trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-19:
Eg må seie eg er skuffa over svaret, altså at Noreg er så vanvitig god på sameksistens. Kor har ein det frå? Vi veit at det var øydeleggjande for tobisbestanden sist ein opna opp for leiteløyve i Nordsjøen. Det var midt i eit veldig viktig gytefelt for tobisbestanden. Vi veit korleis andre typar aktivitetar til havs også påverkar, anten det er militær aktivitet utanfor Andøya, eller det er oppdrettsaktivitet langs kysten. Vi veit at dette påverkar. Det er tjukt med rapportar om det. At sameksistens ikkje er noko problematisk for det ville marine livet i havet, er feil. Vi er ikkje der i Noreg at vi berre kan putte inn all mogleg aktivitet, og så får det ingen konsekvens. Spørsmålet til slutt er om statsråden vil gjennomføre ei kartlegging i samråd med fiskeripolitiske myndigheiter, fagmyndigheitene, om kva konsekvensar dette vil ha for fiskeria.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-19:
Den viktigaste inntektskjelda til Noreg historisk har vore fiskeria, og der er det tydelegvis stor forskjell på SV og regjeringspartia. Vi ønskjer å hegne om dei ville marine artane i havet. Alt tyder på at det kjem til å bli mykje viktigare for inntektene til Noreg i overskueleg framtid dersom ein klarer å ha ein berekraftig bruk av dette. Det er grunnen til at vi er så knallharde på det. Så er det ei sak som er veldig lik denne, som handlar om bruk av havet. Det gjeld eit prosjekt som blei sett ned av den førre statsråden på området, Ingebrigtsen frå Høgre, der han etter kvart såg at det var stor konflikt om bruk av havet på kystlinja og fjordlinjene. Der kan ein med dagens regelverk gi dispensasjon til store garnbåtar med 700 garn, slik at dei kan kome inn i f.eks. Breivikfjorden på Sørøya for å fiske. Det fører til at ein pressar ut dei minste båtane og øydelegg vinterfisket for dei. Ingebrigtsen var interessert i rett og slett å setje inn ei knallhard bestemming mot det i samband med reguleringa. Kvifor har dagens statsråd stoppa det arbeidet?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-19:
Det er akkurat det eg ønskjer å få litt meir informasjon til Stortinget om. Det er dette arbeidet som blei starta av Ingebrigtsen, der ein såg at kystflåten blei pressa av dei store havgåande fartøya fordi ein hadde gitt dispensasjon for at dei kunne gå inn i fjordane for å fiske med ein heilt annan type kapasitet, altså 700 garn. Stortinget kan berre førestille seg den effekten det har, og den skaden som antakeleg er gjort på kysttorsken, noko som har fått store konsekvensar for eksportverdien på norsk fisk. Det same med den skaden det gjer på kystsamfunn, som har ein flåte som er mykje mindre, som er avhengig av desse områda, spesielt på vinteren, der dei i større og større grad blir pressa til å gå lenger ut i havet, med dei sikkerheitsmessige utfordringane det har, òg for verdiskapinga. Til slutt blei til og med ein Høgre-statsråd heilt overtydd om at dette ikkje kan fortsetje. Kvifor i all verda har ein dispensasjon når ein slik type fartøy kan dundre inn i fjæresteinane på denne måten? No skulle vi ha klare reglar og ingen dispensasjonar. Ingebrigtsen varsla at det skulle kome i samband med kvotereguleringa for 2022, men det gjorde ikkje denne statsråden. Denne statsråden stoppa det. Kvifor?
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Først vil jeg understreke at spørsmålet om oljeleting, TFO-er, som er hovedinngangen på spørsmålet fra representanten Fylkesnes, ligger til olje- og energiministerens konstitusjonelle ansvar. Når det er sagt, er det viktig for meg å slå fast at for fiskeri- og havministeren er det helt avgjørende at fiskeriinteressene ivaretas, uansett hva slags andre næringer i havet det er snakk om. Det at man tar en ny TFO-runde, er vel neppe noe som overrasker denne forsamlingen. Det som allerede er avklart, er at det ikke blir en ny konsesjonsrunde, men det å utforske videre i modne områder er en del av regjeringens politikk som jeg oppfatter har bred oppslutning i denne salen.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Vi har en lang og god historie der de største funnene handler om at vi er rimelig gode på sameksistens i landet vårt. Det er grunnlaget for at vi har klart å utvikle en verdensledende petroleumsindustri samtidig som vi i fjor satte ny rekord i sjømateksport. Vi har en god forvaltning som samhandler godt. Mitt ansvar er å se til at fiskeriene har de utviklingsmulighetene som de skal ha. Gjennom de siste 50 år har vi utviklet en havbruksnæring som bidrar tungt til lys i husene, til arbeidsplasser i kystsamfunnene og til to tredjedeler av sjømateksporten. Ja, det er viktig å være føre var, det er viktig å passe på, men jeg mener at vi gjennom en lang historie har vist at næringer kan sameksistere i havområdene våre.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Først: Hvis representanten ønsker å sitere meg på hva jeg sa, vil jeg anmode han om at jeg blir gjengitt på hva jeg faktisk sa. Jeg har aldri tatt til orde for at vi er vanvittig gode på sameksistens. Jeg ordla meg ganske annerledes. Det er også sånn at hvis vi ser bakover, har vi mange gode eksempler på hvordan vi får sameksistens til å fungere godt, men vi har også eksempler på at det ikke fungerer. Det må vi lære av, men i stort vil jeg si at vi er gode på det, og det er en kompetanse, en kunnskap og en kultur som jeg ønsker at vi skal arbeide videre med. Så er det nok en avstand mellom SV og regjeringspartiene knyttet til hvordan man ser på framtiden for norsk olje- og gassnæring. Regjeringen har slått fast at vi ønsker å utvikle – ikke avvikle – og bygge ny industri på skuldrene til olje- og gassnæringen. Det er nok sånn at når vi gjør opp statsbudsjett, må vi ikke bare passe på at utgiftene strekker til – vi skal også ha næringer nok til å ha en inntektsside som henger i hop med dette.