Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-11-27:
Norge går godt. Ledigheten er den laveste på ti år. Investeringene i Fastlands-Norge er de høyeste på like mange år. Det skapes nye og fremtidsrettede arbeidsplasser i hele landet. Det betyr at flere har en jobb å gå til, og flere familier får fremtidstro og kan planlegge fremtiden bedre. Og at flere fullfører videregående, betyr at det er færre som faller utenfor. Stortingsflertallet har kommet frem til en budsjettenighet som legger til rette for at den gode og trygge utviklingen i norsk økonomi kan fortsette. Regjeringen har i alle sine budsjetter prioritert vekstfremmende skattelettelser og fremtidsrettede investeringer. Vi har bl.a: senket skatten for både folk og bedrifter fra 28 til 22 pst. redusert formuesskatten innført opsjonsskatteordning og investeringsfradrag for små oppstartsselskap for å styrke gründerpolitikken Den sterke satsingen på samferdsel fortsetter. I et langstrakt land med fjell og fjorder er et godt utbygd veinett viktig for bedriftene – ikke minst for de mange hjørnesteinsbedriftene, som utgjør livsgrunnlaget for små lokalsamfunn, men som ofte ligger langt unna kundene. Vi er godt i gang med det grønne skiftet. I statsbudsjettet for 2020 prioriterer vi forskning og teknologiutvikling som skal bidra til lavere utslipp og grønne arbeidsplasser. Utslippene går ned, vi har de laveste utslippene siden 1995, per innbygger er utslippene lavere enn for 30 år siden. Norge ligger langt fremme i den teknologiske utviklingen. Norske bedrifter er innovative og tar i bruk ny teknologi raskere enn mange andre land. Det er grønnere teknologi som også skal tas i bruk i andre land for å redusere klimagassutslipp. Vår teknologi kan dermed bidra til internasjonale klimakutt og gi bedriftene våre nye områder å tjene penger på. Statsbudsjettet for 2020 er en videreføring av regjeringens satsing på trygge og gode veier og en videreutvikling av jernbane og kollektivtrafikk. I 2019 åpnes det rekordmye firefelts motorvei. Neste år fortsetter vi å åpne mer. Firefelts motorvei er de tryggeste veiene vi har. Bedre veier betyr også at varer kommer raskere ut i markedene, og bo- og arbeidsmarkedsregionene blir større. Bilene blir mer miljøvennlige. Da vi inntok regjeringskontorene, var utslipp fra nye personbiler i Norge på nivå med EU. I dag ligger vi mer enn 40 pst. under EU. Det er et resultat av rask innfasing av elbiler og lavutslippsbiler, som har fått lavere avgifter. Sju av ti biler solgt i år er lav- og nullutslippsbiler. Togtilbudene blir bedre med flere avganger, bedre nettdekning, flere nye tog og to nye jernbaneprosjekter. I tillegg øker vi tilskuddene til kollektivtransport i byområdene, slik at bompengene kan bli lavere. Vi bidrar med midler slik at rushtidsavgiften på Nord-Jæren kan fjernes. I tillegg bevilger vi 1,4 mrd. kr til å redusere bompengene i distriktene. Norge blir tryggere. Politireformen er viktig for å møte det nye kriminalitetsbildet. De siste årene har vinningskriminaliteten falt kraftig. Det blir færre innbrudd, tyverier og personran. Det er kanskje ikke så rart, for i dag har vi langt mindre kontanter på oss, Vipps og kort har fullstendig overtatt for kontantene. Vi sikrer hjemmene våre bedre, og mobiltelefoner og annet personlig utstyr er mindre attraktivt å stjele fordi teknologien har gjort produktene sikrere. Derimot har internett gitt oss et helt annet kriminalitetsbilde, der nettovergrep mot barn og unge er blitt et langt større problem. Siden 2014 er det en økning på 162 pst. i saker med overgrep mot barn under 16 år. Det viser at problemet øker, men også at man avdekker mer enn før. Internett og nettbaserte løsninger er nye verktøy for de kriminelle. Noen velger å presse norske gutter og jenter til å sende nakenbilder av seg selv. Bak skjermen på den andre siden sitter bakmenn som presser dem for penger og truer med å legge ut bildene. Da jeg besøkte politiet i Innlandet, fortalte de meg at politireformen hadde gjort dem bedre i stand til å ta nettopp disse overgriperne. Derfor har vi over flere år systematisk bygget opp politiets kompetanse på cyberkrim. Det har gitt resultater. Vi har opprettet et eget spesialistmiljø på Kripos for overgrep på nett, og vi bidrar til å avdekke flere overgripere. Neste år fortsetter vi kampen for et tryggere Norge. Vi når Stortingets mål om to politi per tusen innbyggere, og vi bevilger mer penger til politiet slik at de står bedre rustet til å forebygge kriminalitet og avdekke kriminelle handlinger. Med dette budsjettet oppfyller vi langtidsplanen for Forsvaret. Det betyr at vi setter Forsvaret i bedre stand til å beskytte landet vårt. Forsvaret skal ikke bare forsvare innbyggerne, vi har også lange tradisjoner for å drive stabilisering og fredsbevarende bistand