Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Mye går bra i Norge. Det har over flere år gått bra i Norge på mange viktige områder. Vi har lav arbeidsledighet. Vi har høy sysselsetting – blant begge kjønn. Vi har mange positive trender. Samtidig er tallene ikke nødvendigvis helt korrekte når vi sammenligner dem med resten av Europa. Norge har også en betydelig andel personer som ikke er i statistikkene, som står helt utenfor arbeidslivet, og som dermed ikke kommer med i disse statistikkene. Selv om mye går bra, er historien full av eksempler på nasjoner og f.eks. bedrifter som har gått bra, men som ikke har klart å omstille seg. Den amerikanske kameraprodusenten Kodak var verdensledende. I 2003 omsatte de for godt over 100 mrd. kr, men valgte ikke å fornye seg. I 2012 måtte de søke om konkursbeskyttelse. Hvis man ser på næringslivet i resten av Europa som våre bedrifter konkurrerer med, ser man at de har vært igjennom en tøff finanskrise. De har hatt betydelige omstillinger og har klart å fornye seg. Norge har gjennom de siste åtte årene ikke foretatt den nødvendige moderniseringen, effektiviseringen og fornyelsen. Jeg er glad for at vi nå har fått en handlekraftig regjering, som er klar på at vi skal trygge arbeidsplassene og bidra til at flere mennesker skal kunne bruke sin arbeidsevne helt eller delvis. Vi mener at dette gir enkeltindividene frihet, slik at de i større grad skal kunne forsørge seg selv. For å få til det har vi nå en regjering som styrker bedriftene gjennom å redusere skatte- og avgiftsregimet, som har tidenes satsing på samferdsel, ikke bare økonomisk, men også organisatorisk, slik at vi får bygd mer vei for de pengene vi bevilger, og mer jernbane. Vi skal også få bygget det raskere og rimeligere, fordi vi har en regjering som tør fornye og effektivisere. Vi har en regjering som reduserer byråkratiet. Mange av disse grepene gir mange gode effekter. Vi vet at hvis vi øker produktiviteten i Norge med kun 0,2 pst. årlig, vil det bety mer for vår velstand enn avkastningen av oljefondet i 2060. Ingen mennesker er helt A4. Det finnes ikke noen standardmennesker. Vi vet at den arbeidsmiljøloven vi har i dag, i stor grad bygger på et samfunn som har vært i stor forandring. Jeg er glad for at vi nå har en regjering som ønsker å modernisere arbeidsmiljøloven – gjøre den mer tilpasset dagens situasjon og sørge for at døren inn til arbeidslivet er videre og bredere, slik at flere mennesker skal kunne jobbe. Om det ikke nødvendigvis er 100 pst., kan det være at noen mennesker i hvert fall har noe restarbeidsevne. Da må vi legge til rette for at folk skal kunne benytte seg av den. Den store debatten nå om dagen dreier seg om noe som Stortinget egentlig vedtok for flere år siden – å gjøre det lettere å kombinere arbeid og trygd. Det er ett av mange viktige tiltak som regjeringen nå setter i gang med, der man sørger for at arbeidslivet blir bedre for alle. Det handler også om at veldig mange mennesker aldri får satt en fot innenfor arbeidslivet. De kan søke på jobb etter jobb, men blir aldri kalt inn. Det er mennesker som arbeidsgiverne ikke tør ansette – de anser at risikoen er for stor. Jeg er glad for at vi nå har en regjering som legger til rette for at også disse menneskene skal kunne få vist at de har en god restarbeidsevne. Døren inn til arbeidslivet må bli videre og bredere. Da vil flere mennesker få mulighet til å jobbe. Det er jeg glad for at denne regjeringen bidrar til.