trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Årets budsjett er et godt budsjett for studentene. Denne regjeringen har en klar satsing på å bygge flere studentboliger. Vi øker tilskuddssatsen for boligenheter med 100 000 kr, og vi prisjusterer alle støttesatser i utdanningsstøtteordningene. Det gjorde vi i inneværende års budsjett, og det vedtar vi i dag for neste års budsjett. Det er oppsiktsvekkende at Høyre alene foreslår å fordele tilsagnene til bygging av nye studentboliger fra 2008 til 2012 bare til prosjekter i pressområdene. Jeg er redd for at vi etter de fire årene vil ha et enormt behov for bygging av boliger i de ikke-definerte pressområdene, og at vi vil få en runddans det er vanskelig å komme seg ut av. Regjeringen har i tidligere tilsagn lagt opp til å bygge studentboliger over hele landet, og ikke bare i de definerte pressområdene. Det er gledelig at Regjeringen foreslår å gi rammen for studentboligbygging tilbakevirkende kraft. Dette gir flere samskipnader muligheten til å bygge, og de vil kunne realisere flere byggeprosjekter som er satt på vent. Ifølge Husbanken er det 400 urealiserte tilsagn i perioden 1996–2005. I store byer taper studentene budrunder på månedsleie slik dagens leiemarked fungerer, og mange har vanskeligheter med å finne seg et sted å bo. Det er ingen tvil om at flere studentboliger vil kjøle ned det private leiemarkedet. I pressemeldingen fra NSU angående denne saken sier lederen, Per Anders Torvik Langerød: «Denne Regjeringen ligger an til å muliggjøre bygging av flest studentboliger noen gang.» Flere og flere ungdommer velger å flytte på seg for å studere. De fleste ønsker å oppleve noe nytt, gjerne i en større by. Det er blitt status å gå på universitetet, og det er statusyrkene som gjelder. Det går dessverre på bekostning av bl.a. lærer-, førskolelærer- og sykepleieryrket. Også de små høyskolene i distriktene lider når alle ønsker seg til en stor by. Vi har store utfordringer i å få løftet høyskolene og gjøre det attraktivt å ta en profesjonsutdanning på et mindre sted. Økt forskningsinnsats ved høyskolene vil både øke kompetansenivået og gjøre det mer attraktivt å velge høyskole. Og det er lettere å få seg en studenthybel – det vil også være et moment. Da vi diskuterte studentsamskipnadsloven her i salen for noen uker siden, sa representanten Dørum at saken var en av de få der Regjeringen lyttet til studentene. Før denne debatten gikk jeg inn på Studentenes Landsforbunds hjemmeside, og der var det fem oppslag med skryt til Regjeringen og stortingsflertallet. Det er ingen tvil om at vi har en lang vei igjen før vi kan si oss 100 pst. fornøyd. Vi har en lang vei før vi kan realisere heltidsstudenten og før vi har nok boliger til alle som trenger det. Men vi er på god vei, og det er ingen tvil om at denne regjeringen prioriterer studentene.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Stortinget har vedtatt en arbeidsmiljølov for elever i skolen – opplæringsloven kap. 9a. Dette er en veldig viktig lov, som gir hver enkelt elev rett til et læringsmiljø som fremmer både helse, trivsel og læring, ikke minst. Vi har hatt en rentekompensasjonsordning som ble innført i 2002. Da den i år ble avsluttet, var det to år tidligere enn man hadde tenkt, fordi denne regjeringen har hatt en høyere innsats enn den forrige regjeringen i forhold til hvor mange midler som er lagt inn i denne rentekompensasjonsordningen. Denne regjeringen har også økt budsjettene til kommunene. For oss er det videre viktig å satse på skolebygg. Og vi vil følge med på utviklingen når det gjelder skolebyggene, og se på om en eventuell ny ordning bør komme på plass.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Noe av det aller første den rød-grønne regjeringen gjorde, var å utvide basiskompetansen som norske elever skal ha. Vi satte bl.a. inn kulturell forståelse som en av basiskompetansene. For SV er det viktig å satse på skolen. Det denne regjeringen gjør nå, er å utvide timetallet med 5 timer i uken fra 1. til 4. klassetrinn. Dette vil vi bruke til å satse på at elever skal kunne lære å lese og skrive mye tidligere, og sikre at vi får en tidlig innsats for alle elever.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Basisbevilgningen til universitets- og høyskolesektoren er utrolig viktig. Det er den største komponenten vi gir til universitet og høyskoler. Som jeg var inne på i mitt innlegg, har aldri universitets- og høyskolesektoren fått tilført så mye midler som under denne regjeringen. På mine reiser rundt omkring i landet, både på universiteter og høyskoler, har jeg fått veldig tydelige signaler om at det kuttet som Regjeringen foretok i forrige års budsjett, har vært smertefullt og vanskelig. SV vil ved neste korsvei prioritere dette og se på hva vi kan gjøre i forhold til å styrke basisbevilgningen.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
I sitt innlegg viser representanten Dagrun Eriksen et stort engasjement med hensyn til å forhindre frafall i videregående skole. Frafallet i videregående skole er altfor høyt, og det er et alvorlig problem. Altfor mange elever faller fra i videregående opplæring. Dette betyr at drømmene til veldig mange unge blir lagt i grus og knust. Vi vet at veldig mange av disse som faller fra i videregående skole, har falt fra mye tidligere. Dette handler om det som denne regjeringen har vært veldig opptatt av, nemlig tidlig innsats. Regjeringen har foreslått å øke timetallet på 1.–4. klassetrinn med fem skoletimer pr. uke. Dette gjør vi for at elevene skal få mer tid til å lære det de skal lære, mer tid til å lære å lese og skrive. Mitt spørsmål til representanten Dagrun Eriksen er: Hvorfor støtter ikke Kristelig Folkeparti en utvidelse av timetallet på 1.–4. klassetrinn?