trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-01-21:
Jeg har noen spørsmål knyttet til svarene og innvendingene mot maksprisforslagene. Det blir brukt som argument at makspris vil true forsyningssikkerheten. Det som er interessant med det argumentet, er hvordan forsyningssikkerheten har vært denne vinteren med markedsstyring. Lederen for energidisponering i Statkraft har f.eks. sagt rett ut at de disponerer vannkraften for å få høyest verdi. Nivået i magasinene har vært anstrengt. Kraftanalytiker Lilleholt mener at det har vært verre enn det Statnett selv har gitt inntrykk av, men det er ingen tvil om at magasinene har vært tappet, og at vi har solgt til høye priser i Europa. Mener ministeren at markedet er godt egnet for å sikre forsyningssikkerheten?
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-01-21:
Representanten Sivertsen Næss snakket om at noen forsøker å slå politisk mynt på strømkrisen, men strømpriskrisen er en politisk krise og dermed også et politisk ansvar. Det er ikke naturlovene som styrer strømprisene, det er det faktisk markedslovene som gjør, og markedslovene kan vi ta demokratisk politisk kontroll over. Så har jeg noen kommentarer til Fremskrittspartiets forslag om makspris, som Rødt støtter, men vi blir litt forvirret når vi leser forslaget, og når vi hører hva representantene fra Fremskrittspartiet sier om sitt eget forslag. For det kan virke som om dette forslaget egentlig dreier seg om å vedta noe som ligner strømstøtteordningen til regjeringen, nemlig 100 pst. kompensasjon over 50 øre. Det er en forbedring av regjeringens ordning, og det støtter vi, men det er ikke det som det henvises til i forslaget. Det vises til lov om prisregulering, som også Rødt viser til, og som er å gripe inn i markedet og ta politisk demokratisk kontroll over strømprisene. Det mener vi er klokt. Vi mener det er riktig å sette den maksprisen, det taket, enda lavere. Vårt forslag er 35 øre, fordi det ligger mye tettere på hva som er normale priser, og hva som er fastprisavtalene til industrien, men også for å unngå at makspris blir fordyrende for husholdninger og industri. Det kan likevel virke som om Fremskrittspartiet har hatt et slags internseminar om liberalisme og konkludert med at de ikke kan gå like langt som Rødt og foreslå sosialistiske løsninger, og at de dermed forklarer dette maksprisforslaget på en ny og annen måte. Jeg håper jo at sosialistene i Fremskrittspartiet vinner fram, og at de også støtter Rødts forslag i dag, for det handler om å imøtegå de kravene som demonstranter i hele Norge har stilt. De ønsker seg en makspris, de ønsker seg ikke en støtteordning, de vil ikke at deres penger skal bli tatt fra dem i utgangspunktet. For kraften er vår, og den eier vi i fellesskap, og da skal vi heller ikke ha priser som er unormalt høye, og som ikke vanlige folk og næringsliv faktisk er i stand til å kunne betale. Det er ikke det felles eierskap handler om.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-01-21:
Strømprisene blir ikke lavere av å skaffe mer kraft ved å bygge ned naturen så lenge vi er koblet på større prisområder med høye og ustabile priser, sånn som vi har vært det siste året, med North Sea Link og Nordlink, altså til henholdsvis Storbritannia og Tyskland. Det er disse prisområdene som da bestemmer prisen, fordi de er så mye større, og det burde egentlig alle som tror på og sokner til markedsliberalismen forstå, at det er slik markedet fungerer. Da kan de ikke legge vassdrag i rør eller komme opp med andre kreative måter å ødelegge naturen på og tro at det vil føre til lavere strømpriser i Norge, for det vil det ikke.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-01-21:
Det er veldig bra at det nå kommer en ordning rettet mot borettslag og sameier – uten at jeg har sett forslaget. Det er også bra at det jobbes mot frivilligheten og idretten. Men jeg vil gjerne tilbake til det spørsmålet som representanten Astrup hadde, om bedrifter som har veldig høye strømutgifter. Nå er det over ett år siden det borgerlige flertallet fikk på plass en ordning via kommunene til bedrifter på bakgrunn av pandemien vi sto i, og fortsatt står i. Før jul ble det bevilget til sammen 700 mill. kr, også via kommunene, til bedrifter som sliter på grunn av pandemien. Nå er det 500 mill. kr som ligger som forslag til Stortinget. Mitt spørsmål er, for dette er nå velprøvd: Er statsråden enig i at vi kunne gi støtte via kommunene til bedrifter som også sliter med høye strømregninger, at det kunne vært en enkel måte å etablere en slik støtteordning på?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-01-21:
Vi har en priskrise. Kraftmarkedet har tjent Norge godt, og det skal det gjøre også framover. Først vil jeg si at jeg har stor forståelse for at statsråden ikke ville gjøre en vurdering av et forslag på spørsmål i Stortinget, men jeg håper virkelig at regjeringen ser nøye på forslaget om å kunne gi støtte til bedrifter som nå har høye strømutgifter, via kommunene. Dette fungerer under koronapandemien, og har fungert. Det er ikke perfekt, men det gir en fleksibilitet i kommunene – og i kommuner som ikke selv har store inntekter via de kraftprisene vi ser. Så jeg håper virkelig at regjeringen går ordentlig inn på det. Det er enkelt, det er mulig, og det vil være treffsikkert. Til selve prisen og kraftmarkedet. I denne debatten, bare for å si det, er det ikke ACER som er problemet, det er ikke utenlandskablene i seg selv – dem har vi hatt i mange tiår – og i hvert fall ikke i de to siste årene, selv om de påvirker prisen, og det er ikke klimapolitikken som er problemet. Der må vi forsterke, det må vi gjøre i Norge, det må de gjøre i resten av Europa, og vi skal til og med gjøre det i samarbeid. Vi er i en helt spesiell situasjon med en veldig høy gasspris, som også har tunge politiske konflikter som bakgrunn for at den er slik nå. Vi trenger å se framover, og vi trenger dette markedet. Jeg