trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2003-04-02:
Jeg er helt enig med utdanningsministeren i at det skal være økt lokalt handlingsrom, men det blir ikke noe lokalt handlingsrom uten ressurser. Man må ikke prøve å skape inntrykk av at man kan lage lokale handlingsrom uten at man samtidig tilfører tilstrekkelige ressurser. Det må jo være Høyres problem i forhold til de løftene Høyre kom med før valget, at man ikke bare skulle ha følelsen av å oppleve kvalitet, men at man faktisk skulle få en bedre skole, at man skulle få større ressurser til skolen. De fleste føler i dag at det ikke er mer ressurser til skolen, tvert imot. Kommunene sliter fortsatt – mer enn noen gang – med ressursproblemene. Jeg tror også foreldrene i stor grad føler at det ikke er noen særlig flere ressurser å lene seg på i forhold til den norske skolen. Statsråden sa i et tidligere svar at vi har forskjeller i norsk skole i dag. Da må jeg spørre statsråden: Er det slik at hun mener at de forskjellene vi har i norsk skole, blir mindre med den stramme kommuneøkonomien som denne regjeringen nå har lagt opp til?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2003-04-02:
Jeg er enig med statsråden i at dersom vi i tiden framover følger opp SVs landsmøte, kommer dette til å gå riktig bra! Mediene tegner nå et bilde av en situasjon i skolen der vi har dramatiske kutt, senest i Dagsrevyen i går. I Aften Aften i går fikk vi vite at det skal kuttes dramatisk i Oslo-skolen. Det er klart at dette på sikt vil få konsekvenser for kvaliteten i skolen. Det må vi alle være enige om. Vi ser at det nå begynner å gå ut over delingstimetallet, det går ut over morsmålsundervisningen, osv. At statsråden ikke tar dette helt innover seg, er faktisk ganske alvorlig. Jeg skulle ønske at hun tok det sterkere innover seg. Er dette en villet politikk fra Regjeringens side – det synes jeg er viktig å få vite – at man skal få et kutt i skolen, i utdanningssektoren, framover, eller er dette noe som skjer på tross av det Regjeringen ønsker? Vil Regjeringen ha disse kuttene vi nå ser? Vil Regjeringen at man skal kutte i morsmålsundervisningen? Vil de ha færre timer? Vil de ha færre delingstimer, osv? Er dette noe som skjer på tross av det Regjeringen står for? Det synes jeg det er viktig å få vite.
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-04-02:
Det er tydelig at Høyre er i førersetet i Bondevik-regjeringen når det gjelder skolepolitikken, og jeg kjenner igjen de gamle argumentene om Høyre-skolen, eksamen, karakterer og konkurranse. Jeg synes det er synd at vi har en skolestatsråd som ikke kjemper for penger til den norske skolen, til den offentlige fellesskolen. Jeg synes det er synd at vi har en statsråd som først og fremst er opptatt av å undergrave tilliten til den offentlige fellesskolen ved til stadighet å understreke det som er negativt. Jeg tror alt dette har en sammenheng med ønsket fra denne regjeringen om å privatisere fellesskolen. Får statsråd Clemet det som hun vil, vil det nå være fritt fram for etablering av private skoler med full offentlig finansiering. Etter min oppfatning har vi stort sett en god norsk skole, som kan forbedres. Jeg vil gjerne høre om statsråd Clemet her og nå kort kan si noe godt og positivt om den offentlige norske skolen.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-04-02:
Jeg har et spørsmål til forsvarsministeren. Krigen i Afghanistan startet for om lag ett og et halvt år siden, og mesteparten av denne tiden har Norge deltatt med ulike militære bidrag, bl.a. spesialstyrker, mineryddere, F-16-fly og nå igjen med spesialstyrker. I mange medier kommer det nå til stadighet fram informasjon om at de USA-betalte krigsherrene er tilbake igjen i sine gamle posisjoner fra før krigen, at president Karzai kun kontrollerer Kabul by, og nå til slutt at Taliban er reorganisert og stadig oftere involvert i kamp. Kan forsvarsministeren si noe om utviklingen i Afghanistan den senere tid, om Regjeringen har planer om ytterligere militære bidrag, og om hvilke tidsperspektiver hun ser for seg før målet med krigen er nådd.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-04-02:
Jeg takker for svaret og konstaterer at det er vanskelig for statsråden å være særlig konkret på hva slags tidsperspektiver det er tale om før denne krigen, som vi altså er med på, kan avsluttes. Jeg har et oppfølgingsspørsmål. Tre ganger har norske F-16-fly sluppet bomber i Afghanistan. Offentligheten i Norge vet lite om hva dette har ført til av skader og dødsfall, og om det har gitt noen resultater militært. Vil vi overhodet få noen eksakt informasjon om dette, og vil det bli laget noen rapport om skadeomfanget som vil bli offentliggjort?
