trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-11-22:
Regjeringen prioriterer politiet. I 2018 foreslår vi over 18 mrd. kr til politiet. Det er altså en økning på 3,36 mrd. kr siden regjeringen tiltrådte, når vi korrigerer for pris- og lønnsjustering, pensjonsreform og …(presidenten hoster) (presidenten hoster) Jeg vil også legge til at vi har foreslått å øke politiets driftsbudsjett med 100 mill. kr i 2018, der politidistriktene skal prioriteres. I tillegg foreslår vi å videreføre 295 mill. kr i økte driftsmidler til politidistriktene fra 2017. Det er viktig at politiet og politimesterne gis handlingsrom til å bruke de samlede ressursene på en mest mulig effektiv måte innenfor de rammebetingelsene, mål og resultatkrav som foreligger. Beslutningen om prioriteringer mellom f.eks. ansettelser og utstyr bør derfor i større grad overlates til den enkelte politimester. Det er store krav til forventninger til politiet. Dette krever at oppgavene løses målrettet og i et langsiktig perspektiv. Det vil også i 2018 være behov for stram styring og prioritering i politiet, som det er for de fleste offentlige virksomheter. Det er viktig at vi i 2018 prioriterer sikkerhet, prioriterer beredskap. Derfor foreslår vi hele 867 mill. kr til politiets nasjonale beredskapssenter, tre nye og bedre politihelikopter og styrket grensekontroll. Jeg vil legge til at fra Taraldrud vil de nasjonale beredskapsressursene nå 80 pst. av Norges befolkning innen 2 timer, og anslagsvis 50–60 pst. innen 1 time. I tillegg har førstelinjen ved en eventuell skarp hendelse i distriktene, IP3, fått en betydelig styrking siden regjeringen overtok. Med nytt beredskapssenter vil det legges til rette for bedre samhandling og kompetanseoverføring mellom de nasjonale beredskapsressursene og de lokale IP3-mannskapene, noe som er positivt for hele Norge.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-11-22:
Beredskapssenteret som skal bygges, har bred støtte. Faglig sett er det svært etterlengtet. Beredskapstroppen, Oslo-politiet og Politidirektoratet – for å nevne noen – hegner om denne beslutningen. Å bygge et beredskapssenter var også et av tiltakene Gjørv-kommisjonen foreslo, og dette fikk bred støtte i Stortinget – også fra Senterpartiet. Det foreligger også grundige vurderinger og kvalitetssikringer bak beslutningen som er tatt om å bygge senteret på Taraldrud. Jeg er enig i at vi ikke skal se oss blinde på anbefalingene fra Gjørv-kommisjonen, i betydningen at det kun er de enkelte tiltakene man gjennomfører. Men i departementet gjør vi fortløpende vurderinger av hvilke tiltak som vil være treffsikre, slik at vi kan bidra til å bedre beredskapen ytterligere. Dette er et kontinuerlig arbeid, som vi har et stort trykk på. Så vil jeg bemerke at når man viser til Alna – for det er jo det man egentlig gjør – var det et dårlig planlagt prosjekt, men det prosjektet regjeringen gjennomfører nå, er et svært godt planlagt prosjekt.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-11-22:
Det mener jeg i høyeste grad at vi har gjort. Som jeg sier, er Taraldrud særdeles godt planlagt. Det er et prosjekt som leverer på alle faglige nivåer, som er ønskelig. Det er sterkt ønsket av politiet selv, og jeg har vanskelig for å se at det er så veldig mange som setter spørsmålstegn ved det, andre enn Senterpartiet. Det er et kontinuerlig arbeid for å bedre beredskapen i Norge. Den listen som denne regjeringen har levert på, er ikke uttømmende – på ingen måte. Det er langt flere tiltak som også vurderes. Jeg kan eksempelvis nevne forsterket lovgivning mot dem som reiser med formål om terror, ny handlingsplan mot radikalisering og voldelig ekstremisme og styrkingen vi har gjort av beredskapstroppen, der personellet er økt med om lag 50 pst., noe som har medført at beredskapstroppen har en responstid på 5 minutter. Det gjøres mange tiltak på beredskapsområdet. De oppfølgingene av Gjørv-kommisjonen som er gjort, var riktige og noe som var ønsket av dette stortinget, også av Senterpartiet. Der har denne regjeringen levert, men vi er på ingen måte ferdig med å levere innen norsk beredskap.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2017-11-22:
«I sitt svar i spørretimen 8. november uttaler statsråden at «Skolene kan gjøre mye for å motvirke stress [...]». I Dagsavisen 16. november 2017 framkommer det at hver fjerde lærer mener ulike pålegg hindrer dem i å gjøre det som er best for elevene. Lederen av Utdanningsforbundet uttaler at «politikere og lokale skolemyndigheter overstyrer fagligheten til lærerne på bekostning av hva som er best for elevene». Mener statsråden at lærerne bør kunne bruke sitt faglige skjønn i vurderingen av hvilke tester og oppgaver de skal gjennomføre?» Vil statsråden ta grep for å redusere omfanget av pålegg som hindrer lærere i å tilpasse undervisningen og følge opp elevene?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2017-11-22:
Takk for svaret. Det er dette med uheldig testing vi er opptatt av. Jeg registrerer at det fortsatt er stor avstand mellom statsrådens svar og den virkeligheten som lærerne beskriver. Lærerne sier i klartekst at summen av testing, prøver og smale vurderingskriterier som er laget for at elevene skal lære mer, i praksis truer elevenes læring. Lærerne roper varsko og peker på at graden av detaljstyring kan føre til at elevene mister motivasjonen for læring. Statsråden kan jobbe så mye for kvalitet i opplæringen som han vil, men det hjelper lite om det ikke resulterer i faktisk læring. Derfor spør jeg: Hva skal vike når lærere og rektorer er i skvis – hensynet til elevenes læring og utvikling eller nasjonale og lokale pålegg fra myndighetene?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2017-11-22:
Det handler jo nettopp om rammene som statsråden legger for at lærerne skal kunne utøve sitt yrke og virke som lærere. Jeg mener statsråden undergraver lærernes profesjonelle vurderinger ved ikke å ta inn over seg at det er noe galt i rammeverket. Det er på tide at vi blir konkrete. I forrige spørretime listet statsråden opp – og han gjør det også nå – de obligatoriske delene av kvalitetsvurderingssystemet. Jeg har gjort leksa mi – jeg har med meg meldingen, som her lister opp de frivillige delene av kvalitetsvurderingssystemet, som også i stor grad blir brukt: læringsstøttende prøver, karakterstøttende prøver, kartleggingsprøver og internasjonale prøver. Når lærerne etter hvert skal prøve å snurre kvalitetssirkelen én gang for hver prøve og finne nye mål og nye kartlegginger for å innhente informasjon, ser vi at vinningen går opp i spinningen. Vil statsråden ta initiativ til en fornyelse av kvalitetsvurderingssystemet og konkret styrke lærernes mulighet til å utøve et profesjonelt skjønn?
