trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-10:
Takk for svaret. I forslaget vårt ber vi regjeringen om å utrede en egen skolebiblioteklov, og beskjedene fra feltet er ganske tydelige om at her mangler det regulering, selv om statsråden tydeligvis ikke har lyst til å lytte til de rådene. Derfor er det litt urovekkende når statsråd Skei Grande svarer så uklart på om man skal jobbe med dette nå, og samtidig stemmer ned et rent utredningsforslag. Det kan tyde på at regjeringen ikke ønsker å sikre noe krav om kvalitet eller innhold i skolebibliotekene ved loven. Men et annet forslag som Venstre stemmer ned i dag, er å sikre nærheten til folkebibliotekene i møte med kommunesammenslåing, som bl.a. representanten Bekkevold også har tatt opp. Regjeringen skal ifølge kulturmeldingen se på folkebibliotekloven. Stemmer Venstre ned forslaget fordi partiet er uenig i at bibliotekenes bruk avhenger av nærheten? Eller er dette en del av arbeidet som er varslet i kulturmeldingen?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-10:
Det er en spesiell karikering av det SV faktisk foreslår, så jeg vil anbefale statsråden å lese forslaget vårt. Vi vet fra forskning at nærhet til folkebiblioteket er avgjørende for bruken av det. Det anslås at grensen mye går omtrent ved halvannen kilometer. SV foreslår ikke noen ensrettet modell for verken skolebibliotek eller folkebibliotek i dette forslaget. Nei, vi sier at i dagens folkebiblioteklov sier man ganske tydelig at det skal være ett bibliotek per kommune, og det kan bety sammenslåing og nedleggelse av bibliotek i framtiden. Noe av det kan være helt fornuftig, men vi mener at regjeringen må ta en rolle, faktisk følge med på dette og sørge for at nærheten blir tatt vare på. Men det velger altså statsråden ikke å støtte. Det kan ikke jeg forstå, og jeg må bare spørre: Hvorfor velger man ikke å fokusere på dette med nærheten til folkebiblioteket, som er avgjørende for den lave terskelen?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-10:
Ja, vi holder det gående, og det er viktig. Jeg tenkte å kommentere det litt sprikende og merkelige forsvaret vi får presentert fra enkelte av representantene for regjeringen i dette spørsmålet. På den ene siden argumenterer man med lokalt selvstyre, og at man ikke skal styrke den statlige innsatsen, og på den andre siden argumenterer man med at man har en statlig innsats, og at den er helt fortreffelig. Poenget med denne saken er nettopp at det ikke er alle bibliotek som er sånn som Sølvberget bibliotek i Stavanger, som min kollega fra Rogaland redegjorde for. Det er store forskjeller mellom bibliotekene – mellom kommuner i ulike deler av landet – og altfor mange får ikke et så godt tilbud som man får f.eks. i Stavanger. Så til den andre delen av forsvaret fra regjeringspartiene, at dette har man allerede gjort, at det er å slå inn åpne dører: Ja, det var veldig hyggelig lesning og hyggelig å høre at regjeringspartiene har gått inn for f.eks. å innføre en øremerket opptrappingsplan på 1 mrd. kr til bibliotekene. Hurra for det! Det var veldig hyggelig å høre at regjeringen skal komme tilbake med sak om etablering av felles nasjonalt digitalt mediebudsjett. Det visste jeg heller ikke. Det er også hyggelig å høre at regjeringen skal komme tilbake med sak om å sikre nærhet til bibliotekene når kommunene skal slås sammen – veldig hyggelig – og det er hyggelig å høre at regjeringen skal komme tilbake med egen sak om skolebibliotekene. Jeg tror ikke dette kommer til å skje, for disse forslagene får ikke flertall. Dette er ikke å slå inn åpne dører, dette leste jeg rett ut av innstillingen. Det er ikke regjeringens politikk, men noe SV foreslår, nettopp fordi vi mener at den nasjonale innsatsen for å sørge for et godt tilbud innen folkebibliotek og skolebibliotek i hele landet ennå ikke er god nok. Det er et potensial som ikke er utnyttet. I en tid hvor det er økende forskjeller mellom folk, hvor det blir stadig større virvar rundt informasjon, er bibliotekene en oase – en oase vi burde satse på også nasjonalt. Men vi ser ut fra ambisjonsnivået til regjeringen at man ikke vil gå like langt som det SV foreslår i denne saken, og det er bare å registrere.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-10:
Jeg har nå sittet og fulgt debatten siden den startet, og man blir så oppgitt. Man blir så oppgitt når representanter fra høyresiden kommer opp på denne talerstolen og drar skrytelisten i denne saken, og samtidig skylder på og peker på det som skjedde for åtte år siden, i stedet for å ta ansvaret for det som skal skje nå, og den framtiden disse familiene går inn i. Jeg synes det er uverdig. Det er uverdig at vi i denne salen holder på med den typen debatter. Regjeringen gjemte seg bak utredningsinstruksen da Stortinget vedtok at regjeringen skulle utrede spørsmålet, men det valgte regjeringen ikke å gjøre. Heldigvis tar Stortinget ansvar i dag og fatter et godt vedtak for å stoppe tidsbegrensningen. Men graderingsreglene, som vi har vært innom, får vi ikke gjort noe med. Vi har sett Kristelig Folkepartis harme over å bli stilt til ansvar for det, men jeg skulle kanskje ønske at Kristelig Folkeparti hadde vist det samme engasjementet i denne saken og den samme evnen og viljen til å lage bråk overfor sine regjeringspartnere, som de har gjort i andre saker de siste par ukene. Jeg tenkte jeg skulle avslutte med å lese opp et kort sitat som for meg viser hvorfor dette haster, og hvorfor spill rundt regjeringsforhandlinger og budsjettavtaler blir litt mindre viktig. Dette er det en mor som sier: «Vi drukner i purringer og inkasso. Vi har et komplisert og svært sykt barn som vi må passe på om nettene. Hun skal dø, men vi vet ikke når. På dagtid har vi mellom 4-5 timer hvor hun er på avlastning slik at vi kan sove og derfor graderer NAV utbetalingene våre. Graderingsreglene tar det trygge livet fra oss måned for måned, og vi aner ikke om vi har tak over hodet den dagen hun dør.» Disse familiene har ikke tid til å vente enda et år, de har ikke tid til enda mer surr i sakene. Stortinget kunne gått hele veien i dag og gjort det riktige vedtaket, men vi må registrere – med stor skuffelse – at Kristelig Folkeparti velger ikke å gjøre det.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