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Til det representanten Knag Fylkesnes uttrykker om ambisjonene for norsk fiskerinæring, kan jeg ikke si annet enn at det deler jeg fullt ut. Vi kan skape mer. Norske fiskerier vil kunne bidra mer til felleskapet i framtiden. Men jeg er også helt sikker på at vi må utvikle nye næringer i havet. Vi vet alle sammen at oljealderen på et eller annet tidspunkt er over, og da må vi klare å utnytte de mulighetene som ligger også for andre næringer i havet. Vi kan skaffe mer klimavennlig mat til en verdensbefolkning som vokser, vi kan skape mer energi fra havet. Mulighetene er store. Jeg har fått et stort ansvar med å skulle legge fram og utvikle næringsplaner for de norske havområdene. Det er et arbeid som vi skal i gang med. Til spørsmålet om havdeling har jeg en veldig klar holdning, og det er at det er greit med konkurranse også når man er ute på feltet, men konkurranse må skje i samme vektklasse. Så havdeling og det å sikre at kystflåten har tilgang til fjordene alene når det trekker fisk inn i fjordene, er viktig for meg, og det er et arbeid jeg også kommer til å følge opp videre.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Det er ikke sånn at denne statsråden stopper det. Vi må ha et system for havdeling der den minste flåten har førsteretten til å fiske i de områdene som er best egnet for den minste flåten. Noe av grunnen til at vi også har en stor havgående flåte, er at den kan hente inn disse ressursene også når det ikke er fisk tilgjengelig nær land, og for å sørge for at industrien vår kan ha tilgang til råstoff hele året. Så jeg er opptatt av det som handler om havdeling. Jeg tror nok at å gå så langt som at det ikke kan finnes en dispensasjonsadgang, er noe vi må se nærmere på, for målet er også at hele kvoten skal fiskes opp. Jeg deler fullt ut representanten Knag Fylkesnes’ holdning om at de minste fartøyene må ha en klar fortrinnsrett, og at det kun skal være når det er særlige grunner til det at man dispenserer for at den større flåten kan gå inn i fjordene.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Ansvaret som havminister kan uttrykkes på flere måter. To av dem er for det første at jeg konkret har ansvaret for det koordinerende arbeidet for å utvikle grønn skipsfart, og det andre handler om at jeg har et ansvar for å utvikle næringsplanene for Nordsjøen, Norskehavet og Barentshavet. Det opphever ikke sektoransvaret, men det gir meg et koordinerende ansvar på de områdene. Listen er ikke uuttømmelig. De to viktigste områdene som jeg arbeider med, er akkurat dette. Jeg tror at vi bare skal ta inn over oss, og det har vi nok gjort for lenge siden, at selv om havområdene våre er fem–seks ganger så store som landområdene, skal vi ikke drømme oss bort og tenke at vi unngår arealkonflikter og ulike næringsinteresser som støter mot hverandre i havområdene. Det må vi leve med. Det må vi løse på en på en god måte, og det er et ansvar som jeg kjenner veldig på.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Jeg har nesten ukentlig møter med aktører i fiskeri- og havbruksnæringen. Det er gode møter, der vi har en dagsorden som både departementet, statsråden og fiskeriorganisasjonene er med på å påvirke. Så de møtene vil fortsette på vanlig vis. Det er ikke for å skli unna, som er ordbruken antyder her, men jeg tror vi skal hegne om at det er den konstitusjonelt ansvarlige statsråden som svarer for Stortinget på konkrete problemstillinger som trekkes opp. Det er i alle fall en tilnærming som ikke jeg har tenkt til å utfordre.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Dette er et viktig område. Havbruksnæringen er viktig for Norge. Den gir høy verdiskaping, og den gir arbeidsplasser i Distrikts-Norge. Skal vi få til den veksten som regjeringen ønsker, og som jeg oppfatter at et bredt politisk flertall i denne salen ønsker, må vi øke bærekraften. Et element i det vil handle om å lykkes med havbruk til havs. Derfor er vi allerede i gang med arbeidet for et nytt regime for havbruk til havs. Det er et arbeid som har høy prioritet. Jeg kan gi en tidslinje på det arbeidet når vi er kommet noe lenger fram. For meg har det vært viktig å få det arbeidet i gang så raskt som mulig, og jeg er fornøyd med at det allerede er kommet i gang.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Det er flott å høre at utålmodigheten har økt etter at man gikk fra regjeringsposisjon til opposisjon, for dette er et arbeid som ikke var kommet i gang da jeg satte meg i statsrådsstolen. Det er i gang nå, så vi har skiftet takt. Jeg vil ha så høy framdrift som mulig for at dette kan komme på plass, og at havbruk til havs kan komme i gang. Så er det innenfor det som er definert som produksjonsområder, gode muligheter allerede i dag for å prøve ut havbruk i langt mer åpne områder enn det vi tradisjonelt har hatt. Det skjer faktisk «as we speak», så det er ikke sånn at vi står helt fast. Men jeg setter fart. Jeg vil også kunne informere Stortinget på egnet måte når vi har en tidsplan, og dette arbeidet har høy prioritet hos meg.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Vi skal sikre å ha god dialog. Vi har også veldig god dialog mellom de departementene som har ansvar på dette området. I de møtene jeg har hatt med fiskerinæringen, har det flere ganger blitt påpekt at de også har dårlige erfaringer. De følte seg lite ivaretatt knyttet til et av de prosjektene som den forrige regjeringen landet, så det er en jobb å gjøre for å sikre god sameksistens. Vi har også en tilnærming der vi ønsker å sjekke ut hvorvidt områder for havvind og områder for havbruk til havs kan overlappe, og at man også kan få det til der man har felles infrastruktur, der man sørger for at man også har et mindre arealbeslag. Men hensynet til fiskerinæringen vil alltid være viktig, og mitt mål er at vi ikke skal komme i den situasjonen som den forrige regjeringen gjorde, at det ligger igjen veldig dårlige eksempler på dårlig samhandling.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