mener at hvis vi ikke er en del av et større europeisk marked, må vi bygge enda mer ut i Norge for å ha den kraftsikkerheten og energisikkerheten som vi trenger. Så når Rødt hele tiden er oppe og ikke vil ha den utvekslingen, må det altså innebære at man må være villig til å bygge enda mer i Norge for å ha nødvendig sikkerhet – noe Rødt definitivt ikke er for. Det vi trenger å gjøre, er å gå videre på det å oppgradere vassdrag. Der har vi endret skattesystemet for å gjøre det enklere. Vi må gå videre med flytende havvind. Det krever en tilknytning med hybridkabler og utveksling, ellers får man ikke kraft omkring det. Vi må legge enda bedre til rette for solenergi. Og vi må forsterke innsatsen på energiøkonomisering, både inn mot eksisterende bygg og selvfølgelig inn mot industri og næringsliv. Det er riktig at fordi vi skal nå klimamålene, og vi trenger mer fornybar energi i Europa, kommer det til å bli større variasjon i strømprisene i årene framover – og den må håndteres. Men det er ingen tvil om at vi har en felles interesse av å fortsette det samarbeidet som vi har – bygge ut mer fornybar energi, spare mer energi, men fortsette samarbeidet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Strømprisene er svært høye for øyeblikket, og det påvirker mange negativt, og ulike strømkunder reagerer på det. Regjeringen har gjennom det Stortinget bl.a. ba om, nå lagt fram en ordning for husholdningene, som er olje- og energiministerens ansvar, og har sikret at vi får til denne strømstønadsordningen. Vi har også lagt fram ordninger for andre grupper, idrettslag, kulturliv, og næringer som nå er kommet inn under landbruk, er også omfattet av den særordningen. Så vurderer regjeringen situasjonen og følger også opp, men det er klart at næringslivet er ganske komplekst. Det er veldig ulike bedrifter i dette, så det er ikke nødvendigvis slik at det bare er å kopiere noe som f.eks. landbruket har.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Regjeringen har veldig høye ambisjoner om å bygge ut havvind på sokkelen, og vi kommer også til å bli enige om hvordan vi skal gjøre dette på best mulig vis. Men jeg tror at høstens og vinterens diskusjoner om de høye strømprisene veldig tydelig har vist at det er behov for å diskutere hvordan vi er koblet til Europa, og hvordan vi klarer å sikre norsk industri og norske forbrukere rikelig tilgang på kraft. Et av hovedproblemene våre er at det gapet som vi ser på forbruksveksten, når alle deler av samfunnet skal elektrifiseres, ikke stemmer overens med det som er planlagt produksjonskapasitet. Det gapet gjorde den forrige regjeringen lite med. Vi ønsker å gjøre mye med det, bl.a. ved å bygge ut havvind, og vi jobber nå med å avklare de rammevilkårene. Det kommer regjeringen, bestående av Senterpartiet og Arbeiderpartiet, ganske straks tilbake til hvordan vi skal gjøre.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Det vi diskuterer i dag, er nettopp en strømstøtteordning for husholdninger, og den svarer meget godt på det oppdraget som Stortinget ba regjeringen om senhøstes i denne sal. Den gir tilbake med 80 pst., over det som er en gjennomsnittlig kraftpris på 70 øre. Det er jo det vi diskuterer her i denne sal. Det er bekymringsfullt for flere at kraftprisene er høye. Ikke minst for næringslivet mener jeg at en av de tingene som er bekymringsfulle, er at kraftprisen svinger så mye som den gjør i dagens marked. Denne regjeringen skal gjøre det vi kan for å klare å tette gapet mellom planlagt forbruksvekst og planlagt utbygging av norsk kraft, bl.a. ved å bygge ut mer kraft, slik at vi møter behovet der.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Jeg synes det var fint at vi kunne klare å få vedtatt den forskriften, og at det ser ut som at vi har klart å løse de utfordringene som var, slik at også borettslagene og boligselskapene skal få utbetalt det som Stortinget vedtok før jul at man skulle få. Så det er jeg glad for. Det er nettopp det som er forskriftens hensikt, at man skal rekke neste måneds strømregning. Så blir det også opp til boligselskapene å sørge for at det kommer dem som bor i boligselskapene, til gode, og der vil jeg også stille noen forventninger til boligselskapene. Når det gjelder tilleggsmeldingen, har vi varslet at det planlegges en tilleggsmelding. Jeg mener at etter denne vinteren må strømstønadsordningen og de andre tiltakene, og også dem som har kommet opp i debatten, evalueres og ses på. Så det får vi komme tilbake til i videre debatter.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Prissignalene i markedet er viktige for å synliggjøre knapphet på strøm, og markedet er ganske godt egnet til å balansere forholdet mellom produksjon og etterspørsel. 2020 var et år der vi hadde veldig mye nedbør, vi hadde overfylte vannmagasiner, og vi hadde svært lave strømpriser som følge av det. 2021 ble på mange måter motsatt, for vi hadde et tørt år. Magasinfyllingen er fremdeles ganske lav, men det er ikke noen krise i dagens situasjon knyttet til f.eks. en situasjon som måtte handle om rasjonering eller andre dramatiske tiltak for å få det til. Vi ser også at i bl.a. romjulen, da vi importerte rimeligere kraft fra utlandet, sparte vi på magasinene i Norge.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Jeg har ikke lyst til å vurdere disse forslagene fra Stortingets talerstol, for både strømsystemet vårt og kraftsystemet vårt er ganske komplekst. Representanten Elvestuen var i sitt innlegg selv inne på at markedet er ganske prissensitivt for signaler fra markedet og hvordan det regulerer det. Ikke minst er næringslivet vårt heldigvis mangslungent og svært allsidig. Vi har alt fra de små bedriftene på hjørnet – barer og kafeer og alt vi har glede av – til store kraftintensive bedrifter, som også har ulike kraftkontrakter. Derfor er det å stå og vurdere ulike forslag på hvordan vi kan løse den typen ting, ikke noe jeg har lyst til å gjøre herfra.
