av dem det gjelder – ikke minst de pårørende – når det ikke er koordinert, og når man ikke føler at alle som skal hjelpe til, særlig koordinatorfunksjonen, følger opp det som er den individuelle planen, som på en måte er avtalen mellom partene. Jeg vil gjerne følge opp ved å spørre statsråden om følgende: Det er bra med forskrift og en veileder, men vil hun også påse at dette faktisk følges opp i kommunene?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-05-11:
Jeg har respekt for det. Samtidig er det ufattelig viktig at vi klarer å hjelpe bedre, og at tjenestene er bedre koordinert enn de har vært. Hele formålet med likeverdsreformen er jo nettopp at man skal klare å ta viktige, nye grep på dette området. Noe av det som ble påpekt, er rett og slett kompetansen og opplæringen i bruk av ideell plan og koordinatorfunksjonen. Ikke så mye et spørsmål, men mer en merknad fra min side: Dette vil vi følge opp også fremover, for det er utrolig viktig at dette ikke settes til side eller ikke følges opp i kommunene. Det er avgjørende viktig for dem det gjelder, å få god oppfølging og god koordinering.
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2022-05-11:
«Regjeringen Solberg satte ned et utvalg som skulle se på hvordan BPA kan utformes som et likestillingsverktøy. Utvalget leverte NOU 2021: 11 Selvstyrt er velstyrt den 16. desember 2021. Denne ble sendt på høring i mars 2022. Hvordan skal statsråden videre følge opp arbeidet med å utforme BPA som et likestillingsverktøy?»
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2022-05-11:
Takk for svaret. Jeg er glad for at statsråden sier hun vil jobbe videre med det som et likestillingsverktøy, for dette haster for dem det gjelder. Mammaen til Hanne har en funksjonshemming som gjør at hun ikke uten videre kan delta på foreldremøter, stille opp som heiagjeng på fotballbanen eller møte på jobb uten bistand fra en assistent. Hun trenger hjelp til å stå opp, kle på seg, kjøre til jobb de dagene hun ikke har hjemmekontor, og for å kunne delta på foreldremøter og dugnader på lik linje med de andre foreldrene i klassen til Hanne. Da utvalget la fram sin innstilling, var den dessverre ikke enstemmig, og et flertall, altså 7 av 13 medlemmer, tok dissens til innstillingen. Det som omtales som utvalgets forslag, er altså forslag fra et mindretall og ikke et flertall i utvalget – noe som jo er spesielt i seg selv. Vil statsråden i sitt arbeid med oppfølgningen av BPA-utvalgets utredning legge vekt på det de funksjonshemmedes representanter i utvalget foreslo, slik at BPA vil bli utformet som et likestillingsverktøy?
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-05-11:
«Vil statsråden sørge for at de oppimot 70 studentene som hadde påbegynt bachelorutdanning ved Eötvös Loránd University i psykologi på tidspunktet for den norske praksisendringen for godkjenning av studiet, får tilsvarende kvalifisering som den studentene som tok masterprogrammet, har fått, slik at de kan oppnå en autorisasjon i Norge og begynne å praktisere som psykologer?»
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-05-11:
I perioden 2003–2016 fikk i overkant av 60 masterutdannede psykologer fra Ungarn kvalifikasjonslisens, hovedsakelig i form av krav om ett års veiledende praksis og deretter autorisasjon som psykolog i Norge. Statsråden har tidligere ikke villet utvide den ordningen til de studentene som har begynt bachelorprogrammet ved ELTE, fordi de formelt sett ikke har begynt på toårig masterutdanning. Mange av disse har i dag fullført utdanningsløpet, men får ikke samme mulighet til å kvalifisere seg som eldre studenter i Norge. Arbeiderpartiet lovte å finne en løsning på saken. Ifølge Khrono lovte daværende stortingsrepresentant Kjerkol selv å finne en løsning sommeren 2021. Vil statsråden gjøre ting rett igjen, for å gjøre opp for de falske forhåpningene som disse studentene fikk da de tok sitt valg for yrkeskarrieren, basert på lovnaden som hun ga?
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-05-11:
Det jeg hører nå, er at statsråden ikke står ved den lovnaden som hun tidligere har gitt. Jeg har også sjekket dette som gjelder den fagligheten opp mot EFTA. I sum handler dette om at statsråd Kjerkol ikke vil bruke mer penger på å få de 70 psykologistudentene autorisert.