Da tror jeg vi skal starte med å lese budsjettet grundig. Det Arbeiderpartiet sier, er at denne regjeringen, som Høyre og Fremskrittspartiet nå har styrt i fem år, ikke har levert budsjettmidler til flere stillinger. Det er en vesentlig forskjell. Det at andre aktører ute i kommunene har styrket barnevernet med stillinger på egen kjøl, er resultatet. Det er også en videreføring av pakken som Arbeiderpartiet og Stoltenberg-regjeringa la opp til da vi styrte, der vi la inn øremerkede stillinger til det kommunale barnevernet. Den øremerkingen fjernet Høyre og Fremskrittspartiet så fort de kom i regjering. Siden har det nesten ikke kommet en krone til barnevernet fra regjeringa. Det er riktig at det har kommet noen stillinger i forhandlinger med partier på Stortinget, men altså ikke fra Høyre og Fremskrittspartiet i regjering.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
En kan jo undre seg litt over det. Kanskje henger det sammen med at vi har fått en ny regjering, som har en ideologisk overbygning som sier at kommersialisering skal gå foran hensynet til barna og bruk av fellesskapets penger på barna. Det er den store politiske forskjellen mellom Stoltenberg-regjeringa og denne regjeringa. Stoltenberg-regjeringa ville ha kontroll over private kommersielle virksomheter og innførte lovverk for bl.a. å kontrollere overskudd sånn at det ble pløyd tilbake til bedriftene. Høyre-regjeringa har en helt annen innfallsvinkel, der de heier på kommersialisering og sier at det er et like godt virkemiddel som all annen virksomhet i offentlig sektor. Der er det full uenighet mellom Høyre og Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet. Vi mener at det offentliges og fellesskapets penger skal pløyes tilbake til barna, ikke til bedriftene som tar ut overskuddet i utenlandske investeringsselskaper.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
Barnevernet får mye kritikk, fra Helsetilsynet, NOU-er og analyseinstitutter, og nå sist fra Riksrevisjonen når det gjelder akuttplassering av barn. Flere peker på at en trenger flere ansatte som har bedre tid til det enkelte barn. Det er også barnevernsbarnas organisasjoner veldig opptatt av. Fremskrittspartiet var før de kom i regjering, veldig opptatt av barnevern. De sto på barrikadene, og de var svært offensive for forbedringer i barnevernet. Nå har det gått fem år uten at Høyre og Fremskrittspartiet har levert midler til flere stillinger, og det er altså fremdeles ramsalt kritikk, bl.a. fra Riksrevisjonen. Hvor godt mener Fremskrittspartiet at de har fått gjennomslag i regjeringen for barnevernspolitikken?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
«[D]er det offentlige bruker penger på kulturtiltak, er det viktig at pengene kommer folk flest til gode.» Den tredje største kultursatsingen fra denne regjeringa er å styrke gaveforsterkningsordningen – en ordning for skjev fordeling og sentralisering. De fleste midlene går til de sentrale områdene. Blant annet får Aust-Agder nesten ingenting, og Finnmark får null – ikke én krone. Fremskrittspartiets har det sitatet jeg leste i begynnelsen av innlegget, i sitt program. De mener egentlig at kultur stort sett ikke skal være en statlig ordning. Men når de likevel nå står bak et kulturbudsjett, hvordan kan de forsvare en slik skjevfordeling i gaveforsterkningsordningen? Går hensynet til høyreregjeringens rike onkler foran Fremskrittspartiets ønske om at kulturpengene skal gå til folk flest?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
Da kan jeg først replisere ved å takke for et godt samarbeid fra opposisjonens side også når det gjelder arbeidet i kulturkomiteen. I budsjettinnstillingen kan vi lese: «For å skape rom for høyt prioriterte tiltak i budsjettforslaget for 2019, har kulturdepartementet foreslått enkelte omprioriteringer, herunder avvikling av tilskuddet til KABB.» Videre svarte ministeren på et spørsmål i Stortinget at hun hadde flyttet hele KABBs oppgaveportefølje til nasjonalbiblioteket for blinde, og at tilbudet ville bli bedre når KABB forsvant. Så har ministeren nå sagt at hun skal få det inn igjen. Arbeiderpartiet har vært opptatt av å sikre både KABB og Avistelefonen for blinde, som regjeringa ved forrige budsjett kuttet helt ut. Spørsmålet til statsråden er: Når statsråden har sagt to ganger til Stortinget at det var så viktig, og nå har endret syn, betyr det at hun fremdeles mener Nasjonalbiblioteket ivaretar KABBs oppgaver bedre enn KABB selv?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
Det var jo et oppklarende svar at nå ligger det en tung bør på Kristelig Folkepartis skuldre for å sikre at kristne blinde faktisk får den muligheten de bør ha, etter Arbeiderpartiets mening, til å utøve sin tro og til å ha tilgang til litteratur på det språket de forstår, og det språket de kan. Det har ikke regjeringa, før forhandlingen med Kristelig Folkeparti, tenkt på – i hvert fall virker det slik i budsjettet når de sier at det skal overføres til nasjonalbiblioteket for blinde. For det lå ingen føringer i budsjettet på at det var den religiøse litteraturen som skulle styrkes, eller at en skulle ivareta den porteføljen av bøker og litteratur som KABB hadde. Tvert imot var det en styrking til barn og unge – og det er vel og bra at barn og unge skal få mer digitale virkemidler, men det var altså en økonomisk prioritering der statsråden sa at det var andre, viktigere tiltak enn at kristne blinde skulle få litteratur på sitt eget språk.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
