Marit Arnstad (Senterpartiet), 2002-12-19:
Som en rekke talere har vært inne på tidligere, er det en viktig omorganisering som i dag blir vedtatt. Jeg tror det er en styrke for saken at det er en så bred enighet om hovedlinjene når det gjelder etableringen av det nye mattilsynet. Det er bred enighet omkring både arbeidsoppgavene og den store rammen når det gjelder organisering. Jeg tror også at mange av oss ser fram til drøftingen omkring og framleggelsen av en ny matlov, som et rammeverk for det videre arbeidet for Mattilsynet. Jeg vil understreke et par av de punktene der komiteen har samlet seg om merknader, og som etter Senterpartiets mening er svært viktige. Det ene er at komiteen samlet peker på at dette tilsynet skal arbeide langs hele verdikjeden, altså følge mat fra primærproduksjonen og helt fram til sluttbrukeren. Det har vært viktig å understreke at i et slik tilsyn må også dyrehelseaspektet få den nødvendige oppmerksomhet og det nødvendige tilsyn. Det er også viktig at en fra flertallets side har sagt klart fra at de lokale kontorene er den mest sentrale enheten i det nye tilsynet. I praksis er det hos de lokale enhetene at kontrollen og tilsynet vil foregå, og det leddet må derfor være sterkt nok, men også ha den tilstrekkelige nærhet til både primærproduksjonen og næringsmiddelproduksjonen. Det synes jeg har vært en viktig understreking fra en samlet komite. Enkelte av partiene, bl.a. Senterpartiet, har understreket at vi synes at antallet lokale enheter synes noe lavt i forhold til nettopp den viktige rollen de lokale enhetene må ha når det gjelder utøvelsen av tilsynet. Vi erkjenner at det vil være det nye mattilsynets eget ansvar både å arrondere og bestemme hvor de lokale enhetene skal være, men intervallet for lokale enheter burde ha vært større enn det som er foreslått fra Regjeringens side. Senterpartiet har også vært opptatt av spørsmålet om laboratorienes funksjon i forhold til det nye mattilsynet. Nå skal konsekvensene av en fristilling av laboratoriene utredes i etterkant av det vedtak som ble gjort i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Senterpartiets spørsmål er da hvorfor en ikke samtidig kunne ha utredet en integrering av laboratoriene i det nye mattilsynet, før saken endelig kommer til å bli drøftet våren 2003. Det hadde vært nødvendig, fordi spørsmålet om habilitet – som det har vært lagt sterk vekt på fra Regjeringens side – er diskutabelt. Også i forhold til det å få et praktisk fungerende og godt lokalt tilsyn ville det ha vært en fordel – om ikke for alle stedene, så i alle fall for en stor del av dem – å kunne ha en integrert laboratoriefunksjon knyttet til lokalleddet. Fra Senterpartiets side har vi også bidratt til å påpeke at når det gjelder omstillingskostnadene ved en eventuell fristilling av laboratoriene, er det nødvendig å ta ekstra hensyn til dem som har vært ansatt i de lokale laboratoriene så langt. De burde komme inn under noen av de samme ordningene som gjelder for statlig ansatte, slik at staten på den måten tar et utvidet ansvar for de ansatte på laboratoriesiden. Jeg vil også nevne et annet synspunkt hos Senterpartiet i forhold til avgiftssiden. Det gjelder samordningen av de matvareavgiftene vi har i dag. Det begynner å bli litt uryddig når det gjelder fordelingen av hvem som betaler for arbeidet for mattrygghet. Næringen betaler i dag en stor andel av arbeidet, og jeg tror at en burde slå fast prinsippet om at mattrygghet ikke utelukkende er et næringsansvar, men et samfunnsansvar, og at en bør bidra til en samordning og en reduksjon av de matvareavgiftene som i dag er pålagt landbruket og fiskerinæringen, knyttet til mattrygghet. Så til de lokaliseringssakene som blir drøftet. Jeg skjønner at regjeringspartiene ønsker å snakke om dette som om det kun er et regjeringsprerogativ. Men ingenting en mindretallsregjering foreslår i dette hus, er av en slik karakter at det ikke kan endres av Stortinget. Slik fungerer nå engang parlamentarismen, og også for denne regjeringen. Derfor synes jeg det er bra at det i dag legges opp til at en på fiskerisiden velger å foreslå en omorganisering som ikke reduserer antallet regionkontorer så sterkt som Regjeringen har lagt opp til. Jeg tror det er viktig at en både får beholde det miljøet som er i Vadsø, og også viderefører den havbrukskompetanse som er i Trondheim-miljøet. For øvrig vil jeg slutte meg til den kritikk som har vært omkring saksbehandlingen når det gjelder fiskeriområdet. Her er det ingen tvil om at hastverk har vært lastverk. Senterpartiet er i hovedsak fornøyd med plasseringen av regionkontorene. Vi synes det er viktig at det nå blir bygd opp og utviklet gode miljøer både i Steinkjer og i Bø. Når det gjelder Nord-Norge, har det vært en omfattende diskusjon omkring disse spørsmålene. Senterpartiet mener at det ville ha vært tjenlig med to regionkontorer i Nord- Norge, i Troms og i Finnmark. Det burde ha vært mulig – med Regjeringens uttalte målsetting om utflytting av nasjonale oppgaver. Med det vil jeg få lov til å ta opp forslag nr. 3, fra Senterpartiet.