Seher Aydar (Rødt), 2022-05-11:
«Det kommersielle selskapet Aleris har vært i søkelyset for grov korrupsjon og arbeidslivskriminalitet. Nå varsler Aleris at de skal bygge et nytt sykehus i Bodø. Selskapet forteller selv at den største veksten hos dem er pasienter som selv betaler for tjenestene – et tilbud for dem som har råd til det, i det fylket der det er vanskeligst å rekruttere helsepersonell. Er etableringen av nye kommersielle sykehus en utvikling regjeringen ønsker, og er statsråden bekymret for at det kan forsterke utviklingen av et todelt helsevesen?»
Seher Aydar (Rødt), 2022-05-11:
Jeg må berømme regjeringen for at de har startet arbeidet med å avvikle privatiseringsreformen som blir kalt fritt behandlingsvalg, og ikke minst for at det blir satt ned et utvalg som skal se på profitten i de kommersielle tjenestene. Men etableringen av sykehuset Aleris skjer uavhengig av det, og det skjer i dag. Det skjer i den landsdelen hvor vi faktisk har størst utfordringer med å rekruttere helsepersonell. Vi har det problemet over hele landet, men særlig i Nord-Norge er det spesielt krevende å rekruttere helsepersonell. Aleris sier selv at de kommer til å ansette mange, og at det kommer til å bli en ikke-ubetydelig arbeidsplass i Bodø. Deler statsråden bekymringen for at et stort privat sykehus i Bodø vil svekke det offentlige tilbudet i regionen ved å binde opp helsepersonell som trengs for å sikre det offentlige tilbudet?
Seher Aydar (Rødt), 2022-05-11:
For det første lurer jeg på hva statsråden mener når hun sier ideelle og private. Mener hun egentlig private ideelle og private kommersielle? I så fall håper jeg hun kan si det framover, så vi forstår hvilke selskaper vi snakker om. Aleris har selv sagt at den største veksten hos dem er pasienter som selv betaler for tjenestene. Det er deres egne ord. Og vi vet jo at vi under pandemien har sett at mange kommersielle helsefirmaer har vokst seg store ved å selge tjenester til kommunene, men også ved å tilby private tjenester. Pengene reinvesterer de nå i å bygge f.eks. sykehus i Bodø. Så er spørsmålet hva konkret regjeringen vil gjøre for at denne utviklingen ikke skal fortsette utover det som er blitt sagt om utvalg osv. som kommer, og avvikling av fritt behandlingsvalg, som ikke ville stått i veien for akkurat dette uansett.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-05-11:
Takk til statsråden for svaret. Jeg er veldig glad for at regjeringen velger å videreføre digitaliseringsstrategiene som den forrige regjeringen hadde. Det tror jeg kan føre til at mange av de menneskene som virkelig trenger det, vil få bedre tjenester framover. Jeg er også enig med statsråden, som har gode poeng når det handler om det å koordinere på tvers av ulike sektorer, for det er ofte det som kan bli noe utfordrende når man driver med digitaliseringsprosjekt som favner flere. Forstår jeg slutten av svaret til statsråden som at dette er noe man tenker å koordinere internt i regjeringen, eller tenker man også å ha andre måter for å bidra til bedre samhandling og koordinering på tvers av etatene?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret. Jeg tenker jeg kan gå litt tilbake til noe av det statsråden nevnte i sitt første svar, og det handler om denne rettighetsautomaten sett i sammenheng med DIGI-UNG. Det framstår positivt at man ser flere ulike tiltak i sammenheng, sånn at man også får det utnyttet til andre, ikke bare til dem som har alvorlig sykt barn. Kan statsråden si noe om når det vil være aktuelt å ha denne rettighetsautomaten på plass?
Mudassar Kapur (Høyre), 2022-05-11:
«I regjering opprettet Høyre i statsbudsjettet for 2021 en egen tilskuddsordning for å utvikle mer fleksible former for avlastning for eldre pårørende, og i forslaget til statsbudsjett for 2022 ble det øremerket 5 millioner kroner til dette formålet. Hvordan stimulerer regjeringen til utviklingen av mer fleksible former for avlastning, og hvilke prosjekter har mottatt tilskudd til dette?»
Mudassar Kapur (Høyre), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret. Kunne statsråden sagt litt mer om hvor mye av midlene som er brukt så langt, om man har noe bilde av det, og hvordan man kommer til å jobbe for å trekke erfaringer, slik at virkemiddelbruken videre også blir god ute i de forskjellige fylkene?
