Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2016-05-10:
La meg først takke saksordføreren, som har geleidet saken igjennom i komiteen, og også alle som har tatt kontakt. Det har vært et enormt engasjement, noe som har bidratt til å opplyse saken. For Arbeiderpartiet har dette vært en sak med krevende avveininger, for vi anerkjenner også at det ligger til regjeringen å fastsette tekniske forskrifter, og vi mener det må tilhøre unntakene at Stortinget endrer disse. Men når regjeringen lager forskrifter som undergraver målsettingen i klimaforliket som et bredt flertall på Stortinget står bak, mener vi at nettopp dette er et slikt unntakstilfelle. Arbeiderpartiet mener det er viktig at vi har energieffektive løsninger i bygg, og at byggene våre bidrar til å fristille energi til elektrifisering av andre deler av samfunnet. Ved utgangen av 2015 hadde Tesla levert ut 107 000 biler totalt på verdensbasis de siste årene. I Oslo ser man nå på muligheten for elektriske busser. Det er veldig bra. Men det har seg sånn at verken elektriske busser, ferjer eller biler kan driftes på spillvarme fra søppelforbrenningsanlegg, pellets eller varmepumper. Når transportsektoren og sokkelen skal elektrifiseres, mener vi det er riktig å bruke andre energikilder enn direktevirkende el der det er mulig, og det er i byggene våre. Vi mener det derfor er god klimapolitikk å stille krav til de store byggene som frigjør energi til elektrifiseringen av andre deler av samfunnet. Vi fremmer derfor forslag sammen med Venstre og SV om at i bygg over 1 000 m2 må det fremdeles være en regulering av direktevirkende elektrisitet. Dette er et kjent krav fra byggenæringen. De byggene som bygges i dag, bygges mest sannsynlig etter de kravene, fordi disse kravene har vært der lenge, i hvert fall er det gjenkjennelige krav, og vi mener det er riktig å opprettholde krav til de største byggene. I dag har kommunene mulighet til å vedta tilknytningsplikt til fjernvarmeanlegg. Vi mener det er fornuftig å bruke den overskuddsenergien som er i mange kommuner, til å varme opp eller kjøle ned bygg. Vi fremmer derfor også forslag om at det fremdeles må være en tilretteleggingsplikt der kommunen har vedtatt tilknytningsplikt. Det er god klimapolitikk, det er god ressursbruk, og det er faktisk å ta lokaldemokratiet på alvor. I byggepolitikken er vi nødt til å tenke langsiktig. Byggene vi bygger i dag, skal stå i flere generasjoner. Da er det kortsiktig å gjøre byggene helt avhengige av direktevirkende el til oppvarming. Det er dårlig klimapolitikk, og det er dårlig for forbrukerne som er låst til én energikilde. Så skal vi i Arbeiderpartiet gjerne være med og diskutere hvordan kravene kan forenkles, og hvordan vi kan utforme krav som fremmer innovasjon. Vi har også tidligere vært med og fjernet krav under den rød-grønne regjeringen, og med dette forslaget i dag får altså bygg under 1 000 m2 en betydelig lettelse i kravene. Men jeg mener også det er naivt å tro at man bare ved å fjerne tekniske krav vil løse den situasjonen vi har i pressområdene med sterkt økende boligpriser. Det må man løse på andre måter. Derfor har Arbeiderpartiet også fremmet ti konkrete forslag for å få opp takten i boligbyggingen. Dette blir lett en debatt om tall, og jeg forstår godt posisjonens ønske om å gjengi alle tall som kommer ut. Under høringen fikk vi eksempler på installering av vannbåren varme i vanlige leiligheter til den nette sum av 6 000 kr. Vi kan godt slå tall i hodet på hverandre, men dette handler om hvordan vi ønsker at byggene våre skal være i framtiden. Så finnes det også aktører i byggenæringen som mener at det å ha grønne bygg er et konkurransefortrinn, og som har hatt som strategi hele veien å ligge foran de tekniske kravene. Da Skanska holdt sin Future Day-konferanse i 2014, sa Tor Helge Dokka i Skanska: «De prosjektene vi jobber med, viser at det er mulig å få ned kostnadene og finne stadig bedre løsninger». Han sa også: «Skal vi videre, må derfor byggherre og offentlige myndigheter stille strengere krav.» Vi tror at når det gjelder både klima og den lokale ressursbruken i kommunene, er det riktig å ha noen krav. Vi har nå bestemt oss for å støtte regjeringen på at kvadratgrensen kan økes til 1 000 m2, men på de store byggene, de store volumene, mener vi det er veldig riktig å regulere bruken av direktevirkende elektrisitet.