Henrik Asheim (Høyre), 2017-11-22:
Dette får bli mellom oss! Det er i dag et stort rom for lokal handlefrihet i den enkelte kommunen, på den enkelte skole og i det enkelte klasserom. Læreplanverket legger opp til metodefrihet, og lærerne kan stort sett vurdere selv hvilke prøver og tester elevene skal ha. Lærerne må bruke sitt faglige skjønn for å tilrettelegge opplæringen til den enkelte elev. Jeg har veldig stor tillit til lærernes profesjonelle skjønn og mener at det er viktig at lærerprofesjonen har et stort handlingsrom til å vurdere hva som er best for den enkelte elev. Samtidig må vi anerkjenne at det er et visst behov for informasjon om elevenes resultater, læring og utvikling. Som jeg viste til i spørretimen 8. november, er det fra nasjonale myndigheter kun krav om at elevene gjennomfører nasjonale prøver i regning, engelsk og lesing på 5., 8. og 9. trinn. Det er også krav om fire obligatoriske kartleggingsprøver fordelt på 1., 2. og 3. trinn. Disse prøvene gir verdifull informasjon, og det er viktig å være klar over at det er ulike formål knyttet til de ulike prøvene. Ansvaret for å oppfylle forpliktelsene i opplæringsloven og sikre at elevenes rettigheter blir oppfylt, ligger hos skoleeier. Dette innebærer at skoleeier også har styringsrett i skolen. Enkelte skoleeiere kan f.eks. ha behov for å skaffe seg et bedre kunnskapsgrunnlag for å utvikle sine skoler og har derfor innført obligatoriske prøver utover de nasjonale kravene. Selv om skoleeier har juridisk styringsrett, har de også et ansvar for at skolene styres på en fornuftig måte. Det kan være klokt å legge en rekke avgjørelser ut til det nivået som har best nærkontakt med problemet, og som kjenner hvor skoen trykker. Jeg mener at godt skoleeierskap innebærer å ta inn over seg elevenes, lærernes og skoleledelsens erfaringer og synspunkter når det gjelder deltakelse i ulike satsinger, bruk av ulike programmer, lokal kartlegging o.l. Men det er skoleeier som sitter med ansvaret for å sette inn nødvendige tiltak når det viser seg at elevene ikke får oppfylt sine rettigheter. God styring innebærer å sikre at alle aktører har kapasitet og kompetanse til å ta ansvaret de er pålagt. I den nye overordnede delen av læreplanverket har vi inkludert et eget delkapittel som omhandler prinsipper for skolens praksis. Her presiseres det at vurdering av elevenes faglige kompetanse både skal si noe om hva elevene kan og å fremme læring og utvikling. Kartlegging av elevene er et virkemiddel for å følge opp den enkelte og for utvikling av skolens praksis. Videre står det at kartlegging «har imidlertid liten verdi dersom det ikke følges opp med konstruktive tiltak. Skolen og lærerne må balansere behovet for god informasjon om elevenes læring og uønskede konsekvenser av ulike vurderingssituasjoner. Uheldig bruk av vurdering kan svekke den enkeltes selvbilde og hindre utviklingen av et godt læringsmiljø».
Henrik Asheim (Høyre), 2017-11-22:
Vi har egentlig merket oss dette som et litt nytt spor fra Senterpartiet, for Senterpartiet har veldig lenge vært de som har vært mest ivrige etter å forsøke å stemple min regjering og kunnskapsministeren, hvem av oss det enn er, som at vi har mistillit til lærerne fordi vi f.eks. innfører femårig masterutdanning i lærerutdanningen – som Senterpartiet er imot, og som vi er for, fordi vi tror at utdanning virker. De kritiserer oss for å ha mistillit til lærerne fordi vi sier at man må ha kompetanse og fordypning i de fellesfagene man underviser i – også fordi det er viktig for undervisningsformene man bruker – og når vi nå gjennomfører en fagfornyelse, som er på høy tid, og som nettopp rydder i kompetansemålene. Det som er rart, er at Senterpartiet på den ene siden sier at vi har mistillit til lærerne, men på den andre siden får jeg hele tiden spørsmål fra Senterpartiet, enten i Stortinget eller andre steder, om hva jeg som statsråd kan gjøre for å overstyre lærernes faglige skjønn. Det er et veldig problematisk budskap å ha. Derfor ønsker jeg nesten å stille spørsmål tilbake til representanten om hvordan hun mener at det hun nå stiller spørsmål om og etterlyser fra meg, er i tråd med å ha tillit til lærernes profesjon.
