Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2010-12-09:
For Arbeiderpartiet er skolen selve grunnsteinen i samfunnet vårt. Det er også grunnsteinen til livet til hver enkelt av oss. Det er på det som vi har lært tidlig i livet, vi skal fortsette å bygge, livet ut. Særlig derfor synes jeg at PISA-resultatene er veldig gledelige, for det er de grunnleggende ferdighetene som PISA måler, som også skal gi grunnlaget til å tilegne seg ny kunnskap. Særlig det å kunne lese er viktig for all annen utdanning videre. Arbeidet for at flere skal gjennomføre videregående opplæring, er overordnet for arbeidet vårt i denne perioden med skolen. Regjeringens satsing, Ny GIV, er viktig for å få til dette. Vi bruker nesten 0,5 mrd. kr ekstra, i tillegg til den andre skolesatsingen vår, for å få flere igjennom videregående opplæring. Tilrettelegging og oppfølging av de aller svakeste elvene og gode overganger mellom nivåene, mer relevant og praksisnær yrkesfag og samarbeid med partene i arbeidslivet for å skaffe flere læreplasser er noen viktige ting som denne satsingen inneholder. Men det viktigste for å få flere igjennom videregående er allikevel grunnkompetansen. Alt i barnehagen begynner en viktig læring. Det som skjer der, pluss vektlegging av tidlig innsats og tilpasset opplæring, er det som skal gi folk det beste utgangspunktet for å kunne greie å gjennomføre og kunne få leve det livet som de selv ønsker. Sammenhengen mellom grunnleggende ferdigheter og gjennomføring av videregående opplæring er godt dokumentert. Det samme er sammenhengen mellom grunnleggende ferdigheter og tilknytning til arbeidslivet. For oss i Arbeiderpartiet er arbeid sak nummer én. Det betyr et utdanningssystem der alle får muligheter, og der alle skal kunne komme igjennom. Regjeringen kan gjøre mye, men det er også viktig å ha en god og positiv skole. Det er også viktig at vi er tydelige på at det krever noe av den enkelte. Bjørnson har sagt: «Å leve et konsekvent liv, ville noe i verden, ville det med alvor – det koster.» Vi kan legge til rette, men gode skoleresultater kommer ikke av seg selv. Det kommer av hard jobbing fra oss – fra skoleeier, fra lærer, men også fra den enkelte elev. PISA er også et resultat av hard jobbing fra alle disse partene, og mange skal ha ros for at vi har nådd dit vi har nådd nå. Det er ikke sånn som opposisjonen skal gi et inntrykk av, at regjeringen gleder seg over å være middelmådig og gjennomsnittlig. Vi gleder oss over at vi har hatt en markant framgang fra 2006, og at pilene nå peker oppover, og at vi får anerkjennelse for at den type politikk som vi har valgt, gir gode muligheter for å bygge videre. Vi er glad for at vi har hevet oss betraktelig, og at forskerne sier at vi er på rett spor, i motsetning til f.eks. Sverige, som fører den politikken som Hanekamhaug og Lien har i sitt partiprogram. Men vi har fortsatt utfordringer. Jeg er enig med Lien. «Kanonene på Navarone» bør absolutt inn i norsk skole, men det er kanskje ikke lett å få guttene til å lese like mye som jentene, for som også Bjørnson skal ha sagt: «Unge piker leser alltid i smug.» Petter Skarheim, utdanningsdirektøren, sa på pressekonferansen på tirsdag at PISA viser oss at sammenholdte klasser er det som i størst mulig grad gir oss muligheten til å løfte både toppsjiktet og bunnsjiktet. Da kan vi ikke føre en politikk sånn som Fremskrittspartiet ønsker, med mer segregering, mer oppdeling og mer privatisering. Til slutt til Mette Hanekamhaugs hyllest av eneren. Petter Northug er også et resultat av breddeidrett. De beste fotballspillerne våre er et resultat av breddeidrett. Du må satse bredt for å nå toppen. Men det kan høres ut som om vi ikke har enere i Norge, på den måten Hanekamhaug snakker. Hele komiteen har vært på Harvard og møtt norske enere som studerer ved verdens beste universitet. Er dette på tross av det norske skolesystemet? Er det på tross av det norske skolesystemet at vi er verdens beste nasjon på «deep sea drilling»? Jeg synes det er trist at Fremskrittspartiet bruker tid på å snakke flinke nordmenn og landet vårt ned i denne debatten.