Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Fallet i oljeprisen har bidratt til at norsk økonomi nå er inne i en lavkonjunktur. Veksten i fastlandsøkonomien har avtatt, og mange opplever utrygghet for jobbene sine. Det er vondt for dem som rammes, enkeltpersoner, familier, små og store bedrifter. Olje- og gassnæringen vil ikke gi samme bidrag til vekst i økonomien som vi har vært vant til, deler av norsk næringsliv må derfor vende seg mot nye markeder. Da er det viktig at vi bl.a. har et skattesystem som stimulerer til økte investeringer og til vekst i fastlandsøkonomien. Skattesystemet må tilpasses nye utviklingstrekk, skattegrunnlagene har blitt mer mobile som følge av økt handel og tettere integrerte markeder. Norge ønsker ikke å lede an i en skattekonkurranse mellom land, men samtidig opplever vi at våre naboland og land det er relevant å sammenlikne oss med, har redusert selskapsskatten betydelig de siste årene. Vi er et lite land med en åpen økonomi. Hvis forskjellen mellom Norge og verden rundt oss blir for stor, kan det over tid svekke vår konkurransekraft og gjøre det mindre lønnsomt å investere i Norge. Det betyr til syvende og sist færre arbeidsplasser og en mer utrygg økonomisk hverdag. Skattereformen er det viktigste strukturpolitiske tiltaket for å skape nye arbeidsplasser. Reformen innebærer først og fremst lavere skatt for selskaper, men vi senker samtidig skatten for vanlige folk og gjør det mer lønnsomt å jobbe. Jeg er derfor veldig tilfreds med at et bredt flertall på Stortinget støtter regjeringens forslag om å redusere skattesatsen på alminnelig inntekt for personer og selskaper fra 27 pst. til 25 pst. Med budsjettforliket blir påløpte skatter samlet redusert med 5,6 mrd. kr fra 2015 til 2016. Det er mindre enn regjeringen foreslo, men det er likevel skatte- og avgiftsreduksjoner som monner. Siden regjeringen overtok høsten 2013 har skatte- og avgiftsnivået blitt redusert med om lag 18 mrd. kr. I regjeringens budsjettforslag ble det lagt vekt på at brede grupper av befolkningen skal få del i skattelettelsene, og jeg er glad for at også budsjettforliket har gitt rom for lavere skatt for et stort flertall av skatteyterne. Nesten 90 pst. av skatteyterne får lettelser eller uendret skatt. Gjennomsnittlig skattelette for lønnstakere blir 1 000 kr, mens alderspensjonister i gjennomsnitt får 600 kr i lavere skatt. Det vil også i 2016 komme skatte- og avgiftsendringer som bidrar til et grønt skatteskifte. I budsjettforliket har vi lagt om engangsavgiften i miljøvennlig retning, slik det var varslet i den helhetlige gjennomgangen i revidert nasjonalbudsjett. Det er også gjennom avtalen laget et løp for samarbeid mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre om den videre oppfølgingen av grønn skattekommisjon. Også i fortsettelsen vil regjeringen jobbe for at skattesystemet skal bidra til mer effektiv ressursbruk, gi bedre vilkår for norsk næringsliv og stimulere til mer miljøvennlige valg. I skattemeldingen har regjeringen signalisert at selskapsskatten skal videre ned til 22 pst. og at det gis skatte- og avgiftslettelser for folk flest. Lavere skatt på alminnelig inntekt vil gjøre det mer lønnsomt å spare, investere og arbeide. Det vil gjøre økonomien mer vekstkraftig og bidra til at skatteinntektene øker over tid. Samtidig er det foreslått flere konkrete grunnlagsutvidelser som skaper rom for satsreduksjoner, som motvirker overskuddsflytting, og som gir bedre ressursutnyttelse. Dette er spørsmål som vil bli diskutert når Stortinget behandler skattemeldingen på nyåret. Det er en behandling som jeg ser frem til. Det er viktig, ikke minst at vi sender klare, forutsigbare signaler til næringslivet om hva slags skattesystem vi skal basere oss på i årene som kommer. Den forutsigbarheten alene vil være et viktig investeringssignal til norsk næringsliv som vi nå sårt trenger løfter kapitalen inn i nye vekstkraftige bedrifter for fremtiden.