Ola Elvestuen (Venstre), 2011-12-09:
Venstre ønsker at Norge skal forbli og utvikles som et inkluderende samfunn. Det er positivt at personer fra ulike deler av verden kommer til landet, det bidrar til sosial, økonomisk og kulturell utvikling. Innvandring og kulturelt mangfold gir muligheter for Norge, og er både nødvendig og naturlig. Spesielt arbeidsinnvandring vil det være sterkt behov for for landets økonomiske utvikling for årene framover. Samtidig vil jeg understreke at integrering er et gjensidig ansvar og en gjensidig prosess som krever respekt og stiller krav til alle parter. Vår nasjonale innvandrings- og integreringspolitikk må reflektere disse hensynene. Når det gjelder vårt alternative budsjett for rammeområde 6, har Venstre flere forslag som avviker fra regjeringens budsjettopplegg. Vi foreslår at kvoten for antall overføringsflyktninger fra FN økes utover regjeringens forslag. Det handler om at Norge tar sitt ansvar internasjonalt for mennesker som er forfulgt i hjemlandet. FNs høykommissær for flyktninger har tidligere meldt om et stort behov for at land tar imot flere flyktninger. Regjeringen har i Soria Moria II slått fast at regjeringens mål er å øke antallet kvoteflyktninger til minst 1 500, at de vil øke antallet kvoteflyktninger når antallet asylsøkere går betydelig ned. Det er akkurat det som har vært situasjonen de siste årene, men likevel har lite skjedd med kvoten for overføringsflyktninger. Vi mener at Norge er i stand til å ta imot flere overføringsflyktninger enn det regjeringen legger opp til, og foreslår å øke kvoten fra 1 200 til 1 700 i 2012. Videre vil Venstre peke på de utfordringene utlendingsforvaltningen står overfor når det gjelder antallet ubehandlede saker. Det er bred enighet om at Utlendingsdirektoratet har hatt for lang saksbehandlingstid, og at rask saksbehandlingstid er viktig for å hindre at en usikker situasjon strekker ut i tid. For Venstre er det viktig å påpeke at når saksbehandlingstiden nå går ned i UDI, må dette følges opp også ved at det settes fokus på saksbehandlingstiden i UNE og i Politiets utlendingsenhet, slik at det er hele rekken som får ned saksbehandlingstiden, og at det gir en reell effekt. I tillegg vil jeg peke på et annet moment knyttet til saksbehandlingen i utlendingsforvaltningen. Det handler om gebyrnivået med hensyn til behandling av søknader om statsborgerskap og arbeids-, bosettings- og utdanningstillatelser. Generelt mener Venstre at gebyrer for offentlige tjenester ikke skal være fordekte generelle avgifter, men gå til å dekke den reelle kostnaden for tjenesten. Høye gebyrer bør heller ikke brukes til å avgiftsbelegge atferd som vi vil ha mer av, og det gir et helt galt signal med høye gebyrer for å få behandlet søknader om statsborgerskap og arbeids-, bosettings- og utdanningstillatelser. Vi trenger flere som søker om dette, ikke færre. Gitt at vi har mangel på arbeidskraft i tiden som kommer, vil lave gebyrer være ett av mange tiltak som gjør Norge mer attraktivt for kompetente utenlandske arbeidstakere. Derfor foreslår vi i Venstre i vårt alternative statsbudsjett å redusere disse gebyrene med 25 pst. Etter Venstres mening må integreringspolitikken i større grad også basere seg på private initiativ og frivillighet, og vi mener det vil være riktig å se integreringsarbeidet i enda sterkere sammenheng med frivillighetspolitikken. Norge har et godt offentlig tilbud til nyankomne flyktninger, men samtidig er det slik at også andre som kommer til landet, trenger å lære seg norsk og få bedre kjennskap til det norske samfunnet. Frivillige organisasjoner kan etter vår mening bidra i dette arbeidet i enda større grad enn det de gjør i dag. Flere organisasjoner har svært gode tilbud som skaper kontakt og bygger broer over kulturforskjeller, rettet mot innvandrere. I denne forbindelse vil jeg gjerne trekke fram, som også andre har gjort, MiRA-senteret, som jobber med å styrke minoritetskvinners stilling i Norge. MiRA-senteret jobber bl.a. med å bekjempe tvangsekteskap og kjønnslemlestelse. Derfor foreslår vi i Venstre i vårt alternative budsjett å bevilge 12 mill. kr mer enn regjeringen til frivillige organisasjoner som jobber med integrering, herunder 2 mill. kr til MiRA-senteret. Til slutt vil jeg gjerne sette fokus på betydningen av integrering i alle de andre samfunnsområdene vi også diskuterer i denne sal. Som Oslo-representant vil jeg gjerne påpeke at det kanskje viktigste og største integreringsarbeidet som pågår i Norge i dag, skjer i Oslo-skolen. Det gjøres en imponerende jobb i hele skolen for å styrke integreringen. Det gjøres også en imponerende jobb i mange av byens bydeler. Jeg vil også gjerne berømme det arbeidet som staten er med på omkring Groruddalssatsingen, der det utvikles særlig nye tiltak innenfor de områdeprogrammene som er etablert. Dette er et viktig arbeid, det må gjøres kontinuerlig, og det må gjøres innenfor alle deler av det offentlige virkemiddelapparatet og samfunnsdebatten for øvrig.