Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-06-06:
I Norge er vi i en privilegert situasjon. Vi har et godt utbygd helsevesen på alle nivå, vi har et velferdssystem som skal ivareta den enkelte av oss når vi trenger det som mest, når helsen svikter fysisk eller psykisk. Og vi har høy kompetanse blant de ansatte i helsesektoren, som står på hver eneste dag, ofte under krevende forhold både materielt, fysisk og psykisk. Derfor har jeg lyst til å slå fast til å begynne med: Norsk helsevesen består av tusenvis av hverdagshelter som gir av seg selv hver eneste dag. Et velfungerende helsevesen er noe av det aller viktigste vi kan tilby befolkningen. Samtidig vil et godt utbygd helsevesen også være ressurskrevende. Da er det viktig at vi rigger systemene slik at vi får mest mulig helse igjen for hver krone, samtidig som vi legger til rette for at de ansatte kan gjøre jobben sin best mulig. Det er selvsagt ikke slik at effektivitetskrav skal gå ut over pasientens trygghet og sikkerhet. Kravet til effektivitet må ikke gå på bekostning av kvaliteten i tjenestetilbudet. Riksrevisjonens fokus har vært å studere hvorvidt styringen av pleieressursene i helseforetakene bidrar til god ressursutnyttelse og effektiv bruk av pleieressursene. I 2015 er de samlede utgiftene til de regionale helseforetakene på mer enn 130 mrd. kr. Lønnskostnadene i den somatiske spesialisthelsetjenesten utgjør ca.70 pst. av driftskostnadene. Sykepleiere og hjelpepleiere utgjør en stor del av årsverkene og har derfor stor betydning for at de samlede ressursene utnyttes effektivt. Målet med undersøkelsen har vært å belyse hvordan styringen bidrar til effektiv bruk av pleiepersonalet i helseforetakene for nettopp å oppnå Stortingets forutsetning om effektiv ressursutnyttelse. Undersøkelsen omfatter seks kategorier av somatiske sengeposter i perioden fra og med januar 2013 til og med januar 2015. Rapporten viser at det er store variasjoner i hvor effektivt helseforetakene gjør bruk av pleiepersonell. Et sentralt funn er at bemanningen ikke er godt nok tilpasset det varierende antallet pasienter. Flere helseforetak har like mange pleiere på jobb alle hverdagene, til tross for at de har flere pasienter tidlig i uken enn nærmere helgen. Mer effektiv bruk kan frigjøre ressurser til behandling av flere pasienter. Under halvparten av mellomlederne for sengepostene mener at de har god nok informasjon til å kunne vurdere om personalet brukes effektivt, viser Riksrevisjonens rapport. Det er et lavt tall. Riksrevisjonen påpeker at samarbeid og utveksling av erfaring kan bidra til en bedre og mer effektiv ressursutnyttelse. Riksrevisjonens rapport viser at økonomiske rammer i stor grad fastsettes med utgangspunkt i tidligere års budsjett, og budsjettet vurderes ut fra tidligere års resultat og pasientbelegg. Informasjon om forhold mellom bemanning og pasientbelegg, om liggetider og pleiebehov, brukes derimot i mindre grad. Det er også dokumentert fra Riksrevisjonen en forskjell i sengeposter med høy produktivitet og de med lav produktivitet. De mest effektive sengepostene samarbeider med andre enheter for å håndtere sykefravær og uforutsett variasjon i antall pasienter. Bare halvparten av sengepostene med lav produktivitet gjør det samme. Sengepostene med høy produktivitet hadde færre pleiere per seng og høyere kapasitetsutnyttelse. Deres pasienter hadde samtidig større behov for pleietjenester, men likevel kortere liggetid. Så merker jeg meg at helse- og omsorgsministeren i sitt svar til Riksrevisjonen skriver at undersøkelsene og anbefalingene gir nyttig kunnskap, og at statsråden vil følge opp i styringsdialogen med helseregionene. Det er bra. Jeg er trygg på at den kunnskapen vi har fått gjennom denne rapporten, vil være til nytte, og jeg har stor tillit til at statsråden bruker dette kunnskapsgrunnlaget som vi nå har fått fra Riksrevisjonen, i sitt arbeid inn mot oppfølging av helseforetakene. Ellers viser jeg til saksordførerens gode gjennomgang.