Trine Skei Grande (Venstre), 2002-02-28:
Utenriksminister Petersen la i sin redegjørelse vekt på at terrorisme ikke kan slås tilbake med militær makt alene. Politiske, diplomatiske, økonomiske og rettslige virkemidler er minst like viktig. Dette er et synspunkt som Venstre deler. Vi må bekjempe årsakene til terrorisme. Her er fattigdomsbekjempelse, økonomisk utvikling og reell politisk deltakelse sentralt. Kampen mot terrorisme er også en kamp for reelt demokrati og for likeverdig økonomisk utvikling. Vi må hele tida sikre at kampen mot terrorisme ikke går på bekostning av grunnleggende menneskerettigheter og rettssikkerhetsgarantier. Dette gjelder ved behandling av krigsfanger i Afghanistan og tendensen til strengere antiterrorlovgivning som går på bekostning av de mest grunnleggende rettighetene. Venstre ser svært alvorlig på dette, og vi vil understreke at kampen mot terror – om den skjer med loven i hånd i hvert land, ved krigshandlinger eller diplomati – må skje uten at grunnleggende menneskerettigheter undergraves. Den rette formen for straffeforfølgelse av terrorister og andre forbrytere mot menneskeheten er å opprette en internasjonal domstol med internasjonalt mandat, og som er under oppsyn av FN. Det må også kunne forventes at de mistenkte i terrorsaker har rettsvern i samsvar med rettsstatens prinsipper. Jeg vil gi ros til utenriksministeren fordi han i så klare ordelag har advart mot de kreftene i USA som ønsker en amerikansk militær aksjon mot Irak. Slike aksjoner vil svekke det internasjonale samholdet i kampen mot terrorisme. Vi må fortsette det internasjonale presset mot Irak og sørge for at Irak oppfyller resolusjonene. Det er svært gledelig at partene i den etniske konflikten på Sri Lanka har inngått våpenhvile. Våpenhvilen gir håp om forhandlinger og en politisk løsning på en langvarig konflikt som har tatt livet av mer enn 60 000 mennesker. Det er positivt at Norge også framover har tilbud om å bistå partene i det videre arbeid. Regjeringa vil legge fram en egen melding om EØS-samarbeidet i april. Venstre er opptatt av å gjøre EØS-prosessen mer åpen og tilgjengelig og sikre større ressurser til storting og forvaltning og de ulike organisasjoners arbeid overfor EØS-organene. I en slik sammenheng er en egen EØS-melding et viktig skritt. Når avstanden til beslutninga er stor, må åpenhet og muligheter for medinnflytelse styrkes, ikke minst for frivillige organisasjoner og for grupper med små økonomiske ressurser. Det er en svært alvorlig situasjon i Midtøsten, og den har blitt ytterligere forverret. Det ligger et stort ansvar både på palestinsk og israelsk side for å få slutt på voldshandlingene. Den israelske okkupasjonen er imidlertid den underliggende årsaken til dagens vold og terror. Israel er den sterkest part og har et spesielt ansvar for at fredsforhandlingene gjenopptas. Vold og terror mot uskyldige sivile kan aldri forsvares, og Venstre tar sterk avstand fra palestinske terrororganisasjoners angrep på sivile israelere. På samme måte tar vi sterk avstand fra Israels gjengjeldelsesaksjoner mot palestinske sjølstyremyndigheter, som ødelegger infrastruktur som er livsnødvendig både for å bekjempe den palestinske terrorismen og å styrke en framtidig palestinsk stat. Arafat er satt i husarrest av Israel, og angrepene fra israelsk side på bl.a. palestinsk politi gjør det enda vanskeligere for Arafat å forhindre voldshandlinger fra palestinsk side. Likvidasjon av palestinske ledere og aktivister er folkerettsstridig og moralsk forkastelig. Israelske styrkers ødeleggelse av palestinske mediers infrastruktur gjør det vanskelig for journalister å arbeide i en konfliktsituasjon. Ødeleggelser av vanlige palestinske borgeres hjem er en form for kollektiv avstraffelse som avler hat og øker konfliktnivået. Utvidelse av den israelske bosettinga, som er i strid med folkeretten, fortsetter i høyt tempo, og Sikkerhetsrådet må kreve en umiddelbar stans i den