i deler av verden som preges av krig og konflikt. Det skal vi fortsette med. Denne regjeringen legger til rette for vekst i hele landet. Vi fører en politikk som bidrar til et mer konkurransekraftig næringsliv, bygger ut infrastruktur og reduserer skatter og avgifter for vanlige arbeidsfolk. Bare det siste året er nesten 50 000 flere personer kommet i jobb – fire av fem i privat sektor. Og ikke har minst har sysselsettingsveksten kommet i hele landet. Det styrker bærekraften i velferdssamfunnet vårt. Den store utfordringen for mange regioner nå er tilgangen på kompetent arbeidskraft. Nye arbeidsplasser og et arbeidsliv i endring krever ny kompetanse og ordninger som gjør det enklere å ta etter- og videreutdanning. Vi foreslår bl.a. endringer i utdanningsstøtten samt å øke bevilgningene til kompetansereformen og opprette et kompetanseprogram. Dette skal bidra til at flere får den kompetansen som arbeidslivet etterspør. Arbeidsledigheten har avtatt i nesten alle fylker det siste året. Ledigheten er svært lav i flere deler av landet. Å bidra til at folk har en jobb å gå til, er det viktigste vi kan gjøre for at folk flest får ta del i den økonomiske veksten og får en bedre trygghet for seg og sin familie. Og det lykkes vi med. På én generasjon, 30 år, har medianinntekten reelt sett økt med nesten 80 pst., og veksten har vært jevnt fordelt på de fleste inntektsgrupper. Flere som jobber, betyr at stadig flere familier og enkeltmennesker kan planlegge fremtiden bedre. Regjeringen vil fortsette arbeidet med å redusere skjemaveldet for næringslivet og legge til rette for at det investeres mer og skapes flere norske arbeidsplasser. Det er vi avhengig av for å sikre velferdssamfunnet. Lavere formuesskatt er viktig for norsk eierskap, fordi det gjør det mer attraktivt å investere i norske arbeidsplasser. Det fortalte også menneskene bak bedriften Brunvoll meg da jeg besøkte dem i Molde for en tid tilbake. Dette er en hjørnesteinsbedrift som ble startet for 100 år siden av to brødre i et lite bygg på en ferjekai i Molde for å lage motorer til fiskefartøy. Venstresiden vil at de skal betale mer skatt fordi de har varer på lager. Arbeiderpartiets forslag om en kraftig økning i formuesskatten svekker ikke bare norsk eierskap, det rammer norske eiere bredt, også dem som investerer i distriktene, som f.eks. Brunvoll. Oppsummert prioriterer vi tiltak for et grønnere, mer moderne og tryggere Norge, både i by og distrikt. Opposisjonspartiene har lagt frem sine alternative budsjettforslag. Jeg har prøvd å gå gjennom dem, men de spriker i alle retninger. Det er svært få fellesnevnere foruten at de vil bytte ut dagens regjering, og at alle er enige om å øke skatter og avgifter. Skal man følge den politiske kjøttvekten i Stortinget, betyr det økte utgifter for folk flest: Der regjeringen har redusert skatter og avgifter med 25,5 mrd. kr, ønsker Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV å øke skatter og avgifter med henholdsvis nærmere 4 mrd. kr, opp mot 10 mrd. kr og over 22 mrd. kr. Miljøpartiet De Grønne og Rødt vil gå enda lenger. Det er usosialt og distriktsfiendtlig, fordi skatte- og avgiftsskjerpelser rammer lønnsmottakere og bedrifter over hele landet. Når Rødt, SV og Miljøpartiet De Grønne alle øker bensin- og dieselavgiftene kraftig, sier det seg selv at det rammer hverdagen til hundretusener av nordmenn som daglig må kjøre bil til jobb, hente barn i barnehagen eller kjøre dem til fritidsaktiviteter. Jeg mener vi må føre en samferdselspolitikk som ikke bare er for dem som har en T-banestasjon utenfor døren. I statsbudsjettet som nå skal vedtas, fjerner flertallet en rekke særfordeler for flyktninger i folketrygden. Jeg forstår ikke hvordan Arbeiderpartiet, SV, Rødt og Miljøpartiet De Grønne kan mene at flyktninger ikke skal følge de samme kravene til opptjeningsplikt i folketrygden som andre arbeidstakere. Regjeringen og stortingsflertallet mener at eiendomsskatt er usosialt og urettferdig. Den rammer fattig som rik. Folks hus og leiligheter skal være deres hjem, ikke et skatteobjekt. Det å bo er ikke noe folk kan velge bort. Vi vil redusere kommunenes mulighet til å saldere budsjettet med eiendomsskatt. Derfor tar vi sikte på å redusere den maksimale eiendomsskattesatsen for bolig og fritidsbolig fra 5 til 4 promille i 2021 og kommer tilbake til dette som del av et helhetlig opplegg for kommuneøkonomien i forbindelse med kommuneproposisjonen for 2021. Her står derimot opposisjonen samlet, som ett av få steder, og krever at folks hjem fortsatt skal være et lukrativt skatteobjekt for landets kommuner. Regjeringens budsjett legger opp til at den gode utviklingen i norsk økonomi kan fortsette. Vi bruker de gode tidene til å få flere i jobb, og vi fortsetter satsingen på vekstfremmende tiltak.