Kent Gudmundsen (Høyre), 2016-06-14:
Innledningsvis vil jeg takke komiteen for at vi rakk målstreken i denne saken, noe som ikke føltes som en selvfølge inn mot sluttspurten. Desto mer gledelig er det at vi har landet på det jeg opplever er en god løsning til representantforslaget fra SV. Det er på sin plass å ta med i historien som innledning: I 2009 foretok nemlig daværende kunnskapsminister, Kristin Halvorsen, en presisering av regelverket som medførte at mange skolers tidligere praksis med en 15 pst. fraværsgrense ble stoppet. Fraværsproblematikken i videregående skole i etterkant har vakt debatt og engasjement når den har stått på dagsordenen, og ikke minst frafallet fra videregående skole har vært diskutert. La meg derfor slå fast innledningsvis at det er frivillig å søke seg til videregående opplæring, men det bør ikke være frivillig å møte opp uten en god grunn. Dette har vært bakteppet i arbeidet med dagens forskrift, som Kunnskapsdepartementet ga Utdanningsdirektoratet i oppdrag å utrede. Ulike modeller ble vurdert, og fem alternativer ble sendt på høring den 25. februar 2015. Av de 357 høringssvarene ga 70 pst. støtte til innføring av en fraværsgrense, og blant dem som ga størst oppslutning, var lærere og skoler som hadde sendt direkte høringssvar. Nærmere ni av ti lærere og sju av ti skoler som uttalte seg, støttet opp under dette prinsippet. Derfor ble også denne forskriften fastsatt allerede 18. juli 2015. Hvor fleksibel en nasjonal fraværsgrense skal være, avhenger ikke nødvendigvis av hvor en prosentgrense går, men av hvordan ordningen er innrettet med ulike tiltak og unntak. Eksisterende forskrift på 10 pst. fravær har eksempelvis en rekke unntak der fravær ikke regnes med dersom det skyldes helse- og velferdsgrunner, arbeid som tillitsvalgt, politisk arbeid, hjelpearbeid, lovpålagt oppmøte eller representasjon i arrangement på nasjonalt og internasjonalt nivå, som f.eks. idrett og kultur. Helse- og velferdsgrunner inkluderer både time i barne- og ungdomspsykiatrien, omsorgsoppgaver for egne barn, sykdom som etter sin art gjør det vanskelig eller lite hensiktsmessig å oppsøke lege, psykolog, helsesøster, fysioterapeut osv. i hvert enkelt tilfelle. Her kan rektor avgjøre om det er tilstrekkelig med egenmelding i kombinasjon med annen dokumentasjon, som kan være erklæring fra en sakkyndig som godtgjør at eleven er oppmeldt i et team eller er under utredning eller oppfølging for en udiagnostisert sykdom. Elever som er medlemmer av andre trossamfunn enn Den norske kirke, kan få unntatt inntil to dager knyttet til en religiøs høytid. Fravær som skyldes forhold som ligger utenfor elevens kontroll, f.eks. stans eller forsinkelser i kollektivtrafikken, kan av rektor avgjøres ikke å telle med som fravær. I tillegg kommer avtalt selvstendig studiearbeid eller andre, tilsvarende, avtaler man gjør med lærer. Det er med andre ord allerede lagt opp til god fleksibilitet ute på den enkelte skole, og det vil være naturlig å bringe dette med seg inn i det videre arbeidet med en ny fraværsgrense. Det er også viktig å minne om at fag- og timefordelingen er i klokketimer, og at skoletimer på 45 minutter vil medføre en omregning. Det faget med færrest årstimer i videregående skole er dermed på 74 skoletimer, noe som medfører at en elev må være borte i åtte enkelttimer på 10 pst. eller tolv enkelttimer på 15 pst. for å passere en fraværsgrense. Det tilsvarer henholdsvis fire og seks uker med fravær for å passere grensen for udokumentert fravær. Så kommer i tillegg det som kan dokumenteres. Det er også greit å ha med seg som refleksjoner under debatten. Aftenposten kunne for kort tid siden dokumentere at enkelte klasserom i Oslo sto halvfulle tidlig på morgenen. Det er ikke greit. Det handler om respekten for medelever, som fortjener et godt klassemiljø. Det handler om respekten for lærerne, som møter forberedt til undervisningen i håp om å gi mest og best mulig påfyll til den enkelte elev med et godt tilpasset undervisningsopplegg, og der halvfulle klasserom gjør det vanskelig å drive god undervisning. Historier om elever som forventer nye prøver for å bevise sitt faglige nivå, eller som trenger repetisjon for å henge med i den faglige progresjonen, medfører ekstra ressursbruk for skolen og for lærerne, ressurser som godt kunne vært med på å gjøre undervisningen bedre. Fravær uten en god grunn er derfor ikke greit. Jeg er derfor veldig tilfreds med at flertallet i komiteen nå gir en klar melding til kunnskapsministeren og slår fast at man støtter prinsippet om en nasjonal fraværsgrense. Dette er helt i tråd med ønskene fra lærerne selv, gjennom bl.a. Utdanningsforbundet og Norsk Lektorlag, fra skolelederne gjennom Skolelederforbundet, fra foreldrene gjennom Foreldreutvalget i grunnopplæringen og fra næringslivet gjennom bl.a. NHO og Spekter, for å nevne noen. Nå, når det innledes dialog, vil vi få en ny fraværsgrense som hilses velkommen av dem alle. Jeg ser fram til resultatet.