André N. Skjelstad (Venstre), 2014-06-18:
Venstre er fornøyd med at det nå er et flertall i Stortinget for å gjennomføre en kommunereform i inneværende periode. Det lokale selvstyret er en grunnstein i demokratiet, og kommunene må være rustet til å ivareta de oppgaver en har overfor befolkningen. Venstre vil gjerne flytte flere oppgaver og beslutninger nærmere dem det gjelder, men da er vi også avhengig av at kommunene blir større. Vi ønsker større kommuner som kan få overført mer makt og myndighet enn det som er tilfellet i dag. Mange kommuner har ikke lenger mulighet til å ta et helhetlig grep om næringsutvikling, miljøpolitikk, arealdisponering og stadig mer kompliserte og kompetansekrevende offentlige tjenester, bl.a. innen helse og omsorg. Vi er derfor fornøyd med at vi får en nødvendig modernisering av kommunene, der kommunene tilpasses framtidens utfordringer, og der de gjøres i stand til å ta imot flere og større oppgaver. Ekspertutvalgets første delutredning danner et godt utgangspunkt for den videre prosessen og er en grundig redegjørelse for status i kommunene. Venstre har særlig merket seg den omfattende bruken av interkommunale selskaper og håper at behovet for å videreføre disse i større kommuner blir kraftig redusert etter reformen. Makta må flyttes ut av lukkede møterom og tilbake til kommunestyresalene. Når det gjelder utvalgets konklusjoner, er Venstre klar på at man ikke kan angi noen nedre grense for hvor mange innbyggere en kommune skal ha – til det er geografien i landet vårt for variert. Det må lages spesielle ordninger for øykommuner og andre kommuner der geografien gjør kommunesammenslåing mindre aktuelt. Sammenslåing av kommuner bør skje frivillig, og vi opplever at det er vilje til å gjøre de nødvendige grepene. Vi er tydelige på at alle kommuner har et ansvar for å være med i reformprosessen, og vi har formulert dette gjennom et utredningsansvar. Man kan altså ikke sette seg på sidelinjen. Alle må være med. Venstre har vært opptatt av at det skal være noen gulrøtter til kommuner som går sammen. Vi støtter opplegget med standardiserte og forutsigbare støtteordninger, og mener det er særlig viktig at kommunene beholder inndelingstilskuddet over en lengre periode på 20 år. Vi mener imidlertid at det også bør være rom for støtte til infrastrukturtiltak, da dette ofte kan virke smørende på prosessene. Vi har derfor bedt om at regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet gjør rede for hvordan en fremmer infrastrukturtiltak i NTP-sammenheng. Ellers støtter Venstre framdriftsplanen som det legges opp til. Det vil være krevende for mange kommuner, og det hviler et stort ansvar på fylkesmannsembetene. Når det gjelder det konkrete opplegget for sammenslåing, viser Venstre til at kommunene også i reformprosessen må ha styring med involveringen av egne innbyggere og selv vurdere om en ønsker folkeavstemning. For Venstre har det i forbindelse med kommunereformen vært avgjørende å slå fast at vi skal ha tre folkevalgte nivå, og vi er fornøyd med at det er et flertall i Stortinget som ønsker folkevalgt styring på regionalt nivå. Vi mener også at kommunereformen nødvendiggjør en reformering av fylkeskommunen, og vi ønsker å erstatte fylkeskommunen med et folkevalgt regionnivå. Kommunereformen vil medføre at de nye kommunene overtar oppgaver som i dag ligger til fylkeskommunene. Samtidig vet vi at det er en rekke utfordringer på regionalt nivå som det ikke er naturlig å fordele mellom 19 fylkeskommuner. En reformering av fylkeskommunen er derfor en forutsetning for å opprettholde tre folkevalgte nivå, og ikke minst må en se på alle de etatene som ligger rundt det nivået per i dag. Det at en også har en identitet, og ikke minst en sammenfallenhet, gjør at en også må se på dette, de samme oppgavene. Og det er av avgjørende betydning at vi samtidig med kommunereformen ser på hvordan vi revitaliserer det folkevalgte nivå mellom stat og kommune ved etablering av regioner til erstatning for fylkeskommunene. For Venstre handler dette om å flytte makt fra statlig nivå og nedover til regionalt og ikke minst kommunalt nivå. Vi er nødt til å se på hvilke oppgaver som skal legges til de nye kommunene, og det er naturlig og nødvendig å se på hvilke oppgaver som kan legges på det nivået. I forbindelse med oppgavegjennomgangen skal vi konkludere hvilke oppgaver som skal legges til de forskjellige nivåer. Nærhetsprinsippet har bestandig vært viktig for Venstre og er styrende: Oppgavene må løses på et nivå som er nærmest mulig innbyggerne. Etablering av et regionalt nivå vil styrke demokratidimensjonen ved kommunereformen ved å åpne for å flytte flere og større statlige oppgaver nedover, som vi også hadde et forslag om i forrige uke, som det også da var flertall for. Selv med større kommuner vil avstanden til Stortinget være stor for mange, og derfor er det viktig nettopp med det regionale nivået. Hensynet til det lokale selvstyret og tilliten til de lokale folkevalgte gjør at Venstre ikke umiddelbart støtter lovforslaget regjeringen har sendt på høring vedrørende Fylkesmannens godkjenning av kommunale låneopptak og langsiktige leieavtaler. Ordningen er foreslått for å hindre rent strategiske tilpasninger eller disposisjoner i forkant av kommunereformen, men er et betydelig inngrep i det lokale selvstyret. Venstre vil derfor avvente høringsrunden og lovproposisjonen som er varslet til høsten før vi tar stilling til en slik godkjenningsordning. Opplegget for kommunesektoren er stramt, og det vil være krevende for mange kommuner å prioritere innenfor de gitte rammene. Det må prioriteres og effektiviseres. Nedsiden ved en altfor stor vekst i offentlige utgifter er imidlertid også stor, selv om det kan synes fjernt i de oppgangstidene vi nå opplever. Venstre er likevel fornøyd med at kommunene får en vekst i frie inntekter, og at det er satt av 200 mill. kr til helsestasjoner og skolehelsetjenesten, og ikke minst 200 mill. kr til rus og psykisk helse. Psykisk helse og barn og unge er viktige områder for Venstre, og vi er glad for at regjeringen markerer at en vil satse innenfor disse områdene. Når det gjelder revideringen av opplegget for 2014, er vi også svært tilfreds med at Venstre og Kristelig Folkeparti fikk regjeringen med på å øke innbyggertilskuddet med 175 mill. kr til dekning av kommunenes utgifter til barnehageplasser, som følge av en undervurdering av behovet for barnehageplasser etter økning i kontantstøtten. I regjeringens arbeid med å fornye, forenkle og forbedre offentlig sektor er Venstre opptatt av at dette arbeidet skal bidra til enklere og bedre tjenester for borgerne. Det er behov for utvikling av moderne IKT-løsninger, og Direktoratet for forvaltning og IKT er en viktig pådriver for innovasjon i offentlig sektor. Venstre er glad for at en nå har særlig vekt på kommunesektoren. Venstre er ellers glad for at forsøket med stemmerett for 16-åringer videreføres, men beklager at flertallet ikke er med på å utvide forsøket med målsetting om å gjøre det til en permanent ordning. Venstre støtter omleggingen av inntektssystemet for fylkeskommunene, som retter opp en underfinansiering av mange fylkeskommuner. Vi ser imidlertid med bekymring på at noen fylkeskommuner må gjennomføre betydelige kutt som følge av reduksjoner i inntektene. Det er derfor svært viktig å styrke kompensasjonsordningen for de fylkeskommunene som kommer dårligst ut, ved å øke årlige støttebeløp og utvide støtteperioden. For noen fylkeskommuner innebærer like fullt omleggingen av inntektssystemet betydelige reduksjoner i inntektene, som vil måtte få konsekvenser i form av kostnadskutt på flere områder. Venstre er særlig bekymret for den videregående skolen. Vi håper den forsterkede kompensasjonsordningen vil bidra til å dempe den negative effekten, men vi vil følge utviklingen nøye utover høsten. Vi er imidlertid glade for at vi i samarbeid med regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti har fått flertall for en ordning med ferjeavløsningsmidler på fylkesveinettet, der ferjetilskuddet videreføres i minst 40 år, når ferje erstattes med bro eller tunnel. Når det gjelder inntektssystemet i kommunene, er Venstre fornøyd med at vekstkommunetilskuddet øker fra 61,2 mill. kr til ca. 340 mill. kr. Kommuner med store investeringsbehov som følge av sterk befolkningsvekst vil ha behov for større overføringer. Venstre mener det er grunn til å se på om terskelen kan senkes, slik at flere kommuner med vekstutfordringer inkluderes i ordningen, og avventer regjeringens vurdering av dette i forbindelse med statsbudsjettet. Når det gjelder bosetting av flyktninger, vil Venstre understreke viktigheten av rask bosetting etter at oppholds- og arbeidstillatelse er innvilget. Svært mange sitter i dag i mottak og venter på å bli bosatt. Det er svært belastende for den enkelte og hemmer integreringen i samfunnet. Vi er derfor glade for at alle kommuner nå mottar anmodning om bosetting av flyktninger, og at tilskuddsordningene styrkes, men vi er bekymret over at dette kanskje ikke ser ut til å være tilstrekkelig. Ordningen med refusjon av kommunale utgifter til barnevernstiltak for enslige mindreårige asylsøkere og flyktninger ble foreslått innlemmet i den generelle tilskuddsordningen for bosetting av enslige mindreårige asylsøkere og flyktninger. Dette er et rent sparetiltak som rammer de kommunene som har foretatt investeringer, og som har fått integrert vanskeligstilte ungdommer i skole og arbeidsliv. Vi vet fra før at egenandelen som ble innført av den rød-grønne regjeringen, og som siden ble forhøyet av den sittende regjeringen, har medført at en del kommuner har kuttet i tilbudet. Vi er derfor glade for at vi nå har et bredt flertall for å beholde refusjonsordningen, som sikrer et ordentlig tilbud til dem som trenger det mest. Vi er også svært fornøyd med at vi har fått på plass dette med leirskole, som også er nevnt tidligere i debatten. Til slutt noen ord om den varslede avviklingen av prøveordningen med statlig kjøpsansvar på Bratsbergbanen: For Venstre er det viktig med jernbaneforbindelse mellom Notodden og Porsgrunn. Den knytter Telemark sammen, og vi mener det er naturlig at staten skal bidra. Vi er derfor glade for at et flertall i Stortinget er enig om å utsette vurderingen av Bratsbergbanens framtid til budsjettarbeidet. På vegne av Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre fremmer jeg derfor følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen komme tilbake med vurdering av finansiering av Bratsbergbanen i forbindelse med statsbudsjettet for 2015.»