Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-05:
Tall over antall registrerte ledige viser at den registrerte ledigheten var på 1,8 pst. i november. Arbeidsledigheten er fortsatt lav, men ledigheten har økt betydelig de siste månedene. Antall helt ledige utgjør nå 45 200. Den økte ledigheten er særlig knyttet til lavere aktivitet i bygg- og anleggssektoren, men vi ser også en gradvis økning av ledigheten i flere næringer og særlig i industrien. Det er betydelig usikkerhet om utviklingen. Det gjenspeiler seg i økende omfang av permitteringer, også her fra et lavt nivå. 0,1 pst. – 3 097 personer – av arbeidsstyrken var helt eller delvis permittert i november. Sysselsettingsveksten var sterk fram til andre kvartal for så å stoppe opp. Svekkelsen i arbeidsmarkedet viser seg også i tilgangen på ledige stillinger. I november var det registrert 31 pst. færre nye ledige stillinger enn i samme måned i fjor. Det er særlig stillingstilgangen i bygg og anlegg, industri og salgsjobber hvor det er betydelig nedgang. I budsjettet tok vi høyde for at toppen av konjunkturoppgangen ble passert i begynnelsen av året, og prognosen i nasjonalbudsjettet innebærer lav sysselsettingsvekst i 2009. Forventningen om moderat økning i ledigheten må ses i sammenheng med at arbeidstilbudet i Norge erfaringsmessig er svært konjunkturfølsomt. Mange unge trekker seg ut av arbeidsmarkedet og går over til fulltidsstudier når tilbudene om jobb blir mindre. I tillegg er det flere arbeidsinnvandrere her på midlertidige kontrakter enn i tidligere oppgangskonjunkturer. Konjunkturnedgangen er forsterket siden budsjettet ble lagt fram. Særlig er det internasjonale bildet blitt betydelig svakere. De fleste prognosemakerne har nedjustert sine anslag for veksten. Finanskrisen har både forsterket nedgangen og økt usikkerheten om utviklingen i store deler av verden. Når vi i dag diskuterer budsjettet for 2009, bør vi ha in mente at Norges utgangspunkt er meget godt og mye bedre enn for mange andre land. I andre og tredje kvartal i år hadde vi en rekordhøy sysselsettingsprosent på 72,4 pst. i aldersgruppen 15 til 74 år. Den registrerte ledigheten var nede på 1,5 pst., og det var betydelige pressproblemer i arbeidsmarkedet. Regjeringens hovedmål for den økonomiske politikken er full sysselsetting og lav ledighet. Hensynet til en balansert utvikling i norsk økonomi må derfor være retningsgivende for alle deler av politikken. I denne sammenhengen vil jeg også peke på den betydningen en forsvarlig ramme for lønnsoppgjøret våren 2009 kan ha for utviklingen når det gjelder sysselsetting og ledighet. Det er viktig at også ledere på alle nivå i næringslivet tar ansvar og bidrar til dette. Det har vært sterk vekst i lederlønningene de siste årene. Tall fra Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene viser at lederlønningene i 2007 i store aksjeselskaper og børsnoterte selskaper økte med hele 21 pst. mot 5,4 pst. for lønnstakere ellers. Bonusordninger og aksje- og opsjonsgevinster har vært viktige drivkrefter bak lederlønnsutviklingen den siste tiden. Dette viser hvor viktig Regjeringens tiltak for å få kontroll på lederlønnsutviklingen og å stoppe inngåelser av opsjonsavtaler er. Det foreligger foreløpig lite informasjon om lønnsutviklingen for ledere i 2008, men jeg har merket meg at tall fra Statistisk sentralbyrå viser at lønnsveksten for ledere i finansnæringen var 28 pst. fra 2007 til 2008. Dette er et veldig høyt tall for ledere i en næring i krise. Et viktig kjennetegn ved det norske samfunnet er relativt små lønnsforskjeller. Hvis lederlønningene framstår uten noen årsak eller forklaring, utfordrer de våre likhets- og rettferdsnormer. Det er viktig at ikke noen få ledere bidrar til å undergrave den økonomiske likheten vi ønsker å fremme. Lederlønnen bør bli fastlagt gjennom åpne ordninger med basis i oppnådde resultater. Da vil de lettere forstås og oppfattes som legitime. Regjeringens hovedmål for den økonomiske politikken er, som før nevnt, full sysselsetting og lav ledighet. Det budsjettet vi diskuterer, er et ekspansivt budsjett. Om det skal gjøres enda mer ekspansivt, er for tidlig å ta beslutning om. Regjeringen følger imidlertid situasjonen nøye og vil ta nødvendige initiativ om det er behov for det. Til nå har det vært nødvendig å ta initiativ for å sikre at økonomien ikke stopper opp på grunn av dårlig fungerende kredittmarkeder. Fallende rente vil på sikt også virke ekspansivt. Som dere er kjent med, har Regjeringen varslet at den vil legge fram en finanspolitisk tiltakspakke i månedsskiftet januar/februar. I perioder med økende arbeidsledighet er det avgjørende å ha gode