Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-11-26:
Arbeiderpartiets skatte- og avgiftsopplegg for 2005 innebærer om lag en videreføring av nivået vi har i dag. Arbeiderpartiets skatte- og avgiftsopplegg har en mer rettferdig fordelingsprofil enn det forslaget Regjeringen har lagt fram, og det som nå er kommet ut etter avtalen med Fremskrittspartiet. I stedet for nye skattelettelser vil Arbeiderpartiet prioritere mer midler til velferd. Arbeiderpartiet mener at Regjeringens forslag til skatteopplegg i budsjettet for 2005 har en usosial profil. Store lettelser i skatten til dem med de høyeste inntekter finansieres ved hjelp av en momsøkning som alle må betale, og ved fjerning av fradrag som særlig treffer enkelte grupper, eksempelvis pendlerne. Det er ikke riktig som Høyres finanspolitiske talsmann Jan Tore Sanner hevder, at Arbeiderpartiet går inn for å øke skattenivået. Dersom man holder omleggingen av elavgiften, som ble vedtatt i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett i 2004, utenom, foreslår vi i Arbeiderpartiet faktisk en skattelettelse i forhold til inneværende års nivå. Ser vi så isolert på avgiftsnivået, sørger regjeringspartiene og Fremskrittspartiet for at det nå blir vedtatt en økning på om lag 4 milliarder kr. Denne økningen går Arbeiderpartiet imot. Momsøkningen vil føre til at alle får dyrere varer og tjenester. De økte momsinntektene brukes bl.a. til å finansiere lettelser for dem med høye inntekter og til å redusere formuesskatten for dem som eier aksjer. Budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet betyr at en person med inntekt på ca. 200 000 kr får rundt 3 500 kr mindre i inntektsskatt. For en person som tjener 1,2 mill. kr, vil imidlertid lettelsen bli på hele 19 000 kr, og en med en inntekt på 3 mill. kr vil få 91 000 kr mindre i skatt. Arbeiderpartiet har problemer med å se hvordan avtalepartnerne kan forsvare en slik usosial og urettferdig skatteprofil. Det er ikke riktig at Arbeiderpartiet går imot forslaget om å heve innslagspunktet for toppskatten. Vi går inn for å justere innslagspunktet i trinn 1 til 368 500 kr. Regjeringen foreslo at grensen ble satt til 381 000 kr. Samtidig går vi inn for å sette innslagspunktet i trinn 2 til 800 000 kr, som er akkurat det samme som Regjeringen og Fremskrittspartiet er enige om. Videre vil Arbeiderpartiet at minstefradraget settes til 31 pst., og øvre grense til 57 000 kr, noe som kommer de med lave inntekter til gode. Regjeringen begrunner reduksjonen i toppskatten med at dette er nødvendig for å avvikle delingsmodellen. Og i debatten i går ble det brukt uttrykk som å åpne en låvedør. Ja, det var en spesiell debatt i går. Vi hørte at statsråd Sponheim roste forliket til de grader. Spesielt angrep han delingsmodellen og uttrykte glede over at den nå blir avviklet, takket være avtalen med Fremskrittspartiet. Det er aldeles uriktig, det som ble sagt i går. Regjeringspartiene har en enighet med Arbeiderpartiet når det gjelder næringsbeskatningen og spesielt avviklingen av delingsmodellen. Fremskrittspartiet stilte seg helt utenfor når det gjaldt hele opplegget med næringsbeskatningen. For Arbeiderpartiet har det vært viktig å få bort delingsmodellen fordi denne åpner for store tilpasninger. De tilpasningsmulighetene som kan oppstå med vårt forslag til toppskatt kombinert med aksjonærmodellen, er små i forhold til dagens problemer. Vi støtter forslaget om å innføre aksjonærmodellen fordi dette betyr en tilnærming av beskatningen på kapital og arbeid. Den store urettferdigheten i dagens system er at kapitalinntekter, som utbytte og aksjegevinst, beskattes med 28 pst., mens arbeidsinntekt beskattes langt hardere. Vi