Ola Elvestuen (Venstre), 2019-11-19:
Først vil jeg kommentere kort noen eksempler på forvaltningsgrep som representanten tar opp. I arealplanleggingen er det i brevet som kommunalministeren sendte alle fylkesmenn i september 2019, presisert at fylkesmennenes medvirkning i arealplanleggingen er viktig for å ivareta de nasjonale og vesentlige regionale hensynene, og at fylkesmennene må vurdere innsigelse når nasjonale og vesentlige regionale hensyn blir tilsidesatt. Hovedansvaret for viltarter ligger hos meg – hos klima- og miljøministeren. Jeg har ansvaret for om en art skal være høstbar eller ikke, når en art kan høstes, og hvor en art kan høstes. Det er riktig at Miljødirektoratet har hatt på høring forslag til en ny viltforskrift som også regulerer skadefelling av viltarter. For enkelte arter innebærer forslaget skjerpede krav, mens det for noen andre arter lempes på kravene. Miljødirektoratet vurderer nå innspillene fra høringen, og jeg vil ha en dialog med direktoratet før eventuelle endringer vedtas. Det internasjonale naturpanelet la tidligere i år fram en svært alvorlig rapport. Naturen er i fare, og med det selve livsgrunnlaget vårt. Tilstanden for norsk natur er relativt god sammenlignet med situasjonen globalt. Samtidig mister vi viktig naturmangfold også i Norge. Og vi ser at tilstanden gradvis forverres i flere områder. Jeg mener at vi tar mange riktige grep for å sikre mer natur i Norge. Stortingsmeldingen om naturmangfold ble lagt fram i 2015. Meldingen er i praksis en handlingsplan for å ta vare på naturmangfoldet i Norge. Meldingen ble styrket gjennom Stortingets behandling. Vi har tre mål for naturmangfold i Norge, og meldingen sier hva vi skal gjøre for å nå disse målene. Vi skal ha god tilstand i økosystemene, vi skal ta vare på truet natur, og vi skal bevare et utvalg av naturområder som viser variasjonsbredden. For å nå disse målene ble det varslet en rekke tiltak i meldingen for å ta vare på norsk naturmangfold. Vi jobber bredt, og vi jobber aktivt med disse tiltakene. For det første skal vi ha bedre natur: Vi arbeider med å lage en mer helhetlig forvaltning av natur. Alt må ses i sammenheng, og forvaltningen skal bli økosystembasert. Det er fint å høre at representanten mener arbeidet med helhetlige forvaltningsplaner er et godt grep. Naturen må forvaltes helhetlig på tvers av sektorer. Bruk til kraftproduksjon, skogbruk, vei- og boligbygging, friluftsliv og som leveområder for arter må ses i sammenheng. Målet med en mer helhetlig forvaltning er å lage et viktig verktøy for å finne den riktige balansen mellom bruk og ivaretagelse av natur. I tillegg må vi stoppe skadelige fremmede arter. Slike arter truer naturmangfoldet, og vi vil om kort tid legge fram en tverrsektoriell tiltaksplan for bekjempelse av skadelige fremmede organismer. I vannforvaltningsplanene er det satt ambisiøse miljømål for alt vann i Norge. Vi skal ha mer vann i elvene, og det gjennomføres nå en rekke tiltak innenfor ulike sektorer for å nå disse målene. Blant annet har vi trappet opp arbeidet med revisjoner som vil gi oss mer vann i elvene. Mer vann og andre tiltak innenfor bl.a. avløp og avrenning fra jordbruket vil gjøre norske vassdrag sunnere. For det andre skal vi ha mer natur: Vi kan ikke sløse med arealene. I framtiden skal vi ha mer natur, ikke mindre. Det betyr også at vi bør reparere mer natur enn vi ødelegger. Restaurering av natur er viktig og kan gi flere samfunnsøkonomiske gevinster. Gamle grøfter er bl.a. lukket i en rekke restaureringsprosjekter i myr og annen våtmark de siste årene. Myra er et artsrikt og verdifullt naturmiljø med stor betydning for både naturmangfold og klima. Regjeringen foreslår å styrke restaureringstiltak i vann med 19 mill. kr i budsjettet for 2020. Dette er i tråd med punktet i Granavolden-plattformen om å styrke norsk vannforvaltning og følge opp vannforskriften. Restaureringstiltakene vil bidra til å få tilbake viktige leveområder for arter som lever i vann. Restaurering av elver og bekker vil også være positivt for friluftsliv og rekreasjon. Denne regjeringen har også doblet antallet utvalgte kulturlandskap i jordbruket, slik at vi i 2020 vil ha 46 slike