Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-10-03:
Vi står i en ny og mer krevende sikkerhetspolitisk situasjon om dagen. Utfordringsbildet er i endring. Norge må i de nærmeste årene manøvrere i et landskap preget av økt konkurranse og økt rivalisering. Kina utfordrer USAs lederposisjon globalt. Russland fortsetter den militære moderniseringen av sine væpnede styrker. Begge anvender et bredt spekter av militære og ikke-militære virkemidler for å oppnå sine politiske målsettinger. Risikoviljen er større og signaliseringen mer offensiv. Den militære aktiviteten i våre nærområder øker. Nordområdene er igjen i ferd med å bli en arena for strategisk konkurranse. Russland øver og trener lenger sør og vest i våre havområder. Under øvelsen Ocean Shield i august var aktiviteten i Barentshavet, Norskehavet og Nordsjøen langs norskekysten høy. Aktiviteten var av en slik karakter og av et slikt omfang at vi må tilbake til Sovjetunionen og den kalde krigen for å finne historiske paralleller. Trusselen fra internasjonal terrorisme og ringvirkningene av konflikter andre steder i verden vedvarer. Den vestlige verdensorden slik vi kjenner den, utfordres utenfra og utfordres innenfra. Vi utsettes for en større bredde av virkemidler fra både statlige og ikke-statlige aktører. Truslene er blitt mer sammensatte. Ny teknologi påvirker de sikkerhetspolitiske rammebetingelsene. Vi er vitne til et militært og kommersielt teknologisk kappløp. Høyteknologiske våpen med lengre rekkevidde og økt presisjon gir oss kortere varslingstid og kan påføre oss større skade. Det ytre rom får sammen med det digitale rom stadig større betydning. Skillet mellom fred, krise og krig blir mer uklart. Statssikkerheten og samfunnssikkerheten henger tettere sammen enn før. Trusler mot samfunnssikkerheten kan raskere ha alvorlige sikkerhetspolitiske konsekvenser. Sårbarheten treffer flere sektorer samtidig. Vår forståelse av forsvar og sikkerhet og vår evne til å identifisere og motvirke nye og gamle trusler utfordres. Dette stiller norsk og alliert sikkerhet på prøve. Dette er bakteppet for regjeringens arbeid med ny langtidsplan for Forsvaret og ny samfunnssikkerhetsmelding for justissektoren. Den inneværende langtidsplanen for Forsvaret var basert på erkjennelsen av en sikkerhetspolitisk situasjon i endring. Det var behov for å rette opp en kraftig ubalanse mellom oppgaver, struktur og økonomi. Dette var en riktig analyse. Vi tok grep, styrket Forsvaret og snudde den negative utviklingen i forsvarsevnen. Siden den gang har usikkerheten i den sikkerhetspolitiske situasjonen tiltatt i styrke og omfang. En mer ustabil verden legger press på Norge. Når makt går foran rett, vil småstater få redusert handlingsrom. I ytterste konsekvens vil dette redusere vår innflytelse over egne interesser og egen sikkerhet. Utfordringene må møtes nasjonalt og internasjonalt, sammen med allierte. Betydningen av NATO og det transatlantiske fellesskapet forsterkes. Vi må gjøre mer sammen. Vi må tilrettelegge for at Norge er i stand til å motta forsterkninger og operere sammen med allierte styrker. Vi må bidra mer til byrdefordelingen i alliansen. Flernasjonalt og regionalt samarbeid er blitt viktigere og utfyller samarbeidet i NATO. Forsvarssamarbeidet i Norden og Northern Group er i stadig utvikling. Regionale samarbeidsformater som European Intervention Initiative, det tyskledede rammeverket for kapabilitetssamarbeid og det britiskledede Joint Expeditionary Force er viktige supplement til NATO. På hver sin måte bidrar disse samarbeidene til å forsterke dialog, evne til krisehåndtering og felles militær innsats. Vi trenger et forsterket nasjonalt forsvar som er til stede i våre områder, forstår situasjonen og som kan reagere. Den nasjonale forsvarsevnen er ikke troverdig eller effektiv uten en alliert ramme. Det kollektive allierte forsvaret blir heller ikke effektivt uten et sterkt nasjonalt forsvar, understøttet av et modernisert totalforsvar. Dette er avgjørende for å bevare nasjonal handlefrihet og innflytelse over utviklingen i våre nærområder. Bare med selvstendig evne, som er troverdig og tilstrekkelig robust, er vi i stand til å sikre oss selv og våre allierte, og på den måten bidra til internasjonal fred og sikkerhet. Det er målet med alliert forsvarssamarbeid – fred og sikkerhet.