trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-06-04:
Jeg takker for samarbeidet i saken. Komiteen viser bl.a. til at dagens minerallov har vært i kraft i om lag ti år, og i løpet av de årene har både Nærings- og fiskeridepartementet og Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard gjort seg erfaringer. Det har kommet tilbakemeldinger fra næringen og fra organisasjonene om en rekke forbedringspunkter. Det prøver vi å fange opp i saken. Vi viser til at mineralnæringen kan bli Norges nye vekstnæring, fordi mineraler har en svært viktig plass i det grønne skiftet. Komiteen mener også at næringen trenger langsiktige og forutsigbare vilkår. I dag står næringen overfor en rekke utfordringer som er en brems for videre satsing, f.eks. lange og omstendelige søknadsprosesser for å få tildelt konsesjoner. En merker seg videre at målet med endringene som foreslås i denne proposisjonen, er forbedringer og forenklinger for næringen, DMF og andre offentlige instanser som forholder seg til dette regelverket. Dette kan gi redusert saksbehandlingstid, og det er et mål for å øke forutsigbarheten for næringen. Ellers har det for så vidt vært noen inkurier og noen glipper der regjeringspartiene skulle ha vært inne. Det gjelder ikke minst at vi kommer til å gå inn for det forslaget som foreligger fra de andre partiene, og da blir det fremmet av en enstemmig komité. Det gjelder: «Stortinget ber regjeringen utarbeide en norsk mineralstrategi, der den norske mineralnæringen ses i sammenheng med EUs arbeid med å sikre tilgang på kritiske mineraler og metaller.» Her går altså også regjeringspartiene inn. Vi vil også gå inn på forslag nr. 4, fra Fremskrittspartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, og jeg refererer: «Stortinget ber regjeringen oversende forslaget om innføring av rekkefølgekrav til minerallovutvalget for en helhetlig vurdering.» Så også regjeringspartiene går inn for de to forslagene.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-04:
Mineraler er et spennende område, som en historisk kanskje har utnyttet på en god måte, men også en grov måte. Det er mange etterlatenskaper som er – skal vi si – krevende etter mineralske aktiviteter rundt omkring i landet, og som vi rydder opp i nå, men det er samtidig mange betydelige framtidsmuligheter her. Et av de områdene som har potensial i mitt eget hjemfylke, Telemark, er Fensfeltet, med stort innslag av sjeldne jordarter, som det er – hvis det stemmer – betydelige verdier knyttet til, og som kanskje også kan måle seg opp mot verdiene som mange felt representerer ute på norsk sokkel innen olje- og gassaktiviteten. Så det er absolutt spennende muligheter. Det er samtidig også, tror jeg, både en etisk og moralsk plikt å ta ansvar for utviklingen av mineralnæringen. Vi støtter oss i altfor stor grad til import av kritiske mineraler for vår egen velferd. Når saksordføreren nå redegjorde for hvordan regjeringspartiene nå går inn for de to forslagene, er jeg veldig glad for det. Jeg setter stor pris på at det blir en enstemmig komité på dette. Arbeiderpartiet kommer også til å stemme for forslag nr. 4, slik regjeringspartiene gjør. Vi kommer til å gå ut av «unntatt § 43 andre ledd andre punktum», som det står i innstillingen, «som fremmes av medlemmene fra Arbeiderpartiet, Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti». Vi skal også ut fra den delen av innstillingen, så vi blir plassert riktig i den sammenhengen. Så kommer antakelig SV til å fremme et forslag om opprettelsen av et statlig mineralselskap. Vi mener at det er naturlig at en får vurdert det, kanskje spesielt opp mot det forslaget som handler om en mineralstrategi knyttet til kritiske mineraler og metaller. Men vi er ikke beredt til å vedta det her og nå. Det bør utredes og vurderes i den forbindelse om det kan være fornuftig med et statlig eierskap eller et statlig medeierskap i utviklingen av den type mineraler. Jeg tar opp de forslagene Arbeiderpartiet er en del av.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-04:
Det er utvilsomt et viktig spørsmål som ligger i denne stortingsmeldingen om digitaliseringen av samfunnet vårt, og om verden, for å si det sånn. Digitaliseringen omgir oss hele tiden og er viktig for oss og berører oss og har mange muligheter i seg. Det er bra å få fram en stortingsmelding, som også saksordføreren understreket, det ligger betydelig økonomi der, betydelige muligheter, men vi synes likevel at denne stortingsmeldingen mangler noe retning, og den mangler noen avklaringer som vi mener er helt vesentlige, slik utviklingen innenfor digitalisering foregår. En av de tingene som er viktig for oss, er at vi må kunne bruke de dataene som er, men med en offentlig kontroll og trygghet for at en legger til rette for god bruk av dem. Derfor har vi en rekke forslag i denne saken som vi mener er helt nødvendige for å ta de riktige skrittene videre og sørge for at vi får en riktig retning på det. Det viktigste er forslag nr. 1, fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti. Vi ber regjeringen sette ned et ekspertutvalg for å sikre demokratisk kontroll over digitaliseringen av samfunnet, og at norske data skal gi verdiskaping i Norge – og en rekke underpunkter til det. Det er helt mangelvare i meldingen og viktig å få på plass. Så er det viktig å ta denne digitaliseringsdiskusjonen sterkt i fortsettelsen, sørge for at vi får en demokratisk prosess, og at digitaliseringen også blir rettferdig. Med det tar jeg opp de forslag som Arbeiderpartiet har stilt seg bak i denne innstillingen.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-06-04:
Dagens minerallov har, som nevnt, vært i kraft i om lag ti år. I løpet av disse ti årene har man gjort seg en del erfaringer, og det har kommet mange tilbakemeldinger fra næringen og arbeidslivsorganisasjoner mfl. om forbedringspunkter i loven. Målet med endringen som foreslås i proposisjonen, er forbedringer og forenklinger for næringen, DMF og andre offentlige instanser som forholder seg til dette regelverket. Det skal forhåpentligvis igjen gi redusert saksbehandlingstid, og det er også et mål å øke forutsigbarheten for næringen. Det er intensjoner som Fremskrittspartiet stiller seg fullt og helt bak. Imidlertid har det kommet en del bekymring fra aktører i mineralnæringen knyttet til forslaget om innføring av et rekkefølgekrav, som innebærer at før søknaden om driftskonsesjon tas opp til behandling, skal driftsområdet være avklart for råstoffutvinning i vedtak etter plan- og bygningsloven. Jeg er veldig glad for at det nå ser ut til at vi får flertall for forslaget om å sende det punktet om rekkefølgekrav tilbake til regjeringen, og at man da skal se det i sammenheng med minerallovutvalgets arbeid, og at det følges opp der. Med det tar jeg opp forslaget som Fremskrittspartiet er en del av, og jeg signaliserer også at vi kommer til å støtte forslag nr. 1, fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-04:
Først som sist vil eg berre ta opp forslaget frå SV, og eg tar gjerne ein diskusjon om å gjere justeringar på forslaget om etablering av statlege mineralselskap, viss det kan sikre at fleire parti vil stå bak det. Willoch sa på 1980-talet at i næringar som er viktige for nasjonen, skal staten ha ein betydeleg eigarskap. Det var altså kongen av jappetida, Kåre Willoch, som uttalte det. Mykje vatn har runne under den brua sidan den gongen, og no kan ein lure på kvar Kåre Willochs ånd er og høyrer heime. Men iallfall: Vi har lagt fram dette forslaget om at vi skal gjere mineralnæringa til ei viktig næring, og at det statlege engasjementet blir avgjerande viss vi skal få det til. Realitetane er at det er kanadiske, australske og kinesiske gigantar som dominerer dette feltet globalt. Så ein mineralstrategi som legg opp til meir utvinning i Noreg, og der det utelukkande er desse selskapa som skal få gevinsten av det, i ei næring der grunnrenteskattlegginga er marginal, det er – for å seie det slik – ein elendig strategi viss målet er å skape verdiar til Noreg, med utgangspunkt i dei ressursane vi har i Noreg. Så der hadde Willoch eit veldig godt poeng. Mineralnæringa – eller gruvenæringa, som vi ville ha sagt viss vi spola 30 år tilbake i tid – er ei heilt avgjerande næring for alt. Vi kan berre sjå kor mykje mineralsk vi har rundt oss: i det vi har på oss, det vi omgir oss med, det vi har i lomma, og det vi sit og glanar på – alt har mineralsk opphav. Framover må strategiane endrast. Vi skal erstatte det som er ikkje-fornybart, med det som er fornybart, for på fleire viktige område begynner det å bli mangelvare av det globalt, og på lengre sikt vil det openbert bli det. Vi må erstatte det i prosjekt der ein erstattar innsatsfaktorar som i dag er ikkje-fornybare, med fornybare innsatsfaktorar, som f.eks. at ein bruker lignin til å utvikle biobaserte batteri. Det er absolutt framtida. Så i framtida kan det lukte skog eller fisk av mobiltelefonane vi omgir oss med. I mellomtida må vi ha ein aktiv mineralpolitikk, og den mineralpolitikken skal ikkje berre avgrense seg til gruver, han må òg ta utgangspunkt i avfall. Internasjonalt ser vi òg no tilløp til det som blir kalla «urban mining», der ein faktisk finn større førekomstar av sjeldne metall i søppel enn det ein finn i dei beste gruvene. Så dette er eit felt der det er viktig å ha ein betre strategi som nasjon.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-04:
Data et verda. Det kling kanskje litt betre på engelsk, «data is eating the world», men det er veldig mykje sant i det. Det er for lengst sånn at dei aller største selskapa i verda byggjer heile forretningsmodellen sin på data. Makta har flytta seg over i data. Data blir ein stadig større del av heile økonomien vår. Det er jo ikkje éi næring, det er veldig, veldig mange, og dei grip inn i absolutt alle samfunnsområde. Det som så pent og pynteleg begynte på kontorrekvisitarommet for mange, mange år sidan, og som etter kvart bevegde seg til edb osv., osv., har no begynt å overta heile verda. At dette burde ha vore meir enn ein treminuttsdebatt, er openbert, men sånn er tida. Regjeringa burde ha kome med ein strategi for dette for lenge, lenge sidan. Etter åtte år – først heilt på tampen, berre nokre veker før stortingsperioden er over – har ein no kome med ein strategi, som er uklar, og som verkar litt som eit pliktløp. Vi skulle ha kome mykje lenger enn dette. Korleis sikre data? Korleis sikre datainfrastruktur? Korleis skape verdi av data? Korleis bruke data til å byggje næring? Korleis bruke data til å byggje offentleg sektor? På alle desse områda har regjeringa vore heilt hjelpelaust treig, mens vi ser med fascinasjon på kva som skjer rett over grensa i Sverige, Finland og Danmark, som har kome ufatteleg mykje lenger i å avklare ting og bruk, og til å bruke offentlege data bevisst for å skape næringsliv i landet. Det som har vore gjennomgangstonen med denne regjeringa, er at ein blåøygd berre har lagt det ut på anbod – gigantiske offentlege innkjøp der kjernen er bruk av data, som i stor grad har hamna utanfor landet, veldig mykje i Silicon Valley. Dermed har ein gått glipp av alle moglegheiter til å byggje norsk næringsliv av dette. Det var vel to år etter at den blå-blå regjeringa starta arbeidet sitt i 2013, altså i 2015, at eg begynte å lure på: Kvar blei det av Paul Chaffey? Paul Chaffey hadde ein fantastisk blogg der han snakka om kor utruleg framoverlent Noreg måtte bli, og kor elendig den norske regjeringa var til å gripe nye moglegheiter knytte til data. Etter den tida hamna han som statssekretær og skulle liksom bli chief data officer. Så har ingenting skjedd. Kvar blei det av Paul Chaffey oppi det heile? Eg etterlyser det. Eg har ikkje sett noko. Så får vi dette, der det ikkje er nokon klar strategi, og der vi frå opposisjonen må kome med heilt openberre forslag, som posisjonen nektar å stemme for. Eg tek opp forslaget vårt.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-06-04:
Mineralnæringen er en viktig næring for Norge, og regjeringen vil satse på å legge til rette for vekst i denne næringen. I tillegg til å bidra til det overordnede målet om størst mulig samlet verdiskaping i norsk økonomi er mineralnæringen også helt avgjørende for det grønne skiftet. Mange miljøteknologier forutsetter bruk av mineraler, altså elektriske biler, vindturbiner og solceller – bare for å nevne noen. Det er derfor helt sentralt at vi har en kompetent næring som bidrar til å utvinne mineraler og til å dekke det behovet vi selv og verden for øvrig har. Samtidig er regjeringen opptatt av at utvinningen skjer på en bærekraftig måte. Denne lovproposisjonen er et konkret tiltak for å følge opp Granavolden-erklæringen, der det framgår at regjeringen vil bedre rammevilkårene for mineralnæringen og evaluere mineralloven med sikte på bærekraftig ressursutvikling. Dagens minerallov har vært i kraft i om lag ti år. I løpet av disse årene har departementet og Direktoratet for mineralforvaltning, DMF, gjort seg erfaringer. Vi har også mottatt tilbakemeldinger fra næringen, arbeidslivsorganisasjoner og andre om forbedringspunkter i loven. Målet med endringene som foreslås, er justeringer og forenklinger for næringen, direktoratet og andre offentlige instanser som forholder seg til denne loven. Det er et mål å redusere saksbehandlingstiden og gi mer forutsigbarhet til næringen. De viktigste endringene i proposisjonen er at det innføres et generelt kvalifikasjonskrav for all mineralvirksomhet. Dette vil bidra til mer forsvarlig drift og er et tiltak som begrenser adgangen for ikke-profesjonelle aktører. Det er også foreslått at man innenfor visse rammer kan overdra driftskonsesjoner. Dette er et forenklingstiltak for næringslivet og vil bidra til raskere saksbehandling hos DMF. Videre er det foreslått å innføre et rekkefølgekrav. Dette innebærer at det må foreligge en avklaring etter plan- og bygningsloven før søknad om driftskonsesjon tas til behandling. Forslaget er ment å bidra til å forhindre uklarheter knyttet til arealavklaring når konsesjonen er innvilget. Nå forstår jeg det sånn at det blir flertall for å skyve på dette temaet og behandle det sammen med resten av loven, og jeg forstår det sånn at også regjeringspartiene vil slutte seg til det. Dette er det første steget i et større reguleringsarbeid. Regjeringen har nedsatt et NOU-utvalg som ser på utfordringer med regelverket som krever ytterligere utredning, og det inkluderer blant annet spørsmål knyttet til folkeretten og samiske interesser. Utvalget skal etter planen levere sin innstilling i desember, og dette er sånn sett en sak som Stortinget også skal få anledning til å diskutere senere.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-06-04:
Jeg har merket meg at det er en samlet næringskomité som tilrår at Stortinget vedtar forslagene til endringer i aksjelovgivningen og samtykker til godkjenning av EØS-komiteens beslutninger om å innlemme direktiv 2017/828 og gjennomføringsforordning 2018/1212 i EØS-avtalen. Jeg er veldig fornøyd med at det er tverrpolitisk enighet. Forslagene gjennomfører deler av et endringsdirektiv til aksjonærrettighetsdirektivet. Direktivets overordnede mål er å øke aksjeeiernes langsiktige engasjement i børsnoterte selskaper. Mange utenlandske selskaper og enkeltpersoner eier i dag aksjer i norske selskaper uten at deres eget navn er innført i aksjeeierregisteret. I stedet står det innført en såkalt forvalter, som bistår aksjeeieren. Direktivet har regler som skal sikre aksjeeierrettighetene til denne gruppen aksjeeiere. Reglene er også ment å bidra til mer aktivt eierskap fra denne gruppen. Regjeringen foreslår regler som gjennomfører kravene i direktivet. Forslagene skal gjøre det enklere for utenlandske eiere med forvalterregistrerte aksjer å delta på generalforsamling, samtidig som selskapene kan kontrollere hvem som har rett til å delta. Regjeringen foreslår regler som vil gi økt åpenhet om eierskap i norske selskaper. Åpenhet om eierforhold, eierstrukturer og maktforhold i næringslivet er grunnleggende verdier i det norske samfunnet. Allmennheten har i dag innsynrett i hvem som er direkte innført som aksjeeiere i aksjeeierregisteret. Regjeringen foreslår regler som også vil gi allmennheten innsynsrett i hvem som eier forvalterregistrerte aksjer. Forslaget vil slå fast et prinsipp om åpenhet om alle aksjeeiere i norske selskaper. Regjeringen foreslår forskriftshjemmel for å gi regler om at alle allmennaksjeselskaper periodisk skal offentliggjøre oversikt over sine aksjeeiere. Den samme plikten skal gjelde for aksjeselskaper som har forvalterregistrerte aksjer. Regjeringen foreslår også at allmennaksjeselskaper skal offentliggjøre oversikt over aksjeeiere som har deltatt på generalforsamling. Samlet innebærer forslagene om innsynsrett og offentliggjøring en vesentlig utvidelse av allmennhetens tilgang til opplysninger om hvem som eier aksjer og utøver eierskap i norske selskaper.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-06-04:
Saksordføreren har redegjort godt for selve saken. Norsk deltakelse i EUs nye romprogram vil fortsatt bidra til vår ivaretakelse av grunnleggende samfunnsoppgaver, som navigasjon, klima- og miljøovervåking, sjøredning, skred- og isvarsling og suverenitetshevdelse i våre havområder. Deltakelsen legger også til rette for at norske aktører får den innsikten som er nødvendig for best mulig utnyttelse av EUs satellittsystemer, bakkeinfrastruktur og tilhørende tjenester for norske brukere. Når det gjelder forslaget fra Senterpartiet og SV om å sende saken tilbake til regjeringen, er det for det første sånn at dette er en prosedyre som også er blitt benyttet tidligere. Grunnen til at vi gjør det, er nettopp at Stortinget nå engang har valgt å organisere seg som det har. Hvis vi vil, og det vil regjeringen, gjøre det mulig for norske aktører å delta i romprogrammet fra oppstarten av, må vi få en forhåndsgodkjenning som her. Jeg mener det er viktig at norske industriaktører skal kunne delta i programmets utlysninger og konkurrere om kontrakter på lik linje som aktører i EUs medlemsstater, så jeg er glad for at komiteen slutter seg til det.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-06-04:
Takk til Stortinget og komiteen som har prioritert behandlingen av samtykkeproposisjonen om InvestEU nå i vårsesjonen. Det er viktig for det videre arbeidet. Norge har en god tradisjon for og gode erfaringer med deltakelse i EUs programarbeid. Regjeringen legger opp til en bred deltakelse framover også fordi det er viktig for norsk næringsliv. InvestEU samler og videreutvikler låne-, garanti- og egenkapitalvirkemidler fra de tidligere rammeprogrammene i ett program. Blant disse er virkemidler vi tidligere har hatt tilgang til gjennom Horisont 2020. Samtykke til innlemmelse av InvestEU-forordningen i EØS-avtalen vil gi Norge muligheter til fortsatt deltakelse i disse virkemidlene og i en rekke andre. Omorganiseringen av investeringsvirkemidlene i EU gjør at det har vært og er større usikkerhet rundt utformingen av InvestEU enn de andre programmene. Vi har lagt til grunn for forslaget at regjeringen vil komme tilbake til Stortinget om det er vesentlige avvik fra proposisjonen. Forslag til hvilke virkemidler under programmet Norge bør delta i og tilhørende økonomiske konsekvenser, vil regjeringen også komme tilbake til i statsbudsjettet for 2022. InvestEU skal bygge opp under satsinger og virkemidler vi er med på å finansiere i de andre programsamarbeidene. I tillegg er InvestEU relevant for nasjonale satsinger og satsinger på europeisk nivå, som tidligere nevnte IPCEI. Innovasjonsfondet knyttes til EUs klimakvotesystem og trygging av europeiske verdikjeder. I en mindretallsmerknad, som Senterpartiet har redegjort for, ønsker man at vi skal avvente behandlingen til behandlingen i EØS-komiteen er ferdig. Som jeg også sa i forrige sak, velger vi å gjøre det på denne måten nettopp for at norske bedrifter skal få tilgang på lån, garantier og egenkapitalvirkemidlene samtidig med konkurrenter og partnere i EØS-området. Forventet oppstart av programmet er mot slutten av 2021 og nyåret 2022. Jeg er glad for å se at komiteen er positiv til programmet, og at vi går videre i prosessen for å få en godt tilpasset deltakelse for norsk næringsliv.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2021-06-04:
Takk til komiteen. Det er en enstemmig komité som har lagt fram innstilling i denne saken. Det gjelder samtykke til regjeringens proposisjon om gjennomføring av EØS-komiteens beslutning nr. 235/2020 og 236/2020 om innlemmelse i EØS avtalen av EU-direktiv 2017/828 og EU-forordning 2018/1212. Innholdet i proposisjonen gjelder åpenhet om eierskap og deltakelse på generalforsamlingen i aksjeselskap. Denne gjennomføringen av direktivet og forordning i norsk rett vil kreve en lovendring. Derfor foreslås det også endring i aksjeloven, allmennaksjeloven og verdipapirsentralloven. Utenriks- og forsvarskomiteen har fått seg forelagt næringskomiteens innstilling til gjennomføring av direktiv og forordning og har ingen merknader. Lovforslagene er ment å sikre likebehandling av alle aksjeeiere og kan styrke norske selskapers tilgang til utenlandsk kapital. I tillegg foreslås det regler som skal bidra til økt åpenhet om hvem som er eiere og utøver eierinnflytelse i norske selskaper.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2021-06-04:
Jeg takker først komiteen for samarbeidet. Det er et flertall i næringskomiteen som foreslår at Stortinget gir samtykke til deltakelse i EØS-komiteens beslutning om innlemmelse i EØS-avtalen av en forordning om etablering av EUs romprogram for perioden 2021–2027 og EUs byrå for romprogrammet. Senterpartiet og SV foreslår at proposisjonen skal sendes tilbake til regjeringen med begrunnelsen at den ikke er behandlet i EØS-komiteen. Imidlertid har EU vedtatt forordningen i vedtak av 27. april 2021. Det vil være uheldig for norske bedrifter om vi ikke tilslutter oss disse programmene nå. Den samme prosedyren om forhåndsgodkjenning ble også benyttet ved forrige behandling av spørsmålet om norsk deltakelse i EU-programmene. Norge har deltatt i EUs to separate romprogram, Galileo og EGNOS, som gjelder satellittnavigasjon, og Copernicus, som dreier seg om jordobservasjon, siden de ble etablert som EU-program. Forslaget til forordning innebærer at EUs romprogram nå samles i ett felles program for neste programperiode. Dette nye programmet vil også omfatte nysatsingene GOVSATCOM, som dreier seg om sikker satellittkommunikasjon for myndighetsformål, og SSA, som dreier seg om romovervåkning. Forordningen etablerer også byrået for romprogrammet EU Agency for the Space Programme, som erstatter det europeiske GNSS-byrået. Byråets oppgaver utvides til å inkludere alle komponentene i EUs romprogram. Deltakelse i programmet legger til rette for at norske aktører får den innsikten som er nødvendig for best mulig utnyttelse av EUs satellittsystemer, bakkeinfrastruktur og tilhørende tjenester for norske brukere. Norges geografi, topografi og nærings- og bosettingsstruktur gjør oss til ett av de landene som trolig vil ha størst utbytte av Galileo og EGNOS. Deltakelse i programmene har gitt norske myndigheter mulighet til å påvirke programmene, slik at de ivaretar norske interesser på en god måte. Deltakelse i programmene har gitt norsk forvaltning og industri tidlig innsikt i systemer som leverer tjenester som samfunnet er avhengig av. Dette har bidratt til å posisjonere norsk industri i det voksende markedet for tjenester som nyttiggjør satellittnavigasjon. Deltakelse i programmene er en forutsetning for at norske næringsaktører får by på kontrakter som lyses ut under programmet. Det kan være verdt å nevne at Oslo Economics har gjennomført en evaluering av deltakelse i programmene. Her ble det konkludert med at Norges deltakelse i romprogrammene er samfunnsøkonomisk lønnsom, og at videre deltakelse er en forutsetning for å realisere nytten av investeringene som er gjort til nå.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2021-06-04:
Jeg takker komiteen for samarbeidet også i denne saken, og i denne saken er det et flertall i næringskomiteen som foreslår at Stortinget gir samtykke til deltakelse i EØS-komiteens beslutning om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning nr. 2021/523 om opprettelse av programmet InvestEU. Senterpartiet og SV har et forslag om at proposisjonen skal sendes tilbake til regjeringen, med samme begrunnelse som de brukte i forrige sak, og den trenger jeg ikke gjenta. Opprettelsen av programmet InvestEU regulerer EUs program for å utløse samfunnsøkonomisk lønnsomme investeringer i nyskapende og bærekraftig næringsliv. Det legges opp til en bred deltakelse i EUs programsamarbeid framover. Dette inkluderer deltakelse i Horisont Europa, EU4Health, Digital Europe, Det europeiske forsvarsfond, romprogrammet og COSME. De finansielle virkemidlene i disse programmene vil primært bestå av tilskudd, mens InvestEU vil inneholde låne-, garanti- og egenkapitalvirkemidlene knyttet til satsingene. EØS-avtalen sikrer Norge en anledning til å delta i de ulike finansielle virkemidlene i InvestEU på like vilkår som medlemsstatene. Innlemmelse av forordningen i EØS-avtalen vil gi Norge rettigheter til å delta i virkemidlene under InvestEU, gitt at Norge oppfyller de tilhørende forpliktelsene. InvestEU kan gi viktig tilgang til en rekke virkemidler i en størrelsesorden vi ikke tilbyr her hjemme. InvestEU forventes å mobilisere mer enn 372 mrd. euro i privat og offentlig finansiering til prosjekter som trenger en kickstart. Det er en sentral del av innsatsen for Europas grønne giv, til styrking av kapitalmarkedet i tidlige faser og til utvikling av industrien i Europa. Dette er viktig når vi vil skape de nye grønne arbeidsplassene framover. IPCEI er et av programmene under denne forordningen. Det har fra industrien i Norge kommet etterlysning etter norsk deltakelse i dette programmet, og regjeringen tilsluttet seg IPCEI for hydrogen ved årsskiftet. Dette ble tatt veldig godt imot i industrimiljøet, bl.a. på Mo industripark. Som Jan Gabor ved Mo Industripark sa det: Det at Norge nå har tilsluttet seg IPCEI, styrker mulighetene for å lykkes med Hydrogen Hub Mo.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2021-06-04:
Dette er en viktig melding for Norge, og jeg er glad vi behandler denne i salen her i dag. Norges fremtidige verdiskaping er avhengig av at vi får mange flere ben å stå på. Vi må lykkes med omstilling og grønn vekst, og vi må legge til rette for at veksten i privat sektor er større enn veksten i offentlig sektor. Dataøkonomien representerer en årlig verdiskaping anslått til 150 mrd. kr i året, og med de rette forutsetningene kan vi forvente en dobling, 300 mrd. kr, frem mot 2030. Det er med andre ord et nytt og solid ben å stå på for nasjonen. Ny teknologi, som f.eks. kunstig intelligens og stordataanalyse, gjør det mulig å få mer ut av data enn før. En vellykket dataøkonomi og en vellykket dataøkonomisk verdikjede vil være en sentral del av Norges fremtidige verdiskaping. Lykkes vi, er det også et solid bidrag til å sørge for en effektiv, moderne og god offentlig sektor. Samhandlingen mellom offentlig og privat sektor er et av suksesskriteriene for en vellykket dataøkonomi. Offentlige data er også en ressurs for næringslivet, og næringslivets løsninger er relevante for offentlig sektor. Det er viktig at markedet får løse de utfordringer markedet kan løse best, og at det offentlige blir en bedre bestiller. Skal vi lykkes, er det også viktig med europeisk og sterkt nordisk samarbeid. Samarbeidet internasjonalt må gjelde utvikling, men også felles regelverk. Det hjelper lite med samarbeid om utviklingen hvis hvert enkelt land har egne regler for hvordan dette skal benyttes. Data kjenner ingen grenser, derfor må vi ha enighet om hvordan de skal brukes på tvers av grensene. Dataøkonomi, herunder deling av data som kommersiell råvare, reiser også etiske problemstillinger. Også her vil nordisk og internasjonalt samarbeid være viktig – like konkurransevilkår, herunder skatteregler, og det gjelder å sikre at bruken kommer norske innbyggere til gode. Derfor er det bra at meldingen understreker at nordisk og internasjonalt samarbeid er avgjørende for å lykkes. Det er også behov for økt og riktig kompetanse. Det inkluderer både etter- og videreutdanning av eksisterende arbeidstakere og styrkede og nye utdanningsløp innenfor IKT og økonomi. Det trengs også mer og ny forskning på området. Deling av data åpner for forenkling, og det er viktig at vi tar hensyn til små og mellomstore bedrifter i denne delen av arbeidet. Stadig mer utbredt digitalisering av samfunnet forsterker behovet for at alle husholdninger i Norge også har tilgang til bredbånd eller tilsvarende digital infrastruktur. Meldingen drøfter også godt behovet for gode rutiner for å ivareta personvernet i alt arbeid med lagring og deling av data. Det er en av de store utfordringene fremover, og det må tas på største alvor. En travel innspurt på Stortinget har ført til noe kortere debatter enn vi kanskje ellers gjerne eller normalt ville hatt. Derfor vil jeg for øvrig vise til regjeringspartienes utmerkede merknader til flere av meldingens svært viktige kapitler, som tiden ikke tillater å gå nærmere inn på nå.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-06-04:
Den datadrevne økonomien vil få stadig større betydning for verdiskapingen i landet vårt. Derfor har regjeringen satt et mål om at Norge skal skape verdier og flere nye arbeidsplasser i hele landet med data som ressurs. Vi må bli enda bedre til å effektivisere gjennom digitalisering og til å utnytte dataene som ressurs på en samfunnsnyttig måte. Da trenger vi et næringsliv som tar i bruk data til å utvikle bærekraftige produkter og tjenester og lage nye arbeidsplasser. Vi trenger en offentlig sektor som bidrar til forenkling, effektivisering og større åpenhet gjennom å dele data med næringslivet og sivilsamfunnet. Derfor er jeg veldig glad for at denne meldingen har blitt veldig godt mottatt, og at den legger klare føringer for hvordan Norge skal klare å skape flere arbeidsplasser rundt i hele landet nettopp ved å bruke data på en smart måte og en trygg måte. Offentlige data er vår felles ressurs, og verdien av data må komme samfunnet til gode. Norge har blant de beste offentlige dataregistrene i verden fordi det brukes tid og penger på det. Det er kostbart å tilrettelegge for publisering av data, og derfor vil regjeringen se på hvordan vi best kan organisere og finansiere oppgavene med å dele offentlige data med