trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2008-10-23:
Fremskrittspartiet ønsker primært å avskaffe obligatorisk skriftlig sidemål, som vi også fremmer forslag om i dag. Men så lenge vi har denne ordningen, mener vi det er viktig at man har to adskilte eksamensdager for hovedmål og sidemål. Vi har blitt oppfordret til å gjøre om forslaget til et oversendelsesforslag her i dag, og vi har diskutert det med Høyre. Vi kan akseptere det, men vi forutsetter at Regjeringen da ser seriøst på det, for vi vet hvilke problemer det skapte med språkforvirring for de elevene som ble utsatt for denne samlede eksamensdagen i inneværende år. Jeg vil litt tilbake til de CI-opererte, som det er fokusert sterkt på her i dag. De CI-opererte fungerer jo som lett til moderat tunghørte. Jeg tror det fort blir fokusert på det, ikke minst på grunn av innslaget på Brennpunkt. Men vi må ikke glemme dem som er født tunghørte, og som virkelig sliter i norske klasserom i dag. Fremskrittspartiet har tidligere tatt til orde for at vi skulle ha en del tiltak mot bråk og uro, og jeg er litt skuffet over at det eneste statsråden viser til, er spesialpedagogiske tiltak. Det berører ikke det som alle fagfolk sier noe om, at her er det klassestørrelsen som er av avgjørende betydning, og det har vært vist til at klasser som overstiger 15 elever, er direkte uheldig. Sett i lys av det synes jeg begreper som ble brukt, som «tidlig innsats» og «tilpasset undervisning», mister litt av effekten. Her er det faktisk viktig at vi får på plass et opplæringstilbud som gjør at også disse gruppene kan lære seg språk på en god måte. Jeg vil også vise til at opposisjonen har sagt at vi ønsker at både alternativ og supplerende kommunikasjon, talespråk og tegnspråk eller en kombinasjon av det, bør nedfelles i opplæringsloven, at man skal ha de samme, like rettighetene. Der har en samlet komite subsidiært den innstillingen at hvis vårt forslag skulle bli nedstemt, har vi tillit til at Regjeringen ser på hvilke andre tiltak som kan være nødvendig for å sikre alle disse gruppene like rettigheter.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-10-23:
Vi kan se ringvirkningene av manglende fremmedspråkopplæring på mange felt. For noen få år siden var tysk et veldig stort språkområde og et stort fag ved Universitetet i Oslo. I dag regnes det som et av de små fagene. Det er en veldig urovekkende utvikling, og det er ingen tvil om at den henger nært sammen med for lite og for dårlig språkundervisning på ungdomstrinnet, og for så vidt også på barne- og mellomtrinnet, der det er mulig, og ikke minst med at man ikke har hatt nok fokus på språkopplæring i videregående opplæring. En av de viktige hensiktene med å innføre et obligatorisk praktisk rettet 2. fremmedspråk på ungdomstrinnet i Kunnskapsløftet, var nettopp å gi lærerne tilstrekkelig kompetanseheving, og spesielt i de fremmedspråkene som til da ikke hadde vært obligatoriske, som f.eks. tysk. Så så vi, som jeg nevnte i mitt innlegg, at lærerne meldte seg av kompetansehevingen da språket ikke lenger skulle være obligatorisk. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan skal man sikre at språklærerne får nok kompetanseheving til å utvikle faget, til å drive spennende metodikk og undervisning som tiltrekker flere elever?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-10-23:
Det er selvfølgelig fristende å knytte en kommentar til statsrådens svar på min replikk, nemlig at det er såpass mange som nå velger 2. fremmedspråk på ungdomstrinnet. Det er veldig bra at de gjør det, men det forsterker for så vidt argumentet om å gjøre det obligatorisk, nettopp fordi at man da også får tilstrekkelig kompetanseheving og utvikler metodene i faget. Men det jeg tok ordet for å si helt kort, var at saksordfører Gerd Janne Kristoffersen bad oss om å vurdere å oversende forslag nr. 8 om å etablere et senter for skriveforskning og skriveopplæring ved Høgskolen i Sør-Trøndelag. Det har Høyre og Venstre besluttet at vi kan gjøre, men med et par klare forutsetninger. Den ene forutsetningen er at senteret blir etablert i løpet av neste år. Den andre er at man tar avgjørende hensyn til de uttalelsene som kommer fra fagmiljøene, for det er helt åpenbart at ved Høgskolen i Sør-Trøndelag ligger det faglige tyngdepunktet for skriveforskning og skriveopplæring. Den tredje forutsetningen er nettopp det jeg nå sa, at det blir et senter både for skriveforskning og skriveopplæring, på samme måte som man har et senter for leseforskning og leseopplæring i Stavanger.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-10-23:
Jeg hørte også statsråden snakke om de som er CI-opererte, i sitt innlegg. Det er et faktum at man henviser barn som trenger utvikling i talespråk, til spesialundervisning i stedet for å gi dem like rettigheter som elever som trenger tegnspråk. Det er det som er temaet for min replikk. Er statsråden enig i at for både tegnspråkbrukere og CI-opererte barn handler dette om grunnleggende kommunikasjon, ikke om hvorvidt de har lærevansker, men om de skal gis faktiske muligheter til å kommunisere med andre mennesker i det daglige? Hvis svaret på dette spørsmålet er ja, hvorfor er det da problematisk for Regjeringen å endre opplæringsloven slik at elever som trenger utvikling i talespråk, tegnspråk, alternativ kommunikasjon eller supplerende kommunikasjon, eller en kombinasjon av disse, sikres like rettigheter i lovverket?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-10-23:
Statsråden sier at det er veldig mange som benytter seg av den valgfrie ordningen med et 2. fremmedspråk i ungdomsskolen. Det er bra. Så har altså regjeringspartiene sagt at vi bør tenke på dem som ikke velger det, for at de kan få forsterket norsk. Personlig mener jeg, og det mener også Venstre, at forsterket norsk handler om norskfaget generelt. Men mitt spørsmål skal være en oppfølging av dette med et obligatorisk 2. fremmedspråk. Ser ikke statsråden at ved å gjøre dette obligatorisk vil man rett og slett heve ambisjonen for faget og for de språkene som går inn i det, styrke status og respekt for de lærerne som jobber med dette, slik at vi er sikre på at deres kompetanse blir best mulig? Ser ikke statsråden at man – ikke gjennom den valgfrie veien som han har vært tilhenger av, men ved å gjøre det obligatorisk – kan være med på å gjøre sluttsteinen så sterk at lærerne føler seg sterkt motivert, og at vi får bygd kompetanse? Ser han ikke at det faktisk kan være et godt virkemiddel for å bygge status og respekt for fremmedspråkene i skolen?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-23:
Eg er veldig godt kjend med denne problemstillinga. Eg veit at vi har veldig store utfordringar, og ikkje minst at dei som er CI-opererte, har ein lang veg å gå og store utfordringar med å lære seg godt talespråk. Men likevel er det slik at dei som skal lære seg teiknspråk, skal lære eit eige språk, på linje med t.d. norsk, mens dei som er CI-opererte, dei som skal utvikle talespråk, skal utvikle det med ekstra støtte og særleg hjelp, og då er det det å få spesialpedagogisk støtte og hjelp som er nødvendig. Det som er viktig, er å sikre at ein faktisk får oppfylt den retten ein har. Det kan vere utfordrande i det norske samfunnet på mange felt, og vi jobbar for å sikre at ein faktisk får oppfylt dei rettane, t.d. ved å sjekke og føre tilsyn med spesialundervisning. Eg kan òg nemne at Utdaningsdirektoratet innan 1. april 2009 skal opprette ein nasjonal rettleiar for nettopp den gruppa.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-23:
For det første er eg einig med representanten Eriksen Søreide i målsetjinga, eg er òg einig i at det i ein god del år ikkje har vore satsa nok på framandspråk i Noreg. Men eg er ueinig når ho så til dei grader vektlegg eitt tiltak, nemleg obligatorisk 2. framandspråk på ungdomstrinnet, særleg sidan det store fleirtalet av elevane, ein klar auke, no vel eit 2. framandspråk på ungdomstrinnet. Vi har faktisk lykkast med ei utvikling der. Men den store flaskehalsen er vidaregåande, der berre nokre få hundre tek sentrale språk som tysk, fransk og spansk. Særleg gjeld det tysk, som eg er heilt einig i er eit veldig viktig språk, men som berre nokre få hundre vel å fordjupe seg i. Vi har store utfordringar på universitetsnivå òg. Då trur eg det er viktigare å satse på eit breitt spekter av tiltak på ungdomstrinnet, slik at fleire vel det og får ein tidlegare start – men ikkje minst i vidaregåande og høgare utdaning. Så har vi behov for kompetanseheving i framandspråka, òg i engelsk, vil eg leggje til, og på andre område. Der set vi av store midlar neste år. Men vi har behov i mange av faga i skolen.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-23:
Eg meiner det dreiar seg om eit spørsmål om å gje like moglegheiter, men ein får ikkje automatisk like moglegheiter av lik lov. Nokre lærer eit eige språk, teiknspråk, andre går ein lang veg, ein lengre veg enn mange andre barn, for å kome fram til og lære eit talespråk. Når ein får ei individuell vurdering av den hjelpa ein skal ha, og får spesialpedagogisk hjelp, betyr ikkje det anna enn at ein har særlege utfordringar og treng ekstra hjelp og støtte for å kome dit, og at ein skal få det etter ei individuell vurdering. Eg meiner at det her er snakk om ulike grupper. Det er òg store individuelle forskjellar frå barn til barn, og det viktige er at alle skal få eit så godt tilbod som mogleg ut frå sine premissar. Det er derfor ikkje lova som er hovudproblemet her, men at ein kan få oppfylt dette i praksis for kvart enkelt barn.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-23:
Eg er blant dei som ofte har lett for å sjå argument både for og imot eit spørsmål, og dette er eit spørsmål der eg kan sjå argument begge vegar. Det som likevel har vore avgjerande for mitt syn, er for det første at eg er ganske overtydd om at andre tiltak er langt viktigare, og at det ikkje er ungdomstrinnet som i dag er ei hindring eller ein flaskehals – snarare tvert imot er det på ungdomstrinnet vi kanskje har den mest positive utviklinga når det gjeld eit 2. framandspråk. Eg er derimot svært bekymra for vidaregåande når det gjeld fordjuping, og for høgare utdanning. Det andre er at det er ingen tvil om at det er ein stor fordel at mange norske elevar lærer seg eit 2. framandspråk på ungdomstrinnet. Eg er derimot ikkje sikker på at det er det beste for alle elevar i ungdomsskulen at dei – når dei i tillegg slit i mange skulefag, tenkjer seg andre retningar innan utdanninga og kunne ha behov for ekstra vekt for å få med seg ein del grunnleggjande ting – skal begynne på eit 2. framandspråk. Det er grunnen til at eg har falle ned på det standpunktet som eg har.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-23:
Nei, det er eg ikkje einig i. Eg trur at Noreg er tent med at vi har elevar som har eit godt kunnskapsgrunnlag, og som vert prøvde i det i begge skriftspråka. Ein betydeleg del av befolkninga skriv minoritetsskriftspråket, og begge to er viktige. Mi eiga personlege erfaring er at eg har hatt nynorsk som hovudmål og bokmål som sidemål, og at den opplæringa eg har hatt i bokmål, og det at det har vore ein del av skulekvardagen, er nyttige ting som eg tek med meg. Eg jobbar med språk i det daglege, og eg jobbar mykje med bokmålstekstar og folk som skriv bokmål. Det trur eg har vore nyttig kunnskap å ha med seg frå skulen. Det same trur eg gjeld den andre vegen. Så eg meiner vi fortsatt skal ha elevar som både vert prøvde i begge skriftspråk og får opplæring i begge skriftspråka i framtida.
Kjell Ivar Larsen (Fremskrittspartiet), 2008-10-23:
Norskfaget står overfor en del utfordringer, bl.a. redusert motivasjon og interesse fra elevenes side. Kunnskap i norsk er redusert. Dette bekymrer oss i Fremskrittspartiet, siden gode ferdigheter i norsk legger grunnlaget for økt forståelse i mange andre fag. Mitt spørsmål til statsråden er: Mener statsråden som Fremskrittspartiet at det å avskaffe obligatorisk skriftlig sidemålsopplæring og tilby dette som valgfag vil kunne øke motivasjonen og interessen for norskfaget, forbedre elevenes ferdigheter i norsk og dermed også lette læring i andre fag?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2008-10-23:
Jeg stemte feil. Jeg stemte for, men skulle ha stemt mot.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-09:
Eg vil rosa presidenten for storstila høgtlesing!
