Hårek Elvenes (Høyre), 2015-11-05:
En debatt om kultur kan fort bli en litt lite håndgripelig debatt, nettopp fordi det er så forskjellig hva hver enkelt av oss legger i kultur. Bedriftskultur og kultur har veldig mange forskjellige definisjoner hvis man ser i lærebøkene, men hvis man tar det litt ned, kan kultur defineres som: Slik gjør vi det hos oss. Den handlemåte og den væremåte som har vist seg mest bestandig for å kunne takle de oppgavene som skulle løses, er kultur i et nøtteskall. Men å diskutere kultur uten å diskutere struktur blir fort en halvveis diskusjon. Først formet mennesket strukturene, og så formet strukturene oss, sa Churchill. Det gjelder også i politiet. Lensmannsetaten er 800 år gammel. Politietaten er 400 år gammel – Politidirektoratet 14 år. I et slikt regime sier det seg selv at muligheten til å utvikle både kulturer og subkulturer har vært til stede. Det går som kjent en hårfin grense mellom kultur og ukultur. Derfor var det i Politianalysen og i Stortingets behandling av den så viktig å få koblet kultur og struktur sammen. I den forrige politireformen, Politireform 2000, reduserte man antall politidistrikter fra noen og 50 til 27, men man gjorde ikke noe med den underliggende strukturen. Hva skjedde da? Jo, man handlet slik som man har handlet tidligere, og fortsatte i et gammelt, vant mønster. Det som gjør det ekstra krevende i en statlig etat, og enda mer krevende i et statlig byråkrati, som et departement per definisjon er, er at disse institusjonene, spesielt departementene, faktisk er bygd for kontroll og ikke for forandring. Derfor blir det så viktig. Derfor skal interpellanten ha ros for å gjøre dette til sin årlige øvelse i Stortinget og for å ha bitt seg fast i holdninger, kultur og ledelse i justissektoren, nettopp fordi endringsmotstanden mot den måten vi har organisert dette systemet på, faktisk er iboende. Holdninger, kultur og ledelse var et sentralt punkt i Gjørv-kommisjonens rapport, men vi skal merke oss at holdninger, kultur og ledelse ikke utelukkende ble brukt om justissektoren, og at det som skilte det som fungerte, fra det som ikke fungerte, utelukkende hadde med kultur og holdninger i justissektoren å gjøre. Nei, det hadde å gjøre med kultur, holdninger og ledelse på tvers av de sektorer og samfunnsetater som var involvert 22. juli, ikke minst helsesektoren. Der det fungerte godt, har undersøkelseskommisjoner påpekt at kultur, holdninger og ledelse syntes å være i en bedre stand enn i deler av justissektoren Det er usedvanlig viktig at Stortinget holder fast i dette – ingen røk uten ild. Representanten Tajik refererte til politimester Hætta i Finnmark. En tidligere politimester i Finnmark, som nå har gått av, kom med en bok for ikke lenge siden der han sier at politiet mangler åpenhetskultur og demokratisk sinnelag. Det er ganske sterkt. Det er mulig det er karikert, men det gir iallfall Stortinget grunn til å følge med i dette spørsmålet i fortsettelsen, og det kommer vi til å gjøre. For øvrig redegjorde justisministeren for en rekke tiltak som departementet har satt i gang. Blant annet utarbeider man etisk veileder, lederskapskurs m.m. Oslo politidistrikt har vært tidlig ute og har bl.a. satt i gang et omfattende endringsprogram på bakgrunn av konklusjonene til Gjørv-kommisjonen. Så her gjøres veldig mye, men jeg vil si at nesten det mest sentrale som blir gjort nå, er at man får omorganisert politiet og får gjort noe med strukturen. Da kan man også få gjort noe med holdningene.