næringslivet og andre. Samtidig må vi også se på hvordan regelverket kan regulere tilgangen til offentlige data på best mulig måte. Derfor vil regjeringen nå oppnevne et offentlig utvalg som skal vurdere nytt regelverk og inkludere en plikt for det offentlige til å dele den dataen som kan deles. Folk skal ha tillit til norske tjenester og produkter som bygger på data. Personvern, forbrukervern, likebehandling og ikke-diskriminering er viktige norske samfunnsverdier som også skal ligge til grunn i dataøkonomien. Derfor fremmer vi nasjonale prinsipper for hvordan Norge skal føre en ansvarlig dataøkonomi. Regjeringen er nå i gang med å vurdere en digital løsning som skal gi folk bedre oversikt over egne personopplysninger som offentlig sektor har om dem, og hva de skal brukes til. Fra før har regjeringen støttet opprettelsen av regulatorisk sandkasse for kunstig intelligens i Datatilsynet. De regulatoriske rammene som blir gjeldende internasjonalt, er også viktige for norsk dataøkonomi. Derfor jobber vi med EU og OECD sånn at det går i en retning som norsk næringsliv er tjent med, og vi vil gjøre dette i samarbeid med de andre nordiske landene. Norge har gode forutsetninger for å realisere potensialet i dataøkonomien: høy tillit, gode offentlige registre, en sterk samarbeidskultur og en godt utbygd digital infrastruktur. Vi må fortsette å utdanne folk med IKT-kompetanse og tilrettelegge for livslang læring. Kompetanse er vår viktigste forutsetning for å høste verdiene av data som ressurs.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-10:
Jeg har den glede å fremme et forslag fra Kari Elisabeth Kaski, Lars Haltbrekken, Torgeir Knag Fylkesnes og meg selv om å utarbeide en klimaplan for helsesektoren. Jeg ber om at forslaget blir sendt til helsekomiteen.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-10:
«Historisk har staten vært avgjørende for industrialisering, sysselsetting og velferd. Skal vi klare å få til det rettferdige grønne skiftet, kan og må vi bruke statlige selskaper. Det bør alle vite etter eventyret Statoil, nå Equinor. Et forslag er å bygge opp statlig legemiddelindustri, StatMed. Det vil gjøre Norge mindre avhengig av import av vaksiner og medisiner. Vil statsråden bygge opp en større legemiddelindustri i Norge, som ikke bare handler om helse, men også om fremtidige grønne arbeidsplasser?»
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-10:
Jeg tror at Venstre og SV er litt uenige om dette, men SV har fått flertall for at vi skal produsere antibiotika på norsk jord. Det var uten Venstre og Høyre, men vi har fått andre partier med på det. Jeg har ikke sett at regjeringen har gjort dette. Det er mange fine ord fra regjeringen, men jeg har snakket med selskaper, private selskaper, som er veldig klare for å gjøre jobben her, f.eks. Curida. De vil ikke bare ha skattekutt, som statsråden snakket om. De vil ha avtaler med staten. Curida, f.eks., eksporterer alt til utlandet. Staten kjøper nesten ingenting fra norske selskaper. Hvorfor har ikke staten og regjeringen laget gode ordninger for at legemiddelindustrien i Norge kan få avtaler og selge medisiner til Norge, til staten?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-10:
Dette var ikke bra – bare å si at Norge ikke skal produsere alle medisiner. Selvfølgelig – ingen har foreslått det. Ingen har foreslått det. Statsråden viser til helseministeren. Jeg spør om å få gode avtaler til norske selskaper på norsk jord fordi vi – staten, helsesektoren – kjøper inn medisiner og smittevernutstyr, f.eks. Jeg har sagt veldig tydelig at Curida er klare. De er klare, men de har ikke fått gode avtaler med staten. LMI, altså de som jobber for disse selskapene, er også veldig klare for å få gode avtaler. Statsråden snakket om skattekutt, som jeg også nevnte. De trenger ikke det. De trenger en avtale. Jeg fikk ikke svar, så jeg spør igjen: Vil regjeringen lage gode avtaler for at norske selskaper kan selge medisiner og smittevernutstyr til staten Norge?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-03-10:
Jeg har gleden av å fremme et representantforslag fra stortingsrepresentantene Sylvi Listhaug, Gisle Meininger Saudland og meg selv om nei til elektrifisering av sokkelen med strøm fra land.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-03-10:
Stadig færre ungdommer får sommerjobb. På vegne av representantene Terje Lien Aasland, Rigmor Aasrud, Kirsti Leirtrø, Torstein Tvedt Solberg og meg selv vil jeg derfor sette fram et forslag om rask og systematisk rekruttering for å sikre ungdom sommerjobb i landbruket.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-03-10:
Som på mange andre områder i politikken er det på tide å gå fra prat til praksis, for her er det altså en stor kløft mellom det som statsråden forsøker å framstille at han er for, og den manglende innsatsen i praktisk politikk. Det er to ting som må på plass hvis vi skal få utdanning desentralt. Det ene er finansieringen. Det andre er studietilbudet. Hva gjelder finansering, er det alltid kommunene og fylkeskommunene som må drive med småbeløp her og der for å sikre det tilbudet som også høyreregjeringen påstår skal bli bedre. Derfor må grunnfinansiering på plass. Så er det tilbudet av utdanningene. Da Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Fremskrittspartiet gikk sammen om bedre tilpassing av utdanninger i Norge til det som arbeidslivet og næringslivet trenger, ble Høyre sinte, og det ble også f.eks. enkelte professorer på Blindern. Er det ikke på tide å få finansiering og utdanningstilbud desentralt på plass?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-03-10:
Om ikke Høyre ble sinte, var det i hvert fall ganske mange hissige innlegg som Arbeiderpartiet så i landets aviser etter at vi hadde gjort den forbedringen. Det er vi veldig glad for, og vi forventer at det følges opp. Når det gjelder konkurranse, er jo økonomien i det å tilby utdanninger veldig svak. Dette minner vel egentlig om økonomien i f.eks. orienteringssporten. Man får veldig lite igjen for å drive med å levere tilbud desentralt, og derfor blir det for få tilbud. Det er da vi krever at det må bli et ansvar for utdanningsinstitusjonene, både universiteter og høyskoler, å levere det. Det kan ikke være på frivillig basis, og at noen har interesse av å gjøre det av og til. Det må settes i system. Det er det jeg, og jeg tror flere talere med meg på denne talerstolen, har savnet fra statsråden nå. Det er mange fine ord, men ingen konkret retning med tanke på politisk endring. Kommer det politisk endring?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-03-10:
Jeg var fristet til å stille spørsmålet til nestlederen i Høyres programkomité, men siden vi i Stortinget forholder oss til de konstitusjonelle ansvarsområdene, går spørsmålet mitt til finansministeren her i dag. Året vi har lagt bak oss, har satt rekord i mye – rekordhøy ledighet, rekordlav styringsrente, rekordmange krisepakker til behandling i Stortinget på kort tid, mange har opplevd et rekorddårlig år. Men øverst ved bordet vet vi at det sitter flere som også har slått rekord på rekord: Børsen har innhentet seg rekordraskt, det har blitt satt rekord i netto bankinnskudd, og DNB meldte om at november hadde den høyeste nettotegningen i aksjefond fra norske personkunder noen gang. Tall fra nasjonalregnskapet viser at nordmenn i snitt har gått 24 000 kr i pluss. Med andre ord: Pandemiregnskapet er positivt for mange, og de som hadde mest fra før, har fått mer, mens de som hadde minst fra før, har fått mindre. Så kan det se ut som om Høyre lever i den villfarelse at det er nød blant kapitalistene i Norge under krisen, for Høyres programkomité vil nemlig gi full aksjerabatt i formuesskatten, selv etter å ha senket skatten på aksjeformuer to ganger i løpet av pandemiåret. Aksjeformuene til virkelighetens Adam, Jeppe og Henrik, som vi kjenner fra TV-serien Exit, skal altså ikke telles med når skatteregningen gjøres opp. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvorfor mener han at aksjeformuene til de virkelige personene som utgjør Exit-karakterene Adam, Jeppe og Henrik, ikke skal beskattes?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-03-10:
Sannheten er at den viktigste årsaken til økende ulikhet i Norge er at de rikeste blir rikere, og at de drar fra oss andre. Likevel, for finansieringen av velferden er det rett at man må få flere i jobb. Men så viser jo tallene at regjeringen ikke klarer å gjøre noe med kjernen av problemet. Antall unge som havner utenfor jobb, øker hvert år under høyreregjeringen. Arbeidslivet trenger disse unge folkene desperat, og det koster samfunnet enorme summer at de står utenfor. Økonomer kaller problemet «elefanten i handlingsrommet», kanskje fordi problemet har blitt så stort. Antallet unge uføre er doblet. Da vil jeg spørre finansministeren helt tydelig her i dag om han er fornøyd med regjeringens resultater de siste åtte årene for å øke sysselsettingen blant unge.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-03-10:
Nei, det er ikke gjort over natta, men nå har det snart gått åtte år, og nå har jo regjeringen også hatt en krise med kraftfulle krisetiltak som de kunne benyttet til å prøve å redusere forskjellene. I ett år har regjeringen blitt utfordret gang på gang om å utforme krisetiltak som sikrer arbeidsplassene på en rettferdig måte uten at fellesskapets penger går i lommene til eierne. I begynnelsen sa regjeringen at krav mot utbytte, bonuser og lederlønninger ikke kom til å være nødvendig fordi bedriftene kom til å slite sånn at det ikke var aktuelt. Men nå trenger vi ikke lenger å forholde oss til antakelser. Flere store selskaper har permittert eller sagt opp ansatte samtidig som de får koronastøtte fra fellesskapet. Spørsmålet mitt er: Hvorfor vil finansministeren fremdeles ikke stramme inn med krav knyttet til å betale utbytter eller gå til oppsigelser, som krav i kriseordningene?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-10:
I den situasjonen vi er i nå, i en pandemi, som også har ført til en økonomisk krise, er det aller viktigste at vi slår ned smitten, og at vi etter hvert får aktiviteten opp i næringslivet. Når regjeringen over tid har ønsket å trappe ned skatten på arbeidende kapital, er det fordi vi også trenger privatpersoner som investerer sine egne penger i norske arbeidsplasser. Regjeringen er opptatt av at vi skal ha et sterkt norsk privat eierskap. Vi ønsker å likebehandle norske og utenlandske eiere i større grad. Jeg synes det er et paradoks at hvis en engelsk kapitalist investerer i et norsk selskap, betaler man ikke skatt på arbeidende kapital, da betaler man ikke formuesskatt, mens en norsk eier gjør det. For regjeringen handler dette om at vi ønsker et sterkt norsk privat eierskap, at vi ønsker å spre makt, at vi ønsker en bedre balanse mellom stat og kommune. Så er det også slik at vi må sørge for å bekjempe ulikhet, sørge for å løfte dem som har mistet jobben, løfte dem som lever på lav trygd eller lav inntekt. Det har regjeringen også gjort gjennom mange målrettede tiltak, bl.a. ved å øke barnetrygden kraftig, ved å satse på billigere barnehager for dem med de laveste inntektene. Men det aller viktigste er at vi sørger for at folk har en jobb å gå til, og når vi senker skatten på arbeidende kapital, er det for å sørge for at man har mer privat kapital som kan investeres i norske arbeidsplasser.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-10:
Svaret på det er nei. Det er urovekkende at man har en stor andel ungdom som er helt eller delvis utenfor arbeidsmarkedet. Så er jeg glad for at representanten nå går til årsaken til problemet, for ofte handler debatten om ulikhet mer om symbolene enn den reelle årsaken, og den reelle årsaken er bl.a. at altfor mange unge mennesker har droppet ut av videregående skole. En av de viktigste satsingene regjeringen har, er at flere ungdommer skal få fagbrev, flere skal ha muligheten til å studere. Der ser vi nå at pilene går i riktig retning. Det er færre som dropper ut, flere som fullfører, og også under denne krisen har vi iverksatt ekstraordinære tiltak for at flere ungdommer skal få kompetanse. Jeg tror vi må erkjenne at dette ikke er gjort over natten. Det er ikke gjort over natten å få ned andelen unge som går på uføretrygd. Men en langsiktig satsing på kompetanse, bl.a., kan bidra til at flere kommer i jobb.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-10:
La meg være helt tydelig: De som permitterte arbeidstakere, og hvor bedriften ser ut til å ha gått svært godt, og så tar store utbytter, bør betale pengene tilbake. Det vet vi at en del av dem som tok ut permitteringer, har gjort, og vi vet også at det er flere av de bedriftene som fikk kompensasjon, og som allikevel har gjort det bra, som har betalt tilbake. Det står det stor respekt av. Så er spørsmålet om vi hadde løst dette problemet ved å innføre et forbud mot å ta utbytte. Jeg tror ikke det. For hvor lenge skulle det vare? Mener representanten at det skal vare til juli, august, september, oktober? Hvis man legger et midlertidig forbud mot å ta utbytte, skyver man bare på det, og så kan man ta utbytte når det er over. Det er også slik at en del småbedriftseiere trenger utbytte for å kunne leve – det er deres inntekt. Det er det de trenger også for å betale sine skatter.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-10:
Det har vært et godt samarbeid i Stortinget mellom alle partier om de ordningene som vi har fått på plass. Regjeringen har også vært tydelig på at hvis man skal ha en søknadsbasert automatisert tilskuddsordning, er det ikke slik at man kan treffe helt på millimeteren. Det betyr at noen faller utenfor. Det er også bakgrunnen for at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet i to omganger nå har blitt enige om betydelige midler som går via kommunene, for kommunene kan ta høyde for forskjellene mellom bedriftene og kan også se hvem som blir sterkest rammet. Før jul ble vi enige om 250 mill. kr, og nå i den siste pakken nesten 2 mrd. kr, ca. 1,8 mrd. kr, som fordeles ut via kommunene. Jeg ser at mange av de kommunene som har fått de pengene, betaler dem raskt ut – og de pengene treffer, og da blir det også mer rettferdig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-10:
Med all respekt – det har vært store justeringer og tilpasninger i løpet av denne krisen og også iverksatt en rekke ulike ordninger. Det som er problemet med Arbeiderpartiet, er at Arbeiderpartiet snur kappen etter vinden. I perioder der mange ønsker mer penger, ønsker Arbeiderpartiet høyere tak, mer romslige ordninger. Er det noen oppslag om at noen har fått for mye, ønsker Arbeiderpartiet å stramme inn. Er det noe næringslivet nå trenger, er det en konsistent politikk. Vi har fått på plass gode ordninger, og vi ser at Norge er blant de land i verden som har klart seg best. Så vet jeg, for jeg lytter til bedrifter, jeg lytter til arbeidstakere, at det er mange som sliter. Det er mange som har sett at livsverket deres har falt i grus. De ordningene vi har, har reddet mange arbeidsplasser, men vi må erkjenne at i en så dyp krise som vi nå er i, som er den største krisen i moderne tid, er det også noen bedrifter som ikke klarer seg.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-10:
Jeg registrerer at nå er det flere representanter som ønsker gunstigere ordninger. For et par uker siden var lyden en annen. Da ønsket man å stramme inn. Jeg mener vi har hatt et godt samarbeid mellom regjering og storting, og mellom partiene i Stortinget, og at vi har funnet gode ordninger. Jeg mener at Senterpartiet har kommet opp med flere gode forslag. Arbeiderpartiet har gjort det samme, og samlet sett har man funnet ordninger som jeg mener treffer rimelig bra. Så må vi også erkjenne at i en krise som dette er det bedrifter som vil gå konkurs, selv om det er færre konkurser både i 2020 og så langt i 2021 enn det det har vært før. Mange har utsatt skatt og har av den grunn heller ikke fått konkursbegjæringer. Vi vurderer de økonomiske ordningene hele veien, og jeg har sagt fra krisen startet, at de økonomiske virkemidlene kommer til å vare så lenge krisen varer, men de må også tilpasses smitteverntiltakene, for vi kan ikke ha økonomiske tiltak og smitteverntiltak som trekker i stikk motsatt retning.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-10:
Bare for å friske opp hukommelsen noe: Den krisepakken vi la frem den uken da Norge stengte ned, ble laget før beslutningen om at Norge skulle stenges ned, ble tatt. Det tar litt tid fra man starter arbeidet med noen tiltak, og til de legges frem for Stortinget. Så den første krisepakken – og det sa vi på pressekonferansen også – ble laget før beslutningen om nedstenging ble tatt. Vi varslet samme dag at det ville komme nye tiltak fordi det var nødvendig. Den helgen da alle partiene satt på Stortinget og forhandlet om tiltakspakken, satt statsministeren og jeg og diskuterte en ny pakke på 100 mrd. kr. Vi kan nå si at de tiltakene som er iverksatt både på smitte og på den økonomiske siden, har bidratt til at Norge er blant de land i verden som har klart seg best. Jeg mener en viktig grunn til det også er at det har vært et godt samarbeid mellom storting og regjering og mellom partiene i Stortinget. Sammen har vi klart det.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-10:
Jeg bare merker meg at når det kommer forslag fra regjeringen, sier SV at det står vi samlet om, men når det er alle partiene i Stortinget, er det opposisjonen. Sannheten er jo at det var opposisjonen og regjeringspartiene som forhandlet og ble enig. Når regjeringspartiene i Stortinget er enig, betyr det også at regjeringen er enig. Da vi jobbet med en bank- og obligasjonspakke på 100 mrd. kr, var ikke det for å redde bankene. Det var for å redde arbeidsplassene. Det er slik at i den krisen vi er i nå, er det ikke bankene som er problemet, bankene er en del av løsningen. Da vi fikk på plass statsgaranterte lån med 90 pst., var ikke det for å redde banken, det var for å redde bedriften, for å redde arbeidsplassene. Vi ser også at med de ordningene samlet sett er det vel nå om lag 20 mrd. kr som er blitt benyttet av de statsgaranterte lånene og obligasjonene, og det har bidratt til at man har hatt et bedre og mer velfungerende finansielt system, som er viktig for bedrifter og arbeidsplasser.