Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
Denne saken handler om trafikksikkerhet, og alle partiene på Stortinget deler visjonen om null drepte i trafikken. Et tapt liv i trafikken er ett for mye, og da er det godt å se at stortingsflertallets økte satsing på trafikksikkerhet, som kraftig vekst i veivedlikehold, flere midtdelere, tre ganger så mange rumlefelt og fire ganger så mange kontroller av tunge kjøretøy, gir resultater, og at nedgangen i antall dødsulykker fortsetter. Dette er veldig bra. Hele komiteen er opptatt av å gi bilistene en tryggere hverdag. Men saken i dag handler om bruk av ett konkret virkemiddel, nemlig streknings-ATK, eller gjennomsnittsmåling. Her er synspunktene delte. Det er ingen tvil om at de som ønsker utstrakt bruk av streknings-ATK, har økt trafikksikkerhet som mål. Jeg betviler heller ikke at streknings-ATK kan ha en viss effekt, men rapporten bør ikke leses som den eneste sannhet, for den har klare svakheter. TØI skriver selv at datagrunnlaget burde ha vært omtrent fem ganger større, og vi som politikere kjenner jo godt til at når det gjelder meningsmålinger, skal man minst ha over 1 000 spurte for at det skal gi et reelt bilde. Så når TØI skriver at det burde vært fem ganger større enn det som har vært grunnlaget, er det viktig å merke seg det. Videre skriver de at ulykkesreduksjonen kan være et resultat av tilfeldigheter, men at de likevel har konkludert med at nedgangen trolig skyldes streknings-ATK. Jeg leste rapporten på nytt i går, og tok da kontakt med TØI og hun som hadde skrevet rapporten. Hun kunne dokumentere årsakene til de 22 dødsulykkene som blir nevnt i rapporten. Det mener jeg er det mest vesentlige i denne sammenhengen. Jeg spurte hvor mange av disse som skyldtes høy fart, og hvor mange som skyldtes andre årsaker, som kjøring i rus, veiens forfatning, selvmord, vanskelige værforhold, bilens kjøretekniske tilstand, osv. Jeg fikk da til svar at det var i alle fall 2 ulykker av de 22 hvor høy fart var hovedårsaken – altså 2 av 22 ulykker. De andre ulykkene kunne altså ha skjedd uansett om det var streknings-ATK eller ikke. Hun skrev videre at i de øvrige ulykkene var høy fart også sannsynlig, i hvert fall som medvirkende faktor, men ut fra den informasjonen hun hadde tilgjengelig, kunne hun ikke utelukke andre faktorer, så da ville hun ikke spekulere. Det er ærlig talt et særdeles tynt grunnlag å fatte en beslutning på hvis vi skal åpne opp for utstrakt bruk av et så kontroversielt virkemiddel som streknings-ATK. I en annen rapport, Dybdeanalyse av dødsulykker i vegtrafikken 2012, fra Statens vegvesen, er årsaken til dødsulykker analysert. Ulykker skyldes ofte mange faktorer, og i 2012 var høy fart en medvirkende årsak til 32 pst. av dødsulykkene. Stor forskjell i vekt – altså møteulykker hvor personbil treffer vogntog, personbil treffer syklist eller MC, eller hvor gammel Lada treffer ny SUV – var årsak til 31 pst. av dødsulykkene i 2012, dvs. en tredjedel. At bilen er gammel og ikke har moderne sikkerhetsutstyr, er medvirkende årsak og faktor til dødsfall i nesten halvparten av dødsulykkene, og forhold som slitte dekk, kjøring i ruspåvirket tilstand, selvmord og vanskelige kjøreforhold er andre årsaker. Mye av dette kan aldri endres ved bruk at streknings-ATK, og jeg synes det er tynt beregningsgrunnlag når rapporten fra TØI tar for seg alle typer dødsulykker på strekningene, i stedet for utelukkende å se på antall dødsulykker hvor fart har vært den avgjørende årsaken. På denne bakgrunn skulle jeg ønske at Stortinget kunne ha støttet vårt forslag om at det er naturlig å gå igjennom retningslinjene og bruk av streknings-ATK i forbindelse med den varslede trafikksikkerhetsmeldingen. Et moment som Stortinget dessverre ikke ser ut til å være opptatt av lenger, er personvern og overvåking. Nå er det riktig at bildene automatisk vil bli slettet om man ikke har kjørt ulovlig, men i alle saker hvor Stortinget skal drøfte utfordringer ved overvåking, er vi nødt til å se det i en større sammenheng. Med noen få tastetrykk kan man enkelt omgjøre ordningen med streknings-ATK sånn at bildene ikke blir slettet. Det vil ikke skje under denne regjeringen, og det vil trolig heller ikke skje under neste regjering, men vi vet ikke hvordan samfunnet vil være om 10 eller 20 år. Da mener jeg at det vil være problematisk å tilrettelegge for utstrakt overvåking av lovlydige borgere, og vil av personvernhensyn sterkt advare mot bruk av streknings-ATK. Jeg tar opp forslaget på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre.