Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-11-30:
Det er godt å høre at man i Stortinget står så samlet om det å bekjempe organisert kriminalitet. Det er også, etter mine begreper, veldig bra at man i innstillingen har klart å samle seg slik som man har gjort, for én ting er hvor mye man bevilger inn i politiets kamp, en annen ting er lovmessige hjemler både for metode og straffesanksjoner. Men jeg tror en avgjørende forutsetning for å holde presset oppe når det gjelder denne type kriminalitet – for det trengs – er at man også klarer å samle til brede, brede løsninger og bredt flertall. Jeg har gjort det før, men jeg har igjen lyst til å gi komiteen honnør for det arbeidet som man gjorde i høringen. Jeg mener faktisk at denne prosessen, med god hjelp både fra saksordføreren, lederen av komiteen og alle fraksjonene, har bidratt til ikke bare å peke ut de utfordringene man står overfor når man skal bekjempe alvorlig, organisert kriminalitet, men man har også gått inn i den rapporten som foreligger fra Riksrevisjonen, og faktisk også problematisert noen av de temaene som tas opp av Riksrevisjonen. Det syns jeg er fortjenestefullt. Det gjelder bl.a. om den metodikken Riksrevisjonen bruker og åpnet for – som også er reflektert i innstillingen – er riktig, god og nyttig i dette arbeidet. Jeg mener også det som saksordføreren var inne på når det gjelder spørsmålet om helhetlig strategivalg, om det er riktig og mulig – slik man vil lese Riksrevisjonens anbefalinger – i hvert fall er en god anmodning til regjeringa og departementet når vi nå utformer stortingsmeldingen om organisert kriminalitet. Etter mine begreper kan det reises spørsmål ved metodikken i undersøkelsen, og det kan også reises spørsmål ved de anbefalinger som foreligger. Jeg mener allikevel at det arbeidet som komiteen har gjort i denne saken, nettopp bidrar til å sette søkelyset på de utfordringer man faktisk har, og også se på mulige løsninger. Jeg skal ta noen av de utfordringene som jeg ser ut fra komiteens høring, som jeg hadde stort utbytte av. Den kom i veldig rett tid inn mot det arbeidet som nå gjøres. Vi er jo i avsluttende runde når det gjelder stortingsmeldingen, som jeg håper blir framlagt før jul. Høringen ga oss, med andre ord, meget nyttige innspill. For det første: Når det gjelder spørsmål om strategivalg, er det helt åpenbart at de aktørene som ble hørt i høringen, ikke nødvendigvis delte Riksrevisjonens oppfatning om å ha en helhetlig strategi som skulle dekke dette kriminalitetsområdet som nærmest et helhetlig område. Jeg tror det er veldig viktig det komiteen sier på side 12 i innstillingen, om at man imøteser en drøfting av strategivalg for bekjempelse av organisert kriminalitet, og – slik jeg også forstår saksordføreren – at man nettopp må avklare spørsmålet om det er riktig å ha en strategi, jeg holdt på å si, for hver kriminalitetstype, og om det er vanskelig å kunne lage en slik helhetlig strategi som Riksrevisjonen i så måte etterlyser. Jeg mener også at den debatten som trekkes opp i Riksrevisjonens kritikk når det gjelder spørsmålet om parametere, er særdeles viktig. Det er en av grunnene til at vi har initiert resultatreformen. Og som jeg sa i høringen, og jeg vil gjerne gjenta det her: Jeg tror ikke det nødvendigvis er slik vi kan lese Riksrevisjonen, at det vil være riktig nå å ha enda flere måleparametere. Jeg har mer sans for det som jeg forstår at også komiteen i stor grad konkluderer med, at her bør man kanskje se på mulighetene for å kunne samordne bedre, få færre måleparametere, som faktisk reflekterer noe av den innsatsen og de resultatene man ønsker å oppnå, slik også representanten Kinden Endresen for så vidt også var inne på i sitt innlegg, når det gjelder bl.a. spørsmålet om forebygging. Jeg vil også peke på at en av de store utfordringene som vi har sett, er spørsmålet om samordning av innsats. Vi har sett svakheter – der er jeg enig med Riksrevisjonen – i samordning mellom politidistriktene, og det er årsaken til at samordningsorganet er etablert på den måten det er gjort. Jeg tar med meg de signaler som komiteen gir om nettopp dette samordningsorganet, også når det gjelder økonomiske rammeforutsetninger. Så vil jeg også si at mye av det arbeidet som nå er gjort, gir jo resultater. Jeg er glad for at komiteen ser det, for kanskje det mest stimulerende i dette arbeidet er at vi ser at det er mulig å oppnå bedre resultater, og at fortsatt