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Venstre skriver i sin innstilling til budsjettet: «Venstre konstaterer at Regjeringen har stor vilje til å styre over Den norske kirke, men mangler vilje til å støtte den økonomisk.» Dette er positivt feil. Økonomien til Den norske kirke har aldri vært bedre enn i dag. Statstilskuddet er høyere enn før, kommuneøkonomien er bedret, det er 125 mill. kr til trosopplæringen i årets budsjett samt at prostereformen er i rute med en bevilgning på 26 mill. kr. Det var 4 mill. kr under den forrige regjering. I 2003 var det oppslag på oppslag i media om kirker som måtte stenge, prester som måtte gå osv., pluss dårlige kirkebygg. Vil Dørum si at min beskrivelse av situasjonen for Den norske kirke i 2003 er korrekt?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Jeg er glad for at Regjeringen har laget noen nasjonale prøver som kan brukes som et verktøy i skolen. De nasjonale prøvene er laget for å være læringsstøttende i det arbeidet som foregår i skolen. De er et verktøy for den enkelte skole, et verktøy for kommunene til å kunne sette i gang og jobbe med kvalitetsutvikling i skolen, og gjennom den ordningen som Regjeringen har lagt til rette for når det gjelder nasjonale prøver, blir de ikke et verktøy for førstesideoppslag i media om hvilke lærere som fungerer bra, og hvilke lærere som ikke fungerer bra. Det er ikke en god måte å heve kvaliteten i norsk skole på. Grunnen til at jeg tok ordet i dag, er at opposisjonspartiene Høyre og Fremskrittspartiet har kommet med gjentatte påstander om at den utdanningspolitikken som blir ført, ikke er SV-politikk. Det er radikalt feil. Det har vært en radikal endring i utdanningspolitikken siden SV kom i regjering med Arbeiderpartiet og Senterpartiet og overtok Kunnskapsdepartementet. Vi har bl.a. satset på desentralisert utdanning og økt budsjettet til høyskoler og universiteter. I årets budsjett gir vi også støtte til Studiesenteret.no, fordi vi vet at det er viktig å satse på desentralisert utdanning. Vi har stoppet privatiseringen av den offentlige fellesskolen, som den tidligere regjeringen la opp til. Vi øker fra høsten timetallet for 1.–4. klassetrinn. Dette er også prioriteter som SV har i sitt arbeidsprogram. Kunst og kultur er viktig. I Stortinget i dag vedtar vi at Norsk kulturskoleråd skal få en økning, slik at de kan utvikle flere gode prosjekter i den lokale kunst- og kulturskolen. Det å sikre opplæring innenfor rusinstitusjoner er viktig for SV. I dette budsjettet legger vi inn en økning på 4 mill. kr til rusinstitusjoner for å sikre at de som ikke har rett til utdanning, kan få det. Regjeringen vil også legge fram et lovforslag om dette om kort tid. Opplæringen innenfor kriminalomsorgen har vært et viktig område for SV, som også er viktig i vårt arbeidsprogram. Denne regjeringen har gjort det motsatte av det den forrige regjeringen gjorde. Vi har styrket opplæringen innenfor kriminalomsorgen, og vi sikrer nå at alle som er innenfor kriminalomsorgen, kan få rett til utdanning. Dette er viktig. Vi er på riktig vei. Vi er underveis. Men som også Åsa Elvik sa tidligere: Vi er ikke fornøyd, men vi er på god tur.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Det er to utfordringer jeg føler jeg er nødt til å svare på. Det ene går på læreboksituasjonen i den samiske grunnskolen. Læreboksituasjonen er alvorlig. Det er for få bøker, og for få læremidler er utviklet. Men det er slik at midler til lærebokutvikling for samiske læremiddel er det Sametinget som har hatt ansvar for, og midlene har vært overført dit. Det er viktig at man har en dialog med Sametinget om hvordan man best mulig kan få rettet opp denne situasjonen så fort som overhodet mulig. Det andre jeg har blitt utfordret på, er NAC, trafikkflygerutdanning ved universitetet i Tromsø. Regjeringen har tatt en beslutning om at vi ønsker å etablere trafikkflygerutdanning ved universitetet i Tromsø. Som statsråden tidligere sa, ligger det en sak i ESA om dette, og man avventer denne saken. Man ser altså på muligheten for å etablere en lignende utdanning ved universitetet i Tromsø.
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Læringsmiljøet er av vesentlig betydning for å kunne oppnå bedre resultater i norske skoler. Vi vet at en rekke elever sliter med helseplager som følge av dårlig inneklima og en bygningsmasse som er i forfall. Vedlikeholdsetterslepet er, etter det jeg har hørt, på hele 55 000 mill. kr. Vi har hatt en rentekompensasjonsordning som har vært en kjempesuksess, som samtlige fylkeskommuner og nesten alle kommunene har benyttet seg av for å gjøre noe med elendigheten. Hvorfor vil ikke SV være med på å videreføre denne ordningen? Hvis SV har tenkt å sørge for at det skal bli et bedre læringsmiljø for barn, når har de da tenkt å starte, og hva vil de gjøre for å forbedre læringsmiljøet i skolen?
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Vi har nettopp fått en rekke resultater fra en del komparative undersøkelser hvor norske skoleelever skårer veldig dårlig i forhold til de midlene vi legger inn i norsk skole, og langt dårligere enn de land vi skal konkurrere med. Samtidig ser vi at norske skoleelever, for øvrig på samme måte som Regjeringen, tror at de er mye bedre enn de faktisk er. Et av de få områdene vi skårer høyt på, er i forhold til selvbildet. Så mitt spørsmål blir: Hvilke virkemidler vil statsråden ta i bruk for å realitetsorientere norske skoleelever og for å motivere dem til å bli bedre, slik at vi kan opprettholde vår konkurranseevne og gjerne forbedre den i framtiden?
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Som følge av et spørsmål undertegnede har stilt til statsråden tidligere, ble det i går mediefokusering på at OVF plasserer ca. 150 mill. kr i omstridte hedgefond. Det betyr plassering i lite transparente papirer og kan bety plassering i bl.a. våpenindustri, tobakk, alkohol og annen virksomhet som Kirkemøtet har uttrykt nulltoleranse for. Hvorfor vil ikke kirkeministeren ha en mening om dette – når vi ser at finansministeren er veldig opptatt av etikk når det gjelder plasseringen av midlene i pensjonsfondet, og sett i lys av Regjeringens kommentarer til Terra-skandalen? Er statsråden bare opptatt av å tappe fondet og å dele ut Lotto-gevinster?