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2003-04-02:
Ja, det er riktig at Norge hele tiden har vært aktiv i Afghanistan siden NATO erklærte artikkel 5. Vi har i forhold til størrelsen på landet vårt gjort en betydelig innsats, men mitt klare inntrykk er også at dette har vært en veldig verdifull innsats. Det ble ikke minst understreket da president Karzai var på besøk i Norge i desember og roste den kombinasjonen Norge hadde med både humanitær hjelp og militær tilstedeværelse. Det har ført til at han har muligheter til å drive demokratiutvikling. Jentene er tilbake på skolen, og det er helt klart langt større trygghet i landet enn det var. Det er imidlertid ikke slik at alle problemer er løst, og her peker representanten Bjørklund på viktige problemer også framover. Det er en tradisjon i Afghanistan med ulike stridende krigsherrer rundt om i regionene i landet. ISAF-styrken, som er den FN-mandaterte internasjonale styrken, har først og fremst sin tilstedeværelse i Kabul. Det gjør at det internasjonale samfunn står overfor langsiktige utfordringer også i hele resten av landet. Men trusselsituasjonen overfor norske styrker og allierte bidrag har ikke økt som følge av f.eks. krigen i Irak. Det er jevnlig, og det har hele tiden vært, forsøk på angrep mot koalisjonsstyrkene, men vi vurderer likevel trusselsituasjonen overfor norsk personell for å være moderat og konstant. Når det gjelder planene framover, vil jeg ikke forsøke meg på å sette en sluttdato for alliert tilstedeværelse i Afghanistan. Men det jeg vil si, er at de norske bidragene utvikles i retning av mer og mer sivilt-militært samarbeid, slik det også er indikert med CIMIC-bidraget vårt i ISAF, og at den militære tunge tilstedeværelsen forhåpentligvis kan trappes ned.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2003-04-02:
Det viktigste å meddele her er at de tre tilfellene vi har hatt der vi har brukt våpen fra F-16-fly, har vært helt i tråd med de retningslinjer som Regjeringen har godkjent, og som Stortinget har vært konsultert i forhold til. Det er også riktig å si at i disse tilfellene har det dreid seg om selvforsvarssituasjoner der vi har blitt kalt opp og blitt bedt om å assistere personell på bakken, og da er det en selvfølge at vi stiller opp. Nå er det slik at i går var siste dagen for deltakelsen vår i F-16-tilstedeværelse i Afghanistan. Flyene er på vei hjem, og da er det naturlig at vi gjør det samme der som vi gjorde da vi hentet hjem spesialstyrkene våre i fjor rundt 1. juli, nemlig ta en «lessons learned»-oppsummering. Jeg vil også gjerne ta initiativ til å ha en pressekonferanse knyttet til F-16-bidraget, slik vi hadde ved hjemkomsten rundt 1. juli i fjor. Det betyr ikke at alle opplysninger detaljert vil legges fram, for her er vi også avhengige av hvilke opplysninger resten av alliansen synes det er greit å offentliggjøre.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2003-04-02:
Jeg vil bare innledningsvis si at Marit Nybakk her minte meg på noe viktig, nemlig å rose det mannskapet som har vært der nede. Før de reiste ned, ble det i flere TV-debatter sagt av fremtredende norske personer at norske flygere skulle til Afghanistan for å bombe kvinner og barn. De beskyldningene, som var grove og grunnløse, har vi tilbakevist ved den innsatsen vi har gjort der nede i seks måneder – og det er det all grunn til å legge vekt på. Kanskje en og annen faktisk burde trukket uttalelsene sine og kommet med en unnskyldning overfor dem vi sendte ned. Når det er sagt, vil jeg si at jeg er like opptatt som Marit Nybakk av å opprettholde trykket på vår innsats i Afghanistan. Det synes jeg også var et av de viktige utfallene av president Karzais besøk, nemlig understrekingen av at F-16-flyene i luften ved sin blotte tilstedeværelse var et beroligende element også i forhold til krigsherrene, men at vi ikke måtte glemme den humanitære oppfølgingen. Og det skal jeg også selvfølgelig koordinere med min kollega utviklingsministeren.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2003-04-02:
Jeg tror det er veldig vanskelig å spekulere i en spesiell dato der en får det skiftet som representanten Jacobsen etterlyser. Men jeg vet at SV, sammen med Regjeringen, har vært opptatt av vektleggingen av ISAF-styrkene. SV har støttet det, i motsetning til operasjon «Enduring Freedom», fordi ISAF har hatt dette klare FN-mandatet og har vært satt sammen på en annen måte. Her har vi en felles bekymring for hvordan ISAF-styrkenes fremtid blir. Dette er også et av de viktigste temaene på den internasjonale dagsordenen, at man må sørge for at det ikke blir slik at vi ikke får fylt opp ISAF-styrkene, med all den internasjonale aktiviteten som nå pågår. Her tror jeg det er viktig at både FN, NATO og andre aktører diskuterer hvordan man kan sikre seg at ISAF har en tilstrekkelig sterk tilstedeværelse fremover. Så må vi selvfølgelig også sørge for at den giverlandsgruppen som er etablert for Afghanistan, gjør det den har forpliktet seg til, for tallene er store. Men jeg kan være enig med Jacobsen i at vi har et stykke å gå når det gjelder realisering av prosjektet.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2003-04-02:
Planleggingen av operasjon «Enduring Freedom»s styrkebidrag til Afghanistan skjer i Tampa. Der foregår det slik at alle land har rotasjoner på sine styrkebidrag. Norge har lagt seg på en seks måneders rotasjonslinje for alle bidragene våre, inkludert F-16-styrkene. Tampa har forsikret oss om at det vil være en tilstrekkelig og god tilstedeværelse av F-16-styrker i Manas også etter at de norske flyene drar hjem. Og man understreker: Vi trekker oss ikke ut, vi drar hjem, akkurat slik som forutsatt. Ikke alle andre land har spesialstyrker å sende ned. Det som har vært klart formulert fra Tampas side, er at også de norske spesialstyrkene er en veldig sterkt etterspurt kapasitet. At Norge erstatter F-16-bidraget med spesialstyrker, er helt i tråd med den rotasjonen vi har hatt hele tiden. Etter seks måneder skifter vi og trekker hjem. Det er, ikke minst, også forutsigbarhet for dem hjemme, familien og barna til dem som er der nede. Den forutsigbarheten er det viktig å ta vare på.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2003-04-02:
Jeg skal svare fort. Haag-konvensjonen gjelder selvfølgelig for denne regjeringen. Haag-konvensjonen og alle andre internasjonale konvensjoner av den typen forvaltes av Utenriksdepartementet. Utenriksdepartementet har foretatt en vurdering av tomta for nybygg på Akershus i forhold til Haag-konvensjonen og kommet fram til at den ikke er i strid med Haag-konvensjonen. Når det er sagt, kan jeg også legge til at nåværende lokalisering av Forsvarsdepartementet faktisk er mer problematisk i forhold til Haag-konvensjonen enn den tomta som er funnet for nybygg. Jeg vil dessuten si at den dialogen som er mellom Forsvarsdepartementet og Riksantikvaren, er særdeles god. Man har tatt seg svært god tid med å planlegge dette nybygget nettopp for å kunne ha en så tett dialog med Riksantikvaren som mulig. For hele hensikten bak en lokalisering på Akershus er å slå to fluer i en smekk ved både å ha et nytt integrert forsvarsdepartement der den militære ledelsen og den politiske ledelsen sitter i samme hus, og å ta vare på de gamle bygningene på Akershus. Riksantikvaren har vært enig med meg om én ting spesielt, nemlig at nettopp fordi Forsvaret i dag er de som benytter seg av bygningene av Akershus, vil det være en mye større trussel mot bygningene på Akershus at Forsvaret trekker seg ut enn at Forsvaret er der og tar vare på bygningene og tar vare på hele Akershus-området, slik det fortjener, med de kulturhistoriske verdier som ligger der. Selve denne saken som det er referert til, blir grundig konsekvensutredet, og det blir en reguleringsplan for byggeprosjektet som skal ut på en offentlig høring. Vi gjør alt vi kan for å sikre at alle de problemer som kan dukke opp, blir ivaretatt på en god måte. Det er også bakgrunnen for at Forsvarsdepartementet har besluttet at det integrerte nye forsvarsdepartementet skal flytte inn i eksisterende lokaler på Akershus, for at den andre saken, nybyggsaken, skal kunne ta den nødvendige tid.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2003-04-02:
Jeg er veldig glad for dette spørsmålet. I min fortid har jeg vært kommunalråd for byutvikling i Oslo, og mitt hjerte brenner veldig sterkt for de kulturhistoriske verdiene vi har i denne byen. Jeg ble av Fremskrittspartiet den gang karakterisert som en ren SV-er. I dette tilfellet tror jeg det kan betraktes som ros. Hele poenget med å ta vare på Akershus-området er at her ligger Oslos røtter. Her har vi de tre forsvarsmuseene våre. Her har vi Institutt for forsvarsstudier. Vi har Skolesenteret, Stabsskolen, Forsvarets høgskole, og vi har en rekke kulturarrangement. Alt dette ønsker vi å bringe sammen, og vi ønsker å sikre vedlikeholdet av disse fantastiske bygningene, og det gjør vi bare hvis Forsvaret opprettholder sin tilstedeværelse der. Haag-konvensjonen er vi meget interessert i å rette oss etter, og jeg sa i sted at nåværende plassering er faktisk mer problematisk enn den nye. Så vil jeg bare håper at alle som er opptatt av disse kulturhistoriske bygningene, nå kan begynne å engasjere seg i alt det vi kan få til med den nye lokaliseringen, ikke minst økt synliggjøring for Oslos befolkning.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2003-04-02:
Jeg vil først si at svaret på det spørsmålet jeg har fått fra representanten Width, ble sendt på faks i går tilbake til Width, så da må det ligge et eller annet sted her i huset. Hvis ikke skal du få en kopi av meg etterpå. For øvrig vil jeg takke for det spørsmålet som ble reist skriftlig, og nå gjentatt muntlig, knyttet til denne avtalen med Oslo kommune. Her er realitetene at det har funnet sted en rekke avvik fra denne avtalen siden den ble inngått som en rammeavtale i 1967. Derfor har byråden for nærings- og byutvikling i Oslo kommune og Forsvarsdepartementet i et møte blitt enige om å foreta en nærmere avklaring av hele spørsmålet rundt avtalen, herunder også hvorvidt den bør endres eller opphøre. Ingenting i kontakten mellom nærings- og byutviklingsbyråden og Forsvarsdepartementet tyder på at det er problemstillinger knyttet til denne avtalen som er til hinder for å realisere det nye bygget. Så til tallene: Jeg har ikke mer taletid nå, men jeg kan bare si at det tyder på at også BFO trenger lite grann mer matematikkopplæring.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2003-04-02:
Jeg synes Leif Lund her peker på noe veldig viktig. Med de enormt dramatiske omorganiseringer Forsvaret går igjennom, er kontakten med fagforeningene uhyre viktig, at alle prosesser skjer i åpenhet, og at det informeres. Det er klart at å gå ned 5 000 mann i bemanning og halvere forsvarsledelsen i antall, skjer ikke smertefritt. Stortinget har vedtatt det. Vi følger lojalt opp. Men det er ikke riktig at kostnadsrammene for det nye bygget sprekker. Tvert imot, det jeg svarte komiteen i juni i fjor, var at dette lå innenfor en økonomisk ramme på 515 mill. kr med 80 pst. sikkerhet, dvs. 530 mill. 2003-kroner. De anslagene vi har i dag, avviker ikke noe vesentlig fra dette. Men jeg vil gjenta at det er anslag, for her har vi rutiner for kvalitetssikring eksternt og en rekke slike forhold som skal være gjennomført før man sender det til beslutning til Stortinget. Det er grunnen til at vi flytter inn i eksisterende midlertidige lokaler. Det har nesten ingen kostnader, og så får vi ha den saksbehandlingen vi trenger, med hensyn til det nye bygget, ved at det kommer en egen sak til Stortinget til høsten.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-04-02:
Representanten Bjørklund og jeg var blant fire som var i Kirgisistan for et par uker siden og besøkte de norske styrkene og det norske bakkemannskapet. Jeg har først lyst til å understreke at det vi fikk se og høre, i hvert fall gjorde meg sikker på at vi står overfor norsk personell med veldig stor kompetanse og stor personlig integritet. Vi fikk også svært detaljerte og grundige beskrivelser av de tilfellene der det har vært brukt våpen. Så til oppfølgingen i Afghanistan. Jeg vil understreke det som statsråden sa, at det er viktig med et sivilt-militært samarbeid for å sikre stabilitet i Afghanistan. Samtidig er det slik at man har lett for å glemme ett land når det oppstår konflikter i et annet. Jeg vil be statsråd Krohn Devold, som representant for Regjeringen, sørge for å bidra til at vi får en videre humanitær oppfølging av situasjonen i Afghanistan.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-04-02:
Den krigen vi er med på no i Afghanistan, skal, etter planen iallfall, ende opp i noko anna enn situasjonen slik som han er i dag. Vi bør jo vere spesielt opptekne av å få til overlapping og overgang til sivile tiltak. For eksempel opplevde den sovjetrussiske hæren nettopp å bli ståande med berre militære tiltak og måtte til slutt nærmast rømme heim igjen. Vi må hugse på at sjølv om dei lokale krigsherjingane no er på topp igjen, og pengane til sivile tiltak ikkje akkurat flaumar inn frå det internasjonale samfunnet, bør vi sjå på kva tid overlappinga og overgangen til sivil tilstand skal komme. Ser forsvarsministeren for seg kva tid sivile tiltak skal vere større og viktigare enn militære tiltak i Afghanistan?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-04-02:
Den norske F-16-deltakelsen i Afghanistan er det ingen som er i tvil om, den har bare vært fremragende. Nå er disse flyene på vei hjem, eller de er allerede kommet hjem. De har operert sammen med danske og nederlandske F-16-fly på oppdrag der nede. De danske og nederlandske flyene skal fortsatt være der og operere. De norske reiser hjem. Hvem skal fylle hullet etter de norske flyene, som det åpenbart er behov for fremdeles?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-04-02:
I motsetning til statsråden er ikke jeg like sikker på at dette nybygget på Akershus vil være positivt for Akershus. Den 10. mars skrev jeg et brev til statsråden hvor jeg bad om en tilbakemelding, som jeg ikke har fått ennå, og hvor jeg viser til en vedlagt avtale mellom staten v/ Forsvarsdepartementet og Oslo kommune som tilsier at det ikke er lov å føre opp nybygg eller gjøre forandringer på Akershus. Det kunne være interessant å høre om statsråden har noe å si til det i dag. I tilfelle det er riktig, har Stortinget gjort et feil vedtak. For øvrig mener Fremskrittspartiet at samlokalisering på Akershus i stedet for Huseby er et meningsløst foretakende. Det er pekt på fra enkelte hold og ikke minst fra Forsvarets største fagforening, Befalets Fellesorganisasjon, at det er en kjempesprekk i forbindelse med utbyggingen på Akershus, og at det ikke dreier seg om ½ milliard kr, men om 1½ milliard kr. Da vil det være helt meningsløst å foreta seg noe.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-04-02:
Statsråden sier at hun er den eneste som er opptatt av kvalitet. Var det derfor hun kuttet i den pakken på 1 milliard kr hun arvet etter Lilletun og meg til kvalitetsutvikling i grunnskolen, for å bruke på disse bonusskolene sine? Hun sier at hun er opptatt av dårlige skolebygg. Var det derfor hun foreslo å halvere den pakken som skulle hjelpe kommunene til å pusse opp skolebygg? Hun sier at hun er opptatt av økt handlefrihet i kommunene. Var det derfor den sittende regjeringen halverte veksten i kommuneøkonomien? Så så vi i Aftenposten Aften i går at 40 skoler i Høyre-styrte Oslo må kutte i sine undervisningstilbud fordi man har så trang økonomi. En rektor sier at dette også går ut over den pedagogiske utviklingen, for man har ikke lenger råd til å drive på nye måter – man må drive på mer gammeldags vis. Statsråden viser til de forsøkene som Stoltenberg-regjeringen fikk gjennomført. Der er forutsetningen at ressursene skal opprettholdes. Nå kuttes det. Ett eneste sted plusses det på – det er i de private skolene. De 1 1/2 pst. som går i private skoler, får 400 mill. kr mer, mens det for de 98,5 andre prosentene må kuttes.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2003-04-02:
Jeg har et spørsmål til kulturministeren. Konvensjonen for vern av kultureiendom i væpnet konflikt, Haag-konvensjonen, ble vedtatt i Haag i mai 1954. Haagkonvensjonen trådte i kraft i august 1956. UNESCOs konvensjon om vern av verdens kultur- og naturarv ble vedtatt i november 1972 av UNESCOs generalkonferanse i Paris, og UNESCO-konvensjonen ble ratifisert av Norge 12. mai 1977. Begge konvensjoner er bindende for Norge. Haag-konvensjonen fastsetter at det er sterke begrensninger for plassering av forsvarsanlegg i nærheten av kulturminner. Riksantikvaren, som har et ansvar for Norges etterlevelse av konvensjonen, har gått imot plassering av Forsvarets overkommando på Akershus festning. Riksantikvaren har gitt uttrykk for at han primært ønsker annen lokalisering. Hvordan vil statsråden sikre Akershus festning hvis Forsvarets overkommando blir flyttet dit?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2003-04-02:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg må si det er litt påfallende at kulturministeren ikke vil gå inn i denne saken, i og med at det også gjelder relevant kulturminnevern. Når så er sagt, vil jeg også vise til tilfeller i Afghanistan og i den pågående konflikten i Irak, hvor kulturminner ligger nær militære installasjoner, og hvor dette får konsekvenser. Vi vet også at på grunn av sterke ønsker fra Forsvarsdepartementet om plassering av Forsvarets overkommando på Akershus festning, har Riksantikvaren tatt opp en dialog. Vi er også kjent med at det er en god dialog, og at Forsvaret har redusert byggevolumet sitt noe for å tilfredsstille Riksantikvarens arkitektoniske form og materialbruk. Hvordan vil statsråden sikre kulturverdiene på Akershus festning ved plassering av militære installasjoner?
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-04-02:
Dette er ei spørsmålsstilling som faktisk ikkje ligg på mitt bord, så eg føreslår at den statsråden som har ansvaret for saka, får lov til å svara, nemleg Kristin Krohn Devold.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-04-02:
Eg har òg fått med meg at det er ein del manglar ved kyrkjebygga rundt omkring, og av og til når eg les aviser og høyrer ein del kommentarar herifrå, har eg inntrykk av at kyrkjene begynte å flassa i oktober i fjor, og at før det har alt vore berre bra. No er det blitt gjort eit skikkeleg arbeid med å få klarlagt kor store summar vi snakkar om når det gjeld å ta vare på dei verneverdige kyrkjene vi har. Riksantikvaren seier at det er ubetalte oppgåver her på nærare 3 milliardar kr, kanskje endå meir. Difor må vi setja oss ned og tenkja: Kva skal vi gjera for å få dette til? Det som er sørgjeleg, er at det å ta vare på kyrkjene eigentleg er kommunane sitt ansvar. Kommunane har til dels gjort det, til dels ikkje – heller ikkje i gode økonomiske tider. Difor må vi faktisk setja oss ned og tenkja over kva vi skal gjera for å få kommunane til å ta det ansvaret. Staten må nok òg sjå på korleis ein skal verna enkelte spesielle kyrkjer for å ta vare på dei. Men eg ynskjer eit system der vi ikkje tek frå kommunane det ansvaret dei har for å halda kyrkjene sine i hevd. Vi må koma tilbake med ein plan. Han er ikkje konkret enno, for det er ikkje så veldig lenge sidan eg fekk tala på bordet i forhold til kor store manglane er. Så får vi ta ein dialog med Stortinget om korleis vi i fellesskap skal klara å ta vare på dei kyrkjebygga vi har.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-04-02:
Eg kan ikkje gi noko konkret svar på det i dag, for eg har nyss starta det arbeidet. Vi har ikkje drøfta det i Regjeringa enno. Men når vi er ferdige med arbeidet, kjem vi tilbake til Stortinget. At vi er nøydde til å tenkja langsiktig, er eg heilt samd med representanten i. Eg håpar at vi kan få ein dialog med Stortinget om korleis vi skal leggja til rette for at desse kyrkjene skal bli tekne vare på. Eg er, som sagt, ikkje ferdig med jobben, og difor kan eg ikkje gi representanten nokon langsiktig plan i dag.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-04-02:
No hadde ikkje eg tenkt å nemna desse 20 millionane som Magnhild Meltveit Kleppa var med på å kutta denne gongen, men sidan ho no gjorde det sjølv, var det òg eit val for Senterpartiet: Skal vi gå inn for å halda på dei, fordi vi ikkje får fleirtal for våre milliardar i kommuneøkonomien? Det fekk ikkje Senterpartiet, og det trur eg for så vidt Magnhild Meltveit Kleppa visste om at dei heller ikkje kom til å få. Så det var eit val Senterpartiet òg gjorde. Det som eg er glad for i forhold til den debatten som vi no har hatt om kyrkjeøkonomien, er at vi har fått ei forståing i heile Stortinget om at dette er viktig. Eg trur òg at kommuneøkonomien er viktig her. Difor har ein del av mine siste utspel vore om at vi prioriterer kommuneøkonomien. Så får vi koma til budsjetta som vi legg fram, der ein vil sjå tala sin klare tale. Å trekkja heile kommuneøkonomien inn i ein spontanspørjetime trur eg ikkje vi skal gjera, men eg trur at dei fleste oppfattar prioriteringa frå Kristeleg Folkeparti i forhold til budsjettet for neste år.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-04-02:
Poenget frå Carl I. Hagen er ganske klart, og eg trur Regjeringa kjem til å gripa tak i ein del av desse problemstillingane i revidert nasjonalbudsjett, for vi er òg opptekne av arbeidsløysa. Kvar byggjebransjen eventuelt skal setja i gang, blir ein diskusjon. Svaret kjem når revidert blir lagt fram. Men vi er ikkje frå departementets side ferdige enno når det gjeld korleis vi skal leggja opp dette med byggjebransjen i forhold til kyrkjebygga våre. Eg trur vi treng noko meir tid på det. Men eg reknar med at det som blir lagt fram i revidert, vil visa at vi ynskjer å satsa på byggjebransjesektoren i forhold til arbeidsløysa, utan at eg kan vera noko meir konkret no.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-04-02:
Som allmennkringkastar er det viktig at NRK også har eit tilbod til dei hørselshemma. NRK tekstar i dag i snitt rundt 60 pst. av total sendetid. Å teksta direktesende innslag er vanskeleg og krev avansert teknologi. NRK har i fleire år samarbeidd med SINTEF om å utvikla ein teknologi som kan gjera om tale til tekst. Frå NRK har eg fått opplyst at SINTEF likevel ikkje ser ut til å kunna levera eit tilfredsstillande system innan 2005. NRK har difor, saman med TV 2, vore i drøftingar med IBM og firmaet NST på Voss om eit alternativt system. IBM vil ikkje sjølv utvikla ein norsk versjon av sitt system ViaVoice, fordi den norske marknaden er så liten. NST på Voss har på basis av IBM sin teknologi utvikla eit system for bruk innan avgrensa område, men det er framleis ikkje godt nok. I påvente av eit godt nok tale til tekst-system har NRK i løpet av april klart eit system for teksting frå tastatur betjent av hurtigskrivarar. Systemet vil bli sett i prøvedrift før sommaren. Dette vil kunna gi ei betring for hørselshemma, men vil ikkje vera eit fullgodt system for teksting av debattar og raske ordvekslingar. Det står att eit omfattande utviklingsarbeid for å oppnå eit kvalitativt godt nok system til dette formålet. Vi vil følgja opp dette arbeidet.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-04-02:
Det trur eg spørjaren veit at eg ikkje kjem til å svara på.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-04-02:
At det har skjedd ei dreiing av korleis midlane blir brukte, er for meg ukjent, men det kan eg sjølvsagt ta opp med både NRK-leiinga og TV 2-leiinga dersom det er tilfellet. Eg synest heller ikkje det er ei bra dreiing dersom ein bevisst har brukt meir pengar på vaksenprogram framfor på barneprogram. Elles vil eg gjerne understreka at vi følgjer dette opp. Vi har kome noko kort i forhold til teknologien, men det er ikkje det same som at vi gir opp. Vi reknar med at vi her òg får gode teknologiske løysingar på sikt. Det er viktig at det vi då gjer til slutt, blir av god kvalitet, i staden for at vi får halvgode løysingar.
Leif Lund (Arbeiderpartiet), 2003-04-02:
Da Arbeiderpartiet og regjeringspartiene ble enige om det forsvarspolitiske forliket i vårsesjonen i fjor, var integrert departement et av områdene vi ble enige om. Arbeiderpartiet var tilfreds med det da, og vi er tilfreds med at statsråden nå forsikrer Stortinget om at kostnadene for bygget ikke avviker nevneverdig fra det som det tidligere ble informert om. Jeg forventer at statsråden framover vil holde Stortinget orientert ikke bare om de økonomiske sidene ved integrert departement, men også om andre forhold, herunder de ansattes deltakelse i omorganiseringsprosessen og de organisatoriske utfordringer knyttet til de store organisasjonsendringer som Forsvaret nå holder på med.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2003-04-02:
Jeg vil stille et spørsmål til kirkeministeren. Kirken er viktig for svært mange mennesker i vårt land. Det ser vi når mennesker samles til gudstjeneste rundt ord og sakrament og til kirkelige handlinger i både glede og sorg. Vi er mange som ønsker denne åpne og inkluderende folkekirken, og er glad for at mange mennesker kjenner et eierforhold til sin lokale kirke. Kirkemøtet i fjor høst var usedvanlig tydelig da det uttalte seg om Kirkens økonomi, og understreket sammenhengen mellom kommuneøkonomi og Kirkens økonomi. Om lag 70 pst. av Kirkens budsjett er kommunale midler. Jeg vil rette oppmerksomheten mot kirkebyggene og spørre: Hvilken langsiktig strategi har Regjeringen for å stoppe det forfallet som preger mange av landets kirkebygg?
