Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2010-06-04:
Saksordføreren sa at debatten ville dreie seg om leksehjelp, og det hører vi jo allerede at den gjør. Derfor har jeg lyst til å sette fokus på hva vi faktisk er enige om i dag. Jeg vil ta utgangspunkt i det, fordi jeg mener at de endringene vi er enige om, fortjener oppmerksomhet og bør ikke bli forbigått i stillhet. Bred enighet om viktige forbedringer i lovverket som berører viktige grupper, må ikke drukne i en uenighet om hvordan vi skal innrette frivillig leksehjelp for 1.–4.-klassinger. Alle som bryr seg om skole, er opptatt av gode læringsbetingelser. Et godt læringsmiljø er en premiss for læring. Den gode lærer er avhengig av å ha kompetanse – og myndighet. Et redskap for å utvise myndighet og gi elever et godt læringsmiljø er å gi lærerne rett til å vise bort elever som kommer for sent, eller som forstyrrer undervisningen. Når undersøkelser foretatt i norske klasserom forteller at mye tid går til spille før elevene faller til ro i klasserommet slik at undervisningen kan starte, er det nødvendig å sørge for at lærerne har kompetanse til å holde ro, men også myndighet til å sanksjonere overfor dem som forstyrrer undervisningen. Dette er en sak som Senterpartiets tidligere stortingsrepresentant fra Oppland, Inger Enger, tok opp etter et innspill fra Gausdal videregående skole. Saken skapte i fjor rimelig høylytt debatt, og den har stilnet med lovforslaget. I debatten har elevenes rettssikkerhet vært trukket fram som argument for at kun rektor skal ha adgang til å bortvise elever fra undervisningen. La meg derfor understreke at myndighet til å utvise elever fortsatt skal tilligge rektor, og at denne regelendringen kun skal gjelde for inntil to av vedkommende lærers egne timer. På den måten gis en nå mulighet til å få delta resten av dagen dersom en har hatt en litt dårlig start. Komiteen er også enig om en annen sak som betyr mye for den enkelte familie som har funksjonshemmede barn. Så å si alle høringsinstanser støtter forslaget. Det er i dag mange skoler som har SFO-tilbud både før og etter skoletid, men mange familier med funksjonshemmede barn føler seg bundet til å benytte det gratis skoleskysstilbudet som er tilrettelagt i tilknytning til sjølve skoledagen. Med denne lovendringen kan nå funksjonshemmede barn lettere delta i SFO på lik linje med funksjonsfriske. Senterpartiet er glad for at dette tilbudet nå kommer. I rapporten fra Rambøll, som er et av grunnlagene for lovarbeidet, vises det til at gratis skyss til og fra SFO vil føre til at flere foreldre til funksjonshemmede barn i større grad vil ha mulighet til å være i fulltidsjobb, og det er veldig bra. Så har komiteen også gått inn for å endre benevnelsen «kompetanse på lavere nivå» til «grunnkompetanse». Dette er tilsynelatende ikke rare saken, men det er en veldig viktig presisering. Alle de lærerne jeg har pratet med, har uten unntak stønnet over å bruke benevnelsen «kompetanse på lavere nivå», som indikerer en mindreverdig utdanning. Videregående opplæring fører i dag fram til enten studiekompetanse, yrkeskompetanse eller kompetanse på lavere nivå – vi hører det jo sjøl at det lyder litt rart. Sjøl om du ikke klarer å oppnå studie- eller yrkeskompetanse, er det viktig å verdsette en grunnkompetanse. Som vi kan lese av høringsuttalelsene, bl.a. fra Oppland fylkeskommune, er denne typen kompetanse etterspurt i arbeidsmarkedet. Å inneha bevis for oppnådd grunnkompetanse er en bedre benevnelse enn «kompetanse på lavere nivå». La meg understreke at informasjon til både skoler og næringsliv er viktig for å gjøre den nye benevnelsen kjent. Jeg vil kun kort kommentere uenigheten i komiteen når det gjelder frivillig leksehjelp – om en skal tilby dette, hvem som skal stå for hjelpen og utfordringer knyttet til skyss. Vi er dog enige om at hjelp til lekser for mange elever kan virke sosialt utjevnende. Dette er altså ikke en debatt for eller mot lekser. Alle partiene påpeker at det er viktig at foreldre engasjerer seg i barnas skolegang, og at lekser gitt på en god måte – som en repetisjon og øving av gjennomgått lærestoff – er bra. Senterpartiet mener at et frivillig tilbud om leksehjelp er bra. Og vi er også fornøyd med at det overlates til kommunene som skoleeiere å organisere tilbudet mest hensiktsmessig for sin del. Vi mener likevel at den enkelte skoleeier og skoleleder bør ta opp utfordringene som mange møter med hensyn til lekser. Mange foreldre til større barn har aversjon mot å hjelpe barna sine med lekser, fordi de er redd de ikke kan det stoffet som barna arbeider med. Leksekurs i forbindelse med foreldremøter er derfor noe vi bør oppmuntre skolene til å gjennomføre. Det er i dag mange kommuner som tilbyr en tilsvarende leksehjelpordning. Assistenter hjelper til med leksene. For leksehjelp for 1.–4. klasse bekymrer det meg ikke så veldig at det ikke er profesjonelle pedagoger som eventuelt utfører arbeidet.