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
I forbindelse med St.prp. nr. 7, som vi skal behandle senere i dag, foreslår departementet å overføre 9 mill. kr neste år til et selskap som har gått konkurs, nemlig Norwegian Aviation College. Komiteen har stilt statsråden et spørsmål om dette, og vi fikk svar fra statsråden om at departementet ville fryse midlene i påvente av ESAs behandling. Men svaret inneholdt også en annen, oppsiktsvekkende opplysning. Er det virkelig slik at statsråden mener at avgjørelsen om konkurransevridning i forhold til pilotutdanning fører til at det ikke kan etableres utdanninger for flyveledere, flyingeniører, logistikkmedarbeidere, tekniske ledere eller andre ledere eller utdanninger i andre luftfartsfag før ESAs avgjørelse om pilotutdanning er falt?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Jeg var for kort tid siden invitert til et allmøte på medisinsk fakultet på Universitetet i Oslo, hvor man skulle diskutere kutt i bevilgningene til universitetet. Valget stod mellom å kutte i basalforskningen for medisinere, som rammer undervisningen i neste runde, eller i kvalitativt bra utdanningsopplegg for allmennleger, som har veldig tett oppfølging for å bli gode leger. Bakgrunnen for denne debatten er selvfølgelig at den sittende regjeringen kuttet i basisbevilgningen til norske universiteter og høyskoler. Det gjorde den i budsjettet for inneværende år og har ikke gjort noe for å rette det opp for kommende år. Det er ganske forunderlig, for det er ikke mer enn seks–sju år siden jeg satt sammen med representanten Lena Jensens partifelle Rolf Reikvam for å bygge opp Kvalitetsreformen. Vi stod skulder ved skulder for å få det til. Mitt spørsmål er: Hva er representanten Jensens budskap til de norske studentene, f.eks. ved Universitetet i Oslo? Kan de ha noe håp om bedring, eller kan de med SV bare vente å få en vennlig dialog, men uten noen forpliktelse om å fjerne kuttene som fører til de pinefulle situasjonene jeg beskrev i begynnelsen av dette innlegget?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Jeg tror representanten Huitfeldt og jeg har en felles glede av retorikk i politikkens tjeneste, så der har vi felles interesser. Men la meg gå til saken. Jeg har vært med i ti år på å slåss for at forskning skulle bli styrket i Norge, i to regjeringer i mindretall. Nå forholder jeg meg til en flertallsregjering. Jeg konstaterer at med to mindretallsregjeringer var det lettere å ha et samspill med Stortinget for å få et løft på forskningen enn med en flertallsregjering. I dagens situasjon viser Venstre gjennom sine budsjetter hva vi vil. Vi prioriterer annerledes enn den rød-grønne regjeringen er i stand til. Vi viser at det er mulig å legge inn de 4 milliarder kr pr. år som skal til for å sikre 1 pst. av bruttonasjonalproduktet til forskning. Det er vår linje innenfor en ansvarlig økonomisk ramme. Jeg trodde at dette var et område hvor f.eks. Arbeiderpartiet og Venstre hadde noe til felles, nemlig det gamle slagordet «kunnskap er makt», og at kunnskapen danner grunnlaget for framtidens samfunn. Ja, en ny tid er i emning, sier Arbeiderpartiet. Skal en ny tid være i emning, må en i hvert fall tore satse på forskning. Der tør Venstre prioritere på en måte som Arbeiderpartiets representanter ikke kan gjøre med regjeringsposisjon, og det er en saklig meningsforskjell.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Jeg levde i 2003 og vet veldig godt hva den faktiske situasjonen var. Men nå er vi i 2007 og diskuterer budsjettet for 2008. Det er nå vi må gjøre våre valg. I den forbindelse har SV og Venstre prioritert ulikt innenfor felles økonomiske rammer. Venstre har vært sterkt imot å gi en instruks som beslaglegger verdier i Opplysningsvesenets fond, slik Regjeringen har gjort med tomtefesteinstruksen, og er villig til å gjennomføre det. Det er en klar meningsforskjell, og det er noe en meningsforskjell som også brytes mot Grunnlovens bestemmelser. Når det gjelder økonomien i budsjettet, vil jeg gi Regjeringen ros for at den bygger opp trosopplæringsreformen. Det er veldig positivt, men vår kritikk knytter seg helt konkret til behandlingen av de kirkelige fellesrådene. Vi vet alle sammen, iallfall vet jeg det, hvor viktige de er, og de kronene som lå der, gav et viktig handlingsrom, slik at fellesrådene skulle ha en frihetsmargin til å gjøre en fornuftig jobb. Men jeg vil slutte med å si: Det er veldig positivt at Regjeringen vil styrke trosopplæringsreformen, og så får vi håpe at når statskirkesaken kommer, er den laget på en slik måte at vi kan ha en åpen og fri diskusjon i Stortinget.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Om fortid og nåtid – siden jeg levde i min egen fortid, vil jeg si følgende: Jeg brukte ikke den tiden da jeg hadde et ansvar, som er likt det som en del andre i salen har i dag, til å skylde på mine forgjengere for å fraskrive meg mine gjerninger i samtiden. Jeg tok ansvar for det der og da, enten det var surt eller det var godt. Det som er forbausende i dag, er at Arbeiderpartiet synes å måtte bevege seg på en tidsreise for i det hele tatt å ta ansvar i nåtiden. Jeg vil ikke gi råd til andre, men jeg tror det er bedre å ta kampen om framtiden enn å slåss om hvem som har den beste eller dårligste fortid. Så til den ytringen: Den faller jo på sin egen åpenbare urimelighet. Det er slik at da vi hadde privatskoleloven til behandling, var det Venstre som sammen med Høyre fremmet forslag til helt klare bestemmelser for å slå ned på slikt juks som nå har skjedd i Bauer-skolene. Det er klart at det er helt uakseptabelt i enhver sammenheng at noen opptrer slik. Jeg skal ikke hoppe opp og ned, for det passer seg ikke i Stortinget, men jeg kan i hvert fall med sterke ord si at det at noen jukser og herjer med norsk lovgivning, er utrolig lite ærerikt. Der har vi en felles innsats å slå ned på. På det punkt – ingen uenighet mellom Arbeiderpartiet og Venstre.