Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
La meg få starte med igjen å si takk til statsråd Astrup. Jeg mener at vi i dag i denne salen har kommet et langt stykke på vei med å rydde i den usikkerheten som har vært om hvordan kommuneøkonomien skal berges for inneværende år. Jeg oppfatter at vi har fått klarhet i at eventuelt bortfall av skatteinntekter for kommunesektoren i forhold til de anslagene som var gjort for statsbudsjettet for inneværende år, vil bli kompensert til kommunesektoren. Jeg oppfatter at man har en dialog om merutgifter. Det vil være en veldig krevende diskusjon som må være regjeringens ansvar å finne ut av med sektoren, hvilke utgifter man skal dekke og ikke. Det er helt riktig som det blir sagt, at her er det 358 kommuner og noen fylker som vil ha hver sin regnemåte og skal gjøre opp dette. Her må vi finne en hensiktsmessig og effektiv måte å gjøre det på, men det er regjeringens ansvar å sørge for at de merutgiftene som påløper, faktisk blir dekket, og jeg er helt sikker på at man ikke klarer å gjøre alle til lags. Jeg oppfatter også at man retter stor oppmerksomhet mot å følge utviklingen både på skatteinngang og også det som har vært en likviditetsutfordring – og det må vi forutsette at regjeringen også gjør resten av året – for kollektivtrafikken. De blør penger når de leverer på det regjeringen har bedt om, at man skal opprettholde kapasiteten i trafikken til tross for at etterspørselen har stupt, bl.a. som følge av de innskrenkningene på bevegelsesfrihet som regjeringen har iverksatt. Da er det bare rimelig at man kompenserer det bortfallet av billettinntekter fullt ut, slik at man kan løse oppdraget. Så får man håndtere det på en praktisk måte fortløpende. Det burde gi kommunesektoren styringsfart resten av året. Med det tror jeg jeg forlater inneværende år og beveger meg over på neste år, som egentlig er tema for debatten her. Man kan jo le av det, men det er riktig som det ble sagt av representanten Tveiten Benestad i foregående innlegg, at vi kan ikke diskutere kommuneøkonomien verken i år eller neste år løsrevet fra den utviklingen i økonomien som vi ser både i Norge og internasjonalt. Det er de sterke fellesskapene rundt omkring i små og store kommuner som er grunnlaget for velferden i Norge. Det å sikre likeverdige muligheter for det, er en sentral oppgave for Stortinget og regjeringen. Det er unger som skal gå i skole og barnehage, det er eldre på sykehjem som trenger hjelp så de kan bo hjemme lengst mulig, det er nybakte foreldre på helsestasjonen, næringsliv og innbyggere som vil utvikle lokalsamfunn. Alle har behov for en kommune som yter gode og likeverdige tjenester. Det er vi, Stortinget og regjeringen, som legger rammene for utviklingen av tjenestetilbudet til kommunene. Hvis vi ser kommuneøkonomien i fjor, i år og neste år i sammenheng, så er stortingsflertallets bidrag til sterkere velferd i kommunene ganske dårlig. Regjeringens egne tall viser at gjennomsnittlig årlig realvekst i kommunesektorens frie inntekter for årene 2018, 2019 og 2020 er 0 pst. Det økonomiske opplegget som kommunesektoren baserer seg på for inneværende år, var det dårligste opplegget som har vært presentert de siste 15 årene. Den varslede økonomiske utviklingen for neste år vil fortsette på samme kursen. Det gir ikke spesielt stort rom for utvikling og vekst i sektoren. Realveksten blir spist opp av demografi, det er lønns- og prisvekst, og det er pensjonskostnader, som det også hefter stor usikkerhet ved som følge av tilbakeslaget i økonomien. Likevel hører vi både her i dag og i media at representanter for regjeringspartiene hevder at kommuneøkonomien er bedre enn noen gang. Det er knapt en sannhet. Det som er riktig, er at mange kommuner de siste årene har hatt store skatteoverskudd basert på inntekter som ikke var forutsett. Som jeg har sagt før, kan man ikke basere driften av en kommune på inntekter man ikke vet man får. Det ene er at det blir bare gjetting, det andre er at det er direkte ulovlig, spesielt etter innstramningene i den nye kommuneloven som har trådt i kraft. Vi er alle glad for at det er rekordfå kommuner som er i ROBEK. Det gleder vi oss over alle sammen. Men vi ser også når vi får fasiten gjennom KOSTRA-tallene, at veksten og kommunenes økonomiske situasjon ved inngangen til dette året ikke var så bra som man liker å framstille det. Det samlede netto driftsresultatet i prosent av brutto driftsinntekter går ned. Det er halvert sammenlignet med f.eks. 2016, uansett om man tar med Oslo eller ikke. Det regjeringen og stortingsflertallet legger opp til, betyr ikke en satsing og utvikling i kommunesektoren; det er en innstramning. Den omtalen av kommunesektoren som bare et utgiftssluk og bare å bruke penger, er jeg sterkt uenig i. Det å investere i velferd til folk, det å gi en barnehageplass så foreldrene kan komme seg ut i arbeid, det å investere i bedre utdanning til ungene og det å sørge for god kvalitet og verdighet på eldreomsorgen er ikke å forbruke penger; det er faktisk å investere i bedre lokalsamfunn, og her svikter denne regjeringen grovt.