Bent Høie (Høyre), 2015-06-16:
Mennesker i livets sluttfase som trenger lindrende behandling og omsorg, må få en verdig avslutning på livet. God palliativ behandling skaper trygghet og tar hensyn til brukerens og pårørendes ønsker og behov gjennom en kontinuerlig dialog under hele sykdomsforløpet. Den som trenger lindrende behandling og omsorg, skal ivaretas på en helhetlig måte – både fysisk, psykisk, sosialt og åndelig. Regjeringen vil styrke kompetansen og tilbudet innen palliasjon, også for barn, og vil tilrettelegge for et mangfold av tilbud. Jeg mener vi har startet med dette arbeidet. For å styrke fagkunnskapen fikk Helsedirektoratet i oppdrag å utarbeide en fagrapport om palliasjon. Rapporten viser at det er etablert mange tilbud til personer med behov for lindrende behandling og omsorg. I rapporten peker Helsedirektoratet bl.a. på behov for å styrke kompetansen om palliasjon, særlig i kommunene, og for å utvikle gode palliative tilbud til personer som har andre sykdommer og lidelser enn kreft. Noen har særlige behov, som barn og unge, og personer med kognitiv svikt. Dette er noe som helse- og omsorgstjenestene må ta hensyn til. Helse- og omsorgsdepartementet vil følge opp rapporten på en helhetlig måte gjennom de ordinære helse- og omsorgstjenestene og gjennom de spesielle tiltakene som er satt i gang. Dette er et område med et sterkt engasjement og ulike faglige syn, der det er mange ulike hensyn å ta. Jeg synes derfor at det Stortinget gjør i dag, er klokt, nemlig å vedta å igangsette en helhetlig gjennomgang av dette området, i en NOU, og det skal selvfølgelig regjeringen følge opp. Gjennom budsjettforliket for 2015, mellom Kristelig Folkeparti, Venstre, Fremskrittspartiet og Høyre, ble det bevilget 10 mill. kr til å styrke tiltak som gir økt kompetanse i lindrende behandling. Midlene benyttes til å følge opp flere av forslagene i rapporten fra Helsedirektoratet. Det er bl.a. bevilget midler til å etablere et videreutdanningstilbud innen barnepalliasjon for helsepersonell, og til organisasjonen Ja til lindrende enhet og omsorg for barn. Deres engasjement er avgjørende for utviklingen på dette feltet. Det er etablert et nasjonalt handlingsprogram med retningslinjer for palliasjon i kreftomsorgen. De generelle forholdene som omtales der, gjelder også for andre pasienter som er i livets sluttfase. Over statsbudsjettet gis det tilskuddsmidler til kompetansehevende tiltak, både til kommuner og til frivillige organisasjoner. Nasjonal faglig retningslinje for lindrende behandling til barn skal ferdigstilles i 2015. Den vil bl.a. gi anbefalinger for den videre utviklingen av fagfeltet. Jeg vil også vise til at regjeringen har bevilget 25 mill. kr til et femårig flerregionalt forskningsprosjekt om palliativ kreftbehandling. Kompetanse er et sentralt område i vårt politiske grunnlag. Vi vil gjennomføre et kompetanseløft for en helhetlig styrking av kvaliteten i helse- og omsorgstjenestene. I år legger vi til rette for 2 500 heldøgns omsorgsplasser. Kommunene kan velge å bruke disse også til palliative enheter. Drift av plassene finansieres gjennom den ordinære rammefinansieringen av kommunene. Vi har styrket investeringstilskuddet vesentlig ved å oppjustere den gjennomsnittlige tilskuddsandelen per enhet, fra 35 til 50 pst. Aktiviteten i ordningen har økt etter denne styrkingen. I stortingsmeldingen om fremtidens primærhelsetjeneste vil regjeringen legge mer til rette for ambulant behandling i form av flerfaglige ambulante team. En sånn teambasert tilnærming kan bidra til at pasientene kan behandles i eget hjem i stedet for på sykehus eller i annen institusjon. Jeg ser at komiteen også er opptatt av dette – både i innstillingen og i forslagene. Gjennom fastlegeforskriften er det lagt til rette for at fastlegene kan gjennomføre hjemmebesøk hos alvorlig syke og døende pasienter, og det er etablert en egen takstordning for dette. Jeg oppfatter det kanskje som et hovedproblem at fastlegen i for liten grad kobles inn i de situasjoner der man hadde hatt behov for legens kompetanse. Kommunene har også mulighet til å pålegge fastlegene inntil 7,5 timer med annet allmennlegearbeid, herunder legetjenester i sykehjem. På bakgrunn av at regjeringen har bevilget midler til nye tiltak på palliasjonsfeltet, at vi nettopp har lagt fram en stortingsmelding om den kommunale helse- og omsorgstjenesten, og at vi i løpet av året vil legge fram en nasjonal helse- og sykehusplan, vurderer jeg det slik at disse initiativene og tiltakene må utvikles og virke, slik at vi kan trekke erfaringer fra disse og vurdere en hensiktsmessig innretning av palliasjonsfeltet. Jeg vil følge denne utviklingen nøye, samtidig som vi vil følge opp de vedtakene som Stortinget gjør i dag – enten inn i dette arbeidet eller gjennom det arbeidet som skal gjøres gjennom den offentlige utredningen.