Henrik Asheim (Høyre), 2017-11-22:
Vi har delvis gjort det, i den forstand at vi har fjernet en av de nasjonale kartleggingsprøvene som den rød-grønne regjeringen hadde, fordi vi mente at den var unødvendig i første klasse på videregående skole. Så vi har færre nasjonale prøver nå enn vi hadde da representantens parti styrte landet. Det andre er at vi har også gjennomgått kvalitetsvurderingssystemet, og det vi så da, er at det er ganske få prøver, og det tar liten tid. Representanten viser også – helt riktig – til internasjonale undersøkelser. Senterpartiet mener jo at Norge som det eneste landet i OECD skal melde seg av PISA-undersøkelsen. Det ville være helt oppsiktsvekkende, ettersom det er et av verdens største skoleforskningsprosjekt, som ser på hvordan kvaliteten utvikler seg i de forskjellige landene. I tillegg til det viser hun til en del frivillige undersøkelser som er der ute. Et honnøruttrykk som jeg trodde Senterpartiet hadde, er «lokalt selvstyre», nettopp det at kommunestyrer der ute kan vurdere hva de trenger av informasjon om skolene de har ansvaret for. Men skal vi ha tillit til kommunene som styrer, skal vi ha tillit til lærerne i klasserommet, betyr det også at jeg som statsråd ikke alltid kan love at jeg skal overstyre alt det som Senterpartiet ber meg om å overstyre.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-10-10:
På vegne av representantene Marit Knutsdatter Strand, Åslaug Sem-Jacobsen, Siv Mossleth og meg sjøl vil jeg framsette et forslag om å sikre at lærere som er utdannet før 2014, fortsatt beholder full undervisningskompetanse. På vegne av representantene Heidi Greni, Jenny Klinge, Liv Signe Navarsete, Willfred Nordlund, Siv Mossleth, Sandra Borch, Sigbjørn Gjelsvik, Ole André Myhrvold og meg sjøl vil jeg framsette et forslag om anledning til å omgjøre vedtak om tvangssammenslåing av kommuner. Til slutt vil jeg på vegne av representantene Jenny Klinge, Emilie Enger Mehl, Sigbjørn Gjelsvik og meg sjøl framsette et forslag om styrking av det lokale politiet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-10-10:
Ja, det er riktig at Senterpartiet og Arbeiderpartiet sto sammen i forrige periode om det som angår rammene til kommunene, men kanskje det som er like viktig, også fordelingen av inntektene til de ulike gruppene av kommuner. Det er også et viktig spørsmål etter Senterpartiets mening. Jeg har stort håp om at vi skal kunne stå sammen om det også i kommende periode. Jeg tror at i en mer krevende økonomisk tid må en prioritere, og det å prioritere gode velferdstjenester til innbyggerne – på skole, på barnehage, på helse – er helt avgjørende viktig. Det skjer gjennom de midlene som kommunene får. Så har denne regjeringen foreslått en endring i inntektssystemet som gjør at de store kommunene får mer midler på bekostning av de små kommunene. Det er en utvikling Senterpartiet er bekymret for, for behovet for gode velferdstjenester fins over hele landet. Det å strippe mange av de små kommunene for viktige inntekter for å overføre dem til de største byene er ingen god løsning på framtidas velferdsutfordringer.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-10-10:
Det er riktig at Senterpartiet mener at det er svært mange oppgaver som kan desentraliseres uten at en trenger å gjennomføre noen store strukturreformer, slik som Høyre har foreslått. Det problematiske med Høyres strukturreformer er at de ikke engang har latt oppgavene følge reformene. Det har vært ren strukturendring uten oppgavedesentralisering. Vi mener at det er mange oppgaver kommunene er i stand til å gjennomføre, og som de bør få muligheten til å gjennomføre. Vi har presentert det i ulike sammenhenger i Stortinget. Når det gjelder barnevern, er det en viktig og krevende tjeneste. Der er det utfordringer både i små og store kommuner. Hvordan vi skal løse framtidas barnevern, burde vi egentlig diskutere helt uavhengig av kommunestørrelse og strukturreform innenfor kommunene, fordi det er en viktig problemstilling som fortjener oppmerksomhet på egen kjøl. Det er heller ikke noen helt automatisk sammenheng i at de store kommunene er bedre på barnevern enn de små. En av de aller beste kommunene i landet på barnevern er faktisk Dovre kommune i Oppland, som slett ikke er av de største kommunene her i landet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-10-10:
Sjølsagt er det svært viktig å bekjempe nettkriminalitet og, ikke minst, kriminalitet rettet mot barn på nettet. Det er ingen som ikke mener det. Det er en svært alvorlig problemstilling. Det som er så sørgelig, er at Høyre og Fremskrittspartiet setter det opp mot resten av politiets arbeid. Det er sørgelig at de bruker det som en brekkstang i den debatten. Når representanten her snakker om sin egen valgkamp, kan jo jeg ta ham med til valgkampen i Nord-Trøndelag og fortelle ham om det tilfellet da det hadde skjedde en stor ulykke i Røyrvik kommune i Nord-Trøndelag: Nærmeste politipatrulje er 18 mil unna, og det tar tre–fire timer før de er i stand til å være der. Brannvesenet er nødt til å ta hele ansvaret alene. Den type polititjenester kan vi ikke ha i Distrikts-Norge. Vi må være i stand til å gi innbyggerne trygghet – enten det er store ulykker, knivstikking eller f.eks. funn av døde mennesker, som vi også har sett rundt omkring i Distrikts-Norge. Det å sette ting opp mot hverandre på den måten som Høyre og Fremskrittspartiet her gjør, er dessverre veldig uheldig.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-10-10:
Senterpartiet er ikke «Like a Rolling Stone» i klimapolitikken. Vi er stødige. Vi ønsker oss en praktisk og jordnær klimapolitikk. Vi står sjølsagt bak målsettingen om å redusere norske klimagassutslipp med 40 pst. innen 2030 og er også åpne for gode diskusjoner om hvordan det skal gjøres. Det som er viktig for oss, er at en iverksetter tiltak som har virkning – ikke symbolmessige tiltak, som har minimal effekt – at en gjennomfører en praktisk og jordnær klimapolitikk som virker, og som folk forstår.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-10-10:
Som jeg nevnte i et tidligere replikksvar, har Senterpartiet fremmet en rekke forslag om oppgaver som bør desentraliseres til fylker og til kommuner uavhengig av strukturendringer i fylkene og kommunene. Vi mener fortsatt at det er aktuelt. Dessverre fikk vi ikke noen tilslutning til det i Stortinget sist, fordi alle de fire samarbeidspartiene ville knytte enhver desentralisering av oppgaver til strukturendring. Det er merkelig at det ikke skal være mulig også for Venstre å diskutere de to tingene hver for seg, for det er mange oppgaver som kan desentraliseres til kommunene uten at en trenger å endre struktur av den grunn. Jeg håper at Venstre vil være med på den type debatt i perioden som kommer. Jeg tror Senterpartiet og Venstre kan ha mye å snakke om når det gjelder å få en faktisk desentralisering i det norske samfunnet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-10-10:
Eg skal fremja eit forslag på vegner av Willfred Nordlund, Ivar Odnes, Per Olaf Lundteigen og meg sjølv om å styrkja rekruttering til og finansiering av fastelegeordninga, i tråd med intensjonane i samhandlingsreforma. Så vil eg fremja eit forslag på vegner av representantane Ole André Myhrvold, Heidi Greni, Willfred Nordlund og meg sjølv om å styrkja finansieringsordningane for etablering av sjukeheimar, omsorgsbustader og dagaktivitetstilbod. Så har eg æra av å fremja eit siste representantforslag på vegner av representantane Marit Knutsdatter Strand, Åslaug Sem-Jacobsen, Marit Arnstad og meg sjølv om å innføra ei ordning som sikrar elevar på 1.–10. trinn minst éin time fysisk aktivitet kvar dag.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-10-10:
Senterpartiet vart valets vinnar. Vi var det tydelegaste opposisjonspartiet mot regjeringas politikk. Ein veljar sa til meg i valkampen at han stemte ikkje på Senterpartiet fordi vi lovde ting i valkampen, men fordi vi ville dra samfunnet i ei retning som han meinte var veldig bra. Ein viktig verdi i eit slikt samfunn er at vi kan vera eit folk som stolar på kvarandre. Senterpartiets reform for offentleg sektor er at vi vil ha ein leiarkultur der vi stolar på folk som gjer jobben i førstelinjeteneste. Regjeringas kurs er å sentralisera. Det gjeld politi, det gjeld Nav, kommune og fylke, og folk reagerer på denne kursen. Høgres parlamentariske leiar, Trond Helleland, sa i Hallingdølen 30. juli at det vart for mange reformer på ein gong. Helleland viste sjølverkjenning, men han mista sjølvsagt tillit. Regjeringa køyrer gjennom reformer med tvang, mot fleirtalet av dei folkevalde i kommunar og fylke. Spørsmålet mitt er: Vil Høgre etter valet visa same sjølverkjenning og stoppa sentraliseringsarbeidet der ein set system føre menneske i offentleg sektor?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-10-10:
Jeg har den ære å fremme et representantforslag på vegne av Heidi Greni, Åslaug Sem-Jacobsen, Ivar Odnes, Marit Knutsdatter Strand, Kjersti Toppe, Nils T. Bjørke, Liv Signe Navarsete, Sandra Borch, Geir Adelsten Iversen og meg selv om omgjøring av vedtak om ny inndeling av regionalt folkevalgt nivå.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-10-10:
I forrige periode fremmet Senterpartiet forslag om en opptrappingsplan for psykisk helse i kommunene, og vi øremerket også midler til psykisk helse i tre av våre siste alternative statsbudsjetter. Så målsettingen er mye av den samme. Vi får sette oss ned sammen og se hvilke grep som er de rette å ta, så kan det være at det kan være noe fra deres forslag og noe fra vårt forslag som i sum kan skape en god politikk som gjør at vi får et enda bedre psykisk helsevern i landet vårt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-10-10:
Gratulerer med ny rolle som stortingsrepresentant – det er veldig hyggelig å se alle de nye representantene – og en god replikk! Jeg skal prøve å gi et godt svar. Senterpartiet er et pragmatisk parti. Derfor sier vi i vårt program at vi skal gjennomføre de prosjektene som Nye Veier allerede har begynt på, for vi må se hvordan dette fungerer. Hvis man går inn og ser på en del av de prosjektene som Nye Veier har tatt over, ser man at noen av dem var svært enkle, og ferdig prosjektert. Men poenget er: Nå er det satt i gang, nå får det bli fullført, og så får vi vurdere i ettertid om det har vært en god og hensiktsmessig måte. Vi har stilt noen spørsmål. Det kommer vi fortsatt til å gjøre, men nå vil vi gi arbeidsro for de prosjektene som er blitt iverksatt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-10-10:
Jeg mener at det var en meget god runde vi hadde i spørretimen på forsommeren. Politikk er til sjuende og sist helhet. Summen av de grepene som er gjort når det gjelder tvangssammenslåing av kommuner, når det gjelder en dårligere avgiftspolitikk for dem i Norge som er avhengig av bilen, når det gjelder sentralisering av politiet, når det gjelder nedbyggingen av Forsvaret, når det gjelder tvangssammenslåing av Finnmark og Troms, skaper en voldsom sentralisering. Min vurdering er at det er tidenes sentralisering. Det er dessverre sånn at også i Finnmark ser man sentraliseringen svært, svært tydelig. Det var et opprør langs kysten i Finnmark da Per Sandberg lanserte sine nye grep i fiskeripolitikken, grep som ville frikoblet kysten enda mer fra de enorme havressursene som er utenfor. Så istedenfor å være så opptatt av forrige periode bør representanten bli bekymret for fiskeripolitikken framover, hvis Fremskrittspartiet fortsetter på den kursen som Sandberg har varslet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-10-10:
I Norge er vi fullstendig avhengig av bilen. Bilen gir frihet, bilen er et gode, og den er helt avgjørende nyttig i store deler av landet. Vi kommer ikke til å gjøre noen grep i bilpolitikken som gjør at enkelte grupper skal ta den store regningen. Noe av problemet i bilpolitikken nå er at de som har lavest kjøpekraft, har blitt straffet mest når det gjelder avgifter på den bilen de måtte kjøpe, og de har hatt høyere avgifter når det gjelder drivstoff. Vi kommer til å gjøre grep i bilpolitikken som er kloke og gode, som får ned miljøutslippene, men som samtidig har en sosial og geografisk profil. Det kan ikke være sånn at hjelpepleieren skal sitte med en større avgiftsregning enn advokaten, og det er noe av problemet med dagens bilpolitikk. Da må vi bruke fornuften og tenke miljø, samtidig som vi tenker fordeling.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
På vegne av representantene Terje Aasland, Lene Vågslid, Dag Terje Andersen og meg selv har jeg gleden av å fremsette et representantforslag om at fylkeskommunene Vestfold og Hedmark skal bestå som selvstendige fylkeskommuner og ikke tvinges til å slå seg sammen til én region.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