For meg er det helt avgjørende at vi klarer å ivareta den tradisjonelle hvitfisknæringen når det skjer utvikling av nye næringer og når andre interesser knyttet til havet kommer til. Jeg mener vi har et godt utgangspunkt – vi har en god forvaltning og en sterk tradisjon for å få til sameksistens. Men vi har også eksempler på hvor dårlig det går når den sameksistensen ikke utøves. I regjeringen har vi en veldig god dialog og et godt samarbeid på tvers av de ulike departementene som har ansvar. I min rolle som fiskeri- og havminister ligger det tungt på meg at vi må klare å gjøre dette på best mulig måte, slik at man ikke fortrenger fiskerinæringen.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Vi vil vurdere flere kriterier. Det som handler om fiskehelse, vil være et viktig kriterium å vurdere for oss. Men kravene til hva som skal være kriterier i trafikklyssystemet, er ganske store. De må kunne fungere i et system som skal ha objektivitet i seg, og det skal være målbart, så det er mye som må på plass for at vi skal kunne lande hva som skal være de nye kriteriene i trafikklyssystemet. Men for meg er det helt grunnleggende at det som er det viktigste systemet vi har for å sørge for at framtidig vekst kommer i de områdene der miljøbelastningen er akseptabel, utvikles videre. Vi må være trygge på at det er et system som fungerer, som alle parter kan forholde seg til, som er rettferdig, og som gjør at vi oppnår målet om at den veksten vi får til, er bærekraftig.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2022-01-19:
Jeg følger opp der representanten Fylkesnes slapp. Norge har veldig høye ambisjoner når det gjelder bærekraftig havøkonomi, vern og bruk av havet, ikke minst etter initiativet som tidligere statsminister Erna Solberg tok. Men vi har også motstridende interesser som står opp mot hverandre. Derfor var jeg glad da jeg så at vi skulle få en egen havminister. Det som fortsatt er litt uklart, er hvordan havministerens konstitusjonelle ansvar faktisk er – og det hører vi på svarene som representanten Fylkesnes fikk nå. For konkret: Hvilken rolle har havministeren overordnet for å avklare utfordringer som vil oppstå på tvers av ulike fagområder? Og er det sånn å forstå at havministeren har det overordnede forvaltningsmessige ansvaret for disse avklaringene?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2022-01-19:
Vi skulle gjerne hatt ja eller nei på om statsråden ønsker å sette i gang med midlertidige tillatelser for havbruk til havs. Så vil jeg også spørre om de motstridende interessene som statsråden nå skal prøve å forene. Fiskerinæringen bidrar til over 18 000 årsverk langs kysten vår, og de opplever nå, hører vi, at fiskeområdene deres er under press. Ikke minst så vi det også i høringen om tildelingen av havvindområder. Nå vet vi at regjeringen er forsinket med tanke på utlysning på grunn av intern uenighet i regjeringen om kabel, men det krever nå klokskap for å sikre den sameksistensen vi er avhengig av for at vi ikke skal tape det verdiskapingspotensialet. Så hvordan har ministeren fulgt opp arbeidet i samarbeidsforumet for havvind? Og følger han opp også arbeidet med et havdialogforum for å sikre tettere dialog mellom kystkommuner, næringsliv, kunnskapsmiljøer og beslutningstakere i hav- og kystspørsmål?
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-01-19:
Eg vil fortsetje der hovudspørsmålet startar, nemlig rundt det at vi har ein havminister som det blir sagt har eit meir heilskapleg ansvar for havet, men som etter Venstres oppfatning sklir unna så snart det kjem opp konkrete problemstillingar der vi faktisk må gjere desse viktige avvegingane for havmiljøet, for fiskeressursar og for fiskarar. Eg konstaterer at vi ikkje får gode svar knytt til dei nye utvinningstillatingane for olje. Eg vil utfordre statsråden på ei anna sak. Det er spørsmålet om at Noreg, som eit av få land i verda, tillèt dumping av gruveavfall i sjøen. Der har no ei samla fiskeri- og havbruksnæring sterkt bønnfalle regjeringa om å ikkje gje dei tillatingane i Førdefjorden før konsekvensane for fiskeria er betydeleg betre kartlagt enn i dag. Dei har bedt regjeringa om eit møte. Statsrådens seier at han alltid vil stå opp for fiskeria. Vil statsråden i det minste seie ja til å møte ei samla fiskeri- og havbruksnæring for å belyse problema knytt til dumping av gruveavfall i havet?
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-01-19:
«Vil statsråden leggje til rette for at den varsla nasjonale tilskotsordninga for bedrifter med stor nedgang i omsetnad grunna skjenkestopp og andre smitteverntiltak også kan nyttast av små bedrifter med aktive eigarar som har omstilt drifta og halde hjula i gang gjennom 2021 med eit lite overskot for året samla, til dømes gjennom ikkje å ta ut løn eller å ta ut svært lite løn gjennom året frå eigaren si side?»
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-01-19:
Eg takkar for svaret. Eg er iallfall glad for at næringsministeren anerkjenner problemstillinga som her blir teken opp, og varslar at ein ønskjer å sjå på nokre ordningar som gjer at ein unngår å straffe dei dette gjeld, som faktisk er ganske mange. Det er ei gruppe som har jobba veldig hardt, nemleg dei små bedriftene, særleg i serveringsbransjen, som har aktive eigarar som har stått på året rundt for å sørgje for at bedriftene har det vesle overskotet som faktisk er nødvendig og rett å ha for bedrifter, for å kunne vere trygge og gå vidare. Men eg merkar meg likevel at når det gjeld å setje avgrensingar på overskot for dei store, er ein veldig høg og mørk og tydeleg, mens når det gjeld desse tilpassingane som skal kome, seier næringsministeren at ein vurderer det, ein vil sjå på det, ein vil kome tilbake til det. Eg trur veldig mange no lurar på: Kor raskt vil ein kome tilbake til det, og kva tilpassingar er det i praksis snakk om? Kva er tidsløpet for det statsråden her skisserer?