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Statsråden og Venstre er enige om noe helt avgjørende, nemlig at skolen er helt avhengig av lærere – gode lærere og mange nok lærere. Når det er sagt, er det derfor med undring jeg må stille et spørsmål – på denne bakgrunn: Hele Utdannings-Norge, alle som jobber i skolen, i Utdanningsforbundet, Lektorlaget, Elevorganisasjonen – absolutt alle – er enige om at vi kommer til å mangle lærere på grunn av alderssituasjonen, gjennomsnittsalderen, i både videregående skole og grunnskole. Da Venstre derfor i vår fremmet forslag om å få til nasjonale rekrutteringsplaner for lærere både i videregående skole og i grunnskolen, hadde det bred støtte blant dem som jobber i utdanningens hverdagsfelt. Stortinget fikk forslaget – ingen støtte av den tidligere statsråd og regjeringspartiene, og når det nå kommer til votering senere i dag, får da Venstres forslag, som nå en samlet opposisjon står sammen om, heller ikke noe støtte. Hvordan er det mulig for statsråden å ville satse så mye på lærerne og samtidig være så lite villig til å sette i gang forpliktende rekrutteringsplaner for å sørge for at vi får nok lærere og gode lærere?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Det er stadig nye opplevelser med statsråd Giske – denne gangen et replikksvar uten replikken. Statsråden og jeg har i hvert fall, forhåpentligvis, én ting felles: Vi tar ansvaret når vi har det. Det er her mitt spørsmål kommer. Statsråden startet med, med rette, å beskrive Den norske kirkes plass i det norske folk – mange er medlemmer, mange deltar i Kirkens grunnleggende handlinger. Statsråden var også inne på at vi vil få en sak om statskirkens framtidige organisering. Jeg har i den sammenheng et todelt spørsmål til statsråden. Når vil vi få saken om statskirkens framtidige organisering til Stortinget? Det har vært ulike meldinger om dette, men ingen kan være bedre til å svare på det spørsmålet enn statsråden selv. Siden Regjeringen har tatt seg god tid, vil man, når Stortinget får saken, få presentert ulike alternativer, slik at man har grunnlag for å ha en åpen og fri drøfting av saken, slik mange har ønsket? Det er et ønske som jeg – i hvert fall i visse perioder under saksbehandlingen – har opplevd at også statsråden har stått for. Dette er mine to spørsmål til statsråden. Det gjelder det nåtidige og det framtidige ansvar i en viktig sak – både for Regjeringen og for Stortinget.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Statsråden stadfestet nettopp at forskningsopptrapping til 3 pst. av BNP stod fast. Statsråden sa at det avhenger bl.a. av næringslivet. Men det er én faktor som ikke er avhengig av næringslivet, og det er Regjeringens forpliktelse til å få til 1 pst. Jeg legger bare til grunn for spørsmålet som kommer, at det selvfølgelig står fast. Skal man få til en forskning, må det være et strategisk handlingsrom. Det strategiske handlingsrommet i forskningen knytter seg til tre faktorer: 1. at man sørger for at det er en god basisfinansiering til universitetene og høyskolene, altså retter opp kuttet2. at man sørger for at avkastningen fra fondet er fri, og ikke som nå bindes til EUs rammeprogram3. at Norges forskningsråd ikke detaljstyres, men at det også når det gjelder anvendelse av kronene og økonomisk, får et handlingsrom Mitt spørsmål til statsråden er: Er statsråden innforstått med at dette er tiltak som må på plass, i tillegg til det å føre en vennligsinnet dialog med sektoren – altså at dette strategiske handlingsrommet som jeg nettopp spurte om, er nødvendig for at sektoren skal se framover?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Når det gjelder Brukerstyrt innovasjonsarena og FoU-kontrakter, har det vært planer om at dette skulle trappes opp til et annet nivå enn det som er nå. Jeg har ikke oppfattet at det har vært kuttet på det, men jeg har heller ikke oppfattet at det er trappet opp. Den kritikken som KUF-komiteen fikk framført av næringslivet, var at det ikke er noe trykk i Regjeringens vilje til å bruke disse mulighetene som ligger i BIA, og som ligger i FoU-kontraktene. Det var næringslivet som slik gav uttrykk for sitt syn overfor komiteen, og som sa at her lå det et betydelig potensial. Fra Venstres side ser vi jo også at Regjeringen midt i et løp velger å stramme inn SkatteFUNN-ordningen før den er ferdigevaluert, så jeg klarer ikke å se i sum de nye grepene som statsråden sa seg villig til å utvikle som resultatet av en dialog. Hadde det vært en slik vilje, hadde man styrket BIA-ordningen og FoU-kontraktene mer enn det man har gjort til nå. Hadde det også vært en slik vilje, hadde man i hvert fall ikke strammet inn på SkatteFUNN-ordningen før den var ferdigevaluert. Det er summen av disse tiltakene som ikke virker bra, når man først er bekymret for at vi ikke har nok næringsrettet forskning i Norge. Jeg ville ønske statsrådens kommentar til dette.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Det har vært en debatt her om hvem som får størst eller minst hyllest fra studenter. Det kan vel være slik gjennom tidene at hyllesten skifter med regimenes navn. Studentpolitikere har den evnen at de pleier å si fra. Akkurat nå er det iallfall helt klart slik at studentpolitikere reagerer skarpt på det kuttet som har skjedd i basisbevilgningen til universiteter og høyskoler – det kan det ikke være noen som helst tvil om. Når man på et allmøte på medisin, som jeg har vært til stede på, har valget mellom å kutte på en glitrende god utdannelse som startet før Kunnskapsløftet i 1996–1997, og å kutte i basalforskning, som rammer undervisningen i neste runde, så er det ikke en teoretisk øvelse, det er virkeligheten slik den foregår. Den tror jeg ingen kan forsvare. Så har statsråd Giske noen ganger nærmest insistert på at jeg skal ta noen dypdykk i den nærmere historie. Det gjør jeg med glede. Jeg husker sist statsråd Giske hadde ansvaret for høyere utdanning. Det var et statsbudsjett som fikk mange tusen studenter ut på Karl Johan med plakater av typen: «Ap-makt er kunnskapsforakt!» Det er selvfølgelig slik at jeg vedkjenner meg alle mine gjerninger, både da det var hustrig i landet, og da det ikke var hustrig. Representanten Bent Høie har kommentert kommuneøkonomien på en ærlig og åpen måte. Og gjerne for meg, jeg trekker da en linje fra nåværende statsråd Giskes til tidligere statsråd Giskes behandling av universitetene. Budsjettet for 2001 var ingen god opplevelse. Det ble heldigvis rettet opp i Stortinget, på grunn av at mindretallsregjeringen av Arbeiderpartiet måtte forhandle med en opposisjon, og da ble universitetene og høyere utdanning styrket. Nå har vi en flertallsregjering, og det er ingen som kan styrke dette. Nå bruker man bare makten til å kjøre fram etter den atferd som jeg lærte i Giskes