Kent Gudmundsen (Høyre), 2018-12-03:
Når vi i dag diskuterer statsbudsjettet, kan det være fristende å snakke mest om tall. Men det er mennesker vi skal leve av i framtiden. Det er vi og våre barn som utgjør den største verdien samfunnet har. Derfor har vi siden regjeringsskiftet i 2013 fått på plass en rekke tiltak, hvor vi har gått fra sen innsats under de rød-grønne til tidlig innsats i skolen. Vi har løftet kvaliteten i barnehagene, og vi satser historisk på lærerne og yrkesfagene. Vi ser at elevene lærer mer, og at barna våre blir møtt av flere dyktige lærere. Til tross for at det fra venstresiden hevdes at satsing på barnehager og dyktige lærer er viktig, kutter Arbeiderpartiet 85 mill. kr til halvparten av landets barnehager, og SV kutter 500 mill. kr til kompetansepåfyll til landets lærere. Heldigvis styrer de ikke landets kunnskapspolitikk, for mye går nå rett vei i norske skoler og barnehager. Elevene lærer mer, er mer til stede, og flere fullfører videregående opplæring. I PISA-undersøkelsen fra 2015 skårer norske elever for første gang betydelig bedre enn OECD-snittet i både lesing, naturfag og matematikk. I TIMSS 2015 gjør norske elever på 5. trinn det svært bra i matematikk. Våre barn skårer betydelig høyere enn jevnaldrende i andre nordiske land. Vi er blant de beste i Europa. Dette lover godt og viser at vi er på rett vei. Vi har nå innført en plikt til at skolene skal gi intensivopplæring til elever i 1.–4. trinn som strever med lesing, skriving og regning, slik at ingen elever skal slutte å rekke opp hånden. Vårt mål er klart: Ingen barn skal gå ut av skolen uten å kunne lese, skrive og regne skikkelig. Satsing på lærere står her sentralt for å løfte skolen, for nå er målet at alle lærerne skal ha fordypning. Da er vi nødt til å strekke oss og satse videre på videreutdanningsløftet, som vi har kommet i gang med. Siden 2014 har så mange som 27 000 lærere fått et tilbud om videreutdanning, og de som har tatt videreutdanning, mener selv at de har blitt bedre til å undervise, og at elevene lærer mer. Vi må også tørre å satse på de lærerne som strekker seg, og som søker flere utfordringer. Vår satsing på lærerspesialistordningen bidrar til at engasjerte og dyktige faglærere kan utvikle seg videre i skolen og fortsette å bidra i klasserommet, og ikke at de finner karriereveier utenfor skolen eller i administrasjonen. I 2019 får vi derfor en dobling – til 1 200 lærere – som kan bli lærerspesialister. Vi skal nemlig strekke oss langt for å gi ungdom i Norge de beste mulighetene. Når vi satser 8 mill. kr på flere doktorgrader, er det bl.a. for at flere lærere i skolen skal få mulighet til å ta doktorgrad. Sånn bidrar vi til å bringe forskningskunnskap og praksis ute på skolene nærmere hverandre. Det finnes flere gode eksempler, men innsatsen starter ikke først i skolen. Derfor er det svært viktig å sikre en god oppvekst og høy kvalitet i barnehagene. Det er gledelig at stadig flere barn går i barnehage og tar del i et faglig godt og lærende fellesskap. Særlig positiv er den store økningen vi ser blant de minoritetsspråklige. Dette bidrar i sterkere grad til god integrering i samfunnet. Gjennom en rekke budsjetter har vi de siste årene fått innført ordninger som gir gratis kjernetid eller redusert betaling for barn fra lavinntektsfamilier. I 2019 heves inntektsgrensen ytterligere, sånn at 6 500 flere barn får rett til gratis kjernetid, og nå utvides dette til å gjelde også for toåringer. Det vil bidra til økt barnehagebruk for familier med lav inntekt, og gi bedre integrering og språkopplæring for minoritetsspråklige barn. God integrering og god utdanning legger grunnlaget for den enkelte og for samfunnet. Men skal vi lykkes med å få flere bein å stå på i norsk økonomi, må vi også styrke forskningen og levere i toppklasse når det gjelder høyere utdanning. Derfor har det vært viktig å styrke undervisningskvaliteten i høyere utdanning – nå med 25 mill. kr gjennom nasjonal arena for kvalitet i høyere utdanning, som sammen med en rekke andre viktige kvalitetsgrep bidrar til bedre høyere utdanning. Den reviderte langtidsplanen for forskning og høyere utdanning følges opp med om lag 1,2 mrd. kr, og de foreslåtte bevilgningene til forskning og utvikling i statsbudsjettet er anslått å øke med 1,4 mrd. kr. Med statsbudsjettet for 2019 har vi siden regjeringsskiftet økt forskningsinnsatsen med 10,7 mrd. kr. Vi passerte nylig en rekord da 2 pst. av BNP gikk til FoU i Norge, takket være sterk innsats fra næringslivet, og nylig passerte vi også målsettingen om 2 pst. returandel på EU-forskningsmidler. Dette er en gledelig utvikling og viser at vi også innen høyere utdanning er på rett vei. Hvem som styrer kunnskapspolitikken i dette landet, betyr noe.