Marianne Sivertsen Næss (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Jeg skjønner godt opprøret og sinnet og ikke minst bekymringen som følger av de høye strømregningene som folk og bedrifter får denne vinteren. En historisk høy strømpris krever umiddelbare tiltak. Vi har erfaring fra pandemien, hvor Stortinget gjentatte ganger har løst ekstraordinære situasjoner med ekstraordinære kompensasjonspakker. Vi har nå en strømsituasjon som er helt uholdbar. På rekordtid har vi fått på plass en strømstøtteordning og andre tiltak, som økt bostøtte, lavere elavgift og økt støtte til studentene og til kommunene. Vi har styrket enøktiltakene, gitt støtte til veksthusnæringen og jordbruket og laget en egen strømpakke for idrettslag og andre frivillige organisasjoner. Dette er strakstiltak som avbøter situasjonen noe her og nå. Vi er nødt til å sørge for at vi aldri opplever en lignende situasjon. Det kreves nå en totalgjennomgang av hele det norske energisystemet. En energikommisjon skal settes ned, og alle konsekvenser av den innretningen vi nå har, må ses på. Et overordnet mål må være å sørge for at vi på lang sikt sikrer forutsigbare kraftpriser for både private og bedrifter. Resultatet av arbeidet kan innebære ulike tiltak, som makspris og andre tiltak som blir presentert disse dagene, bl.a. gjennom de ulike demonstrasjonene vi har sett i hele landet. Før man har gjennomgått hele energisystemet og sett det i lys av den store omstillingen vi og Europa skal igjennom, er det for tidlig å fatte radikale beslutninger som vi ikke ser alle konsekvensene av, slik statsråden og representanten Aasland var inne på i sine innlegg. Dagens strømsituasjon er en konsekvens av mange års energipolitikk og flere regjeringers arbeid. Vi som politikere her i dag har en formidabel oppgave foran oss, og vi må sørge for gode beslutninger med bred politisk forankring som også står seg over tid, og ikke slå politisk mynt på dagens uholdbare strømsituasjon. Etter vinteren skal strømstøtteordningen og de andre tiltakene innført av regjeringen evalueres. Det vil også være viktig å evaluere vinterens kraftsituasjon og kraftutvekslingen med utlandet. Vår jobb er nå å sikre det norske folk og bedrifter rikelig med tilgang på ren og rimelig kraft, som opprettholder en god velferd og fortsetter å være den norske industriens fremste konkurransefortrinn. Vi må sikre en forutsigbar og forståelig situasjon for folk flest – i dag og i årene som kommer.
Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2022-01-21:
Regjeringen er opptatt av å hjelpe husholdningene med å håndtere rekordhøye strømpriser gjennom vinteren. Jeg er veldig glad for at den sikringsordningen som et samlet storting stemte for i desember, nå økes fra 55 pst. til 80 pst. for januar, februar og mars måned. Kompensasjon til veksthusnæringen og jordbruket er nødvendig, og jeg er veldig glad for at regjeringen har lyttet til de innspillene som næringen har kommet med. Å sikre matprodusentene i denne situasjonen er svært viktig. Så deler Senterpartiet helt klart den bekymringen for økte strømutgifter for små og mellomstore bedrifter. Her håper jeg at regjeringen finner noen gode løsninger der det er nødvendig. Vi har nok alle mottatt mange tilbakemeldinger fra folk og næringsliv som opplever stor usikkerhet, som er frustrert og bekymret over de strømregningene som har kommet, og som vil komme i vinter. Derfor er jeg glad for at Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV sikrer regjeringens forslag om å øke kompensasjonen til 80 pst. De rekordhøye strømprisene skaper stor usikkerhet i dette landet, og vår jobb framover vil bli å sørge for at dette ikke blir varig, at dette ikke skal bli gjentakende hver eneste vinter. Tilkoblingen til det europeiske markedet har bidratt til å skape dagens strømkrise. Senterpartiet er ikke en prinsipiell motstander av kraftutveksling, for vi ser at dette bidrar til å sikre forsyningssikkerheten i Norge, men begrepet «kraftutveksling» er ikke en god beskrivelse av den situasjonen vi opplever i landet vårt nå. Det vi opplever nå, er i langt større grad ensidig eksport av norsk strøm gjennom likestrømskablene til kontinentet. I november 2021 ble det eksportert 8 ganger så mye til Tyskland som det ble importert, 28 ganger så mye til Nederland som det ble importert, og til Storbritannia sendte vi over 150 ganger så mye strøm som vi selv mottok. Dette er ikke en situasjon som tjener norske interesser på lang sikt. Jeg er derfor veldig glad for at Senterpartiet og Arbeiderpartiet i Hurdalsplattformen er tydelig på at regjeringen vil føre en politikk som sikrer at vi beholder suveren norsk kontroll over alle avgjørelser med betydning for energisikkerheten i Norge, den videre utbyggingen av norsk kraft og energimiksen. Dette blir et viktig arbeid framover. Jeg er veldig glad for komiteens innstilling om at støtteordningen skal evalueres, for i motsetning til hva noe av opposisjonen prøver å skape et inntrykk av, har regjeringen handlet raskt i en ekstraordinær situasjon, noe som gjør at vi bør evaluere disse ordningene. Så er det underlig å høre på kritikken fra deler av opposisjonen i denne salen i dag. Regjeringen blir kritisert for å komme tilbake til Stortinget med forbedringer. For meg er det en styrke med denne regjeringen, for det betyr at en lytter, en justerer, og en søker etter nye løsninger for å kompensere flere som blir rammet av denne priskrisen.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2022-01-21:
Gårsdagens industriaksjon med hovedbudskapet «ja til politisk kontroll over krafta» gjorde inntrykk. Situasjonen med de høye strømprisene er vanskelig for mange, både for folk og for bedrifter. Senterpartiet ønsker nasjonal kontroll over norsk energipolitikk. I dag har vi ingen regulering av hvor mye strøm som kan sendes ut av landet. Det er derfor viktig for folk og bedrifter at regjeringa nå styrer etter en plattform som slår fast at det ikke skal bygges flere utenlandskabler i perioden. Det lyder noe umusikalsk i mine ører å høre kritikken fra representanter for den tidligere regjeringen, som både ville bygge en ny privat utenlandskabel, NorthConnect, og øke strømprisene. Selv kommer jeg fra Nordland, et kaldt og mørkt fylke nå midt på vinteren. Vi har også tidvis hatt dyrere strømpriser enn vanlig, men det har heldigvis ikke vært samme strømkrise som lenger sør. Grunnen til det er nok innestengt kraft, og det viser at de to siste utenlandskablene, som er blitt rene eksportkabler, sterkt påvirker strømkrisen. Regjeringa har jobbet godt med å få til strømstøtte for folk i private husholdninger, borettslag, sameier, landbruket, frivillige og idrettslag. Alt som er gjort, er viktig på kort sikt, men det er avgjørende viktig å finne langsiktige løsninger. Den nye energikommisjonen som snart vil være i arbeid, blir veldig viktig for framtida. Vi trenger både enøktiltak og mer energi i Norge. Det blir viktig å lage en samlet plan for norsk energi, som vannkraft, vindkraft og solkraft. Vi trenger en samlet plan som kommer både industrien og samfunnet for øvrig til gode, og som tar hensyn til miljø og lokalsamfunn. Men vi kan ikke fortsette å bygge ut norsk natur uten å reforhandle og stramme inn på kraftutvekslingsavtalene som sender strømmen ut av landet. Vi må beskytte forsyningssikkerheten i landet vårt. Det er beredskap i praksis. Vi har regulerbar kraft, som begynner å bli en knapphet i Europa. Noe av det første som bør gjøres for øvrig, er å oppgradere eksisterende vannkraftverk og se på nye teknologier. Havvind blir viktig.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
Jeg må først ta tak i noe som ble påstått av representanten Haltbrekken fra SV, at Fremskrittspartiet ikke ønsker å gjøre noe med det underliggende problemet. Det er ikke riktig, det er kun vi som ønsker det. En hodeløs energi- og klimapolitikk i EU – som vi dessverre importerer via kabler fra kontinentet – med avtaler fra et altfor EU-vennlig storting som har vært altfor ettergivende, er det som medfører disse prisene vi nå importerer. Arbeiderpartiets statssekretær forklarer selv de høye prisene med at det er en blanding av ulike forhold denne vinteren som alle har trukket i én retning. Gassprisene har vært høye, CO 2 -prisene har gått i taket, samtidig som det har blåst lite. Det har vært kaldt og lite vann i magasinene, sier han. Det er lite vann i magasinene fordi vi har eksport enormt mye. Men det paradoksale her er det faktum at CO 2 -priser og gasspriser i Europa er det som styrer fornybar ren norsk vannkraft, hvor vi har et kraftoverskudd. Det henger ikke på greip. Jonas Gahr Støre reiste til Tyskland denne uken, leste vi. Det var ikke for å reforhandle en kraftavtale, det var ikke for å ta tak i problemet man nå opplever. Det var for å inngå et tettere energisamarbeid med Tyskland. Det er det siste vi trenger. De skal ha 80 pst. variabel energi. Det å knytte oss tettere til Tyskland vil medføre vanvittig eksport og et skyhøyt prisnivå i Norge. Hadde EU hatt en ambisjon om en CO 2 -avgift tilsvarende Norges, på 2 000 kr per tonn, har statssekretæren svart meg at en økning på 1 000 kr per tonn ville gitt 30 øre høyere strømpris, hvis de samme prismekanismene gjaldt som i dag. Det er en dobling av gjennomsnittsprisen vi har i dag. Det er ikke Norge tjent med. Norge fikk tidenes høyeste handelsoverskudd i fjor. Staten håver inn flere milliarder hver eneste dag på olje og gass. I tillegg hentes nå titalls milliarder fra næringslivet og folks lommer. Dette henger ikke på greip. For å få oss gjennom krisen gjentar jeg budskapet fra demonstrasjonen i går: Statsminister Støre, nå må du høre: maks 50 øre! Det er en maksprisavtale vi kan ha nå for å få oss gjennom krisen. På lengre sikt må bedre tiltak og en reforhandling av avtalene med Europa på plass. Ellers vil dette være en vedvarende krise hvis Europa har høye priser, som de med stor sannsynlighet har, for alle prognoser viser et kjempestort kraftunderskudd i Europa framover. Nå er det på tide å handle, dette er blodig alvor.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-21:
Bakteppet for energipolitikken er klimakrise, naturkrise. Vi har ei straumpriskrise i Sør-Noreg no, skapt av eit system der ein har bytt ut forsyning med maksimering av profitt i energisektoren. Fri flyt og reine marknadskrefter tek ikkje inn over seg føresetnadene i ulike land, som klimatiske forhold, geografi og behovet for nasjonal kontroll over ein så svært viktig infrastruktur som straum. For det er infrastruktur, ikkje ei vare på lik linje med sjampo og tannkrem. Difor har SV heile tida vore imot det grunnleggjande synet nedfelt i energilova frå 1990, om at ein skal overlate reguleringa av kraftmarknaden 100 pst. til marknadskreftene. Det betyr at krafta flyt til den som betalar mest, og dei som sit som taparar då, er dei som har minst betalingsevne. Vi var ikkje – og er ikkje – imot samarbeid, kraftutveksling med naboland og å eksportere overskot til andre land og samarbeide om klimapolitikk, men vi er imot å gje frå oss nasjonal kontroll over energipolitikken ved tilslutninga til ACER og å bygge så mykje utanlandskablar for eksport. For årsaka til at norske straumkundar no blir tvinga til å betale blodpris for vasskraft som er billeg å produsere, ligg eigentleg i vedtaket som Framstegspartiet, Høgre, Arbeidarpartiet og MDG forplikta oss til gjennom ACER-tilslutninga og EUs tredje energipakke i 2018. Då gav nemleg Stortinget frå seg kontrollen over reguleringa av straumprisen, i ein internasjonal marknad, til eit organ som ikkje er underlagt politisk kontroll. No ligg det føre eit forslag om å vedta toprissystem og makspris. Vi har fått på plass ein støtteavtale for å plastre på problema. Det er brannslukking og ikkje ei varig ordning, men det er utruleg viktig å få det på plass. Det å diskutere makspris og toprissystem er SV absolutt med på, å greie ut det som moglege løysingar på problemet med galopperande energiprisar, men det går ikkje an å spontant vedta dette over bordet med dei internasjonale avtalane som Framstegspartiet m.a. har vore med på å inngå. Framstegspartiet skal ha honnør for å ha blitt einig med SV om at det er klokt å regulere straumprisen, men desse spørsmåla var inne i ein større diskusjon om heile energipolitikken og det systemet med marginalprising som Noreg har forplikta seg til i EUs tredje energipakke.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-21:
Det er ikkje sånn at SV ikkje vil ha ein marknad for straum, men ein må ramme inn den marknaden slik at han tener samfunnet og ikkje profittmaksimering via straumselskap og innvikla system som folk ikkje forstår. For meg er dette ganske enkelt: Eg har éi leidning inn i huset mitt, og det er éin type elektronar. Her må ein rett og slett begynne å tenkje at dette skal tene samfunnet. Det som skjer no, med ein marknad som er heilt utan kontroll med prisen på grunn av fleire ting, spesielt på grunn av gassprisen og marginalprissystemet, som gjer at vi blir tvinga til å betale prisen på den siste balansekrafta, med CO 2 -avgift, for billig vasskraft – det systemet må vi diskutere. Dette er ei kjempegod opptakt til energimeldinga og energikommisjonen. For energi er både samfunnsinfrastruktur og ei vare som skal betalast for, for han har veldig stor verdi. Men når næringsliv og privatpersonar blir sitjande i ein fortvila situasjon der dei ikkje har råd til å betale rekningane sine, er det vårt ansvar – i dette huset og i samarbeid med landa rundt oss – å finne fram til eit anna system. Eg er ikkje laga for å tenkje ut dette, men eg trur vi skal analysere det veldig nøye, og ikkje minst få vekk børsspekulasjonen rundt kraft, for det er også litt av bildet her. Når vi set pengane i sentrum og på ein måte lèt det bestemme, framfor kva samfunnet har behov for, er vi ille ute. Vi har kopla oss til ein europeisk liberalisert marknad som er mange gonger større enn den norske marknaden, og eg har tenkt: Ja, ok, vi skal eksportere og få ein god pris, men er det rett at Noreg skal tene seg styrtrik på at britiske kundar skal betale overpris? Kvar har det blitt av solidariteten i dette systemet? Vi må setje samfunnet og menneska i sentrum, og så må vi byggje opp marknadssystemet rundt det. Det betyr at vi må ramme det inn på ein eller annan måte som beskyttar samfunnet mot ein inflasjon og ei krise som kan sprengje demokratiet i filler om vi ikkje tek kontroll.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-21:
Viss marknaden ordna det åleine, kunne vi gått heim igjen. Det er difor vi har Stortinget, det er difor vi treng politikk, og det er difor vi treng å balansere dette. Vi skal få kontroll på klimagassutsleppa, vi skal forsyne det norske samfunnet med straum til ein pris som er overkomeleg, og vi skal ta vare på norsk natur. Vi må lage nokon analysar av desse vegane. Her er masse å hente på enøk og straumproduksjon i bygg, her er vasskraft, og her er også havvind, men vi må rekne, analysere og velje vegen ut frå det som gagnar samfunnet mest.
Linda Monsen Merkesdal (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Det var sterkt i går å sjå demonstrasjonane som var over heile landet mot høge strømprisar. Det var sterkt å høyra historiene frå menneske i landet vårt, og bodskapen var ikkje til å ta feil av – han var klinkande klar: Folk vil ha ein føreseieleg kvardag for økonomien sin. Den tryggleiken skal me gje dei. Me har alle snakka med menneske som har stått i svært krevjande situasjonar, og som er fortvila over straumrekninga si som er vanskeleg å handtere, og som går ut over heilt kvardagslege ting. Det er mange element me er blitt godt kjende med i debatten om straum og korleis straumprisane er blitt slik dei er. Me har alle fått ei innsikt me ikkje har hatt tidlegare. Me er alle blitt ekspertar på straum og har fått informasjon me elles aldri ville ha tenkt over. Det er kanskje på tide at me får denne innsikta som gjer at me må sjå systemet vårt i korta, for me skal ikkje godta alt. Det gjer me ikkje med annan urett, og me skal heller ikkje gjera det med urett som rammar oss sjølve. Dagens situasjon blir det jobba kontinuerleg med for å finna løysingar –løysingar som kunne ha vore lagde på bordet av Høgre, Venstre, Kristeleg Folkeparti og samarbeidspartnaren Framstegspartiet før dei gjekk ut regjeringskontora. Det er også ei historie som må forteljast. Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre valde ikkje å koma med ei løysing, men å overlata utfordringa til neste regjering. Den jobben må dagens regjering ta ansvar for, og ho må vurdere situasjonen kontinuerleg. Dette har dessverre vist seg ikkje å vera ein kvikkfiks, for som me alle har fått innblikk i, er det eit komplisert bilete av oppbygging av straumselskap, marknadsprisar og krunglete rammevilkår. Dette har gått ut over økonomien til den enkelte, og dette skal løysast. Eg har forståing for dei som har mista tilliten til politikarar, og det er vår jobb som politikarar å visa at me tek ansvar for dagens situasjon, men også for framtida. Forbruket i dag kan ikkje diskuterast ut frå forbruket på 1980-talet. Me lever i eit elektrisk samfunn der alt frå mobiltelefonar til bilar og oppvarming er blitt elektrisk. Slik kjem samfunnet vårt framleis til å vera. Me kjem ikkje til å gå tilbake til kol, gass og olje som fyring i private heimar, og me treng straum og kraft. Me må ha løysingar på dagens problem, og me må ha langsiktige løysingar for framtida. Me skal ikkje koma i ein slik situasjon igjen til neste år.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Noe denne debatten og andre energidebatter har vist, er at vi trenger mer kraft dersom vi skal nå de målene vi har satt oss, både i energipolitikken og i klimapolitikken. Vi trenger rett og slett mer strøm ut i markedet. Derfor har vi mange ganger, også i denne salen, debattert hvor viktig det er at vi oppgraderer vannkraftverkene våre. Som kjent har Norge svært mange av dem. I går var jeg på besøk hos Rainpower Sørumsand, tidligere Sørumsand Verksted. Det er kanskje Norges fremste kompetansemiljø når det gjelder oppgradering av vannkraftverk. Der skulle en jo tro at ordrebøkene nå var fulle, at det gikk så det suste, og at kraftverkene våre oppgraderes. Men nei, Rainpower skal nå permittere ansatte fordi de har for få oppdrag. Det er helt utrolig at kraftselskapene ikke benytter anledningen til å oppruste de kraftverkene vi har. Tidligere har kraftbransjen sagt at det må gjøres noe med de økonomiske rammebetingelsene. Det er gjort. Stortinget har endret avskrivingsreglene for å imøtekomme kraftselskapene, slik at det dermed skulle bli mer lønnsomt å oppgradere kraftverkene. Men det skjer i altfor liten grad. Det er noe usikkert, eller ganske usikkert, hvor stort potensialet er for økt kraft ved opprustning av dagens kraftverk. Jeg har sett at de mest beskjedne anslagene er nede i 6 TWh. Men jeg har også sett anslag på at de kan være oppe i 10–20 TWh. Om vi så bare legger det mest beskjedne anslaget til grunn, altså 6 TWh, er det noe sånt som 4–5 pst. av kraftforbruket vårt. Det er en betydelig mengde strøm. Vi kan altså øke kraftproduksjonen med 4–5 pst., kanskje opp i 10–15 pst., uten et eneste inngrep i naturen. Det løser ikke hele energiutfordringen å oppgradere dagens kraftverk, men det burde i alle fall være en lavthengende frukt, og det burde være noe vi gjør i tillegg til andre ting vi må gjøre for å få mer kraft inn i markedet. Statkraft og de andre kraftprodusentene må skjerpe seg. Vi er nødt til å få mer fortgang i opprustningen av dagens vannkraftverk. Det vil være et kjærkomment bidrag til å få betydelig mer kraft inn i markedet.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-01-21:
Statsråd Mjøs Persen sa at prissignalene i markedet er viktige for å synliggjøre knapphet på strøm, og at markedet er ganske godt egnet til å balansere forholdet mellom produksjon og etterspørsel. Hvis det var sånn, skulle vi hatt lave strømpriser i vinter, for det har vel ikke vært noen strømmangel i fjor? Nei, vi eksporterte jo 17 TWh ut av landet vårt. Så problemet til Mjøs Persen, regjeringen og Høyre er at prissignalet vi nå får, reflekterer ikke den norske kraftsituasjonen med tilbud og etterspørsel, men reflekterer den europeiske kraftsituasjonen. Det vil si at prisen på norsk vannkraft til norske kunder settes i et marked hvor situasjonen ute i Europa bestemmer prisene. Det er derfor Arbeiderpartiets forsøk på å få debatten over til å legge vernede vassdrag i rør er feilslått. For om man øker krafttilgangen i Norge, vil ikke det få ned prisen, så lenge vi er prisgitt den europeiske kraftsituasjonen. Om dette sier Arbeiderpartiet ingenting. Men folk der ute har merket seg det. De er klar over at vi hadde et kraftoverskudd i fjor og likevel har skyhøye strømpriser. Det er derfor mange nå forventer at en Arbeiderparti-ledet regjering viser en viss vilje til å regulere markedet – ikke la markedet være en herre, men være en tjener. Det sier ofte Arbeiderpartiet i festtaler – at markedet er en elendig herre, men en god tjener. Men de lar markedet være tjeneren. De avviser alle forslag om å regulere markedet, og så lenge de gjør det, vil det ikke monne å bygge ut mer kraft i Norge. Det er interessant at Fremskrittspartiet nå avslører at deres forslag er nøyaktig det samme som regjeringens, og at de ønsker en form for strømstøtte – eller almisser, som Sylvi Listhaug har kalt det. Det er litt større almisser, det skal sies, men det er ikke snakk om å gripe inn, regulere markedet og sette en vettug makspris på strøm til alle kunder i Norge. Det kan også folk der ute gjerne merke seg. Men det vesentligste er at skal vi sikre Norges viktigste varige fortrinn, må storting og regjering ha en vilje til regulering av markedet – ikke være prisgitt en børsbasert og EU-regulert frihandel som i dag, men vise vilje til styring. Den viljen tror jeg mange savner fra Arbeiderpartiet i dag.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-01-21:
Når man tyr til stråmenn i debatten, har man ofte en litt svak sak. Jeg kan, først som sist, tilbakevise disse ulike stråmennene som framføres mot Rødt. For det første: Vi er ikke imot kraftutveksling, og det har vi aldri vært. Men vi er imot å drenere Norges kraftoverskudd. Vi er ikke for å kappe kablene og lage en energiøy, som noen sier. Det er vi ikke for, men vi er for å ha nasjonal kontroll over både kraftprisene i Norge og ikke minst strømeksporten vår. Vi ønsker politisk kontroll over kraften, som er det som var kravet fra Industriaksjonen utenfor Eidsvolls plass her i går. Bakgrunnen for at det nå rører på seg ute i fagforeningene i industrien og også på arbeidsgiversiden, er at de ser det problemet som veldig få i salen her ser, nemlig at vi nå er prisgitt et europeisk energimarked. Det vil si at prisen på norsk vannkraft til norske kunder i stor grad blir satt av tysk og engelsk energipolitikk. Dette er ikke holdbart. Dette kan bety et ras i sysselsettingen i industrisamfunn landet rundt – på Herøya, i Kristiansand, i Rogaland, i Sauda, i Tyssedal, i Odda, i Mo i Rana, i Mosjøen og i Trøndelag. Vi kan få et ras i industrien hvis vi ikke sikrer kontroll over strømprisene. Det er noen forholdsvis fornuftige krav som Industriaksjonen fremmer, og som ble støttet av Stein Lier-Hansen i Norsk Industri og Jørn Eggum i Fellesforbundet. Det er for det første forutsigbare kraftpriser for industri og landbruk, for det andre et toprissystem for husholdninger, med en makspris på basisforbruk av strøm, og for det tredje en regulering som gjør at man kan stanse krafteksport ved lav fyllingsgrad i vannmagasinene. Dette burde være et minste felles multiplum for denne sal. Og en regjering i Norge må nok ta et særskilt ansvar for norsk sysselsetting, norsk verdiskaping og norske arbeidsplasser, for det er få andre regjeringer som vil ta det særskilte ansvaret. Det er det som nå forventes av Arbeiderpartiet og Senterpartiet i regjering: at man står opp for våre interesser, går inn for å reforhandle avtalene med våre partnere i Europa – det er fornuftige folk, så dem kan vi åpenbart forhandle med – og sikrer lav, forutsigbar pris på strømmen. Det krever politisk vilje til regulering, og det er på høy tid at Arbeiderpartiet snart viser litt vilje til det.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-01-21:
Det var Rødt, SV, Senterpartiet og Fremskrittspartiet som stemte for å stanse NorthConnect. Arbeiderpartiet sto fast ved avtalen sin med de borgerlige og Miljøpartiet De Grønne om å underlegge oss ACER og trykke på pauseknappen når det gjelder NorthConnect. Hadde de stemt for vårt forslag, kunne vi stanset kabelen for evig og alltid. Nå ligger den på vent i departementet, og en ny regjering kan når som helst trykke inn ja-knappen på den, hvis de ønsker det. Det er veldig interessant å merke seg at Arbeiderpartiet med rette peker på at det heldigvis er offentlig eierskap til kraften, men de sier ingenting om hvordan prisen dannes. Den dannes ut fra kraftsituasjonen i Europa, ut fra energipolitikken i Tyskland og England, ikke ut fra tilbud og etterspørsel etter kraft i Norge. Der vil de ikke gripe inn. Der er de mer markedsliberalister enn Fremskrittspartiet. Det må være et tankekors for et parti som i hvert fall historisk har vist en vilje til regulering av markedet.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-03-24:
På vegne av stortingsrepresentantene Marie Sneve Martinussen, Seher Aydar og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om å inkorporere FN-konvensjonen om rettigheter til personer med nedsatt funksjonsevne i norsk lovgivning.
