trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-05-05:
Utslippene fra luftfarten har økt betydelig siden 1990, og veksten i flytrafikken er en utfordring om vi skal klare å få ned klimagassutslippene. I fjor la Solberg-regjeringen fram Klimaplanen for 2021–2030, og her står det at det skal legges til rette for innfasing av lav- og nullutslippsfly ved norske lufthavner, og at Norge skal bli en arena for testing og utvikling av den type fly. Høyre følger i dag opp klimaplanen og er mer konkret på det som gjelder luftfart. Derfor foreslår vi å sette i gang arbeidet med et grønt luftfartsprogram i Norge. Det vil bidra til i større grad å legge til rette for innovasjon, testing og utvikling av grønn luftfart, sånn at vi får ned klimagassutslippene fra luftfarten, ikke bare i Norge, men også i resten av verden. En satsing på grønn luftfart vil også være med og skape nye bedrifter og flere arbeidsplasser. Som stortingsrepresentant fra Nord-Norge kommer det kanskje ikke som noen overraskelse at jeg mener at Nord-Norge har de aller beste forutsetningene for å ta en lederrolle i satsingen på grønn luftfart, og det er flere gode grunner til det. For det første er det nordnorske kortbanenettet, som ble utviklet på 60- og 70-tallet helt, unikt. Utviklingen og testingen av lav- og nullutslippsfly må i første omgang skje i småskala, og i Nord-Norge ligger lufthavner relativt nær hverandre i distanse, og i tillegg har de klimatiske og topografiske forhold som gjør det ganske egnet. For det andre er det allerede etablert gode og sterke kompetansemiljøer på luftfart i Nord-Norge, bl.a. ved UiT Norges arktiske universitet, som har flere utdanninger innen luftfartsvitenskap, og som er i gang med prosjektet TASIC, Tromsø Arctic Simulation Centre, som skal være et nasjonalt simuleringssenter bl.a. for fly. Og for det tredje er en ved Bardufoss lufthavn allerede i gang med å teste elektriske fly. Men det er trasig å se at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV kommer til å stemme ned forslaget fra Høyre om å sette i gang arbeidet med et grønt luftfartsprogram i Norge. Det viser at ambisjonsnivået ikke er høyt nok. Vi så det også i tilleggsproposisjonen til statsbudsjettet i høst, der de samme partiene kuttet de 25 millionene som Solberg-regjeringen hadde lagt inn i statsbudsjettet for 2022 til opprettelse av forskningssentre for bærekraftig transport i Norge. Norge trenger å få opp farten på satsingen på grønn luftfart, og et grønt luftfartsprogram, som Høyre har foreslått, ville ha bidratt til det – og gjerne med Nord-Norge som utgangspunkt, hvis du spør meg.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-05-05:
Bare kort til den siste utvekslingen som var her mellom representantene Thorheim og Torset: Jeg mener at SV også har et ansvar for å følge opp dette her. Det er derfor det er så synd at en stemmer ned et grønt luftfartsprogram i dag, for det ville betydd at en hadde kommet raskere i gang med det. Som jeg også sa i mitt innlegg, foreslo Solberg-regjeringen 25 mill. kr til forskningssentre for bærekraftig transport. SV hadde mulighet til å rette det opp i budsjettforliket med Arbeiderpartiet og Senterpartiet i november, men den muligheten valgte SV ikke å benytte seg av. Det syns jeg er veldig dumt. I tillegg stemmer de i dag ned forslaget om et grønt luftfartsprogram. Her må på en måte ambisjonene og ordene også stå i forhold til de handlingene en har. Det er klart at Høyre ønsker å være framoverlent på grønn luftfart, sånn at vi får ned utslippene. Det er viktig. Vi har forpliktelser både i Parisavtalen og i den klimaplanen som ble lagt fram av Solberg-regjeringen i fjor. I tillegg er det et moment der som handler om hvordan vi kan skape norsk næringsliv basert på dette her, hvordan vi kan utvikle ny teknologi som skaper arbeidsplasser, som skaper bedrifter, der vi igjen kan eksportere den teknologien ut til resten av verden. Det er derfor jeg syns det er dumt at en også stemmer imot dette. Jeg klarer ikke å unngå å bemerke at representanten fra Senterpartiet snakket om at det var kaos på Tromsø lufthavn, Langnes. Grunnen til at det er litt kaos der nå, er nettopp at Solberg-regjeringen har investert 500–600 mill. kr for å oppgradere flyplassen sånn at det blir enklere for nordnorske pasienter å komme seg ut til de ulike flyplassene i Nord-Norge. Det er iallfall nytt for meg at Senterpartiet er mot den utbyggingen når Senterpartiet i hvert fall i andre deler av Nord-Norge har vært veldig for den investeringen Solberg-regjeringen la opp til på Tromsø lufthavn, Langnes. Det at det blir litt kaos, tenker jeg bare er bra, for det viser at en er villig til å investere og også utvikle flyplasstilbudet i Nord-Norge.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-05:
Først av alt vil jeg takke komiteen for et godt arbeid, og vi vil i dag, i hvert fall når saken voteres over, få tatt noen nye, viktige skritt i retning av satsingen på hydrogen. Det å satse på hydrogen og ammoniakk er viktig i arbeidet med å kutte utslippene av klimagasser, særlig fra industrien, skipsfarten og tungtransporten. I tillegg er det også et potensial for å bruke hydrogen i togdriften, og det er kjent at vi fortsatt har noen togstrekninger i dette landet som drives med diesel. Flere plasser i landet er det også planer om hydrogenproduksjon, bl.a. i Berlevåg, i Glomfjord, Meråker og andre plasser. Under den forrige regjeringen ble det bestemt at ferjene i det nye anbudet på Vestfjord-sambandet skal gå på hydrogen. I tillegg til å kutte utslipp av klimagasser vil dette bidra til å skape lønnsomhet for hydrogenproduksjon i Nordland, og da nærmere bestemt Glomfjord. Dette var en svært viktig avgjørelse, som har og hadde støtte langt utover den daværende regjeringen. I diskusjonen om hydrogensatsing blir vi ofte også stilt overfor det evige dilemma mellom høna og egget – hva kommer først? Bruken eller produksjonen? Svaret er begge deler, og jeg er glad for at hele komiteen mener det haster med å få på plass virkemidler som sikrer lønnsomhet i produksjon og i bruken av hydrogen og ammoniakk i Norge. Det er en samlet komité som peker på at vi tidligere i år så at de store planene om hydrogenproduksjon på Mongstad, i regi av Equinor, Eviny og Air Liquide, ble lagt i skuffen, og som beklager dette. Grunnen var manglende forutsigbarhet i rammebetingelsene. Det er en samlet komité som viser behovet for raskt å få på plass bedre rammebetingelser, f.eks. differansekontrakter, som kan gjøre det lønnsomt å bruke hydrogen og ammoniakk selv om prisen er noe høyere enn fossilt brensel. Så regner jeg med at de ulike partiene redegjøre for sine ulike standpunkt og forslag i denne saken, og jeg vil med det ta opp de forslag som SV er en del av.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-05:
Tidligere i år kom den kjedelige nyheten om at hydrogenprosjektet på Mongstad i regi av Eviny, Air Liquide og Equinor ble skrinlagt. En hovedgrunn til at dette ble skrinlagt, var den manglende innsatsen fra regjeringen bl.a. på differansekontrakter, som kunne ha sikret lønnsomhet i dette arbeidet. I svarbrevet til komiteen skriver olje- og energiministeren at Olje- og energidepartementet vil sette i gang et helhetlig utredningsarbeid om mulighetene innen hydrogen, der vurdering av nye virkemidler vil inngå. Mitt spørsmål er: Når kommer denne utredningen, og når kan aktørene ha trygghet for å sette i gang sine prosjekter?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-05:
Kan jeg da tolke svaret fra statsråden dit hen at han mener det var helt greit at hydrogenprosjektet på Mongstad ble skrinlagt?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-05:
Det er flere fylkeskommuner som nå som sitter og vurderer nye anbud for bl.a. hurtigbåttrafikken, og som ønsker å satse på nullutslippsløsninger, men som per i dag ikke har sikkerhet for at de økte kostnadene det kan medføre, blir dekket. I budsjettavtalen fra i fjor høst som SV inngikk med regjeringspartiene, står det heldigvis et punkt om at staten skal bidra til å dekke merkostnadene knyttet til valg av nullutslippsløsninger på bl.a. hurtigbåter. Det forventer vi at regjeringen oppfyller nå i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, sånn at vi framover unngår å inngå anbud som betyr store utslipp. Intensjonen i forslag nr. 10, fra Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, om å øke den økonomiske støtten til nullutslippsløsninger, deler vi, men vi er redd for at det å ta det fra Klimasats uten samtidig å si at Klimasats skal styrkes, blir feil og vil gå ut over andre viktige klimatiltak. Derfor kommer vi ikke til å støtte det forslaget. Men vi forventer allikevel at regjeringen oppfyller punktet fra budsjettavtalen i revidert nasjonalbudsjett, som gjør at vi får nullutslippsløsningene på vannet framover.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-05:
De omtalte forslagene fra Fremskrittspartiet og Høyre som nå er blitt tatt opp, er dårlige forslag som ikke løser noen verdens ting – de bidrar tvert imot til å skape og forsterke en klimakrise. Hvis man med dette tenker å hjelpe Europa med å frigjøre seg fra russisk gass, viser det at man vet utrolig lite om hvordan det fungerer og hvor lang tid det tar i norsk olje- og gasspolitikk. Hvis man begynner å lete i dag og gjør et funn i morgen, tar det 15–20 år til man får begynt å utvinne den oljen og gassen – 15–20 år: Da skriver vi 2040. Det er i en periode hvor både Norge og Europa skal ha nærmest netto null utslipp av klimagasser. Europa vil ha kommet langt lenger i sin klimapolitikk på det tidspunktet, og flere land vil sannsynligvis ha fulgt etter Danmark, som for kort tid siden sa at ikke bare skulle de kutte sine utslipp med 70 pst., de skulle også gjøre seg uavhengig av fossil gass. Så den gassen og den oljen som Høyre og Fremskrittspartiet nå ønsker å legge til rette for at vi skal finne og ta opp, er det ikke sikkert det er noen kjøpere av på det tidspunktet plattformene står klare. Da vil det ha kostet oss mye penger og store utslipp, og vi vil ha brukt verdifull kompetanse og arbeidskraft på fortidens løsninger framfor å bruke den kompetansen og arbeidskraften på utvikling av f.eks. havvind. Det er bekymringsfullt at vi nå står foran et femtitall nye olje- og gassprosjekter som følge av oljeskattepakken, som vil legge beslag på viktige ressurser i verftsindustrien langs norskekysten. Det er også en veldig bekymringsfull utvikling innenfor det vi har hørt om TFO-ordningen, tildeling i forhåndsdefinerte områder. I det siste forslaget fra regjeringen til TFO-utlysning som nå er på høring, foreslås det å lyse ut blokker innenfor den faktiske iskanten. Dette er områder som er viktige produksjonsområder for mat i Barentshavet, og det er viktig å få disse sakene til behandling. Jeg tar derfor opp det forslaget SV er en del av.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-05:
I dagens utgave av avisen Klassekampen kan vi lese at Equinor tar mål av seg til å bli det siste fossile energiselskap i verden. Er det et mål som statsråden deler?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-05:
Da kan jeg forsikre statsråden om at næringsministeren skal få det spørsmålet fra undertegnede. Så skal jeg stille statsråden et spørsmål om den pågående TFO-høringsrunden 2022. Som jeg sa i mitt innlegg, ligger noen av de foreslåtte blokkene fra regjeringen innenfor den faktiske iskanten, og jeg tror ikke vi trenger å være spåmenn, verken statsråden eller jeg, for å kunne fastslå at det vil komme ganske sterke protester mot utlysning av de blokkene. Da er spørsmålet mitt om statsråden vil ta hensyn til de miljøfaglige råd og advarsler som vil komme mot utlysning av de blokkene som ligger innenfor den faktiske iskantsonen.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-05:
I Hurdalsplattformen står det at man før nye TFO-utlysninger skal vurdere hensynet til klima og miljø grundigere, men i den utlysningen som nå er foreslått, skriver man i høringsbrevet at utredning av miljø- og klimahensyn er noe man får komme tilbake til i senere utlysningsrunder. Da vil jeg spørre statsråden om hvilket vitenskapelig belegg han har for å ha så god tid i klima- og miljøsaken at han skal vente til framtidige utlysninger med å foreta en grundigere vurdering av miljø- og klimahensyn, og hvorfor det ikke gjøres nå.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-05:
Hadde det enda vært så vel at den sittende regjeringen var et gissel av SV og Rødts ansvarlige oljepolitikk, hadde det nok stått bedre til. Jeg vil bare bore lite grann mer i det som vi hadde en replikkordveksling med statsråden om her i sted. Da har jeg lyst til å sitere det som står i Hurdalsplattformen. Der står det under kapittelet om oljepolitikk og om TFO-rundene: «Klima og miljø skal vurderes mer helhetlig i TFO-rundene.» Jeg fikk et svar fra statsråden som sa at dette er noe som tilligger forvaltningsplanene for våre havområder. Nå er det vel ikke å forvente at vi får noen ny forvaltningsplan før i 2024, og vi kan ha hatt både én, to og kanskje tre TFO-runder før den tid. Jeg håper at statsråden benytter muligheten til å avklare om han nå har avlyst det som står i Hurdalsplattformen, og at dette er ting som skal vurderes i forvaltningsplanen, eller om det faktisk vil bli vurdert i de TFO-rundene. Jeg vil gjerne også få et mer utfyllende svar fra statsråden på hvordan regjeringen belegger at de har så god tid i klima og miljø-saken at de bare kan utsette disse vurderingene, som de i fjor høst sa at var viktig å gjennomføre.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-05:
Energieffektivisering er et av de aller viktigste tiltakene vi kan gjennomføre for å kutte utslipp av klimagasser, spare naturen for unødvendige inngrep og også gi folk et varig vern mot høye strømpriser. Vi har i dette landet lenge hatt et mål om å frigjøre 10 TWh fra byggene våre. Det har fortsatt ikke kommet en handlingsplan for hvordan dette skal nås, men det er lovet at skal komme i forbindelse med statsbudsjettet for 2023, og vi ser fram til at den handlingsplanen kommer. I mellomtiden har det kommet fram tall som viser at vi kan øke energifrigjøringen i byggsektoren ytterligere, opp mot 13 TWh. SV ønsker å bruke også det potensialet, å få frigjort også de terrawatt-timene, men vi vil være forsiktige med å pålegge regjeringen nå å måtte inkludere de 13 TWh-ene til våren i den handlingsplanen som skal lages. Da frykter vi at den handlingsplanen kan bli forsinket, og at det viktige arbeidet med energieffektivisering blir forsinket. Derfor bør regjeringen se på: Hvis det er mulig å få det til i den planen – fint, kom med det! Hvis det ikke er mulig, må man komme tilbake til Stortinget med en plan som da også gir 13 TWh. Jeg hadde for snart ett år siden gleden av å stå på et borettslagstak her i Oslo, som hadde solceller, sammen med representanter fra Arbeiderpartiet, nåværende klima- og miljøminister Espen Barth Eide og representanten Ole André Myhrvold fra Senterpartiet. Vi etterlyste da avgiftsfritak for borettslag og sameier som har solceller på sitt tak. Har du villa og har solceller, så slipper du å betale elavgift av nettleie for bruken av den solstrømmen. Bor du i blokk, må du i dag dessverre betale elavgift og nettleie, og det gjør at den solcellesatsingen blir mindre lønnsom for borettslag og sameier. Ett år etter at vi la press på den forrige regjeringen for å få gjennomført et avgiftsfritak også for folk som bor i blokk, har det fortsatt ikke skjedd noe. Jeg håper derfor at statsråden i sitt innlegg kan si noe om når folk i blokk og borettslag også kan få fritak for elavgift og nettleie fra solstrømmen sin. Jeg tar med det opp de forslagene SV står bak.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-05:
Jeg vil spørre statsråden om han vil sørge for at det blir fortgang i arbeidet med å gi dem som bor i borettslag og sameier – og da muligheten til å ha solceller på sitt tak – fritak for elavgift og nettleie ved bruk av denne solstrømmen, på linje med det som folk i rekkehus og villaer får.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-05:
Jeg håper at det avgiftskuttet kan komme før den studien, og at det kan gjøres uavhengig av den, og at dette er noe som kan komme senest i forbindelse med revidert – nei, unnskyld – i forbindelse med statsbudsjettet for 2023 Revidert kommer jo om et par dager, så det var kanskje å ta seg vann over hodet. Jeg håper statsråden kan svare på at han vil se på dette, uavhengig av den utredningen som Stortinget nå blir enige om at skal gjennomføres.
Marianne Sivertsen Næss (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Hydrogen har vel aldri vært så relevant og aktuelt som i dag. Norge har gode forutsetninger for å ta andel i et marked for hydrogen i hele landet. Både i Hurdalsplattformen og i tilleggsmeldingen er vi tydelig på at vi skal bidra til å bygge opp en sammenhengende verdikjede innen hydrogen, der produksjon, distribusjon og bruk utvikles parallelt. Vi sier også at vi vil stimulere til at klimavennlige energibærere som hydrogen, ammoniakk og biodrivstoff utvikles for tungtransport og store skip. For kort siden tid siden kom FNs klimapanel med en ny rapport som viser at de globale klimautslippene fortsetter å øke. Rapporten viser at det haster med å kutte utslipp og øke tempoet i omstillingen også i Norge. Nettopp derfor må vi intensivere innsatsen for å bygge ut mer ren og fornybar energi, og det skal ikke være noen tvil: Vi er tydelig på våre klimamål om 55 pst. utslippskutt i den totale økonomien. For å bidra til å redusere norske klimagassutslipp er det viktig å legge til rette for produksjon av hydrogen med lave eller ingen utslipp. Vi vil bidra i utviklingen av et marked for hydrogen i Europa, og vi vil også skape et nasjonalt marked for hydrogen, der staten går inn som en viktig drivkraft. Akkurat som innenfor olje og gass må vi posisjonere oss riktig for å sørge for at vi utvikler et skikkelig markedet for hydrogen og CCS, der Norge skal være med i tet. Det er derfor veldig positivt at regjeringen nylig tildelte to CO 2 -lisenser, en i Nordsjøen og en i Barentshavet. Sistnevnte vil bidra til å realisere prosjektet Barents Blue, det første storskala anlegget for lavutslipps ammoniakkproduksjon i Europa, lokalisert i Finnmark. Begge lisensene er viktige for å gjøre norsk sokkel ledende innen CO 2 - lagring, men også for å utvikle blått hydrogen og ammoniakk i hele landet. Det styrker utviklingen av det som allerede er viktige klimatiltak, og bidrar samtidig til å bygge opp under nye kommersielle næringer på norsk sokkel. Helt til sist: Som innvalgt representant fra Finnmark må jeg si at Finnmark har noen helt klare fortrinn for produksjon av hydrogen, som god tilgang på fornybar energi, lavere priser på strøm, tilgang på naturgass, kaldt klima med dertil kaldt sjøvann til nedkjøling, tilgang på lagringsfelt for CO 2 og en etablert energibransje. Her leder Berlevåg an nasjonalt og produserer allerede i dag grønt hydrogen.
Marianne Sivertsen Næss (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Jeg registrerer i debatten at representanten Thorheim fra Høyre ivrer veldig for en gassrørledning fra Barentshavet og knytte den mot Nordsjøen. Det er jo et interessant ønske, for det kan bety så mangt. Det kan jo bl.a. bety at Melkøya og Hammerfest LNG legges ned, for de tidligere utredningene som har vært gjort på en gassrørledning, har vært at man inkluderer gassen fra Snøhvit-feltet for å kunne forsvare en sånn utbygging. Jeg vil vise til det statsråden sier, og det er at det vurderes tre alternativer her, og to av dem vil i hvert fall innebære at man bygger samfunn i nord. Det ene er å satse på Barents Blue, ammoniakkanlegget, som en områdeløsning for gass for Barentshavet. Det andre er et «Tog 2» på Melkøya, som også ville betydd betydelig aktivitet i nord. Så jeg vil anmode representanten Thorheim om å følge med på Gassco sitt arbeid – og heller stå i lag med meg og kjempe for nord. Så til det som går på differansekontrakter. Der er det sånn at det nå ligger inne et forslag som ser ut til å få et flertall, som går på at man skal vurdere nye virkemidler. Statsråden var veldig tydelig på at dette er et arbeid som allerede pågår, og Enova bruker jo allerede differansekontrakter som et virkemiddel. Jeg vil også vise til budsjettavtalen for 2022 med regjeringspartiene og SV, hvor man også nevner at differansekontrakter blir vektlagt som et egnet virkemiddel for å komme i gang med en grønn industriutvikling. Men for ikke å skape usikkerhet der ute hos aktørene, er det sånn at vi helt greit kan gå inn i forslag nr. 1, som uansett er et arbeid som allerede er i gang, som statsråden fortalte. Men jeg stiller et lite spørsmål til ettertiden ved behandlingen, om hvor produktivt det er å gjøre et vedtak i Stortinget på saker regjeringen allerede jobber med.
Marianne Sivertsen Næss (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Jeg vil takke komiteen for arbeidet i denne saken. Komiteen er samlet om at 2021 har vært et urolig år i verdens energimarkeder, og at i 2022 er situasjonen blitt forsterket av Russlands militære angrep på Ukraina. Krigen har store konsekvenser for verdens energimarkeder og vil prege energipolitikken i Europa framover. Så registrerer vi at EU-kommisjonen nå tar til orde for å innføre et forbud mot russisk olje, og flere land vil gjøre seg uavhengig av russisk gass. Denne vinteren viser med tydelighet at betydningen av stabil tilgang på energi, til priser som folk kan betale, har fått en ny tyngde i energipolitiske diskusjoner i hele verden. Så til Arbeiderpartiets politikk: Vi er tydelige, i Hurdalsplattformen og i tilleggsmeldingen. Norge skal fortsette å være en stabil gassleverandør og en forutsigbar samarbeidspartner innenfor energi til EU. Vi skal fortsatt gjennomføre konsesjonsrunder og tildele nye utvinningstillatelser for olje og gass. De forhåndsdefinerte områdene, altså TFO, omfatter i dag størstedelen av åpnet, tilgjengelig leteareal på norsk sokkel. Det er derfor av stor betydning for å sikre stabilitet i våre energileveranser at det nå er sendt på offentlig høring et forslag til utlysning for TFO som innebærer at 31 blokker legges til TFO-området i Barentshavet. Det er gjennom å lete at vi legger til rette for nye funn i årene framover, og nye funn er helt avgjørende for å sikre arbeidsplasser, verdiskaping og produksjon – og ikke minst for forsyningssikkerheten til Europa. Så til budsjettavtalen med SV: Den sier at 26. konsesjonsrunde ikke vil bli utlyst i 2022. Den sier ingenting om 2023 eller veien videre. Når det gjelder nummererte runder, brukte faktisk Fremskrittspartiet tre år i regjering før de kom med den første nummererte runden. Så det er ikke noe nytt at det ikke utlyses nummererte runder hvert år. I likhet med forslagsstillerne er også Arbeiderpartiet opptatt av å få økt eksportkapasitet ut fra Barentshavet. Det vil ikke minst gjøre det mer attraktivt for selskapene å lete i dette området, og det vil bidra til økt aktivitet på baser og i leverandørbedrifter langs kysten, særlig i nord. Her utreder Gassco ulike løsninger, og det er et arbeid vi følger med stor interesse. I den sammenheng vil valget av løsning måtte ta hensyn til at mer av verdiskapingen blir igjen lokalt, og at det gir ringvirkninger på land. Dette er særlig viktig i nord, noe Hurdalsplattformen også er veldig tydelig på.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2022-05-05:
I dag lanserer Siemens og Deutsche Bahn sitt første hydrogentog, som skal settes inn i trafikk i Bayern. Det finnes også banestrekninger i Norge hvor hydrogentog kan være et alternativ i framtiden. Rørosbanen er en av dem. På Vestfjord-sambandet, som før nevnt her, skal det i framtiden seiles ferjer som går på hydrogen. Og til tross for at noen kanskje var mer optimistiske for 15 år siden med tanke på å få bygd ut et nett eller få flere hydrogenkjørte biler på norske veier, vil hydrogen være en viktig energibærer i framtiden for å kutte klimagassutslipp i industrien og i transporten. Derfor har også industrien en rekke planer med produksjonsanlegg flere steder i Norge. Samtidig ser vi at det har gått for sakte. Virkemidlene har vært fraværende, og nylig skrinla bl.a. Equinor planer om et hydrogenprosjekt på Mongstad. Det er i den erkjennelsen at Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen startet sitt arbeid umiddelbart med å skalere opp satsingen, få på plass virkemidler gjennom Enova og øke ambisjonen for hydrogen og ammoniakk med grunnlag i veikartet for hydrogen. I regjeringens nylig lanserte energimelding ble det forsterket ytterligere ved at man tydeliggjorde ambisjonene om å bygge opp en sammenhengende verdikjede for hydrogen med lave eller ingen utslipp til produksjon, distribusjon og bruk, parallelt med å redusere norske klimagassutslipp. Regjeringen vil legge til rette for etablering av en samfunnsøkonomisk lønnsom produksjon av blått hydrogen, bl.a. gjennom Gasscos arkitektfunksjon, ved å tildele areal for CO 2 -lagring etter lagringsforskriften til interessenter med lagringsbehov og behandle relevante søknader om utbygginger under lagringsforskriften raskt og effektivt. Olje- og energidepartementet tilbød for to måneder siden letetillatelser etter lagringsforskriften på norsk sokkel – en i Nordsjøen og en i Barentshavet. Få dager senere ble ytterligere et område i Nordsjøen utlyst. Det viser at dette er en regjering som har ambisjoner og holder tempoet oppe i satsingen, og det er vi glade for I utredningen regjeringen har varslet om hvordan staten kan bidra til å bygge opp en sammenhengende verdikjede for hydrogen, inngår også utredning av et statlig eierskap som virkemiddel. Det arbeidet imøteser vi. Det vil bli helt sentralt for den videre satsingen på hydrogen i Norge. Hydrogen er en energibærer Norge og verden kommer til å trenge i framtiden, og vi har som land eventyrlige muligheter, som Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen ønsker å ta del i.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2022-05-05:
Dette er et forslag som egentlig handler mer om spill og taktikk, så det er kanskje derfor man blir litt forvirret. Det er krig i Europa, Russland har angrepet nabolandet Ukraina. Det er en situasjon de færreste av oss kunne se for oss bare for et år tilbake. Den situasjonen har bidratt til å gjøre en utfordrende energisituasjon i Europa enda vanskeligere. Som en stor olje- og gassnasjon med et demokratisk og stabilt styresett har Norge fått en viktigere rolle i det bildet, en rolle vi må ta på alvor, og som krever at vi stiller opp. Det er bred enighet i Stortinget, sånn som jeg ser det, om at Norge i den situasjonen har et særlig ansvar for å eksportere gass til Europa, i en situasjon der betydelige deler av denne før krigen kom fra Russland, og nå enten skal fases ut eller blir stoppet fra leverandør. Det faktum er ikke avhengig av at det utlyses en 26. konsesjonsrunde, slik man nå prøver å framstille det. Forslaget vi i dag behandler, må derfor ses på som litt unødvendig, og antakelig for å skape en uenighet som ikke er der. I de foregående åtte årene, hvor Fremskrittspartiet selv hadde ansvaret for Olje- og energidepartementet i sju av disse, og det siste året fungerte som aktivt støttehjul, ble det utlyst tre nummererte konsesjonsrunder. Dette vet selvfølgelig Fremskrittspartiet, men det var ikke til hinder for leteaktivitet. Konsesjonssystemet bygger som kjent på to ordninger. Det er den nummererte, og det er tildelingen av forhåndsnummererte områder, såkalt TFO, som er leteaktivitet i modne og kjente områder. De konsesjonsrundene finner sted årlig og sørger for jevnt påfyll av nytt leteareal. Den ordningen vil også gjennomføres nå, slik den har vært praktisert i flere tiår. Det samme vil også ordningen med nummererte tildelinger, når man mener tiden er inne for det, og hvor det er interesse blant aktørene. Når det letes i umodne områder, tar det mange år før funnene er i produksjon, mens det med TFO-rundene kan gå betydelig fortere. Feltene på norsk sokkel produserer så mye gass de kan, eller helt nær det. Det går så fort remmer og tøy kan holde. I møte med krigen i Ukraina har også regjeringen tatt små andre kortsiktige grep, og basert på søknad fra rettighetshaverne har departementet fattet vedtak om justerte produksjonstillatelser fra bl.a. feltene Oseberg, Troll og Heidrun. De vedtakene øker ikke den samlede daglige eksporten av gass fra norsk sokkel vesentlig, men legger til rette for at dagens høye leveransenivå kan videreføres framover. Dette viser at regjeringen snur alle steiner for å kunne være en pålitelig gassleverandør til Europa i en svært vanskelig tid, og det skal vi fortsette med. Men det skjer ikke gjennom å forsøke å skape falske motsetninger, slik Fremskrittspartiet prøver på med sitt forslag i dag.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-05-05:
Norge må komme langt på veien mot et lavutslippssamfunn allerede i 2030 hvis det skal være noen realisme i klimamålet. Det krever en storstilt satsing på elektrifisering av fastlandsindustri og transport. Hvis vi skal klare det, må vi også satse på hydrogen og ammoniakk. Det er nødvendig for den norske skipsflåten, som de verdensledende skipsverftene og forskningsmiljøene kan bruke som utgangspunkt for en storstilt satsing på og utvikling av hydrogen som drivstoff i ferger, skip og landtransport. Det kan også bidra til enda mer miljøvennlig kraftforedlende industri i framtiden. Det er tydelig at det trengs en rekke tiltak hvis Norge skal lykkes med dette, og Høyre har levert noen sånne forslag. Samtidig går de inn for å begrense noen av virkemidlene som regjeringen vurderer, og det synes jeg ikke de argumenterer så godt for. At både Equinor og Statkraft har store ambisjoner for hydrogensatsing, taler nettopp for at statlig eierskap er en viktig del av løsningen. Vi er helt avhengig av statlig eierskap og innsats for å kutte i utslipp og skape arbeidsplasser i framtiden. Derfor går Rødt også imot de fleste av Høyres forslag i denne saken. Hydrogensatsingen må bidra til å få oss ut av olje- og gassalderen. I Øygarden utenfor Bergen, som har vært referert til tidligere i dag, har vi sett at begrenset tilgang på kraft og nett gjør at en aktør som vil bygge hydrogenfabrikk, utkonkurreres av olje- og gassindustri som vil elektrifisere plattformer fra land. Olje- og gassindustrien får til og med skrive av kostnadene på petroleumsskatten. Rødt har varslet støtte til forslag nr. 10, fra Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, om hurtigbåtsatsingen i fylkeskommunene. Det er viktig med gode rammer for fylkenes klimaarbeid, slik at dette ikke fører til høye kostnader for kundene, for det vil føre til mindre bruk og mindre klimaeffekt av det som gjennomføres. I dag er fylkeskommunene underfinansiert nettopp på dette punktet, og jeg tør minne om at den forrige regjeringen, som i praksis fremmer dette forslaget nå, har mye av ansvaret for den underfinansieringen. Vi trenger en rekke virkemidler for økt hydrogensatsing, og de må rettes inn på en måte som kutter utslipp og utvikler norsk industri og næringsliv. Rødt vil ikke avvise differansekontrakter som en del av den løsningen framover, men det er under gitte forutsetninger. Verken Solberg-regjeringens energimelding eller Støre-regjeringens tillegg gir gode nok svar på hvordan vi skal få til den hydrogensatsingen, og vi håper og tror at komiteen kan utarbeide flere gode forslag i forbindelse med energimeldingen.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-05-05:
Jeg hadde egentlig ikke tenkt å ta ordet i debatten, men når Høyres representant refererer til min favorittroman av Hamsun, er det vanskelig å la være. Der er det en setning som går sånn her: «Hadde mit kompas misvist mig like bort til det sted, jeg vilde undfly?» Det syns jeg er litt treffende, for vi vender tilbake til de standpunktene vi egentlig har hatt hele tiden, også i debatten om norsk olje og gass. Når høyresiden bruker krigen i Ukraina som en anledning til å utvinne mer olje og gass, er det bare et nytt argument for det samme de har ment hele tiden. Det rammer for så vidt også venstresiden, vi mener det samme vi har ment hele tiden. Derfor hadde jeg ikke tenkt å ta ordet, men Rødt ble brukt som et spøkelse som hjemsøker regjeringens politikk. Jeg tror regjeringen fører en helt selvstendig politikk. Jeg skulle ønske Rødt hadde større innflytelse på regjeringens olje- og gasspolitikk, men det har vi dessverre ikke.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-05-05:
Vi debatterer i dag en rekke mer og mindre gode forslag for å bli bedre på energieffektivisering og å sikre enkel tilgang på energi i bygg. Det eneste vi har klart å enes om, er å fjerne disse byråkratiske barrierene som hindrer lokal energiproduksjon, lokal energilagring og omsetning av energi mellom bygg. Det er jo noe. Det er et skritt i riktig retning. Men det løser ikke alle de andre utfordringene vi egentlig står overfor hvis vi skal nå de målene vi alle tilsynelatende er enige om. Det er målsettingen om å spare 10 TWh gjennom energieffektivisering, som Stortinget vedtok i 2017, og en rekke andre lignende målsettinger som det tilsynelatende er en rørende enighet om. Dette har også en sosial dimensjon, som ofte går tapt i de vedtakene som fattes her. Når strømprisene er så skyhøye som de har vært og fortsetter å være, har ikke hvem som helst råd til å investere i etterisolering, til å bytte ut vinduer, til å installere varmepumper eller til å begynne å satse på lokal solkraftproduksjon. Det er svinedyrt – hvis det er lov til å si – og vi kan ikke overlate energipolitikken til markedskreftene på denne måten, for det skaper urettferdighet. Det gir ikke det ønskede målet vi har satt oss, fordi det er en rekke mennesker som ikke har råd til å energieffektivisere. Jeg må også komme med en stemmeforklaring, som jeg har gruet meg litt til i dag. Rødt støtter ikke forslag nr. 2, fra Venstre. Her pleier politikere å si at ved en inkurie har man sånn og sånn. Jeg har gjort en tabbe ved å gi støtte til dette forslaget i innstillingen fordi det inneholder også noen formuleringer om midlertidige stillinger som Rødt selvfølgelig ikke er for å opprette i kommunene, for vi arbeider mot midlertidighet. Jeg håper med dette at det inntrykket er rettet opp. Vi støtter altså ikke forslag nr. 2, men fremmer forslaget Rødt har sammen med Venstre og forslagene Rødt har sammen med Miljøpartiet De Grønne.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Aller først synes jeg det er veldig flott at Stortinget er såpass engasjert i hydrogen. Det er ingen tvil om at hydrogen er en viktig energibærer i framtiden, med et betydelig potensial for å redusere utslippene fra en rekke sektorer – ikke minst, som det er nevnt, fra transportsektoren, og da kanskje tyngre kjøretøy først og fremst. Maritimsektor kan være veldig aktuell for ammoniakk, og vi har også et stort behov i industrien. Vi lang erfaring med å bruke og produsere hydrogen i Norge – en snart 100-års historie. Jeg besøkte Nel på Notodden, som nå utvikler elektrolysører som kan være såpass effektive at de faktisk kan brukes til å balansere ut nettet for uregulerbar kraft. Hydrogen går en spennende framtid i møte, og jeg mener at vi er framme i skoen når det gjelder hydrogensatsingen. Ikke minst har Enova gitt betydelig støtte til tre store industriprosjekt med Yara, Tizir og Horisont Energi på over 1 mrd. kr. I tillegg er vi opptatt av å videreutvikle verdikjeder for bruk, som også Stortinget sier, og vi prøver også å jobbe aktivt inn mot markedsutviklingen i Europa når det gjelder blått hydrogen. Så det er mange spennende forhold når det gjelder hydrogen, og vi har allerede igangsatt en rekke virkemidler, nettopp for å understøtte muligheten for å få fram flere energiprosjekter. Så bare litt til forslagene, og spesielt da forslag nr. 1, fra Høyre, Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti, Venstre og Kristelig Folkeparti, som jeg egentlig er veldig enig i. Der skriver de: «Stortinget ber regjeringen vurdere nye virkemidler som kan være utløsende for å få igangsatt prosjekter med hydrogen eller ammoniakk som energibærer, deriblant differansekontrakter.» Jeg må si at jeg er veldig enig i det forslaget, men det er sånn at Regjeringen er allerede i gang med det. Vi skrev det også veldig tydelig i svarbrevet vårt til komiteen at vi er i gang med å vurdere ulike virkemidler og flere virkemidler for å understøtte hydrogen. Vi redegjorde også for at Enova allerede kan bruke differansekontrakter som et grunnlag for å fremme hydrogen i ulike faser. Så jeg mener at grunnlaget er der. Vi er inne i et tidsvindu hvor hydrogenutviklingen er i startfasen, men det er viktig at vi klarer å utvikle, som representanten Elvestuen også var innom, nettopp etterspørselssiden, og da tror jeg det å bidra i det europeiske systemet for å få på plass blått hydrogen vil være særdeles avgjørende. Da er det viktig at vi forbereder også norsk sokkel på det som handler om det blå hydrogenet, med å fange CO 2 og deponere CO 2 . Og vi har da tildelt og har også utlyst nye muligheter for nettopp CO 2 -lagring som en del av denne hydrogenstrategisatsingen.