Bente Stein Mathisen (Høyre), 2017-04-18:
Jeg vil aller først takke komiteen for et godt samarbeid i denne saken. Når barn blir alvorlig syke og har behov for tilsyn og pleie, er foreldrenes tilstedeværelse det aller viktigste for barna. Derfor må vi sørge for gode ordninger som gjør det mulig for foreldre å være borte fra jobben for å pleie sine syke barn. Pleiepenger er en stønad i folketrygden som gir yrkesaktive foreldre kompensasjon for tapt arbeidsinntekt når de pleier sine syke barn. I dag gis det pleiepenger etter to paragrafer i folketrygdloven: § 9-10, som gjelder for barn opp til 12 år i forbindelse med syke barns behandling i helseinstitusjon, og § 9-11, for barn opp til 18 år ved pleie av livstruende syke og svært alvorlig syke barn på sykehus eller hjemme. Kravet er at barnet har behov for kontinuerlig tilsyn og pleie. I utgangspunktet skal ikke pleiepenger gis ved varig sykdom og ved varig pleiebehov. Da skal den kommunale helsetjenesten overta og sørge for nødvendige tjenester. Unntaket er ved varig, svært alvorlig sykdom i ustabil fase eller når barnet får en alvorlig forverring av sykdommen eller er døende. Slik pleiepengeordningen praktiseres i dag, er det mye skjønn, og det er uforutsigbart for familier med alvorlig syke barn. Det har lenge vært stor misnøye med pleiepengeordningen. Regelverket er komplisert, skjønnspreget og strengt, med mange vanskelige vurderinger. Hva er livstruende eller annen svært alvorlig sykdom? Hva er varig sykdom? Hva er ustabil fase? Det er utfordrende for Nav å saksbehandle ut ifra regelverket, og det fører ofte til flere urimelige gråsonetilfeller. I forslaget til ny pleiepengeordning blir de to paragrafene i folketrygdloven slått sammen til én felles bestemmelse i § 9-10, og regelen skal gjelde for alle barn opp til 18 år. Å etablere en felles bestemmelse for pleiepenger gir et mer ryddig regelverk, større grad av forutsigbarhet og en lettere saksbehandling i Nav. Pleiepenger skal fortsatt være en erstatning for tapt arbeidsinntekt og forutsetter forutgående yrkesaktivitet hos foreldrene. Vilkåret for innvilgelse av pleiepenger er ikke knyttet til en diagnose. Det er barnets behov for kontinuerlig tilsyn og pleie som er det avgjørende. Flere sykdomstilfeller og varig syke barn inkluderes i pleiepengeordningen, noe som medfører en dobling av antallet som vil ha rett til pleiepenger. Komiteen mener det er verdt å prøve ut en ny modell med dagkonto for uttak av pleiepenger, noe som kan gi god fleksibilitet i omfanget av uttaket og fordelingen mellom foreldre. Foreldre kan ta ut 1 300 pleiepengedager fra en dagkontoordning fram til barnet er 18 år. Begge foreldrene kan ta ut pleiepenger samtidig ved behov, med utgangspunkt i den dagkontoen som er knyttet til barnet. Foreldrene kan velge å ta ut 100 pst. eller gradere og kombinere med arbeid. Pleiepenger kan graderes helt ned til 20 pst., mot 50 pst. i dag. Ved gradering kan ordningen strekkes ut i tid, ja, helt til ti år. De første 260 dagene vil det være 100 pst. inntektskompensasjon opp mot 6G, og de resterende 1 040 dagene vil det være 66 pst. – lik den ordningen som gjelder ved sykmelding med overgang til arbeidsavklaringspenger. Foreldre gis mulighet til å kombinere pleiepenger med jobb og holde kontakten med arbeidslivet. Det er viktig. I høringen var alle positive til utvidelsen av ordningen og forenklingen av regelverket. De fleste mente også at 1 300 dager, dvs. fem års sammenhengende uttak av pleiepenger, i utgangspunktet er en raus ordning. Familier med varig syke barn med behov for pleie og tilsyn får bedre tid til å planlegge sammen med kommunen hvilke kommunale pleie- og omsorgstjenester som må settes inn når den statlige ytelsen opphører. Her er det noen utfordringer, for mange fortalte at akkurat disse overgangene er vanskelige. Men sånn er det. Det er det kommunale nivået som skal overta når den statlige ytelsen opphører. Komiteen har lyttet til og tatt på alvor alle de tilbakemeldingene som har påpekt at det bør åpnes for unntak i regelverket i helt særskilte tilfeller, når dagkontoordningen er brukt opp og barnet igjen blir alvorlig syk. Det ble vist til eksempler hvor barn får kreft og gjennomgår kreftbehandling som ofte er langvarig, og etter en tid eventuelt får tilbakefall eller blir rammet av en ny livstruende skade eller sykdom. Alle partier var opptatt av å åpne for unntak i helt spesielle tilfeller. Komiteens flertall foreslår unntak når dagkontoen er brukt opp og barnet på nytt blir i behov av kontinuerlig tilsyn og pleie på grunn av en livstruende sykdom eller skade. Pleiepenger vil da ytes med 66 pst. av beregningsgrunnlaget, og da vil det ikke være noen tidsbegrensning. På vegne av komiteen er jeg glad for at vi i dag kan vedta en forbedret og utvidet pleiepengeordning som er forutsigbar, og som vil lette hverdagen til mange familier i en vanskelig livssituasjon med alvorlig syke barn.