Emilie Mehl (Senterpartiet), 2018-05-22:
Personvern er en grunnleggende rettighet. Alle mennesker har rett til vern om sine personlige opplysninger, sitt privatliv og sin personlige integritet. Det er rettigheter som vi må verne om på vegne av enkeltmennesket, men også fordi det er en av grunnpilarene i et velfungerende demokrati, slik som vårt her i Norge. Senterpartiet er opptatt av å sikre et sterkt personvern, og vi er positive til lovgivning som styrker personvernet og er oppdatert i tråd med samfunnsutviklingen. Likevel er det flere forhold ved saken vi behandler i dag, som vi stiller oss kritiske til, og som gjør at vi mener saken må utsettes og forelegges Stortinget til ny behandling på et senere tidspunkt. Komiteen har, som saksordføreren var inne på, hatt svært kort tid på behandling av saken, som er både omfattende, kompleks og krevende. Vi har forståelse for at det har vært et omfattende arbeid med proposisjonen, men mener likevel at regjeringen burde ha forelagt proposisjonen for Stortinget på et mye tidligere tidspunkt dersom ønsket var at man skulle få saken ferdig behandlet før forordningen får anvendelse i EU-statene 25. mai dette året. Den korte behandlingstiden mener vi er spesielt kritikkverdig i en sak som legger opp til norsk myndighetsavståelse til EU, som Senterpartiet på generelt grunnlag mener må behandles grundig, og som ikke må skje med mindre det er strengt nødvendig. Personopplysningsloven kan ikke tre i kraft før forordningen er innlemmet i EØS-avtalen gjennom beslutning i EØS-komiteen, og forordningen vil ikke bli en del av EØS-avtalen før alle EFTA-land i EØS har gitt sin tilslutning. Den islandske alltingspresidenten var i forrige uke på et møte i Stortinget og sa da at saken sannsynligvis ikke vil bli ferdigbehandlet på Island før til høsten. Det betyr at også Norge både kan og bør bruke lengre tid på behandling av denne viktige saken uten at man forsinker ikrafttredelsen for EFTA-landene. Vi er kritiske til at det er valgt en énpilarsmodell for forordningen. Det bryter med EØS-avtalens topilarsystem, der EU-landene og EFTA-landene skal være adskilt. Forslaget til ny personopplysningslov er framlagt uten at personvernforordningen er i tråd med tekster som EU og EFTA skal avtale folkerettslig i EØS-komiteen. Vi mener det er svært uheldig at Stortinget skal fatte vedtak før vi har fått den endelige teksten forelagt oss, og når vi ikke har garantier for at EU vil godta de endringene som eventuelt besluttes i EØS-komiteen. Personvernforordningen etablerer et overnasjonalt tilsynssystem hvor et nytt EU-personvernråd skal være på toppen. Det rådet vil ha myndighet til å treffe avgjørelser som binder Datatilsynet som nasjonal tilsynsmyndighet, men Datatilsynet vil ikke være fullverdig medlem av Personvernrådet med stemmerett. EFTAs overvåkingsorgan er ikke etablert som et mellomledd til å fatte såkalte kopivedtak, noe som har vært praksis tidligere. Når det gjelder det materielle innholdet i lovgivningen, er vi for en stor del positive til de endringene som foreligger. Likevel mener vi at forordningen er uklar på flere punkter, og at proposisjonen ikke har vurdert konsekvensene av til dels omfattende endringer godt nok. Vi er bekymret for at forordningen kan få en konkurransevridende virkning som favoriserer etablerte, store og internasjonale aktører framfor små aktører fordi de vil kunne få problemer med å tilpasse seg det nye regelverket og få omfattende økonomiske og administrative kostnader med å etterleve det. Vi vil også vise til høringsuttalelsen fra Den Norske Dataforening, som på høring i Stortinget ga uttrykk for at det ikke ville medføre store problemer å avvente innføringen av forordningen til flere forhold er avklart. Jeg vil ta opp Senterpartiets forslag.