Raymond Robertsen (Høyre), 2003-06-11:
Forslaget til ny støtteordning for unge elever i videregående opplæring kan bare beskrives med ett ord, nemlig et kjempeløft. Aldri har en regjering foreslått en slik omlegging inkludert en økonomisk oppfølging på 400 mill. kr årlig i økte bevilgninger. Tusenvis av elever i videregående opplæring kan nå se frem til en lettere økonomisk situasjon, og de som har minst, skal få mest. Regjeringens forslag til behovsprøvd grunn- og læremiddelstipend er mer målrettet og krever mindre administrasjon for å gjennomføres enn f.eks. Arbeiderpartiets utlånsordning. For Høyre er det et viktig prinsipp. Staten ved ordningen skal hjelpe dem som trenger det, og ordningen skal være enkel og billig å administrere. Elever fra lavinntektsfamilier har i en årrekke vært avhengig av å ta opp lån for å kunne ta utdannelse på videregående nivå. Spesielt familier som må sende elever hjemmefra, har meget anstrengt økonomi. I mitt hjemfylke, Finnmark, der 40 pst. av elevene i videregående opplæring er borteboere, har jeg møtt mange familier som har det svært vanskelig. Når Regjeringen foreslår et løft når det gjelder utdanningsstøtte til disse elevene, vil både de og deres familier få en mye bedre økonomisk situasjon. Prinsippet med behovsprøvde stipender får bred tilslutning i Stortinget. For Høyre er det viktig å hjelpe de elever og familier som har dårligst økonomisk utgangspunkt. Dersom man skal gi alle elevene stipend, må man smøre så tynt ut at ingen får stor nytte av dette store løftet. Derfor har Høyre alltid vært imot generelle ordninger uten sosial profil. En som vil vinne på Samarbeidsregjeringens opplegg, er f.eks. en elev bosatt i Berlevåg, som har en eneforsørger med lav inntekt til forelder, og som må reise til Vadsø for å gå på videregående skole. Denne eleven kan få over 20 000 kr mer i stipend, og slipper dermed å ta opp lån for å få en rettighetsbasert utdanning. Når vi i tillegg vet at flesteparten av inkassosakene i Statens lånekasse gjelder personer som tok opp lån til videregående skole, gir det denne eleven en mye bedre start i livet enn tidligere ordninger. Regjeringen foreslår i sin modell å avskaffe låneadgangen for unge elever i videregående opplæring. Dette kompenseres gjennom den behovsprøvde stipendordningen, og derigjennom vil man forhindre at noen elever får en svært vanskelig økonomisk start i livet. Dessverre ønsker flertallet i Stortinget å opprettholde låneadgangen, og det beklager Høyre. Komiteen ber i denne sammenhengen departementet å holde et øye med utviklingen og komme tilbake til Stortinget i 2005. Vi får håpe at stortingsflertallet da ser den positive utviklingen med Regjeringens opplegg og én gang for alle avslutter kapitlet om ungdom som kan ende opp med gjeld til staten for å få seg en grunnutdannelse. Det er ofte de med minst ressurser som har vanskeligst for å nå frem. Det er derfor viktig at vi som politikere også ser dem og legger opp statlige støttesystemer, slik at de som trenger det aller mest, får mest nytte av dem. En behovsprøving av utdanningsstipend, der man gjør en klar prioritering, er derfor viktig og riktig. Det nye studiestøttesystemet vi vedtar i dag, kan stå i mange år. Dersom en ønsker å gi mer eller heve grensene for behovsprøving, er det bare å bevilge og fylle mer penger i ordningen. Prinsippet med en differensiert utdanningsstøtte legges i dag. Generelle ordninger som bl.a. Arbeiderpartiet har ivret for, blir i dag offisielt skrinlagt. Til slutt vil jeg takke komiteen for samarbeidet i denne saken. Hele komiteen har hatt de beste ønsker for elevene, selv om det går frem av forslagene at man har hatt noe ulik tilnærming til problemet. Regjeringens opplegg blir i all hovedsak vedtatt, og vedtaket i dag er godt nytt for de fleste elever med rett til videregående opplæring i Norge.