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-01-19:
Statsråden tek her atterhald om at Stortinget sluttar seg til dei ordningane regjeringa har føreslått. Frå Venstres ståstad kjem vi til å vere veldig tydelege på at vi skal ha på plass ei raus og god kompensasjonsordning, men ho skal vere utforma slik at det også blir utbetalt kompensasjon for små bedrifter med aktive eigarar, og dei bedriftene som har klart å gå med overskot, året sett under eitt, eller faktisk er nøydde til å ta ut utbyte for å betale formuesskatt eller andre ting, skal ikkje bli straffa. Eg håpar at stortingsfleirtalet, der også Arbeidarpartiet er med, kan vere tydelegare på det, at dette ikkje berre er noko som skal vurderast vidare framover, men at vi faktisk skal kome desse bedriftene i møte. For det blir ikkje opplevd som rimeleg at viss ein har klart å berge seg gjennom året under eitt, blir ein straffa for det. Dette skal vere ein kompensasjon for den konkrete perioden som smitteverntiltaka har gjeve. Eg vil då utfordre statsråden på bl.a.: Vil han kome f.eks. framlegg frå(presidenten klubber) NHO i møte, om å setje ein terskel(presidenten klubber igjen) for overskotet … (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Abid Raja (Venstre), 2022-01-19:
Jeg skal ta opp studentenes situasjon. Før jul møtte jeg studentenes representanter i Bergen, Trondheim og Kristiansand for å lytte til deres innspill hensyntatt den meget spesielle situasjonen vi alle er i, som også studentene har stått i, og fortsetter å stå i. Studentene beskriver i møtet med meg hvordan det å leve med store begrensninger har gått ut over studieprogresjon, sosialt liv og muligheten til å ta del i en normal studietid. Det de sier, bør bekymre flere enn meg. Med økt vaksinasjonsgrad og en mildere virusvariant har regjeringen signalisert at man letter på koronatiltakene. Det er bra, men samtidig hører vi at innføring av normal undervisning og normal tilstedeværelse for studentene lar vente på seg. Studentene har blitt hardt rammet under pandemien. Mange har sittet alene på små hybler, og mange har mistet jobben sin. Undersøkelser viser at nesten halvparten av studentene opplever alvorlige psykiske symptomplager, mindre faglig utbytte ved digital undervisning, og to av tre studenter har fått redusert undervisningstilbudet. Det er en tung og krevende situasjon for svært mange av våre studenter. Å få studentene tilbake på campus er derfor veldig viktig, og det haster, for nå trenger både studentene og alle de ansatte i utdanningssektoren en normal hverdag. Normalitet er ikke bare betryggende, men det gir også bedre faglig utbytte og sosiale forhold hvor vennskap og nære bånd kan utvikles. Under hele pandemien har universitetene og høyskolene vist at de er gode på smittevern. Mens videregående skoler og voksenopplæring etter betydelig press nå endelig er tilbake på grønt nivå og ikke trenger å forholde seg til 1-meteren, er det underlig at regjeringen anbefaler fortsatt å holde avstand på universiteter og høyskoler. Jeg vil derfor spørre statsråden: I lys av den langvarige, vanskelige situasjonen for studentene, har statsråden tenkt å ta aktive grep for å sørge for at studentene snarest kommer tilbake på campus som normalt? Og i så fall: Hvilke grep tenker statsråden å ta?
Abid Raja (Venstre), 2022-01-19:
Det er godt å høre at statsråden deler situasjonsbeskrivelsen, men spørsmålet mitt var om han hadde tenkt å ta noen aktive grep for å sørge for å bringe dem tilbake til campus, og hva slags grep. Det fikk jeg ikke med meg, iallfall. Man kan stille spørsmål ved om det egentlig er fornuftig at det for studentene nå er lettere å samles på pub enn i et kollokvierom eller i en forelesningssal. Vi i Venstre støtter puboppmykningen, men det bør være et paradoks – også for statsråden – at det er lettere å drikke øl sammen enn å studere sammen. Og dersom man skal ta smittevernfolkenes signaler på alvor, er studentene av de gruppene det er minst risiko rundt når de samles, altså 20-åringer med dobbel vaksine. Så for å ta et annet konkret spørsmål: Når vil statsråden sørge for mest mulig fysisk undervisning, også der det ikke er praktisk mulig å holde én meters avstand?
Abid Raja (Venstre), 2022-01-19:
Hvis jeg var statsråd, tror jeg at jeg ville være litt forsiktig med å sammenligne med den forrige situasjonen, da ingen i verden hadde noen erfaring med koronaviruset, da det rammet en hel verden på en veldig ekstrem måte, og da vi heller ikke hadde noen vaksinasjon, slik vi har nå. Den forrige smittesituasjonen, deltavarianten og det muterte viruset som oppsto, og den situasjonen vi står i nå, med omikron – som vi vet er mye mildere – og en vaksinasjonsgrad i Norge som vi vet er ekstremt høy, mener jeg ikke er helt sammenlignbare situasjoner. Det jeg savner, er en statsråd som faktisk kjemper for studentenes sak og målbærer dette. Men jeg får ikke svar på noen av de spørsmålene jeg har stilt, om statsråden har tenkt å ta noen aktive grep, både for å hjelpe dem tilbake på campus og for å legge til rette for mest mulig fysisk undervisning. Er det riktig forstått at statsråden ikke selv har tenkt å ta noen aktive grep for å sørge for å oppnå det jeg har tatt opp i disse spørsmålene?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2022-01-19:
Jeg tror vi alle deler bekymringen over den høye prisen som barn og ungdom har betalt, både sosialt og faglig, under pandemien. Jeg er enig i at det er viktig at både elever i skolen og ungdom på universitetet får mulighet til å komme tilbake, men det vi også har behov for, er en plan for hvordan vi skal hjelpe disse ungdommene over tid. Dette er påpekt av flere faglige rapporter og forskningsrapporter. Det er påpekt av koronakommisjonens første rapport. Det kommer nå et kull fra videregående skole som har hatt to år under pandemien, og som nå skal starte på universiteter og høyskoler til høsten. Så mitt spørsmål knytter seg til om regjeringen vil lage en plan for hvordan ungdom og barn kan følges opp over tid, både sosialt og faglig, for å håndtere de dype sårene som pandemien har skapt for mange.
Olve Grotle (Høyre), 2022-01-19:
Tidlegare denne månaden kom det nye eksporttal som viser eventyrlege tal for norsk eksport av sjømat i 2021. Totalt eksporterte Noreg 3,1 millionar tonn sjømat til ein verdi av over 120 mrd. kr. Havbruket utgjorde 71 pst. av eksportverdien, mens volumet utgjorde 44 pst. Potensialet for vekst er også enormt, særleg når det gjeld havbruk. Gjer vi dei rette tinga her, kan vi auke produksjonen mange gonger fram mot 2050. Høgre er svært opptatt av at vi greier å utløyse det enorme potensialet vi har, at næringa òg i framtida kan skape enorme verdiar, produsere god og sunn mat og oppretthalde Noregs posisjon som verdas nest største eksportør av sjømat. Skal vi greie dette, må vi leggje til rette for vekst, utvikling og modernisering. Samtidig må vi greie å handtere dei ulike fiskehelse- og miljøutfordringane næringa har, som lakselus, avfallsutfordringar og arealkonflikt. Måndag 7. desember 2020 la professor Ragnar Tveterås ved Universitet i Stavanger fram rapporten Verdiskapingspotensiale og veikart for havbruk til havs. Denne og andre rapportar viser at moglegheitene og potensialet for havbruk til havs er svært store. Regjeringa Solberg har vore tydelege på at ein ønskjer å leggje til rette for havbruk til havs og har over fleire år arbeidd godt med å leggje fundament for eit regulatorisk grunnlag. Slikt juridisk nybrottsarbeid tek tid, og dei juridiske rammevilkåra er enno ikkje på plass. Rett nok gjeld dei fleste relevante lovene også i norsk økonomisk sone, men det er nødvendig å få eigne reglar som er særleg tilpassa havbruk til havs. Spørsmålet til statsråden er difor: Kan statsråden seie noko om kva tid eit slikt regulatorisk grunnlag – eller regelverk, om ein vil – vil kome på plass, og i det minste i alle fall kva tidsplan det blir arbeidd etter?
