Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-05-29:
Nå har vi nettopp – tidligere i dag – debattert samvirke når det gjelder samfunnssikkerhet. I denne saken skal vi vedta noe som er viktig for å bedre samvirke og samhandling mellom PST og E-tjenesten. Som tidligere talere har vært inne på, er det ikke noe nytt som vedtas i måten vi kan innhente informasjon på, eller når det gjelder utvidelse av mulighet til å kunne få informasjon, men det er flyten mellom PST og E-tjenesten. Vi må erkjenne at informasjon kanskje er det viktigste verktøyet vi har for å bekjempe terrorisme og avdekke at noe som er under planlegging, skal skje. Samtidig er Stortinget tydelig på at når PST skal innhente informasjon, er det tydelige begrensninger for når og hvordan det kan gjøres, og det skal være domstolskontroll på forhånd – i tillegg til at EOS-utvalget skal kontrollere i etterkant for å se om det er riktig bruk eller at det er brukt i riktig sak. Vi støtter det som ligger i proposisjonen, men for å gå inn på flere problemstillinger som har blitt reist i løpet at komitébehandlingen: Når det gjelder overskuddsinformasjon, har vi vært veldig tydelige på at det er viktig å utrede både hvordan en kan begrense og hvordan overskuddsinformasjonen skal brukes. Da viser vi i innstillingen til anmodningsvedtaket som ble gjort i forbindelse med Prop. 68 L for 2015–2016, saken om skjulte tvangsmidler. Der var vi veldig tydelig på at regjeringen skulle komme tilbake og «foreta en gjennomgang av reglene om bruk, oppbevaring og sletting av overskuddsinformasjon i lys av at omfanget av overskuddsinformasjon har potensial til å øke vesentlig ved gjennomføringen av forslagene i Prop. 68 L(2015–2016) (2015–2016) Jeg opplever det ikke slik som representanten Tajik opplever det, at det måtte komme i denne saken. Tvert imot hadde jeg heller vært litt overrasket hvis det hadde kommet allerede nå. Jeg mener i hvert fall at det som står i proposisjonen fra regjeringen, er viktig, at en nå er i gang med det, at en varsler at det skal sendes ut regelverksendringer på høring våren 2017, og en ønsker å komme tilbake til Stortinget på egnet måte. Det er veldig viktig, jeg opplever at det da er i rute, det kan gjerne statsråden også bekrefte eller komme inn på i sitt innlegg. Når det gjelder at det er sjefen eller assisterende sjef for PST som skal ha mulighet til å kunne vedta at en kan sende overskuddsinformasjon, synes jeg det er et interessant forslag. Det er, som Arbeiderpartiet og Senterpartiet påpeker i merknaden, et innspill fra riksadvokaten, men jeg og Kristelig Folkeparti mente i hvert fall at det var feil bare å vedta det nå. Det må i hvert fall ses mer på før en gjør en så relativt stor inngripen. Det er uansett viktig at det er sjefen for PST som har det hele og fulle ansvar, og at en ikke bruker eller utleverer informasjon når en ikke skulle gjort det. Da kommer en også til det neste forslaget, som går på etterfølgende domstolskontroll. Der er også et viktig svar at vi har EOS-utvalget. Det fungerer veldig godt. Når en leser rapportene som kommer hvert år, ser en at bruken er innenfor det som Stortinget har vedtatt. Derfor kan en godt harselere over at vi i merknadene skriver at det vil være flere personer som får informasjon dersom en har en etterfølgende domstolskontroll. Faktum er at hvis en gjør det, vil det være flere personer som får mer informasjon – får vite mer av overskuddsinformasjonen – og det er ikke nødvendig når EOS-utvalget uansett gjør det. Vi mener det er mye bedre at vi utvikler det vi har, nemlig EOS – og for så vidt også kontroll- og konstitusjonskomiteen – enn å utvikle et helt nytt system, for det er ingen praksis i Norge for at en har en etterfølgende domstolskontroll. Jeg synes saken ligger godt. Det er riktig at en skal være utålmodig, særlig når det gjelder overskuddsinformasjon, og hele tiden sikre at den informasjonen som innhentes, for det første er så begrenset som mulig, at overskuddsinformasjonen behandles på en best mulig måte, og at det blir minst mulig av den.