Michael Tetzschner (Høyre), 2013-06-05:
Med det generelle og jeg vil si litt overordnede presisjonsnivået som har preget de foregående innleggene, er det selvfølgelig mye man bare kan si seg helt enig i. Jeg la merke til at både statsråden og interpellanten hadde karakteristikker av hverandre, og man kunne føle seg hensatt til foreningen for gjensidig beundring. Men også jeg synes det er synd at representanten Haugli ikke har fått fornyet tillit i sitt eget parti. Når det gjelder statsrådene, har vi planer om å få til en erstatning fra høsten av. Jeg synes det er en veldig interessant debatt representanten Haugli har tatt opp. Men jeg hadde ønsket meg et kanskje større innslag av faglighet og forståelse for økonomiske sammenhenger enn det som fremkom i statsrådens svar. All utbygging drives jo frem av en etterspørsel som må komme fra et marked, fra de som etterspør boliger, og som skal kunne være i stand til å etterspørre det velferdsgodet som boligen er, som vi har fått beskrevet i boligmeldingen som vi for tiden har til behandling i komiteen. Det er selvfølgelig lett å si seg enig i at det er bedre med god planlegging enn dårlig planlegging, men det er noen av utsagnene jeg synes kanskje ikke er så preget av faglighet, f.eks. det at gang- og sykkelveier skulle være en viktig strategi for å få ned eller løse transportbehovet i en storby. Teori har vist til at gang- og sykkelveier – mer sykling og mer gange – stort sett flytter passasjerer fra kollektive transportmidler, nettopp fordi det er de som betjener de korteste arbeidsreisene. Jeg er en veldig stor tilhenger av sykkel- og gangveier – jeg vet ikke hvor mange av deltakerne her som har syklet til Stortinget i dag – men hovedinnsatsen må jo være på de alminnelige, kollektive transportmidlene; buss, bane og trikk. Der bør man også gjøre investeringene der hvor befolkningstettheten er størst. Derfor er det å lovprise T-banens velsignelser gjennom perifere områder av østlandsområdet ikke god samfunnsplanlegging heller. Vi burde heller legge til rette for at det kunne bli et mer finmasket T-banenett i Oslo. Vi trenger en ny tunnel, og vi trenger også en ny NSB-tunnel. Jeg vil også etterlyse at ingen nevnte muligheten for knutepunktavlastning – dette at gode transportløsninger, gjerne togløsninger, kan dra inn Ski, Oppegård, men også Vestfold-byene og Østfold-byene. En fornyet Ringeriksbane ville ha dratt inn Hønefoss-området, som et reelt avlastningsalternativ for boliger og næringsliv til det mest sentrale østlandsområdet. Jeg har vært med lenge i politikken, ikke minst i Oslo bystyre, og jeg har sett motetrender komme og gå også blant planleggerne. Vi må i ettertid se at ut fra en miljøsynsvinkel og ut ifra det å optimalisere transportarbeidet, slik at antallet passasjerkilometer som skal tilbakelegges, blir minst mulig, så har plasseringen av Gardermoen ikke vært optimal. Da lot man seg influere av andre trender, nemlig at det gjaldt nettopp å legge store statlige investeringer i næringssvake områder for nettopp å dra til seg ny aktivitet. Men fortsatt går de fleste flybevegelser sydover, og de fleste som skal reise med fly, må bevege seg nord for Oslo, selv om markedet og passasjerene befinner seg syd for Oslo. På den tiden man vedtok Gardermoen, var man heller ikke bevisst på CO2-problematikken. Vi feillokaliserte altså flyplassen, tatt i betraktning alle andre, senere innsikter vi har fått på dette området. Jeg tror også at vi kan tilføre Oslo flere urbane kvaliteter, og at vi bør bygge i de såkalte grå områdene. Jeg har også tro på at vi kan drive med større grad av skråstilte reguleringsformål, hvor man kan kombinere næringslivsbehov og boligbehov i samme reguleringsplan.