endring, fortsatt satsing vil bidra til at vi får denne kriminaliteten ytterligere ned. Bare i dagens Aftenposten framgår det jo at den innsatsstyrken som regjeringa tok initiativ til i fjor, hvor man bevilget inn mer penger, flere stillinger, bl.a. til utrykningspolitiet, Kripos og sentrale politidistrikter, gir betydelige resultater. I Aftenposten skrives det i dag om utrykningspolitiets innsats, hvor man altså nå nærmer seg 1 500 pågrepne personer i kontroller på veiene i år. Man blir stort sett ikke pågrepet for å kjøre for fort, men man blir pågrepet fordi man besitter narkotika, fordi man er i besittelse av tyvegods. Og vi ser hvordan utrykningspolitiet nå brukes som en innsatsstyrke der hvor det trengs, bl.a. på Sørlandet i disse dager, som jeg mener er et veldig viktig grep for å kunne møte dette mye mer operativt enn det man har gjort tidligere. Jeg peker også på – det står det vel også om i dagens Aftenposten – at en del av den organiserte kriminaliteten skjer på Internett, og det skjer ved bruk av ny teknologi. De overgrepsbildene som Kripos nå jobber med, og hvor man har identifisert mange overgripere – og Norge ligger i forkant – er også en veldig viktig del av den organiserte kriminaliteten, som krever et helt nytt virkemiddelapparat. Jeg tar med meg de oppfatninger og de anmodninger som ligger i komiteens behandling når det gjelder spørsmålet om tolking, ikke bare finansieringsspørsmålet, men også spørsmålet om organisering. Jeg mener særlig det siste er viktig. Kan man eventuelt tenke seg en annen type finansiering, er det også viktig å se på hvordan dette er organisert, ikke bare innad i politiet, men – tror jeg – også inn mot andre typer offentlig virksomhet. Det tror jeg kan bli en spennende sak å se nærmere på, som vi vil gjøre. Når det gjelder spørsmålet om metodene – flere har vært inne på det, saksordføreren var inne på Metodekontrollutvalgets innstilling – er jeg enig i at dette er noe som skal gis prioritet. Det er helt avgjørende. Én metodikk er jo den som ligger i den mulighet man har til å innhente trafikkdata. Flere av de aktørene vi hørte under høringen, understreket at uten mulighet til å innhente trafikkdata, som jo ligger i EUs datalagringsdirektiv, vil mye av kampen mot denne type kriminalitet hemmes betydelig. Og det er jo kjent at det jobbes med dette regelverket. Uansett om man implementerer datalagringsdirektivet eller ei, har vi i dag mulighet til å innhente data. Det vil for framtida også være maktpåliggende å få nye regler rundt dette, da vi vet at mange av dataene går tapt, særlig på grunn av de slettereglene som nå gjelder for IP-adresser. Dette er en veldig viktig del av metodebildet. Så vil jeg i oppfølgingen av dette si at når det gjelder riksadvokatens og for så vidt også det alminnelige politiets anmodning om at man må få en bedre beskyttelse av vitner og politiinformanter, er det noe som regjeringa har under arbeid. Saksordføreren nevnte at vi i det minste bør ta dette i forbindelse med oppfølgingen av Metodekontrollutvalgets innstilling, men vi vil forsøke å komme raskere til Stortinget med dette. Og uten å gå for mye i detalj når det gjelder stortingsmeldingen om organisert kriminalitet: Vi vil allerede der drøfte dette spørsmålet og peke på noen mulige veier framover som vil gi vitner og politiinformanter bedre beskyttelse enn det de har i dag, for slik å imøtekomme det behovet som jeg mener er fullt ut forståelig, og som riksadvokaten trakk fram. Endelig vil jeg også peke på at vi i neste års budsjett har foreslått en styrking av politiets driftsrammer. Det som er bra med denne debatten, med innstillingen og med den høringen vi hadde i kontroll- og konstitusjonskomiteen, er at man også får fokusert på hvordan vi organiserer oss, uansett hvor mye penger man bevilger inn. Det tror jeg er nyttig og nødvendig for enhver offentlig virksomhet. Når det gjelder spørsmålet om utviklingen av politiets IKT-systemer: En av grunnene til at vi også for neste år har valgt å øke politiets budsjetter betydelig, er å gi rom for å drive fram IKT-prosjektet i politiet. Men vi er helt avhengig av at Politidirektoratet og Politiets data- og materielltjeneste får avsluttet sitt forprosjekt, for å kunne gå videre og se på hvor store bevilgningene må være for å kunne ta det store grepet når det gjelder IKT. Dette vil bli gitt fremste prioritet fra departementets side når det gjelder budsjettutvikling også i årene som kommer.