Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2002-06-06:
Xenotransplantasjon defineres som overføring av biologisk materiale i form av levende celler, vev og hele organer fra dyr til mennesker. Hjerteklaffer, årer og annet materiale fra dyr som har gjennomgått en rekke prosesser for å ødelegge mulige smittekilder som kan gi infeksjoner, omfattes ikke av definisjonen. Motivasjonen for å bruke dyreorganer som transplantat til pasienter er den økende mangel på organer. For mange pasienter er transplantasjon det eneste behandlingsalternativet som gir økt livskvalitet og forlenget levetid. Ifølge stiftelsen Organdonasjon ble det i fjor utført 291 organtransplantasjoner i Norge. Det er det høyeste tallet noensinne. Likevel døde 34 personer i køen mens de ventet på nytt organ. Ved årsskiftet stod over 200 pasienter på venteliste. Det er svært positivt at stiftelsen Organdonasjon har lansert donorkort i Norge denne våren. Vi bør alle tenke nøye gjennom om vi vil gi bort våre egne organer når vi selv ikke trenger dem lenger. Jeg tror de fleste av oss hadde takket ja til å motta et organ fra en annen om det kunne reddet ens liv. Etter at den første vellykkede nyretransplantasjonen mellom mennesker ble utført i 1954, har andre organer som hjerte, lever, lunge, bukspyttkjertel og hornhinne blitt transplantert med meget gode resultat for mottakerne. Ved at flere bevisst velger å undertegne donorkort, kan en være med og redde liv i fremtiden. Forsøk har vist at gris er det mest aktuelle dyret for klinisk transplantasjon, da grisens anatomi likner menneskets. Norge har et midlertidig forbud mot xenotransplantasjon fram til 1. januar 2003. Et utvalg nedsatt av helseministeren i 1999 anbefalte at dette forbudet oppheves. Saken har vært ute på høring, og 38 av 47 uttalelser støtter utvalget. Mange er opptatt av faren for smitteoverføring. Transplantasjon av dyreorgan gir ikke bare håp om helbredelse, det skaper også frykt for avstøting, fare for smitte og overføring av nye sykdommer fra dyr til mennesker. «Dette er en risiko som ikke bare angår selve pasienten eller pasientens nære omgivelser, men hele samfunnet» heter det i høringsuttalelsen fra Bioteknologinemnda. Parlamentarikerforsamlingen i Europarådet har anbefalt Ministerkomiteen å arbeide for et midlertidig forbud mot xenotransplantasjon i alle medlemslandene og ta skritt for å gjøre dette forbudet verdensomfattende. En arbeidsgruppe som er opprettet av Europarådet, utarbeider retningslinjer for anvendelse av xenotransplantasjon. Endelig avklaring vil tidligst foreligge i slutten av året. På denne bakgrunn ønsker Regjeringen å forlenge det midlertidige forbudet til 1. januar 2005, slik at en får tid til å vurdere utvalgets tilrådinger, høringsuttalelsene og Europarådets endelige retningslinjer. Et flertall i komiteen, medlemmene fra Høyre, Sosialistisk Venstreparti, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet, støtter dette. En samlet komite ønsker å opprette et interimsorgan som følger med i den raske utviklingen innen xenotransplantasjon på verdensbasis. USA er kanskje det landet som er kommet lengst når det gjelder forskning på dette området. Det er viktig at en er oppdatert med hensyn til de mulighetene som kan hjelpe pasienter til et lengre og bedre liv. Arbeiderpartiet ber Regjeringen utarbeide et eget lovforslag om xenotransplantasjon snarest mulig. Fremskrittspartiet støtter flertallet i Xenotransplantasjonsutvalget som ønsker at slike transplantasjoner tillates i Norge fra 1. januar 2003, og at dette reguleres i en egen lov. Jeg regner med at de selv argumenterer for sine forslag. Kristelig Folkeparti ønsker at en ikke forhaster seg, og vi stemmer for en forlengelse av det midlertidige forbudet.