Anne Enger (Senterpartiet), 2000-12-15:
Når det nå er lagt opp til at vi behandler tre rammeområder i en og samme debatt, betinger det en streng prioritering. I hovedsak vil jeg konsentrere mitt innlegg om rammeområde 3, nemlig kultur. Det er gledelig at det har vært mulig å få økte rammer og dermed bortimot 75 millioner friske kroner til kulturaktiviteter og -tilbud for 2001. Det er rett og slett litt historisk at et budsjettforlik her i Stortinget ikke innebærer kutt, men tvert imot mer penger til kunst og kultur. Og kanskje er det verken tilfeldig eller overraskende, for kulturbudsjettet fra sentrumsregjeringen ble kuttet i Stortinget både i 1998, i 1999 og i 2000. De to første årene var kuttet et resultat av enighet med Fremskrittspartiet og Høyre, for inneværende år var kuttet et resultat av forliket med Arbeiderpartiet, og denne høsten har altså forliket mellom regjeringspartiet og sentrum ført til mer penger for 2001. Det er selvsagt en viktig seier, ikke bare for sentrum, som har høye ambisjoner på dette området, men først og fremst for kulturen, og det er en viktig seier for dem som på ulike områder arbeider for kunst og kultur. Kanskje noen opplever kulturløftet som et håndslag og en anerkjennelse og som et uttrykk for at vi på Stortinget faktisk ser den innsatsen som gjøres, og forstår betydningen av det arbeidet som utføres, f.eks. arbeidet ved Internasjonalt Kultursenter og Museum, Grønland kulturstasjon i Oslo, som får 1 mill. kr i økte rammer – her arbeider man med å synliggjøre kvaliteten og mangfoldet i de tradisjoner og i de kunstuttrykk som kommer til Norge med nye befolkningsgrupper – eller de som er knyttet til symfoniorkestrene i Trondheim, Stavanger, Kristiansand og Tromsø, som får til sammen 10 mill. kr mer, og dermed mulighet til å videreutvikle sitt store potensial til glede for hele regionen. Budsjettforliket innebærer en styrking, både for Norsk kulturfond, Fond for lyd og bilde og Norsk kulturråd. Det vil fremme nyskaping og understøtte spennende prosjekter i flere sjangre. Dessuten får Norsk barnebokinstitutt et sårt tiltrengt løft, og grunnlaget for en nynorsk barnebokklubb i Det Norske Samlagets regi er lagt, for å nevne noe. De forbedringer som er foretatt i kulturbudsjettet ved behandlingen her i Stortinget, innebærer en klar endring i profil. Vi har rettet opp en viss slagside for å bedre den kulturelle egenaktivitet utover hele landet. Lokale og regionale kulturbygg er nødvendig, og de får en økning på 23 mill. kr. I tillegg vil jeg vise til at hele komiteen, unntatt Fremskrittspartiet, understreker at videre utbygging av lokale og regionale bygg er viktig framover. Teaterbåten «Innvik» er reddet igjen, og det er spesielt gledelig for folk langs kysten. Regjeringens behandling av frivillig sektor generelt og frivillighetsmeldingen spesielt er vanskelig å forstå. Ikke på noe annet område gir en viss støtte fra det offentlige større ringvirkninger. Vi må ta vare på dugnadsånden og det de sosiale nettverks frivillige organisasjoner står for lokalt, for å skape tilhørighet og fellesskap, for å gi mulighet til utfoldelse, kreativitet og formidling. Jeg er fornøyd med at Stortinget nå følger opp planene og intensjonene i frivillighetsmeldingen, og som Stortinget har gitt sin tilslutning til. Det vil si at det er en økning både på Barne- og familiedepartementets og Kulturdepartementets budsjett på til sammen 40 mill. kr for å følge opp den nye tilskuddsordningen. Jeg går ut fra som selvsagt at dette konsekvensjusteres i tråd med Stortingets forutsetninger. Det er ikke tvil om at statsråden for Kulturdepartementet fikk trange rammer å jobbe med, for trange – det kan vi sikkert fort bli enige om – og jeg er glad for at statsråden har gitt uttrykk for at hun er fornøyd med økningen på kulturbudsjettet. Men når budsjettrammene er trange, er det desto viktigere å gi god prioritering, og da må jeg stille et spørsmål ved den såkalte kulturelle skolesekken. Hva ligger egentlig i dette tiltaket? Det høres fint ut, men etter en grundig gjennomgang er det vanskelig å finne at det betyr veldig mye annet enn en brosjyre ved