hjemby, hvor jeg vokste opp, og som lyder slik: Sett deg, Dørum, det er vi som har makta! Det var grunntonen hos de trondheimske sosialdemokrater. Det er et grep som oversatt til folkelig norsk lyder slik: Når vi har makt, så bruker vi makt – og det skal vises. Det må vi som er i opposisjon, finne oss i, i den forstand at makten da er helt direkte, men vi må kunne snakke fritt i et fritt land, fra en fri talerstol, om virkningene. På slutten av ordskiftet er det noe jeg vil si som jeg hadde håpet å ta opp i mitt hovedinnlegg, men ikke fikk gjort. Det er en undring jeg har i forbindelse med budsjettbehandlingen når det gjelder instituttsektoren, de frie instituttene hvor det skjer forskning. Jeg har i grunnen i samband med et forslag som Venstre har vært med på, et spørsmål til statsråden, til vår forskningsminister, om hvordan hun nå ser på basisfinansieringen av instituttsektoren, og hva hun tenker om dette. Litt avhengig av det svaret vil jeg vurdere hvordan jeg skal håndtere det forslaget som er fremmet i dag – jeg tror det et forslag nr. 16 – om basisfinansiering av instituttsektoren.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Tre korte merknader. – Først til statsråd Dag Terje Andersen. Venstres forslag til statsbudsjett åpner for å delta i befruktningen på en systematisk og forutsigbar måte og med betydelig engasjement. Der møtes statsrådens og Venstres syn. Når det så gjelder statsråd Aasland, har hun gitt en kommentar som fører til at jeg på vegne av Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre gjør forslag nr. 16 om instituttsektoren om til et oversendelsesforslag. Når det så gjelder statsråd Giske, var mitt lille, historiske poeng – han bestyrer jo en kirke som heldigvis ble til lenge før noen av oss ble født, det er lange linjer – at politisk arroganse nedfestet i det trondhjemske sosialdemokrati har noen linjer, og det var det eneste poenget mitt. Det manifesterer seg når statsråd Giske har makt. Han gleder seg over å bruke den, og jeg gleder meg over å opponere mot ham, og for øyeblikket liker jeg å utfordre ham på at han plager studenter ved å kutte basisbevilgningen med ca. 300 mill. kr. Det er der striden står, og så kan vi ta rundene senere. Det gjør vi sikkert med fynd og klem.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Jeg tok ordet bare for å understreke ett forhold, og det er spørsmålet om varslere, som er omtalt i innstillingen. Det har jo tidligere vært behandlet av en annen komite her på huset, og for en tid tilbake hadde jeg også en interpellasjonsdebatt med statsråd Bjarne Håkon Hanssen. Bakgrunnen for at jeg tok opp den interpellasjonen, var at jeg med uro samler en del meldinger – vel og merke på et tidspunkt da ikke lovbestemmelsen var trådt i kraft – som går ut på at det å varsle er en ganske tøff situasjon. Vi får meldinger om at folk synes at det er så vanskelig at de i grunnen angrer på det når de har gjort det. Når jeg tar ordet nå, er det ikke i noen annen hensikt enn at statsråden skal følge opp denne konvensjonen – og helt sikkert vil gjøre det på en god måte – og ta med seg dette synspunktet, fordi vi er helt avhengige av at det som her kalles for varslere, men som i en helt annen sammenheng ville vært kalt vitner, er tilgjengelige for oss, for at vi skal kunne bekjempe korrupsjonen. Så dette er en varsling om at varslere antakelig må følges nøyere enn det vi har klart til nå. Det er en oppfordring til en tverrpolitisk innsats for dette, og det er nødvendig for å sikre den kampen mot korrupsjon som alle her er enige om.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Jeg tar i grunnen ordet bare kort for å gi et klapp på skulderen til statsråd Storberget. Når man jobber mot menneskehandel, en sak som alle her i salen er enige om, det gjelder for den saks skyld også mot vold i nære relasjoner, kan det hende at man i andre land treffer folk som smiler høflig til en, men, som vi lærte i Kirkens Bymisjon, de er preget av motstands ånd – de smiler, men de mener ingenting, de gjør ingenting med det. I den sammenhengen er det svært viktig at saken fremmes. Det er veldig bra at vi har hatt tre handlingsplaner – i 2002, i 2004 og i 2006 – og jeg oppfatter at enhver meningsytring om dette i det offentlige rom har vist en veldig bred vilje i Norge til å gjøre noe. Det er også viktig det statsråden har gitt signaler om, at politiet skal gjøre en innsats i forhold til disse sakene. Noen av oss husker den innsatsen som i sin tid startet i Oslo, og den som gikk sin gang i Trondheim, og som førte til en rekke rettsavgjørelser før man fikk ryddet opp i begrepene. Så det å gå inn i disse sakene, som er veldig krevende, er ikke enkelt etterforsknings- eller politiarbeid. Det er svært viktig for å sette grenser. Jeg oppfatter at statsråden på disse områdene har gitt svært klare signaler. Av og til skal man gi støtte i det felles stafettarbeidet for å få til noe bra, og dette innlegget har en slik mening og en slik hensikt. Det nærmer seg jul – men selv når det er hustrig rundt oss, så skal vi huske på at det kan være hustrigere for andre enn det er for oss.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-13:
Justisdepartementets budsjett ble behandlet mandag 3. desember, så jeg fin-ner på vegne av Venstre ingen grunn til å gjenta hva jeg da sa om en rekke forhold. Jeg tar utelukkende ordet for å opplyse om at Venstre og – etter en liten kollokviegruppe i sentrum – Kristelig Folkeparti vil stemme for det mindretallsforslag som er framlagt av Høyre og Fremskrittspartiet, om politiattester. En kort merknad til det. Jeg har selv vært i nærheten i ulike sammenhenger når man har ønsket slike attester, og jeg har registrert at det har fått et visst omfang. Jeg registrerte til min forundring at vi tidligere i dag hadde en sak i kirke- og undervisningskomiteen som da ble markert. Det er grunnen til at jeg synes det er viktig at det forslaget som er fremmet av mindretallet her i komiteen, kommer fram, og om det så, ut fra maktens aritmetikk, faller, tror jeg vi alle er tjent med at departementet gir en beskrivelse av hva dette nå handler om, og kan gjøre det på sin måte. Det er jo alltid slik at man kan lytte til råd i stortingssalen, selv om man ikke alltid stemmer for forslagene. Så med disse merknader vil jeg da kunngjøre at både Kristelig Folkeparti og Venstre vil stemme for mindretallets forslag.
Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
I 2004 kuttet daværende regjering i driftstilskuddet til fellesrådene ned til 87,6 mill. kr, i 2005 ble det videre kuttet ned til 65,5mill. kr, og i deres siste foreslåtte budsjett ned til 60,3 mill. kr. I forbindelse med at en foreslår en reduksjon nå på samme post, kaller Kristelig Folkeparti dette å bygge ned det kirkelige demokratiet og redusere handlefriheten. De sier også at det bidrar til å redusere Kirkens rolle som verdiformidler i lokalsamfunnet, og ikke minst at denne reduksjonen øker arbeidspresset på prestene. Hvorfor fikk ikke kuttene i 2004, 2005 og 2006 de samme konsekvensene, når det samtidig var slik at kommunene den gangen hadde en mye strammere økonomi?
Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Jeg ble vel litt utfordret av representanten Anundsen, og det gjaldt spesielt kiropraktorutdanningen. Nå må vi ikke gjøre dette til en uenighet som faktisk ikke er der. Det er jeg litt bekymret for når Anundsen sier det han sier. Her er hele komiteen enige om en merknad i innstillingen, der en skryter av kiropraktorene, og der vi sier at vi ønsker å legge til rette for en kiropraktorutdanning. Jeg kommer ikke til å stemme for forslaget til Fremskrittspartiet på bakgrunn av at det allerede i 2004 er gjort vedtak, hvor det heter: «Stortinget ber Regjeringen legge til rette for å etablere et kiropraktorstudium i Norge.» Så kan en gjerne spørre: Har det ikke skjedd noe? Det er kanskje derfor Fremskrittspartiet kommer med et forslag til vedtak. Jo, det har faktisk skjedd en god del. Det har etter det vedtaket bl.a. kommet utredninger fra Sosial- og helsedirektoratet som er med og danner grunnlag for et videre arbeid for å kunne etablere en slik utdanning. Det er heller ikke tvil om at her må det være et samarbeid mellom Kunnskapsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet. Det har altså skjedd en god del, men jeg føler vel at den merknaden som hele komiteen er enige om, og det håper jeg at vi fortsatt kan være, signaliserer en utålmodighet når det gjelder etablering av en slik utdanning.
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Studieforbundene er viktige bidragsytere i opplæringen av voksne. Det gjelder både opplæring i basale fag som norsk og engelsk og i digitale ferdigheter svært mange voksne etterspør. I tillegg legger mange studieforbund til rette for fagutdanning og videre- og etterutdanning av voksne f.eks. innenfor omsorgssektoren, som i dag har mange ufaglærte. Kristelig Folkeparti har forslag til like store bevilgninger til studieforbundene neste år som det det rød-grønne flertallet har. Høyre og Fremskrittspartiet derimot foretar dramatiske kutt i bevilgningene til studieforbundene. Med tanke på et borgerlig regjeringssamarbeid som mange drømmer om, hvordan vil representanten Dagrun Eriksen kommentere de kuttene partiene Høyre og Fremskrittspartiet foretar i bevilgningene til studieforbundene?
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Jeg merket meg at representanten Dørum er lite interessert i å snakke om fortiden, da han hadde ansvar og var med i regjering. Derfor vil jeg gi representanten en sjanse til å forklare noe Venstre gjør i komiteen, eller rettere sagt ikke gjør. Arbeiderpartiet, Senterpartiet, SV og Kristelig Folkeparti har en merknad som går på privatskoler, hvor vi sier at offentlige midler skal kun gå til undervisning og fortsatt ikke skal kunne hentes ut i kommersiell virksomhet. Vi må vel si at vi er noe forundret over at Venstre i den saken klistrer seg til Høyre og Fremskrittspartiet. Spørsmålet er enkelt og greit: Hvorfor i all verden er ikke Venstre med på vår merknad her?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
SVs glimrande program gjeld sjølvsagt til eit nytt program vert vedteke for neste stortingsperiode, og kunnskapsministeren er sjølvsagt einig i Regjeringa sin politikk, som står i Soria Moria-erklæringa. Så til einigheit og ueinigheit. For ein må jo stille spørsmålet: Kva politikk får vi når det gjeld heildagsskolen, dersom det skulle verte same fleirtal i Stortinget ein gong i framtida som vi hadde i førre periode? Får vi nei til heildagsskolen eller ja til heildagsskolen? Kva politikk får vi når det gjeld frukt og grønt og gratis lærebøker? Får vi ja eller nei? Kva politikk får vi når det gjeld privatskolar? Får vi eventuelt ein kombinasjon av Kristeleg Folkeparti sitt syn på heildagsskolen, Høgre sitt syn på gratis lærebøker i vidaregåande skule og Framstegspartiets syn på privatskuler? Det er desse forskjellane som er ei betydeleg utfordring for opposisjonen. Det er ikkje ei klar retning. Regjeringa derimot legg faktisk fram eit budsjett og har ei erklæring der vi har ei tydeleg retning på utdanningspolitikken.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Når ein har ei regjering med ulike parti, er det slik at partia går til val på eit program. Så forhandlar ein seg fram til ei avtale, ei erklæring, og Sem-erklæringa og Soria Moria-erklæringa er eksempel på det. Der står det kva Regjeringa kjem til å gjennomføre. SV er så heldige at vi i veldig stor grad har fått gjennomslag for mykje av den gode skolepolitikken vår i Soria Moria-erklæringa. Det same har Arbeidarpartiet og Senterpartiet fått. Det er den erklæringa vi no gjennomfører. Der har vi òg etablert fem grunnleggjande ferdigheiter, blant dei sosial kompetanse, og ikkje minst lesing og rekning, der det no er avdekt at vi har betydelege utfordringar. Regjeringa sin politikk følgjer altså Soria Moria-erklæringa – ein politikk vi legg fram og får vedteken her i Stortinget dersom det er fleirtal for han. I tillegg har dei enkelte partia program som dei gjekk til val på, og i neste runde kjem vi til å gå til val på nye program. Så det er svaret på det spørsmålet.