Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Representantene fra Venstre tar opp en problemstilling som er høyst relevant, da lærere er en svært viktig yrkesgruppe med tanke på hvordan skolen skal utvikle seg. Det handler jo i neste omgang om hvordan samfunnet vårt skal utvikle seg framover – om vi greier å utvikle kunnskapssamfunnet for alle, også for dem som har utfordringer utover det flertallet møter i skolehverdagen. Dette er vi enige om, men det kan være ulik oppfatning om hvorvidt vi har behov for en nasjonal rekrutteringsplan for lærere. Kunnskapsministeren sier at han følger utviklingen nøye, og at det på dette tidspunktet ikke er grunn til stor bekymring. Men vi vet at mange variabler spiller inn med hensyn til hvor mange som søker lærerutdanning. Med det stramme arbeidsmarkedet vi har nå, må vi sørge for at det blir attraktivt å være lærer. Det betyr at lærerutdanningen må ha høy kvalitet, og at den arbeidsplassen lærerne skal inn i, er attraktiv med hensyn til både lønn og arbeidsmiljø. Som stortingspolitikere skal vi i hvert fall være oss veldig bevisst at når vi snakker om kvalitet i skolen og våre forventninger til den, så skal også skoleeierne være i stand til å følge opp. Dette så vi tydelig i årene med vanskelig kommuneøkonomi. Det var stor forskjell på det som ble uttalt sentralt, og hva som var mulig lokalt. Det oppfattes ikke som en høyning av kvaliteten når lærerårsverk forsvinner og mulighetene til faglig utvikling blir kraftig redusert, og det var tilfellet i Kommune-Norge over flere år. Nå håper jeg vi er ferdige med den tiden, og at vi igjen ser stillingsvekst i skolen. Det vil lette presset på den enkelte lærer, slik at det blir mulig å innfri forventningene vi har til skolen, og dermed oppfatte at en har en god arbeidsplass som en vil anbefale unge mennesker å søke seg til. Vårt bidrag gjennom «Kompetanse for utvikling» er også en vesentlig faktor i den sammenhengen. Likedan er det viktig at de store oppslagene i media om elendige skolebygg, manglende læremidler, osv. kommer bort. For hvem vil utdanne seg til et yrke der det er dårlig arbeids- og læringsmiljø? Fysisk arbeidsmiljø betyr svært mye for at også alt det andre på en arbeidsplass skal fungere. Derfor satser Regjeringen på en rentekompensasjonsordning for skolebygg og på å styrke den generelle kommuneøkonomien, og det er jeg svært glad for. Jeg tror det er feil å si at de fysiske forholdene betyr lite for kvaliteten, og i rekrutteringssammenheng er jeg overbevist om at det er særdeles viktig. KS er, sammen med fagorganisasjonene i skolen, viktige samarbeidsparter for oss når vi ønsker å utvikle skolen. Det gjelder i rekrutteringssammenheng, og det gjelder ikke minst når vi ønsker å beholde lærerne lenger i skolen før de pensjonerer seg. Vi har ordninger for lærerne i dag, med mulighet for nedsatt leseplikt ved fylte 55 år og senere ved fylte 60 år. Men vi kan sikkert legge enda bedre til rette for seniorene, og da er dialogen med KS som den største arbeidsgiveren viktig. Statsråden sier da også at han har og vil ha dialog framover med KS, og det er jeg tilfreds med. Videre er det viktig å se på de ulike trinnene i grunnskolen med tanke på hvor det er mest utfordrende å arbeide. I den sammenhengen vil jeg gjerne peke på ungdomstrinnet. En samlet komite sier at dette trinnet ikke er tatt tilstrekkelig hensyn til gjennom de mange reformene vi har hatt i grunnskolen. Heller ikke gjennom Kunnskapsløftet har vi de spesielle utfordringene som ligger her, tilstrekkelig i fokus. Lærere som jeg møter som jobber i ungdomsskolen, sier at de sliter med å gjøre undervisningen tilpasset ungdommene som er der. Det vil jeg gjerne at vi skal fokusere på framover, og det er jo også naturlig, i og med at frafallsproblematikken i den videregående skolen henger sammen med at mange detter av lasset i ungdomsskolen. Når vi snakker om rekruttering av lærere, kommer vi ikke utenom lærerutdanningene. NOKUTs evalueringsrapport viste at her var det mye å gripe fatt i. Kunnskapsministeren arbeider med oppfølgingen av denne rapporten. Det gjør også lærerutdanningene selv. Ikke minst ser de på hvorledes de kan få til et nærmere samarbeid med den praktiske delen, noe som er helt nødvendig. Det som studentene lærer ved utdanningsinstitusjonene, må henge sammen med det som de møter i skolehverdagen. Mange slutter på lærerutdanningene etter å ha opplevd en praksissituasjon som er utilfredsstillende. Det arbeides også på mange andre områder, bl.a. ved å tilpasse utdanningene til kravet om fordypning i de fagene en skal undervise i, og til de trinnene en skal undervise ved. Alt i alt skjer det mye i forhold til lærerutdanningene og læreryrket som jeg tror vil bidra positivt til rekruttering av lærere.