Anniken Hauglie (Høyre), 2016-12-16:
Nedgangen i olje- og gassnæringen har for alvor synliggjort vår avhengighet av denne næringen og hvor sårbare vi har gjort oss fordi det ikke er blitt tatt nødvendige grep tidligere – til tross for alle de advarsler som er gitt. Skal vi kunne opprettholde velferdsstaten slik vi kjenner den, må flere bidra. Flere må gå fra passivitet til aktivitet, og det må lønne seg å jobbe framfor å motta trygd. En aktiv arbeidsmarkedspolitikk skal kvalifisere flere inn i arbeidslivet. Nav-kontorene skal hjelpe arbeidssøkere raskere inn i jobb. Samtidig skal vi ha et sosialt sikkerhetsnett som ivaretar dem som av ulike grunner ikke kan jobbe. Regjeringen forventer en mer positiv utvikling på arbeidsmarkedet i 2017, men vi ser fortsatt betydelige utfordringer på arbeidsmarkedet. Oljenedturen har satt et stort preg på utviklingen i arbeidsledigheten. Fortsatt er det fylkene på Sør- og Vestlandet som har den høyeste ledigheten. Rogaland er fylket med høyest ledighet, 4,5 pst ved utgangen av november. I 13 av landets fylker er imidlertid ledigheten lavere enn på samme tid i fjor. Med andre ord kan det finnes muligheter for jobb andre steder enn der man bor. En tiltakspakke på 4 mrd. kr målrettet mot Sør- og Vestlandet bidrar til ekstra innsats i de regionene som sliter mest. Et høyt nivå på arbeidsmarkedstiltak skal få flere raskere ut i arbeid og aktivitet. Regjeringen foreslår å øke tiltaksnivået med 1 000 flere plasser for ledige i 2017. Dette gir et samlet tiltaksnivå for ledige i 2017 på 17 000 plasser. Gjennom omstillingsmidler bidrar tiltakene til at bedrifter kan omstilles til nye markeder. Vi ser at etablerertrangen er stor, og gründerånden blomstrer. En historisk satsing de siste fire årene på vei gir økt anleggsaktivitet i hele landet, og det styrker næringslivets konkurransekraft. Samtidig som vi sørger for arbeid og aktivitet på kort sikt, satser vi stort på næringsrettet forskning og innovasjon, kunnskap og utvikling for å sikre at vi får flere ben å stå på i årene framover. Norge er et land med relativt små forskjeller, og slik skal det fortsatt være. Det er en styrke ved vårt samfunn at forskjellene er relativt små. Samtidig ser vi at inntektsulikhetene i Norge har økt fra 2009, selv om økningen har vært langt mer moderat enn i mange andre land. Skal vi klare å redusere ulikhetene, må vi også kjenne til årsakene, og hva som virker. En av hovedårsakene til ulikhet i Norge er økt innvandring. Innvandrere er overrepresentert på fattigdomsstatistikken. Mange har kommet til Norge med to tomme hender, og det tar tid å integrere dem i arbeidsmarkedet. Derfor prioriterer regjeringen arbeidsretting i introduksjonsprogrammet og norskopplæring. Sammen med partene etablerer vi et «hurtigspor» inn i arbeidslivet for flyktninger som har med seg etterspurt kompetanse, og vi styrker yrkesveiledningen i mottakene, for å nevne noe. For mange har en svak tilknytning til arbeidsmarkedet. Det kan være at de mangler formelle kvalifikasjoner eller ikke har relevant kompetanse. Derfor innfører vi nå en rett til livslang opplæring. Et toårig opplæringstiltak for dem med manglende grunnleggende ferdigheter er allerede på plass. Vi øker bruken av lønnstilskudd som gjør det lettere for arbeidsgivere å ta sjansen på å ansette også dem med hull i CV-en. Vi har gjort det enklere å kombinere dagpenger og utdanning, slik at flere kan finne nye jobber i kanskje andre bransjer. Noen er utenfor arbeidslivet fordi de sliter med psykiske problemer eller rus. Regjeringens opptrappingsplan for rus og psykiatri, og en tettere oppfølging av barn av psykisk syke, vil derfor være av stor betydning. Regjeringen vil inkludere flere! Det betyr også at vi må ha et godt arbeidstilbud til utviklingshemmede og andre personer med varig nedsatt arbeidsevne. De siste årene