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Det er heilt riktig at vi ikkje skal ha forkynning i KRL-faget i dag, og vi skal heller ikkje ha det i framtida. Bakgrunnen for mine utsegner er at vi har opplevd noko ganske alvorleg det siste halvåret, nemleg at Noreg er dømt i Den europeiske menneskerettighetsdomstolen for at vi har eit fag der kristendomsdelen krenkjer menneskerettane. Og når vi har det, er vi forplikta til å følgje opp med endringar som tydeliggjer det. Den dommen har altså kome trass i at norske rettsinstansar har meint at det ikkje er eit problem. Og då meiner Regjeringa at vi skal ha eit skolefag som er i tråd med menneskerettane. Særleg eit fag som skaper respekt og dialog, må eintydig vere i tråd med menneskerettane. Det er på den bakgrunnen vi har gjort dei endringane i namnet og i lova og i læreplanen som skal sikre at det ikkje er nokon tvil om det.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Det er viktige spørsmål, for vi kjem til å ha betydelege utfordringar i åra som kjem, når det gjeld å rekruttere lærarar til skolen, ikkje minst å sørgje for at vi har ei lærarutdanning som rekrutterer dyktige og motiverte lærarar i framtida. Neste år, når vi utvidar timetalet, vil det etter alt å dømme vere fullt mogleg å skaffe kompetente og dyktige lærarar, i den grad kommunane i den samanhengen tilset nye lærarar, som eg sterkt vil oppfordre til. Men vi har definitivt ei utfordring på lengre sikt. Derfor må vi sjå på korleis vi kan rekruttere fleire lærarar til skolen – det er eit breitt spekter av verkemiddel – vi må sjå på innhaldet i lærarutdanninga og gå gjennom korleis det kan verte endå betre enn i dag, for eg trur det har betydning for kor mange som søkjer, og som vi dermed kan få i skolen i framtida. Så her deler vi hovudmål, og vi vil kome tilbake til Stortinget med viktige saker når det gjeld lærarrekrutteringa og lærarutdanninga i framtida.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Mitt klåre syn er at i staden for å dra sjølvtilliten ned på det same nivået som resultata i lesing og rekning, skal vi dra nivået på ferdigheitene i lesing og rekning opp på det same nivået som sjølvtilliten. Men det er ei veldig stor utfordring gjennom mange år vi står framfor. Lat meg kort nemne enkelte av dei tinga eg var inne på. Eg trur ein utvida skoledag med eit betydeleg forsterka innhald er eit viktig verkemiddel. Eg trur at ei satsing på lærarane, både lærarane si rolle, systematisk etter- og vidareutdanning og ei ny allmennlærarutdanning, er viktig. Og så trur eg det å vite kor mykje ungar kan lære tidleg, dei første åra, både før dei begynner på skolen og dei første åra i skolen, vil vere viktig, for det er der vi kan leggje grunnlaget for gode ferdigheiter for alle i lesing og rekning og andre viktige skolefag.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Mitt klare inntrykk er at diskusjonen om regjeringa Bondevik II eigentleg er ferdig for dei aller fleste i Noreg. Men i eit lite hjørne av Høgres stortingsgruppe finn vi openbert framleis ein diskusjon om kva regjeringa Bondevik II eigentleg gjorde. Kva skjedde eigentleg? Jo, den førre regjeringa tapte i valet 2005 og gjekk tilbake samla sett med over 10 pst., men vart nesten redda av eit godt valresultat for Framstegspartiet. Hovudgrunnen til at dei tapte midt i ein oppgangskonjunktur, var at dei massivt prioriterte skattelette til dei rikaste i Noreg og ikkje prioriterte dei kjernevelferdsoppgåvene i Noreg – helse, omsorg, skole og andre ting – som folk er opptekne av rundt om i lokalsamfunna. Det kan ein jo òg lese ut av resultata. Lærartettleiken i Noreg gjekk ned i løpet av den førre perioden og er no snudd til ein forsiktig oppgang. Eg er bekymra for at vi ikkje ser ei betre utvikling når det gjeld ei prioritering av ressursane til skole rundt omkring, og skulle ønskje meg ei kraftigare prioritering av det framover, ikkje minst i lys av det vi no ser av internasjonale undersøkingar. Det som òg kjenneteiknar det Høgre har stått for i fleire år når det gjeld skole, er det veldig klare synet at det ikkje er nokon samanheng mellom det å bruke ressursar og å få auka kvalitet. Det er veldig interessant. Eg kjenner nokre Høgre-folk sjølv, og mitt klare inntrykk er at dei i dagleglivet er veldig opptekne av den samanhengen. Viss eg, f.eks., skal ha nokre menneske i eit selskap heime, klarer eg meg fint med ein litt billig treliterskartong med raudvin, men mange av Høgre-vennene eg har, seier – og det meiner eg for så vidt dei har rett i – at viss du verkeleg skal ete godt, kjøp heller ei litt dyr flaske vin, for kvalitet kostar. Men det gjeld visst ikkje skole – det som er aller viktigast for korleis vi får det i framtida. Samtidig er det sånn at Høgres eigne forslag om korleis vi skal forbetre skolen, faktisk har ein prislapp, dei òg. Vi må komme vekk frå den tenkinga som den førre regjeringa hadde, at ein ikkje prioriterte kommunar og fylkeskommunar som bruka pengar på skole, men skattelette til dei rikaste, og laga sin ideologi om at det liksom er gratis å få betre kvalitet. Det er feil. Så vil eg til slutt seie at det er klart vi har betydelege utfordringar framover når det gjeld å få ei auka satsing på skole òg økonomisk. Det skal vi ta tak i. Den store veksten i kommuneøkonomien har ført til ei forbetring, men vi treng ei ytterlegare satsing på kunnskapsskole i åra framover.