Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2010-03-23:
Først vil jeg takke interpellanten for et godt innlegg. Jeg syns det var analytisk. Jeg syns det var nøkternt i den forstand at de problemene vi har, ble definert ganske tett og rett på, med tanke på hva dette faktisk er, hva dette handler om, og hvilke utfordringer vi har. For det er bare å være ærlig på at det vi har opplevd gjennom vinteren, ikke er bra, og jeg skal komme inn på det. Jeg er enig i at vi har fått demonstrert sårbarhet i kraftsystemet gjennom vinteren. Jeg er enig i at de uvanlig høye strømprisene er uakseptable, og at de regionale forskjellene er det samme. Det er derfor et mål om en stabil kraftforsyning som må være det sentrale i energipolitikken framover. Det er et fundament og noe fundamentalt for norsk kraftforsyning, og det er igjen noe som er basert på de konkrete faktorene, elementene, i kraftforsyninga vår. Vi kjenner jo til at det i stor grad er en forsyning som er basert på vannkraft. Det gir store, naturlige svingninger. Situasjonen i vinter skyldes dog først og fremst en langvarig kuldeperiode, kombinert med at viktige deler av svensk kjernekraftproduksjon uventet har vært ute av drift. Det har betydd at vi har fått lav fyllingsgrad i magasinene utover vinteren. I tillegg har vi rett og slett et for svakt sentralnett, og i år har det gitt store utslag. Vi har bl.a. nå en situasjon med fem prisområder. Det skjer parallelt med at jeg tror at alle politikere i Norge er enige om at målet er det motsatte – at vi skal ha én pris på strøm i Norge. I perioden 2000–2009 har gjennomsnittlig nettoeksport vært på 5 TWh. I 2009 ble det eksportert 14,6 TWh elektrisk kraft, mens vi importerte 5,7 TWh. Dette ga en nettoeksport på ca. 9 TWh. Ved inngangen til vinteren 2009–2010 var magasinsituasjonen om lag normal, mens vi fra da og fram til nå har hatt en nettoimport i størrelsesorden 0,9 TWh – altså fra nettoeksport til nettoimport. De nordiske landene utgjør et felles kraftsystem. Det er etablert en rekke overføringsforbindelser for strøm mellom landene i Norden og til kontinentet. Norges kraftforsyning som i hovedsak er basert på vannkraft, kjøres sammen med kraftforsyninga i de andre landene, hvor vi i stor grad har en kraftproduksjon basert på termisk kraft. Særlig i tørrår eller ved andre spesielle situasjoner som oppstår, vil nettopp disse utenlandsforbindelsene – som jeg oppfattet at også representanten Meling var opptatt av – være viktige for forsyningssikkerheten og for å ha en jamnest mulig prisstruktur. Så konstaterer vi at i vinter har ikke det virket på det viset, men i mer normale situasjoner vil det være tilfellet. I perioder med lite tilgang på vann kan Norge dra nytte av produksjonen i de andre landene, mens andre land kan dra nytte av norsk kraftproduksjon i perioder med høyt forbruk, f.eks. i løpet av døgnet, eller i situasjoner med redusert produksjon. Utenlandsforbindelsene gjør rett og slett at vi kan dra veksler på hverandres ulike ressurser. Samlet sett blir strømforsyninga mindre sårbare, og utvekslinga bidrar til at ressursene blir brukt på en bedre måte. Kraftsituasjonen i vinter har demonstrert at vi ikke bare er sårbare på grunn av sviktende nedbør og begrenset magasinkapasitet. Når den nevnte kjernekrafta i Sverige uventet ikke utnyttes for fullt, har vi måttet øke produksjonen både fra termiske anlegg i våre naboland og fra vannkraftproduksjonen i Norge. Erfaringene vi da har høstet, viser med all tydelighet at vi ikke må legge alle eggene i en kurv, men vi må spre risikoen. Vi ønsker derfor å fortsette å stimulere til etablering av ny kraftproduksjon. Vi trenger mer energieffektivisering, vi trenger økt direkte bruk av varme, som faktisk kan være betydningsfullt for det vi nå diskuterer, og vi trenger definitivt å sørge for et skikkelig overføringsnett mellom regioner og til andre land. Så er det mange tall rundt dette som jeg bl.a. har nevnt mange ganger fra denne talerstolen gjennom vinteren. Vi har store planer framover for investeringer i bedre infrastruktur og sånn sett for en bedre kraftforsyning i Norge. 