Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
Dokument 8:61 S for 2009–2010 om etablering av et eget regelråd er et godt og for næringen et ønsket forslag, fordi dagens skjemavelde er stort, det er innviklet, det er kostbart, og ikke minst tar det mye tid. Særlig for små bedrifter med små marginer er dette en stor belastning. Mange skjemaer tar ikke hensyn til om man er en stor eller liten bedrift, men må fylles ut av alle uansett. Det sier seg da selv at belastningen blir uforholdsmessig stor på det lille firmaet, og det er jo dem det er flest av i Norge – små og mellomstore bedrifter. Fremskrittspartiet har vært opptatt av dette i alle år og prøvd å forenkle systemet. Fremskrittspartiet fremmet bl.a. Dokument nr. 8:83 for 2005–2006 for å opprette et samarbeidsprogram for å redusere skjemabelastningen for næringslivet og offentlig sektor samt senere Dokument 8:15 S for 2009–2010 om forenklinger i rapportering, skjemaer og regelverk for næringslivet. Dette området er en sak som daglig rammer på en urettferdig måte, og det burde vært enkelt å gjøre tilpasninger. Næringslivets Hovedorganisasjon gir i brev av 12. mars 2010 støtte til forslaget. Det er også verdt å legge merke til Riksrevisjonens undersøkelse fra 2005, hvor det sies at «det er store mangler ved statens regelverksarbeid overfor næringslivet». Næringsdepartementet sier: «Det har lenge vært klart at utredning av økonomiske og administrative konsekvenser ofte har vært av varierende kvalitet. Dette gjelder særlig konsekvensene for bedriftene og for verdiskapingen. Utilstrekkelig utredning av økonomiske konsekvenser for næringslivet skyldes ikke i første rekke at det mangler formelle krav til utredningene, men at kravene ikke følges godt nok i praksis.» Det er mange gode etablerte firmaer i Norge, men samtidig er det også mange mennesker rundt omkring i hele landet som sitter med en god idé om å skape noe. Men barrieren er for stor til at de tør, vil eller kan realisere drømmen om sin egen arbeidsplass, gjerne i samarbeid med andre. Det er ikke tvil om at et stort skjemavelde er en del av denne barrieren. Målet om å redusere administrative kostnader ved skjemaveldet med minst 25 pst. innen 2012 burde være mulig å nå. Sverige etablerte i 2009 Regelrådet for å bistå forvaltningen i arbeidet med regelforenkling for næringslivet. Regelrådets oppgave er å etterprøve konsekvenser av nye regler og endringer i eksisterende regler. Allerede ett år etter opprettelsen av Regelrådet kan svenskene se en betydelig bedring. Det svenske regelrådet er et uavhengig rådgivende organ, underlagt det svenske næringsdepartementet. Nåværende fylkesmann i Hedmark, daværende næringsminister, Sylvia Brustad, sendte 16. juni 2009 ut en pressemelding hvor det ble lovet at det skulle settes ned et utvalg som skulle se nærmere på forenklinger i det norske lovverket. Svært lite har skjedd. Nå må det også sies, i rettferdighetens navn, at også andre næringsministre og andre ministre har lovet tilsvarende uten at det har skjedd så mye. Men det er ingen unnskyldning overfor næringslivet. Mange små og mellomstore bedrifter sliter med å unngå røde tall. Når man vet at kostnadene som det norske næringslivet har på skjemaveldet, er ufattelige 54 mrd. kr, kan vi skjønne at frustrasjonen er rimelig stor blant mange bedrifter. Tid og penger de kunne brukt på produksjon og utvikling, må brukes på kontoret eller hos innleid profesjonell hjelp for å fylle ut rubrikkene i skjemaet riktig. Gjør de ikke det, eller om tallet er feil, trues det med bøter og det som verre er. For Fremskrittspartiet er det merkelig at flertallet, bestående av Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, ikke vil se nærmere på dette og ta lærdom av svenskenes suksess på dette området. Jeg registrerer i brev av 12. mars 2010 fra Nærings- og handelsdepartementet ved statsråden at man følger erfaringer fra Sverige og andre land som har innført tilsvarende ordninger, nøye. Fremskrittspartiets oppfatning av det som skjer i disse landene, er at det har vært en suksess. Derimot sies det i nevnte brev at statsråden ikke ser det som hensiktsmessig å etablere et regelråd etter modell fra Sverige. Det synes Fremskrittspartiet er synd, nettopp fordi det kanskje kunne hjelpe de bedrifter som sliter med skjemaveldet, slik at tiden kunne vært brukt, som sagt, mer produktivt.