Olve Grotle (Høyre), 2022-01-19:
For havbruksnæringa er det viktig å få dette på plass så raskt som råd, av mange grunnar. Fleire av oppdrettsselskapa er alt i gang, men for å satse vidare treng næringsaktørane føreseielege og avklarte rammer. Dei står no overfor store investeringar utan å heilt vite kva reglar og rammevilkår som skal gjelde for denne typen verksemd. Eg er difor ikkje fornøgd med at statsråden ikkje i dag kan gje ein tidshorisont. Spørsmålet blir difor: For å ikkje tape tid og posisjon i næringa, er regjeringa i så fall innstilt på å etablere ei mellombels tillatingsordning fram til ei endeleg kjem på plass?
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-01-19:
Det er interessant at den samme regjeringen som nå deler ut 53 nye letetillatelser for oljeboring, samtidig går inn for en storstilt havvindutbygging, med klimaargumentet i fremste rekke. Begge disse satsingene tar av havet. Det samme gjør planene om å bruke 56 000 km 2 til nye skytefelt. På toppen av dette kommer planene om havbruk til havs. Man hører ofte at man må gi næringslivet og de som har investert, forutsigbarhet, og da blir spørsmålet til statsråden: Når alle disse arealkrevende planene ser ut til å bli realisert, hvor blir det av forutsigbarheten for den tradisjonelle, konvensjonelle hvitfisknæringen, som taper arealer plan for plan?
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-01-19:
Jeg takker for svaret og skal nå gå til det som var hovedspørsmålet fra representanten Olve Grotle, om havbruk til havs. Nå har vi fått de første offshore havbruksinstallasjonene, bl.a. en havfarm som ligger i Hadsel i Nordland, hvor det i de to utsettene man har hatt, har vært svært stor dødelighet – nesten 30 pst. Dette er et stort problem for ikke bare offshore havbruk, men for hele næringen. I 2020 ble det registrert 52 millioner døde laks i denne næringen. Dette er tall fra Veterinærinstituttet. Vi leser samtidig i Hurdalsplattformen at regjeringen åpner for at man skal se på flere kriterier for trafikklyssystemet, som i dag utelukkende handler om lakselus. Vil dødelighet kunne være et kriterium i et nytt system?
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-01-19:
«I Hurdalsplattformen lover regjeringen å stoppe frislippet i drosjenæringen. Det samme lovet Arbeiderpartiet i sin «100-dagersplan for en ny regjering». Nå er det snart gått 100 dager, men noe forslag er ikke lagt på bordet. Regjeringen har bare sagt at arbeidet har startet, men uten å konkretisere hva som faktisk vurderes, eller hvor lang tid det skal ta. Samtidig er det klart at det er flertall på Stortinget for å stoppe frislippet. Når vil regjeringen legge frem et konkret forslag for å stoppe frislippet i drosjenæringen?»
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-01-19:
Jeg må bare minne om at både Norges Taxiforbund og store deler av fagbevegelsen har kalt dette for en oppskrift på sosial dumping. Det legger press på lønns- og arbeidsvilkår for dem som allerede var i næringen. Siden denne reformen ble innført, er over 4 600 nye løyver gitt. Tallet er fra årsskiftet. Ser statsråden for seg at dette kan reverseres, eller vil man bare si nei til ytterligere frislipp?
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-01-19:
Det står i Arbeiderpartiets 100-dagersplan for ny regjering at dette frislippet skal stanses, så jeg tar tak i tråden vi begynte med her. Jeg skjønner at man snakker om utredninger og den slags. Men vil det ta et halvt år, vil det ta ett år, eller vil det ta to år? Når kan man forvente en revers i taxireformen?
Margret Hagerup (Høyre), 2022-01-19:
Vi er fremdeles i en pandemi. Heldigvis faller ledigheten, og flere kommer i jobb. Nå er det viktig å fortsette Solberg-regjeringens arbeid med kompetansereformen «Lære hele livet» for å sikre at vi har rett kompetanse på rett plass, for å styrke konkurransekraften i årene som kommer. NHOs kompetansebarometer melder om at seks av ti medlemsbedrifter mangler arbeidskraft med rett kompetanse. Så det haster. Vi må legge til rette for at den enkelte kan velge å ta utdanning, og at det finnes nok relevante og fleksible utdanningstilbud som kan kombineres med jobb. Det første er tatt tak i ved å gjøre Lånekassen mer tilgjengelig for voksne som ønsker å ta utdanning. Det andre handler om å gjøre det enklere for institusjonene å opprette studiepoenggivende utdanning med egenbetaling rettet mot arbeidstakere. Endringer knyttet til å kunne gjenbruke innhold fra ordinære studietilbud for å utvikle utdanningstilbud med egenbetaling har vært viktig for å gjøre det enklere å få på plass flere tilbud. Denne uken meldte imidlertid statsråden at de varslede endringene i egenbetalingsforskriften som skulle trådt i kraft fra 1. januar i år, er utsatt til neste år. Det er interessant å få vite mer om vurderingene som er gjort bak denne beslutningen, som gjør at en velger å utsette nye regler om egenbetaling. Kan statsråden redegjøre for de eventuelle endringene regjeringen vurderer knyttet til egenbetalingsforskriften, og videre om deler av forskriftsendringene som omhandler muligheter for å gjenbruke undervisningsopplegg, kan gjennomføres som planlagt?
