Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2009-12-08:
Mitt inntrykk av debatten så langt er at regjeringspartiene snakker mye om milliarder, men lite om mennesker. I dag gjennomfører representanter fra pasientorganisasjoner, opptrenings- og rehabiliteringsinstitusjoner en stille protest mot Regjeringen som løper fra sine løfter om satsing på habilitering og rehabilitering. De sier i sin pressemelding: «Det er slutt på tomme løfter om satsing på habilitering og rehabilitering. Ikke fordi de er innfridd, men fordi regjeringen har sluttet å love.» De spør om det bare er et spill for galleriet, og det er det grunn til. Det er gitt utrolig mange politiske løfter fra Regjeringen og de rød-grønne de siste fire årene, men det har ikke ført til noen reell satsing. Det er avdekket store mangler i tilbudet om habilitering og rehabilitering bl.a. av Statens helsetilsyn. Pasientrettighetene brytes hver dag på dette området. Til tross for dette har ikke Regjeringen foreslått noen styrking av rehabiliteringsområdet verken i forrige stortingsperiode eller for 2010. Tvert imot har Regjeringen senket sine ambisjoner om å gi et bedre rehabiliteringstilbud. Fra 2007 har det vært tverrpolitisk enighet om en nasjonal satsing på rehabilitering, og at det må bli den neste store satsingen innen helse. I budsjettet for 2010 har regjeringspartiene forlatt denne ambisjonen, og støtter ikke lenger at rehabilitering skal bli det neste store satsingsområdet. I Soria Moria I-erklæringen het det at Regjeringen ville sikre opptrening til alle som trenger det. I Soria Moria II sier Regjeringen at det må settes av tilstrekkelige midler til habilitering og rehabilitering. Men hva er tilstrekkelige midler? Høyre registrerer med stor skuffelse at for Regjeringen er det bare å videreføre bevilgningene som vært de siste fire årene, til tross for at de selv uttaler at tilbudet er mangelfullt. Unntaket er tilbudet Raskere tilbake, men det omfatter ikke ungdom og andre som trenger rehabilitering for å bli i stand til å jobbe, eller alle dem som har behov for rehabilitering for å leve et godt liv. Jeg forstår godt at pasientorganisasjonene og fagmiljøene er skuffet og har mistet troen på Regjeringen. Ja, de har sågar uttalt at de tror mer på julenissen enn på Regjeringen. Regjeringen og de rød-grønne partiene har systematisk over flere år nedprioritert rehabilitering. I tillegg vokser helsekøene. Det betyr tapte muligheter for mange mennesker. Det handler om 750 000 personer i arbeidsfør alder som står utenfor arbeidslivet og 270 000 som står i behandlingskø. For mange av dem ville et bedre tilbud om behandling og rehabilitering vært veien tilbake til arbeidslivet. For den enkelte handler dette om frihet og livskvalitet, om å være en del av fellesskapet på jobben, om å mestre hverdagen, om å bidra og betale regningene av egen inntekt. Men også for dem som ikke skal tilbake til arbeidslivet, gir habilitering og rehabilitering en mulighet til å klare seg selv, til å mestre hverdagslivet og få bedre livskvalitet. For Høyre handler dette om grunnleggende verdier og menneskesyn. Det er temmelig arrogant av de rød-grønne å overse 50 pasientorganisasjoner og rehabiliterings- og opptreningsinstitusjoner. Nå må de komme seg ut i den virkelige verden og lytte til dem som sitter med kunnskapen og erfaringen. Det er alarmerende at antallet behandlingsdøgn i opptreningsinstitusjoner er redusert under den rød-grønne regjeringen, samtidig som pasientene opplever ventelister og mangel på tilbud over hele landet. Opptreningsinstitusjoner driver med redusert kapasitet som følge av begrensninger i avtalene med de regionale helseforetakene. Høyre har to ganger i Stortinget fremmet forslag om en økonomisk opptrappingsplan, men regjeringspartiene har stemt mot. De er enten svært selvtilfredse eller så har de verken vilje eller evne til å prioritere rehabiliteringsfeltet. Høyre mener det er helt nødvendig med en klar politisk styring og øremerking av midler i en periode dersom vi skal lykkes med å gi rehabiliteringsfeltet et løft. Det nytter ikke bare å vise til økte bevilgninger til helseforetakene og håpe at et så forsømt område skal vinne den interne kampen om budsjettkronene. Med rekordlange