Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-09:
Når SV sier «barn og unge først», tuller vi ikke. Det er en realitet. Det er ikke bare vakre ord. For å få det til blir det en knallhard politisk prioritering. Vi prioriterer knalltøft, og vi prioriterer oppveksten til barna våre – også økonomisk. Vi er for å skape et rettferdig samfunn, et demokratisk samfunn basert på verdier som toleranse og et samfunn uten store skillelinjer. Det er viktig å gi alle en lik mulighet og skape et samfunn som er godt å leve i. Svaret på mange av disse spørsmålene er utdanning, utdanning og atter utdanning. Både satsing på grunnskole, videregående skole, høyere utdanning, forskning og voksenopplæring er nødt til å prioriteres. Jeg vil benytte min tid til å snakke om verdens beste offentlige grunnskole – den offentlige grunnskolen som en basisplattform for å få til et rettferdig, godt samfunn. SV ønsker å skape verdens beste skole og verdens dyktigste elever. Vi sier barn og unge først, fordi de er det aller viktigste som finnes. Barndommen kommer ikke i reprise. Når 50 pst. av landets skoler ikke oppfyller kravene til et godt innemiljø, og man fortsatt underviser på midlertidig dispensasjon fra regelverket, rammer dette barna, som ikke opplever dette som midlertidig. Den offentlige skolen er viktig for at alle skal ha den samme plattformen. Alle barn skal ha en god og trygg skole, der man både kan sosialiseres og lære, man kan dra på turer, og man kan få opplæring gjennom opplevelse. Min datter, Kaja, går på en offentlig skole og får møte andre kulturer og religioner og elever i en annen livssituasjon og lærer av det – en skole der alle møter hverandre, der man får lov til å bruke sin kompetanse og hjelpe de andre. Å bruke sin egen kompetanse er viktig – å få vist sin egenverdi og få vist det man er god til. Skolen skal bidra til det, og den skal også bidra til at man skal kunne mestre livet etter skolen. Innholdet i skolen er viktig. Vi er nødt til å ha en skole som er demokratisk, en skole der elevene får lov til å være med på å lære. Elevene har en enorm lyst til å lære, og vi må ikke drepe den underveis. Vi kan ikke gi mer av den medisinen som ikke virker, en puggeskole der matte og norsk og mer sentralstyring er hovedpunktene. I fjor var det 10 000 elever som ble værende hjemme mens de andre drog på tur, fordi foreldrene deres ikke hadde råd. 128 500 småskolebarn gikk i fjor i SFO. Foreldrebetalingen i SFO i dag er altfor høy, og når det kuttes 217 mill. kr, går dette i fullstendig gal retning. Flere vil ikke ha råd til å bruke dette viktige tilbudet. Målet må være å få ned prisene og øke kvaliteten i SFO. Med en halvering av bevilgningen skjer det motsatte. Det blir en økt avgift på skolen og en skattlegging av de aller fattigste. I dag bruker man omkring 2 000 kr pr. elev til materiell i skolen. Dette er håpløst. Det er altfor lite penger hvis man skal reise ut og oppleve. Et av mine mål er at alle skoleelever skal få lov å reise til Auschwitz for å lære av historien, for å kunne se og ta og føle på den. Det er noe man lærer av. Vi kan vedta lover, lage meldinger og ha gode intensjoner til vi blir både gule og grønne, men det nytter så lite når vi ikke er villige til å prioritere det økonomiske aspektet for å få en bedre skole. Regjeringen fremholder at man kan få en bedre skole gjennom å bruke mindre penger. Dette er en umulighet når man kutter i kommunene og skjærer inn til beinet. Kommunene har tre hovedansvarsområder: barnehager, skole og eldre og helse. Et kutt på kommunene innebærer et kutt for skolen. Vi trenger ikke nye meldinger om ressurssituasjonen i grunnskolen. Vi har meldinger opp og meldinger in mente, fra elever, fra foreldre, fra lærere, fra kommuner, fra organisasjoner osv. Det er et enstemmig kor. Vi kan se det. Skolebygningene er i forfall. Vi trenger ikke å se noe mer. Vi trenger ikke å høre noe mer. Realiteten