Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2015-06-12:
Eg syner òg til innlegget frå saksordføraren, då komiteen er samd i alle merknadene i denne saka. Norske myndigheiter understrekar at Arktisk råd er det leiande politiske organet for arktiske spørsmål og det viktigaste forumet for å drøfta felles utfordringar. Utanriksdepartementet har det overordna ansvaret for gjennomføringa og koordineringa av nordområdepolitikken, inkludert det internasjonale samarbeidet i Arktisk råd. Departementet har dermed også ansvaret for å koordinera den norske deltakinga i Arktisk råd med dei ansvarlege sektordepartementa. Riksrevisjonen har undersøkt styresmaktene sitt arbeid med Arktisk råd. Føremålet med undersøkinga har vore å vurdera norske styresmakter sitt arbeid med Arktisk råd og belysa korleis dei arbeider med dei områda som Arktisk råd trekkjer fram som sentrale, gjennom rådet sine anbefalingar til medlemsstatane. Revisjonen inneheld i tillegg forhold om det mellomstatlege arbeidet i Arktisk råd. Undersøkinga omfattar perioden frå opprettinga av Arktisk råd i 1996 og fram til medio 2014. Undersøkinga er faktisk òg ein del av ein multilateral revisjon av Arktisk råd, der riksrevisjonane frå både Danmark, Noreg, Russland, Sverige og USA har delteke. Riksrevisjonane i Canada og Finland har vore observatørar. Dette er eit arbeid som i si tid vart initiert i fellesskap av russisk og norsk riksrevisor. Rapporten finn at Arktisk råd har bidrege til å styrkja samarbeidet i Arktis og til å auka kunnskapen om sentrale saksfelt, særleg om miljøet og klimaendringane i Arktis. Dei finn òg at organiseringa av Arktisk råd ikkje er hensiktsmessig, og at styringa av arbeidet er mangelfull når det gjeld både prioritering, finansiering og rapportering. Dei skriv vidare at Arktisk råd ikkje i tilstrekkeleg grad har lagt til rette for urfolk si deltaking i rådets arbeid, og at det er svakheiter ved koordineringa og oppfølginga av det norske arbeidet knytt til Arktisk råd. Det er positivt at Arktisk råd bidreg til å styrkja samarbeidet mellom landa, og at dei klarar å auka kunnskapen om sentrale saksfelt, spesielt om miljøet og klimaendringane i Arktis. Føremålet med Arktisk råd er å fremja samarbeid mellom dei arktiske statane og arktiske urfolksorganisasjonar, særleg innan berekraftig utvikling og miljøvern. Rådet er faktisk den einaste arenaen for politisk samarbeid på ministernivå for alle dei åtte arktiske nasjonane og har utvikla seg betydeleg med tanke på både ressursar, organisering og politisk betyding. Rådet er viktig for dei fagfelta dei har direkte ansvar for, men også som møteplass for dialog og gradvis utvikling av andre arktiske spørsmål. Arktisk råd har utarbeidd åtte ministererklæringar med anbefalingar til bl.a. medlemsstatane, der anbefalingane byggjer på denne kunnskapen. Arktisk råds anbefalingar er ikkje folkerettsleg forpliktande, men det er etter Riksrevisjonens vurdering viktig at dei arktiske statane samla, også gjennom rådet, kan visa at dei tek ansvar for å sikra ei berekraftig utvikling i Arktis. Undersøkinga syner vidare at kunnskapen som er skaffa fram av Arktisk råd, har vorte brukt i innspel om vidare utvikling av anna internasjonalt samarbeid og internasjonale konvensjonar på ulike område. Gjennom dokumentasjon av effektar av langtransportert forureining i Arktis har rådet f.eks. spela ei vesentleg rolle i utviklinga av regionale og globale løysingar for å redusera utslepp av miljøgifter og tungmetall. Arktisk råds dokumentasjon av dei betydelege klimaendringane i Arktis har òg vore veldig viktig kunnskap i FNs klimapanel. Eg synest det er positivt at det samiske folket har tilgang til Arktisk råd gjennom at Utanriksdepartementet her heime inkluderer dei. Dersom andre urfolksgrupper ikkje vert inkluderte av sine eigne land, meiner eg at rådet må ta initiativ til at det vert gjort noko. Arktis og nordområda er viktige for oss. Det er viktig for klimaet, det er viktig for miljøet, og det er viktig for eigarskapet til Arktis. Difor er det viktig at Noreg som nasjon engasjerer seg sterkt i rådet.