Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 2002-06-06:
Uten at jeg skal kommentere noe som har blitt sagt før, rinner det meg i hu et ord: Jeg vil, jeg vil, men jeg får det ikke til! Antallet norske studenter i utlandet har gradvis økt de siste årene. I juni 2002 var det rundt 15 000 gradsstudenter og nærmere 5 000 delstudenter utenfor Norges grenser. Antallet studenter i utlandet vil komme til å øke ytterligere som følge av at Stortinget ved behandlingen av St.meld. nr. 27 for 2000-2001 gav sin tilslutning til Regjeringens fremlegg om at alle studenter i Norge skulle gis et tilbud om å ta deler av sin utdannelse i utlandet. Vi har også tidligere i dag hørt at gradsstrukturen i seg selv vil gi økt internasjonalisering. Utdanningsfinansieringen i Norge bidrar positivt til at mange velger å studere i utlandet. Det store antall norske studenter ved utenlandske studiesteder har behov for god bistand, råd og veiledning. ANSA har derfor siden 1964 hatt én stilling som studentrådgiver, finansiert over Utdanningsdepartementets budsjett. Ved opprettelsen av stillingen i 1964 var det 3 173 studenter fra Norge som studerte ved utenlandske høyere utdanningsinstitusjoner. Med i overkant av 20 000 grads- og delstudenter i utlandet ser vi nå at antallet utenlandsstudenter har blitt femdoblet siden 1964. Det arbeidet ANSA gjør i form av bistand, rådgivning og gjennom sine nettverk, er svært viktig for å skape trygghet for de norske utenlandsstudentene. Norske høyere utdanningsinstitusjoner vil som følge av Innst. S. nr. 337 for 2000-2001 bli pålagt å sørge for en økt internasjonalisering ved at studenter tar deler av sin utdanning ute. Dette vil medføre at et økende antall utenlandsstudenter vil få problemer med både norske og utenlandske etater og organer. Det vil derfor bli en effektiv utnyttelse av eksisterende kompetanse å overføre hele dette sakskomplekset for delstudentene til ANSA, som den frittstående institusjon med størst kompetanse innen dette saksfelt. En slik overføring av merarbeid må derfor tas med i en større vurdering. Fra 2001 så ANSA seg nødt til å ansette en ekstra studentrådgiver, mens søknaden om ekstra midler var til behandling. Dette resulterte i et underskudd for ANSA på over 0,5 mill. kr i 2001. Et tilsvarende resultat for 2002 kan ikke organisasjoner av denne type leve med. Fremskrittspartiet ønsker derfor at ANSA får fullfinansiert to stillinger ved rådgivningstjenesten over Utdanningsdepartementets budsjett. På bakgrunn av de fleste øvrige stortingspartiers standpunkt finner Fremskrittspartiet det svært påfallende at vi ikke får flertall for dette forslaget. Den 29. april 2002 under behandlingen av en interpellasjon fra representanten Skei Grande om å stimulere til studier ved utenlandske institusjoner viser representanten Bjørnstad fra Arbeiderpartiet til at ANSA har «registrert ca. 80 henvendelser i året fra norske studenter i utlandet med forespørsel om rettshjelp», og at det derfor er «viktig at norske studenter i utlandet sikres juridisk hjelp og veiledning som de har behov for». Representanten Bjørnstad uttalte at han håpet «derfor at dette er en sak som Regjeringen kan ta tak i, slik at også utenlandsstudentenes rettssikkerhet kan bli godt ivaretatt». Det sa representanten Bjørnstad den gang. På dette grunnlag finner Fremskrittspartiet det overraskende at Arbeiderpartiet nå – litt over en måned etter dette utsagnet – ikke følger opp det med å styrke den eneste eksisterende rådgivningstjeneste for utenlandsstudenter. Det mest overraskende er dog at ikke regjeringspartiene stiller seg bak dette forslaget. Senest i Budsjett-innst. S. nr. 12 for 2001-2002 gikk regjeringspartiene inn for dette forslaget og så «svært positivt på det arbeidet som gjøres med rådgivning for utenlandsstudenter» og foreslo den gang å bevilge 0,5 mill. kr til en ekstra studentrådgiver for ANSA. Fremskrittspartiet beklager at dette punktet ikke var mulig å få med i vårt budsjettforlik på utdanningssiden med Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet. Fremskrittspartiet gav nå Regjeringen en håndsrekning for å få gjennomført dette forslaget i revidert, og stiller oss undrende til kontinuiteten i regjeringspartienes prioriteringer. I Innst. S. nr. 197 for 2001-2002 viser flertallet, bestående av alle partier med unntak av Fremskrittspartiet og representanten Simonsen, at det i revidert nasjonalbudsjett 2002 er foreslått en bevilgning på 1,5 mill. kr for å oppgradere IT-systemene til ANSA. Dette forslaget er utelukkende positivt. Men Fremskrittspartiet konstaterer at dette kun dreier seg om en teknisk opprustning av IT-struktur og nettjenester ved ANSAs avdeling for studieinformasjon. Dette vedtaket bedrer ikke situasjonen for de mange norske studenter i utlandet som opplever vansker i sin studiehverdag. I Innst. S. nr. 197 hevder også flertallet, bestående av alle partier med unntak av Fremskrittspartiet og representanten Simonsen, at «behovet og den offentlige støtten til ANSA må vurderes i forbindelse med de årlige statsbudsjetter/reviderte budsjetter». For regjeringspartiene faller dette utsagnet på sin egen urimelighet, da Fremskrittspartiet ikke får gjennomslag for en økt støtte til rådgivningstjenesten i ANSA, hvilket i stor grad er identisk med det forslag regjeringspartiene selv kom med i Budsjett-innst. nr. 12 for 2001-2002. ANSA vil nå mest sannsynlig måtte si opp én av de to stillingene de har i rådgivningstjenesten, hvilket vil bety at den hjelp til rådgivning, bistand og rettssikkerhetsveiledning som norske studenter i utlandet i dag får, vil bli kraftig svekket. Fremskrittspartiet håper Regjeringen ser alvoret i denne situasjonen og implementerer tiltak i neste års statsbudsjett. I tillegg vil jeg ta opp det forslaget som vi står alene om.