Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Jeg har lyst til å begynne med å si at jeg har lyttet til alle innleggene nå og kan vel konstatere at den delen av redegjørelsen som har dreid seg om håndteringen av smitten, smittevernsituasjonen og annet, ser ut til ikke å ha ført til merknader fra Stortinget når det gjelder regjeringens behandling. Det er bra. Det gir oss også trygghet for at den håndteringen vi nå har, med valg av smitteverntiltak, har Stortingets støtte, siden det ikke har vært noen kommentarer, med unntak av det som gjelder importsmitte. Jeg antar at helseministeren vil svare på utfordringen knyttet til vaksinasjonsspørsmålene, siden den redegjørelsen ble gitt av ham, men jeg har lyst til å si noen ord om importsmittespørsmålet. Det er, så vidt jeg har forstått – jeg har så vidt fått lest igjennom det – i dag blitt fremmet forslag om importsmitte, som er å slå inn en åpen dør. Samtlige av de forslagene som er fremmet, er – slik regjeringen leser det – godt dekket i det som er dagens strategi fra regjeringen, og måten vi håndterer det på. Det er altså ingenting nytt i de forslagene om importsmitte fra flertallet på Stortinget. Det viser at vi har støtte til den behandlingen og strategien vi har for å sikre oss mot importsmitte også. Men når det gjelder importsmitte, er det viktig å understreke noen ting. Ordføreren i Bodø, Ida Pinnerød, uttalte den 13. januar veldig tydelig at det var viktig at vi ikke la et grunnlag for hets mot dem som kommer og jobber her, eller dem som bor i Norge, men kommer fra andre land, og at det var uakseptabelt. Jeg tror at vi skal være klar over at litt av debatten rundt dette bidrar til en mye grovere og vanskeligere debatt som rammer folk som bor i Norge og deres barn. Hun sa: Vi kan ikke ha det slik, det er ikke greit. Viruset er hensynsløst og grenseløst og rammer alle. Hun understreket også at smitten blant arbeidsinnvandrere har vært oversiktlig, og at det ikke er grunn til å tro at smitten er blitt tatt med ut i samfunnet. Det samme bildet gir Senterpartiets ordfører i Vestnes. Han er trygg på at det smitteforebyggende programmet som verftet Vard Langsten har utarbeidet i samarbeid med kommunen, fungerer. Gjennom dette opplegget har en oppdaget og isolert tilreisende som har testet positivt på et tidlig tidspunkt, men det har ikke vært smitte i lokalsamfunnet som følge av arbeidere som kommer fra utlandet til Vard Langsten. Jeg understreker dette fordi vi vil finne smitte blant dem som kommer, for de kommer fra områder med høy smitte, men så lenge de er i karantene og vi får karantenen til å fungere, vil vi sørge for at den smitten ikke sprer seg til andre. Da er det viktig å ha en balanse i det budskapet som kommer ut. La meg si litt til innleggene som handlet om den økonomiske situasjonen: Jeg må innrømme at jeg ikke alltid kjenner meg helt igjen i den historien som fortelles om hva som har skjedd. Vi innførte de mest inngripende tiltakene den 12. mars. Den første proposisjonen kom straks, den 13. mars, men, som vi sa den 13. mars, den avspeilet situasjonen før den 12. mars og de tiltakene som var, nemlig de effektene vi hadde. Da innførte vi redusert lønnsplikt ved permittering, vi økte skjønnsmidlene til kommunene, vi utsatte skatteinnbetaling og ga mulighet for tilbakebetaling av selskapsunderskudd til fradrag mot overskudd i 2018 og 2019, og vi opphevde midlertidig flypassasjeravgiften og samtlige luftfartsavgifter. Vi har fulgt dette videre opp med fase to- og fase tre-tiltak. Parallelt har vi selvfølgelig hatt en prosess i Stortinget, og jeg setter pris på både gode innspill og gode diskusjoner, og at alle partier har kommet til bordet med forslag som har vært viktige. Men det har vært parallelle prosesser, som har vært helt naturlig. Bare gjennom den generelle kompensasjonsordningen, garantiordningen for lån til små og mellomstore bedrifter, gjenopprettingen av Statens obligasjonsfond og garantifasilitetene for likviditet til flyselskapene, som regjeringen har kommet med, har det til sammen blitt tilført ca. 160 mrd. kr. Jeg mener det blir gjort forsøk på å skape et kunstig skille mellom det regjeringen har gjort, og det Stortinget har gjort. Jeg mener vi har gjort mesteparten av dette sammen. Når det gjelder de nye tiltakene som er foreslått her i dag, er det vanskelig å forholde seg til så mange tiltak på kort tid over bordet. Men dette er egentlig tre typer tiltak: Det er tiltak som regjeringen mener det er for tidlig å ta stilling til, f.eks. nye datoer for ordninger, og som ligger til behandling i Stortinget. Det er en politisk forskjell i synet på når vi mener det er nødvendig. Det er tiltak som jeg også i redegjørelsen påpekte at vi kommer tilbake til i en proposisjon den 29. januar, bl.a. knyttet til innovasjonstilskuddet, tiltak for studenter, tiltak for sårbare barn og unge, som vi kommer tilbake til, forsterket omstillingsordning og tiltak for luftfarten og annet. Det tredje er tiltak som vi ikke helt vet hvordan vi skal implementere rent teknisk. Vi vet heller ikke hvordan vi kan gjøre det tidsmessig, for noen endringer vil kreve ESA-godkjennelse. Så jeg håper man i Stortinget har respekt for at det kan ta lengre tid å få på plass, men jeg håper at det ikke vil ta så lang tid at det vil utsette noen av ordningene.