André N. Skjelstad (Venstre), 2015-04-30:
Først vil jeg prise initiativet til SV på et område hvor Venstre, Kristelig Folkeparti og SV ofte står alene. SV var viktig for at vi skulle nå fram, og dette representantforslaget har definitivt bidratt til å få på plass en løsning for asylbarna. For Venstre var det viktig å sørge for at alle barn som kan tenkes å bli omfattet av den oppmykningen av regelverket for asylbarn som vi fikk på plass i desember, omfattes av ordningen. Derfor vil barn som ble sendt ut med oppholdstid på mer enn fire år, få rett til å få vurdert saken sin etter ny forskrift. Det betyr ikke at en automatisk vil få opphold, men vi sikrer retten til å få saken vurdert på nytt. 60 barn fikk vurdert saken på ny etter det nye, liberale regelverket vi fikk på plass i desember. Dette er barn som har fått avslag, og som er sendt ut av landet, som nå får en ny sjanse. Det er ikke til å komme fra at Fremskrittspartiet også har fått gjennomslag. Noen av dem skal jeg være så ærlig å si at vi gjerne hadde vært foruten. Det er sånn det er når du inngår avtaler. Det var nødvendig for å få flertall for at de returnerte asylbarna skulle få anledning til å få sakene sine behandlet på nytt. Det var, slik vi så det etter hvert her, den eneste utveien for å få på plass en avtale. Et av gjennomslagene til Fremskrittspartiet var endring av meldefristen, som flere har vært innom i dag, fra tolv til seks måneder for familiegjenforening uten krav til opphold. Som det har framkommet i media, er det uenighet om hvorvidt dette i praksis er en liberalisering eller en innskjerping. Per i dag er det familien i utlandet som har krav til meldeplikt. I avtalen er det imidlertid lagt opp til at meldeplikten skal gjelde for flyktningen i Norge. Det er en forståelse av avtalen som Høyre og Fremskrittspartiet har uttrykt forståelse for. Hva som blir den endelige løsningen, gjenstår derfor å se. Vi kan uansett berolige med at det ikke er aktuelt med innskjerpinger som innebærer at retten til familiegjenforening uten underholdskrav ikke lenger blir reell. Unntaksordningene er fra før gode, og dem gjøres det ingen endringer i. Innstrammingene på familiegjenforening for øvrig gjelder bare ved flerkoneri. Utlendingsloven har allerede bestemmelser om dette, og andre tiltak mot flerkoneri ønsker også Venstre velkommen. Jeg har heller ikke registrert at vi har fått noen kritikk på det området. Til slutt har vi i avtalen gått med på at det settes av saksbehandlingsmidler til UDI til oppfølging av utlendingslovens bestemmelser om ny vurdering av beskyttelsesbehovet før permanent opphold gis. Dette innebærer ikke at det rettslige grunnlag for å nekte permanent opphold endres. En eventuell praksisendring må skje på en annen måte. Avtalen omfatter bare budsjettmidler til en eventuell saksbehandling. Det er vanskelig å vite på forhånd hva slags betydning det avtalepunktet vil ha i praksis. Asyladvokat Arild Humlen mener at innstrammingene ikke vil ha stor betydning i praksis. Han uttaler til Dagbladet 9. april: «Har du asyl er det strenge regler i flyktningkonvensjonen for å trekke det tilbake. I de 30 årene jeg har jobbet, kan jeg ikke se for meg situasjoner hvor det har vært aktuelt. Hvor det har vært sånne endringer i situasjonen i hjemlandet. Kanskje etter enden av apartheidregimet i Sør-Afrika.» Internasjonale regler setter klare rammer som også flere må forholde seg til. Flyktningkonvensjonen er en del av det rammeverket, og det er ikke rom for å avtale seg bort fra viktige bestemmelser i dette. Vi deler derfor ikke bekymringen som flere har uttrykt på det punktet, men vi følger opp avtalen. Vi har en tett dialog med departementet og er involvert i gjennomføringen av den. Gjennom asylavtalen har Venstre bidratt til at 152 barn med tidligere avslag har fått opphold i Norge. Engangsløsningen, som var et enkeltstående amnesti for en gruppe asylbarn, har per 10. april i år gitt 72 barn opphold. Fra denne talerstol raljerer representanten Heidi Greni over at dette ikke er noe nytt. Nei vel. Det er et amnesti som har sikret opphold til barn som ellers ville vært sendt ut av landet, et amnesti som det i utgangspunktet ikke var flertall for på Stortinget, for Høyre, Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Senterpartiet var imot. Vi flytter likevel flertallet og bruker makten på det som vi mener er viktigst. 80 barn har per 10. april fått opphold etter å ha blitt vurdert etter den varige liberalisingen vi fikk på plass i desember i fjor. En varig løsning for lengeværende asylbarn er viktig – en løsning som virker, som er laget fordi barnets beste er avgjørende. Vi har gjennom vårt samarbeid i regjeringen fått på plass en rausere og mer human politikk overfor barn som har vært her lenge, og som nesten ikke kjenner noe annet hjemland enn Norge.