har derfor fra Arbeiderpartiets side hele tiden vært for en utbytteskatt, og er nå fornøyd med at også Regjeringen går inn for å innføre aksjonærmodellen. Det må også påpekes at selv med Regjeringens forlag til toppskatt vil den høyeste marginalskattesatsen på arbeid ligge over skattesatsen på kapital. Dersom man også tar med arbeidsgiveravgiften, vil differansen være betydelig. Arbeiderpartiet foreslår i finansinnstillingen at grunnfondsbevis skal få et påslag på 2 prosentpoeng på skjermingsrenten innenfor aksjonærmodellen. Dette forslaget fikk ikke flertall, men vi merket oss at et flertall i komiteen mener det er viktig at grunnfondsbevis fortsatt er et reelt alternativ som finansieringsform for sparebanker, og vi uttaler i innstillingen at det er naturlig at Regjeringen vurderer situasjonen for grunnfondsbevisene etter at aksjonærmodellen nå er innført. Arbeiderpartiet støtter forslaget om innføring av fritaksmetoden, som vil forhindre kjedebeskatning innenfor selskapssektoren og løse eventuelle problemer ved dagens regler i forhold til EØS-lovgivningen. Arbeiderpartiet vil imidlertid understreke hvor viktig det er at departementet løpende vurderer behovet for tiltak for å forhindre uønskede tilpasninger for å unngå skatt nå når vi innfører disse nye systemene. Arbeiderpartiet vil også peke på at iverksettelsesdatoen, 26. mars 2004, altså samme dag som skattemeldingen ble lagt fram, medfører at enkelte selskap kan rammes hardt. Et flertall i finanskomiteen mener derfor at selskap som har besluttet en avviklingsprosess før 26. mars 2004, bør få fradragsrett for tapet, selv om realisasjonen ikke har funnet sted innen denne datoen. Det forutsettes at det er uomtvistelig og dokumenterbart at beslutning om avvikling er fattet før 26. mars 2004. Forslaget til overgangsregel B nytt femte ledd nevner ved siden av vedtak om likvidasjon truffet av selskapets generalforsamling også vedtak om oppløsning truffet av tingretten og dom i medhold av bestemmelser i aksjelovgivningen. Også andre tilfeller hvor det er uomtvistelig og dokumenterbart at man har truffet beslutning om avvikling, kan omfattes. De nærmere avgrensninger må foretas av departementet, i den forskrift som det gis hjemmel for på dette området, til utfylling av overgangsregelen – med andre ord: gjøre forskriftene mer uttømmende på dette punkt. Komiteen har i denne innstillingen lagt inn overgangsregler for personlig eide aksjer, noe som betyr at personlig eide aksjer kan overføres til nystiftet investeringsselskap uten beskatning. Overgangsregelen begrenses i de tilfeller der det nystiftede selskapet får en eierinteresse på 90 pst. eller mer i det underliggende selskap. Flere skattytere som sammen eier minst 90 pst. i et selskap, kan anvende regelen. Regjeringen går i sitt budsjett inn for å rydde opp i skattefradragene. Det er da vanskelig å forstå logikken i at de fjerner fradrag knyttet til inntekts ervervelse, som fradraget for daglige arbeidsreiser og kostfradraget for pendlere, mens de går inn for en kraftig økning i fradraget for gaver til frivillige organisasjoner. Arbeiderpartiet ønsker å beholde fradragene for pendlerne, fordi vi mener at det er verdifullt at folk velger å bli boende rundt om i landet selv om de jobber i byer og tettsteder. Arbeiderpartiet er glad for at budsjettavtalen omfatter en utvidelse av SkatteFUNN til også å omfatte ulønnet forskningsinnsats. Mange små, nystartede bedrifter baserer seg på en periode med ulønnet arbeidsinnsats, og nettopp i slike virksomheter er det nødvendig å stimulere til forskning og nyskaping. På vegne av Arbeiderpartiet tar jeg opp forslagene fra Arbeiderpartiet og de forslag der vi er medforslagsstillere.