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Som vi varslet, jobber vi nå med dette. Jeg kan ikke tidfeste akkurat når vi kommer til å legge dette fram, men det er viktig for regjeringen å få på plass virkemidler som faktisk fungerer. Når det gjelder det konkrete prosjektet som representanten Haltbrekken nevnte, mener jeg at det er riktig og viktig at det er en aktør som Enova som faktisk vurderer hvordan en skal gå inn og eventuelt bistå eller ikke bistå de ulike prosjektene. Enova har muligheten til å bruke differansekontrakter i sin verktøykasse, og jeg synes det er riktig at det er den vurderingen de gjør, som vi forholder oss til. Jeg synes det ville være galt hvis jeg som statsråd eller noen på et eller annet politisk nivå skal vurdere de enkelte prosjekter og hvilke virkemidler som er riktig. Jeg tror vi trenger å utvikle flere virkemidler, kanskje mer kraftfulle virkemidler, i fortsettelsen, men det er viktig at det gjøres av kompetente faglige miljøer som forstår det som er behovet, absolutt best.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Det har jeg overhodet ikke sagt. Jeg har sagt at det er naturlig at det er Enova som vurderer det, og det mener jeg er riktig.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Jeg synes Barentshavet har mange spennende muligheter i seg med hensyn til å videreutvikle olje- og gassproduksjonen, men også fornybar energiproduksjon i Barentshavet er spennende. Jeg synes Horisont Energi har et spennende prosjekt. Det å utvikle blått hydrogen kan være et stort potensial. Det vil i seg selv være en evakueringsløsning for gass funnet og produsert i Barentshavet i tilknytning til LNG-en fra Melkøya. Så det er evakueringsmuligheter som allerede er der for gass som blir funnet nå og i tiden framover, når det gjelder Barentshavet. Når det gjelder det konkrete gassrøret som representanten spør om, er det til utredning og vurdering av Gassco akkurat nå, og jeg vil selvfølgelig avvente hvordan Gassco vurderer dette. Det har vært mye omdiskutert, men for meg er det viktig, også gjennom infrastruktur og denne typen evakueringsløsninger, faktisk å vektlegge aktiviteten i Finnmark.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Det er noe EU-kommisjonen ikke bare én gang, men flere ganger har uttalt, egentlig over flere år. Jeg husker for noen år tilbake, da de startet med dette, og jeg tror de kanskje oppfatter Barentshavet og de områdene hvor vi holder på med aktivitet, på en helt annen måte. Det er ikke islagte områder på noe som helst vis. Det å ha en aktiv tilnærming til det og også hvordan vi klarer å framstille, men ikke minst presentere de mulighetene som er i Barentshavet for en framtidig energimiks i Europa, er viktig, når det gjelder både gass og blått hydrogen, i denne sammenhengen. Så vi følger opp det sporet med å få EU-kommisjonen til å se på dette med samme øyne som det norske myndigheter har gjort, som faktisk langt på vei er i tråd med det som er EU-kommisjonens synspunkter, når alt kommer til alt.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Der tror jeg representanten Elvestuen hadde en veldig fornuftig tilnærming i sitt innlegg. Det er at vi i utgangspunktet bør utvikle produksjonen i takt med økt etterspørsel. Det å bidra til at Europa, og ikke minst ulike land i Europa, blir enda mer opptatt av og ser mulighetene i det blå hydrogenet blir viktig, men deriblant også lagring av CO 2 . Så vi jobber aktivt inn mot EU, Kommisjonen og landene, for nettopp å fremme mulighetene som ligger i blått hydrogen. Vi har sagt i tilleggsmeldingen at vi ønsker å bidra til at når det gjelder blått hydrogen, har vi en produksjonsutvikling som er i tråd med det som er markedsutviklingen. Jeg tror markedsutviklingen kommer til å komme ganske raskt. Vi har ganske mange interessante forhold innenfor transportsektoren. Tyngre, større aktører innenfor lastebil er i ferd med å introdusere hydrogen som løsning. Vi ser det ikke minst knyttet til industrimiljøene. Tyskland, som et eksempel, er veldig aktiv på dette området.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Regjeringen vil utvikle, ikke avvikle aktiviteten på norsk sokkel, og mener det er svært viktig også i fortsettelsen, ikke minst med det bakteppet som nå utspiller seg i Ukraina, og Europas muligheter for å løsrive seg fra russisk gass. Målsettingen for letepolitikken er nettopp å gjøre nye funn, som er nødvendig for å sikre et jevnt aktivitetsnivå og høyest mulig verdiskaping, selvfølgelig. Samtidig er det en viktig påminnelse om at det vil være et bidrag til den europeiske energitryggheten. Tildeling av areal er et viktig bidrag for å opprettholde leteaktiviteten framover, som sagt. For å få en hensiktsmessig utforskning av både modne og umodne områder har det de to siste tiårene vært benyttet to likestilte konsesjonsrunder: tildeling i forhåndsdefinerte områder og de nummererte rundene. I dag omfatter TFO-rundene størstedelen av åpne tilgjengelige leteareal på norsk kontinentalsokkel og er egentlig bærebjelken i petroleumspolitikken. Det er viktig at vi fortsetter med det som utgangspunkt. Så er det uenigheter om framtiden og betydningen av norsk sokkel. Der er det kjente skillelinjer i Stortinget. Jeg har imidlertid lyst til å understreke at det er forvaltningsplanene og rammene gjennom forvaltningsplanene og de åpne områdene som til enhver tid legger grunnlaget for hvordan en kan håndtere leteaktiviteten, og det er naturlig at en fortsetter med det. Vi har en veldig god forvaltningstradisjon når det gjelder norsk sokkel, nettopp gjennom et solid arbeid knyttet til forvaltningsplanene. Når det gjelder