Svein Gjelseth (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Innleiingsvis vil eg sitere direkte frå Soria Moria-erklæringa og avsnittet som omhandlar veg: Regjeringa vil «øke satsingen på veger, både til investering, drift og vedlikehold, i tråd med stortingsflertallets vedtak i forbindelse med behandlingen av Nasjonal Transportplan». Dette er grunnlaget, og det ligg fast. No må vi sjå det positive i at folk i landet vårt ville ha eit skifte, eit skifte til eit fleirtalsstyre og ei fleirtalsregjering, ei regjering som byggjer sin politikk på ei ny og betre retning, ei retning som byggjer landet og gir enkeltmenneske eit betre liv, gir familiane større tryggleik for heim, barn og arbeid, og ikkje minst ei regjering som vil gi næringslivet betre rammevilkår for å utvikle, marknadsføre og selje produkta sine. Dette skal danne grunnlaget for å ta heile landet i bruk. Derfor er samferdsel viktig. Vi skal byggje vegar, bruer og tunnelar for å dempe avstandsulempene. Vi skal byggje ein infrastruktur som gir effektive transportmoglegheiter for næringslivet vårt. I dette ligg det ein betydeleg vilje til å finne logistikknutepunkt som gjer det mogleg å utnytte forskjellige transportformer til beste for alle. For all politikk innanfor samferdsel skal sikkerheit liggje som ein grunnplanke. Vi skal jobbe aktivt for å nærme oss nullvisjonen. No har vi høyrt mykje om at vi ikkje greier å oppfylle løfta våre, men kven er det som seier det? Framstegspartiet hadde handa på rattet under heile Bondevik II-epoken. Kva greidde Framstegspartiet å oppnå når pengane skulle verte meir enn berre luft når budsjettforlika vart inngått? Samla fekk Framstegspartiet auka løyvingane i dei ordinære budsjetta med ca. 450 mill. kr for heile perioden. I løpet av tre veker prioriterte fleirtalspartia 460 mill. kr ekstra utover Bondevik II-regjeringa sitt forslag. Bondevik II-regjeringa og Framstegspartiet etterlèt seg eit etterslep på om lag 3,5 milliardar kr for planperioden 2002–2005. Har desse partia nokon grunn til å gjere seg høge og mørke? Nei, det har dei så absolutt ikkje. Fleirtalspartia aukar løyvingane til rassikring med 50 mill. kr. Grunnen til dette er sjølvsagt at alle har krav på sikre vegar, vegar der foreldre kan sende sine barn i buss til skulen utan å føle usikkerheit. I mange delar av Kyst-Noreg er ferje ei betydeleg kjelde både til glede og forarging. Derfor er det viktig, som Soria Moria-erklæringa slår fast, at riksvegferjene skal fornyast. I denne samanhengen er det viktig at dei nye ferjene vert meir miljøvenlege enn dagens dieseldrivne ferjer. Derfor vil fleirtalspartia ved utskifting av ferjene bruke LNG som drivstoff. No er det Romsdalsområdet som står for tur i fornyingsprogrammet. Vi føreset at det vert LNG-ferjer. På same måte som for Romsdalsområdet vil LNG-ferjer vere den rette løysinga for fornying av ferjene i Boknafjord- og Bjørnefjordsambanda. Eg er kjend med at det er under utvikling nye, hurtiggåande gassferjer som har betydeleg høgare fart enn dagens ferjer. Auka hastigheit for den enkelte ferje betyr eit mykje betre samband. Fleirtalspartia føreset at nye, gassdrivne ferjer skal produserast i Noreg som forskings- og utviklingsprosjekt. Dette vil gi landet ny kompetanse innan bygging av skip som brukar LNG som drivstoff, og dermed moglegheit for å overføre den teknologiske kunnskapen vi tileignar oss gjennom ferjebygging, til produksjon av andre typar skip. For å gjere det enkelte ferjesambandet best mogleg for dei reisande er det viktig at ferjeselskapa har gulrøter eller incentiv til å gjere turen så attraktiv som mogleg. Dette inneber at det bør gjerast ei vurdering av kva som gir den beste lønsemda, brutto- eller nettokontraktar. Mykje talar for at nettokontraktar skal nyttast. For å få meir av transporten over på sjø, er det nødvendig å etablere logistikknutepunkt for sjøtransport. Samtidig er utvikling av nye, hurtiggåande spesialskip for frakt av sjømat og andre produkt nødvendig. Gjennom eit forskingsprosjekt er SINTEF, Rolls-Royce, offshore reiarlag og foredlingsbedrifter for sjømat i ferd med å utvikle høgkapasitetsbåtar og logistikksystem. Dette arbeidet treng ei aktiv deltaking frå staten. I eit slikt perspektiv med høgkapasitetsbåtar og logistikksystem vil også ein Stad skipstunnel fylle ein viktig funksjon gjennom å gi ein vêruavhengig transportkorridor til alle.