Jeg forstår at representanten Pettersen er opptatt av framtidas velferdsevne. Det er Arbeiderpartiet også, og derfor fører vi en politikk som minsker forskjellene og ikke øker ulikhetene. Jeg må si jeg var mer bekymret da jeg lyttet til barne- og likestillingsministeren i forrige sak, der jeg opplevde at hun nærmest bagatelliserte at andelen fattige barn var økt fra 67 000 under Stoltenberg-regjeringa til 116 000 nå. Det er et tall å bry seg om. Det er ikke få. I NOU 2013: 4, Kulturutredningen 2014, kom det fram at sosial ulikhet gjenspeiles i befolkningens deltakelse i kulturvirksomhet. Bruken av kulturtilbud i befolkningen samvarierer med bl.a. inntekt, utdanning, kjønn og geografisk bosted. For å bidra til større utjevning også hva gjelder kulturdeltakelse, er det nødvendig å bruke politiske virkemidler. Jeg vil vise til initiativer som frivillighetssentraler, Den kulturelle spaserstokken, Den kulturelle nistepakka og kulturkort for ungdom som eksempler. Disse treffer bredt, men best de som trenger fellesskapets løsninger mest. De økende forskjellene i samfunnet rammer særlig barns levestandard og livskvalitet, og det øker risikoen for at flere ikke inkluderes i fellesskap og ikke kan delta på alminnelige fritidsaktiviteter. Gaveforsterkningsordningen er mye diskutert i salen i dag, og jeg har hørt fra regjeringspartiene at de syns den er veldig bra. Men tallenes tale kommer de ikke forbi. Det er en sentraliserende ordning, og den gir mest kultur der det er mest fra før. Arbeiderpartiets «Alle skal med» krever en politikk som bygger opp og gjør det mulig for alle å kunne delta. I en tid der 116 000 barn lever i fattigdom, mener Arbeiderpartiet det er viktig å starte med å bygge opp under dette initiativet som noen kloke damer satte i gang, nemlig BUA-ordningen. Det var for å profesjonalisere og ha ordninger tilgjengelig som gjør lån av fritids- og idrettsutstyr gratis. Vi ønsker at det skal være like lett å låne idretts- og fritidsutstyr som det er å låne bøker på biblioteket, og derfor har vi lagt inn penger til dette. Arbeiderpartiet har altså mer å bruke enn regjeringa på grunn av omfordelinger. Blant annet har vi midler til «Hestmanden». «Hestmanden» er en båt og et krigsseilermuseum som hele Sørlandets politiske lag står bak og ønsker å prioritere. Denne regjeringa sier nei. Den vil ikke sette «Hestmanden» i stand til å kunne delta på fredsmarkeringen i 2020. Det er rett og slett tragisk.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
I budsjettet til Arbeiderpartiet hevdes det at antallet stillinger i det kommunale barnevernet har stått stille de siste fem årene. Sannheten er at antallet stillinger i det kommunale barnevernet har økt med over 1 100 stillinger, eller rundt 24 pst., siden 2013. Det betyr at det kommunale barnevernet er styrket, og jeg lurer derfor på: Hvordan klarer Arbeiderpartiet å tegne et virkelighetsbilde som rett og slett ikke er riktig?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
Takk for et godt spørsmål fra representanten. Jeg kan garantere og med hånden på hjertet si at Fremskrittspartiet fremdeles er veldig opptatt av barnevernsbarna og ikke minst av å høre på dem som har stått i situasjonen selv. Det er også derfor vi i budsjettforliket med Kristelig Folkeparti gir øremerkede midler til Landsforeningen for barnevernsbarn. Jeg synes premissene for spørsmålet fra representanten er litt feil. Som jeg redegjorde for i en replikk til representanten tidligere, har det faktisk vært en økning på over 1 100 stillinger i det kommunale barnevernet etter at Fremskrittspartiet kom inn i regjering, dvs. vesentlig flere. Det er blitt ca. 24 pst. flere ansatte i det kommunale barnevernet etter at vi overtok makten fra Arbeiderpartiet.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
Takk for et godt spørsmål. Jeg er helt enig med representanten fra Senterpartiet i at barnetrygden er et godt supplement for barnefamiliene, slik det er i dag, og – som jeg sa fra talerstolen i mitt innlegg – ikke bare for småbarnsfamiliene, men også for familiene som har eldre barn, nettopp fordi man er barn til man er 18 år. Representantens forslag om å utvide barnetrygden fra tredje barn har ikke Fremskrittspartiet tatt stilling til. Det er ikke til behandling i vårt forslag til budsjett som foreligger her i dag, men jeg er veldig åpen for å se på andre tiltak som kan hjelpe familier og stimulere til at det er lettere å få barn og få økonomien til å gå rundt.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
Jeg vil takke representanten for spørsmålet. Jeg kan garantere representanten fra SV at Fremskrittspartiet fremdeles er opptatt av skatter og avgifter. I budsjettdebatter som har gått i denne salen tidligere, har SV kritisert Fremskrittspartiet nettopp for det, nettopp fordi vi har prioritert skattelette til folk flest. Så dette går jo litt motsatt vei. Selvfølgelig er vi opptatt av hvordan skattebetalernes penger brukes, men for meg og for Fremskrittspartiet er det aller viktigste at barnet får den hjelpen det trenger. Om man har en logo på drakten fra en privat, en ideell eller en offentlig aktør, spiller faktisk ingen rolle for oss. Her er det barnets beste som står i fokus, ikke en ideologi der man går til krig mot dem som ønsker å delta i helt lovlige anbudsprosesser.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
Som representanten fra Senterpartiet sa fra talerstolen, ønsker man å flytte 150 mill. kr fra de private og kommersielle barnevernsaktørene til det offentlige barnevernet i løpet av ett år. Dette skal gjøres samtidig som tilbudet opprettholdes. Fremskrittspartiet mener dette er urealistisk, og er bekymret for hvordan man samtidig skal klare å beholde et faglig forsvarlig tilbud til barna. I tillegg vil de statlige erstatningene i så fall være betydelig dyrere enn de prisene vi ser for kjøp av private tjenester i dag. Jeg lurer derfor på hvordan Senterpartiet vil erstatte de private tilbudene over natten, og om Senterpartiet deler Fremskrittspartiets bekymringer for hvilke tilbud barn vil sitte igjen med dersom alt skulle forsvinne over natten.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
Som vi har snakket om tidligere i dag, fremmes det en rekke forslag for å bedre situasjonen for barn som vokser opp i lavinntektsfamilier. Det er mange tiltak der som jeg oppfatter at representanten fra SV også støtter. Barn løftes ut av fattigdom i dag. Imidlertid, på grunn av en forfeilet og snillistisk innvandringspolitikk under de rød-grønne, kommer stadig nye barnefamilier inn i gruppen man definerer som fattige. Ifølge Nav-rapporten Lavinntekt og levekår i Norge for 2018 har antallet sosialhjelpsmottakere økt hvert år fra 2012. Brochmann II-utvalgets beskrivelse av denne sammenhengen er: Økt økonomisk ulikhet er trolig en uunngåelig konsekvens av økt flyktninginnvandring, selv med økt satsing på utdanning og arbeidsrettede tiltak. Mitt spørsmål blir derfor: Er SV uenig i denne konklusjonen?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