det området som TFO nå omfatter, er det forvaltningsplanen som ble vedtatt i 2020, som danner grunnlaget for det. Så bare noen korte kommentarer til forslagene nr. 1 og 2. Når det gjelder 26. runde, forholder vi oss til den ordinære prosessen der. Vi har en avtale med SV som vi forholder oss til, helt kurant i 2022, om ikke å starte opp 26. konsesjonsrunde. Vi jobber nå med ordinær TFO-runde. Så til dette med Barentshavet, der det er spennende framtidsmuligheter på flere områder, og kanskje spesielt innenfor gassen. Men jeg er litt forundret over at Høyre, når de er ute av regjeringskontorene, velger å kortslutte utredningsarbeid som allerede er der. Hva er det egentlig Høyre mener? Om de mener at vi allerede nå skal si i Stortinget at det skal bygges rør fra Barentshavet til Europa, bør de si det veldig tydelig, for det kan undergrave mange av de andre spennende mulighetene som er i Barentshavet knyttet til utviklingen av blått hydrogen og utviklingen av Melkøya, osv. En må jo ta utredningene som kommer, og se om det er noen aktører i Barentshavet som er villige til å betale for det røret. Da synes jeg Høyre har en litt underlig posisjon i denne saken.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Vi har nå de ordinære TFO-rundene i arbeid. Vi har sendt dem på høring og har det som rettesnor akkurat nå. Det er bærebjelken i norsk petroleumspolitikk. Når det gjelder 26. konsesjonsrunde, har vi ikke tatt stilling til det, så det må vi komme tilbake til Stortinget med.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Ut fra det som er situasjonen akkurat nå, er det selskapene som i utgangspunktet har ansvaret for produksjon og produksjonskapasitet og å utnytte det. Vi har vært veldig positivt innstilt til forslag og henvendelser som kommer til Olje- og energidepartementet, f.eks. det å gjøre strategiske endringer i en produksjonstillatelse, injisere mindre gass og ta mer gass inn i røret. Det mener vi er en fordel. Vi er også positivt innstilt der man eventuelt kan unngå nedetider – i en tid hvor Europa bygger opp gasslagrene sine – og vi tror det er viktig. Forutsetningene går jeg ut fra at representanten Halleland er helt enig med undertegnede i – at vi ikke må gjøre dette på bekostning av sikkerheten, og vi må hele veien sørge for at vi har en god ressursutnyttelse totalt sett for norsk sokkel. Det vil være tildeling av nytt leteareal som er hovedsporet for utviklingen av norsk sokkel. Vi har nå lyst ut TFO 2022 og mener at det er et godt grunnlag og en videreføring av bærebjelken i norsk petroleumspolitikk.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Vi har normalt hatt to konsesjonstildelinger og to forhold knyttet til det – TFO og de nummererte rundene. Nå har vi fokus på TFO 2022. Vi mener det er en viktig utlysning som kommer, og at den kan inneholde spennende leteområder som kan avdekke nye funn og gi grunnlag for nye investeringer på norsk sokkel og økt aktivitet i årene som kommer, selv om ledetidene for denne typen utbygginger er lang. Så tar vi stilling til hvordan vi skal håndtere de nummererte rundene når tiden er moden for det, og det kommer vi helt sikkert tilbake igjen til i nye debatter. Jeg er litt forundret over at Fremskrittspartiets representant er såpass ivrig etter å få de nummererte rundene, i og med at de selv egentlig ventet ganske lenge etter at de inntok regjeringskontorene, med å komme i gang med de nummererte rundene. De nummererte rundene er en del av mulighetene som ligger i petroleumspolitikken, og er absolutt en mulighet.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Nå er det næringsministeren som har ansvaret for Equinor, så jeg tror jeg skal overlate de strategiske vurderingene til næringsministeren, som utgjør det formelle eiergrunnlaget fra statens hånd. Det at vi kommer til å ha lang aktivitet på norsk sokkel, tror jeg er riktig, og jeg tror også det er nye muligheter, ikke minst gjennom blått hydrogen – det å fange CO 2 og bidra til at hydrogenmarkedet, når det kommer i Europa og i Norge, kan være stabilt, uten at man bruker sårt tiltrengte, fornybare og høyforedlede grønne elektroner til å produsere hydrogen. Jeg tror det er mange muligheter for utviklingen av norsk sokkel, også innenfor perspektivet om at vi skal klare klimaforpliktelsene våre. Derfor sier vi veldig tydelig at vi ønsker å utvikle og ikke avvikle aktiviteten på norsk sokkel.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Det vil jeg komme tilbake igjen til når vi har fått vurdert alle høringsuttalelsene. Jeg vil understreke at det er gjennom forvaltningsplanene Stortinget legger rammene for hvilke av de åpne områdene på norsk sokkel som skal være tilgjengelige for tildeling i konsesjonsrundene, og det mener jeg er et godt grunnlag. Det er egentlig der de brede, grundige vurderingene gjøres. Vi har god tradisjon for å sende TFO, når den prosessen går i gang, ut på høring og vurdere de innspillene som kommer.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
For det første bør det være velkjent for representanten Haltbrekken at klimavurderingene gjør vi i tilknytning til PUD-arbeidet og det enkelte prosjekt. Vi vet ikke i TFO-rundene hvilke konkrete klimaeffekter det får. Vi vet ikke hvilke funn som blir påvist. Vi vet ikke hvilken utbyggingsløsning som blir valgt. Det er det som er rammen rundt det, og vi har opplyst veldig tydelig om at vi foretar vurderinger på det feltet. Når det gjelder miljø og de helhetlige vurderingene, gjøres det først og fremst gjennom forvaltningsplanarbeidet og grunnlaget der, og det er også der Stortinget gir sin tilslutning til om man på sikt skal ha konsesjonsrunde eller ikke. Det synes jeg er et veldig godt verktøy. Forvaltningsplanene har gjort at vi har klart å utvikle sokkelen på en god måte. Man har ivaretatt sameksistensen, og for hver gang man rullerer disse forvaltningsplanene, har man også ganske betydelige diskusjoner om innvirkninger på både sameksistens, miljø, natur osv.