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-03-24:
På vegne av representantene Guri Melby, Abid Raja og meg selv vil jeg sette fram et representantforslag om å sikre oppreisning til mennesker som har vært utsatt for ulovlig tvangsmiddelbruk. På vegne av representantene Guri Melby, André N. Skjelstad, Abid Raja og meg selv vil jeg sette fram et forslag om strakstiltak for å redusere passkøene i Norge.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-03-24:
På vegner av representantane Grunde Almeland, André N. Skjelstad og meg sjølv vil eg setje fram eit representantforslag om å sikre like konkurransevilkår mellom uavhengige merkevarer og kjedene sine eigne merkevarer i daglegvaremarknaden.
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2022-03-24:
I proposisjonen ber regjeringen om samtykke til ratifikasjon av protokollen med det lange navnet «Protokoll mellom Den europeiske union(EU) (EU) Navnet er langt, men det oppsummerer mye av saken. Målet er å forebygge, avdekke eller etterforske terrorisme og andre alvorlige straffbare handlinger. Rettshåndhevende myndigheter betyr i korte trekk de myndigheter i medlemsstatene som har ansvar for å forebygge, avdekke eller etterforske terrorhandlinger eller andre alvorlige straffbare handlinger. Dette er en sak som det er bred enighet om. Den fremmes av en samlet komité, og det er ingen særmerknader fra noe parti. Komiteen støtter departementets vurdering av at det ikke er avgjørende personvernhensyn som taler mot at Eurodac II-forordningens bestemmelser om sammenligning av opplysninger for rettshåndhevelsesformål inkorporeres i norsk rett. Komiteen viser i innstillingen til at Europakommisjonen den 23. september 2020 la fram forslag til en ny pakt for migrasjon og asyl, også kalt migrasjonspakten. En samlet komité understreker i innstillingen at Stortinget i behandlingen av denne lovproposisjonen ikke tar stilling til EUs migrasjonspakt.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-24:
Vi ser en verden med millioner av mennesker på flukt, og mange har også en mobilitet som gjør det mulig å reise over lange avstander verden over. Det er derfor viktig at vi har gode avtaler og gode systemer for å møte disse menneskene på en verdig måte, og videre kunne sikre god behandling av deres asylsøknader i det landet de søker asyl. Samarbeid over landegrensene er avgjørende for å sikre at de som trenger beskyttelse, får det, at saker behandles raskt, og at det avdekkes uønskede forhold, som straffbare handlinger og ikke minst forebygging av terrorvirksomhet. For å gjøre det på en god måte vil utveksling av relevante og nødvendige opplysninger mellom land være nødvendig. Så er nettopp dette med «relevant og nødvendig» et poeng i denne saken, og hensynet til personvernet må veie tungt. MiRA-senteret gir i sin høringsuttalelse uttrykk for en frykt for at utvidet søketilgang i utlendingsmyndighetenes datasystemer kan innebære brudd på asylsøkerens rett til personvern. SV deler den betenkningen og vil understreke at man ikke må vekte innvandringsregulerende hensyn over andre hensyn, som personvernet til den enkelte. Videre deler vi Rettspolitisk forenings kritiske merknad om at opplysniger i i Eurodax skal benyttes i straffesaker. Bakgrunnen for dette er at man avgir opplysninger i en søknad om beskyttelse, om asyl, og det er man naturlig nok pliktet til å gjøre, men ved å utvide muligheten til å bruke disse opplysningene til andre formål vil det kunne medføre en utglidning av områder som ikke har relevans eller er kvalitetssikret opp mot personvern og rettssikkerheten for den enkelte. Asylsøkeres rett til personvern kan bli tilsidesatt under påskudd av kontrollbehov som ikke faller inn under «relevant og nødvendig». Store registre som gir mange tilgang, må nøye overvåkes og underlegges streng kontroll, spesielt der hvor det involverer flere land og ulike lovverk. SV står bak tilrådningen i saken, men vil korrumpere nettopp faren for en uønsket utvikling og bruk av et slikt register. Utover det har vi ingen kommentar til saken og støtter den.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-24:
Politiet må ha gode verktøy i sitt arbeid med å forebygge og etterforske alvorlig kriminalitet. Jeg er derfor glad for at komiteen stiller seg bak forslaget om å gjennomføre bestemmelser i Eurodac-forordningen i norsk rett. Hovedformålet til Eurodac er å avgjøre hvilken stat som er ansvarlig for å behandle en asylsøknad etter Dublin-forordningen. Norsk politi vil nå også få mulighet til å benytte Eurodac i forbindelse med kriminalitetsbekjempelse. Kriminelle forflytter seg mellom land, og grenseoverskridende kriminalitet er et problem. I politiets arbeid med å identifisere personer som knyttes til alvorlig kriminalitet, vil tilgang til Eurodac være til stor hjelp for politiet. Treff i registeret vil gi grunnlag for å innhente mer informasjon om en person fra en annen stat, og å sette i gang undersøkelser. Det er viktig for meg å understreke at de fleste som er registrert med fingeravtrykk i Eurodac, ikke er kriminelle; fingeravtrykkene er avgitt i forbindelse med en asylsøknad, ikke i forbindelse med kriminalitet. For å ivareta hensynet til de registrerte er det veldig viktig at regelverk og praksis er i samsvar med de kravene som stilles i Grunnloven, internasjonale menneskerettigheter og personvernlovgivningen. Tilgangen til registeret må heller ikke bli mer omfattende enn nødvendig, og vi må ha strenge vilkår for når det kan foretas søk. Vi må også ha systemer for kontroll, merking og sperring av opplysninger, og for loggføring. EUs forordning sikrer et godt vern av personopplysninger, og forholdet til Grunnloven og menneskerettighetene er grundig vurdert i proposisjonen. Jeg mener det er et tungtveiende samfunnsmessig behov for å gi politiet adgang til å sammenlikne fingeravtrykk med opplysninger fra Eurodac. På den måten kan vi unngå at personer som representerer en sikkerhetsrisiko, unndrar seg oppmerksomhet fordi norsk politi ikke har tilgang til de samme verktøyene som sine samarbeidspartnere i andre europeiske land. I arbeidet med å bekjempe alvorlig kriminalitet er det viktig at politiet har så fullstendige og oppdaterte opplysninger som mulig. Jeg mener tilgangen til å søke i Eurodac vil være et viktig redskap i denne forbindelse.
