Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-12:
Dette er den tredje budsjettbehandlingen vi har i løpet av dette året. Det er på mange måter noe nytt. For ett år siden, da vi behandlet tilsvarende sak, prøvde flertallet i Stortinget seg med å overføre bevilgninger på en post der det var underforbruk, til studentboliger. Da fikk vi grusomt mye kjeft. Det var ikke grenser for hvor galt det var. Det var ikke grenser for hvordan vi brøt reglementet, osv., osv. Det nye nå, og det skal en være klar over, er at Regjeringen selv legger fram forslag om nye poster i denne omgrupperingsproposisjonen. Jeg kan nevne tre eksempler. For det første foreslår de å bevilge 10 mill. kr til en dykkerklokke ved en skole, et forslag som ikke var inne i budsjettet. Det er riktig at SV fremmet forslag om dette da vi behandlet budsjettet for ett år siden, men vi ble nedstemt. Det ble heller ikke tatt opp igjen i revidert budsjett, men det kommer nå. Det betyr at det kommer samtidig som budsjettet for 2004 er til behandling. Jeg forstår godt at det er enklere å bevilge 10 mill. kr her enn det er å få plass til 10 mill. kr i budsjettet for 2004. Dette er på mange måter en ny budsjettbehandling. Det samme gjelder en helt ny post, UNESCO – et kjempebra og viktig tiltak. Hvis det skulle vært riktig i forhold til budsjettreglementet – vi fikk fryktelig mye kjeft i fjor for at vi gjorde uriktige ting – burde dette egentlig ha vært lagt inn på budsjettet for 2004. Jeg ser jo klart at det er vanskeligere å finne plass til dette på et trangt budsjett, hvor det skal kuttes. Vi støtter disse forslagene. Vi synes det er viktige tiltak og viktige forslag, men da skal vi også ha frihet til og ha lov til, på samme måte som Regjeringen, å drive budsjettbehandling i forbindelse med omgrupperingsproposisjonen. Det har vi gjort med et lite forslag som går på støtte til et prosjekt, Protevs, ved Universitetet i Bergen, hvor SV og Fremskrittspartiet står sammen om å bevilge 10 mill. kr til egenkapital. Det er også et gammelt forslag, som vi har hatt oppe gang på gang. Vi har bedt fiskeriministeren om å gjøre noe med det, noe han konsekvent nekter å gjøre. Dermed må vi ta det nå. På samme måte som utdanningsministeren tar dykkerklokken sin, tar vi Protevs nå, dvs. ved den siste budsjettbehandlingen i 2003. Men dette er et tankekors, og vi bør etter min oppfatning iallfall være klar over hva vi gjør, og ha et forhold til det. Så er det det som går på private skoler. Det har vært et underforbruk på 185 mill. kr. Det er over 10 pst. av budsjettet som vi ikke bruker. Det flertallet ber departementet kikke på, er om underlagstallene som danner grunnlaget for budsjettforslaget, egentlig er gode nok. Når 10 pst. ikke blir brukt fordi det ikke er nok søkere – det er ikke nok elever som starter i private skoler – er det grunn til å se på om dette er en god form for budsjettering. Det betyr jo at en har unndratt 185 mill. kr, som vi kunne hatt til disposisjon for ett år siden, da vi foretok våre prioriteringer. Vi ber om at en kikker på underlagsmaterialet. Det er en av grunnene til at vi finner å kunne kutte på denne posten for 2004 i vårt budsjett. Nå kommer jeg til det problematiske og det som er spesielt. Det er at en også foreslår å bruke 25 mill. kr av dette underforbruket til et pensjonsinnskudd. Det blir dobbel bokføring. Tilskuddet til private skoler baserer seg på en normalsats som går på hvor mye det offentlige bruker til sine skoler, altså 85 pst. av det det offentlige bruker til å drive sine skoler. Utgiftene for den enkelte privatskole er helt uinteressante når det gjelder hvor mye tilskudd de skal få. Det baserer seg på hvor mye det offentlige bruker til den offentlige skolen, og så får de dekket 85 pst. Det er tallene for 2001 som blir lagt til grunn. De blir justert for 2002, og så blir de justert for forventet prisutvikling og lønnsutvikling i 2003. Så får man normalkostnaden, som danner grunnlaget for hva private skoler skal få. Så oppdaget vi i løpet av 2003 at de offentlige skolene får økte utgifter til pensjon for sine ansatte, og det er kostnadsberegnet til et visst antall millioner kr. Med én gang – mer eller mindre automatisk – legger man da inn 85 pst. av den økte kostnaden som de offentlige skolene har hatt. Men dette blir jo galt. Det blir galt fordi vi ikke vet om dette gir seg utslag i økte kostnader i den offentlige skolen, eller om de offentlige skolene må spare på andre måter. Så totalt sett vet vi ikke om dette slår ut i en økt normalsats. Likevel legger man det inn, og det blir dobbel bokføring. Det kan ikke vi gå med på. Vi påpeker at vi ikke kan gå inn for denne måten å gjøre det på, og det går fram av vårt forslag. Jeg vil be Regjeringen tenke grundig igjennom hva de egentlig holder på med, i og med at vi opererer med en normalsats. Så begynner en å blande kortene i forhold til økte utgifter for kommunesektoren og fylkeskommunesektoren, mens vi ikke vet om disse vil slå ut i økte kostnader for den offentlige skolen. Så dette blir dobbel bokføring, som sagt, og det har vi veldig sterke betenkeligheter med. Vi er jo et hederlig og redelig og skikkelig parti, så dobbel bokføring har vi problemer med. Jeg tar så opp forslaget fra SV i innstillingen som vi står alene om, og forslaget som vi står sammen med Fremskrittspartiet og representanten Simonsen om.