Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 1999-11-25:
Utviklingen på arbeidsmarkedet er så langt i samsvar med det som ble lagt til grunn i nasjonalbudsjettet for 2000. Det er med tilfredshet jeg registrerer at den faktiske ledighetsutviklingen er noe bedre enn forventet. Utviklingen preges av en todeling. I deler av industrien går sysselsettingen markert tilbake, mens det i store deler av servicesektoren og i offentlig tjenesteproduksjon er sysselsettingsvekst. Selv om nær 4 000 flere er ledige i forhold til på samme tid i fjor, er ledigheten fortsatt bare 2,5 pst. Ubalansen på arbeidsmarkedet gjør seg særlig gjeldende for Agder-fylkene og i Rogaland, og har rammet menn i større grad enn kvinner. Dette er en alvorlig utvikling som jeg har tatt tak i med de virkemidlene jeg har i arbeidsmarkedspolitikken. En spesielt stor nedgang i oljeinvesteringene medfører lavere aktivitet i verftsindustrien og i oljerelaterte næringer, som flere har vært inne på tidligere i dag. Jeg mener at en betydelig del av problemene disse næringene står overfor, er av strukturell karakter. Mitt inntrykk er at det er bred enighet om at nåværende kapasitet er høyere enn hva det synes å være markedsmessig grunnlag for de nærmeste årene. Dette er det også nødvendig å forholde seg til når man skal ta tak i problemene. Regjeringen er godt i gang med arbeidet for å følge opp problemene i disse deler av arbeidsmarkedet. For 2000 ønsker vi å innrette arbeidsmarkedspolitikken mot å motvirke økt ledighet som følger av næringsmessig og geografisk ubalanse og mobilisere arbeidskraft til ledige stillinger. Jeg har bedt arbeidsmarkedsetaten intensivere formidlingsinnsatsen rettet mot personer som blir ledige i offshorerettet verfts- og leverandørindustri. Da enkelte av disse personene vil ha behov for å tilegne seg ny kompetanse, har vi i budsjettet for 2000 foreslått avsatt en del midler til kvalifiseringstiltak rettet mot personer fra verftsindustrien og oljebasert leverandørindustri som blir, eller står i fare for å bli, arbeidsledige. I tillegg vil det bli gitt opplæring til ansatte og permitterte for å sikre nøkkelkompetanse i næringen når de nye oppdragene kommer. Budsjettforliket mellom Arbeiderpartiet og Regjeringen gir grunnlag for å trappe opp denne innsatsen. Det er jeg svært glad for. Jeg vil følge utviklingen på arbeidsmarkedet nøye, og fokusere særlig på utviklingen i den oljebaserte industrien. Hvis utviklingen utover vinteren avviker fra det vi forventer, vil Regjeringen komme tilbake til Stortinget med eventuelle ytterligere tiltak i revidert nasjonalbudsjett. I vårt budsjettopplegg er yrkeshemmede en prioritert målgruppe. Gjennom de senere årene med kraftig reduksjon i arbeidsmarkedstiltakene for ordinær arbeidskraft har vi trappet opp innsatsen overfor yrkeshemmede. Vi har foreslått å videreføre denne satsingen – jeg peker særlig på innsatsen overfor yrkeshemmede med sammensatte problemer og stort bistandsbehov, og personer med variabel arbeidsevne uten utsikter til snarlig bedring. Personer med psykiske lidelser skal bli gitt et bedre tilbud i tråd med opptrappingsplanen for psykisk helse. Dette må også ses i sammenheng med oppfølgingen av utjamningsmeldingen. Vi kommer til å igangsette et forsøk med lønnssubsidiering av lengre varighet rettet mot personer med sammensatte problemer og variabel arbeidsevne. Et slikt tiltak vil sammen med våre øvrige tiltak kunne gi et enda bedre tilbud til mange yrkeshemmede, til glede for den enkelte og for samfunnet. I forbindelse med programmet «Et enklere Norge», som Regjeringen lanserte i sommer, vil jeg rette oppmerksomheten mot formålet, som er å gjøre det lettere og mindre ressurskrevende for kommuner, næringsliv, organisasjoner og enkeltpersoner å ha med statlig forvaltning å gjøre. Det er i gang mer enn hundre små og større prosjekter innenfor «Et enklere Norge». Vi har også bedt våre brukere og medspillere om å gi oss ideer til flere tiltak. Mitt departement har et spesielt ansvar for å få til forbedringer i forholdet mellom forvaltningen og den enkelte. Forvaltningen må gi brukerne bedre informasjon, effektivisere og samordne sine tjenester, og redusere belastningen på brukerne i forbindelse med datainnhenting. To prosjekter vil jeg spesielt nevne. Det ene er at statlige etater skal ha serviceerklæringer innen utgangen av 2000. Slike erklæringer kan ses på som «varefakta» fra statlige etater. De skal vise brukerne hva etaten gjør, og hvilket servicenivå den vil holde når det gjelder viktige forhold som saksbehandlingstider og andre ventetider. Dette er i god gjenge i alle statlige etater. Det andre prosjektet er offentlige servicekontorer, som har som formål å samordne offentlige tjenester til beste for brukerne og legge til rette for at statlige tjenester skal være tilgjengelig over hele landet. Vi håper at slike kontorer vil bli etablert over hele landet innen rimelig tid.(Presidenten klubber) (Presidenten klubber) Det er avsatt 5 mill. kr til etablering av offentlige servicekontorer i kommunene(Presidenten klubber igjen) (Presidenten klubber igjen)