Representanten fra Rødt sa i sitt innlegg at de økningene de ville gjøre, skulle gjelde for alle. Dette gjelder imidlertid også økningene på nærmere 40 mrd. kr i skatter som Rødt har lagt fram i sitt budsjett. Det er en spiker i kisten for både verdiskaping og jobbvekst, og ikke minst vil det faktisk kunne gjøre det mindre lønnsomt å jobbe. Er ikke representanten fra Rødt bekymret for hvilke konsekvenser en slik massiv skatteøkning vil kunne ha for enkeltmennesker, men ikke minst for barnefamiliene?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
Med Fremskrittspartiet i regjering har vi gått bort fra de rød-grønnes lange tradisjon om å ville overstyre kultur- og frivillighetsorganisasjoner som mottar offentlig støtte. Fremskrittspartiet har tro på at frivillige lag og foreninger selv vet best hvordan man skal bruke pengene for foreningen, hvilken måte man ønsker å bruke pengene på. Det vil si at Fremskrittspartiet tror på frivilligheten. Spørsmålet mitt er da: Ønsker SV en tilstand der staten overstyrer frivillig sektor?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
Jeg hører det er sang i gangene her, og det gleder meg. Jeg vil begynne med å takke komiteen for et godt samarbeid i disse to sakene. Jeg vil også takke regjeringen, både for å ha lagt fram saken for Stortinget så raskt, og for at de har signalisert at lovendringen kan tre i kraft snarlig. Det vil være til nytte for norske borgere på reise i EØS-området, men det vil også komme tilreisende til Norge til gode. Vi behandler i dag lovforslag om å gjennomføre forordning 2017/1128, om grensekryssende portabilitet av nettbaserte innholdstjenester i det indre markedet, også kalt portabilitetsforordningen. Forordningen gir regler for å sikre at abonnenter av portable nettbaserte innholdstjenester også får tilgang til disse tjenestene ved midlertidig opphold i andre land enn der de bor. For å si det på et litt mer folkelig språk kan man nå se f.eks. Farmen eller andre serier man følger med på, også når man er på ferie. Nå som EU har innført forordningen, er det dessverre ulikt lovmessig grunnlag i Norge og resten av EØS-området. Det betyr to ting. For det første betyr det at tilbyderne av slike tjenester må forholde seg til to forskjellige sett regler, og det betyr igjen at de lett kan velge å konsentrere seg om det største markedet og la norske forbrukere få dårligere tjenester. For det andre betyr det at norske forbrukere i utgangspunktet får dårligere tjenester, rett og slett fordi de ikke har krav på portabilitet av innholdet de abonnerer på. Heldigvis ser det ut til at vi i dag får en enstemmighet her i salen, og regjeringen har signalisert at lovendringen kan tre i kraft ganske snarlig. Dagens sak inneholder dessuten enkelte lovtekniske endringer i andre lover. Her er det henvisninger til tidligere åndsverklov samt oppdatering av begreper, og det er mer en teknisk øvelse. Med det anbefaler jeg innstillingene.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
I dag behandler vi nok en sak med innhold som allerede er på vei fra regjeringen. De la faktisk fram frivillighetsmeldingen i statsråd på fredag, og jeg velger å tro at forslagsstillerne er entusiastiske og har vanskelig for å holde seg så lenge som de kanskje burde. Samtidig velger jeg å anta at forslagsstillerne, i likhet med alle de andre i denne sal, er opptatt av frivillighetens rammebetingelser, for det er det det dreier seg om. Vi er alle opptatt av at frivillig sektor skal få drive sine aktiviteter. Vi på borgerlig side er i tillegg opptatt av at frivilligheten skal være fri for politisk styring. Debatten om momskompensasjon går så langt tilbake som til 2000-tallet. Faktisk var det denne kampen som førte til at Frivillighet Norge ble stiftet. Fremskrittspartiet har helt siden spørsmålet om momskompensasjon kom på agendaen, vært en varm tilhenger av ordningen. Vi har ved flere anledninger foreslått full kompensasjon, og jeg vil hevde – eller driste meg til å påstå – at dersom Fremskrittspartiet ikke hadde vært i regjering, hadde det kanskje gått tregere med å få pengene på plass i budsjettet. Det vi i hvert fall vet, er at under de rød-grønne gikk det tregt. Som statsråden viser til i sitt svarbrev, har den blå-grønne regjeringen økt kompensasjonen betraktelig. Det viste vi også her tidligere i dag da vi omtalte budsjettforliket vi fikk på plass med Kristelig Folkeparti. Så til spørsmålet om hvorvidt det skal være regelstyrt: Ja, skal jeg være helt ærlig, er det i utgangspunktet noe Fremskrittspartiet har vært veldig positiv til. Det er nettopp slike spørsmål vi må få utredet skikkelig. Kompensasjonsordningen er en helt naturlig del av frivillighetsmeldingen som nå er framlagt, og at forslagsstillerne velger å hoppe bukk over en grundig og bred debatt, får nesten stå for deres regning. Men for Fremskrittspartiet er det viktig at frivilligheten får drive med sitt helt fri for politisk styring, drevet av frivillighetens egen agenda. Så med det sier jeg at vi ser veldig fram til å behandle frivillighetsmeldingen, der flere av disse temaene vil være helt naturlig å ta opp, og der man får gjort det på en grundig måte.
Marianne Haukland (Høyre), 2018-12-10:
Vi vil at alle barn skal ha et tilbud der de bor. Det håper jeg også gjelder barnevernspolitikken til Senterpartiet. Jeg ønsker å ta opp konfliktlinjene omkring det private tilbudet og også fokusere på en distriktslinje, for jeg er redd for at institusjoner vil bli nedlagt, og at utsatte barn vil bli taperne. Er ikke representanten Sem-Jacobsen engstelig for at barna i distriktene må reise lenger unna for å motta tilbud av den statlige institusjonen? Og er ikke representanten enig i at dette vil bli en dobbelt belastning for de barna som er under barnevernstjenesten i distriktene?
