Rikke Lind (Arbeiderpartiet), 2001-04-24:
Kultur er viktig for vår identitet, vår livskvalitet og vår kompetanse. Å delta i kulturaktiviteter gir både hjelp til fortolkning av virkeligheten og inspirasjon til ny tenkning. Særlig viktig er det at flest mulig på et tidlig tidspunkt i livet får oppleve nettopp dette, musikk og teater spilt av levende musikere og skuespillere og en mest mulig autentisk presentasjon av vår historie og fortid gjennom gode museer. Kunsten og kulturen gir oss ulike kvaliteter. Skapende og utøvende kunstnere gir oss opplevelser til glede, inspirasjon og ettertanke. Arkiver, biblioteker og museer har ansvar for en langsiktig bevaring og formidling av kulturytringer i vid forstand. Dette er med og danner trygghet for vår egen identitet og kultur, som er viktig ballast i møte med andre kulturer. Det er gjennom å skape nettopp denne tryggheten vi kan hindre utslag av fremmedfrykt, som det til nå har vært altfor god grobunn for i vårt land. Flerkulturell toleranse og vilje til å akseptere kulturforskjeller vil kunne hindre også den økte volden vi ser i dag. En skole som ikke legger vekt på dette, er en skole som ikke utvikler det hele mennesket. Dessverre må man konstatere at den norske skole ikke har tatt dette på alvor. Sammenlignet med andre land har vi sett mange eksempler på at norsk skole har ligget langt tilbake når det gjelder satsingen på kunst, kultur og musikk. Jeg er glad for at dette er i ferd med å snu. Gjennom Reform 97 har man lagt grunnlaget, og man ser at samarbeidet mellom kulturliv og skole er styrket i mange kommuner. Men fortsatt er variasjonene store rundt i landet. Læreplanverket legger et grunnlag og har målsettinger. Det heter bl.a. at opplæring i grunnskolen skal gi grunnleggende kunnskap, levendegjøre kulturarven, stimulere til å ta kulturarven i bruk og inspirere barn til å ta lokalkulturen i bruk. Dette er fine og gode mål som Stortinget har vært med på å fastlegge. Regjeringens satsing, Den kulturelle skolesekken, ser jeg på som et viktig bidrag for å realisere nettopp disse målene læreplanverket løfter opp. Det vil berike og styrke læringsmiljøet for den enkelte elev, og det vil være et viktig bidrag for å øke kvaliteten i den norske grunnskolen. Den kulturelle skolesekken forutsettes utviklet i nært samarbeid mellom kommune, kunst- og kulturliv og skoleverket. Den nasjonale satsing som dette er, må derfor sørge for å ha basis i det lokale kunst- og kulturliv. Det må derfor gis stort rom for lokale variasjoner. For å følge opp lovfestingen av musikk- og kulturskoletilbudet i kommunene ble det i 1998 nedsatt en arbeidsgruppe, Eikemo-utvalget. Deres mandat var bl.a. å utrede forslag til modeller for innhold, organisering og samarbeid mellom musikk- og kulturskoler, grunnskoler, skolefritidsordninger, barnehager og det frivillige kulturtilbudet for barn og unge. Våren 1999 la utvalget fram sin utredning, «Kulturskolen – kunststykket i kommunenes satsing for et rikere lokalmiljø.» I utredningen presenteres mange gode forslag som vil styrke dette samarbeidet, og som vil gi barn og unge et bedre musikk-, kunst- og kulturtilbud, nettopp med basis i det som i dag ligger i kulturskolene. I lys av den satsingen Regjeringen nå legger fram og signaliserer gjennom Den kulturelle skolesekken, ber jeg om at statsråden gir sitt syn på de tilrådinger som Eikemo-utvalget har lagt fram.