May Britt Vihovde (Venstre), 2002-04-25:
Kunnskap og informasjon er sjølve grunnlaget for å kunna delta aktivt i eit levande demokrati. Eit stort mangfald av aviser og andre medium er difor viktige både av omsyn til ytringsfridom, demokrati, språk og kultur. Mange medium spelar ei altfor viktig rolle i samfunnet til at deira eksistens berre kan avhenga av kravet til økonomisk lønnsemd aleine. Det vil difor vera nødvendig å bruka offentlege midlar for å sørgja for at media kan utøva sin funksjon. For dagspressa er momsfritak og direkte produksjonsstøtte dei viktigaste verkemidla det offentlege bruker for å sikra ein god økonomi. Det er difor viktig at desse blir vidareførte. For Venstre er omsynet til lokalavisene viktig. Dei synleggjer og stimulerer lokalt kulturliv, er eit forum for å setja den offentlege dagsordenen og er svært viktige for å halda oppe eit levande lokaldemokrati rundt omkring i landet. Venstre er difor svært nøgd med at meldinga legg opp til at støtta til dei minste lokalavisene blir auka. Sjølv om Venstre også er med på at støtte til såkalla nr. 2-aviser bør halda fram, vil det for oss i framtida likevel vera ei avveging om desse avisene fyller sine oppgåver betre eller annleis enn lokalmiljøet si mestseljande avis. Sjølv om det openbert er gunstige effektar av å ha konkurrerande avismiljø i større lokalsamfunn, bør det vurderast om desse avisene også framover skal prioriterast med ei særskilt ekstra støtte. Ordninga med produksjonsstøtte kan, fordi den byggjer opp under det etablerte avismønsteret, verka konserverande. Venstre meiner det er viktig også å leggja til rette for å sleppa til nye aviser i Noreg. Det er difor positivt at det blir lagt opp til ei tilskotsordning som kan gi ein spore til etablering av slike nye aviser. Noreg er eit lite land, og ein norsk allmennkringkastar møter ei rekkje utfordringar. I tillegg til den viktige oppgåva det er å verna om og utvikla norsk språk og kultur, skal den tena som folkeopplysar i ei medietid prega av stadig større informasjonsstraumar. Det må difor vera eit offentleg ansvar å sikra mangfald og at informasjon som ikkje er nytteorientert eller profittmotivert, også får plass. Noreg treng difor framleis ei allmennkringkasting med stor grad av statleg finansiering. Den må sikra dei «smale» tilboda, men også ha oppslutning om si programflate. Ein kanal som utelukkande er smal, vil lett kunna bli marginalisert og uinteressant. Dagens lisensfinansiering støyter på ein del problem, både når teknologien gjer det mogleg å sjå TV-program utan eit TV-apparat, og i samband med innkrevjing og administrasjon av lisensen, med tilhøyrande kontrollfunksjonar. Ein bør sjå på om NRK kan finansierast direkte over statsbudsjettet. Det bør også vurderast om lisens eller anna finansiering kan betalast til eit eige allmennkringkastingsfond, der mesteparten naturleg vil tilfalla NRK, men der det også må vera mogleg for andre å søkja om midlar til produksjonar som kan definerast som til allmennkringkastingsformål. Dette vil også kunna gjelda lokale sendingar. Digitalt TV mogleggjer nye tenester for befolkninga og gir ein meir effektiv distribusjon av TV-signal. Ei satsing på digital-TV er nødvendig. Den viktigaste avveginga vil liggja i korleis dei digitale signala skal transporterast fram til brukaren. Venstre er i utgangspunktet kritisk til eit digitalt bakkenett. Vi er ikkje mot å gi konsesjon til utbygging av eit slikt bakkenett, men er svært skeptiske til statleg finansiering av det. Venstre er difor glad for at det ikkje er konkludert når det gjeld val av teknologi, og at det parallelt med høyringa vil bli utgreidd alternative distribusjonsformer. Kravet om landsdekning må ein uansett halda fast ved, dvs. minst 98 pst., som for analogt TV. Maktbalanse og maktspreiing har alltid vore viktige saker for Venstre. Ingen må tileigna seg eit monopol på meiningar, verken i eit avgrensa område eller på nasjonalt plan. Utviklinga i mediemarknaden, der nokre store eigarar dominerer i fleire typar medium, kan vera ein trussel mot mangfaldet blant norske medium. Venstre er difor skeptisk til endringar i dei eksisterande reglane om eigarskapsavgrensing, men vil vurdera dette nærare når saka på nytt kjem til politisk behandling.