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2003-04-02:
Riksantikvaren anslår at 750 kirker har et behov på ca. 3,5 milliarder kr. Så har vi mellom 900 og 1 000 kirker til, der man anslår et vedlikeholdsbehov på 4 milliarder kr for å stoppe den akselererende ødeleggelsen av disse. Det er formidable tall. Jeg mener heller ikke at kirkene begynte å flasse i fjor, og jeg ønsker ikke på noen måte å legge all skyld på Regjeringen, selv om kommuneøkonomien faktisk er blitt vanskeligere de to siste årene enn den har vært på mange år. Det er ikke poenget. Jeg stiller spørsmålet, for jeg antar at det opptar kirkeministeren: Hvordan tenker man seg langsiktig at denne formidable oppgaven skal kunne løses?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2003-04-02:
Dersom Regjeringa vil velja å styrkja Kyrkja, både med omsyn til bygg og når det gjeld dei kutta i bemanninga som kommunane no er nøydde til å gjera, og som lokalt går ut over Kyrkja, må Regjeringa gjera nokre val. No viser deira eigne tal at dei som tente over 350 000 kr, fekk 6 000 kr i skattelette, mens dei som tener mindre og minst, fekk nokre hundrelappar. Så veit eg at statsråden er sår over 20 mill. kr som vart kutta til fellesråda. Det gjorde partia som hadde fleire milliardar kroner til kommunane, der fellesråda totalt ville hatt meir. Vil statsråden no prioritera fellesskapen framover? Vil ho engasjera seg for eldre, skular og kyrkjer, eller vil ho stø opp om Høgre si varsling om ytterlegare 14 milliardar kr i skattelette?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2003-04-02:
Eg skal få stilla følgjande spørsmål til sosialministeren: «Pårørandesenteret i Stavanger har vist seg å fylla ein svært viktig funksjon for pårørande til personar med rus- og/eller psykiatriproblem. Evalueringsrapporten deira bør ha overføringsverdi som grunnlag for liknande senter i andre delar av landet. Kjem statsråden til å ta noko initiativ i så måte?»
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2003-04-02:
Pårørandesenteret i Stavanger fekk startmidlar frå sentrumsregjeringa i ein treårsperiode. Dei hadde planar om, og dei følgde opp planane med, eit lågterskeltilbod for pårørande, slik at pårørande opplever å vera primærklientar – eit fagleg profesjonelt tilbod, eit helseførebyggjande tilbod, eit tilbod som ein faktisk kan påstå er med på å spara midlar langt inn på sosialministeren sitt budsjett, eg tenkjer i forhold til sjukemelding og uføretrygding. Det handlar om telefonisk rådgjeving, individuelle samtalar og parsamtalar, familiegrupper og andre grupper, og det handlar om informasjon og undervisning. Pårørandesenteret klarar seg no sjølv økonomisk, men det eg spør om, er: Ser ikkje sosialministeren noka moglegheit til å gje startmidlar til andre senter og dermed innsparingar på andre budsjett?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2003-04-02:
Det er bra at statsråden har tru på metoden. Det er bra at ho føreset at Helsedirektoratet følgjer opp, og at òg Borgestadklinikken gjer sin del av denne jobben. Det som likevel er dilemmaet akkurat no både i Haugesund og i andre kommunar som vurderer denne modellen, er at der er ein kjempestram kommuneøkonomi. Det inneber at det som kommunane no diskuterer, jo ikkje er nye tiltak, men det er faktisk å kutta i eksisterande tilbod, og det kan endåtil gå ut over både sosial- og helsetenester. Då er det mitt syn at sosialministeren skulle sjå moglegheita til å styrkja ei rettleiingsteneste som faktisk kan forhindra noko sjukefråvær, til og med kanskje noko uføretrygd, ved at folk kan koma inn i ein positiv måte å meistra kvardagen på. Ser ikkje statsråden òg den samanhengen?
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2003-04-02:
Signalene fra næringslivet og byggeindustrien om dagen er meget nedslående. Det er en vekst i arbeidsledigheten, også i byggebransjen. Ville det ikke da være fornuftig om statsråden fremskyndet sin vurdering av å komme med ekstraordinære statlige tilskudd til vedlikehold av kirkebygninger, ikke direkte til kommunene, men som en statlig direkte tilskuddsordning til vedlikehold av våre kirker? Ville det ikke være naturlig at dette tas opp i forbindelse med Regjeringens drøftelser om revidert nasjonalbudsjett, fordi det faktisk er nå vi har ledige ressurser til å foreta vedlikeholdsarbeid. Staten har, som alle vet, godt med penger. Da er det bedre at bygningsarbeidere bl.a. også kan vedlikeholde kirker i tillegg til skolebygninger og annet, fremfor passivt å motta ledighetstrygd.
Eli Sollied Øveraas (Senterpartiet), 2003-04-02:
Eg vil stille følgjande spørsmål til kyrkje- og kulturministeren: «Under behandlinga av budsjettet hausten 2002 bad Stortinget departementet om å bidra til at direktesendte program i NRK vart teksta, og at teksteprosenten innan 31. desember 2005 skal vere 50 pst. av alle program med norsk tale, både førehandsproduserte og direktesende. Kan statsråden orientere om kor langt dette arbeidet har kome?»
Eli Sollied Øveraas (Senterpartiet), 2003-04-02:
Eg takkar statsråden for svaret. Eg synest det er positivt å registrere at statsråden verka ærleg engasjert i problemstillinga. I 2001 svarte statsråden i ein replikk til meg at dette var interessant, og at det ville ho følgje opp. No stadfesta ho ein del ting innanfor det teknologiske området som vi eigentleg veit, men vi veit også at m.a. i England har dei kome lenger enn det ser ut til at det ligg til rette for her i Noreg. Så sa ho at det skal vere prøvedrift før sommaren. Vi veit også at dette vil koste midlar. Kulturministeren har vore krystallklar i lekkasjar om kommuneøkonomien. Eg er så frimodig å minne om at Stortinget i fire punkt har sagt noko veldig klart om teksting, der det også blir sagt at vi ønskjer at det blir sett av statlege midlar til å tilpasse den teknologien som vi har i utlandet, til norske forhold. Då er eg så frimodig å spørje kulturministeren om dette vil bli følgt opp, anten i revidert eller i budsjettet til hausten.