Marianne Haukland (Høyre), 2018-12-10:
Vi trenger flere varme hender i samfunnet vårt, ikke færre, og Høyre ønsker en politikk som bygger opp under nettopp det. Det er et ansvar jeg mener at alle politikere har. Det er kritisk at opposisjonen tegner et bilde av private tjenesteytere i et fiendtlig motiv, der tjenester til de svake blir omtalt med ord som «profitt» og «utnyttelse». Dette synes jeg er urettferdig overfor dem som jobber i privat omsorg. De har ikke kalde hender eller kaldere hjerter enn andre. Et skifte i denne politikken endrer en praksis som har vært ført i over 50 år, også under den rød-grønne regjeringen. Derfor er det underlig at prinsippene skal være annerledes for denne regjeringen. En nylig utgitt rapport fra Menon Economics om private velferdsbedrifter, bl.a. private velferdsinstitusjoner, viser at hoveddelen av overskuddet kanaliseres tilbake til bedriftene og til utvikling, samt at skattebidraget er høyere enn utbyttet. Dette er egentlig et ganske annet bilde enn det som opposisjonen forsøker å tegne. Opposisjonen i denne salen forteller en historie om at alle pengene forsvinner ut av bedriftene og ut av landet. Som en distriktsrepresentant i denne salen ser jeg at kommunene i distriktene er avhengige av private institusjonsplasser, ofte fordi de ønsker å forhindre at barnet må flytte langt unna sine vante omgivelser. Det kan oppleves som en dobbel belastning for barn og unge. Det er samtidig også en økonomisk belastning for kommunen, som skal følge opp sine barn som er omplassert rundt omkring i hele landet. En slik ordning bidrar til omfattende reisekostnader og ikke til at pengene kommer barn og unge til gode. Regjeringen styrker barnevernet, og det er igangsatt en kompetansestrategi fram mot 2024, som innebærer en styrking av både utdanningene og etterutdanningene i tjenesten, slik at flere ansatte i barnevernet kan starte i jobben med faglige forutsetninger. Regjeringen har i budsjettet foreslått 30 mill. kr til prosjektet DigiBarnevern, som vil gi det kommunale barnevernet et sårt tiltrengt digitalt løft. De ansatte har i dag liten tilgang på digital støtte. Saksdokumenter sendes i posten, og mye rapportering skjer manuelt. Administrative oppgaver tar tid fra arbeidet med barna og familiene deres. Et digitalt løft i barnevernet vil gi et barnevern med mer tid til barna.
Marianne Haukland (Høyre), 2018-12-10:
Representanten fra SV sier ofte at regjeringen har en politikk for de få og ikke for de mange, og strør om seg med midler til alle gode tiltak. Men hvordan vil SV legge til rette for at næringslivet kan skape verdier som fellesskapet kan bruke?
Marianne Haukland (Høyre), 2018-12-10:
I innlegget som representanten Øvstegård holdt, snakket han veldig bredt om kultur, og nå snakker han om kultur som næringsvirksomhet. Men handler kunstens frihet og selvstendighet om at staten skal finansiere all kultur, eller er det også viktig å legge opp til en selvstendig inntjening i kulturnæringen?
Marianne Haukland (Høyre), 2018-12-10:
Først ønsker jeg å takke komiteen for et godt arbeid med forslaget. Dernest er jeg litt glad for at forslaget fra SV kom, for som saksordfører fikk jeg da muligheten til å bli bedre kjent med bibliotekene og regjeringens politikk samt med hvor mye bra som er blitt gjort på dette området. SV foreslår i et Dokument 8-forslag et femårig løft for bibliotekene. Dette er blitt behandlet i komiteen, og medlemmene fra Høyre, Venstre og Fremskrittspartiet har fått lagt fram mye av det som er blitt gjort på bibliotekene fra før. Vi er akkurat ferdig med et treårig løft og skal evaluere en ny nasjonal bibliotekstrategi nå i 2019, men dette er politikk vi ønsker mer av, og vi skal gå inn for – det er varslet i statsbudsjettet – at det kommer en ny bibliotekstrategi for 2020–2023. På den måten føler jeg at forslaget til SV blir litt som å slå inn åpne dører, all den tid mange av de tingene de foreslår, allerede blir gjort i regjeringens nasjonale bibliotekstrategi og også planlegges å gjøres mer av. Jeg vil framheve at biblioteksektoren har fått et svært godt løft gjennom denne strategien, og at det har vært en positiv utvikling når det gjelder både engasjementet og antall besøkende, og dette ønsker vi at skal fortsette. I Jeløya-plattformen framhever regjeringen at den vil satse på folke- og skolebibliotekene, bl.a. med å styrke arbeidet med digitale plattformer og nye modeller for drift av bibliotekene. I den nasjonale bibliotekstrategien for 2015–2018 har målet vært å gjøre strategiske prioriteringer for å styrke statens innsats og følge opp lovendringene som trådte i kraft i 2014. Denne lovendringen har tydeliggjort bl.a. folkebibliotekenes samfunnsoppdrag som arena for læring og kulturopplevelser. Videre ønsker ikke medlemmene fra Høyre å gå inn i noen av de forslagene som fremmes av de andre partiene; vi anbefaler heller komiteens innstilling.
Marianne Haukland (Høyre), 2018-12-10:
Jeg forstår skuffelsen hos flere av representantene fra SV når deres forslag om bibliotekpolitikk ikke blir vedtatt av denne salen, fordi de ikke får flertall, men det er nettopp fordi regjeringspartiene har sin egen politikk for bibliotekene som man ønsker å videreføre. Jeg sa fra talerstolen i sted at vi akkurat hadde gått igjennom en treårig periode med en nasjonal bibliotekstrategi. Representanten Faret Sakariassen var her oppe og fortalte hvor fornøyd han var med utviklingen i hans lokale bibliotek. I merknadene til saken har vi ramset opp flere bibliotek som vi er fornøyd med utviklingen av under arbeidet med denne bibliotekstrategien, nettopp fordi man har gitt ansvaret for å forvalte viktige og gode ordninger til Nasjonalbiblioteket, slik at landets biblioteker skal få tilgang til arenamidler, slik at de kan utvikles til å bli kulturarenaer, og til prosjektmidler, slik at de kan utvikle og ha nye prosjekter i sine biblioteker, slik at de får inn flere besøkende. Dette har vært en politikk som har pågått i tre år. Vi har i rammeområde 3 i statsbudsjettet for 2019, som vi akkurat har behandlet, sagt at denne planen skal revideres. Vi skal hente inn innspill fra sektoren om hvordan vi videre kan være med og utvikle biblioteksektoren. Det er også allerede varslet i statsbudsjettet at man skal lage en ny bibliotekstrategi for de neste tre årene. Så man driver allerede med bibliotekutvikling. Hvis det er noen som er interessert i å få vite mer om hva som skjer på bibliotekfeltet, kan man gå inn på nettsiden bibliotekutvikling.no. Der står det mye om hvordan man kan søke om midler til støtte for lokale bibliotek. Det er også nettopp utløst 10 mill. kr til tiltak som skal være med på å bekjempe fattigdom, for å skape arenaer som inkluderer flere. Så det er ikke det at vi i denne salen ikke ønsker å fortsette å være med på å utvikle bibliotekene, det er bare det at vi har vedtatt en politikk for dette, og vi har behandlet statsbudsjettet, som sier hvordan vi skal gå fram videre med dette. Det ønsker vi å fortsette å støtte opp under, og vi har full tillit til kulturministeren på dette området.
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
Det er et engasjement som Senterpartiet og Venstre har delt. Det er engasjementet for å sørge for at fedre får mulighet til å ta ut foreldrepermisjonen sin. I dag er det fortsatt sånn at dersom far skal få lønnet permisjon, kreves det at mor var i lønnet arbeid under svangerskapet. Far har i dag en selvstendig opptjeningsrett, men ikke en selvstendig uttaksrett. Det er en pågående prosess i regjeringen for å se på dette, men vi har ikke funnet rom til å prioritere dette ennå. Det er noe som har blitt kritisert mye av både representanten og Senterpartiet generelt, men når jeg leser i budsjettet til Senterpartiet, ser jeg at det er satt av 30 mill. kr. Samtidig vet vi at det å få til dette er beregnet til 600 mill. kr–800 mill. kr. Mitt spørsmål til representanten er: Hvor mange uker med foreldrepenger regner representanten at man skal klare å ta ut for 30 mill. kr?
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
Takk for et godt spørsmål. Det er ingen hemmelighet at Venstre er veldig opptatt av både likestilling og å sørge for å motarbeide diskriminering. Så må jeg jo oppfordre representanten til å se på hva som er skjedd de siste årene, spesielt etter at Venstre gikk inn i regjering. I 2017 ble det vedtatt en felles diskrimineringslov. Dette var et stort og viktig arbeid som gir et grunnlag for kampen mot diskriminering, som vi skal stå i, og som vi skal kjempe videre. I tillegg har vi i denne perioden gått med på å sørge for å utrede et lavterskeltilbud og få det på plass, noe som Venstre faktisk foreslo først i 2017, og som ble repetert her i Stortinget i vår og igjen vedtatt. Ikke minst skal vi sørge for aktivitets- og redegjørelsesplikten, og så har vi, takket være Kristelig Folkeparti, økt tilskuddet til likestillingssentrene, og så er det en tredeling av foreldrepermisjonen og en historisk høy fedrekvote. Det synes jeg er ganske mye god politikk.
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
Takk for spørsmålet. På dette området har jeg full tillit til barne- og likestillingsministeren. Hun har vist tydelig at dette er noe hun er opptatt av og har jobbet mye med i dette halvåret. Ikke minst er det arrangert flere samlinger for å få på plass de gode tiltakene vi trenger på dette området. Det er også fulgt opp med flere gode forslag bl.a. når det kommer til området for influencere, det å sørge for å ha en ny regelbok eller plakat for dem som driver på sosiale medier, og som faktisk er de største påvirkerne på den oppvoksende barne- og ungdomsgenerasjonen. Jeg har full tiltro til at ministeren følger dette opp på en god måte, og jeg ser ingen grunn til å si at dette arbeidet går sent, for her har i hvert fall ministeren vært på.
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
Først og fremst er det gledelig at representanten fra SV synes mine forslag er gode, og med den oppfordringen skal jeg sørge for å sende over flere av forslagene mine i framtiden, slik at de kan tas til vurdering. Når det kommer til arbeidet med diskriminering og likestilling, var det, som jeg redegjorde for etter spørsmålet fra Arbeiderpartiet, flere pågående prosesser. Blant annet er det dette lavterskeltilbudet som vi i Stortinget samlet vedtok at skulle leveres på i 2020-budsjettet, i hvert fall kvitteres for der. Jeg mener at de samlede pågående prosessene er så pass gode, og det er levert mye på dette området. Det er levert konkrete midler både til likestillingssentrene og til Balansekunst, som det ble sagt, og så håper jeg selvfølgelig at mine ideer får gjennomslag i framtiden.
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
Det er viktig å fortsette innsatsen for et mer likestilt samfunn. Det gjør denne regjeringen, og det er Venstre en pådriver for, til tross for hva representantene fra bl.a. Arbeiderpartiet ser ut til å se. Men det er forståelig at når man følger politikken med de tykkeste skylappene, er det vanskelig å få det fullstendige overblikket. Det norske arbeidsmarkedet er fortsatt kjønnsdelt. Kvinner jobber fortsatt mer deltid, tjener mindre og sitter i færre beslutningstakende posisjoner enn menn. Og når vi også legger bak oss et metoo-år, og har fått øynene opp for hvordan mange kvinner er blitt behandlet på arbeidsplassen, er vi kanskje enda mer bevisst på at kampen virkelig ikke er over. Venstre var derfor en pådriver for å opprette et lavterskeltilbud for mennesker som har opplevd seksuell trakassering, og jeg er glad for at regjeringen jobber med oppfølgingen av det som ble et stortingsvedtak til slutt. Vi har også vedtatt å bevare og styrke aktivitets- og redegjørelsesplikten for arbeidsgivere, et verktøy som jeg har tro på vil gjøre en stor forskjell, i tillegg til mange av de andre tiltakene som jeg har nevnt tidligere i denne debatten. Det gjelder spesielt økningen av fedrekvoten. Vi har i dette budsjettet, med Venstre som pådriver, fått til en historisk høy fedrekvote. Og når jeg og mine kolleger går ut og snakker om dette i mediene, er det plutselig representanter fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet vi møter som motstandere av denne fedrekvoten. Hvor ble det av engasjementet for fedrekvoten? Samtidig ser vi at fedrekvoten er truet av flere bedrifter som ønsker å kjøpe fedrene fri fra denne fedrekvoten. Jeg tror vi må sørge for å verne om de gode likestillingstiltakene vi tross alt har, og støtte opp om dem. Representanten Trettebergstuen fra Arbeiderpartiet nevnte at rettshjelpstiltakene er kuttet. Det stemmer heller ikke. De frivillige rettshjelpstiltakene har fått en reell økning i budsjettet for 2019 – i motsetning til budsjettet til byrådet i Oslo, bl.a. med Arbeiderpartiet, der bl.a. støtten til JURK ble foreslått kuttet. Så her tror jeg Arbeiderpartiet må lese budsjettet på nytt. Så er det viktig å påpeke at diskriminering dessverre ikke begrenser seg til kjønn og arbeidsliv. Mange mennesker i Norge tilhører en eller flere minoriteter, og stadig nye reportasjer og rapporter viser at det kan være vanskelig, og at også her må vi legge inn et trykk. Det er viktig å få på plass den kunnskapen som vi har fått gjennom disse rapportene, og jeg er glad for at vi har en regjering og statsråder som ønsker å løfte dette fram og sette inn en tydelig innsats også framover.
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
Jeg blir litt glad av å lese mye av det som Arbeiderpartiet velger å legge inn i sitt alternative budsjett, nettopp fordi det gir honnør til mye av den jobben som Venstre i regjering har gjort. Det er jo for det meste bare påplussinger på satsinger som Venstre allerede har. Men noe som har kommet fram her, og som vi er litt uenige om, er gaveforsterkningsordningen, som også representanten Ørmen Johnsen snakket om. For meg og Venstre er det viktig å sørge for at norsk kunst- og kulturliv har flere bein å stå på, at vi sørger for at både unge og etablerte kunstnere skal klare å få inntekter, og at de har institusjoner som er store og gode, og med god økonomi. Derfor må vi ha ordninger som sørger for å motivere og stimulere til at private kan være med og bidra. Men Arbeiderpartiet velger altså å kutte i denne ordningen og ønsker heller ikke å lansere noen alternativer til å få inn privat kapital. Hvorfor ikke?
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
Representanten fra Senterpartiet løfter fram mange tiltak som de vil bruke mye penger på. Pengene henter representanten mye fra reduksjon i byråkratiet, som også representanten fra Høyre viste til. Det er mye som kan sies om det, men det er spesielt to kutt jeg er overrasket over, bl.a. når det gjelder Kulturrådet. Det kuttet vil nettopp føre til at bl.a. Kulturrådets kontorer i distriktene vil kunne svekkes. Så er det Arkivverket. Senterpartiet begrunner kuttet med at ressurser må kanaliseres til førstelinjen, men det må være en misforståelse, for Arkivverket er nettopp en førstelinjeorganisasjon. De skal ta imot, bevare og formidle arkiver. Samtidig har Senterpartiet foreslått at det skal gjennomføres en evaluering av Arkivverket – det vil også kreve midler, som Senterpartiet nå kutter i. Mener Senterpartiet dette er en fornuftig reduksjon av byråkrati?
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
For meg er det viktig at vi sørger for at Kultur-Norge har flere ben å stå på. Det overrasker meg gang etter gang å høre at Arbeiderpartiet ikke ønsker å komme fram med gode ordninger som trekker inn private givere. Det er helt klart at vi må gjøre noe med gaveforsterkningsordningen, bl.a. må vi sørge for at den markedsføres i alle fylker. Det er flere fylker som har valgt ikke å markedsføre den på en god måte, og jeg tror det er flere ting som kan gjøres for å gjøre en ordning enda bedre. Så er det en myte, og den myten er at denne ordningen bare treffer noen få institusjoner. Men i 2017 var det 329 søknader inne, med et samlet søknadsbeløp på 91,5 mill. kr, så dette er en ordning som er sterkt ønsket ute, og jeg er helt sikker på at dersom Arbeiderpartiet, istedenfor bare å ønske å fjerne ordningen, hadde vært med på å finne ut hvordan vi kan gjøre ordningen enda bedre, hadde vi klart å få en enda bedre gaveforsterkningsordning.
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
Som saksordfører for dette kapitlet har jeg prøvd å bruke litt tid på å sette meg inn i denne ordningen for å se hva som er realitetene. Det er riktig som representanten sier, at flere utenlandske rettighetshavere nå i praksis kan få individuell kompensasjon gjennom Norwaco, men hovedpoenget her er at det ikke finner sted mer kopiering enn tidligere, og at det derfor ikke er behov for å øke den totale kompensasjonen. Omfanget av mulige søkere til vederlag i den individuelle ordningen har altså økt, men omfanget av kopieringen har i prinsippet ikke økt. Derfor er det ikke nødvendigvis slik at beløpet må økes, og vi har i Norge en høy kompensasjon sammenlignet med andre land i Norden. Samtidig har kulturministeren varslet at hun ønsker å se nærmere på ordningen og hva omfanget av kopiering kan ha av betydning for den individuelle ordningen.
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
For Venstre er Forsvarets musikk viktig. Vi har vært med og vært tydelige på å sørge for at Forsvarets musikk skal ha gode bevilgninger, slik at man kan opprettholde aktiviteten og antall stillinger. Det ble gjort endringer for Forsvarets musikk i forsvarsforliket for en stund siden. Da kom det inn en ordning som sa at dette hovedsakelig skal styres av Forsvarsdepartementet og deres budsjettrammer. Det Venstre sørget for i Ramme 3, som vi nå diskuterer, var å opprettholde og følge opp den enigheten og at Forsvarets musikk får den andelen av budsjettet som Kulturdepartementet skal gi. Så der har vi levert. Vi skal gjerne være med og se på hvordan vi ytterligere kan sørge for en stabil ordning for Forsvarets musikk, og jeg hadde jo også håpet at bl.a. SV hadde vært med i fjor da vi prøvde å sørge for dette med fellesmerknader.
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
I mitt første innlegg kunne jeg si at jeg var stolt over kulturbudsjettet. Men det er enda en side av dette budsjettet som gjør meg stolt, og det er nemlig den siden som viser hvor framtidsrettet også dette budsjettet er, fordi vi sørger for å gi tilskudd til nye idretter og nye ordninger og løfter fram tilbud som også oppvoksende generasjoner er opptatt av. Blant annet sørger vi, i tillegg til å gi solid støtte til den etablerte idretten, også for å gi støtte til den egenorganiserte idretten gjennom bl.a. Tverga, og ikke minst støtter vi opp om X Games, som sørger for å vise fram gode forbilder for oppvoksende generasjoner av snowboardinteresserte, friskiinteresserte, skateinteresserte og mange flere idretter. Så er det framtidsrettet fordi vi i en tid der livet vårt i stor grad har blitt digitalisert også når det gjelder underholdnings- og kulturvanene våre, legger inn solide digitaliseringssatsinger og peker på hvordan teknologi kan være med og løfte norsk kultur. Ikke minst bevilger vi neste år 5 mill. øremerkede kroner til dataspill – en bransje med stort potensial, som endelig får positive signaler fra statlig hold. Endelig får altså dataspill den anerkjennelsen det behøver for å kunne være et medium for å formidle norsk kunst og kultur, både musikk, visuell kunst og gode historier – ikke minst på en motiverende måte. Samtidig som svært mange av oss bare bruker dataspill som avkobling og fritidssyssel, er det også en sosial arena. Via spill kan man bli kjent med mennesker med samme interesser over hele verden, og internett har gjort fritiden vår grenseløs. Nettopp det sosiale aspektet bør være med og være en god grunn til å snakke dataspill opp, for mange av utfordringene vi står overfor i vårt samfunn, handler om utenforskap. Ikke å være en del av et fellesskap kan være farlig. Det skaper frustrasjon og psykisk uhelse. Ensomhet er et voksende problem blant både unge og gamle, og da er det fantastisk å vite at 63 pst. av nordmenn gjorde en eller annen form for frivillig innsats i fjor. De fleste av oss bruker litt av tiden vår på andre, og det er virkelig en verdi som er verdt å ta vare på. Slik bygger vi tillit, forståelse og respekt, og slik løfter vi hverandre og skaper gode liv sammen. Derfor er jeg også utrolig glad for den solide frivillighetsøkningen og økningen til frie midler som vi gir i dette budsjettet, for frivilligheten er også en bærebjelke i samfunnet vårt.
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
Jeg kan jo minne om den debatten vi hadde litt tidligere i dag, der vi også snakket ganske mye om frivilligheten og frivillighetens posisjon i samfunnet, for det er riktig, som flere har påpekt, at frivilligheten er en av de sentrale bærebjelkene i vårt samfunn. Nettopp derfor er det også litt rart for meg å se alle disse oppkonstruerte uenighetene som flere av representantene peker på, for er det én ting som flere av oss nettopp er enige om, er det jo at momskompensasjonsordningen må økes. Og er det noen som faktisk har økt momskompensasjonsordningen, er det denne regjeringen – med hele 184 mill. kr. Så det har virkelig vært en økning i det budsjettet som vi har diskutert tidligere i dag. For Venstres del har det i behandlingen av dette representantforslaget vært et poeng at når det var en varslet stortingsmelding som skulle ta for seg momskompensasjonsordningen, kunne det også være greit å se dette representantforslaget i sammenheng med nettopp den meldingen og det arbeidet. Det har ikke vært ønsket, og derfor kommer heller ikke Venstre til å gå dypere inn i dette representantforslaget eller se på noen av forslagene. Det er naturlig å ta det i tråd med den frivillighetsmeldingen som tross alt nå er fremmet, og som leverer på en opptrappingsplan – til 1,8 mrd. kr. Så her ligger det ambisjoner inne, det ligger politikk inne, og vi har levert i dette budsjettet. Jeg gleder meg til å ta opp igjen diskusjonen om både momskompensasjonsordningen og alle de andre viktige tilskuddsordningene som skal sørge for at frivilligheten har trygge, stabile vilkår også i framtiden.
Grunde Almeland (Venstre), 2018-12-10:
Jeg klarte heller ikke i denne debatten å holde meg, for som ung gutt var nettopp skolebiblioteket og biblioteket i min lille hjembygd, Øystese, noe av det som virkelig fikk meg til å åpne øynene for både litteraturen og verden generelt, egentlig. Det å kunne gå ned på skolebiblioteket, både før og etter skoletid, til et bibliotek som var åpent, med en bibliotekar som var til stede og kunne hjelpe meg å finne fram til litteratur, vet jeg veldig godt verdien av. Derfor reagerer jeg litt på at det hevdes fra enkelte representanter her at regjeringen ikke forstår at også staten må ta et ansvar for bibliotekene, for det gjør vi jo. Vi bevilger jo penger til nettopp bibliotekene. Diskusjonen her handler rett og slett om på hvilke premisser det skal skje, om det skal skje på den nasjonale, statlige overstyringens premisser, altså prioriteringene vi gjør her, eller om det skal skje lokalt, i kommunene, der man skal finne gode løsninger som skal treffe nettopp den kommunen, den strukturen og den hverdagen som man selv er kjent med. Fra representanten fra SV ble Sølvberget trukket fram. Jeg har vært og besøkt Sølvberget og er helt enig i at den innretningen som det har fått, og de prioriteringene som er gjort med Sølvberget, er kjempegode. De har sørget for å få et attraktivt tilbud, der folk kan komme inn i gangen nede i første etasje og bare sette seg ned og lese avisen og samtidig bli eksponert for all den gode litteraturen som dyktige bibliotekarer velger å vise fram. Dette er lokale prioriteringer. Det er nettopp de lokale, gode løsningene vi ønsker å støtte, og det er der vi setter inn pengene. Jeg tror at hvis man klarer å lytte til kommunene og folket der ute, vil vi gjennom de satsingene som denne regjeringen har, klare å finne gode, dekkende løsninger som sørger for at også framtidens små stortingsrepresentanter, astronauter, lærere eller hva det måtte være, skal kunne finne glede i den litteraturen som er tilgjengelig, enten på skolebiblioteket eller på folkebiblioteket.