Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2022-04-21:
Vi står i en litt underlig posisjon i disse dager. Samtidig som det går veldig godt i norsk økonomi, med høy aktivitet, lav ledighet og sterk økonomisk vekst, vet vi at det er mange som sliter på grunn av nettopp høyere priser på strøm, bensin og mat. Inflasjonen er tilbake og dermed også høyere renter. Dette henger sammen og kan bli mer utfordrende framover. Derfor er jeg enig med forrige taler om at vi ikke nå kan vedta ting som begrenser handlingsrommet, og si at vi var mer opptatt av det som skjedde akkurat nå, i stedet for å tenke litt langsiktig. Økende rente er egentlig et sunnhetstegn, for det betyr at økonomien ikke lenger er avhengig av den stimulansen lav rente gir. Men når mange land nå opplever sterk økonomisk vekst og aktivitet og vi samtidig har mangel på råvarer og produksjon, som følge av både pandemien og nå krig, drives prisene opp. Prisveksten som følger av mangel på varer, fører til inflasjon. Vi betaler mye uten å få mer igjen. Da setter Sentralbanken opp renten for å bremse etterspørselen. Grunnen til at jeg sier dette, er at det kan være vanskelig å forstå hvorfor et land som Norge, der økonomien går godt og pengene renner inn på noen områder, ikke bør fortsette å stimulere økonomien gjennom mange nye statlige støttepakker. Det opprettholder en etterspørsel etter varer det allerede er mangel på. Dermed kan vi havne i en vond spiral av prisøkninger, stimulans, inflasjon og økende rente. Ettersom mange av tiltakene som etterlyses av bl.a. Rødt, er å opprettholde kjøpekraften på varer det allerede er mangel på, vil økende priser eller uendret etterspørsel etter mangelvarer kanskje føre til rasjonering, noe man er vant til i land som styres etter Rødts prinsipper. Kortsiktige, dårlige beslutninger nå kan gjøre langsiktig skade for vanlige folk, næringsliv og norsk økonomi. Høyre har også vært for at de ekstraordinære strøminntektene skal gå tilbake til vanlige folk og målrettes mot dem som trenger det mest, bl.a. gjennom bostøtten, til dem som fortsatt er ledige, permitterte eller på arbeidsavklaringspenger. Ved kriser og ekstraordinære hendelser som gir plutselige utslag, skal vi selvsagt se på om det er mulig å dempe effekten midlertidig eller til krisen er løst. Men Stortinget kan ikke i affekt vedta saker som kan gjøre vondt verre for dem som allerede sliter med høye utgifter, som f.eks. under den første krisepakken under pandemien, der partiene kjempet inn politiske kjepphester som ikke hadde noe å gjøre med å bekjempe effektene av en global, dødelig pandemi – som å framskynde et fullskalaprosjekt for karbonfangst og lagring eller mer penger til rassikring og bredbånd i distriktene. Det var helt legitime saker, men de var hverken målrettede eller treffsikre for å hindre død som følge av pandemien eller at bedrifter gikk konkurs. Vi hørte i en tidligere sak at Fremskrittspartiet ønsket å sørge for et moderat lønnsoppgjør gjennom å ri sine kjepphester – med forslag om å redusere veibruksavgiften på bensin og diesel, noe de er for uansett om det er krise eller ikke, å redusere merverdiavgiften på mat, noe de er for uansett om det er krise eller ikke, og andre skatte og avgiftslettelser som vil medvirke til å styrke kjøpekraften, noe de er for uansett krise eller ikke. Noe av dette kan sikkert også Høyre være for i en større sammenheng og etter en større utredning. Allerede nå er det forslag om å hastebehandle å fjerne drivstoffavgiftene, fjerne veibruksavgifter, halvere priser på kollektivtrafikk osv. Hvis det ikke nå føres en ansvarlig økonomisk politikk og prioriteres i våre budsjetter, sendes regningen til vanlige folk gjennom renteøkninger, og da må de prioritere i sitt budsjett. En renteøkning på ett prosentpoeng betyr merutgifter på rundt 40 000 kr for en familie med 4 mill. kr i lån, og det kommer på toppen av at de skal håndtere alle de økte kostnadene staten ikke kommer til å kunne kompensere for. Uansvarlig politikk kan føre til et større prissjokk som rammer flere, og føre til nettopp den sjokkspiralen som Rødt også var bekymret for. Dette vil kreve virkelig politisk lederskap, ansvarlighet og langsiktighet. Gode intensjoner er ikke nok dersom det langsiktige resultatet betyr dårligere kår for alle. Høyre ønsker å være et konstruktivt, ansvarlig parti også i opposisjon. Vi går gjerne i dialog om nødvendige tiltak, uten politiske eller ideologiske kjepphester, dersom de når dem som trenger det mest, og ikke fører til en nedadgående spiral i norsk økonomi som går ut over oss alle. Derfor har Høyre også sagt at vi til tross for manglende inndekning gir vår støtte til regjeringens forslag om krisepakker i forbindelse med krigen i Ukraina – for å unngå nettopp politisk spill og ideologiske kjepphester. Vi må anta at regjeringen selv mener deres forslag er ansvarlig og tilstrekkelig, og vi håper også at de kommer til å si ja til støtten og sørger for å samle et bredt flertall bak dette.