Mudassar Kapur (Høyre), 2022-05-11:
Som statsråden nevnte, er disse virkemidlene bundet opp fram til 2025. Når kan vi forvente å få en tilbakemelding fra regjeringen på hva man tenker om veien videre etter 2025, og hvordan vil prosessen være fram til da?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-05-11:
Jeg har gleden av å stille følgende spørsmål til likestillingsministeren: «Før jul leverte utvalget som har jobbet med BPA-ordningen, sin innstilling i NOU-en "Selvstyrt er velstyrt". Et viktig poeng i utvalgets arbeid er at BPA skal bli et likestillingsverktøy, slik at flere mennesker får muligheten til å jobbe, ha hobbyer og leve et liv uten synlige og usynlige barrierer. For mange barn og unge med funksjonsvariasjon er deltakelse i samfunnets mange arenaer vanskelig, enten det er arbeidsliv, fritidsaktiviteter eller liknende. Hva vil statsråden gjøre for å sikre alle barn og unge muligheten til deltakelse i samfunnet?»
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-05-11:
Tusen takk for svaret. Tilskuddsordningen, som statsråden nevnte til slutt, jobbet vi også med. Den synes jeg er veldig bra, så det fortjener all honnør. Som statsråden var inne på, tror jeg det kan bety at en del mindre organisasjoner kan få tilskudd til faktisk å gjøre noe for å legge til rette for dette. Likevel er det en stor utfordring for mange å kunne ha en brukerstyrt personlig assistent som de kan benytte seg av ikke bare i tilknytning til helseutfordringer og de behovene, men også for å kunne delta på lik linje med alle andre. I den forrige regjeringas regjeringsplattform sto det tydelig at vi skulle definere BPA-ordningen som et likestillingsverktøy og ikke som en helseordning. Så mitt spørsmål er egentlig bare: Er statsråden enig i det? Vil hun gå inn for å definere BPA som et likestillingsverktøy, sånn at man faktisk har krav på BPA-timer til mer enn bare å få oppfylt sine mest nødvendige behov?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-05-11:
Dette har jeg for så vidt forståelse for, men da tolker jeg det dit hen at regjeringa ikke har en uttalt ambisjon om å gjøre dette til et likestillingsverktøy. Da får vi jobbe og bruke høringsrunder til å påvirke, sånn at regjeringa lander rett når det gjelder dette, for det tror jeg er veldig viktig – og spesielt likestillingsministeren bør merke seg det. Det er viktig å få oppfylt alle helsebehovene, men det er jo det som nettopp er utfordringen – at veldig mange opplever at de få hjelp til den biten, men så får de ikke nok timer av kommunene til å gjøre den andre biten. Selv om det riktignok ikke ligger under likestillingsministerens ansvarsområde, er dette kanskje noe av det aller viktigste for denne gruppen. Så min utfordring gjelder også det økonomiske, som statsråden var inne på. Vi vet jo at det er mange som sliter med å ha mulighet til å delta på aktiviteter, og mange unge har kanskje en funksjonsnedsettelse i tillegg. Er noe spesielt statsråden gjør, i tillegg til tilskuddsordningen, for å legge til rette for at de ungdommene kan delta på fritidsaktiviteter?
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-05-11:
Eg har då gleda av å stille følgjande spørsmål til landbruks- og matministeren: «Næringsministeren har i vinter lansert ein eksportplan med eit ambisiøst mål om å auke eksporten med 50 pst. innan 2030. Noreg har eit landbruk med høge standardar innan dyrevelferd og låg antibiotikabruk, kvalitetar det er betalingsvilje for i ein internasjonal marknad. Likevel er ikkje landbruksprodukt omtalt særskilt i strategien. Har regjeringa ambisjonar og ein plan om å auke eksporten òg av landbruksprodukt, sjølv om dette ikkje er omtalt særskilt i eksportstrategien til regjeringa?»
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-05-11:
Eg vil takke statsråden for svaret, som er eit svar som belyser godt både kor mykje som allereie skjer på dette området, og kor stort potensial det kan vere vidare. Det er fordi vi er eit land som ikkje berre produserer mykje mat, men mat av veldig høg standard, som tilfredsstiller høge krav, og som eg trur berre vil bli meir og meir etterspurt rundt om i verda i åra framover. Det er stor breidde her, som statsråden òg gjer merksam på. Oppfølgingsspørsmålet mitt går på det statsråden var inne på heilt på slutten: Når regjeringa no skal ha ein samla eksportstrategi, vi skal rulle ut norsk eksport samla, kan vi då sørgje for at norsk landbruk òg blir tettare kopla på den samla strategiske eksportsatsinga? Det er då det uroar meg litt at landbruket ikkje er nemnt i eksportstrategien regjeringa har. Kan statsråden forsikre om at landbruket blir kopla på for fullt?