har arbeids- og velferdsetaten gjennomført flere plasser enn planlagt. Som en følge av forliket ble måltallet for varig tilrettelagt arbeid justert opp fra 9 400 til 9 700 plasser i 2017. Tiltaksnivået for personer med nedsatt arbeidsevne videreføres på om lag 58 000 plasser i 2017. Arbeids- og velferdsetaten får også økt frihet til å gjennomføre avklarings- og oppfølgingstjenester i egen regi når det er mest hensiktsmessig. Fra 1. januar kommer det en ny landsdekkende ungdomsinnsats for unge under 30 år som erstatter de tre garantiene som har vist seg ikke å virke. Den skal sikre unge arbeidssøkere som etter åtte uker ledighet ikke er i arbeid, utdanning eller annen aktivitet, et arbeidsrettet tilbud. En betydelig del av unge ledige befinner seg på Sør- og Vestlandet, og satsingen vil først rulles ut der. Fra samme tidspunkt innføres aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottakere under 30 år. Flere unge skal gå fra passivitet til aktivitet. Tidlig innsats for å motivere til utdanning eller arbeid er avgjørende for å redusere utenforskap blant unge. Et sterkere sosialt sikkerhetsnett er et av regjeringens viktigste satsingsområder. Vi lovte å reformere pleiepengeordningen for pleie av syke barn. Nå gjør vi det. Dobbelt så mange som i dag vil bli omfattet av den nye ordningen, og den gjøres mer fleksibel ved at det blir lettere å kombinere pleieoppgaver med fortsatt å være i arbeid. Lovproposisjonen vil fremmes på nyåret med sikte på iverksettelse av nytt regelverk fra 1. oktober. I 2017 bevilges det 140 mill. kr. Helårseffekten anslås til 560 mill. kr. Regjeringen vil sikre at døvblinde har en reell mulighet til deltakelse i trening og fritidsaktiviteter. I 2012 ble det foretatt en presisering i regelverket som for mange innebar en innstramming som mange har kritisert. Regjeringen foreslår derfor å rette opp dette ved å bevilge 18,3 mill. kr til en utvidelse av retten til tolke- og ledsagerhjelp for døvblinde i folketrygden. Forslaget betyr at døvblinde nå kan få rett til ledsager med tolkekompetanse, som kan bidra til at den døvblinde får bedret sine muligheter til å delta i fritidsaktiviteter. For mange har denne endringen vært etterlengtet. Et trygt og godt arbeidsliv er viktig for regjeringen. Derfor er kampen mot arbeidslivskriminalitet høyt prioritert. Arbeidstakere skal sikres et godt og forsvarlig arbeidsmiljø. Seriøse arbeidsgivere skal ikke utkonkurreres av useriøse aktører. I samarbeid med partene i arbeidslivet er det utarbeidet en strategi mot arbeidslivskriminalitet, som i disse dager revideres og oppdateres. Fem sentre mot arbeidslivskriminalitet er allerede på plass. Resultatene er gode, og gjennom forliket settes det av midler til flere sentre. Nav betjener 2,8 millioner brukere hvert år, og det vil bli flere brukere i årene som kommer. Da må også ressursene brukes på en god måte. Et viktig grep er økt digitalisering, slik at flere kan få hjelp via selvbetjeningsløsninger. Norges største Nav-kontor er i dag nav.no. Flere vil forvente at døren inn til Nav er hjemmefra, via nettet eller ved henvendelse til kontakttelefonen. Når flere får hjelp via nettet, frigjør det ressurser som kan brukes på dem med behov for mer omfattende bistand. For 2017 foreslås det en bevilgning på 440 mill. kr for ytterligere IKT-modernisering i Nav. For å avslutte der jeg startet: Norge har lenge stått i en særstilling. Nå går vi gjennom en stor omstilling. Myndighetenes fremste oppgave er å legge til rette for at det skapes flere jobber i flere bransjer, og å trygge de jobbene som er. Det krever bevisst satsing på kompetanse, forskning og utvikling, på en infrastruktur som kommer både folk og næringsliv til gode, og en skatte- og avgiftspolitikk som trygger våre bedrifter. Samtidig skal vi sørge for et sosialt sikkerhetsnett til dem som trenger det.