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Når det gjelder eierskapet kan jeg bare gjenta det vi har sagt i disse debattene hele tiden. Bondevik-regjeringen viste i St.meld. nr. 41 for 2004-2005 til en uttalelse i St.meld. nr. 14 for 2000-2001 fra lovavdelingen i Justisdepartementet, som jeg vil sitere: «Etter en gjennomgang av aktuelle rettskilder og den historiske bakgrunnen for Opplysningsvesenets fond er Lovavdelingen kommet til at det må anses som sikkert at staten er eier av fondet.» Men hvis det blir et skille mellom stat og kirke, må Kirken ha med seg økonomi til drift, og det dreier seg om veldig mye mer enn Opplysningsvesenets fond. I hvert fall har vi fra Arbeiderpartiets side sagt i vårt landsmøtevedtak at det er et fellesskapsansvar å sikre en god økonomi for Kirken, og da vil det også bli et politisk spørsmål hva som skjer med Opplysningsvesenets fond. Når det gjelder bruken av Opplysningsvesenets fond, så er jo de endringene vi har foretatt, nettopp gjort for at vi skal kunne få en økt tilførsel fra OVF, bl.a. ved at man kan ta ut verdistigningen i fondet til ulike kirkelige aktiviteter, så det styrker faktisk Kirkens driftsøkonomi.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Det er riktig at vi nå står overfor en rekrutteringsutfordring delvis fordi arbeidsmarkedet er så stramt. Det er jo ikke bare innenfor det offentlige eller innenfor Kirken man opplever at det er få søkere til stillinger. I enkelte bransjer og sektorer nå er det rett og slett mangel på arbeidskraft. Det er en god ting at vi har full sysselsetting, men det skaper visse utfordringer for flyten i arbeidslivet. Det er også positivt i den forstand at presteutdannede mennesker er attraktive i mange typer stillinger. Både i offentlig sektor og i næringslivet brukes prester til andre ting enn det de kanskje opprinnelig ble utdannet for. Men på lang sikt får vi en større utfordring, for vi står overfor et generasjonsskifte: mange prester slutter – blir pensjonister – i løpet av de neste ti årene. Desto viktigere er det at vi framstiller presteyrket som attraktivt – får det fram – og at vi gjør som både den forrige regjeringen og regjeringen før det har jobbet med, tjenesteordningen mer attraktiv, med mulighet til mer ordnet arbeidstid, mulighet til faste helgefriordninger osv. Alt dette og en god kommuneøkonomi som gir godt støtteapparat rundt prestene, kan gjøre det mer attraktivt for presteutdannede å søke jobb i Kirken og for unge mennesker å gå inn i en presteutdanning.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
For det første – Opplysningsvesenets fond. Vel, det er Lovavdelingen som har uttalt seg. Men Bondevik-regjeringen har altså valgt å sitere den lovavdelingen i sin egen stortingsmelding til Stortinget uten overhodet å si at dette er en tolkning som Regjeringen har et annet syn på. Det er jo fullt mulig hvis man mener det. Så vi får vel legge til grunn at vi hadde den samme Lovavdelingen i Justisdepartementet da som nå, og at vi legger disse juridiske fortolkningene til grunn. Ja, vi har mer penger til fordeling, derfor er også budsjettet for 2008 det beste kirkebudsjettet noensinne. Det har aldri vært flere prester i Den norske kirke, det har aldri vært større overføringer til Den norske kirke, og det har heller aldri vært en bedre kommuneøkonomi, som skal sørge for det lokale ansvaret for Kirken. Representanten Dørum – som kommer etterpå – liker svært dårlig at vi sammenligner med tidligere, men det er faktisk relevant i politikken å sammenligne hva man faktisk gjør når man sitter med makt. Og i 2003 og i 2004 var økonomien i Kirken rett og slett i krise. Jeg håper kommunene vil bruke den økte handlefriheten til også å prioritere Kirken. Kuttet i bevilgningene til Kirkelig fellesråd tilsvarer om lag 50 000 kr pr. fellesråd. Med økt handlefrihet burde det være fullt mulig for kommunene ikke bare å kompensere det, men også å satse mer på Kirken.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Ja, man vil få en sak som inneholder en bred drøfting av Gjønnes-utvalgets ulike forslag, høringsinstansenes syn – og selvsagt også mulige løsninger for å få et bredt forlik. Som representanten vet, legger vi opp til en dialog med opposisjonen også før vi legger fram innstillingen, slik at vi – om vi ikke akkurat har kommet fram til konklusjonen – i hvert fall har startet dialogen før vi har et dokument i Stortinget. Og det dokumentet skal komme i god tid – på nyåret – slik at man kan få behandlet det i løpet av våren 2008. Det er nødvendig, hvis man eventuelt skal foreta grunnlovsendringer. Så til dette med å sammenligne før og nå. Vi skal ta ansvar når vi har det. Men representanten Dørum må finne seg i at vi, når vi lager budsjett, sammenligner dagens kirkeøkonomi med det som skjedde under den forrige regjeringen. I 2003–2004 var det en alvorlig krise. Kirkene kunne ikke holde åpent. I noen kirker kunne en ikke holde det varmt om vinteren. Den regjeringen som Dørum satt i, kom med en krisepakke på 25 mill. kr for avhjelpe den akutte situasjonen. Man må finne seg i å bli stilt til ansvar også for handlinger, ikke bare for ord.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Det er selvsagt ikke Kirkedepartementet som foretar de økonomiske disposisjonene og investeringene når det gjelder fondet. Et eget styre har ansvar for fondet, og så er det selvsagt egne, faglige eksperter på økonomiske investeringer som plasserer pengene. Men det er selvsagt én vesentlig forskjell mellom OVF og nordlandskommunene. Det er at her investerer man penger man har, ikke penger man har lånt på grunnlag av framtidige inntekter. Regjeringen har heller ikke en politikk der man sier at den type investeringer ikke skal gjøres i hedgefond. Det finnes eksperter som kan få avkastning også av disse. Men det må være en balanse mellom risiko og trygghet, mellom avkastningskrav og langsiktighet. Det har jeg tillit til at styret i OVF og de som jobber der, ivaretar. Når det gjelder den økonomiske situasjonen, er avkastningen fra OVF en viktig kilde til mye kirkelig aktivitet. Jeg er glad for at opposisjonen, de borgerlige partiene, er så opptatt av kirkeøkonomien – langt mer nå enn da de satt i regjering. Det skulle jo tilsi at vi bør beholde de borgerlige partiene i opposisjon, slik at de fortsetter å være opptatt av kirkeøkonomi.