utvidelsen. FNs sikkerhetsråd må nå presse partene til å gjennomføre Mitchell-rapportens anbefaling om å gjenoppta forhandlingene som ble avbrutt i fjor. En løsning må bygge på palestinernes rettmessige krav til en egen stat og Israels rett til å eksistere innenfor trygge grenser. Israel bør avslutte okkupasjonen, respektere grunnleggende menneskerettigheter og gjenoppbygge ødelagt palestinsk infrastruktur. Når Norge i morgen overtar formannskapet i Sikkerhetsrådet, gir det oss mulighet til å sette i fokus mange viktige utfordringer. En av dem er å bekjempe profitørene som tjener seg rik på konflikter verden over. Konflikter forlenges og forverres av at både private og statlige aktører har økonomisk interesse av å holde dem gående. Det er viktig at kampen mot terror og voldelige konflikter er basert på størst mulig kunnskap og mest mulig effektive ikke-militære virkemidler. Slik kan Sikkerhetsrådet opptre mer aktivt i forkant av konflikter. Det er videre viktig med økt kunnskap om hvordan økonomiske interesser bidrar til å forlenge og forverre konflikter, og det er svært positivt at Utenriksdepartementet støtter forskningsprosjekter som bidrar til å øke kunnskapen. Det er også viktig at kunnskapen omformes til politisk handling. Vårt formannskap i Sikkerhetsrådet kan brukes til å finne effektive virkemidler for å motarbeide de som tjener på konfliktene. Virkemidler som benyttes i kampen mot terrorfinansiering, vil også være aktuelle for dette formålet, og det er derfor svært viktig å reise denne debatten i Sikkerhetsrådet nå. Verdens toppmøte om bærekraftig utvikling, som følger opp Rio-konferansen om miljø og utvikling i 1992, starter den 26. august i Johannesburg. Samtidig vil Regjeringa i løpet av 2002 legge fram en globaliseringsmelding for Stortinget. Venstre ser på dette som en god anledning til å få startet en konkret handling for en bærekraftig global utvikling. Effektive internasjonale avtaler er avgjørende for å sikre ansvarlig og fornuftig regulering av internasjonal økonomi. Det er en betydelig underregulering av den globale økonomien, og det fører til at fattige land mister helt nødvendige ressurser og inntekter. I stedet går inntektene fra illegal og uønsket virksomhet til skatteparadis, terror og konfliktfinansiering, og mange land opplever økonomiske, sosiale og politiske kriser. Internasjonale institusjoner tar tid å bygge opp. Det er derfor viktig å utnytte den holdningsendringa, bl.a. hos USA, som har skjedd etter 11. september i fjor. Utviklingshjelp er viktig for å sikre større global sikkerhet og må gå hånd i hånd med bedre markedsadgang for u-land til i-landenes markeder. Venstre vil understreke viktigheten av at Regjeringa fortsetter opptrappinga av norsk bistand for å nå målet om 1 pst. av BNI. Samtidig er det viktig at målet om at OECD-landene skal gi økt bistand – minimum 0,7 pst. av BNI – opprettholdes. Venstre vil gi sin støtte til en FN-kampanje for å skape større internasjonal oppmerksomhet om viktigheten av utviklingshjelp. Venstre mener videre det er nødvendig med en gjennomgang innen WTO av ulike typer praksis som begrenser u-landenes markedsinngang, og skaper skjeve konkurranseforhold. En rekke av tiltakene som det ble enighet om på Rio-konferansen i 1992, mangler fortsatt finansiering. Norge må nå arbeide fram mot oppfølgingskonferansen senere i år og gå foran i arbeidet for å finne nye, innovative, internasjonale finansieringsmekanismer. Det må særlig legges til rette for mer effektivt samarbeid mellom private og offentlige aktører. Bærekraftig utvikling er avhengig av sosial ansvarlig handling fra privat næringsliv, og fraværet av mekanismer som etterprøver næringslivets innsats, er et legitimitetsproblem både for næringslivet og det internasjonale samfunnet. Venstre mener at det er viktig å styrke arbeidet for å sikre at norske bedrifter sørger for den samme standarden med hensyn til miljø og arbeidsforhold, også i andre land.