Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-05-30:
Dagsordenen gikk veldig fort i dag! Vi har da kommet til den saken som gjelder to Dokument nr. 8-forslag – om normerte satser for omsorgslønn i alle kommuner, og om pensjon og folketrygd for dem som mottar omsorgslønn samtidig som de har folketrygd. Begge disse to forslagene er fremmet av Fremskrittspartiet, og komiteen har valgt å behandle dem under ett. En samlet komite understreker betydningen denne omsorgslønnsordningen har ved at de som utfører omsorgsarbeidet, gjerne gjør det i sitt eget hjem, eller i hvert fall i omsorgsmottakerens hjem, og på den måten er det den mest «naturlige» omsorg en kan ha. Den som er omsorgstrengende, kan få være i sitt hjemmemiljø, og samtidig er det en styrke for dem som må utføre dette arbeidet uansett. Vi har sagt at denne omsorgslønnen i hvert fall bør være på linje med det som er lønnsnivået i hjemmehjelpssektoren. Det samme sier sosialministeren i brev til komiteen av 29. april i år. Så langt er komiteen samlet. Når det gjelder å innføre normerte satser for omsorgslønnen, som forslagsstillerne foreslår, har komiteen delt seg. Et flertall bestående av Arbeiderpartiet og regjeringspartiene ber Regjeringen foreta en gjennomgang av ordningen med omsorgslønn for å se på hvordan den fungerer i dag, og på hvilke områder den bør forbedres. Dette flertallet påpeker også at en statlig refusjonsordning kan føre til uheldige vridningseffekter i forhold til hvilke typer tiltak kommunene velger å benytte seg av. Dette flertallet foreslår at Dokument nr. 8:61 vedlegges protokollen. Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet ønsker at det utarbeides normerte satser for omsorgslønn i kommunene, og påpeker at det vil gjøre at det ikke blir så store variasjoner fra kommune til kommune når det gjelder nivået på lønnen som skal gis, og i hvor stort omfang lønnen skal gis. Når det gjelder det andre forslaget, Dokument nr. 8:95, har Stortinget tidligere i forbindelse med behandlingen av Dokument nr. 8:50 for 1998-99 i Innst. S. nr. 13 for 1999-2000 sagt at vi ønsker at Regjeringen utreder konsekvensene av bortfall av 1-årsregelen for alle grupper som blir berørt av denne når det gjelder folketrygden og lønnet arbeid. I St.prp. nr. 1 for 2001-2002 skrev Regjeringen at den vurderte å innføre en tidsbegrenset uførestønad når framtidig arbeidsevne var usikker, og at den skulle utrede dette med sikte på å legge fram en odelstingsproposisjon senest sist høst. Det har imidlertid ikke kommet noe forslag fra Regjeringen på dette området. En samlet komite foreslår nå at det settes en grense på 1 G for inntekt utenom trygdeytelsene som en kan motta når en utfører omsorgslønnet arbeid. Det er viktig at dette kommer på plass, slik at en slipper å få et tap i pensjon som gjør at en ikke ser seg i stand til å utføre omsorgsarbeid det første året en har omsorgslønn og samtidig er uførepensjonist. Det er tungt og krevende å utføre omsorgsarbeid. Ofte er det eldre kvinner som utfører dette arbeidet, og da bør vi tilrettelegge for at det kan være mulig å kombinere uføretrygd og omsorgslønn i den grad det er ønskelig å få det til. Derfor fremmer komiteen følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen sørge for å endre forskrift av 30. april 1997 nr. 0392 § 4 slik at også personer som mottar omsorgslønn, unntas fra folketrygdloven § 12-12 annet ledd. Inntekten før det eventuelt skjer en avkortning av trygden, bør sette til 1 G. Endringen gjøres gjeldende fra 1. januar 2003.» Komiteen viser også til at ektefelletillegget avkortes for den uføre når ektefellens/samboerens omsorgslønn utgjør mer enn 1 G. Komiteen finner dette urimelig og ber Regjeringen på egnet måte komme tilbake til Stortinget med en vurdering av å høyne denne grensen, slik at paret samlet kan få en rimelig inntekt.