Hans Gjeisar Kjæstad (Høyre), 2002-12-17:
En av Nordens vakreste og stolteste byer trenger til fornyelse. Gamle Bergen er rammet av folkesykdommene åndenød og forstoppelse. En by for fremtiden må by på mer enn estetikk. Byplanlegging må sikre en arealbruk der verdiskaping, fremkommelighet, trivsel, gode bomiljø og anstendig naturbruk skal flettes sammen i en felles vev. Det er ingen lett oppgave, men bergensere er ikke redde for det som er vanskelig. Ansvarlige bergenspolitikere på tvers av tradisjonelle skillelinjer har målbevisst arbeidet seg frem til enighet om noen vesentlige byutviklingsprinsipper. Dette har de kalt Bergensprogrammet. Bergensprogrammet er foranlediget av en situasjon med årlig trafikkvekst på mellom 3 og 6 pst., mens kollektivtrafikken har hatt en negativ utvikling. Dette er en kombinasjon som er uheldig for bomiljøet, den er uheldig for fremkommelighet, og den er uheldig for næringslivets transporter. Alt tyder på ytterligere trafikkøkning i årene som kommer. Allerede nå er luftforurensningen til tider så stor at den er helsefarlig for utsatte grupper. De samfunnsøkonomiske kostnadene ved helseskadelig bergensluft er beregnet av SFT til henimot 1,8 milliarder kr pr. år. På denne bakgrunn har gode krefter i Bergen – Bergen kommune, Hordaland fylkeskommune og Statens vegvesen Hordaland – lagt frem sitt program. Det dreier seg om byutvikling, det dreier seg om transport, og det dreier seg om miljø. Bergensprogrammet består av ni delmål. Trafikkveksten skal ned, kollektivandelen skal ha større del av trafikkveksten, veinettets kapasitet skal optimaliseres, miljøbelastningen fra veitrafikk skal ned, og sentrum skal skjermes for uønsket trafikk. Det skal bygges et sammenhengende nett av gang- og sykkelveier, antall trafikkulykker skal ned, og ikke minst er det avgjørende at fremtidig byutvikling har en plan for hvorledes menneskets forskjellige funksjoner – bolig, arbeid, fritid – rent geografisk plasseres i forhold til hverandre, med minst mulig reisevei og best mulig utnyttelse av tilgjengelig infrastruktur. De virkemidler som er tenkt brukt for disse formål, består av en kollektivdel, bygging av Ringveg vest, bygging av Skansentunnelen og miljøtiltak med sammenhengende gang- og sykkelveinett. Programmet er en parallellsatsing på vei og kollektivtransport. En bybane mellom Flesland og sentrum er kostnadsberegnet til 2,2 milliarder kr, Ringveg vest til 2 milliarder kr og Skansentunnelen til 350 mill. kr. Lokale myndigheter har forutsatt at bybanen i sin helhet finansieres gjennom bompenger og over statsbudsjettet. Lokale myndigheter har også igangsatt et kvalitetssikringsarbeid, der bybane også vurderes opp mot bussalternativer. Så langt – og det er jeg glad for – ser det ut som om en bybane har bedre nytte-kosttall enn bussalternativet. Det er fremdeles uavklarte spørsmål om Bergensprogrammet. Byggherre og driftsansvar for bybanen er ett, driftstilskudd for supplerende busslinjer er et annet. For øvrig kan bybane og Ringveg starte opp i 2005, hvis alt går som planlagt. Vi forutsetter at departementet kommer tilbake til Stortinget når disse spørsmål er avklart. Ved denne korsvei er det prinsippspørsmålene for finansiering av Bergensprogrammet, herunder bompengefinansiering, vi skal ta stilling til. Kristelig Folkeparti og Høyre anbefaler Regjeringens forslag, og ønsker Bergen lykke til med prosjektene. Bergen-politikere i Arbeiderpartiet, i Høyre og i Kristelig Folkeparti har i denne sak våget å ta noen politiske belastninger med sikte på å gjøre Bergen til en bedre by å bo og virke i. Det avtvinger respekt.