Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2003-05-28:
Innledningsvis vil jeg få lov til å gi ros til saksordføreren for at han på veldig kort tid har klart å få til gode merknader og utkast til forhandlinger i komiteen. Det skal saksordføreren ha all mulig ros for. Det har vært en stor glede – og ikke minst en stor seier for norske pensjonister – i denne saken om endrede retningslinjer for trygdeoppgjøret at begrepet «om lag» fjernes en gang for alle. Dette begrepet har jo vært selve hovedgrunnen til at stortingsflertallet og regjeringen gang på gang har sørget for å underregulere grunnbeløpet i folketrygden, uten at man har kunnet hevde at dette har vært i strid med gjeldende retningslinjer. Nå kan ikke dette lenger brukes som en begrunnelse, da flertallet nå ettertrykkelig slår fast at den årlige regulering av grunnbeløpet minst skal skje på linje med inntektsutviklingen for yrkesaktive. Det er nå bare regjeringspartiene som ikke står inne for dette prinsippet. Det overrasker nok ikke særlig mange, for man har lagt merke til hva som har vært Høyres innstilling ved de senere års trygdeoppgjør. Regjeringspartiene har riktignok fjernet seg noe fra det som var framlagt som forslag til nye retningslinjer fra departementet og Regjeringens side i forbindelse med framleggelsen av St.meld. nr. 32 for 2002-2003. Der klarte man det kunststykke å se helt bort fra følgende vedtak som Stortinget fattet i forbindelse med behandlingen av Budsjett-innst. S. nr. 11 for 2002-2003: «Stortinget ber Regjeringen sørge for at grunnbeløpet i folketrygden minst reguleres i tråd med lønnsutviklingen for yrkesaktive.» Jeg må innrømme at jeg har svevet i den åpenbare villfarelse at når Stortinget fatter så klare vedtak som tidligere er gjort i denne saken, ville dette bli fulgt opp av Regjeringen. Det virker som om det ikke er tilfellet når det gjelder pensjonistenes levekår i dette landet. Det er verdt å merke seg for statsråden at komiteflertallet skriver følgende i innstillingen: «Flertallet konstaterer at Regjeringen gjennom sitt forslag til retningslinjer for trygdeoppgjøret ikke har fulgt opp Stortingets vedtak». Det er også gledelig at pensjonistene fra 1. mai 2003 vil få etterregulert den underreguleringen på 0,6 pst. som skjedde i perioden 2001–2002. Det er imidlertid et faktum at selv om verken FFO eller Pensjonistforbundet har krevd etterbetalt den summen som framkommer av underreguleringen i perioden 1. mai 2002–1. mai 2003, har faktisk norske pensjonister en forventning om at dette etterslepet skulle blitt utbetalt før man begynte på et nytt trygdeoppgjør. Fremskrittspartiet har full forståelse for den forventningen som nå er til stede, og støtter også denne forventningen. Det opplegget som det legges opp til, medfører at pensjonistene faktisk taper den underreguleringen på 0,6 pst. som har oppstått i perioden 1. mai 2002–1. mai 2003. Forvirringen har ikke akkurat blitt mindre som følge av diverse utspill, både statsministerens opptreden i Dagsrevyen, der han snakket om etterbetaling, og utspill fra enkelte andre representanter fra regjeringspartiene, om hvorvidt disse pengene er lagt inn i revidert eller ikke. Representanten Høie sier fra denne talerstolen nå at disse pengene ligger inne i årets revidert, så da må vi forvente at dette er på plass. Fremskrittspartiet fremmer forslag om at pengene skal utbetales så raskt som mulig, slik at pensjonistene ikke skal tape den summen som framkommer av underreguleringen i perioden 1. mai 2002–1. mai 2003. Fremskrittspartiet og Senterpartiet er de eneste partiene som står for dette. Det må en bare ta til etterretning, men overraskende at det skjer, er det nok ikke. Det som imidlertid er positivt, er at det har lyktes flertallet, bestående av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, å tvinge regjeringspartiene til nærmest å gå fra flanke til flanke for så til slutt likevel å måtte gjøre som flertallet gjennom tidligere vedtak har bestemt. Fremskrittspartiet har gjennom en rekke trygdeoppgjør forsøkt å få til å endre retningslinjene slik at begrepet «om lag» ble fjernet, samtidig som vi har fremmet forslag om å regulere grunnbeløpet i en størrelsesorden som hadde medført at en underregulering ikke hadde funnet sted, men faktisk på et langt tidligere tidspunkt kunne sikret pensjonistene en kjøpekraftsutvikling minst på linje med arbeidstakeres. Dette har tidligere ikke vært mulig å få til, verken i de periodene Bondevik eller diverse arbeiderpartiregjeringer har sittet i regjeringskvartalet. Så det blir en litt rar kritikk fra Arbeiderpartiets side, sett i den sammenheng. La oss ikke dvele så lenge med hva som har skjedd tidligere, men heller glede oss over at den kampen som bl.a. Fremskrittspartiet har vært med på å føre når det gjelder retningslinjer for trygdeoppgjøret, endelig nå ser ut til å ha ført fram, og at etterslepet fra trygdeoppgjøret i 2002 nå iallfall skal etterreguleres fra 1. mai 2003. Selv om dette ikke er en helt optimal løsning, og pensjonistene nok en gang ikke får det de burde ha krav på, går vi iallfall i rett retning. Jeg vil også etter den erfaring vi nå har fått med Regjeringens manglende vilje til å følge opp de vedtak som er fattet når det gjelder pensjoner og trygdeoppgjør, sterkt anbefale at statsråden leser grundig hva komiteens flertall sier i denne innstillingen, både når det gjelder hva slags retningslinjer som skal brukes, og hva som skal være grunnlaget for eventuelle drøftinger. Jeg vil gi uttrykk for at dette er en god begynnelse på framtidige grunnbeløpsreguleringer og derved en bedre kjøpekraftsutvikling for norske pensjonister. Dette har norske pensjonister virkelig fortjent! Til slutt vil jeg få ta opp de forslagene Fremskrittspartiet står alene om eller sammen med andre partier om.