Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2012-05-29:
Norge er et langstrakt land, og mange er avhengige av bilkjøring for å få gjort unna daglige gjøremål, som å komme seg på jobb, levere i barnehage, ta seg av eldre familiemedlemmer m.m. I næringslivet er også fraktkostnader en betydelig faktor. Den siste tiden har bensinprisene stabilisert seg på i overkant av 15 kr literen for blyfri bensin, mens en på enkelte plasser med lite konkurranse kan oppleve priser helt opp i 17 kr literen. Ofte er det sånn at på plasser med høy pris er kollektivtilbudet fraværende på grunn av liten befolkningstetthet, noe som betyr at befolkningen og næringslivet er tvunget til å bruke privatbil. I skriftlig spørsmål til finansminister Sigbjørn Johnsen, besvart 9. februar i 2012, framgår det at en økning i oljeprisen i 2012 på 10 USD per fat, 58 NOK med dagens valutakurs, vil gi en økning i statens netto kontantstrøm på i underkant av 27 mrd. kr i 2012. Til sammenligning vil en reduksjon i avgiftene på bensin og diesel på én krone bety et årlig provenytap for staten på om lag 3 mrd. kr. De høye prisene på drivstoff skyldes ikke bare høy fortjeneste hos bensinstasjonene. Fortjenesten ligger på rundt 65 øre per liter bensin solgt, dvs. en margin på 4,3 pst. Dette er riktignok noe høyere enn på kontinentet. Statoil Fuel & Retail oppgir selv at de har en brutto fortjenestemargin på 37 øre per liter i Sentral- og Øst-Europa, hvor det er sterk priskrig mellom bensinstasjonene. Norges geografi med spredte bensinstasjoner kan nok være en av forklaringene. Det er altså ikke grov fortjeneste som er skyld i de høye prisene, selv om det kanskje kan være et forbedringspotensial konkurransemessig. En stor andel av bensinprisene er statlige avgifter. Bensin og diesel er gjenstand for såkalt veibruksavgift på 4,69 kr per liter for svovelfri bensin, CO2-avgift på 89 øre per liter pluss merverdiavgift på 25 pst., der kronebeløpet avhenger av utsalgsprisen. Ved en bensinpris på 15 kr per liter utgjør altså avgiften 8,58 kr, eller 57 pst. Fremskrittspartiet mener at det nå er på sin plass å gjennomføre en nedtrapping av avgiftene på bensin og diesel. Forslagsstillerne viser til Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett for 2012, der det ble foreslått å redusere drivstoffavgiftene med en krone per liter fra 1. januar 2012. Konkurransetilsynet publiserte i 2011 en rapport om det norske drivstoffmarkedet. Den viser at stadig flere forbrukere handler bensin på lavprisdager, og at prisnivået varierer mye fra sted til sted. Det er bra at vi handler når det er lavest pris. Undersøkelsen styrker oppfatningen av at den lokale konkurransen har mye å si for bensin- og dieselprisen. Rapporten viser at antall konkurrerende stasjoner lokalt reduserer prisnivået, selv i områder med i utgangspunktet lav pris. Knapphet på områder regulert til bensinstasjonsformål kan være en begrensende faktor for best mulig fungerende konkurranse. Forslagsstillerne mener det bør foretas en gjennomgang av bensinstasjonsbransjens rammebetingelser for godt konkurransemiljø, med sikte på å fjerne hindringer fra det offentliges side. Forslagsstillerne forutsetter at en nedtrappingsplan for avgiftene, sammen med en styrking av konkurransen i drivstoffstasjonsmarkedet, vil medføre at det vesentlige av avgiftsnedsettelsen vil komme forbrukerne til gode. I en tid med stadig større forskjell mellom prisnivået i Norge og ute i Europa vil de særnorske avgiftene gjøre situasjonen enda verre for næringslivet. Spesielt vil dette gjelde næringsvirksomhet som ligger langt fra markedet. På denne bakgrunn tar jeg opp de forslagene jeg har vist til.