Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2013-04-29:
Vi har i dag et regelverk som fastslår at barnets beste skal være et grunnleggende hensyn. Barn kan gis oppholdstillatelse i Norge selv om situasjonen ikke har et slikt alvor at det ville blitt innvilget oppholdstillatelse til en voksen. I denne vurderingen skal barns tilknytning tillegges særlig vekt. Jeg har merket meg at det i komiteens innstilling er bred tilslutning til gjeldende politikk for asylsøkende barn og deres familier. Et viktig virkemiddel for at praksis og skjønnsutøvelse skal samsvare med lovgivers intensjoner, er å tydeliggjøre hvilken vekt forskjellige relevante momenter skal ha. Dette har vi gjort i stortingsmeldingen om barn på flukt. Jeg mener at omtalen av bestemmelsen om barns tilknytning vil være klargjørende for utlendingsmyndighetenes arbeid, i en retning som kommer enkeltindivider til gode. Det er i dag for tidlig å fastslå hvilken betydning stortingsmeldingen har fått for konkrete asylsaker som omhandler barn med særlig tilknytning til Norge. Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda er bedt om å redegjøre for sin praksis i saker med lengeværende barn i juni i år, dvs. ett år etter at stortingsmeldingen om barn på flukt ble lagt fram. Vi får da et bedre grunnlag for å se om praksis er i samsvar med lovgivers intensjoner. Jeg er imidlertid godt fornøyd med at Utlendingsnemndas foreløpige rapportering til Justis- og beredskapsdepartementet fra november i fjor viser at stortingsmeldingen brukes aktivt som en supplerende rettskilde i Utlendingsnemndas saksbehandling. Jeg har merket meg at komiteens mindretall mener de lengeværende asylbarna blir uskyldige ofre for foreldrenes valg og innvandringspolitikken. Jeg vil påpeke at det enkelte barns tilknytning ikke kan ses isolert fra konsekvensene det vil ha å gi oppholdstillatelse. Andre lignende saker må behandles likt, og nærmere 40 pst. av alle asylsøkere er barn eller del av en barnefamilie. Hensynet til en kontrollert innvandring gjør seg derfor sterkt gjeldende. Det er heller ikke slik, som mindretallet hevder, at hensynet til barnets beste som hovedregel skal gå foran andre hensyn. Hensynet til barnets beste er utvilsomt svært viktig, men det framgår klart av utlendingslovens forarbeider at innvandringsregulerende hensyn kan tillegges like stor eller større vekt. Det er ikke i tråd med forutsetningene for loven å tolke forskjellen i ordbruk dit hen at valget av «skal» tillegges vekt og «kan» tillegges vekt er ment å være avgjørende for vektingen av de to hensynene. For å sikre at barn ikke blir værende lenge i Norge uten oppholdstillatelse, er det avgjørende at asylsøknader behandles raskt, og at retur skjer raskt etter avslag. Regjeringen har derfor iverksatt tiltak for å sikre raskere saksbehandling for barnefamilier, og vi har også styrket returarbeidet. For regjeringen er det en prioritert oppgave å motivere familiene til frivillig retur. Det er svært få land det ikke er mulig å reise tilbake til, når utlendingen selv medvirker til hjemreisen. Foreldrenes samarbeid og framlegging av identitetsdokumenter er ofte avgjørende forutsetninger for retur av foreldre og barn. Regjeringen arbeider også med tiltak for lettere å kunne gjennomføre tvangsmessig retur der det er nødvendig. Tydeliggjøringen av hvordan bestemmelsen om barns tilknytning skal forstås, er bare ett av flere tiltak i stortingsmeldingen om barn på flukt. I tillegg vil regjeringen bl.a. sikre god barnefaglig kompetanse i utlendingsforvaltningen og gjennomføre en ekstern kartlegging og evaluering av hvordan barns situasjon blir belyst i saksbehandlingen i Utlendingsnemnda. Dette innebærer også at vi vil vurdere bruken av og behovet for muntlig høring av barn. La meg understreke at regjeringen vil føre en konsekvent, rettferdig og rettssikker flyktning- og asylpolitikk, forankret i de internasjonale konvensjonene Norge er bundet av.