Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2014-05-08:
Jeg har lyst til å starte med å si at prisinstrumentet og prisreguleringa av jord- og skogeiendommer er et særdeles viktig institutt i landbrukspolitikken. Det er noe av bakgrunnen for å reise dette forslaget, i hvert fall fra Arbeiderpartiets side, og også når vi ser at man fra regjeringas side har valgt å behandle et så viktig institutt på den måten man har gjort. Det foranlediger i høy grad etter min mening en parlamentarisk reaksjon og en parlamentarisk behandling. Vi kommer tilbake til spørsmålet om prisregulering ved en senere anledning, og jeg finner grunn til å understreke, slik det også framgår av Arbeiderpartiets landbrukspolitiske plattform, at vi fra vår side er åpne for å se på i hvilken grad dette fungerer. Dette har vært et viktig element for hvordan vi har styrt eiendomsstrukturen i Norge. Jeg har bare ved denne anledning lyst til å nevne at for mange typer eiendomsoverdragelser har det vært avgjørende for hva slags type eierskap vi har til jord og skog i Norge, og hva som skal styre dette eierskapet. Er det først og fremst kapitalstyrken, eller er det faktisk slik at vi ønsker å ha bosetting over hele landet og ha en matproduksjon og en treproduksjon som i størst mulig grad er lokalt forankret og lokalt styrt? Det er noe av bakgrunnen for at Arbeiderpartiet er skeptisk til å fjerne prisreguleringsordninga, men samtidig er åpen for å se på hvordan ordninga fungerer. Jeg mener også det er avgjørende viktig, og det gjelder en del andre elementer i landbrukspolitikken også, at man evner å se de virkemidler vi her diskuterer, i sammenheng med mange andre. Så å ta ut ett tiltak, ett virkemiddel, er lite hensiktsmessig etter Arbeiderpartiets oppfatning. Så har prisinstrumentet absolutt en stor betydning for det jeg oppfatter er et uttalt mål fra regjeringas side, men også fra opposisjonspartienes side, nemlig hvordan vi klarer å rekruttere nye folk, særlig ungdom, inn i jord- og skogbruk. For meg er det påfallende at regjeringspartiene synes å late som om det å oppheve prisregulering og bidra til at prisene faktisk stiger, vil gjøre det lettere å bli rekruttert inn – altså når det blir dyrere, blir det lettere å bli rekruttert inn. Etter min oppfatning er det faktisk slik at det blir lettere og mer gunstig å selge og gå ut av næringa enn å gå inn i næringa. Jeg nevner dette nå fordi det er en viktig del av et politisk hele når det gjelder jord og skog. Det som nå er til behandling, er spørsmålet om usikkerheten som er skapt ute i norske kommuner, om hva som faktisk er gjeldende rett. Det har etter min skjønn vært et betimelig spørsmål i kontroll- og konstitusjonskomiteen, men i denne sammenheng når det kommer til fagkomité og til behandling i Stortinget, er det først og fremst for å prøve å reparere på noe av den usikkerheten som er skapt. Jeg vil fra Arbeiderpartiets side understreke at vi mener at dette brevet som ble sendt fra statsråd Listhaug før jul, er å foregripe lovbehandlinga. Det er å sette en vesentlig del, et viktig prinsipp, av konsesjonslovgivninga til side når man ber norske kommuner om ikke å legge avgjørende vekt på prisreguleringsinstituttet. Det er alvorlig i seg sjøl, og jeg syns kontroll- og konstitusjonskomiteen, i hvert fall deler av den, har fått det tydelig fram. Nå har man en mulighet til å rette opp. Nå står vi i en situasjon hvor et flertall av stortingspartiene og et flertall i Det norske storting mener at dette er en uryddig saksbehandling fra regjeringa og statsrådens side. I det kan det ligge et tydelig signal til kommunene om at det brevet som ble sendt før jul, og som er beskrevet som uryddig, bør man se bort fra. Det er mitt klare råd hvis det er slik at vi ikke får flertall for vårt forslag i denne runden. Det er mitt klare råd til norske kommuner. Da må man følge lovgivers etterarbeid til loven, faktisk, og se bort fra dette brevet. Men jeg syns for ryddighetens del – og det er her jeg stusser over Venstre og Kristelig Folkeparti som ikke er med på forslaget – at statsråden sjøl bør ta et initiativ til å klargjøre overfor norske kommuner at det er faktisk slik, og det høres veldig banalt ut, at det er lovens formuleringer som faktisk gjelder inntil Stortinget har endret dem. Stortinget har i dag en anledning til å skape tydelig klarhet, og jeg vil fortsatt oppfordre partiene som ikke har signalisert støtte til forslaget, om å gjøre det. Med dette tar jeg opp vårt forslag.