Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2007-12-04:
Det er mange barn og unge som slit med å takle kvardagen. Mange av dei kan kjenne seg fanga i ei verd av angst. Desse må få hjelp raskt, sidan dei er ei veldig sårbar gruppe. Det er av stor betydning å ta tak i psykiske problem så fort som mogleg, både for å hjelpe dei som har det vanskeleg, og for å førebyggje at problema blir større enn nødvendig. Kristeleg Folkeparti støttar derfor forslaget frå Regjeringa om ein ventetidsgaranti. Men for Kristeleg Folkeparti er det viktig å sjå dette forslaget som eit første steg på vegen til at barn og unge ikkje skal oppleve ventetid for å få behandling for psykiske problem. Det er fleire føresetnader som må på plass for å nå målet om inga ventetid for psykisk helsehjelp for barn og unge. For det første må det satsast kraftig på førebyggjande arbeid. Ein må leggje til rette for rusfrie fritidstilbod, slik at barn og unge kan unngå rusproblem som bl.a. kan gi store psykiske problem. Tilgjengelege vaksenpersonar som kan vere førebilete, og ei moglegheit for både å sjå og å bli sett er viktig. Blant anna må ein gi frivillige organisasjonar gode rammevilkår for å kunne tilby dette. For det andre er lågterskeltilbod av stor betydning, med skulehelsetenesta i ei særstilling. Tilgjenget til skulehelsetenesta må aukast, bl.a. gjennom betre opningstider og betre tilbod for hjelp på Internett og via sms. Men ein må òg i størst mogleg grad sikre faste fagpersonar, for å byggje opp moglegheit for tillit og fortrulegheit. Opptrappingsplanen for psykiatrien har gitt ein positiv effekt med satsing på fleire årsverk for helsesøstrer. Dette ønskjer vi skal fortsetje. For det tredje viser ei evaluering at tidleg intervensjon overfor barn og unge med foreldre med psykiske lidingar og rusproblem kan ha stor verdi. Kristeleg Folkeparti har i sitt alternative budsjett foreslått ei styrking av tiltak for nettopp desse barna. For det fjerde må Helse- og omsorgsdepartementet følgje opp det Riksrevisjonen har påpeikt i sine rapportar, om manglar ved behandlingstilbodet til barn og unge som treng psykisk helsehjelp. Ei av dei fremste utfordringane i helsesektoren i dag er behovet for samhandling mellom helsetenestene for å sikre at pasientane får eit betre helsetilbod. Det gjeld òg innan psykisk helsevern. Pasientane må møte eit heilskapleg tilbod, der barne- og ungdomspsykiatrien samarbeider med helsestasjon, PPT, skule, barnehage, fastlege osv. Da må finansieringssystemet for tenestene underbyggje denne målsettinga. Dette er ikkje godt nok i dag. Ambulant verksemd og dermed tid til transport, møte og kontakt mellom helsepersonell på ulike helsenivå og tenester, skriving av rapportar og individuelle planer er aktivitetar som må inngå i kva behandlingssystemet skal halde på med og prioritere. Vidare bør kompetanseoverføring mellom nivå i helsetenestene også vere ei prioritert oppgåve for å gi pasientane betre behandling og tilbod. Dette er ikkje aktivitetar som det er lett å måle. Det må ein ta høgd for i utforminga av finansieringssystemet. Dette er ei sårbar gruppe barn og ungdom som har vanskeleg for å møte kvardagen. For Kristeleg Folkeparti er det derfor viktig at det blir satsa på best mogleg behandling, slik at barn og unge får god og kvalifisert hjelp så raskt som mogleg. Til slutt tek eg opp forslag nr. 4 i innstillinga, om å kartleggje skulehelsetenestetilbodet og på den bakgrunn vurdere behovet for ein nasjonal minstestandard for skulehelsetenesta.