Margret Hagerup (Høyre), 2022-01-19:
Det forundrer meg ikke at sektoren ikke har dårlig tid, men det forundrer meg litt at statsråden ikke har dårlig tid, for næringslivet, der en har arbeidstakere som ikke får den rette kompetansen, er de som melder dette behovet. Da er det tankevekkende at det første regjeringen gjør, er å utsette noe som kan utfordre universitets- og høyskolesektoren til å åpne for denne typen utdanningsløp. For det finnes i dag for få videreutdanningstilbud rettet mot næringslivets behov, og de trenger skreddersøm gjennom både små og store fleksible program som kan kombineres med jobb og familieliv. Norsk arbeidsliv stiller høye krav til arbeidstakernes kunnskap og kompetanse. Det er også et av våre fremste fortrinn. Vi må da sørge for muligheten for oppdatert og formalisert kompetanse, og det må finnes et tilbud som treffer alle. Det haster, også i universitets- og høyskolesektoren, så derfor vil jeg spørre statsråden: Hvordan vil regjeringen sikre at høyere utdanning blir tilgjengelig for personer som allerede står i arbeid, og at universitetene og høyskolene lettere kan opprette utdanningstilbud for dem som står i jobb?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-01-19:
«I valgkampen la Arbeiderpartiet fram en 100-dagersplan med 40 forslag som den nåværende statsministerens parti ville jobbe for at en ny regjering skulle legge fram innen 100 dager. Den 22. januar har Støre-regjeringen sittet i 100 dager. Deler av planen er gjennomført, mens flere punkter bare er fulgt opp i delvis eller liten grad. Det er flere punkter som burde vært gjennomført. Hvordan vil statsministeren sikre den handlekraften som trengs for å oppfylle 100-dagersplanen, og når ser statsministeren for seg at 100-dagersplanen vil være oppfylt?»
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-01-19:
Man skal lytte til selvskryt, det kommer gjerne fra hjertet. Rødt støtter mange av punktene i 100-dagersplanen, og det er bra at regjeringen leverer gode forslag, sist nå med å skulle hive ut bemanningsbyråene fra byggeplassene rundt Oslofjorden – viktig. Men så er mange utålmodige. I høst gjorde venstresiden et rekordvalg med et historisk sterkt flertall for en ny og mer rettferdig kurs for landet, som det står i Hurdalsplattformen. Det står 100 mandater bak skiftet, som regjeringen i større grad kunne mobilisert for å sikre handlekraft for renholdere, taxisjåfører – for alle som trenger en tannhelsereform og sterk felles velferd i hele landet. Så spørsmålet blir: Hvordan vil regjeringen bruke det store flertallet for å sikre mer kraft og tydeligere retning gjennom perioden?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-01-19:
Rødt setter makt og innflytelse foran posisjoner. Det er vår posisjon. Vi ønsker å få til stor forandring i Norge og ønsker å presse og dytte regjeringen i riktig retning for å få gjennomført den forandringen som et stort flertall har stemt fram i høstens valg. Et eksempel på det er løftene som ble gitt fra flere hold om gratis tannhelse – her får bare noen få årskull 50 pst. rabatt – og det er det med å omfordele fra dem som kjøper de dyreste elbilene, til dem som bor i deler av landet uten noen reell mulighet til å bruke elbil. I går ble Støre sitert i VG på at det aldri var målet å komme i mål med alle 100-dagersplanene. Men valgløfter som er konkrete og har en tidsfrist, forplikter. Så hvordan vil regjeringen levere forslag på de punktene som ikke ble prioritert i budsjettet?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Eg takkar for spørsmålet og anledninga til å snakka om Arbeidarpartiets politikk. Som representanten Moxnes sikkert er kjend med, er det jo Hurdalsplattforma – som regjeringa har lagt fram for Stortinget – me skal regjera på. Der finn representanten naturleg nok Arbeidarpartiet og Senterpartiet sine viktigaste saker. Eg snakkar gjerne om korleis regjeringa har brukt dei snart første 100 dagane. For eksempel har me lovt meir rettferdige skattar, der dei som har mest, skal betala meir i skatt, inkludert at me skal skjerma dei med inntekter under 750 000 kr. Det løftet har med halde. Me lovde ei dobling av fagforeiningsfrådraget. Det har me lagt fram, det er vedteke av Stortinget at skal bli gjennomført. Me lovde òg ein auke i pendlarfrådraget, sånn at eigenandelen skulle ned til 15 000 kr – men her er eg nøydd til å melda at me overoppfyller. Eigenandelen er no endå lågare, han er på 14 000 kr, altså ein tusenlapp meir enn det me eigentleg hadde lovt. Det betyr noko for lommeboka, det betyr noko for kvardagsutgiftene for ganske mange vanleg levde liv rundt om i landet. Det same gjeld òg for reduserte barnehageprisar, med 2 800 kr, som òg er foreslått og vedteke i Stortinget. Det betyr meir rettferd, det betyr meir sosial fordeling. Det viser veldig tydeleg at landet har fått ei arbeidarpartileidd regjering, som òg har gitt landet ein ny kurs. På mitt eige felt har det òg skjedd viktige endringar. Storreingjeringa i arbeidslivet er i gang. Forslaget om å fjerna det generelle høvet til mellombelse tilsetjingar er lagt fram. Forslaget om å gjeninnføra kollektiv søksmålsrett er rett rundt hjørnet, det kjem snart. Forslaget om å stramma tydeleg inn på bruken av innleigd arbeidskraft er no ute på høyring. Det same gjeld det å styrkja retten til heiltid, det har me òg sendt ut på høyring. I lag med venene våre i SV har me òg gått laus på dei usosiale kutta frå Høgre og venene deira. Me har gjeninnført feriepengar for arbeidsledige. Me har retta opp igjen kutta i brillestøtte til barn. Me har òg hindra at folk på arbeidsavklaringspengeordninga har falle ut av ordninga under pandemien. I dag er det onsdag, og på laurdag har regjeringa sete i 100 dagar. Denne regjeringa jobbar fulle veker, så her kan det framleis koma leveransar i form av forslag. Men dei verkelege endringane er dei som vert skapte nær folk over heile landet – og at dei kan sjå at det no er ei tydeleg ny retning for landet, at det er ei regjering som har andre prioriteringar enn Erna Solberg, som gjorde dei rikaste endå rikare. Den handlekrafta trur eg at eg trygt på vegner av statsministeren kan lova at framleis skal prega denne regjeringa sitt arbeid òg framover.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Eg må innrømma at dette skrytet kom òg frå hjernen, men det kan godt henda at hjartet var involvert, for det er klart at dette er saker som betyr noko for veldig mange menneske rundt om i landet vårt. Så må eg minna om at Raudt var det einaste partiet som gjekk til val på at dei ikkje ville i regjering, at dei ikkje ville ha makt, at dei ikkje ville ha ansvar. Så er det sånn at regjeringa er utøvande myndigheit, det veit jo Moxnes, og det er i den utøvinga handlekrafta ligg, i det å kunne jobba fram og leggja fram forslag som betyr noko for vanleg levde liv rundt om i landet. Det har me vist at me gjer, me har vist det på sentrale område, me har vist at me følgjer opp store delar av det som utgjer 100-dagarsplanen. Og eg minner om at det framleis er nokre dagar igjen for å levera ein del av det som representanten spør etter. Når representanten sjølv seier at det er ein del ting i 100-dagarsplanen han kan støtta, synest eg det er gledeleg. Det håpar eg at òg andre parti kan gjera.