Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2015-11-10:
Denne saken gjelder et forslag fra representantene Trond Giske, Christian Tynning Bjørnø, Marianne Aasen, Tone Merete Sønsterud og Simen Steinnes om tidlig innsats i skolen, og jeg vil som saksordfører få takke komiteen for samarbeidet i behandlingen av dette forslaget. Alle komiteens medlemmer er enig i at tilpasset opplæring skal være et grunnleggende prinsipp i den norske skolen, og at tidlig innsats er viktig for å styrke elevenes læring. Selv om mye har blitt forsøkt for å lykkes bedre med tidlig innsats, kan vi ennå ikke si oss fornøyd. Vi lykkes ikke godt nok med å ta tak i hver enkelt elevs utfordringer så tidlig som mulig, og tall fra Grunnskolens informasjonssystem viser at det er nesten tre ganger så mange som får spesialundervisning på 10. trinn som på 1. trinn. Komiteen mener det er spesielt viktig at skolen jobber bevisst og målrettet med elevenes grunnleggende ferdigheter i lesing, skriving og regning, og at elever som sliter med dette, får god oppfølging i løpet av de første skoleårene. Komiteens medlemmer er også enige om at andelen elever med behov for spesialundervisning kan reduseres gjennom å styrke den ordinære undervisningen. Komiteen har innstilt på å vedlegge forslaget protokollen, men i innstillingen blir det fremmet to mindretallsforslag, fra henholdsvis Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti og Arbeiderpartiet alene. For Kristelig Folkeparti er tidlig innsats et av de aller viktigste satsingsområdene i skolepolitikken. Det er for mange barn som opplever å få hjelp for sent. Det er for mange som i realiteten faller av lasset allerede i løpet av de første skoleårene, og når vi ikke klarer å tette kunnskapshullene idet de oppstår, blir det en tung oppgave å hente disse elevene inn igjen senere. Vi ser noen helt klare sammenhenger i de ulike statistikkene innenfor skolen. Både barn med utenlandsk bakgrunn og barn av foreldre med lav sosioøkonomisk status er overrepresentert i spesialundervisningen, og akkurat de samme elevene er overrepresentert i frafallsstatistikken. Det store spørsmålet er hvordan vi kan klare å hjelpe disse elevene tidligere, slik at de slipper å bli en del av disse statistikkene. Jeg er glad for at de fire flertallspartiene på Stortinget er blitt enige om et lærerløft og en målrettet satsing på etter- og videreutdanning av lærere. Jeg vil gi Venstre ros for å ha forhandlet inn midler til kompetanseheving for ikke-kvalifisert arbeidskraft i skolen – en satsing alle fire partier stiller seg helhjertet bak. Det er ingen tvil om at kvalifisert undervisningspersonell er av avgjørende betydning for å gi elevene god opplæring. Men hvis vi spør oss hva som er det aller viktigste for å kunne gi elevene hjelp så tidlig som mulig, bør vi lytte til hva lærerne selv sier. Fra Utdanningsforbundets side er man krystallklar: Det aller viktigste er flere lærere, spesielt til de yngste elevene, slik at lærerne får ansvar for færre elever hver og mer tid til hver enkelt elev. Når to av tre lærere sier at de har for liten tid til elevene sine, må vi ta dem på alvor. Og lærernes budskap har god støtte i forskningen. Flere forskningsrapporter og forskningsgjennomganger, deriblant OECDs Education at a Glance 2014, konkluderer med at økt lærertetthet er av spesielt stor betydning for elevenes læring på de laveste klassetrinnene. De som vil ha spesielt mye igjen for økt lærertetthet og mindre gruppestørrelser, er de elevene som er faglig svake, det er elever av utenlandsk opprinnelse, og det er barn av foreldre med lav sosioøkonomisk status. Dette er akkurat de samme elevene som er overrepresentert i både frafallsstatistikken og i spesialundervisningen. Så det å satse på flere lærere og mer tid til hver elev, slik at lærerne i større grad kan klare å følge opp elevene godt nok og ta tak i utfordringene tidlig, er et svært godt og svært viktig og målrettet tiltak for å hjelpe dem som trenger det. Det er det aller viktigste vi kan gjøre for å lykkes med tidlig innsats i skolen. Kristelig Folkeparti fremmet i 2014 et forslag om en bemanningsnorm i grunnskolen. Det fikk vi dessverre ikke flertall for, men i budsjettforhandlingene for ett år siden ble de fire samarbeidspartiene enige om å øremerke midler til om lag 700 nye lærerstillinger til de yngste elevene. Vi vet hva som fungerer, vi vet hva som må til. Dette er en satsing som Kristelig Folkeparti kommer til å jobbe for også videre framover.