I våre fengsler møter vi mennesker som har falt helt ut av samfunnet vårt. Dette er mennesker med forskjellig utgangspunkt i livet sitt, men som har det til felles at de gjennom soning skal tilbakeføres til samfunnet. Det er ikke mange arenaer der utgangspunktet for integrering er nettopp dette: utestenging. Dette gir kriminalomsorgen et stort ansvar for å bidra til at hvert enkelte menneske innenfor murene har en realistisk mulighet til å vende tilbake til samfunnet og hverdagen, å vende tilbake og bli gode naboer for deg og meg, å kunne gå i gatene som vanlige folk, slik Thorbjørn Egner skrev at røverne i Kardemomme by sa. Regjeringen har lagt seg på en linje der vi står overfor en situasjon hvor ikke lenger rehabilitering og tilbakekomst til samfunnet er en ledestjerne for arbeidet i fengslene. Kriminalomsorgen står i fare for å bli et oppbevaringsalternativ dersom denne linjen videreføres. Arbeiderpartiet mener at dersom vi skal nå målet om rehabilitering og tilbakekomst til samfunnet, må det lovfestes at soning skal skje på norsk jord for norske statsborgere. Verken utfordringene i samfunnet eller for enkeltindividet løses ved soning i utlandet, og en blir ikke kvitt problemene sine med rus kun ved å motta Subutex når cella låses og minnene om et annet liv er det eneste som holder en med selskap, når luftegården er blitt så liten at sola så vidt skinner inn noen timer om dagen, og når sinnemestringsprogrammet og rusmestringsprogrammet er kuttet fordi rammene til fengslet er blitt så altfor trange. Arbeiderpartiet vil sikre at rammene rundt fengslet og kriminalomsorgen er romslige nok til å sikre at et godt tilbud kan oppnås, slik at soning faktisk reduserer sjansene for tilbakefall til ny kriminalitet. Utdanning og arbeidstrening er en forutsetning for at en skal lykkes med livet etter fengslet. Gjennom kunnskap og kompetanse skapes mulighet for å delta i normalhverdagen og for å sørge for seg selv og sine nærmeste. Overgangen fra fengsel til lokalsamfunn må prioriteres, og ettervernet må styrkes, slik at trusselen om igjen å vende tilbake til et liv med vold, rus og gjeld minimaliseres. Med de riktige virkemidlene kan kriminalomsorgen nå sitt mål om å føre folk tilbake til samfunnet som gode naboer, fedre, døtre og deltakere i vårt samfunn.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
På vegne av representantene Svein Roald Hansen, Sverre Myrli, Martin Kolberg, Anne Helene Sandum, Nina Sandberg og meg selv har jeg den glede å fremsette forslag om at fylkeskommunene Østfold, Akershus og Buskerud skal bestå som selvstendige fylkeskommuner og ikke tvinges til å slå seg sammen til én region.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Høyres regjeringskollega, Fremskrittspartiet, ved parlamentarisk leder Limi, redegjorde tidligere i dag i Stortinget om eiendomsskatt og sa at flere kommuner har innført eiendomsskatt uten at det har vært nødvendig. Jeg går bare ut fra at statsråden er samkjørt og enig i dette utsagnet fra regjeringskollega Fremskrittspartiet. Jeg har i så fall lyst til å spørre: Hvilke kommuner mener statsråden at dette dreier seg om? Kan det være f.eks. Moss, kan det være f.eks. Eidsberg, eller er det andre kommuner som kommer på listen etter dette utsagnet fra regjeringskollega Fremskrittspartiet?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg forstår at statsråden ikke er villig til å snakke om f.eks. Moss og Eidsberg, som også har eiendomsskatt. Han viser til andre ting og svarer for så vidt ikke på spørsmålet. Men for å følge opp litt: Når regjeringskollega Fremskrittspartiet nå sier at de vil fjerne muligheten for kommunene til å ta inn eiendomsskatt, skal de også gjøre dette uten at kommunene skal få noen kompensasjon for det. Det dreier seg røflig om tall på ca. 12 mrd. kr. Vi kan i hvert fall være enige om at det er en god slump penger vi snakker om. Jeg går igjen ut fra at regjeringspartiene er noenlunde samordnet når de uttaler seg. Da vil jeg spørre: Når kan kommunene forvente at et slikt forslag om å fjerne muligheten til å ta inn eiendomsskatt kommer?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Trontalen var egentlig ikke veldig mye å hisse seg opp over. Den var mer grå enn blå, men det er vel kanskje et resultat av at regjeringen har fått svekket sitt styringsrom etter valget – selv om det faktumet har gått bl.a. representantene Heggelund og Wiborg hus forbi, etter hva jeg forsto. Det vil komme stor utfordringer som det forventes at storting og regjering her skal løse. Utfordringene vil bl.a. være å få flere i arbeid. Skal vi, som regjeringen selv påpeker i trontalen, ha et bærekraftig velferdssamfunn, må flere komme ut i ordinært arbeid. I mitt eget hjemfylke, Østfold, er det altfor mange som ikke er med i arbeidslivet, spesielt unge mennesker står utenfor arbeidslivet i Østfold. Dette er ikke bærekraftig, og der ligger kanskje den største utfordringen. Folk må ha en jobb å gå til. Vi kan i hvert fall ikke slå oss til ro med at ungdommen får beskjed om at samfunnet ikke har bruk for dem. Da vil det bære galt av sted. Arbeiderpartiet vil fortsette å prioritere arbeid til alle. Et godt trepartssamarbeid er nøkkelen til å skape flere arbeidsplasser. En annen nøkkel er kompetansereform for arbeidslivet, noe som vil styrke både den enkelte arbeidstaker og bedriftene, og bidra til økt konkurransekraft. Jeg har snakket med mange av Østfold-bedriftene, og de er positive til et slikt trepartssamarbeid. Jeg håper regjeringen vil følge opp det. Å bekjempe sosial dumping, sikre at norske lønns- og arbeidsvilkår er det som gjelder, er også vesentlig for et trygt arbeidsliv. Et seriøst arbeidsliv i Norge er også nøkkelen til et bærekraftig velferdssamfunn. I valgkampen var det representanter for regjeringspartiene i Østfold som lovte å bygge ut sykehuset i Østfold, de lovte å endre på flypassasjeravgiften, slik at Rygge flyplass kan reåpnes, og de hadde en del andre lovnader som vi skal følge med på i tiden som kommer. Muligens kan svaret på en del av dette komme på torsdag. Så merket jeg meg i trontalen at regjeringen mener at små forskjeller er en styrke for Norge. Da bør et slikt prinsipp også vise seg i regjeringens politikk de neste ukene og månedene. Det gjenstår å se. Til slutt registrerte jeg for noen timer siden at Fremskrittspartiets parlamentariske leder, Hans Andreas Limi, sa fra Stortingets talerstol at flere kommuner har innført eiendomsskatt uten at det var nødvendig. Jeg må bare oppfordre representanten Limi til å referere den listen han tydeligvis har over disse kommunene som har innført eiendomsskatt uten at det var nødvendig. Jeg er ganske sikker på at det er mange i denne salen, men også utenfor denne salen, som vil være svært interessert i å høre representanten Limi referere de kommunene som har gjort denne øvelsen.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-10-10:
Jeg vil på vegne av representantene Liv Signe Navarsete, Geir Pollestad, Geir Adelsten Iversen og meg selv legge fram representantforslag om nedsetting av et offentlig utvalg som skal foreta en gjennomgang av konsekvensene av at Storbritannia går ut av EU og Norges alternativ til EØS-avtalen.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-10-10:
Et ordnet og velorganisert arbeidsliv er en grunnpilar i det norske samfunnet. Dette er nå under press. I hundre år har registrerte havnearbeidere hatt avtalefestet fortrinnsrett til lossing og lasting i norske havner, men den 18. september i år ble det enighet om en ny tariffavtale for havnearbeid. Til ABC Nyheter 21. september sier leder i Transportarbeiderforbundet, Lars Johnsen: «EØS-avtalen tilsidesetter vår forrige avtale. Vi ønsker selvfølgelig en tariffavtale som gir fortrinnsrett for registrerte havnearbeidere.(…) Her er det en innblanding i den frie forhandlingsretten i Norge fra EØS.» (…) Er representanten enig i at det er EØS-avtalen som har tvunget transportarbeiderne til å inngå en tariffavtale der fortrinnsretten for de registrerte havnearbeiderne blir fjernet, og vil Arbeiderpartiet støtte initiativet i Stortinget for å sikre havnearbeidernes fortrinnsrett, i tråd med ILO-konvensjon nr. 137?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-10-10:
I går ble det kjent at Uber legger ned Pop-tjenesten sin i Norge. Det var en gledens dag, men det skulle egentlig bare mangle. Uber har over tid drevet ulovlig virksomhet i Norge: Persontransport mot vederlag uten løyve er forbudt etter norsk lov. Men hva er så det første Venstre gjør? Jo, de går ut i VG i dag og inviterer Uber tilbake til Oslo. Venstres nye samferdselspolitiske talsperson, Jon Gunnes, sier: «Regelverket i hovedstaden må tilpasses slik at Uber kan levere gode tjenester der.» En skal tydeligvis etablere Oslo som et fristed for drosjekjøring, der norsk lov ikke skal gjelde. Liberalisering i byene er en særdeles dårlig idé, det har blitt prøvd av andre før. Det fører til dyrere og dårligere løsninger. At Venstre ikke er så bekymret for arbeidstakerrettigheter, og mener at en skal ha taxi overalt, alltid, er kanskje ikke så overraskende. Men hvorfor legger Venstre opp til en politikk som vil føre til overetablering, økt tomgangskjøring og økte miljøproblemer i en by der forurensningen allerede er for stor?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-10-10:
I forbindelse med stortingsvalget i år ble det avholdt en folkeavstemning i Sørum der spørsmålet var om man vil at Sørum kommune skal slå seg sammen med Skedsmo og Fet. Saken vakte stort engasjement, nesten like mange stemte ved folkeavstemningen som ved stortingsvalget. Resultatet var et overveldende nei, nesten 60 pst. stemte imot. Flertallet i kommunestyret har avklart at de vil følge opp folkets nei med en søknad om reversering av Stortingets vedtak om tvangssammenslåing. Til Kommunal Rapport 15. september i år sier representanten Bollestad at dersom det kommer fram særlige momenter som gjør at det er riktig å se på enkeltsaker på nytt, skal de selvsagt gjøre det. Vil en folkeavstemning med over 71 pst. valgdeltakelse og nesten 60 pst. nei, etterfulgt av en søknad fra kommunestyret om reversering, være et særlig moment som gjør at det er riktig å se på en sammenslåing på nytt?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-10-10:
Senterpartiet tror på hele Norge. Vi kjemper for tjenester og beslutninger nær der folk bor. Ved stortingsvalget i år fikk vi nesten doblet stortingsgruppen vår, mens Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti alle gikk tilbake. Folk er lei av regjeringens sentraliseringspolitikk og ønsker en ny politikk som tar deres hverdag på alvor. Et stortingsvalg gir anledning til å lytte til folket og endre kurs. Den 8. juni i år gjorde et knapt flertall på Stortinget vedtak om å slå sammen 31 kommuner i Norge med tvang. Blant dem var min egen hjemkommune, Sørum, som skulle slås sammen med Skedsmo og Fet. Både Fet og Skedsmo har fra før folkeavstemninger som sier nei. Nå har også folk i Sørum fått si sin mening. Mer enn 71 pst. stemte ved folkeavstemningen, nesten like høy valgdeltakelse som ved stortingsvalget. Resultatet ble et overveldende nei. Nesten 60 pst. stemte imot. Flertallet i kommunestyret vil lytte til folket i Sørum. Det bør også flertallet i denne salen gjøre gjennom å stemme for det representantforslaget som vi i Senterpartiet har fremmet tidligere i dag. Til NRK 13. september i fjor sa daværende justisminister Anders Anundsen: «Det som er symptomatisk ved lensmannskontorene er at de stort sett er åpent tre dager i uka(...) (...) Flere plasser i landet, bl.a. på Romerike, legger en nå konkrete planer for å demontere velfungerende lensmannskontor. På Årnes gikk i fjor høst 1 200 innbyggere i fakkeltog for å ta vare på lensmannskontoret, et kontor som leverer gode tjenester, som har stor tillit i lokalbefolkningen, og som fram til i dag har hatt åpent fem dager i uken. Nå legger en planer for at kontoret kanskje skal være åpent noen få timer et par dager i uken, og kommunen er satt fullstendig på sidelinjen i prosessen. Tilsvarende ser en også i Lørenskog. Her planlegger altså regjeringen en type lensmannskontor som en tidligere argumenterte for å fjerne. Er det fordi regjeringen egentlig mener at lensmannskontorene ikke er så viktige? Eller for å sitere daværende medlem av justiskomiteen Jan Arild Ellingsen, fra Fremskrittspartiet, fra leserinnlegget i Glåmdalen 12. september i fjor: «For oss i Fremskrittspartiet er ikke et lensmannskontor annet enn en adresse, med innlagt vann, strøm og kloakksystem.» Er det dette som er Fremskrittspartiet og regjeringens syn? Senterpartiet tar kampen for lensmannskontorene i tråd med den lokale folkeviljen. Vi vil kjempe videre for styrking av det lokale politiet. Vi vil kjempe for styrking av skole og omsorg og andre viktige tjenester i kommunene. Vi vil kjempe for en politikk som tar folks hverdag på alvor. Vi vil kjempe for tjenester og beslutninger nær folk.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-10-10:
På vegne av representantene Trygve Slagsvold Vedum, Geir Adelsten Iversen, Sandra Borch og meg sjøl vil jeg legge fram forslag om retten til å få pensjonsslipp tilsendt i posten.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-10-10:
Hadia Tajik sa i Klassekampen 4. oktober at Arbeiderpartiet må diskutere fri flyt av arbeidskraft. Hun sa at det trengs en tydelig kursendring, og at sosialdemokrater i Europa ikke har brukt posisjonene sine. Videre sa hun: «I staden for å bruke det til å slå fast sosialdemokratiske tenkjemåtar i EØS og EU, har ein tillate eit rammeverk som fører til ein nesten opererer med følgjande slagord: Arbeidarar i alle land – konkurrér!(…) Det er ikkje ein ideologi eg stiller meg bak.» (…) Dette er nye signaler fra Arbeiderpartiet som kan – og jeg understreker kan – føre Arbeiderpartiet nærmere Senterpartiet for et arbeidsliv som gir større trygghet for inntekt. En av lakmustestene er om Arbeiderpartiet vil stramme inn lovlig bruk av bemanningsselskap. Vil Arbeiderpartiet nå støtte Senterpartiet i å oppheve arbeidsmiljøloven § 14-12 andre ledd om tidsbegrenset innleie av arbeidsfolk? Det er ifølge statsråd Hauglie ikke i strid med EØS-avtalen å oppheve denne paragrafen.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-10-10:
Norsk arbeidsliv blir mindre seriøst, mindre velorganisert. Omfanget av midlertidige ansettelser øker, og innleie av arbeidsfolk gjennom bemanningsforetak gir urettferdige konkurransevilkår for seriøse arbeidsgivere med egne fast ansatte. Dette gir økende økonomiske forskjeller mellom folk og mer utrygghet i arbeidslivet. For Senterpartiet er redusert bruk av bemanningsforetak et viktig stikkord for å stoppe denne utviklingen. Statsrådens høringsnotat av 29. juni om endringer i arbeidsmiljøloven gir inntrykk av at regjeringa vil begrense lovlig adgang til innleie av arbeidsfolk gjennom bemanningsforetak – gir inntrykk av. Mitt spørsmål er: Er formålet å begrense denne innleien? Hvis det er formålet å begrense det, hvorfor ikke heller da oppheve arbeidsmiljøloven § 14-12 andre ledd, om tidsbegrenset innleie av arbeidsfolk? For det er jo en mye enklere mulighet, med lavere kontrollkostnader og færre muligheter for tilpasninger for å omgå lovendringene som regjeringa har sendt på høring.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-10-10:
Jeg skal fremme et forslag – noen av dem det angår, føler at dette er viktig for dem. Det er et representantforslag fra Ketil Kjenseth, Terje Breivik, Carl-Erik Grimstad og meg sjøl om hele sykehusstrukturen i Vest-Finnmark.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-10-10:
Jeg har lyst til å spørre om noe som representanten knapt fikk mulighet til å nevne på sine ti minutter. Det gjelder et område der det har skjedd enormt mye, både internasjonalt og nasjonalt, nemlig miljøfeltet. Man ser av trontalen at man nå ser på det som en hovedsatsing, mens det tidligere, av regjeringen før denne, bare ble nevnt som hovedsatsing i forbindelse med kvotehandel. Vi ser at vi har fått en avtale med EU, som kommer til å være viktig framover, og som flere Arbeiderparti-representanter skapte usikkerhet om i valgkampen. Vi har sett at miljøopposisjonen i Arbeiderpartiet har tapt i flere saker, som f.eks. gjaldt Lofoten og Vesterålen. Men vi så også at mange i Arbeiderpartiet i løpet av valgkampen viste til manglende klima- og miljøpolitikk i Arbeiderpartiet som en av svakhetene til partiet. Spørsmålet mitt er todelt: Er Gahr Støre enig i kritikken fra sine egne om at miljø- og klimapolitikken har hengt etter? Og: Kan vi få se en ny klima- og miljøpolitikk fra Arbeiderpartiet i den kommende perioden?
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-10-10:
Vi sto for en del viktige endringer i arbeidsmiljøloven i starten av forrige periode. Dem står vi for. Ingenting av det Arbeiderpartiet sa det kom til å føre til i norsk arbeidsliv, har vi sett resultater av med de endringene som vi faktisk har gjort. Men Venstres engasjement for arbeidslivet handler ikke bare om dem som er innenfor; det handler også om dem som er utenfor. Det handler om de innvandrerdamene i min bydel som sliter med å komme seg inn i arbeidslivet fordi de ikke har det nettverket som mange andre har. Det handler om å gjøre det lettere for alle dem som har vært utenfor arbeidslivet i lengre perioder, å få muligheten til å komme seg inn i arbeidslivet. Det var nettopp derfor vi gjorde de oppmykningene som vi gjorde, og de oppmykningene fikk ikke de følgene som Arbeiderpartiet kommer med her, men jeg er helt sikker på at når disse får virke en stund, kommer vi til å se at dette gjør det lettere for folk å komme inn i arbeidsmarkedet. Denne kampen handler ikke bare om dem som er utenfor; den handler også om at de som er utenfor, skal ha muligheten til å komme inn.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-10-10:
Vi har ikke noe anstrengt forhold til noen fagforeninger, det er veldig mange fagforeninger som ledes av Venstre-folk. Jeg kan si at LO har et litt anstrengt forhold til Venstre, men det har vel mer med Venstres posisjon i denne salen å gjøre, og at vi hindret Arbeiderpartiet i å få makt, enn det har å gjøre med vårt syn på arbeidsmiljøloven. Vi sørger for å kjempe for dem som er utenfor, vi kjemper for rettigheter til dem som ikke har rettigheter. I dag er det slik at er en en liten butikkeier i Kristiansand og driver klesbutikk med dameklær, har en ikke de samme rettighetene som hvis en er arbeidstaker. Vi vil at det skal være mye større rettigheter for alle dem som skaper arbeidsplasser, at de også skal få rett til sykelønn, at de også skal ha muligheter for å ha det sosiale nettverket som alle andre har. Venstre har alltid kjempet for dem som er utenfor systemene, og da må vi av og til kunne reversere systemet innenfor, for at flere skal ha mulighet, og ikke løfte den muren mellom dem som er innenfor, og dem som er utenfor, som Arbeiderpartiet tradisjonelt har stått for.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-10-10:
Nå fant Liv Signe Navarsete det punktet der Venstre og Senterpartiet er enig, og det er fint. Jeg skulle ønske at flere var enige med oss i denne salen i så viktige saker, og i saker der jeg mener vi har ganske gode fakta på hånda. Det betyr at vi ikke har gitt oss på noe i noen forhandlinger på dette, og vi mener fortsatt at vi har ganske gode fakta på hånda. Jeg er ganske spent på den meldinga som kommer på fredag. Jeg er på vegne av våre to partier lei meg for at Arbeiderpartiet ikke brukte muligheten i forrige periode til å gå med på det forslaget som Venstre la på bordet. Jeg er kjempeglad for at Senterpartiet valgte å gjøre det. Vi står fortsatt på at vi må ha en landmakt som tar vare på dette landet, og så må vi investere midler på en fornuftig måte og ikke bruke midler på veldig feil måte, slik det er snakk om på Andøya, spesielt når vi ser at det legges opp til investeringer som vi ikke er i nærheten av å få noe tilbake for.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-10-10:
Vi skal fortsette å gjøre det vi har gjort, nemlig tredoble etter- og videreutdanningen for lærere. Det vil føre til at noen lærere går ut av klasserommet en periode for å få det faglige påfyllet, men de kommer tilbake igjen mer inspirert, som bedre lærere og med bedre faglig bakgrunn. Jeg må si at jeg er litt skremt over at SV nå kaster seg inn i å nedkjempe alle de reformer som vi vet ved forskning funker – å sette faglige krav, sørge for at vi får bedre etter- og videreutdanning, sørge for at de lærerne som underviser, kan de fagene de underviser i. Dette er et kjempeløft for skolen. Dette må vi holde på med i ganske mange perioder skal vi klare å komme i mål. Men det å senke kravene, det å kaste seg på populistiske løsninger med voksennormer istedenfor lærernormer, tror jeg virkelig er skummelt for skolen. All forskning viser at dette ikke er riktig vei å gå. Flere ufaglærte, færre spesiallærere som jobber med dem som har spesielle utfordringer, er ikke veien å gå.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-10-10:
Ja! Det er jo fantastisk hvis Kristelig Folkeparti vil være med på utflytting av arbeidsplasser. Jeg er veldig lei meg for at de ikke var med på den pakken forrige gang – så hvis de nå har lyst til å være med! For meg handler dette om å spre makt i et samfunn. Det handler om at man bør rekruttere fra ulike miljøer når man skal utøve makt, som statlig makt faktisk er. Det handler om troen på at man skal klare å bygge ulike samfunn med ulike kunnskaper rundt omkring i hele Norge. For oss har dette vært en viktig og krevende sak å stå i. Så hvis Kristelig Folkeparti vil være med på dette i neste periode, er det kjempegøy!
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-10-10:
Venstre og Miljøpartiet De Grønne har sammen forstått mye i klima- og miljøpolitikken. Klima- og miljøpolitikken hadde vært enklere hvis det bare var vi to som skulle samarbeide. Men dynamikken i denne sal er at man må kunne telle til 85. Det er det eneste man må kunne hvis man skal få til noe. Da må man danne bredere flertall. Vi må samarbeide – ikke bare Venstre og Miljøpartiet De Grønne , men vi må samarbeide for å få til et flertall i denne salen. Jeg fikk ikke ramset opp alle Venstres vedtak, men Venstre vil ikke ha den 24. konsesjonsrunden. Vi må gå inn i forhandlinger for å prøve å trekke all politikk i grønnere retning. Det fikk vi til i hele forrige periode – vi fikk til ting som andre partiledere i denne salen drev litt gjøn med meg i tv-debatter om jeg skulle få til, men som vi faktisk fikk til. Vi fikk vernet Lofoten og Vesterålen, vi fikk sørget for å få elektrifisert deler av sokkelen. Det er veldig mange viktige, store tiltak som ble gjort i forrige periode som vi kommer til å følge opp, og gjerne sammen med Miljøpartiet De Grønne, ved at de også støtter de tiltakene.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-10-10:
Jeg vil også ønske Rødt velkommen på Stortinget. Jeg syns det er et bra krydder å ha i den offentlige debatten. Det er alltid bra med krydder, hvis det ikke blir for mye. En ting som jeg mener Rødt bidrar med, er å se ting fra nye vinkler. Sjøl om det er feil vinkel, er det også bra at folk ser det fra nye vinkler. Da har jeg også lyst til å spørre om dette med private aktører, for det er ingen som heier på de store konsernene. Men mange av oss, i hvert fall vi som er liberale, syns det er litt artig å heie på dem som gjør det litt annerledes. Og det mener jeg egentlig at Rødt burde like også. Da jeg besøkte Jørgen Kjørvens barnehage, fortalte han meg at han har tre regler i den barnehagen. Den ene er at det er lov å gå på taket. Det er lov å gå utenfor gjerdet. Og det er lov å bruke sag, kniv og hammer. Det er de tre reglene de har i den barnehagen. Jeg tenker at sånne ting må jo også tiltale Rødt – noe som er litt utenfor det vanlige, noen som gjør litt opprør mot systemet. Tror ikke Rødt at noen av disse innovatørene finner på noe nytt som det går an for det offentlige å lære litt av?
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
På vegne av representanten Runar Sjåstad og meg selv vil jeg fremme et forslag om at fylkene Finnmark og Troms ikke tvinges til å slå seg sammen til én region.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
På vegner av representantane Olaug V. Bollestad, Geir Jørgen Bekkevold, Torhild Bransdal og meg sjølv vil eg leggje fram eit forslag om utjamning av nettariffane.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Eg har prøvt å finne punkt der Venstre og Kristeleg Folkeparti òg hadde nokre einigheiter og noko felles, og det var ikkje så vanskeleg. Vi har ein felles arv frå Bondevik II om statlege arbeidsplassar, som vi òg følgde opp tidvis i lag i førre stortingsperiode. Så vil eg òg gratulere Venstre med at regjeringa delte ein siger med dei, nemleg utflytting av statlege arbeidsplassar. Men det blei tidvis oppfatta litt som ein premie for at ein var med på endringar i det som var kommunane sitt inntektssystem. Men alt dette er historie. Utflytting av statlege arbeidsplassar og nytting av kompetanse over heile kongeriket er god distriktspolitikk, og så er det òg smart, fordi ein oppnår at ein får den mangfaldige tenkinga fordi ein ser ting forskjellig i statlege etatar og ein ser ting forskjellig i ulike delar av landet. Så dei grepa som regjeringa og Venstre gjorde, må ikkje bli eit skippertak. Her trur eg òg vi kan sitere Canada sin statsminister: Betre er mogleg. Kristeleg Folkeparti har lyst til å vere med på det. Tek Venstre den oppmodinga?