og universelle ordninger som fanger opp dem som faller utenfor arbeidsmarkedet. Regjeringen har et særlig øye for dem som er vanskeligst stilt. Innsatsen for å bekjempe fattigdom og motvirke forskjeller videreføres på bred front og med målrettede tiltak. Regjeringen foreslår å styrke innsatsen mot fattigdom med 1,25 milliarder kr i 2009. Kvalifiseringsprogrammet for utsatte grupper utvides neste år til å omfatte stadig flere kommuner i takt med etableringen av Nav-kontorer. Regjeringen foreslår en betydelig styrking av bostøtten, som vil åpne for anslagsvis 40 000–50 000 nye mottakere innenfor ordningen. Regjeringen styrker sosialhjelpen som det siste økonomiske sikkerhetsnettet og øker innsatsen overfor rusmiddelavhengige som et ledd i Opptrappingsplan for rusfeltet. Regjeringen foreslår også å styrke innsatsen knyttet til Handlingsplan for integrering og inkludering av innvandrerbefolkningen med 125 mill. kr i 2009. I den situasjonen vi står overfor nå, er det etter mitt syn viktigere enn noen gang å fortsette arbeidet for å motvirke en todeling i norsk arbeidsliv, mellom norske arbeidstakere og arbeidsinnvandrere. Arbeidet med handlingsplan 2 mot sosial dumping, som ble presentert i budsjettet, står derfor høyt på min prioriteringsliste, og i disse dager er vi i ferd med å sende ut på høring en mulig modell for et solidaransvar og forslag som vil effektivisere allmenngjøringsordningen. Arbeidstilsynet har blitt en svært sentral aktør i arbeidet mot sosial dumping og for et trygt og sikkert arbeidsliv for alle, og for å sørge for at etaten kan fortsette å være en sentral aktør, foreslår vi å styrke etaten med ytterligere 10 mill. kr i 2009, øremerket for innsatsen mot sosial dumping. Folketrygden bidrar til utjevning av inntekter og levekår og til å forhindre fattigdom i brede lag av befolkningen. Som en del av trygdeoppgjøret i 2008 ble det enighet om å heve minstepensjonen for enslige, noe som isolert sett øker overføringene for 2009 med knapt 1,5 milliarder kr. Samtidig ble ordningen med garantert tilleggspensjon for unge uføre styrket. Det gir merutgifter på om lag 270 mill. kr. Regjeringen har videre foreslått å øke minsteytelsen for rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uføretrygd samt å øke overgangsstønaden for enslige forsørgere, noe som isolert sett vil øke bevilgningsbehovet med om lag 610 mill. kr. Samlet gir denne innsatsen en betydelig forbedring av den økonomiske situasjonen blant dem med lavest inntekt i samfunnet. Arbeids- og velferdsetaten har i 2008 erfart at gjennomføringen av Nav-reformen er mer krevende enn forutsatt. Både etableringen av forvaltningsenhetene og opprettelsen av Nav-kontorer har bidratt til å gi en betydelig og uheldig økning i restanser. For å snu denne utviklingen er det allerede vedtatt en bevilgning på 100 mill. kr mer til Arbeids- og velferdsetaten i år. I forslaget til statsbudsjett for neste år er styrkingen videreført. Til sammen blir dermed etaten styrket med 200 mill. kr for 2008 og 2009 til målrettet innsats for å redusere restanser. Arbeids- og velferdsdirektoratet har tett oppfølging av alle fylkene. Denne ekstra innsatsen gir nå resultater, i september og oktober har antallet restanser gått ned. 2009 vil bli et nytt krevende år for Arbeids- og velferdsforvaltningen. Innen utgangen av 2009 vil nær alle kommuner ha etablert Nav-kontor. Noen kontorer vil først bli etablert i 2010 i påvente av egnede lokaler. I 2009 skal de fleste store Nav-kontorene etableres. Det skal skje samtidig som de skal opprettholde produksjonen og trappe opp bruken av nye virkemidler. Økt ledighet vil kreve ytterligere innsats fra Arbeids- og velferdsforvaltningen. Flere personer skal ha dagpenger og oppfølging. Arbeids- og velferdsetaten forbereder seg på dette. Etaten har mye erfaring fra tidligere perioder med rask økning i ledigheten og vil trekke på den erfaringen. Jeg registrerer at det er framlagt forslag om at Stortinget ber meg disponere tiltaksbevilgningen slik at arbeidsmarkedstiltak kan settes inn når situasjonen på arbeidsmarkedet tilsier det. Jeg er enig i at det kan være behov for det, og vil selvfølgelig følge opp dersom Stortinget vedtar det. I arbeidsmarkedspolitikken har vi de senere årene styrket innsatsen overfor grupper som ofte har problemer med å få fotfeste i arbeidsmarkedet. Det gjelder grupper av ungdom og innvandrere i tillegg til personer med nedsatt arbeidsevne. Den politikken videreføres i 2009. For enkelte grupper er det en styrking. Vi innfører en ungdomsgaranti for langtidsledige unge mellom 20 og 25 år, slik at disse vil være blant de prioriterte gruppene for deltakelse på tiltak.