Helge Orten (Høyre), 2022-03-24:
Jeg skal hilse fra saksordføreren, som dessverre ikke kunne være til stede i dag, og takke for samarbeidet i saken. Norske banker og kredittforetak finansierer i hovedsak sin utlånsvirksomhet ved å motta innskudd og utstede obligasjonslån o.l. i verdipapirmarkedene. Obligasjonslånene er for det meste obligasjoner med fortrinnsrett, OMF, som vi har benyttet i Norge i nesten 200 år. Disse sikrer investorer fortrinnsrett til pantesikrede boliglån og andre eiendeler i tilfelle OMF-utstederen ikke skulle kunne gjøre opp for seg. OMF-investorene har da rett til dekning av sine krav før alle andre. Slike sikre plasseringer gir billig finansiering, som igjen kan gi gunstige utlånsrenter til bankkundene. Mens vi i Norge i flere år har hatt velfungerende markeder for OMF, varierer OMF-markedene betraktelig ellers i Europa. I 2019 ble det derfor vedtatt et direktiv som skal sikre at alle EU-land har et regelverk for OMF-utstedelse som oppfyller en rekke minstekrav. Dette gir nasjonale myndigheter en stor fleksibilitet, så lenge de nasjonale reglene er minst like strenge som i direktivet. Direktivet styrker det norske regelverket på enkelte punkter, bl.a. slik at likviditetsrisikoen kan bli redusert og investorbeskyttelsen forbedret. Lovforslaget bygger på et utkast utarbeidet av Finanstilsynet som departementet hadde på høring i 2020. Komiteens flertall støtter proposisjonens innhold og lovforslag. I proposisjonen er det tatt forbehold om EØS-komiteens beslutning om innlemmelse, som på det tidspunktet ikke var fattet. Siden komiteen avga innstillinga, har EØS-komiteen besluttet å innlemme forordningen i EØS-avtalen uten vesentlige endringer. Siden Innst. 200 S med tilråding til vedtak ble avgitt før EØS-komiteens vedtak, tar jeg med dette opp innlevert forslag til vedtak oppdatert med den konkrete beslutningen. Dette forslaget fremmes til erstatning for innstillingas tilråding på vegne av det samme flertallet som sto bak tilrådingen.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-24:
Jeg skal ikke ha ordet lenge. Jeg vil bare understreke at SV har vært kritisk til OMF i flere runder når finanskomiteen har behandlet det. Denne typen verdipapirisering kan svekke den finansielle stabiliteten, noe som er viktigere nå enn på lenge. Jeg vil vise til merknadene som ligger inne i disse innstillingene og i tidligere saker som har behandlet dette, og vil ta opp SVs forslag.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-24:
Det er hyggelig å se så mange unge og lovende på galleriet – velkommen til Stortinget! Det er en litt teknisk sak vi diskuterer i dag, så det er ikke det letteste å følge med på, men vi må behandle mange tekniske saker i Stortinget også. Det forslaget vi skal behandle i dag, innebærer endringer i det norske regelverket om obligasjoner med fortrinnsrett, forkortet OMF. Endringene gjennomfører EUs OMF-direktiv og en tilhørende forordning. Norge har i flere år hatt et velfungerende marked for OMF, og slike obligasjoner er i dag en viktig finansieringskilde for norske banker. En stor andel av norske boliglån er finansiert ved at det er utstedt OMF i det norske og internasjonale markedet. OMF er sikre plasseringer for investorer, ettersom investorene har fortrinnsrett til pantesikrede boliglån dersom banken ikke skulle kunne gjøre opp for seg. Dette gjør OMF til en billig finansiering, som igjen kan gi lavere utlånsrenter til bankkundene. I Europa varierer OMF-markedene betydelig. EU har derfor vedtatt et direktiv som skal sikre at alle land har et regelverk for OMF som oppfyller en rekke minstekrav. OMF-direktivet bygger på de samme prinsippene som dagens norske OMF-regelverk. Det trengs derfor ikke større endringer for å tilpasse det norske regelverket til direktivet. Forslaget til lovendringer vil imidlertid styrke regelverket på enkelte punkter og bygger på et lovutkast utarbeidet av Finanstilsynet. Gjennomføring av direktivet kan bl.a. bidra til redusert likviditetsrisiko og bedre investorbeskyttelse. Det er viktig at de nye reglene trer i kraft i Norge samtidig som i EU, siden markedet for OMF i stor grad er europeisk. Reglene skal gjelde i EU fra 8. juli. Forsinket gjennomføring av regelverket i Norge kunne gitt risiko for forstyrrelser i norske bankers tilgang på finansiering og usikkerhet i internasjonale markeder om kvaliteten på norske OMF. Lovforslaget om OMF skal styrke det norske regelverket og sikre at norske banker fortsatt har god tilgang på stabil og billig finansiering i norske og europeiske markeder. Det nye regelverket er viktig for internasjonale investorers tillit til kvaliteten på norske OMF. Samtidig skal det redusere likviditetsrisikoen og styrke investorbeskyttelsen. Av hensyn til raskest mulig gjennomføring fremmet regjeringen en proposisjon med anmodning om samtykke før beslutningen i EØS-komiteen forelå. Fredag 18. mars traff EØS-komiteen beslutning om å innlemme OMF-regelverket i EØS-avtalen. Beslutningen er ikke vesentlig endret sammenlignet med utkastet som lå ved proposisjonen.