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Representanten frå Raudt må sjølvsagt få meina at posisjon er uviktig, men posisjon har òg noko med makt å gjera. Eg berre registrerer at partiet Raudt har valt å gå til val på at dei ikkje vil ta det ansvaret som utøving av makt inneber – det å sitja i regjering, utarbeida forslag og leggja dei fram, sånn som Arbeidarpartiet og Senterpartiet har gjort mykje i samarbeid med SV på Stortinget. Det er som sagt laurdag som er 100-dagarsdatoen vår. Det betyr at me kan rekna med at det er nokre saker til som vil kunna verta leverte i løpet av dei neste dagane òg. Det har vore viktig for meg og alle andre som har stått med 100-dagarsplanen i handa – delt han ut og vore opptatt av å få han gjennomført – og ikkje minst for alle dei som har tatt imot han og har hatt forventningar til oss, at dette er noko me kjem til å prioritera. Det kan eg forsikra om at me gjer. Det viser òg Hurdalsplattforma. Majoriteten av det som står i 100-dagarsplanen, vert spegla i regjeringsplattforma.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Undersøkingar tyder på at det skjer brot på reglane om innleige frå bemanningsføretak i delar av arbeidslivet. Slike brot er uheldige, ikkje berre for den enkelte arbeidstakaren, men dei kan òg ha samfunnskonsekvensar. Det er noko av grunnen til at regjeringa har varsla at kollektiv søksmålsrett for fagforeiningar ved ulovleg innleige skal innførast igjen, på same måten som den retten fanst tidlegare. Forslaget er ein del av ein samla politikk som handlar om å fremja faste tilsettingar, direkte i verksemdene, styrkja det organiserte arbeidslivet og kjempa ned sosial dumping og arbeidslivskriminalitet. Det er den særlege maktubalansen som finst i forholdet mellom ein som er leigd inn, på den eine sida, og innleigeverksemda og bemanningsføretaket på den andre sida, som òg er med på å skapa behovet for kollektiv søksmålsrett. Dette er arbeidstakarar som gjerne har kortvarige kontraktar, og som i frykt for å mista nye oppdrag kan vera engstelege for å ta opp sakar som handlar om brot på reglar eller at helse, miljø og sikkerheit ikkje er tilstrekkeleg vareteke. Eg har i alle fall sjølv møtt folk som har fortalt at dei har kvidd seg for å ta opp at dei ønskjer å driva med fagforeiningsarbeid, fordi dei har vore leigde inn, og dei har vore redde for å mista oppdrag dersom det vart kjent i verksemda at dei ønskjer at fleire skal vera organiserte. Me veit òg at få blant dei innleigde er organiserte, og det kan på mange måtar vera krevjande å gå til søksmål på eiga hand. Eg trur ikkje me kan forventa at ulovleg innleige vert utfordra av uorganiserte med kortvarige innleigeforhold som er bekymra for kontrakten sin. Til det som representanten Molberg tek opp, vil eg understreka at me er godt kjende med argumentet om at ikkje alle som er innleigde, nødvendigvis ønskjer eit søksmål om sitt eige innleigeforhold. Det har sjølvsagt òg vore vurdert. Når me likevel ønskjer reglar her, handlar det bl.a. om at bruken av innleige har konsekvensar for heile arbeidslivet. Kollektiv søksmålsrett skal vareta omsyn til og utøva interessene til den enkelte innleigde i ein konkret sak. Det handlar til sjuande og sist om kva slags arbeidsliv me ønskjer å ha, og ikkje minst om å kunna beskytta den enkelte mot å måtta stå i eit slikt søksmål sjølv, noko som kan vera ein svært belastande situasjon. Ein må ikkje gløyma at ein slik regel i all hovudsak vert anteken å vera ein fordel for den innleigde. Det er ei oppfølging frå fagforeininga si side som kan bidra til at ein vert fast tilsett, eller at ein får erstatning som arbeidstakar. Det er òg grunn til å tru at den innleigde og fagforeiningane i dei aller fleste tilfella òg vil ha felles interesser i å avklara om innleigeforholdet er ulovleg eller ikkje. Det er noko av grunnen til at regjeringa meiner at forslaget er både nødvendig og godt grunngjeve.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Når representanten Molberg minner om at det var ein grunn til at den førre statsministeren fjerna denne regelen, vil eg minna representanten om at det var ein grunn til at han vart innført i utgangspunktet. Representanten Molberg refererer til eitt høyringsinnspel frå éin aktør, men eg er nysgjerrig på kva representanten Molberg og partiet Høgre meiner om f.eks. Arbeidstilsynet og Petroleumstilsynet, som veldig tydeleg i høyringsinnspela sine gjev tilbakemelding om at det er vanskeleg å føra tilsyn med lovgrunnlaget for innleige, at det er vanskeleg å oppdaga forhold som handlar om ulovleg innleige. Dei ønskjer kollektiv søksmålsrett velkommen som eit verkemiddel. Eg skulle gjerne òg ha visst kva representanten Molberg tenkjer om at f.eks. ein viktig og seriøs aktør som Statsbygg sjølv fortel, etter ein gjennomgang av 40 av kontraktane sine, at det har vist seg at i 50 pst. av tilfella var det sjølv for dei vanskeleg å gjera greie for lovgrunnlaget for innleigeforholdet. Viser ikkje det på ein veldig tydeleg måte at det er behov for at ein har større systematikk omkring oppfølginga av ulovleg innleige?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Eg må innrømma at eg synest det er litt provoserande når ein representant frå Høgre seier at dette kan ein løysa med økt tilsyn. Har ho ikkje lest årsrapportane til Arbeidstilsynet gjennom dei siste åra mens Erna Solberg har sete i regjering? Har ho ikkje sett at det har vore ei utvikling der som ikkje nødvendigvis gjer det enklare å oppdaga forhold som ulovleg innleige? Det er òg ganske provoserande å høyra representanten Molberg snakka om at fagforeiningane kan ha ei rolle i staden for gjennom kollektiv søksmålsrett, når den førre regjeringa jo gjorde det dyrare å vera fagorganisert gjennom dei åtte åra dei styrte dette landet, mens me òg har styrkt posisjonen til fagforeiningane, ved å føreslå å dobla fagforeiningsfrådraget nå i løpet av to år. Det er klart at det organiserte arbeidslivet er ein del av førstelinjeforsvaret mot useriøse verksemder, og kollektiv søksmålsrett vil vera med på å styrkja det. Eg har lagt stor vekt på dei tilbakemeldingane me har fått frå – eg haldt på å seia våre eigne tilsyn – Arbeidstilsynet og Petroleumstilsynet, som etterlyser dette og seier at dette vil vera eit viktig verkemiddel.