skolestart for neste år. Jeg er fornøyd med at denne er redusert noe, slik at vi kan styrke det gode tilbudet om skolekonserter som Rikskonsertene gir, med bortimot 2 mill. kr. La meg få understreke at det er en enstemmig komite som tar til etterretning at kostnadsanslaget for den nye operaen i Bjørvika er økt med 14 pst., til 2 050 mill. kr. En stram økonomistyring er nødvendig, og Stortinget er kjent med at det er lagt opp betryggende prosedyrer for å sikre dette. Det er gledelig at det er oppnådd bred enighet i Stortinget – alle bortsett fra Fremskrittspartiet – om å avvise Regjeringens forslag om anbud i forbindelse med konsesjon for riksdekkende reklamefinansiert fjernsyn. Anbud hører ikke hjemme i en slik sammenheng. Anbud viser bare hvem som har de største økonomiske muskler, og det er stort sett et dårlig kriterium. Det er for øvrig tilslutning til de konsesjonskrav som det er redegjort for i proposisjonen, og det er bred enighet om at det skal kreves vederlag for konsesjonen. Det heter i forslag til vedtak VII: «Øvrige avgjørelser tas av Regjeringen som konsesjonsmyndighet.» Jeg vil understreke dette. Saken er igjen kommet inn på rett spor. Flertallet i komiteen godtar ikke at NRK i sine reviderte planer dropper fjernsynssendinger for Nordland. Den årelange konflikten mellom stortingsflertallet og NRK har sin rot fra tiden før NRK ble aksjeselskap. Nå kan man diskutere om flertallsmerknader, som de som stod i innstillingen fra komiteen for 1996-97, er bindende, men etterspillet i Stortinget gjør at flertallets presisering her og nå er viktig. Det må selvsagt følges opp. Samtidig vil jeg understreke at selv om Stortinget har engasjert seg spesielt i to distriktskontorer, nemlig Nordland og Østfold, må ikke det tolkes som om det er fritt fram å ta fra andre distriktskontorer for å bygge opp disse. Distriktskontorene i hele landet bør styrkes, ikke svekkes. Statsråden sa i Stortingets spørretime tidligere i høst at hun legger til grunn at dersom NRKs styre skulle komme med forslag som vil føre til endringer i den distriktspolitiske struktur, vil saken nødvendiggjøre politisk behandling. Flertallet er enig i dette. NRK er en av våre aller viktigste kulturinstitusjoner. Mange er nå opptatt av NRKs framtid og følger med i arbeidet, senest i oppslag i avisene i dag. NRK er et statlig aksjeselskap, og det er viktig at NRKs styre gis spillerom til å foreta nødvendige innsparinger og omprioriteringer for å bringe «driftsresultatet i balanse», som flertallet i komiteen uttrykker det. Dette er selvsagt riktig. På den andre siden kan det ikke være slik at utviklingen av NRK er oss folkevalgte uvedkommende. Tvert imot. Det er behov for en offentlig debatt om NRK. Hva slags NRK ønsker vi egentlig? Hva er det som gir allmennkringkasteren legitimitet? Hvordan sikre god kvalitet og fordypning? Hva er egentlig NRKs kjernefunksjoner? Jeg er av dem som fortsatt mener at NRK bør bidra til folkeopplysning, eller med andre ord, et opplyst folk, som er viktig for demokrati og folkestyre. Jeg innrømmer at det kanskje av noen vil bli betraktet som lite trendy, men det får så være. Lisensfinansieringen forplikter. Ensidig fokusering på seertall og derav tabloidisering kan ikke være ledestjerne for NRK. Avslutningsvis vil jeg vise til innstillingen, særlig for rammeområdene 1 og 2, som jeg ikke har brukt særlig tid på. Men la meg igjen utfordre statsråd Kosmo. Det er med forventning og spenning jeg ser fram til de bebudede grep han vil ta for å gjøre en god offentlig sektor enda bedre. Alternativet til forandring er ofte forvitring. Derfor er omstilling og fornyelse nødvendig. Jeg har tro på at statsråden vil ta fatt på dette arbeidet med de beste forutsetninger, med mot og kraft, innsikt og visjon for fellesskapet. Vi må nemlig slå ring om fellesskapet og sikre alle likeverdig tilgang på tilstrekkelige, omfattende og stadig bedre tjenester, ikke for oss som kunder, som mange uttrykker det – jeg får meg rett og slett ikke til å se oss som kunder i et marked – men først og fremst som mennesker og medmennesker med ulike behov(presidenten klubber) (presidenten klubber)