Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2011-06-07:
Norske Reindriftssamers Landsforbund valgte å bryte forhandlingene om reindriftsavtalen 2011/2012. Stortinget må derfor behandle saken på grunnlag av departementets vurderinger og forslag i Prop. 84 S for 2010–2011, slik også hovedavtalen foreskriver. Reindriftsoppgjøret 2011/2012 er basert på statens reviderte tilbud, og departementet legger i sitt forslag til reindriftsoppgjør hovedvekt på tiltak som kan bidra til å bedre gjennomføringen av slaktingen gjennom sesongen, og til økt salg. I tillegg legger departementet stor vekt på å stimulere til markedsrettet produksjon og verdiskaping. På denne måten er forslaget særlig innrettet mot reindriftsutøvere som har reindrift som hovednæring. Reineierne viser nå stor vilje til å øke sitt slakteuttak. Det er bra. Samtidig setter dagens markedssituasjon begrensninger i forhold til slakterienes mottak av rein. Departementet prioriterer derfor tiltak som kan bidra til å gjenopprette mer normale markedsforhold og på det grunnlaget sikre slakting og omsetning av reinkjøtt. Situasjonen i årets reindriftsavtaleforhandlinger føyer seg for øvrig inn i et bilde hvor mange krevende utfordringer har eksponert seg. Ikke minst gjelder dette med hensyn til ressurssituasjonen i deler av Finnmark. Det viktige arbeidet med utarbeidelse av bruksregler er nå inne i en sluttfase. I noen av sakene har departementet sett seg nødt til å oppheve Reindriftsstyrets vedtak om godkjenning av reintall. Dette har vært nødvendig fordi det ikke har vært tilstrekkelig sannsynliggjort at vedtakene ville gi økologisk bærekraftige reintall. Reindriftsstyret har så behandlet disse sakene på nytt og truffet nye vedtak. De nye vedtakene er nå til vurdering i departementet. Disse egentlig litt uvanlige skrittene viser at jeg tar ressurssituasjonen i reindriften svært alvorlig og vil forsikre meg om at det også gjennom vedtak og oppfølgingstiltak foreligger et grunnlag som sikrer en reindrift som er økologisk bærekraftig. Ved inngangen til slaktesesongen 2010 var markedssituasjonen for reinkjøtt svært vanskelig. For omgående å legge til rette for at reineierne fikk slaktet, ble avtalepartene enige om å etablere en midlertidig reguleringsordning fram til 31. desember 2010. Partene inngikk avtale med Nortura SA som operatør for tiltaket. I desember valgte avtalepartene å forlenge avtalen med Nortura fram til 31. mars. Uenigheten som førte til brudd under årets reindriftsavtaleforhandlinger, har særlig vært knyttet til avviklingen av dette lageret. NRL foreslo at reguleringslageret skulle tilbys til én aktør, og at det ble gitt føringer om at kjøttet skulle inngå i blandingsprodukter for å unngå at den ordinære omsetningen av reinkjøtt og prisen til reineier ble påvirket. Etter statens vurderinger ville en avvikling i samsvar med NRLs forslag verken være i samsvar med konkurransereglementet eller i tilstrekkelig grad bidra til å sikre en balanse i reinkjøttmarkedet kommende høst. For å redusere de negative virkningene for private aktører som har reinkjøtt på lager, og for å legge til rette for en raskest mulig etablering av normale markedsforhold, innebærer departementets forslag en trinnvis avvikling av reguleringslageret. Ved en trinnvis avvikling på åpne og konkurransenøytrale vilkår vil man i større grad kunne styre prisene på reinkjøtt og gi viktige signaler med hensyn til et mulig prisbilde i kommende slaktesesong, og dermed gi aktørene anledning til å tilpasse seg. Vi må konstatere at det var en grunnleggende uenighet mellom NRL og staten om disse spørsmålene, selv om et brudd i og for seg var en beklagelig utgang på forhandlingene. Jeg vil imidlertid i det videre arbeidet legge opp til et tett samarbeid med NRL og markedsaktørene for å finne så gode løsninger som mulig, både på kort og lang sikt. Stortinget har i løpet av det siste året i stor grad hatt oppmerksomheten rettet mot reindriftspolitikken, som også flere representanter har nevnt her i salen i dag. Jeg har besvart en rekke spørsmål om ulike problemstillinger. Denne interessen for reindriftspolitikken finner jeg svært positiv. Med bakgrunn i de svar som er gitt og debatter som har funnet sted, finner jeg det imidlertid nødvendig å kommentere enkelte av mindretallets merknader til innstillingen. Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre er negative til importvern som grunnlag for prisdannelse. Siden vinteren 2003 har det ikke vært fastsatt importkvoter for reinkjøtt med redusert tollsats. Jeg vil understreke at hovedkonsekvensen av dette tiltaket er at det i vesentlig grad har bidratt til økt uttak av norskprodusert rein. I og med at det økte uttaket i hovedsak er knyttet til Finnmark, har dette tiltaket vært svært viktig med sikte på å unngå en ytterligere økning av reintallet. Videre reiser komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti spørsmål knyttet til Reindriftsforvaltningens publisering av erstatningstall for tap av rein og manglende internkontroll i Reindriftsforvaltningen. Jeg må påpeke at Reindriftsforvaltningen verken har ansvaret for eller muligheten til å kvalitetssikre de årlige erstatningstallene for tap av rein. Slik gjeldende erstatningsordning er utformet, beregnes og oppgis også reindriftens tapstall av miljøvernmyndighetene. Disse medlemmene er også kritiske til det de mener er manglende individmerking av tamrein. Jeg vil i den forbindelse gjøre oppmerksom på at i henhold til reindriftsloven skal all tamrein være merket med eierens individuelle og registrerte merke. Alle reinmerker skal godkjennes av myndighetene før de tas i bruk. Ved offentlige tellinger av rein gjennomføres tellingene av et merkekyndig tellekorps.