Odd Einar Dørum (Venstre), 2004-03-25:
Behandlingen av denne innstillingen til Odelstinget med forslag til endringer i sivilforsvarsloven reflekterer en etat i endring. Loven regulerer bl.a. den lokale organiseringen av Sivilforsvaret. I St.meld. nr. 17 for 2001-2002 om samfunnssikkerhet ble det lagt opp til at Sivilforsvaret organiseres fylkesvis som en egen regional etat. I Innst. S. nr. 9 for 2002-2003, jf. St.meld. nr. 17 for 2001-2002, sluttet komiteene seg i hovedsak til meldingens omtale og forslag. Dette innebærer at Sivilforsvaret organiseres som en egen etat inndelt fylkesvis, med unntak av Nord-Norge, hvor Finnmark deles i to kretser, og Midtre Hålogaland politidistrikt blir en egen krets. Politimestrene blir fritatt for sitt ansvar som kretssjefer i Sivilforsvaret. Videre skal navnet på Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap innarbeides i loven, og enkelte andre navneendringer og språklige justeringer skal innarbeides. I utgangspunktet er det kun slike tekniske justeringer som er til behandling i dag. Jeg vil imidlertid gjerne benytte denne anledningen til å trekke perspektivet noe lenger. Samfunnet trenger den ressursen Sivilforsvaret representerer. Samfunnet kan bli utsatt for så store ødeleggelser at nødetatenes ressurser på langt nær strekker til. Omfattende terrorisme, hvor det heller ikke kan utelukkes at masseødeleggelsesvåpen kan bli brukt som terrorvåpen, krever at samfunnet har en særskilt beredskap. Sivilforsvaret er en organisasjon som er bygd på vernepliktige mannskaper. Deres innsats og engasjement er et fundament i Sivilforsvarets oppgaveløsning. Jeg vil også framheve innsatsen som gjøres av Sivilforsvarets ansatte. De har vært viktige bidragsytere til at organisasjonen er omstilt fra den kalde krigens krav til å kunne møte dagens sikkerhetsutfordringer. Jeg vil også benytte anledningen til å takke Stortinget for den dialogen vi har hatt om Sivilforsvaret, ikke bare gjennom behandlingen av Innst. S. nr. 9 for 2002-2003, hvor rammene om Sivilforsvarets framtid ble lagt, men også i forbindelse med innkjøp av materiell til Sivilforsvaret, f.eks. ved behandlingen av Innst. S. nr. 252 for 2001-2002, hvor bl.a. Sivilforsvaret ble styrket etter terrorangrepene 11. september 2001. Jeg tror styrkingen av Sivilforsvaret på materiellsiden har vært både viktig og riktig. Dette gjelder særlig innkjøpet av Sivilforsvarets renseenheter, som gir en styrket beredskap mot masseødeleggelsesmidler. Den omleggingen av Sivilforsvaret som pågår nå, og som vil bli endelig ferdigstilt etter behandlingen av denne innstillingen, vil gi et viktig bidrag til å sikre en god utnyttelse av de ressursene Sivilforsvaret representerer. Gjeldende sivilforsvarslov er imidlertid mer enn 50 år gammel og ble til i en tid med helt andre sikkerhetspolitiske utfordringer og helt andre samfunnsstrukturer. I St.prp. nr. 1 for 2003-2004 ble det opplyst at departementet arbeider med forslag til en ny lov om Sivilforsvaret. Dette arbeidet vil bidra til å sikre at lovgrunnlaget i framtiden gir et speilbilde av Sivilforsvaret og det samfunn det virker i, og tjener. Jeg ser fram til en god dialog med Stortinget i disse spørsmålene og også om den sak som ble nevnt av representanten Wisløff Nilssen, meldingen som kommer i tilknytning til forsvarskomiteens arbeid med langtidsplanen for Forsvaret.