Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2002-12-09:
I budsjettforliket høsten 2002 inngikk Bondevik II-regjeringen en avtale med Fremskrittspartiet om å omgjøre Luftfartsverket til aksjeselskap. Tidligere i år har vi behandlet omdanningen av NSB og Posten til aksjeselskap. I løpet av kvelden kommer Stortinget til å vedta at både Luftfartsverket og Statens vegvesens produksjonsavdeling skal omgjøres til aksjeselskap. I løpet av det siste året har Fremskrittspartiet og Høyre endelig fått gjennomslag for sin årelange kamp for å omgjøre statlige forvaltningsselskaper til aksjeselskaper. Dette vil forandre norsk infrastrukturpolitikk på mange områder. Høyresidens politikk blir gjennomført med Kristelig Folkeparti som garantist og som passiv deltaker og tilskuer. Arbeiderpartiet mener at Luftfartsverket organisert som forvaltningsbedrift best ville ivareta de nasjonale målsettinger for luftfartssektoren. Derfor var vi imot omdanning til aksjeselskap. Men dessverre fikk vi ikke flertall for å videreføre Luftfartsverket som forvaltningsbedrift. Det er bare å konstatere at stortingsflertallet gjorde et prinsippvedtak høsten 2002, og det forholder vi oss til. Arbeiderpartiet er spesielt urolig for at Regjeringens og Fremskrittspartiets politikk skal gå ut over flytilbudet i distriktene. Flertallet overlater i for stor grad til styret og ledelsen i Luftfartsverket AS å prioritere. Dette kan føre til at økonomiske forhold blir for mye vektlagt på bekostning av samfunnets behov. Både det enkelte menneskes behov og næringslivets behov vil bli svekket. Det er bekymringsfullt at Fremskrittspartiet i innstillingen skriver at partiets primære mål er at hver enkelt flyplass skal være et eget aksjeselskap. Hvis Fremskrittspartiet får gjennomslag for dette, kan det bety den sikre død for mange flyplasser. Dette må gjøres kjent, slik at Distrikts-Norge får greie på hvilken politikk Fremskrittspartiet ønsker å føre, og hva konsekvensene av en slik politikk kan bli. Det er store investeringsbehov i flyplassnettet, både i forhold til nye sikkerhetskrav og til utbedringer for å sikre rasjonell drift. Derfor er det nødvendig at Luftfartsverket AS får mulighet til å finansiere dette. Det vil Arbeiderpartiet gjøre ved å øke egenkapitalen for Luftfartsverket utover Regjeringens forslag til egenkapital, og jeg viser til finanskomiteens behandling av dette i Budsjett-innst. S. nr. 6 for i år. Det er gode grunner til å stille spørsmål om kravet som Regjeringen setter til avkastning og utbytte, er realistisk. Da er det nødvendig med en nærmere gjennomgang av avkastnings- og utbyttepolitikken for Luftfartsverket AS. Dette bør gjøres i forbindelse med revidert budsjett for 2003. Det samme gjelder for anslaget til økning i driftskostnadene. De senere år har Luftfartsverket hatt en årlig økning i driftskostnadene på 4–6 pst. Som aksjeselskap blir det anslått at driftsutgiftene vil bli ca. 2 pst. fram mot 2020 og 1 pst. fram mot 2050. Det er underlig at driftskostnadene kan reduseres slik uten at det har betydning for tilbudet til de reisende. I 2003 vil det bli brukt 250 mill. kr på statlige kjøp av luftfartstjenester. Arbeiderpartiet mener det er nødvendig å vurdere hvor mye som skal brukes til statlige kjøp i de årlige budsjetter. Vi kan ikke stille oss slik at det blir umulig for Stortinget å gå inn og øke bevilgningene for statlige kjøp. Til slutt vil jeg si at det er nødvendig at det solidariske finansieringssystemet for flyplassene opprettholdes og videreutvikles. Arbeiderpartiet har i denne innstillingen fremmet forslag om endringer. Dette vil representanten Starrfelt redegjøre nærmere for i et senere innlegg. Arbeiderpartiet er bekymret for flyplassene i Norge. Det har sammenheng med at det legges opp til mer bedriftsøkonomisk styring og mindre politisk styring fra Regjeringens side. Det vil etter vår oppfatning svekke flyplassene i Norge. Samtidig vil befolkningens og næringslivets behov bli sterkt redusert hvis dette blir resultatet. Så får vi se virkningene etter hvert som ting blir gjennomført.