Arve Kambe (Høyre), 2012-10-25:
Dagens merverdiavgiftsregelverk er innrettet slik at dagligvarehandel som tilbyr næringsmidler, opererer med redusert sats. Med dette forslaget støtter forslagsstillerne for så vidt den ordningen, men essensen er altså å innføre lik merverdiavgiftssats på næringsmidler, uavhengig av om man kjøper dem i butikk, i restaurant eller velger «take away». Jeg vil takke komiteen for et godt samarbeid. Dessverre for forslagsstillerne betyr dette at det er en samlet komité – minus Fremskrittspartiet – som står bak innstillingen. Samtidig må restaurant- og serveringsvirksomheter operere med to ulike satser, avhengig av om maten skal spises på stedet eller tas med og spises hjemme eller et annet sted. Slike elementer i systemet gjør det både unødvendig komplisert for næringsdrivende og frustrerende for forbrukerne. Eksempelvis vil bespisning på restaurant ha en moms på 25 pst., mens det altså er 15 pst. hvis en tar med seg maten, selv om det i utgangspunktet er snakk om det samme måltidet. Dette problemet oppsto som en følge av regjeringens reduksjon av matmomsen, som i dag er 15 pst. En bieffekt av dette var at et brød kjøpt i et bakeri – der et brød i utgangspunktet gjerne er dyrere enn i vanlig butikk – fikk en enda høyere momssats enn om den samme forbrukeren hadde kjøpt et brød i en butikk. Et samlet storting mente at dette var en urettferdig konsekvens, og dermed ble det åpnet opp for en slags «take away»-moms, eller «ta-bort»-moms, som det vel heter i Finansdepartementet. Komiteen viser til at det i dag er ulik sats på næringsmidler – 25 pst. og 15 pst. – og at næringsmidler som omsettes som en del av en serveringstjeneste, skal avgiftsberegnes med alminnelig sats. Komiteen viser ellers til at merverdiavgiften er en generell avgift på forbruk av de aller, aller fleste varer og tjenester og er en viktig inntektskilde for staten. Dette tilsier – noe en enstemmig komité understreker – at avgiftsgrunnlaget derfor er bredt, og at antall satser, fritak og særordninger er færrest mulig. Et avgiftssystem med flere satser og fritak bidrar til å øke de administrative kostnadene ved avgiften, som fullt og helt dekkes av de næringsdrivende selv. Forslagsstillerne viser til at restaurant- og serveringsvirksomheter som sagt opererer med to ulike satser, og de mener at det dermed blir både komplisert for næringsdrivende og frustrerende for forbrukerne. En eventuell innføring av redusert sats på 15 pst. vil redusere avgrensingsproblemene mellom mat som serveres, og mat som tas med, men alkohol – som ofte ligger som en premiss for serveringsstedene – skal likevel ha ordinær merverdiavgiftssats, og da får mange bedrifter likevel to satser å forholde seg til. Komiteen tar ellers til etterretning at regjeringen anslår at redusert merverdiavgiftssats på 15 pst. for serveringstjenester vil gi et provenytap på om lag 2,8 mrd. kr. De store budsjettkonsekvensene innebærer at et slikt forslag eventuelt må gjennomføres i budsjettsammenheng. Regjeringen har ikke gjort noe nå, og jeg tror heller ikke at vi fra Høyres side kommer til å prioritere det i vårt alternative statsbudsjett, men dette er vel kanskje en lekkasje om hva som kommer i Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett, siden man nå har fremmet forslaget. Komiteen mener det ikke er økonomisk grunnlag for å redusere den momssatsen for servering som er nå. Vi viser igjen til regjeringens uttalelse, for mange andre land har redusert momsen på næringsmidler. Problemet i mange av de andre landene er at de har en svært stor arbeidsledighet. Norge har – hvis en spør folk som driver restauranter og kafeer i dag – høy turnover i arbeidsmarkedet. Folk er der i kort tid, og det er ofte manko på folk i serveringsbransjen. Så det å bruke arbeidsledighet er kanskje et poeng for andre land, dette kan gjøre det lettere for folk å få seg jobb i bransjen. I Norge er det heldigvis et godt arbeidsmarked, og en vil ikke få den samme effekten her. Jeg vil også si at en bieffekt av en reduksjon av en momssats ikke nødvendigvis bidrar til at kundene fullt og helt får ta del i en avgiftsreduksjon. Ofte forsvinner den i et virvar mellom grossist, leverandør, restauratør og andre. Det er altså ikke nødvendigvis sikkert at den kommer forbrukerne til gode. Så på denne bakgrunn ser ikke komiteen grunn til å innføre redusert moms på serveringstjenester.