Reidun Gravdahl (Arbeiderpartiet), 1999-01-19:
Lære skal man gjøre hele livet, sier en dame jeg kjenner, som er 75 år og studerer fransk. En positiv innstilling hele livet til å skaffe seg kompetanse og få den dokumentert er viktig både for den enkelte, for samfunnet og for våre bedrifter. De utfordringene vi har som enkeltindivid når det gjelder opplæring, er å ha mot og vilje til innsats som kan gi en mer meningsfylt hverdag. Samtidig har bedriftene et behov for å henge med i den teknologiske utviklingen og i de krav kundene stiller til dokumentasjon og standardgodkjenning. Derfor er det viktig at arbeidstakerne vil heve sin kompetanse. Kravet til endring og omstilling vil øke i all virksomhet, både offentlig og privat. Det at både arbeidstaker og bedrift har nytte og interesse av skolering, er en drivkraft til å realisere den. Opinion har gjennomført en undersøkelse for LO som viser at svært mange, 83 pst. av de yrkesaktive, mener det er nokså viktig å delta i etterutdanning i forbindelse med jobben. Først og fremst vil folk satse på etterutdanning for å bli bedre kvalifisert i den jobben de har, men også for å stå bedre rustet til arbeidsmarkedet. Det er nesten et år siden Stortinget vedtok at det skulle etableres en heltids desentralisert sykepleierutdanning i Orkdalsregionen. Voksne kvinner i disse distriktene fikk med dette vedtaket mulighet til utdanning. Hjelpepleiere har en realkompetanse i pleie. De må allerede i dag utføre mye av sykepleiearbeidet der sykepleiermangelen er stor. De har generell studiekompetanse, og det er rimelig at de får uttelling for mange års erfaring i arbeidet i form av et komprimert utdanningsløp. I vedtaket som ble gjort, ble Regjeringen bedt om å legge fram forslag til komprimerte utdanningsløp innen ulike fagområder i forbindelse med etter- og videreutdanningsreformen . Godkjenning av realkompetanse er en utfordring. De prosjektene som tidligere har vært gjennomført, «Brukertilpasset opplæring» i Oppland og «Delkompetanseprosjektet» i Nord-Trøndelag og Akershus, viser at dette er et vanskelig område, men at det er mulig for voksne å få dokumentert og verdsatt sin realkompetanse, og at man kan komme i en opplæringssituasjon tilrettelagt ut fra vedkommendes verdsatte og dokumenterte kompetanse. Det foregår mye bedriftsintern opplæring i landet vårt som faller utenfor dokumentasjonsordningene i det offentlige utdanningssystemet. Slik er det også med størsteparten av studieforbundenes virksomhet og deler av fjernundervisningen. Mye kompetanse har også tillitsvalgte som gjennom års arbeid med lov- og avtaleverk får erfaring, og som også skolerer seg gjennom studiearbeid og kursvirksomhet. Slik kompetanse bør vurderes seriøst. Prinsipielt må realkompetanse være et likeverdig opptakskrav til etter- og videreutdanning. Det er helt sentralt for reformen å lage et system som gir mulighet for voksne til å få dokumentert sin realkompetanse, og å kunne bli tatt opp til utdanning basert på det i stedet for formell utdanningsbakgrunn. Det må også være mulig å få avkorting av utdanning basert på realkompetanse, kort sagt det vi kaller den gamle §20-ordningen fra lov om fagopplæring. Voksne med lang erfaring fra arbeidslivet, med diverse kurs og etterutdanning må få rett til å dokumentere sin realkompetanse uten å måtte gå veien om tradisjonelle prøveordninger. Jeg er svært glad for at det er flertall for dette i innstillingen. Dessverre er Arbeiderpartiet og SV i mindretall om å mene at vedtak som er gjort av en høyere utdanningsinstitusjon, skal kunne ankes inn for en egen landsdekkende nemnd, bestående av representanter fra utdanningsinstitusjonene og partene i arbeidslivet. Det er nå viktig at det blir utviklet tilbud som kan fange opp den økte etterspørselen, og at det fins økonomiske støtteordninger som gjør det mulig for voksne å benytte seg av tilbudene. Det er en investering for framtida å satse på etter- og videreutdanning, både for den enkelte og for bedriftene. Retten til utdanningspermisjon for den enkelte arbeidstaker er viktig. Men også finansieringen må på plass hvis voksne skal få mulighet til å satse på studiepermisjon. LO har varslet at de vil ta opp utdanningsspørsmål i vårens tariffoppgjør. Reformen er en sentral del av å videreutvikle solidaritetsalternativet. Viljen til å videreføre det gjenspeiler seg i viljen til å finne de nødvendige løsninger for kompetansereformen.