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-05-11:
Eg takkar igjen for svaret. Eg er glad for at statsråden så sterkt betonar òg det med teknologiløysingar og innovasjon i landbruket. Det er ekstremt viktig, og breidda i dette og moglegheitene for eksport er større enn vi ofte tenkjer på. Eg kjem sjølv frå ein kommune der hestesæd er ein eksportartikkel frå Noreg ut i verda, så moglegheitene på dette området er store. Det går også føre seg ein heilskapleg politikk for å utvikle norsk landbruk, ikkje minst gjennom landbruksoppgjeret, som skjer no, og innretninga av det. Eg forstår sjølvsagt at statsråden ikkje vil gå i detaljar på kva ein forhandlar om der, men eg vil be ho forsikre om at det blir teke omsyn til korleis vi òg kan utvikle meir variert landbruksproduksjon i heile landet, som også kan ha eksport som eitt av beina å stå på, i dei føringane vi legg for landbruket gjennom landbruksavtalen.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-05-11:
Norsk landbruksproduksjon og landbrukspolitikk har i stor grad vært innrettet mot hjemmemarkedet. For melk og kjøtt har målsettingen vært at norsk produksjon i størst mulig grad skal dekke nettopp hjemmemarkedets behov. Det samme gjelder for korn- og grønnsakssektoren. Samtidig har det også vært eksport av landbruksvarer der det har vært forretningsmessig grunnlag for det, f.eks. av norsk jarlsbergost. Eksporten av norske landbruksvarer fra Norge var i 2021 på 14,3 mrd. kr, en økning på 6 pst. fra 2020. En vesentlig del av denne eksporten er fiskefôr til havbruksnæringen. Selv om landbruk ikke er nevnt eksplisitt i regjeringens satsing på eksport, utelukker ikke dette en satsing på eksport av norske landbruksprodukt. Men samtidig må det være knyttet til områder der det er markedsmessige muligheter for eksport. Som representanten Bjørlo peker på, har vi i norsk landbruk en høy standard når det gjelder dyrevelferd og ikke minst lav antibiotikabruk. Jeg vil legge til en viktig ting, nemlig at vi har velutviklede FoU-miljøer i tilknytning til landbruksnæringen i Norge. Dette gjør at selskaper som Geno er attraktive internasjonalt, med sin betydelige eksport av storfesæd fra Norsk rødt fe til f.eks. Kina, USA og Storbritannia. Vi ser at det videre er interesse for eksempelvis eksport av melk samt meieri- og svineprodukter til Kina. Norge har i den forbindelse oversendt søknad om eksporttillatelse på disse områdene. Søknaden ligger nå til behandling hos kinesiske myndigheter. Regjeringen legger altså i handelsforhandlinger vekt på å forhandle fram bedre markedsadgang for norske landbruksvarer med eksportpotensial. I tillegg vil jeg trekke fram potensialet som ligger i eksport av grønne løsninger i form av teknologi og kompetanse i tilknytning til landbruksnæringen. De siste årene har vi sett en stor økning i etablering av norske agritechbedrifter med internasjonale ambisjoner. Med bakgrunn i gode kunnskapsmiljøer i Norge og forskning og utvikling av kunnskap og teknologi har vi et stort potensial også for å eksportere viktige teknologier til andre land. Til slutt vil jeg presisere at landbruk og tilhørende industri vil kunne dra nytte av de virkemidlene og det virkemiddelapparatet som øvrig næringsliv vil ha på dette området. Her vil jeg særskilt trekke fram Innovasjon Norge, som er en viktig støttespiller for alle virksomheter med eksportambisjoner, uavhengig av sektor.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-05-11:
Statsråden har tett samarbeid med næringsministeren på området, og det er som representanten sier: Vi har et stort potensial både på ferdige produkt, og ikke minst på det jeg var inne på sist i mitt første svar, nemlig på teknologisiden. Så vil jeg si at de selskapene vi har i dag, ikke bare bidrar til å utvikle teknologi, men de bidrar til å få et mer bærekraftig og klimavennlig landbruk også internasjonalt. Så her er det uante muligheter. Jeg vil igjen trekke fram viktigheten av Innovasjon Norge. Det er veldig viktig for landbruksnæringen, nettopp for å få ressurser til å utvikle teknologi, som også kan bidra til å få ned klimagassutslippene og bidra til renere matproduksjon i andre land.