40 milliarder kr skal brukes. Men for å ta det som ligger litt nærmere, så er vi i den situasjonen nå at i Midt-Norge er gravemaskinene og anleggsmaskinene nær sagt på vei ut for å foreta en ganske betydelig oppdatering. Man ble ikke helt ferdig med Nea–Järpströmmen i høst før vinteren kom. Nå legges det opp til, i et samarbeid mellom svenske Kraftnät og Statnett, å fullføre det i løpet av de nærmeste dagene. Det kan være en utfordring for energiforsyninga på veldig kort sikt. Men det betyr faktisk tilgang på 400 nye megawatt i Midt-Norge, hvis det går etter planen, i løpet av påsken eller ikke lenge etter. Med hensyn til diskusjonen som har gått om tilgang på energi i Midt-Norge, så gjøres det nå tiltak, som f.eks. har en større netto betydning for området enn de nevnte gasskraftverkene, som har vært mye debattert i vinter. Dette er ett eksempel på hva som nå skjer, som en følge av at vi er i en periode hvor 40 milliarder kr skal brukes på nett. Som jeg startet med å si: Årets vinter er en uakseptabel vinter. Det har vært for store svingninger. Det har vært priser i Norden, og også i Midt-Norge og Nord-Norge, som har vært altfor høye. Det har vært en forutsigbarhet som har vært altfor liten. Basert på det har jeg bedt NVE om å ta en gjennomgang av det som har skjedd. Da mener jeg en ordentlig, grundig gjennomgang, sånn at vi får opp hva som har vært grunnene til at situasjonen har blitt som den har blitt, og basert på det kan ta en gjennomgang for å se hva som kan gjøres for å unngå at det skjer igjen. Forbrukerne har i vinter fått en urimelig belastning. Det bør ikke skje igjen. Når det gjelder det representanten Meling tar opp om Sverige, har også jeg varslet at jeg ønsker å få en prosess med svenske myndigheter for å se på det som går på informasjon, tilgang til data, hva som er av forventet produksjon i de ulike landene, sånn at vi kan være bedre forberedt f.eks. på utkoblinger, som vi har sett i vinter. Det har vært en debatt, som i Norge i stor grad har handlet om situasjonen i Midt-Norge, og det er ikke rart. Men det er en situasjon som i veldig stor grad har handlet om at vi har hatt et utfall i Sverige som har vært formidabelt. Interpellanten nevnte Statkraft og behovet for konkurranse, og jeg er enig i at Statkraft trenger konkurranse. Jeg tror ikke vi skal si at den ene eller andre løsninga for eierskap og enkeltselskaper ville bidratt til at situasjonen i vinter hadde vært veldig annerledes, men det jeg og også næringsministere med ansvar for Statkraft har sagt, er at det er absolutte begrensninger på hvor omfattende eierskap Statkraft bør ha framover i regionale norske selskaper, nettopp for å sørge for at det er en dynamikk i markedet, og for at det er en reell konkurranse. Vi skal ikke komme dit at det er Statkraft og intet annet selskap som står for kraftproduksjonen i Norge. Interpellanten tok også opp spørsmålet om reservekraftverk. Der er situasjonen den at jeg for noen uker siden mottok en dispensasjonssøknad fra Statnett. Den har nå vært på høring. NVE har i forkant av det gitt sin tilslutning til søknaden. Den søknaden er jeg innstilt på at vi får behandlet så raskt som overhodet mulig. Så skal jeg komme tilbake til konklusjonene på den. Men det er en melding som har kommet tydelig fra Statnett, og det betyr også at vi har et ansvar for å få til en rask behandling av den. Sånn sett tror jeg dette er i forlengelsen av det som representanten Meling sa, uten at jeg skal gå inn og forskuttere konklusjonene på det. Representanten Meling tar også opp spørsmålet om kortere prosesser rundt nettutbygging. Ja, jeg er enig med representanten i at prosessene rundt nett tar veldig lang tid. Samtidig er det også slik at når vi holder på med nettsøknader knyttet til Sima–Samnanger, som ligger i mitt departement, og Ørskog–Fardal, ser jeg også det store, lokale engasjementet og mange fornuftige og forståelige innvendinger som kommer når det gjelder enkeltløsninger på traseen osv. Her er det rett og slett en vanskelig avveining fordi mange er involvert. Mange er berørt av disse store prosjektene, og vi må ikke heller stille oss sånn at de stemmene ikke blir hørt i prosessene.