Martin Engeset (Høyre), 2002-06-14:
Regjeringens odelstingsproposisjon omhandler forslag til ny lov om valg både til storting, fylkesting og kommunestyrer. Isolert sett hadde selvfølgelig det ideelle vært å behandle hele lovforslaget samlet – lovgivningen både for stortingsvalget, for fylkestingsvalget og for kommunestyrevalget. Av tidsmessige grunner fant imidlertid komiteen det nødvendig å dele behandlingen av saken i to deler, ved at lovgivningen knyttet til lokalvalgene behandles nå og stortingsvalgslovgivningen behandles senere. Hvis komiteen ikke hadde gjort seg ferdig med behandlingen av lovgivningen knyttet til lokalvalgene nå, ville lovendringene ikke kunnet tre i kraft før fra lokalvalget i 2007. Det ville tross alt vært svært lite tilfredsstillende om lovendringer vedtatt høsten 2002 ikke skulle kunne tre i kraft før ved valget fem år senere. Derfor har det vært mye om å gjøre for kontroll- og konstitusjonskomiteen å sørge for at Stortinget kunne få disse spørsmålene til behandling i vårsesjonen. Det er imidlertid mitt håp at de vedtak som kommer ut av dagens lovbehandling, også vil kunne legge føringer for de konklusjoner Stortinget senere vil trekke når lovgivningen knyttet til stortingsvalgsordningen skal behandles – på de områder hvor det kan være overføringsverdi. Det gjelder spesielt prinsippene om personvalg. Gjennom Regjeringens forslag er det lagt til grunn at velgerne skal få større makt og innflytelse over personvalget. Dette kan selvfølgelig ikke oppnås dersom en ikke er villig til å begrense partienes innflytelse. Dette ser vi bl.a. ved forslaget om å lovfeste et tak på antall forhåndskumuleringer, kombinert med at stemmetillegget reduseres fra 100 pst. til 25 pst. For å imøtekomme det behovet som spesielt de større partiene har for forutsigbarhet og kontinuitet i de større bykommunene, har vi funnet det riktig å øke antall forhåndskumuleringer noe. Saksordføreren har gjort grundig rede for hvilken modell komiteen der har landet på. Også ved fylkestingsvalg innføres det nå et element av personvalg. I dag har ikke velgerne noen som helst reell mulighet for å påvirke personvalget ved fylkestingsvalget, fordi minst halvparten av velgerne som bruker en liste, må støtte en bestemt kandidat ved å stryke kandidater plassert høyere på listen. Regjeringens forslag om at minst 8 pst. av velgerne må ha gitt personstemme til en kandidat før partiets oppsatte rekkefølge på listen overstyres, senker denne terskelen betraktelig. Det er jeg glad for. I dag er stemmerettsalderen ved alle valg 18 år. Det bør den fortsette å være. Det store flertallet i komiteen slår derfor fast at de er enig i departementets vurdering om at det ikke er aktuelt å gjøre forsøk med nedsatt stemmerettsalder. Når myndighetsalderen i Norge er 18 år, vil det være søkt å innføre ordninger som fjerner bindingen mellom myndighetsalder og alderen for stemmerett og valgbarhet. Saksordføreren var inne på noen vurderinger knyttet til slengerordningen. Det er uenighet i komiteen om hvorvidt man ønsker å beholde en mulighet til å føre opp slengere, og for så vidt også hva slags slengerordning man skal ha. Der må vi, som saksordføreren var inne på, komme tilbake til lovgivningen for å sikre at den blir i tråd med det som er flertallets ønske, og at vi kan kombinere videreføring av dagens slengerordning med bruk av den såkalte Sainte-Laguës metode. Ved denne stortingsbehandlingen står den såkalte utjevningsmandatordningen ved fylkestingsvalgene for fall. I forhold til det som representanten Engebretsen sa i det foregående innlegg, har jeg lyst til å tilføye at en større ulykke kunne ramme det lokale folkestyret enn at utjevningsmandatordningen bortfaller. Jeg er derfor glad for at det er et flertall i salen som støtter dette – får vi regne med – mens det altså med lederens dobbeltstemme var et flertall i komiteen som ikke ønsket det. Jeg vil få lov til å ta opp det forslaget som er inntatt i innstillingen.