er der. Datteren min går på en skole som trenger totalrenovering, en skole der en jente i parallellklassen hennes var nødt til å slutte og begynne på en ny skole fordi inneklimaet var for dårlig. Hun kunne ikke gå på den skolen. Hun ble syk av å være der. Dette er ikke en krisemaksimering, men en realitet. Dette er en politisk prioritering man er nødt til å gjøre, men som Regjeringen ikke gjør. Man har innført lån til skolebygg – 15 milliarder kr over åtte år. Veldig mange kommuner opplever at de ikke har råd til å ta i bruk disse pengene. I tillegg er de 2 milliardene som var foreslått neste år, kuttet ned til 1 milliard kr. Mange kommuner har ikke råd til å ta opp lån, fordi det innebærer økte driftsutgifter som kommunen brekker nakken på. SV mener at man skal gå inn med den samme reformen som det man gjør i R97, og bruke det i ungdomsskolen, at staten går inn og tar ansvar og sier at man er nødt til å bevilge penger. En ny undersøkelse fra KS viser at det vil koste 40 milliarder kr å ruste opp den norske skolen til en standard som er tilfredsstillende, og dyrere blir det. Skolebygningene har mye å si for elevenes helsetilstand, men også for deres evne til å ta til seg ny kunnskap. Nye undersøkelser fra Trondheim fastslår at skolens fysiske utforming er viktig for elevenes lærelyst, konsentrasjon, trivsel. Skolebygningenes utforming, fargevalg, møblering, utsmykning og vedlikehold er viktig. I lyse, åpne rom med god orden får elevene lyst til å arbeide. De får også lyst til å være sammen med andre og ta ansvar for hvordan det ser ut. Nedslitte, mørke og dårlig vedlikeholdte rom gir dårlig lærelyst. PISA-undersøkelsen konkluderer også med at skoleelevene i land hvor det brukes mye ressurser på bibliotek, IKT og spesialrom, skårer bedre når det gjelder prestasjoner som bl.a. leseforståelse. Det finnes masse eksempler fra Skole-Norge. Blant annet fortalte man på nyhetene i forgårs om en skole som ikke trodde de kunne ta imot et helt lass med gratisbøker til biblioteket sitt, fordi det kostet 1 200 kr å hente disse bøkene. Opp mot halvparten av landets kommuner sa i forkant av at Regjeringens budsjett ble lagt fram, at det kom til å bli kutt i skolene. Man har masse eksempler, bl.a. fra den kommunen som jeg kommer fra, der mange elever ikke lenger får svømmeundervisning, fordi fem av kommunens svømmebassenger er stengt. Det finnes eksempler på foreldre som tar med materiell på skolen for at elevene skal kunne ha forming. Det har vært aksjoner foran dette valget. Det var en generalstreik i Tromsø, og det er et ordføreropprør på gang. Man opplever mange steder at det blir færre lærere. Det er foreldreopprør i kommunene. Jeg får telefoner, og jeg får mail om dette. Et annet eksempel er at det blir flere og flere klasser som får korridorundervisning. Man får korridorelever – det samme man har opplevd på sykehusene. Jeg har vært seks år i kommunepolitikken tidligere, og nedleggelse av skoler i distriktene var et tema også innenfor den kommunen hvor jeg var med. 600 grunnskoler er lagt ned i løpet av de siste ti årene. Dette er snakk om hvem skolen er til for; dette er snakk om at barn har rett til en skole i nærmiljøet. Det er ikke lenger mulig å effektivisere seg til en bedre skole. Det er nesten sånn at det er et paradoks at vi skal vedta at gratisprinsippet skal bli reelt i skolen, når det skjer så innmari store kutt her. Mobbing er et stort problem. Det har blitt 70 pst. mer mobbing i løpet av de siste årene, men ute i Kommune-Norge opplever man at man ikke kan ta i bruk de verktøy som kan legges til grunn, for det koster for mye for den enkelte skole å kunne ta dem i bruk. SV har nå lagt inn et Dokument nr. 8-forslag som går på at vi vil øke standarden i skolen; vi vil skape en forutsigbar ressurstildeling til skolene for å sikre alle skolene et forsvarlig økonomisk grunnlag. Vi har foreslått å innføre en nasjonal minstestandard.