Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-05-08:
Som medforslagsstiller når det gjelder forslaget om Grunnloven på tidsmessig bokmål, og som medlem av kontroll- og konstitusjonskomiteen i forrige periode, finner jeg behov for å gi en kort orientering. Som representanten Kolberg sa, var det en heftig diskusjon om temaet i forrige periode. Vi fikk da vedtak med nødvendig flertall som ga oss Grunnloven på tidsmessig nynorsk, men ikke på tidsmessig bokmål. Jeg ble den gangen veldig overrasket over argumentasjonen fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, hvor det var veldig liten vilje til å få Grunnloven på tidsmessig språk. Det var, som representanten Kolberg sa, først helt i den siste, siste fasen det kom støtte fra de partiene til en tidsmessig nynorsk. Det som var veldig interessant, var at bærebjelken i argumentasjonen var dette med at Grunnloven var et klenodium. En argumenterte mot et tidsmessig språk og en Grunnlov på nynorsk med den basisen. Og på samme måten som den gangen opplever vi nå i dag at Høyre sleper beina etter seg og altså ikke ønsker at en aktuell, viktig lov i dagliglivet skal få en språkform som flere blir interessert i å forstå dybden av og innholdet i. Jeg har merket meg at det partiet Høyre som vi opplever i dag, ikke er særlig opptatt av Norges Grunnlov, og jeg har lurt veldig mye på hvorfor det partiet som i sin start hadde en veldig forankring i Grunnloven – det var jo grunnlovsforeninger som var noe av basisen for etableringen av partiet Høyre – ikke er opptatt av Grunnloven lenger. Jeg har ikke funnet noen annen logisk og reell forklaring på det enn at Grunnloven vår, med § 1 hvor det står at Norge er et fritt, sjølstendig land, sjølsagt kommer i sterk konflikt med et EU-medlemskap, hvor EU etablerer et arbeid for over tid å få sin egen Grunnlov. Jeg har ingen annen forklaring enn at Høyre er tilbakeholdne med å modernisere vår egen Grunnlov – at en ikke ønsker særlig oppmerksomhet, særlig vitalitet omkring det – fordi det vil skape en konflikt med hensyn til et unionsmedlemskap, som dermed kan bli større. Men det som er interessant, er at interessen for og bevisstheten rundt Grunnloven øker blant folk. Det er veldig positivt, også fordi Grunnloven er viktig for vårt dagligliv, og det trengs derfor en folkeopplysning ved at vi også legger til rette for at Grunnloven er lettere å forstå. Ikke minst er det viktig for ungdommens interesse for Grunnloven. Som alle har vært inne på: Det er utrolig viktige paragrafer – ikke bare de statsrettslige paragrafer, men også sentrale flaggparagrafer som bør få større oppmerksomhet, § 110 om full sysselsetting og § 112 om langsiktig forvaltning av naturressursene. Dette er aktuelle paragrafer som i mye større grad må komme inn i den daglige samtalen om hvordan vi organiserer Norge. Det er beklagelig at flertallet av oss, som bruker bokmål som skriftmål, ikke får Grunnloven på sitt – og vårt – tidsmessige språk. Det gjør at nynorsk blir mer aktuelt for flere av oss bokmålsbrukere, og jeg vil bare gratulere Noregs Mållag med at en her altså har en Grunnlov på sitt skriftmål, mens en ikke har tilsvarende på bokmål. Tida arbeider for Grunnloven på tidsmessig norsk. Arbeidet for tidsmessig bokmål må fortsette i kommende stortingsperiode. Sjøl om dagens storting ikke har det nødvendige flertall for grunnlovsendring, arbeider tida for den saken – sjøl om vi altså ikke greier å etablere nødvendig flertall her i dag.