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
På vegne av Karin S. Woldseth, Jan Arild Ellingsen, Ketil Solvik-Olsen og meg selv har jeg gleden av å fremsette forslag angående krav om politiattest for alle som i sitt virke arbeider med mindreårige.
Jan Petersen (Høyre), 2008-06-19:
Et av poengene var at jeg begynte å regne på hva strukturtiltakene som Regjeringen har foreslått, egentlig betyr, og det er forbausende lite. Det er pluss/minus 1 pst. av budsjettet. De aller fleste endringene gjør faktisk Regjeringen selv. Da har vi vurdert det slik at en del av de tiltakene den foreslår, ikke vil være til Forsvarets beste. De er der fordi man ønsker å tvinge seg inn i en ramme som blir altfor stram. Jeg er enig med Regjeringen i ett punkt, som faktisk er skrevet inn, nemlig at bevilgningsnivået er av stor betydning. Så griper vi fatt i det, og så sier vi at ja, vi forstår at forsvarssjefens rop om hjelp som han uttrykte til NTB i slutten av april, må få et bevilgningsmessig svar, for det nytter ikke å vente på omstillingene for å få penger til det. Vi ser også at vi lytter til de krav og ønsker som er kommet om å bygge opp Hæren. Det koster også penger. Det kaller vi et fagmilitært råd. Så vi føler oss meget, meget trygge på at vi har fast grunn under føttene.
Jan Petersen (Høyre), 2008-06-19:
Svært mange av strukturtiltakene er tatt tidligere. Det vi nå snakker om, er på mange måter finalerunden. Jeg tror nok også den rød-grønne regjering er klar over at det ikke er særlig flere tiltak enn de som nå er på dagsordenen, som det er mulig å gjennomføre uten at man får et altfor dramatisk redusert forsvar. Det vi nå snakker om, er den siste lille finjusteringen av strukturen. Da er det i grunnen min vurdering at jeg synes at disse strukturtiltakene har tatt altfor mye av debatten. Hele debatten rundt FS 07 ble sentrert nettopp rundt strukturtiltakene. Det har vært litt om prisstigningsmekanismene, men mest om strukturtiltakene. Når man ser hva det økonomiske omfanget egentlig er, er det faktisk forbausende beskjedent hva man kan få ut av det. Jeg tror ikke man løser noen problemer for Forsvaret ved å gå inn på de resterende tiltakene Regjeringen foreslår, som altså er 275 mill. kr økende til 375 mill. kr i 2016. Vi er nødt til å sette lyset på andre deler, som Høyre gjør, og da kommer man ikke utenom bevilgningsnivået.
Jan Petersen (Høyre), 2008-06-19:
Vår vurdering av nordområdene er at det er det som synes ute, og som gir kampkraft i kuler og krutt, som er det avgjørende, ikke det som utmerket godt kan ligge andre steder. Derfor er Olavsvern viktig som et symbol, men det ønsker ikke Senterpartiet å gå inn på. Men det var et av premissene Samuelsen nå gav, som virkelig bekymrer meg. Han snakket om at rammen er gitt. Vel, det er bare ett organ, én institusjon, i Norge som kan gi den rammen, og det er Stortinget. Det er Stortinget som er bevilgende myndighet. Stortinget er den eneste som har rammen i sin hånd. Da må ikke Stortinget føle seg begrenset av at noen andre forteller Stortinget hva Stortinget skal fastsette som ramme. Det er en underlig oppfatning av Stortingets rolle Senterpartiet nå gir uttrykk for.
Jan Petersen (Høyre), 2008-06-19:
Først takk til Signe Øye for hyggelige ord. Jeg har lyst til å si at det var ikke så vanskelig å legge opp arbeidet på den måten, med den veldig fokuserte måten komiteen har arbeidet på, og også den litt uformelle måten vi har hatt anledning til å arbeide med andre partier enn de som er representert i komiteen, på. Det er synd vi ikke nådde frem, men det skyldes altså en del helt konkrete problemer som vi måtte løse, og som vi ikke ble enige om. Noe av det som har bekymret meg mest, er den vanskelige driftssituasjonen vi vil ha i de første par årene av den langtidsperioden vi nå diskuterer. Mitt spørsmål til Signe Øye er da simpelthen: Hva har flertallet tenkt å gjøre med dette? Dette er jo ikke ting man kan vente med å adressere til effekten av de gjenstående strukturtiltakene slår inn. Det er noe som må adresseres nå. Betyr det at en betydelig del av de varslede økte midlene nå vil komme med en gang i 2009?
Jan Petersen (Høyre), 2008-06-19:
I alle de år jeg har vært medlem av Stortinget, har selve opposisjonen mot norsk forsvarspolitikk vært i SV. Siden vi nå nærmer oss slutten på denne regjeringsperioden og SV har hatt regjeringsmakt i tre år, vil jeg spørre Jacobsen om hvordan han oppsummerer sine seire fra denne perioden. Eller spørsmålet stilt mer presist: Hva er det som har skjedd i norsk forsvarspolitikk som ikke ville ha skjedd om SV ikke var i regjering?
Jan Petersen (Høyre), 2008-06-19:
Det virker som om representanten Samuelsen grovt overdriver hva de såkalte strukturtiltakene skulle føre til. Regjeringens forslag dreier seg altså om 275 mill. kr økende til 375 mill. kr, eller mindre enn en fjerdedel av det som foreslås på investeringsområdet. Og når det gjelder Olavsvern, snakker vi altså om et beløp som ligger et eller annet sted mellom 17 mill. kr og 32 mill. kr, og det greier da Samuelsen å få til å bli et spørsmål om «operativitet», som han sier. Realiteten når det gjelder forskjellen på Regjeringens og vår nordområdesatsing, er at vi på vår side satser på drift, seilingsdøgn, flytimer og øvelser, og på Olavsvern, mens Regjeringen satser på utflytting av Generalinspektøren og flytting av noe mer aktivitet til Reitan. Vi satser på kampkraft. Regjeringen satser på kontorarbeidsplasser. Det er realiteten.