Eli Sollied Øveraas (Senterpartiet), 2003-04-02:
Det var eit kort og greitt svar. Eg merka meg det at under spontanspørjetimen følgde ho opp tidlegare lovnader innanfor kommuneøkonomien. Men det får vere statsråden sitt val. Vi har over 600 000 nordmenn som vi karakteriserer som hørselshemma. Eg trur det er mange som imøteser både NRK og statsråden sin medverknad i denne saka. Så langt er vi i alle fall på veg. Vi veit at blant dei 600 000 er det ei mengd barn som er hørselshemma. Det som eg er gjort kjend med no, er at mange av barneprogramma – det er barne-TV, det er filmar, det er reiseprogram – har gått utan tekst, fordi det vart sett inn ressursar til å tekste andre program. Synest statsråden det er akseptabelt at det er mange tusen ungar som rett og slett får tilbodet sitt redusert? Kan statsråden tenkje seg å ta eit initiativ for å rette opp det som no er blitt negativt for dei ungane?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-04-02:
Stadig flere kvinner kommer til landet gjennom familiegjenforening på grunnlag av ekteskap. Ekteskapet kan i noen tilfeller være formidlet via Internett eller gjennom et ekteskapsbyrå, slik det refereres til i representanten Bekkemellem Orheims spørsmål. Vi er kjent med at en økende andel av disse kvinnene også utsettes for vold og overgrep av ektefellen og må søke tilflukt på krisesentrene. I noen tilfeller finner vi eksempler på at en og samme mann har hentet mange kvinner som etter kort tid byttes ut med nye. Vi har iverksatt tiltak for at disse kvinnene skal få en best mulig behandling i de tilfeller de henvender seg til politiet. Alle politidistrikter fikk fra 1. juli en familievoldskoordinator, som skal bidra til at politidistriktene behandler alle slike saker med høy profesjonalitet, uansett hvilket politidistrikt ofrene henvender seg til. Problemene i noen tilfeller er at politiet kommer til kunnskap om disse sakene i ettertid. I tillegg er dette meget komplekse saker, som krever individuell behandling. Jeg vil imidlertid vurdere flere tiltak. Dette gjelder bl.a. forslaget om å gi utlendingsmyndighetene mulighet til å innhente opplysninger fra strafferegisteret, slik at de kvinner som søker familiegjenforening med herboende ektefelle, kan advares mot å inngå ekteskap med vedkommende mann. Pr. i dag har utlendingsmyndighetene ikke hjemmel for å avslå en søknad om familiegjenforening fordi det foreligger opplysninger eller mistanke om at norske borgere har mishandlet tidligere ektefelle. Et lovutvalg som er nedsatt for å gjennomgå utlendingsloven, vil imidlertid se nærmere på disse spørsmålene. Lovutvalget vil levere sin innstilling ved utgangen av 2003. Jeg er imidlertid skeptisk til å iverksette tiltak som utelukkende baseres på å lovregulere slik virksomhet. I mange tilfeller vil ikke politiet være kjent med at en lovovertredelse kan eller vil bli begått. Lovregulerende tiltak vil derfor kunne gi falsk trygghet og således få ingen eller kun en begrenset virkning i forhold til det som er hensikten, nemlig å forhindre at disse kvinnene utsettes for nedverdigende behandling eller alvorlig voldskriminalitet. I tillegg til en eventuell lovregulering bør det derfor utarbeides informasjonsmateriell på aktuelle språk, der kvinnene gis informasjon om sine rettigheter og hvordan det offentlige hjelpeapparatet fungerer i Norge. En mulighet vil kunne være å distribuere informasjonsmateriellet i forbindelse med søknaden om opphold i Norge. I forbindelse med arbeidet med ny handlingsplan, «Vold mot kvinner», vil de nevnte tiltak bli vurdert. Der vil vi også vurdere ytterligere tiltak for å beskytte denne gruppen kvinner, slik de er presentert i representantens spørsmål.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-04-02:
Representanten og jeg har det samme engasjementet. Vi skal bruke loven der den rekker og med fornuft kan anvendes. Det var det jeg sa i hovedsvaret, og det er rett oppfattet, slik som det er blitt fortolket. Jeg er også kjent med den svenske ordningen, og det er nettopp slike tiltak som vil aktualiseres i forbindelse med det å gå inn i strafferegisteret, slik at man kan gi opplysninger i tilfeller hvor en person tidligere er straffet for vold. Den andre siden av dette er å nå fram med informasjon. Det har vi lagt opp til i forbindelse med et annet tiltak, som dessverre er i slekt med dette, nemlig trafficking, hvor vi i tillegg til lovregulering også bruker informasjonstiltak. Jeg er enig med representanten i at i situasjoner der ekteskap inngås på dette grunnlag, er vi nødt til å styrke rettssikkerheten for kvinnene som utsettes for overgrep. Jeg har tidligere svart på spørsmål til meg i Stortinget at den svenske ordningen er ett av de tiltak som vi vil ta med i jobben til dette lovutvalget som jeg har vist til i hovedsvaret mitt. Vi har en ny utfordring, og den må vi møte.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-04-02:
Det er ingen som dør av å være romslig. Jeg startet Handlingsplanen mot vold i samliv, som også hadde med noen av disse aspektene, og den ble videreført av justisminister Hanne Harlem. Det gav jeg henne ros for, og det var helt naturlig å ta opp tråden. Som politikere må vi av og til konstatere at vi faktisk står sammen i saker, og da gjør vi det. Så kan vi benytte vår politiske kreativitet til å bli dyktige politiske håndverkere for å hjelpe dem som trenger det. Og der føler jeg at representanten og jeg er på den samme banehalvdelen.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-04-02:
Jeg vil først få understreke at det følgebrevet som representanten Storberget viser til, ikke er utarbeidet av eller på noen måte klarert med Justisdepartementet. Norges Skogeierforbund har utarbeidet følgebrevet på eget initiativ, og brevet ble ikke forevist departementet før det ble utsendt. Justisdepartementet innestår derfor ikke for innholdet i brevet. Årsaken til at Justisdepartementets logo står trykt på brevet, skyldes ifølge Skogeierforbundet en feil under trykkingen. Logoen skulle vært trykt på selve spørreskjemaet som er utarbeidet av departementet, og ikke på følgebrevet utarbeidet av Skogeierforbundet. Departementet ble av Skogeierforbundet først gjort oppmerksom på denne feilen etter at brevet og spørreskjemaet var blitt utsendt. Departementet har derfor ikke hatt noen mulighet til å rette feilen. Jeg beklager at brevet på denne måten feilaktig gir inntrykk av at Justisdepartementet innestår for brevets innhold. Jeg vil understreke at departementet tar sterkt avstand fra den vinkling som Skogeierforbundet har valgt i sitt følgebrev. Det har hele tiden vært en klar forutsetning for undersøkelsen at den skulle gjennomføres på en nøytral måte for på denne måten å sikre best mulig faktakunnskap om virkningen av tomtefesteloven § 15. Dette er også årsaken til at departementet i forbindelse med undersøkelsen har valgt å samarbeide både med grunneiersiden og med festersiden. Skogeierforbundet har opplyst at de i neste nummer av Skogeieren vil redegjøre for den feil som er begått, og at de overfor Justisdepartementet vil beklage det som er gjort fra deres side.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-04-02:
Nå er Justisdepartementet allerede frikjent i avisen Østlendingen, med behørig kommentar fra representanten Storberget. La meg sitere: «Departementet frikjent for ran– En sterkt beklagelig feil. Justisdepartementet står ikke bak vår næringspolitiske tekst, sier Bjørn Lauritzen i Skogeierforbundet.» Det er jo rett og rimelig at man reagerer på det som er, og jeg regner med at representanten leser Østlendingen, akkurat som statsråden gjør, men la oss nå legge den gode hensikt til grunn. For å nå de mål som representanten Storberget og jeg er enige om, nemlig at vi skal få fram en sak raskest mulig, samarbeider vi ikke bare med Skogeierforbundet. Vi samarbeider med Bondelaget, Tomtefesteforbundet og Allmenningsforbundet. Spørreundersøkelsen vil gå ut på en skikkelig måte, og vi regner med at svarene er retningsgivende. Så vil departementet foreta sin politiske vurdering. Jeg konstaterer at de som har misbrukt vår logo, som de sier, ved «en teknisk feil», har lagt seg flate for oss, og da følger vi den parolen at når man har unnskyldt seg på behørig kraftig måte, er saken tatt til etterretning fra vår side.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-04-02:
Denne saken har en saklig kjerne og en polemisk kjerne. Den saklige kjernen er at Stortinget raskt ville ha en evaluering. Det får Stortinget. De vil også ha lovforarbeider. Det får Stortinget. Den polemiske kjernen er neppe representanten Storberget helt ukjent med. Han har selv i den gode saks tjeneste vært skarp i polemikken, og det er hans rett som en aktiv politiker. Han må regne med å legge til grunn at Justisdepartementet klarer å sortere mellom polemikere, enten de nå representerer Skogeierforbundet eller det er representanten Storberget. Det er nemlig slik at vi har en selvstendig plikt å forholde oss til de føringer Stortinget har gitt, og det kommer vi til å gjøre. Så får Stortinget tilbake det materiale som de har bestilt, og som jeg har kommentert og gitt tilslutning til i behørige runder i dette hus, senest for ikke så lenge siden. Så møtes vi med de løsninger som vil bli lagt på bordet da.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-04-02:
Det er en viktig oppgave for Justisdepartementet, i samarbeid med andre sentrale og lokale myndigheter, å videreutvikle tilbudet til menn med voldsproblematikk. Foruten det tilbudet som gis ved Alternativ til Vold – ATV – i Oslo, Langesund og Drammen, er det etablert i alt fire behandlingstilbud til voldsutøvende menn i Norge. Tilbudet er lokalisert ved følgende institusjoner: prosjekt Sinnemestering ved Brøset i TrondheimInstitutt for Klinisk Sexologi og Terapifamilievoldsprosjektet ved familievernkontoret i Moldede øvrige regionale kompetansesentrene for fengsels-, sikkerhets- og rettspsykiatri I tillegg etablerte Barne- og familiedepartementet i september 2002 det første ressurssenteret for menn i Norge – REFORM. Senteret skal sette i fokus menns problemer og muligheter og skal være et sted å gå for menn i krise, sorg og vanskeligheter. Hovedaktiviteter for senteret er bl.a. opprettelse og drift av ressursgrupper for menn i ulike livssituasjoner, psykologisk og juridisk veiledning og rådgivning ved skilsmisse og barnefordeling. REFORM er i første omgang etablert som et treårig prosjekt. Justisdepartementet har i samarbeid med Barne- og familiedepartementet og Helsedepartementet gitt et krisetilskudd på kr 1 610 000 til Alternativ til Vold i 2003. Tilskuddet er en videreføring av den «krisebevilgning» på kr 800 000 som ble gitt i 2002. Tildelingen ble gitt fordi departementet anser det arbeidet som Alternativ til Vold utfører, for å være meget viktig for å utvikle kompetansen på hvordan man best kan hjelpe menn som er motivert til å komme ut av voldsbruk. I tillegg til den direkte støtten til Alternativ til Volds arbeid for å spre kompetanse på nasjonalt nivå er det over Justisdepartementets budsjett for 2003 avsatt ytterligere 1,5 mill. kr til sinnemestringsprogram rettet mot voldelige menn. I samarbeid med Barne- og familiedepartementet, Sosialdepartementet og Helsedepartementet vil Justisdepartementet i løpet av 2003 utarbeide en ny handlingsplan når det gjelder vold mot kvinner. Et viktig satsingsområde i den nye handlingsplanen vil være tiltak knyttet til å utvikle et landsdekkende tilbud innen voldsbehandling og sinnemestring, slik også Stortinget har bedt Regjeringen om i Budsjett-innst. S. nr. 4 for 2002-2003.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-04-02:
Det er nok dessverre et område hvor vi både må forebygge, drive brannslukning og reparere. Vi må sette i verk alle tiltakene samtidig og ha de tankene klare i hodet. Fordi vi har ligget etter, måtte vi starte med brannslukning og tiltakene overfor kvinner. Så har vi erkjent, bl.a. gjennom Alternativ til Volds arbeid, at det er mulig, hvis man kommer til på rett tidspunkt og på rett måte, å hjelpe veldig mange menn som ikke mestrer sine problemer. Det er bakgrunnen for det svaret jeg har gitt, og som også ligger i representantens engasjement, slik jeg oppfatter det. Jeg deler den oppfatning at dette tilbudet må vi utvikle. Det vil nettopp bli et avgjørende punkt i den nye handlingsplanen mot vold i samliv, hvordan vi skal nå menn, men også de barna som lever i disse samlivene. Da vil vi kunne se på hvordan den kompetansen vi har, skal bygges ut videre. Vi har nå sikret oss grunnsatsingen på Alternativ til Vold. Så får vi se hvordan dette tiltaket kan brukes videre og hvordan også andre tiltak kan brukes. Jeg deler representantens oppfatning av at her kan vi også gjøre et arbeid ved å være ute i forkant og ikke bare måtte drive brannslukning. Vi trenger altså å tenke alle tankene i sammenheng.