Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2003-11-18:
Innstillingen viser at flertallet legger til grunn en politikk som er positiv til medisinsk bruk av bioteknologi, men som samtidig setter klare grenser der forskningen står i fare for å krenke menneskeverdet. For Kristelig Folkeparti er dette svært viktig og helt i tråd med formålsparagrafen, som ønsker et samfunn der det er plass til alle. Det skal fortsatt være forbudt å forske på befruktede egg. For Kristelig Folkeparti har alle mennesker sin egenverdi, uavhengig av utviklingsstadium, og kan aldri bli et middel for andre. Tvert imot er det vår plikt å verne om livet. Terapeutisk kloning vil bety at en skaper en spire til liv ut fra en ren nyttevurdering. Kristelig Folkeparti er glad for at flertallet står fast på tidligere forslag om forbud. Det er svært viktig at Norge fortsetter forskning på adulte stamceller. Kristelig Folkeparti ønsker at preimplantasjonsdiagnostikk skal være forbudt. Det bør legges til rette for en metode der en behandler sædceller før befruktning ved alvorlige arvelige kjønnsbundne sykdommer. Foreløpig beskrives metoden som eksperimentell, og vi aksepterer derfor at dagens lovverk videreføres inntil det finnes alternativ behandling. Høstens debatt om fosterdiagnostikk og ultralyd burde ha vært unødvendig. Det har vært presisert mange ganger at ultralyd ved 17.–19. svangerskapsuke skal foregå som i dag, både når det gjelder undersøkelsens innhold og informasjonen til den gravide. I proposisjonen står det presisert: «det er svært viktig at kvinnen informeres om de funn som er gjort og deretter henvises videre». Kvaliteten på ultralyd er avhengig av at den som undersøker, har kunnskap og erfaring. For kvinnen blir det en kvalitetssikring å bli henvist til en spesialist, ikke en begrensning. Den medisinske og tekniske utviklingen gjør det mulig å stille sykdomsdiagnose på et svært tidlig stadium i svangerskapet. Det gir en god mulighet til å behandle alvorlige sykdommer hos fosteret eller forberede en vanskelig fødsel. Men det kan også utvikle seg en praksis der en åpner opp for sortering ut fra uønskede egenskaper. Dette handler om hvilket samfunn en ønsker seg. Redaktøren i Bergens Tidende, som selv er far til en pike med Downs syndrom, skriver følgende: «Hvordan kan vi få et samfunn som verdsetter de svake, hvis det samme samfunnet aktivt arbeider for å fjerne svake individer før fødselen?» Vi må være forsiktige med å sende ut negative signaler til dem som i dag lever med ulike funksjonshemninger. Mange av dem har kropper som reduserer livsutfoldelsen, men som ikke behøver å redusere livskvaliteten. Sædgivers anonymitet skal nå oppheves. Barnet får rett til å kjenne sitt biologiske opphav dersom det selv ønsker det. Barna blir likestilt med adoptivbarn, som har denne retten i dag. Dette mener vi i Kristelig Folkeparti er til barnets beste. Sverige har praktisert en slik lov i mer enn 18 år uten at det har vært store problemer med å få donorer. Ved å godkjenne ICSI-metoden kombinert med uthenting av spermier fra testikler og bitestikler vil behovet for donorsæd minske, og mange flere vil kunne bli biologiske fedre. Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet skriver at Regjeringen har akseptert kvinnens rett til abort. Det er ikke riktig. Kristelig Folkeparti ønsker en mer restriktiv lov. Dagens debatt handler ikke om abortloven, den handler om at partier på tross av ulikt abortsyn kan stå sammen i kampen mot et sorteringssamfunn. Vi står sammen for menneskeverdet og for å lage et samfunn der det er plass til alle. Jeg vil takke saksordføreren og mine kollegaer som har gjort dette mulig. Til Fremskrittspartiet, som spurte om vi ville ha akseptert assistert befruktning for lesbiske dersom vi hadde hatt ressurser til det, vil jeg svare nei. Jeg vil anbefale representanten Alvheim å lese våre merknader i den forbindelse.