Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-11-20:
Sametinget er og skal være regjeringens fremste premissleverandør i samiske spørsmål. I 20 år har Sametinget spilt en sentral rolle, både i det samiske miljøet og overfor befolkningen generelt. Det er avgjørende at samarbeidsformene og dialogen mellom Sametinget og regjeringen fungerer godt. Både vi politikere og andre premissleverandører og samfunnet for øvrig har et ansvar for å bevare og videreutvikle samisk kultur. Vi må bygge opp under mangfoldet i det samiske samfunnet og vil være med og sikre samenes rett til et eget språk, kultur og samfunnsliv. Samenes egenart må sikres ved at deres levemåte, kultur og verdier blir ført videre til nye generasjoner. For å kunne utforme en god politikk på dette området trengs det en forståelse av hvilke utfordringer som finnes. Samtidig er det viktig å peke på positive trekk, som samisk kulturliv, samisk mat og samisk reiseliv. Alt dette er med på å styrke identitet og selvfølelse. Samepolitikken krever oppfølging på alle forvaltningsnivå. Den statlige politikken legger premissene for utvikling av samiske samfunn og samisk i storsamfunnet. Politikken på fylkes- og kommunalt plan avgjør mye hvordan de konkrete tiltakene når folk flest. I samiske kjerneområder forutsettes det full tospråklighet i offentlige institusjoner. Skoleverket har imidlertid en utfordring når det gjelder å gi undervisning i og på samisk, og antallet samisktalende har sunket mye de siste årene. Også samiske språk- og kultursentre sliter med å få økonomisk støtte i flere kommuner. Språket er en svært viktig del av kulturen. Det er derfor viktig at det samiske språket blir bevart og videreført. En av de største utfordringene for samiske barn i dag finnes i skolen. Opplæringssituasjonen er bekymringsfull, med både mangel på læremidler på eget språk, manglende lærere til å lære bort og kanskje også rektorer som ikke gir rom for en smidig timeplan. Vi ser at samiske barn ikke får det de har rett til, nemlig en god samisk språkopplæring. Det trengs en bevisst satsing på å utdanne flere samiske lærere og førskolelærere, og tempoet i arbeidet med å utvikle og oppdatere læremateriell på samisk må settes opp. Skolen må bidra mer til å øke norske barns kjennskap til samisk kultur og språk. Det tror jeg også er viktig. Til slutt har jeg lyst til å adressere den kanskje mest alvorlige utfordringen overfor den samiske befolkningen, nemlig det som representanten Heidi Greni også var innom i sitt innlegg; diskrimineringen og trakasseringen som mange samer møter, i mange tilfeller daglig. Mens 3,5 pst. av den norske majoritetsbefolkningen føler seg utsatt for diskriminering, viser forskning at tallet for samisktalende samer er på hele 35 pst. Samer opplever altså ti ganger mer diskriminering enn etniske nordmenn, og det er utenfor de definerte samiske språkområdene samene opplever dette oftest. Her opplever halvparten av samene diskriminering og oppgir å ha blitt mobbet dobbelt så ofte som majoritetsnordmenn i løpet av det siste året. Dette ble eksemplifisert senest for litt over en måned siden av reportasjer om hvordan en ung samisk jente ble verbalt og fysisk angrepet og trakassert av en guttegjeng på et utested i Trondheim. De hetset, knuffet, dyttet og gikk så langt som å tenne på jakken hennes. Dette var ett av mange eksempler på at samer blir utsatt for diskriminering og trakassering på grunn av andres uvitenhet, disrespekt og dårlige holdninger. Dette må vi til livs. Vi har et ansvar ikke bare for å videreføre tradisjonene, språket og kulturen, men også for å skape økt forståelse og respekt for dem. Vi må sikre at samenes levemåte, kultur og verdier blir ført videre i respekt også av nye generasjoner, for Norge tjener på å ha et mangfoldig og rikt samfunn.