Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-15:
Et samfunn med små økonomiske forskjeller og store muligheter er et godt samfunn å bo i. Da må vi sørge for at på alle samfunnsområder har folk de samme mulighetene, uavhengig av bakgrunn. En bauta i det juridiske miljøet, Jan Fridthjof Bernt, uttalte for få år siden at påtale- og rettsapparatet er de samfunnsarenaene hvor ulikheten er størst i landet vårt. Det er et utsagn som ble så altfor godt illustrert gjennom Nav-skandalen – og et utsagn som dessverre er like sant i dag, og som altfor mange føler på kroppen hver eneste dag. Vi skaper et trygt samfunn ved å utjevne økonomiske og sosiale forskjeller i justissektoren og jobber for at det skal være like muligheter i rettssystemet for personer som opplever urettferdighet, eller blir offer for kriminalitet. Rettsstaten skal beskytte og hjelpe alle, uavhengig av folks økonomiske ressurser. I SVs alternative statsbudsjett viser vi hvordan vi kan få til et kraftig løft av fri rettshjelps-ordningen som ville sørget for at nærmere 25 pst. av befolkningen ville kommet innenfor ordningen. I tillegg øker vi salærsatsen til bistands- og forsvarsadvokater betraktelig, og ikke minst gir vi de spesielle rettshjelptiltakene et stort løft. Vi i SV viser i vårt budsjett hvordan vi kan styrke domstolene og kriminalomsorgen, som har blitt svekket av år med ABE-kutt under de blå. Det er et stort problem at forbrytelser som i hovedsak rammer kvinner og barn, ikke prioriteres høyt nok i dag. Altfor få voldtekts- og overgrepssaker blir oppklart av politiet, og vi trenger et taktskifte i etterforskningen av sånne saker gjennom øremerkede midler til politiet i hele landet. Det viktigste vi kan gjøre, er å hindre at overgrep skjer i utgangspunktet. Derfor er det viktig med økt satsing på forebygging gjennom en styrket seksualundervisning, gjennom et oppdatert lovverk der vi får på plass en samtykkelov, øremerkede ressurser i politiet og en styrking av krisesentrene. I vårt alternative statsbudsjett viser vi hvordan dette kan gjøres. Alt i alt må jeg si at vårt alternative statsbudsjett er rimelig solide saker. Selv om vi ikke får flertall for SVs budsjett, får vi flertall for en ny retning i justispolitikken etter åtte blå år. For første gang siden 2009 økes inntektsgrensen for fri rettshjelp, og den økes betydelig. Med 100 mill. kr tar vi igjen det etterslepet som har skjedd hvert eneste år siden 2009. I tillegg utvider vi ordningen til barn som berøres i utvisningssaker. Det har vært viktig for SV å peke på at denne ordningen skal utvides til stadig nye felt. Derfor er det viktig at vi også får på plass en ny lov, en ny rettshjelpslov, og den skal komme til Stortinget i løpet av våren 2023. Istedenfor å kutte bevilgningene til de spesielle rettshjelptiltakene, som høyresiden gjorde på vei ut av regjeringskontorene, øker vi potten med 10 mill. kr. I tillegg får vi på plass et prøveprosjekt med en kvitteringsordning for personer som blir stoppet på gaten. Jeg merker meg at Fremskrittspartiet allerede er skeptisk til denne ordningen, men dette er en ordning som er viktig for å styrke tilliten til politiet og hindre at etnisk profilering skjer i Norge. Til og med Erna Solberg, den tidligere statsministeren fra Høyre, var enig i at dette er noe som skjer i Norge, og noe vi må jobbe imot. En kvitteringsordning er et viktig skritt på den veien. Vi starter med å øke reisegodtgjørelsen til bistands- og forsvarsadvokater, en ordning de blå bygde ned, som vi nå bygger opp igjen. SV kommer til å stå på videre for å gjøre enda mer for å styrke rettssikkerheten i Norge, men det vi gjør her i dag, er en rimelig bra start.