områder som vi skjøtter og tar vare på for framtiden. For det tredje skal vi redde artene: Bevilgningene til klassisk naturvern er økt under denne regjeringen. I budsjettet for 2020 har vi bl.a. foreslått å øke bevilgningen til truet natur med 18 mill. kr. I tillegg foreslår vi å bruke om lag 45 mill. kr til tilskudd for å ta vare på truede arter og naturtyper. Dette vil bidra til at vi kan gjøre langt flere aktive tiltak for de artene og naturtypene som trenger det mest. Slike tiltak kan f.eks. være skjøtsel, restaurering og fjerning av fremmede skadelige arter. Vi vurderer også bruk av virkemidlene prioritert art og utvalgte naturtyper etter naturmangfoldloven i tillegg til andre målrettede virkemidler for truet natur. Dette skal sammen med skjøtsel og andre tiltak bedre tilstanden for Norges mest truede ansvarsarter og truede naturtyper. Vi er også i ferd med å sende på høring forslag om en kvalitetsnorm for villrein. Normen vil måle tilstanden i villreinområdene. Samtidig vil den gi kunnskap om hva som er årsaken til eventuelt dårlig tilstand, og hva vi kan gjøre for å bedre tilstanden. 2019 er det internasjonale villaksåret. Vi bruker midler på en ny genbank for laksefiskbestandene i Hardanger og et nytt nasjonalt villakssenter, samtidig som vi fortsetter arbeidet med å bekjempe gyroparasitten og å kalke vassdrag som er rammet av forsuring. Jeg var selv med på å markere friskmelding av Rauma-vassdraget for et par uker siden. Dette er også viktige steg nærmere målet om å få fjernet gyroparasitten fra Norge. Vi styrker innsatsen mot ulovlig laksefiske og foreslår en økning på 5 mill. kr til dette i budsjettet for 2020. Vi skal lage en handlingsplan for villaks. Planen skal vise hvorfor tilstanden i mange laksebestander ikke er god nok. Samtidig vil planen presentere tiltak som kan bedre tilstanden. Vi følger opp strategien for ville pollinerende insekter med en tiltaksplan for pollinerende insekter. Alle relevante sektorer er med i arbeidet. Det handler bl.a. om å bedre leveområder for insekter og iverksette et nytt overvåkningsprogram for insekter fra 2020. For det fjerde må vi verne mer av alt: Vi må verne den aller viktigste naturen. Her har vi kommet langt, men er ikke helt i mål. Miljødirektoratet har anbefalt hvor det er behov for å verne nye områder. Vi ser nå hvor vi skal starte verneprosesser. Vi skal også gjennomføre 10 pst. skogvern. Dette gjør vi gjennom frivillig skogvern. Nesten 5 pst. av skogen er til nå vernet. Nasjonalparkene er på mange måter Norges nasjonalskatter. Vi starter nå en verneplanprosess for Østmarka, og vi skal også vurdere å supplere nasjonalparkplanen. For det femte skal vi få en parisavtale for natur: Naturpanelets rapport viser at det globalt er store utfordringer. Tapet av naturmangfold er økende og vil ha alvorlige konsekvenser for hele verden. Å ta vare på naturen er også avgjørende for at vi skal kunne nå klimamålene vi har satt oss. Naturbaserte løsninger er et viktig virkemiddel for både natur og klima. Økonomien vår er også helt avhengig av naturen og velfungerende økosystemer. Alle land må gjøre mer og forplikte seg til sammen å løse det globale problemet. Verdens land skal møtes i Kina i oktober 2020 for å bli enige om tiltak for å snu den negative trenden vi er inne i. Jeg skal jobbe for at vi lykkes med det. For det sjette trenger vi å stoppe miljøkriminalitet: Miljøkriminalitet er et alvorlig og økende problem med store negative konsekvenser for naturmangfold og klima. Regjeringen jobber derfor med en stortingsmelding om miljøkriminalitet. Meldingen vil inneholde en helhetlig politikk for å styrke innsatsen mot miljøkriminalitet både nasjonalt og internasjonalt. Stortingsmeldingen vil legge grunnlaget for et langsiktig oppfølgingsarbeid på tvers av ulike sektorer. Vi blir aldri ferdige med å ta vare på norsk naturmangfold. Jeg er også opptatt av å beskytte økosystemene våre, men jeg er ikke enig i at regjeringen tar grep som går feil vei. Jeg mener faktisk det motsatte, at det beste for naturen og samfunnet vårt er at vi fortsetter det systematiske arbeidet som vi har satt i gang. Jeg er overbevist om at dette vil gi gode resultater over tid.