Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2019-12-11:
Statsråd Dale sa i sitt replikkordskifte ja til at forskjellene i samferdselstilbudet i distriktene og landet ellers ikke kommer til å bli mindre med dette budsjettet og framtidens budsjetter. Statsråden var visst også litt bekymret for alt det arbeidet man måtte gjøre for å renske opp i korridorene etter at Senterpartiet hadde vært der. Korte svar – ja, ble det sagt. At forskjellene ikke blir mindre, er ikke nødvendigvis det rette svaret. Jeg tror nemlig at statsråden vet uendelig godt hva som er det rette svaret: Forskjellene blir vesentlig større. Men han vil ikke si det – jeg har spurt ham om dette mange ganger. Det vi ser i budsjettet, er at det nok en gang er et budsjett som forsterker forskjellene. Oppfølgingen av bompengeavtalen mellom regjeringspartiene, der bl.a. den statlige finansieringen øker vesentlig, er et eksempel på det. I den avtalen vil regjeringen i det vesentlige senke bompengene i de store byene, samtidig som man vil ha en ytterligere satsing på kollektiv og gange – en avtale der partene virkelig må gå i spagat for å bli enige. I tråd med regjeringspartienes bompengeavtale er det statlige bidraget i store kollektivprosjekter økt fra 50 pst. til 66 pst. Økningen utbetales flatt over perioden 2020–2029, uavhengig av framdriften i prosjektene. De samlede kostnadene i de fem aktuelle prosjektene som faller inn under ordningen, er grovt anslått til om lag 53 mrd. kr. Økningen i det statlige bidraget fra 50 pst. til 66 pst. utgjør 8,5 mrd. kr, dvs. 850 mill. kr per år i perioden 2020–2029. Det er fulgt opp i forslaget til statsbudsjett for 2020. Sum statlige bidrag i Oslo og Akershus er altså på 2 088 mill. kr i 2020 og 3 043 mill. kr i 2021. Jeg tror det går an å se hvor pengene til de store prosjektene går i dette landet. Senterpartiet ønsker å bruke en begrenset del av dette og omfordele det til bygdevekstavtaler. Bompengeinnbetalingen har skutt fart under dagens regjering. Forventet bompengeinnkreving i 2019 er 13 mrd. kr. Bompengegjelden øker også. De fleste bompengeprosjektene utenom byene har en statlig andel på godt under 50 pst. Siden 2013 har antall bompengestasjoner økt fra 170 til 245. Vi i Senterpartiet har kommet med et enkelt forslag, som statsråden har hørt mange ganger, og som går på statlig garanti for bompengegjeld. Men det skjer altså ingenting som vil føre til mindre byråkrati og billigere løsninger. I praksis vil en passasjervekst i kollektivtransporten i de store byene føre til økte utgifter for fylkeskommunen fordi hver enkelt billett er subsidiert. Intensjonen er god, men konsekvensene blir nå bare tydeligere og tydeligere. En månedsbillett på kollektive transportmidler i Oslo koster 750 kr – like mye som en billett fra Dombås til Oslo én vei med tog. Når nå muligheten for minipris blir redusert eller borte, samtidig som drivstoffutgiftene øker, pendlerfradragene minsker og flyseteavgiften øker på kortbanenettet, ser vi tydelig hvem som blir skadelidende. Regjeringen har økt avgiftene med 6,3 mrd. kr siden den kom til makten i 2013. Gjennomsnittspendleren har tapt nesten 4 000 kr i reisefradrag siden 2013 og sitter nå igjen med bare 44 pst. av 2013-fradraget. Senterpartiet foreslår å styrke pendlerfradraget med 0,5 mrd. kr i årets budsjett. I arbeidet med Nasjonal transportplan 2014–2023 ble kostnaden ved å fjerne etterslepet på fylkesveinettet estimert til om lag 58 mrd. kr ved inngangen av 2014, med en usikkerhetsmargin på 47–77 mrd. kr. Når vi nå ser på dette på nytt, er anslaget det samme. Det er faktisk litt høyere. Det vil si at etterslepet på fylkesveiene i hele denne perioden ikke har ført til noe som helst. I budsjettet fra regjeringen vil ikke dette bedre seg. Blant annet er penger avsatt til asfaltarbeid, som nevnt her i sted, redusert med 32 pst., fra 960 mill. kr til ca. 650 mill. kr. Budsjettet legger opp til en voldsom satsing på samferdsel rundt de store byene, og distriktene blir skadelidende. Senterpartiet vil i sitt alternative budsjett øke bevilgningen til fylkesveier med 1 mrd. kr.