helsekøer og et formidabelt underskudd på hele 23 milliarder i de regionale helseforetakene vil rehabiliteringsfeltet tape. Det er virkeligheten. Derfor har Høyre i sine alternative budsjetter de siste tre årene øremerket 500 mill. kr hvert år til en opptrapping på dette området, i tillegg til 585 mill. kr i budsjettet for 2010. Det er minst på dette nivået satsningen må komme i årene framover. Høyre mener at de private aktørene er en viktig del av rehabiliteringstilbudet, ikke bare et supplement. De representerer et mangfold og et nyttig korrektiv til de offentlige tilbudene. De regionale helseforetakene må utnytte ledig kapasitet i opptreningsinstitusjonene for å sikre at pasientene får et tilbud raskere. Rammebetingelsen for alle private aktører må bli bedre og styrkes bl.a. gjennom langsiktige avtaler som gir forutsigbarhet for drift og investeringer. Det er godt dokumentert at habiliteringstilbudet til barn svikter både i kommunehelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten. Dette handler om en gruppe barn som er ekstra sårbare og utsatte. Barnas rettigheter er truet, og foreldrene utsettes for unødig store belastninger på grunn av tungrodd byråkrati og et stort skjemavelde, uoversiktlige fragmenterte ordninger og mangel på kompetanse hos offentlige instanser. Disse familiene må sikres langsiktige, rettferdige og stabile ordninger. Allerede etablerte økonomiske støtteordninger er i dag svært fragmenterte og fordelt på mange forvaltningsnivåer. Det bidrar til å gjøre det vanskelig for forvaltningen å se behovet på en helhetlig måte. Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti mener Regjeringen må foreta en gjennomgang av de forholdene som kan være utilsiktede virkninger av Nav-reformen for denne gruppen foreldre og også foreldre til funksjonshemmede barn. Særlig gjelder det området pleiepenger og hjelpemidler til barn. Disse partiene har fremmet et forslag om det, og det er skuffende at regjeringspartiene ikke støtter forslaget i innstillingen. Men det er ikke for sent. Høyre forventer at Regjeringen sørger for at helse- og trygdeforvaltningen og kommunene finner gode løsninger rundt hver familie, enten de benytter IAHP som opptreningsmetode eller andre metoder. Løsningen må bygge på likeverdighet, uavhengig av hvor de bor i landet, slik at de kan føle trygghet for at de får den støtten og hjelpen de har behov for og krav på. Jeg vil be statsråden ta tak i disse problemene og foreta seg noe for å sikre et bedre, helhetlig tilbud. Dette er familier som har store og tunge omsorgsoppgaver, og de må være spart for å måtte kjempe for å få rettmessig og nødvendig hjelp og støtte. Høyre vil legge gode og funksjonelle rammer rundt disse familiene, slik at fremtiden for barna blir best mulig. Det er en meget krevende oppgave for foreldrene, og jeg må si jeg har dyp respekt for den jobben de gjør. De har fortjent all den hjelp og støtte de har behov for, og som vi kan bidra med. Avslutningsvis vil jeg ta opp situasjonen innen psykisk helse. Det har over tid fra flere sykehus blitt varslet kutt i det psykiatriske tilbudet. Ledelsen ved Akershus universitetssykehus har foreslått å legge ned akutteamene ved de distriktspsykiatriske sentrene på Lillestrøm, Jessheim og Grorud. Atten døgnplasser ved Elvestad i Nes kommune er foreslått fjernet. Dette er en situasjon som vi har fått signaler om fra flere steder i landet. De psykisk syke blir taperne, og mange fagfolk uttaler at liv kan gå tapt. Det sier som sagt både fagfolk og Mental Helse. Dette forslaget vil kunne få store konsekvenser for psykisk syke i Akershus og Oslo som trenger øyeblikkelig hjelp eller innleggelse. Legevakten blir det eneste alternativet, men det er ikke godt nok. Der er det ikke profesjonell hjelp. Nå har vi brukt ti år og mange milliarder kr på å bygge opp tilbudet innen psykisk helse. Det som nå er i ferd med å skje, ikke bare i Akershus, men også andre steder i landet, er ikke i tråd med Opptrappingsplanen for psykisk helse, og jeg vil så sterkt jeg kan oppfordre statsråden til å stanse nedtrappingen og raseringen av tilbudet til de psykisk syke. Høyre vil ikke akseptere at tilbudet til denne gruppen blir en salderingspost i sykehusenes budsjetter.