Hårek Elvenes (Høyre), 2022-01-06:
Vår forsvarsindustri er en viktig del av norsk forsvars- og sikkerhetspolitikk. Norsk forsvarsindustri er innovativ. Teknologi primært utviklet til militære formål har også funnet veien til sivil bruk og nytte. Men hjemmemarkedet for norsk forsvarsindustri er begrenset. Det går for lang tid mellom hver gang Forsvaret anskaffer nye, større strukturelementer til at nasjonale behov alene kan opprettholde en levedyktig nasjonal forsvarsindustri. Vår forsvarsindustri er høyteknologisk og internasjonalt konkurransedyktig. Gjennom systematisk samarbeid og strategiske allianser med utenlandske bedrifter har norsk forsvarsindustri styrket sin internasjonale markedsadgang. Av en årlig omsetning på om lag 20 mrd. kr utgjør eksporten ca. 30 pst. av inntektene. Cirka 7 000 arbeidstakere er sysselsatt i forsvarsindustrien over hele landet, mange i små og mellomstore bedrifter. Eksport av norsk forsvarsmateriell er underlagt et strengt regelverk og parlamentarisk innsyn. Eksportkontrollen skal sikre at Stortingets vedtak blir fulgt opp, og det samme med Utenriksdepartementets retningslinjer. Eksportkontrollmeldingen for 2020 er den 26. i rekken. Den vi behandler i dag, er langt mer omfattende, åpen og grundig enn den første meldingen var. Her gjøres et stadig forbedringsarbeid som kvalitetssikrer selve kontrollregimet ved norsk eksport av forsvarsmateriell. Parallelt med dette har Norge også styrket det internasjonale samarbeidet gjennom det multilaterale eksportkontrollregimet. Her deles viktig informasjon om bl.a. spredningstrender og anskaffelsesforsøk. Sammenlignet med 2019 økte eksportverdien av forsvarsmateriell med 35 pst. Økningen skyldes i stor grad økt eksport av luftvernsystemer, der Norge leverer systemer i verdensklasse. Dette er en fjær i hatten til norsk forsvarsindustri og burde være egnet til å skape glede, entusiasme og stolthet på tvers av partigrenser. Jeg har jo lagt merke til at SV og Rødt i merknadene slutter seg til målsettingen om en levedyktig norsk forsvarsindustri. Det er positivt. Internasjonalt står vi overfor meget sammensatte sikkerhetsutfordringer og dyptgripende teknologiske framskritt. Dette gir utfordringer for kontrollarbeidet. Nye teknologier utvikles i et hurtig tempo, i enkelte tilfeller raskere enn kontrollistene oppdateres. Det er en økende erkjennelse at norske kunnskaps- og teknologimiljøer utsettes for forsøk på omgåelse av eksportkontrollregelverket. Både PST og Etterretningstjenesten har i sine årlige trusselvurderinger advart mot utenlandske aktører som målrettet forsøker å skaffe seg sensitiv kunnskap fra Norge til militær bruk, i strid med våre sikkerhets- og forsvarspolitiske interesser. Særlig utsatt er norske utdannings- og forskningsinstitusjoner, bl.a. fordi norsk høyere utdanning er gratis, og at disse institusjonene holder et høyt internasjonalt nivå på områder som omfattes av eksportkontroll. Regjeringen Solberg varslet i fjorårets eksportkontrollmelding styrking av kunnskapskontrollen i eksportkontrollforskriften. Det er svært viktig at dette arbeidet fortsetter med uforminsket styrke, gjerne med økt styrke, og at informasjonsarbeidet som er igangsatt med eller mot akademia, alt etter hvilken proposisjon man foretrekker, bli videreført og gjort på en systematisk måte. Til slutt: Det samme gjelder Politiets sikkerhetstjeneste – jevnlige forebyggende møter med norske teknologimiljøer. Dette arbeidet er avgjørende viktig for å øke årvåkenheten knyttet til fordekte anskaffelser og teknologispionasje.