Anna Molberg (Høyre), 2022-01-19:
«Regjeringen har varslet at kollektiv søksmålsrett for fagforeninger ved ulovlig innleie skal gjeninnføres. Dette innebærer at både medlemmer og ikke-medlemmer kan oppleve at fagforeningen går til søksmål på bakgrunn av deres arbeidsforhold. Ser statsråden noen problemer med at en fagforening kan ta ut søksmål på vegne av noen som kanskje ikke ønsker det?»
Anna Molberg (Høyre), 2022-01-19:
Jeg takker for svaret. Jeg forstår også innvendingene statsråden har til dette. Men det var jo en grunn til at regjeringen Solberg fjernet adgangen til at fagforeninger kunne ta ut søksmål. Bakgrunnen for det var ganske enkelt at det er betenkelig at en annen enn den søksmålet gjelder, kan gå til sak på vegne av noen som kanskje ikke ønsker det. Advokatforeningen har vært helt tydelig på at en slik regel kan bryte med retten til en rettferdig rettergang, og den kan bryte med Den europeiske menneskerettskonvensjon artikkel 11, om negativ organisasjonsfrihet. Representanten Mímir Kristjánson har tidligere i denne salen referert til forfatteren Franz Kafka, og jeg tillater meg å gjøre det samme. Jeg minner om at Kafka har skrevet en hel roman om hvordan det er for et menneske å oppleve å være en del av en rettsprosess som man ikke har bedt om. Vil statsråden i det minste vurdere å moderere forslaget, slik at kun de som er medlem av fagforeningen, blir omfattet av søksmålet?
Anna Molberg (Høyre), 2022-01-19:
Jeg synes Advokatforeningen er en særskilt tung instans som man bør legge vekt på, særlig når det kommer til de prinsipielle sidene av dette spørsmålet. La meg presisere at statsråden og jeg deler ønsket om å slå ned på useriøse aktører i arbeidslivet og ulovlig innleie. Det er jo i dag mange måter vi kan forfølge dette på, bl.a. kan økt tilsyn være en mulighet, og den enkelte kan gjennom sin fagforening også få rettslig bistand til å gå til søksmål. Domstolene har heller ikke avvist at fagforeninger kan fremme søksmål etter de alminnelige reglene i tvisteloven på vegne av sine medlemmer. Så mitt siste spørsmål til statsråden er: Hvorfor anser ikke regjeringen dagens virkemidler som å være tilstrekkelige, når alternativet er å innføre en regel som kan oppleves ganske inngripende for dem som ikke ønsker å saksøke arbeidsgiveren sin?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-01-19:
«I Arbeiderpartiets 100-dagersplan for en ny regjering står det at regjeringen skal legge frem forslag om å avslutte privatiseringen av renholdet i Forsvaret innen 100 dager. Hva er status for dette forslaget, og kan regjeringen garantere at det vil skje gjennom virksomhetsoverdragelse, i samråd med fagbevegelsen og på en måte som ivaretar de ansattes rettigheter og bedrer renholdet i Forsvaret?»
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-01-19:
Jeg takker for svaret fra statsråden, og jeg er glad for at regjeringen i Hurdalsplattformen har gjort det klart at renholdet i Forsvaret skal tas tilbake. Dette er en privatiseringsprosess som har vært så ulykkelig at flere bygg i Forsvaret måtte stenges fordi de var for skitne, og så ulykkelig at den foregående forsvarsministeren, Frank Bakke-Jensen fra Høyre, på et tidspunkt tok tilbake renholdet på sine egne kontorer fordi han ikke var fornøyd, mens ISS fortsatte å vaske for resten av Forsvaret. Det er en grunn til at vi er utålmodige – ikke bare i Rødt, men også blant dem som arbeider med renhold i Forsvaret. Jeg vil prøve å spørre statsråden igjen: Når er det mulig å forvente at det kan komme en beslutning som sikrer at disse blir tatt tilbake i offentlig regi?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-01-19:
Jeg takker nok en gang for svaret. Jeg er ikke i tvil om at regjeringen gikk raskt i gang med dette arbeidet. Det er helt riktig som statsråden påpeker, at i slike kontrakter er det en viss oppsigelsestid. Det er derfor det er litt underlig å forelegge for velgerne at dette skal kunne gjøres innen 100 dager, men det forstår jeg at det ikke er statsråden som skal lastes for, ettersom han kommer fra Senterpartiet. Det konkrete spørsmål i denne sammenheng, er: Hva er «noe tid»? Hva er tidsfristen man venter på – hvilke oppsigelsestider er det vi snakker om? Når kan vi forvente at dette løftet som regjeringen, både Senterpartiet og Arbeiderpartiet, og Hurdalsplattformen har kommet med, kan bli gjennomført?
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-01-19:
«Senterpartiet skyver folket foran seg når de ønsker å oppløse Troms og Finnmark. Det fremstår som et paradoks at Senterpartiet er motstander av regionreformen, tilsynelatende kun fordi Stortinget fattet et vedtak som Senterpartiet var uenige i på det tidspunktet, mens deres egen Åslaug Haga la mye prestisje i en liknende regionreform, som ble skrotet av Stortinget. Er det slik at Senterpartiet egentlig er for fylkessammenslåinger og dermed ikke prinsipiell motstander av sammenslåingen av Troms og Finnmark, men motstander av måten det skjedde på?»