Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2011-12-06:
Regjeringspartiene har ved flere anledninger i det siste – ikke minst i finansdebatten – uttalt at Høyre svartmaler helsevesenet, og at vi snakker helsevesenet ned og sprer misnøye. Det er vel snarere slik at det er regjeringspartienes rosemaling som er problemet – det at de ikke erkjenner at det faktisk ikke fungerer godt nok – selv om det har vært tilløp til enkelte erkjennelser i denne debatten i dag. Commonwealth Fund-undersøkelsen i 2011 viser at Norge har et godt grunnlag, men at vi ligger langt unna å utnytte vårt potensial for å levere de beste helsetjenestene til befolkningen, og at utfordringene for Norge ikke handler om pengebruk, men om ledelse og organisering. Undersøkelsen viser at vi er bra på mye, men dårligere der vi burde vært bedre. Den viser farene ved å bli for tilfredse fordi vi bruker mye penger på helsevesenet. Rapportene viser først og fremst at Norge viser vilje til å satse på helse, men at det er et gap mellom de gode intensjonene og de resultatene vi har. Regjeringen, ved statssekretær Kåss, uttalte til Dagens Medisin: «Vi må tørre å se med kritisk blikk på hvordan [vi] har innrettet tjenesten.» Han sa videre at vi ikke har optimal organisering, og at vi må ha mer debatt om innholdet i tjenestene. Han understreket også at vi har bygget opp systemer som ikke alltid har vært planlagt med pasientene i sentrum, og at servicenivået pasientene mottar, er for dårlig. Det er nettopp dette forholdet Høyre i lang tid har snakket om og forsøkt å få regjeringen med på en debatt om – om innholdet i en helsetjeneste der vi setter pasienten i sentrum, om økt kvalitet og pasientsikkerhet og en bedre organisering og ledelse, og ikke bare budsjetter og økonomi. Når statssekretæren fra Arbeiderpartiet påpeker svikt i helsetjenestetilbudet, beskylder ikke Høyre ham og regjeringen for å snakke Norge og helsevesenet ned. Nei, tvert imot, vi hilser velkommen en debatt om hvordan vi kan gjøre ting bedre. Når Høyre snakker om at det trengs bedre kvalitet på tjenestene, at det trengs bedre organisering og ledelse i helsevesenet, og at f.eks. tilbudet om kreftbehandling må bli bedre, så snakker vi selvsagt ikke helsevesenet ned, men setter fokus på det som må gjøres bedre for å øke kvaliteten og redusere helsekøer og ventetider. Så jeg vil oppfordre regjeringspartiene til å være litt mer redelige og heller samarbeide med opposisjonen for å sikre et bedre helsevesen og et tjenestetilbud til pasientene. Høyres mål er at vi skal tilby gode helse- og omsorgstjenester av høy kvalitet når vi trenger det. Høyres alternative budsjett styrker dette målet gjennom tiltak for å redusere helsekøer og ventetider. Men til tross for en formidabel vekst i bevilgningene til helsesektoren har helsekøene økt med ca. 74 000 under den rød-grønne regjeringen, ifølge Helsedirektoratet. Dette er ikke bare tall, men mennesker med ulike sykdommer, mange svært alvorlige. Det de har til felles, er at de trenger utredning og behandling, og at de må vente lenge, til tross for at vi vet at det finnes ledig kapasitet. De rød-grønne mener tydeligvis at det er bedre at pasientene står i en offentlig helsekø enn at de får behandling på et privat sykehus på statens regning. Den sterke veksten i private helseforsikringer de senere årene er et resultat av økende helsekøer og ventetider. Nærmere 300 000 nordmenn har helseforsikring nå, ifølge Finansnæringens Hovedorganisasjon, og tallet økte med hele 23 pst. bare i fjor. Hele syv av ti unge ønsker privat helseforsikring. Det er meningsløst og respektløst at pasientene må vente på behandling i måneder og år, når de på kort tid kunne fått hjelp ved private sykehus betalt av det offentlige. Kombinasjonen av lange offentlige ventetider, ledig privat kapasitet og den frustrasjon pasienter opplever i en usikker sykdomsfase, gjør at mange nå betaler av egen lomme for å få undersøkelser raskere. Det er et paradoks at det er den rød-grønne regjeringens kamp mot private tilbud som gjør at vi nå ser konturene av en reell privatisering og et klassedelt helsevesen, der de med penger kan kjøpe seg raskere hjelp, mens de andre må stille seg i en offentlig helsekø. Det er en utvikling Høyre overhodet ikke ønsker, og en utvikling som vi er sterkt imot. Vi vil ha et sterkt og godt offentlig finansiert helsevesen der folk får hjelp av høy kvalitet når de trenger det. Det målet kan vi nå dersom vi også samarbeider med de ideelle og private sykehusene. De må bli partnere for det offentlige og ikke ses på som konkurrenter, for skal vi sikre et samfunn med velferd som virker, må vi tenke nytt. Vi må ha endringsvilje og endringskompetanse, vi må omstille oss, slippe alle gode krefter til og gi pasientene og brukere mangfold og valgfrihet. Det gir raskere og bedre helsehjelp, og det skaper trygghet og sikrer velferden.