Jan Petersen (Høyre), 2008-06-19:
Statsrådens innlegg gikk veldig bra helt til hun kom til spørsmålet om økonomi, hvor vi bare må konstatere at hun rett og slett ikke forstår argumentasjonen fra opposisjonen side. Jeg tror ikke dette minuttet jeg har, vil være tilstrekkelig til å få henne til å forstå. Jeg synes egentlig ikke dette holder. At ikke Regjeringen forstår at vi ikke kan stille mange spørsmål når de ikke legger premisser på bordet, det skjønner ikke jeg. Vi forstod imidlertid, etter en stund, at det ikke var mulig å grave seg ned i det stoffet på den tiden som var til disposisjon. Det bør statsråden respektere. Jeg hadde egentlig håpet å bruke dette spørsmålet til å få frem et positivt svar - et ja-svar. Jeg skal prøve: Et av hovedproblemene har vært prisstigning, og forsvarssjefen gjorde dette til et hovedpoeng. Er det slik å forstå at Regjeringen nå aksepterer at det er en annen prisstigning på forsvarsområdet enn i statsbudsjettet for øvrig, at Regjeringen vil legge det til grunn for sin budsjettering, og at de hvert år vil fortelle åpent hva forskjellen består i?
Jan Petersen (Høyre), 2008-06-19:
Kan jeg få ordet for å oppklare en åpenbar misforståelse?
Jan Petersen (Høyre), 2008-06-19:
Det hender at stortingsdebatter blir skjemt av at representanter tillegger andre representanter standpunkter som de utmerket godt vet ikke stemmer. Representanten Strøm gjorde seg skyldig i det. Han påstod at mindretallet egentlig ville nedlegge aktiviteten på Reitan, og at vi da burde si det rett ut, som han sa. Hvis han hadde lest innstillingen, ville han visst at det ikke er riktig. Jeg prøvde å få ordet for å oppklare den misforståelsen. Det fikk jeg ikke. Det kan jeg godt skjønne, for det var sannsynligvis ingen misforståelse. Representanten Strøm vet utmerket godt at det han sa, ikke er sant. Jeg er klar over at reglementet setter som krav for et slikt innlegg at det skal være av betydning for det videre ordskiftet. Presidenten fant at hr. Strøms innlegg ikke var av betydning for det fremtidige ordskiftet, og det bør representanten Strøm merke seg. Så til debatten om økonomien. Jeg ble mer enn forbauset og er fortsatt litt opprørt over at statsråden overhodet ikke skjønner hvorfor opposisjonen har behov for å gå bak tallene. Begrunnelsen er ganske åpenbar, nemlig at når Regjeringen inviterer oss til et bevilgningsnivå for 2012, vil vi gjerne vite hva som ligger bak tallene. At statsråden i sin behandling av FS 07 selv har vært fornøyd med å være en rundingsbøye for forsvarssjefens beregninger, er hennes sak. Og det respekterer jeg. Men det betyr ikke dermed at det er feil at andre prøver å komme bak tallene. Når det i proposisjonen bl.a. står en advarsel om at «driftsnivået med de nye fartøyene ikke legges på et for høyt og ikke bærekraftig nivå», forteller det oss at man når det gjelder driftsnivået, sikter på et nivå som er langt lavere enn det som er mulig. Det er klart at en nasjonalforsamling, som har ansvaret, må kunne etterprøve den type resonnementer. Det samme dreier seg f.eks. om det som representanten Dørum nevnte, nemlig antall flytimer. Når forsvarssjefen er ute og advarer mot at driftsnivået dras så langt ned at sertifikater ikke blir vedlikeholdt, er det klart at Stortinget må interessere seg for det. Vi hadde faktisk trodd at statsråden i hvert fall ville respektere det standpunktet og ikke betjene seg av en rekke - sant å si - ganske eksotiske argumenter for at vi gikk inn i det. Jeg brukte uttrykket «eksotiske argumenter», og vil bare nevne et eksempel. Det at vi ikke stilte flere spørsmål, var tydeligvis et argument fra statsrådens side. Jeg vil minne om at da vi så de første 19 svarene, så vi at vi innenfor tidsrammen ikke hadde mulighet til å grave oss helt ned i detaljene langs den linjen, så det var vi nødt til å gi opp. Og så bruker altså statsråden det som argument. Det er ikke nødvendig å benytte alle de lappene en statsråd får stukket i hendene. Dette er et eksempel på at man kanskje burde redigert det litt bedre enn det statsråden nå gjorde.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Høyre og Arbeiderpartiet har faktisk i de sju siste årene hatt omtrent like mye penger til Forsvaret, med unntak av for inneværende år, der Høyre har 200 mill. kr mer. Men når Høyre nå går inn for et vesentlig høyere beløp, finner jeg det veldig merkelig at alle fagmilitære råd om hvordan de økte bevilgningene skal brukes, er lagt til side. Ja, i innstillingen fra Høyre er faktisk hele FS 07 nullet ut. Nå er det bare baser og lokalisering som er viktig for Høyre. Petersen har mange ganger sagt at man lytter til de fagmilitære rådene, uansett hvor de kommer fra. Mitt spørsmål til representanten Petersen er: Hva er det som har skjedd når man nå snur opp ned på alt man tidligere mente det var viktig å legge vekt på, når man nå øker bevilgningene?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Det representanten Bredvold nå sier, er jo helt feil. Hvis det er noe denne Regjeringen har satset på, så er det nordområdene. Jeg nevnte i innlegget mitt en rekke punkter som vi nå går inn for for at nordområdene skal styrkes, og som Fremskrittspartiet går imot. Det er ikke slik at Kystvakten seiler mindre. Når vi får nye kystvaktskip, som har en helt annen kapasitet, kan det jo ikke være sånn at det bare er om å gjøre hvor mange døgn de er ute, hvis en båt når et dobbelt så stort område på den samme tiden. Vi må være realistiske. Det er ikke slik med Forsvaret at det er om å gjøre å bruke mest penger, vi må også der få mest mulig ut av de pengene som Stortinget bevilger hvert år.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Det er jo et ganske enkelt bilde, som sier at når vi opprettholder MTB-ene, Sørreisa, Mågerø, Jørstadmoen og ting som koster penger, så begynner det å løpe fra 1. januar. Hvis det skal være noen troverdighet i dette, må det være sånn at det også kommer raskt inn i budsjettene. Så har jeg sagt, og det er vi også enige om, at den største utfordringen vår er Hæren, men Hæren kan ikke bygges opp like fort som de varige kostnadene vi nå tar med oss videre, og som gjør at vi på sikt må få Hæren opp til det antall personell som vi har sagt. Vi mener også at vi må se videre på oppbyggingen av Hæren i slutten av denne langtidsperioden. Jeg kan derfor forsikre representanten om at vi kommer til følge opp det vi har sagt. Vi skal ha et samsvar mellom oppgaver og ressurser framover, og det kommer vi til å følge opp også i budsjettet for 2009.