Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-11-25:
Vi behandler to endringer i kommuneloven og en i offentlighetsloven. De to endringene i kommuneloven er det full enighet om. Når det gjelder den tredje, som handler om utsatt innsyn i foreløpige revisjonsrapporter, er det delte meninger om hva som bør bli konklusjonen. Senterpartiet er glad for at det er full enighet i komiteen om at det er kommunestyret selv eller fylkestinget selv som skal ta stilling til forslag framsatt av innbyggerne gjennom lovbestemmelsen om innbyggerforslag. Innbyggerne skal være trygge på at framsatte forslag blir vurdert av politikerne, og at dette ikke er spørsmål som kan delegeres til administrasjonen. Vi er også enige om at bestemmelsene om revisors taushetsplikt etter kommuneloven og forvaltningsloven skal harmoniseres, og at det er forvaltningslovens regler som skal være førende. Jeg registrerer at det har vært innvendinger fra enkelte høringsinstanser, men er tilfreds med at det er bred politisk enighet om at reglene om taushetsplikt bare skal begrenses til særlig sensitive forhold knyttet til personvernet. Så er vi uenige om det tredje forslaget til endringer. Det gjelder offentlighetsloven § 5 og spørsmål om utsatt innsyn i foreløpige kommunale revisjonsrapporter. Høringsforslaget om de aktuelle endringene ble sendt ut fra Kommunal- og regionaldepartementet i 2012, under den rød-grønne regjeringen. To regjeringer står altså bak forslagene. Det er derfor ikke unaturlig at det er et bredt flertall i komiteen som støtter regjeringens forslag, men SVs og Venstres representanter skiller lag med flertallet når det gjelder utsatt innsyn i revisjonsrapporter. Min og Senterpartiets vurdering er at spørsmålet om utsatt innsyn i foreløpige revisjonsrapporter handler om å sikre at debatten om feil og mangler i offentlig forvaltning skjer på et mest mulig faktabasert grunnlag, og ikke baseres på spekulasjoner. Jeg registrerer at presseorganisasjonene mener det styrker den offentlige debatten når pressen kan undersøke saker parallelt med kontrollorganene. Ja, det har de kanskje rett i. Men spørsmålet vi må stille oss, er om den offentlige debatten blir bedre av at pressen kan komme til å basere sitt arbeid på offentlige dokumenter som viser seg å være feil fordi faktagrunnlaget de arbeider ut fra, ikke er ferdigstilt. I merknadene fra Venstre og SV hevdes det at det blir feil å sammenligne de unntakene som gjelder for offentlighet omkring Riksrevisjonens rapporter, med de presiseringer vi nå drøfter for offentlighet om foreløpige kommunale revisjonsrapporter. Ja vel, helt sammenlignbart trenger det ikke å være. Likevel aner jeg en argumentasjon som åpner for andre prinsipper for innsyn i dokumenter under arbeid i kommunene enn det vi mener er rimelig å åpne for i statlig forvaltning. Jeg reagerer på en slik forskjellsbehandling. Senterpartiet er for mest mulig åpenhet. Derfor vil jeg presisere det som står i komitéinnstillingen: Forslag om utsatt innsyn medfører ikke at informasjon holdes tilbake. Når kommunene har fått de endelige revisjonsrapportene, vil også de foreløpige rapportene være offentlige om de ikke berører forhold som kommer inn under personvernloven. På dette tidspunktet i saksbehandlingen kan medieoppslag og debatt om rapportene basere seg på faktiske forhold, og ikke på opplysninger som i ettertid viser seg å være misvisende eller feilaktige, og gi et feil inntrykk av sakens karakter. Det mener jeg den offentlige debatten er tjent med.