Henrik Rød (Fremskrittspartiet), 2003-06-04:
Saksordfører hadde en meget grundig gjennomgang av denne saken og de forholdene som komiteen har behandlet. Jeg takker for det. I likhet med saksordfører ønsker jeg å avgrense meg til det som skal avgjøres av Odelstinget i dag. Et av de sentrale temaene, som jeg hørte representanten Martin Engeset var innom, er spørsmålet om man skal øke velgerinnflytelsen på personvalget også ved stortingsvalg. Som kjent er det åpnet for dette ved fylkestingsvalget. Ordningen som er foreslått fra Regjeringen, går ut på at velgerne skal gis anledning til å gi tilleggsstemme til enkelte kandidater på listen. Det er foreslått en sperregrense på 8 pst. I velgernes bevissthet går det nok et klart skille mellom kommunevalg og stortingsvalg når det kommer til dette med adgangen til å gi personstemmer. Det har vært svært vanlig at velgerne har foretatt akkumuleringer og strykninger, og det har også vært slik at det har gjort store utslag ved valgoppgjørene etter kommunevalgene. Dette har medført at det har vært en veldig sterk bevissthet – tror jeg – blant velgerne om denne muligheten, og vi vet også, som sagt, at det har vært praktisert i stor grad. Når det kommer til fylkestingsvalgene og stortingsvalgene, har man tradisjonelt sett i praksis hatt rene partivalg. De bestemmelsene som har vært i lovgivningen om dette, har i realiteten gjort det fullstendig umulig for velgerne å ha noen som helst innflytelse over listekandidatenes interne fordeling etter valget. Da man behandlet de delene av valgloven som omhandlet fylkestingsvalget spesielt, ble det bestemt at man innførte ordningen med personstemmer også på det forvaltningsnivået. Det vil bli gjort gjeldende for kommende fylkestingsvalg. Etter Fremskrittspartiets oppfatning kan det derfor være fornuftig å se på effekten av dette før man eventuelt også vedtar tilsvarende ordning for stortingsvalg. Grunnen til at vi har kommet til at vi ønsker å avvente det, er at spørsmålet reiser en rekke viktige og helt prinsipielle problemstillinger. Et særlig viktig prinsipielt spørsmål i denne sammenhengen er om velgerne i tilstrekkelig grad er oppmerksomme på muligheten for å gi personstemmer til at ordningen skal kunne kalles demokratisk. Vi må huske på at om 8 pst. av velgerne til én liste har gitt en tilleggsstemme til én kandidat, er det fortsatt 92 pst. av velgerne til den samme listen som ikke har gjort det. Man kan derfor diskutere i hvilken grad de resterende 92 pst. av velgerne til den listen faktisk har hatt et bevisst forhold til den rangordningen som partiet satte opp da listen ble utferdiget. Man kan konstruere en hypotese rundt dette spørsmålet: Sett at en partiliste etter valgoppgjøret kvalifiserer seg til ett mandat i et fylke. 8 pst. av stemmene til den listen har gitt tilleggsstemme til én person – nr. 3 på listen. 10 pst. av velgerne til den samme listen har hatt et bevisst forhold til rangordningen som partiet har satt opp, men har altså ikke hatt noen mulighet til å markere det. I dette tilfellet vil tredjekandidaten komme inn, førstekandidaten vil ikke komme inn. Det er etter min oppfatning ikke særlig demokratisk. Et annet viktig prinsipielt spørsmål i denne sammenhengen er om det faktisk er fornuftig med slike ordninger på stortingsnivå. Det er ikke til å legge skjul på at det er et klart skille mellom lokalpolitikk og rikspolitikk. Rikspolitikk er i langt større grad preget av ideologiske skillelinjer partier imellom enn hva som er tilfellet for kommunepolitikken. Lokalpolitikken/kommunepolitikken er langt mer personavhengig, særlig i mindre kommuner – det kan være på grunnlag av bekjentskaper, standpunkt i enkeltstående lokale saker e.l. Og fylkesnivået vil jo ligge et eller annet sted midt mellom i forhold til det det her er snakk om. Jeg tror derfor at det er fornuftig å se på effektene av fylkestingsvalget før man på nytt vurderer ordninger med personstemmer også ved stortingsvalg. Ett av de andre svært sentrale områdene i denne saken er det som kalles innbyggerinitiativ. Det er meget gledelig at det nå ser ut til å være enighet om at man innfører ordninger som gjør det mulig for innbyggerne i de enkelte kommuner å reise en problemstilling og så kreve at politikerne skal ta stilling til den problemstillingen. 2 pst. av innbyggerne kan kreve dette. Det er et meget positivt tiltak som innføres. Jeg tror at det absolutt vil være med på å øke interessen for politikk hos den enkelte, og det vil gjøre det lettere for innbyggerne å engasjere seg i saker som de vil føle på kroppen i sitt nærmiljø. Når det gjelder dette med folkeavstemninger, er det en kjent sak at vi i Fremskrittspartiet er svært sterke tilhengere av dette. Vi tror at folkeavstemninger kan være med på å bedre kommunikasjonen mellom velgerne/innbyggerne og politikerne i perioden mellom valg. Man har i mange tilfeller svært omstridte politiske saker, og jeg tror det da kan være fornuftig å spørre velgerne til råds om hva man skal mene i disse sakene. Hvis et kommunestyre er delt på midten, vil det være svært fornuftig å spørre velgerne om hva man skal gjøre med disse spørsmålene som innbyggerne vil berøres av. Det er derfor beklagelig at flertallet ikke går inn for å styrke mulighetene for lokale folkeavstemninger. Fremskrittspartiet går inn for at folkeavstemninger kan vedtas av en tredjedel av kommunestyres medlemmer, og at resultatet av avstemningen selvsagt skal være bindende for kommunen. Jeg tar opp det forslag som vi har fremmet, som står i innstillingen.