Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2016-04-12:
Hver eneste dag tilbyr dyktige og engasjerte lærere tusenvis av undervisningstimer i den norske skolen. Skolen skal lære elevene våre å lese, skrive og regne. Skolen skal utdanne morgendagens arbeidstakere og morgendagens medmennesker. Det er en formidabel oppgave. Lærerne er skolens viktigste ressurs, og det at vi har nok lærere, og lærere med riktig kompetanse – som fagpersoner, men også som mennesker – er avgjørende for at skolen skal lykkes i sitt omfattende samfunnsoppdrag. I denne salen er vi for kompetansekrav for lærere. I 2012 vedtok vi kompetansekrav for alle nyutdannede lærere. Det er altså ikke det som er bakgrunnen for Arbeiderpartiets representantforslag, og derfor ei heller det som er bakgrunnen for at vi står her i dag. Det er regjeringens forslag til innføring av kompetansekrav for alle lærere som er grunnen til at Arbeiderpartiet mente det var nødvendig å få saken til Stortinget på nytt – proposisjonen fra regjeringen, som ble behandlet av Stortinget i fjor før sommeren, med forslag som viste seg å være lite gjennomtenkt fra regjeringens side. I fjor høst ble det klart at de nye kompetansekravene allerede ga negative konsekvenser for lærere og skoleeiere, blant annet ved at lærere varslet om problemer ved å søke ny jobb, eller at de opplevde å få stempel som ufaglærte. Totalt ville rundt 38 000 lærere kunne miste retten til å undervise i noen av de fagene som de hadde undervist i før – lærere med kunnskap som vi trenger i skolen. Disse konsekvensene var ikke tilstrekkelig omtalt i proposisjonen fra regjeringen, og det var heller ikke det som var en del av Stortingets intensjon om å støtte lovforslaget. Det viser at regjeringen ikke hadde utredet konsekvensen av innføring av kompetansekrav for alle lærere godt nok. Ja, det var rett og slett dårlig politisk håndverk av kunnskapsministeren. Derfor tok Arbeiderpartiet initiativ til at Stortinget skulle behandle saken på nytt. Vi sørget for at det ble avholdt en åpen høring, den 4. februar i år. I høringen fikk vi bekreftet at det hersker uro om hvordan de nye kompetansekravene skal implementeres, med tanke på både praktisk gjennomføring, vikarbruk, utfordringer med demografi og ikke minst når det kommer til lærernes arbeidsforhold. Høringen viste at det er stor tilslutning til at lærerne skal ha kompetansekrav, men at det er regjeringens iverksetting av kravene som skaper problemer. Nå står vi her, i en situasjon der kunnskapsministeren blir instruert av Stortinget og tvunget til å sørge for at overgangsperioden blir mer reell. I tillegg er det i innstillingen vi har til behandling i dag, fra komiteen fremmet en rekke forslag som skal sikre en bedre implementering av kompetansekravene. Det handler om alt fra organiseringen av etter- og videreutdanningstilbudet til kommunenes ansvar. Resultatet er langt fra det opplegget regjeringen først foreslo. Det viser at det var viktig at Arbeiderpartiet sørget for ny behandling av saken. Likevel holder regjeringen – med støtte fra Venstre – på at lærerne skal få en dispensasjon fra kravene i ti år. Dette er Arbeiderpartiet uenig i. Vi mener at lærerne skal beholde den samme undervisningskompetansen fram til de nye kravene skal tre i kraft. Det skal ikke være noen dispensasjon. Først da blir det en reell overgangsordning, slik Stortingets flertall har hatt som intensjon. Arbeiderpartiet vet at lærerne er ivrige og ønsker å oppdatere seg faglig. I den anledning vil jeg understreke flertallsforslaget fra komiteen om at skoleeiere skal lage planer for at lærere som mangler kompetanse i de aktuelle fagene, skal gis gode muligheter til å skaffe seg slik kompetanse i perioden fram til 2025. Stortinget er i ferd med å sørge for at saken om innføring av kompetansekrav for alle lærere blir gjennomført på en bedre måte enn det regjeringen først foreslo. Det er jeg glad for. Jeg vil likevel understreke at vi følger saken nøye. Komiteen ber i innstillingen om at regjeringen årlig kommer tilbake til Stortinget med en oppdatering om utviklingen i antallet lærere som trenger etter- og videreutdanning. På denne måten kan vi vurdere om man er i rute til å nå målet om at alle lærere skal ha fått gode muligheter til å tilegne seg de nye kompetansekravene innen 2025. Jeg tar opp Arbeiderpartiets forslag i saken.