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Jeg tror ikke at det var det som gjorde at vi ikke kom til enighet. Men jeg vil bare minne representanten Sahl om at det var tre partier i regjering ved behandlingen av forrige langtidsmelding også. Da gikk Arbeiderpartiet inn for og var enig i at vi skulle få til et bredt forlik. Det var en plan der man ikke hadde balanse, men bare puttet inn: Tar du den, så tar du den! Det er det vi nå sliter med i disse dager, fordi vi i inneværende år har en plan som ikke er i balanse. Nå rydder vi opp, vi tar grep, og nå skal det bli samsvar mellom de pengene som bevilges, og de oppgavene Forsvaret skal utføre. Når det gjelder om man skulle kommet inn i en sånn prosess på et tidlig tidspunkt, mener jeg at det hadde ingenting å si. Det var gode prosesser, men avstanden var for stor mellom oss, derfor kom vi ikke i mål.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Først vil jeg ta opp de forslagene som Arbeiderpartiet og SV har i innstillingen. Jeg er glad for at Dørum sa det som han sa om Forsvaret. Dette er ikke noe gravøl for Forsvaret. Dette er faktisk en langtidsplan som nå snur en negativ trend for Forsvaret, som gir Forsvaret en ny retning framover. At vi er annerledes enn våre naboland, er jeg glad for. Venstre har i dag fremmet et forslag om Hæren som er vesentlig svakere enn det forslaget Høyre har, og, som representanten nå også sier, dette skal ikke fases inn før i neste langtidsperiode. Det gir jo litt mer troverdighet til Venstre, for Venstre er faktisk det partiet som har gitt minst til Forsvaret de siste tre årene. De har kuttet om lag en halv milliard kroner både i 2007 og i 2008. Det jeg vil spørre representanten om, er: Innebærer forslaget at det ikke skal fases inn før i neste langtidsperiode?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Forsvaret skal få så mange penger som de bare ønsker, sier Fremskrittspartiet, og det skal alle andre sektorer også få. Men det vet vi jo ikke går. Det setter økonomien over styr, og det er ikke gjennomførbart. Jeg vil igjen minne om det jeg sa i innlegget mitt, at da Fremskrittspartiet hadde budsjettsamarbeid med Høyre i forrige periode, fikk ikke Forsvaret én krone mer enn det som alle vi andre bevilget. Så kommer de hit i salen og sier at de ikke får tak i økonomien i langtidsplanen, og at alt er så veldig vanskelig. Da synes jeg de kunne tatt seg bryet med å avklare det som er så vanskelig. De har ikke tatt seg bryet med å avklare noe som helst - og de har hatt mange muligheter. Vi har gitt dem mulighet til å sette seg inn i de områdene som man hevdet har vært usikre, og alle ønsker er etterkommet. Men jeg må også stille spørsmålet om det er slik at det er jeg som skal avgjøre hvor mange flytimer en skal ha for å få sertifikat. Jeg regner med - og må også stole på - at det er noen andre i dette systemet som har greie på det, og som følger med. Og så må vi stole på at det er riktig. Når det gjelder forslaget fra Venstre og Kristelig Folkeparti om Hæren, ligner jo det på det som vi også skriver i innstillingen, at vi vil bygge Hæren videre opp på sikt. Det er ikke veldig stor forskjell på det forslaget som kommer fra disse partiene, og det som vi skriver i innstillingen. Så til representanten Bredvold. Alt skal løses med penger. Men ikke engang Forsvaret ber om det. Det er jo en oppegående organisasjon på linje med alle andre - som vil være effektive og bruke pengene fornuftig osv. Så hevder man fra Stortingets talerstol at forsvarsministeren gjør en dårlig jobb. Det mener jeg er alvorlig. Vi har i dag en forsvarsminister som har ryddet opp i alt rotet i Forsvaret, og økonomien er under kontroll. Forholdet til personellorganisasjonene er helt annerledes enn det var for bare tre år siden, og veteransakene er tatt tak i. Det er ryddet opp i legesituasjonen i Afghanistan. Det er tatt tak i etikken i Forsvaret og i antikorrupsjonsarbeidet. Nå legges det også fram en langtidsplan med en stor økning, og den er i balanse. Når det gjelder Aspakers historie om Høyres forsvarsbudsjetter, ligner den mest på et eventyr - noe man skulle ønske seg, men som man ikke har fått til.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Det var godt å høre representanten Bredvold, da er vi enige. Så var det til forhandlingene som har vært mye oppe i debatten, og som ikke kom i mål. Jeg vil hevde at Arbeiderpartiet og regjeringspartiene viste veldig sterk vilje i forhandlingene. Vi ville satse videre på Hæren. Vi mente det var feil å opprettholde enda flere baser. Og jeg oppfatter det som at representanten Bent Høie slapp katta ut av sekken fra denne talerstolen. Han sa at opposisjonen la ned et «absolutt» i forhold til FOHK. Nettopp det var det de gjorde. Vi mente at skulle vi satse mer, måtte det bli på Hæren. Det var der forhandlingene strandet. Så til representanten Aspaker som sier at langtidsproposisjonen er i ubalanse. Nei, men den forrige langtidsplanen var i ubalanse. Det sørget Høyre for, og det står til og med i innstillingen.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Saksordføreren har gitt en god orientering om komiteens innstilling, og innstillingen er enstemmig på alle punkter med unntak av ett. Derfor skal jeg bruke min tid på det vi er uenige om. Egentlig er denne uenigheten noe merkelig, for jeg trodde at vi alle hadde samme målet: å gi soldatene raskest mulig den økte sikkerheten nye fly vil kunne gi. Denne uenigheten går tilbake til den beslutningen Stortinget gjorde for nøyaktig ett år siden, da vi forlenget vårsesjonen, og flertallet, med unntak av Fremskrittspartiet, vedtok å kjøpe nye transportfly C-130J. Det var en nødvendig og riktig beslutning. Men det ser faktisk ut til at dette er et sårt punkt for Fremskrittspartiet, og de skriver i innstillingen at de forventer at Regjeringen har en løsning på den taktiske lufttransportkapasiteten. Ja, løsningen på den taktiske lufttransportkapasiteten ligger jo nettopp i det kjøpet som flertallet i Stortinget avgjorde i fjor sommer, og