Heidi Greni (Senterpartiet), 2011-05-26:
Først vil jeg gjerne takke interpellanten for å reise denne grundige og viktige debatten. På mange områder er det grunn til bekymring for unge gutter som gruppe. Mye tyder på at grunnskolen er bedre tilpasset jenter enn gutter. Vi ser at jentene er i ferd med å bli i stort flertall på universitetene, og frafallet i videregående skole er et mye større problem for gutter enn jenter. Det er skremmende å se at mens 74 pst. av jentene fullfører videregående opplæring, er det bare 62 pst. av guttene som har gjennomført videregående opplæring i løpet av fem år. Hele 22 pst. sluttet. En SØF-rapport fra 2010, Frafall fra videregående opplæring og arbeidsmarkedstilknytning for unge voksne, viser at det på en tilfeldig dag i 2007 var 10–15 ganger større sannsynlighet for å være innsatt i fengsel når videregående skole ikke var fullført. Som interpellanten peker på, slår dette ut på dramatisk vis når så mange unge gutter begår kriminalitet – dramatisk for ofrene som rammes, og dramatisk for den som allerede i tidlige ungdomsår har blitt en del av strafferegisteret. Etter mitt syn er dette et område der det kanskje mer enn på mange andre områder må være et hovedfokus på forebygging. Vi må se utover de rene kriminalpolitiske virkemidlene for å endre en slik utvikling. God forebygging må basere seg på korte avstander mellom dem som på ulike områder kan ta ansvar. Politiråd er et godt eksempel på hvordan man lokalt kan finne fram til gode løsninger f.eks. om skjenketid. Politiet og kommunene får en fast arena for samhandling, og muligheten til å finne en løsning sammen. De levende lokalsamfunnene må ha nærpolitiet som en grunnstein i sitt tjenestetilbud, særlig for å forebygge blant ungdom. Et lokalt, tilstedeværende politi som kjenner forholdene i rusmiljøet, et barnevern og en skole som samarbeider, er en betingelse for at vi skal ha kontroll med utviklingen og at vi kan sette inn tidlige tiltak, målrettede tiltak og tiltak som virker. Forebygging er i stor grad en oppgave som kan løses av mange andre aktører enn dem i det offentlige velferdstilbudet. Jeg vil benytte anledningen til å vise til den store innsatsen frivillige organisasjoner gjør for barn og unge. Innsatsen fordeler seg på minst to områder. Det ene er aktivitetstilbudet som f.eks. 4H, idretten, korpsbevegelsen, Ungdommens Røde Kors, kulturlivet for øvrig og mange andre aktører tilbyr barn og unge, noe som i seg selv skaper trygge miljøer og gir muligheten til å oppleve mestring. Jeg er overbevist om at disse bidrar til at det blir mye høyere barriere for å havne i utsatte miljøer. Det andre er frivillig sektors innsats og tilbud til lokalmiljøene. Natteravnene passer på i byene i sene nattetimer, Røde Kors gir tilbud til beboere på asylmottak, og blant mange har Kirkens Bymisjon en rekke tilbud til foreldre som trenger hjelp og støtte. Derfor er regjeringens store satsing gjennom momskompensasjonsordningen for frivillig sektor helt avgjørende. Ordningen er i dag på over 600 mill. kr, og skal innen 2014 trappes opp til 1 mrd. kr. Dette innebærer tidenes største satsing på frivillig sektor – en sektor som gir et uvurderlig bidrag til kriminalitetsforebygging særlig blant ungdom.