som Fremskrittspartiet stemte imot. Allerede da visste vi at de gamle Hercules-flyene hadde fløyet med operative og taktiske restriksjoner lenge, og at den beste og raskeste løsningen var å kjøpe nye fly og få dem operative så raskt som mulig. Derfor var det riktig å sette 335-skvadronen på treningsstatus allerede tidlig i 2007. Det har vært store driftsutgifter med å vedlikeholde de gamle flyene. Derfor bør de nå fases ut. Bare på den måten kan vi få en hurtigst mulig innfasing av de nye transportflyene, slik det nå legges opp til, og slik at vi raskest mulig får etablert taktisk transportflykapasitet, basert på egne fly. Det vil øke sikkerheten til soldatene, bl.a. i Afghanistan. Det første flyet vil bli levert til høsten i år og de tre neste i 2009 og 2010. Arbeiderpartiet mener at det er lite formålstjenelig ut fra et teknisk, økonomisk og operativt ståsted å skulle operere to flytyper parallelt, og det vil forsinke innfasingen av de nye flyene. Nå må vi fokusere på innføringen av de nye flyene. Derfor er vi enig i at de gamle flyene fases ut, slik at Norge raskest mulig oppnår en tilfredsstillende taktisk flykapasitet som kan brukes både hjemme og ute.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-19:
Eg skal ikkje knebe representanten Petersen om å fortsetje ein periode til på Stortinget. Men det kunne jo ha vore ønskeleg, for eg vil helse velkomne dei initiativa som kjem om at Stortinget skal setje seg meir inn i dei spesifikke budsjetta. I tillegg blir det også nemnt i komiteens merknader at vi ikkje er så veldig gira på denne langtidsplanlegginga, for den haussar opp ein oppkonstruert situasjon som ikkje nødvendigvis skaper den beste debatten for Forsvarets framtid. Men så er det no eingong sånn: Økonomi og struktur er viktig for balansen, og sjølvsagt også for dei oppgåvene som skal utførast. Men eg har ikkje på eit einaste punkt klart å sjå at opposisjonen, heller ikkje Høgre, har bidrege i debatten om struktur, har kome med nokon positive, konkrete forslag om kva vi kan gjere med strukturen, slik at det kan frigjerast midlar til meir operativ evne. Er det sånn at Høgre ser at denne strukturen er låst, no og for all framtid?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-19:
Eg er heilt einig med Framstegspartiet i at vi har utruleg mykje pengar. Men kanskje nettopp derfor er det viktig f.eks. å kvalitetssikre ei så stor sak som langtidsplanen for Forsvaret. Vi snakkar om mange, mange milliardar. Vi kan komme i den situasjonen at vi har så mykje pengar at vi ikkje bryr oss om det eingong. Men så seier Framstegspartiet, som andre frå opposisjonen, at ein kan liksom ikkje tru på tala. Og det er godt mogleg. Men det er dei beste tala vi har klart å framskaffe. Så veit vi at det er to usikkerheitsvariablar. 20 pst. ligg i denne salen, om vi som politikarar vil vere i stand til å følgje opp langtidsplanen med dei budsjettløyvingane som krevst. Det er politikk. Men når det gjeld dei 80 pst., som sjølvsagt går på Forsvarets eiga evne til å setje ut i livet det som vi kjem til å bestemme i dag, har eg stor tru på at dei skal klare det. Hadde eg ikkje hatt tru på det, kunne eg ha komme til å bruke sånne ord som Framstegspartiet bruker, at det er usikkerheit og kaos rundt Forsvaret. Korfor kan ikkje Framstegspartiet målbere dette ved f.eks. i staden å komme med konkrete forslag til korleis det skal vere?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-19:
Eg skal ikkje ta utgangspunkt i mitt primærstandpunkt når det gjeld fregattar og MTB-ar, for no har vi dei, og no må vi drifte dei på best mogleg måte. Det er eg ikkje i tvil om at vi skal få til. Kor mange mannskap vi kjem til å klare no i byrjinga, kan eg ikkje stå her og garantere, men som det ligg an i langtidsplanen, og også i inneverande budsjett, skal vi klare å drifte dei. Vi kjem på langt nær til å komme i den situasjonen som vi var i i førre stortingsperiode, der Framstegspartiet var ein del av regjeringsgrunnlaget, då ein faktisk måtte leggje ein god del av desse båtane til kai. Dit kjem vi ikkje til å komme. Vi kjem til å få drifta desse på best mogleg måte.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-19:
Først og fremst vil eg seie at vi frå SV si side alltid har vore Forsvarets venner. Men no er det jo ikkje slik at venner er folk ein hiv mest mogleg pengar etter. Venner kan òg vere dei ein gjev nokre utfordringar, som eg gjekk inn på i innlegget mitt. Eg trur at det vi har bidrege mest med, og som eg er stolt av i forhold til både vår representant i Forsvarspolitisk utval og delvis min jobb her i huset, er at vi har fått vere med på å leggje inn at det skal vere ein balanse mellom fagmilitære overbudsjetteringar - altfor mykje vil ein ha - og det at vi politikarar kjem inn og tør seie ok, men vi vil leggje det og det i potten, så får de styre etter det.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-19:
Hæren har vi jo styrkt med 1 000 stillingar - 40 pst. Når det gjeld veteranane, er eg heilt einig i at der har vi gjort mykje i denne regjeringa. Det er vi som har starta det gode arbeidet, og vi kjem til å halde fram med det gode arbeidet for veteranane. Så er representanten sjølvsagt inne på noko viktig som gjeld familiesituasjonen for folk som er inne ikkje minst i operativ teneste, som må vere både her og der, som er ute på internasjonale oppdrag. Det er ingen tvil om at der må vi gjere endå meir for at dei, som representanten seier, skal sleppe å jobbe halvanna årsverk. No opplever jo eg at folk som er i Forsvaret, er villige til i alle fall over nokre få år, i ei tid då dei er veldig aktive i operativ teneste, å ta på seg ekstra byrder - som også vi andre har gjort då vi var yngre. Men det er ingen tvil om at dette må leggjast opp slik at vi ikkje er med på fleire oppdrag enn vi har folk til. I tillegg veit vi at vi har oppdrag i FN som gjenstår, så vi må ikkje ta på oss meir enn vi har folk nok til å kunne gjere.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-19:
Det er veldig greitt med nokre lokalpolitiske rundar. Men om FS 07 var eit stort rop om hjelp, så har den siste timen ikkje vore veldig mykje til hjelp for dei fagmilitære. Det er i alle fall heilt sikkert. Så registrerer eg at fleire frå opposisjonen har lese Aftenpostens artikkel der dei tre forsvarssjefane skriv om nordisk samarbeid. Men det verkar ikkje som om nokon frå opposisjonen har skjønt korfor den artikkelen stod i Aftenposten. At dei kunne skrive han i lag, er så, men grunnen til at han er skriven, er jo at dei har oppdaga at NATO har drege, USA har drege, først frå Island og så frå Noreg. Det skal vi for så vidt ikkje vere lei oss for, for dei ser oppgåver andre stader, og dei reknar med at Norden er eit område FN og andre sjølvsagt ser på som i stand til å ta seg veldig mykje av sin eigen tryggleik utan at den kollektive tryggleiken og dei avtalane som går på det, på noko vis er borte. Her føregår ei avnasjonalisering av forsvara, og samarbeid tvingar seg fram. Eg har ikkje hørt nokon frå opposisjonen som verkeleg har ivra for det. Statsråden har gjort det på alle moglege måtar, også dei fagmilitære. Opposisjonen har knapt nok lagt merke til det. Dei har lese Aftenposten, men ikkje skjønt kva som stod der, og korfor det måtte stå der. Den norske NATO-innsatsen har vore utruleg bra under denne regjeringa. Kva er det vi har fått til? Jo, politisk har det sivile sporet komme meir og meir fram i NATO. I tillegg ser vi at våre kvinner og menn som er ute i f.eks. PRT-et i Meymaneh - rett nok ikkje det mest stridsfylte området i Afghanistan - får skryt internasjonalt for måten dei løyser oppgåvene sine på der. Ein snakkar om at dei følgjer ei linje som trekkjer opp nye visjonar for korleis militære, sivile og humanitære organisasjonar skal jobbe saman. Vi kan vere stolte over den norske innsatsen i NATO - både på bakken og, ikkje minst, politisk. Så vil eg berre nemne den gode innsatsen frå både utanriksministeren og forsvarsministeren når det gjeld dette med å jobbe aktivt i forhold til rakettskjoldplanar - og, ikkje minst, å få på plass at nedrusting er ein tryggingstrussel. Statsrådane våre har på dette området i NATO gjort ein kjempejobb, som vi kan vere stolte av. Eg registrerer at opposisjonen hiv seg på lettvinte beskrivingar, som f.eks. kaos og usikkerheit. Vi har sett at Hæren har hatt nokre maktkampar internt. Det går føre seg mange maktkampar i Forsvaret, og i ein del må Stortinget gå ut frå at Forsvaret ordnar opp. I ein så stor etat som det dei er, er det maktkampar, men på ein del område må dei rett og slett berre levere. Dei kan aldri finne på - slik det var tendensar til i Afghanistan for ei stund sidan - å begynne å trekkje i tvil endringar i kursen, at vi ønskjer meir ressursar til opplæring. Sjølvsagt ønskjer vi ikkje så aggressive våpen som f.eks. stridsvogner og bombekastarar inn i PRT-et vårt, som vi har fått skryt for frå veldig mange hald.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-19:
Like før påske blei det siste operative NATO-elementet i Noreg lagt ned. Det verkar som om Venstre ikkje har fått med seg det. Men det betyr ein god del for korleis vi skal tenkje framover for Forsvaret, ikkje minst når vi behandlar langtidsplanen. Så viss Venstre i neste periode f.eks. prioriterer Forsvaret så mykje at dei orkar å vere med i forsvarskomiteen, kan det jo hende at dei får med seg at det operative elementet er lagt ned. Det har kome til to nordiske element. Det er riktig nok fredselement, men dei er også operative. Det er det samarbeidet som føregår med Island og sjølvsagt det som føregår i Nordic Battle Group. Så ser eg at opposisjonen har prosedert på to ting. Det eine skal eg ta til meg med glede, og det er at SV bestemmer veldig mykje i regjering. For all del, viss dei meiner det, så gjer ikkje det noko for meg. Men så er det andre hovudargumentet at dei ikkje forstår tala. Og korleis skal ein vel kunne få til eit forlik med nokon som ikkje forstår tala? Dei prosederer enno. Vi har no halde på i fire-fem timar med debatten, og enno forstår dei ikkje tala. Alle desse partia har tidlegare hatt forsvarsministrar, og dei kunne ha ringt til desse viss dei ikkje hadde informasjon om korleis ting går føre seg i Forsvaret. Det burde vere litt ærlegdom i det. Så kort til slutt. Vi har sjølvsagt også hatt alternative budsjett tidlegare, der det var 3-4 milliardar kr mindre. Men hugs - ikkje meir enn 3-4 milliardar kr mindre!
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-19:
Jeg er langt på vei enig i den beskrivelsen av prosessen som saksordføreren gav på en utmerket måte. Vi er vel alle sammen enige om at det hadde vært ønskelig med ytterligere midler til Forsvaret. Når vi er i den situasjonen at det er gitt en ramme, og at det var en felles prioritet å øke operativiteten, ser jeg at Høyre faktisk er tyngre inne på struktur enn det vi i posisjonspartiene har beskrevet. Hvordan forklarer man det valget som der er gjort? Det neste spørsmålet er: Hvorfor har man valgt når man skal prioritere nordområdene, å sette Olavsvern opp som nr. 1 og ikke Forsvarets hovedkvarter?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-19:
I forbindelse med saken som vi har til drøfting i dag, konstaterer jeg at komiteens medlemmer, unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, viser til at norsk deltakelse i flernasjonale fredsstøttende operasjoner er viktig som bidrag både til internasjonal fred og sikkerhet, til FNs og NATOs troverdighet og relevans og til Norges egen sikkerhet. Flertallet mener videre at det må være en forutsetning for vår deltakelse i flernasjonale fredsstøttende operasjoner at de er forankret i et klart og utvetydig FN-mandat. Representanten Width poengterer viktigheten av at Norge er et NATO-land. Er ikke Fremskrittspartiet enig i den strategi som NATO har lagt til grunn for sine internasjonale veivalg?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-19:
Jeg oppfattet at representanten Sahl ikke er helt enig med eget parti. Men jeg konstaterte samtidig at partiet har valgt å prioritere Olavsvern framfor hovedkvarteret. Det synes jeg er beklagelig. Vi er opptatt av Hærens operativitet. Jeg konstaterer at Kristelig Folkeparti ut fra sine budsjettall ligger lavere enn det som har vært Regjeringens budsjettall så langt. Når Kristelig Folkeparti ønsker flere baser: Vil ikke det gå ut over operativiteten når budsjettrammene er trangere?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-19:
La meg være ærlig nok og si at det var smertefullt å foreslå nedleggelse av Olavsvern. Vi hadde gjerne sett at vi klarte å beholde den basen. Men jeg har i mitt innlegg lagt tydelig vekt på at operativitet var prioritet nr. 1. Når vi skulle velge mellom operativitet og de basene vi har til disposisjon, måtte vi ta en del smertefulle avgjørelser der operativitet veide tyngst, og det er hovedgrunnen til den konklusjonen vi kom til.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-19:
Jeg kan ikke si meg helt enig i beskrivelsen, men jeg konstaterer at Høyre som opposisjonsparti har kommet til noen andre konklusjoner enn de gjorde da de satt i posisjon. Igjen skal jeg være ærlig og si at jeg kunne gjerne tenkt meg at vi hadde muligheter til å få høyere ramme, men vi klarte det ikke. Innenfor de rammene vi har til disposisjon, har vi prioritert operativitet, og det mener jeg var en riktig prioritering.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-19:
Hva vår parlamentariske leder har uttalt til avisen, får representanten Dørum ta opp med ham. Når det gjelder dette med operativitet, må vi huske på at i Forsvarsstudien lå det et nedtrekk på Heimevernet, ned til 30 000 mann, og et kutt også med hensyn til Værnes. Vi klarte å få det opp til 45 000 mann. Det er ingen hemmelighet at Senterpartiet var tidlig ute og signaliserte at man ønsket å beholde både Værnes og 50 000 mann, men i det kompromisset som foreligger, nådde vi ikke fram. Fortsatt er det dette med midler til operativitet som er utslagsgivende.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-19:
Jeg vil litt tilbake til operativitet. Jeg prøver å sammenligne de tallene som står i budsjettet, med Venstres tall når det gjelder Forsvaret. Jeg konstaterer at det er ca. 200 mill. kr i forskjell. Jeg tar forbehold om at tallene i det Regjeringen har foreslått for inneværende år i langtidsperioden, og Venstres tall, er riktige. Tilbake til dette med operativitet. Det er mulig at struktur, som vi har snakket om, ikke utgjør de store tallene i dette, men når vi er presset på ramme, vil hver krone vi klarer å spare på struktur for å styrke operativiteten, være viktig. Er Venstre enig i en slik framstilling?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-19:
Debatten har tatt seg betydelig opp i temperatur mot slutten. Det er vel ikke første gang så skjer. Grunnen til at jeg bad om ordet, var «eine grausame Salbe» fra representanten Vaksdal - som ikke er til stede i salen. Han sa riktignok at det ikke var et parlamentarisk korrekt uttrykk å bruke ordet «galskap», men han var i nærheten av å bruke det. La meg få lov til å minne om én ting. Da vi gikk inn i diskusjonen om Forsvarsstudie 07, var det fra Senterpartiets side klart at vi skulle ha følgende prosess: Vi skulle definere hva slags forsvar vi skulle ha for å møte framtidens utfordringer, så skulle vi diskutere struktur, og så konstatere at det har vi gjort. Vi har kommet til forskjellige konklusjoner, men la oss i alle fall ved avslutningen av denne debatten være ærlige nok til å si at det er vel ingen som har den absolutte sannheten. Vi vurderer forskjellig og setter sammen et ulikt bilde. La oss ikke bruke denne type uttrykk som har vært brukt i salen, om de forskjellige konklusjoner vi har trukket. La oss i det minste avslutte debatten med respekt for hverandres konklusjoner.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Arbeiderpartiet og Regjeringen snakker stadig om Regjeringens nordområdesatsing. Hvordan er dette pratet og løfter om denne satsingen forenlig med en stadig nedtrapping av tilstedeværelsen i nettopp nordområdene, både til sjøs, i luften og på vann? Det er stadig færre øvelser i alle forsvarsgrener. Kystvakten seiler aktivt færre døgn, og i dag blir bl.a. Olavsvern foreslått nedlagt og Heimevernet redusert, bare for å nevne noe, samt at det blir færre distrikter nettopp i nord. Er representanten Øye fornøyd med denne utviklingen i forhold til Soria Moria-erklæringen og den store satsingen på nordområdene, eller er sannheten at økonomien ikke strekker til, at satsingen bl.a. i Afghanistan tar for mye av de ressursene Forsvaret har?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Jeg ser av et forslag fra Kristelig Folkeparti og Venstre at Kristelig Folkeparti vil støtte en framtidig styrkestruktur som beskrevet i proposisjonen, med unntak av antall heimevernsdistrikter. Jeg synes det er bra at de ikke vil støtte en reduksjon av antallet heimevernsdistrikter. Men antallet heimevernssoldater har blitt redusert i flere etapper. For noen år tilbake var det på 83 000. Nå er det nede på 50 000. I forslaget som det ser ut til at Kristelig Folkeparti vil støtte i dag, ligger en reduksjon på 10 pst., altså 5 000 mann. Dette synes ikke jeg rimer noe særlig når man sier at man ikke vil redusere antallet heimevernsdistrikt, men går inn for en reduksjon på 10 pst. - 5 000 mann - i antallet soldater. Da er spørsmålet: Hvordan henger det sammen?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Representanten Dørum har lagt fram et forslag om å støtte Forsvarets framtidige styrkestruktur, med unntak av antall HV-distrikter. Han sa også litt om antall heimevernssoldater. I framtiden blir det en reduksjon på 10 pst. i antall heimevernssoldater, altså fra 50 000 til 45 000. Det er jo ikke så lenge siden vi reduserte antallet fra 83 000 til 50 000, så jeg synes ikke dette rimer helt. Jeg trodde at Venstre var veldig opptatt av Heimevernet, som jeg er sikker på at de er. Det å redusere antallet med såpass mange menn, er en ganske betydelig og stor nedgang.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Statsråden var i sitt innlegg innom internasjonale oppdrag og viktigheten av disse. Det har både fra undertegnede og mange andre vært mye snakk om sikkerheten til norske jenter og gutter i Afghanistan. Så sent som for to dager siden ble fire engelske soldater drept i kamp. Kan statsråden si at det utstyret vi har i Afghanistan er det beste og det sikreste vi kan få tak i, og at alt er bra der nede? Hvis så ikke er tilfellet, hva mangler? Og hvilket utstyr kan bedres når det gjelder nettopp sikkerhet, og for å øke effektiviteten i både kamp og sikring og andre relevante oppdrag? Hvordan og når vil Regjeringen eventuelt skaffe dette?