trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-09:
Psykiske plagar og lidingar utgjer ei av dei største helse- og samfunnsmessige utfordringane i Noreg. Opp mot halvparten av innbyggjarane utviklar psykiske helseproblem i løpet av livet, og det i eit omfang som tilseier behov for kvalifisert hjelp. Mellom 15 og 20 pst. av barn og unge i Noreg har nedsett funksjon på grunn av psykiske vanskar. Verdas helseorganisasjon anslår at psykiske lidingar vil vera den viktigaste årsaka til sjukdomsbelastningar i vestlege land i 2020. Opptrappingsplanen for psykisk helse varte i ti år og vart avslutta i 2008, og øyremerkte midlar gjekk så inn i kommuneramma. I løpet av opptrappingsplanen skjedde det ei betydeleg opptrapping av tenestetilbodet i kommunane, men evalueringa av opptrappingsplanen viste framleis udekte behov for kommunale tenester på feltet psykisk helse. Helsedirektoratet har sidan påpeika at kommunane særleg no treng å styrkja lågterskeltilbodet til innbyggjarane, rekruttera fleire psykologar, inkludera fastlegen meir i det tverrfaglege psykiske helsearbeidet og sikra betre fagleg kvalitet i tiltaka. Det er no snart seks år sidan opptrappingsplanen vart avslutta. Senterpartiet har desse åra følgt utviklinga i kommunesektoren nøye på dette området. Ifølgje SINTEFs rapport hausten 2013 auka årsverkinnsatsen i kommunalt psykisk helsearbeid sterkt gjennom opptrappingsplanen, men det har ikkje vore vekst i kommunane på dette området sidan 2007. Når utviklinga i spesialisthelsetenesta samtidig går i retning av kortare døgnopphald, sterk auking i poliklinisk behandling og meir ambulant verksemd, betyr det at pasientar vert raskare skrivne ut frå sjukehus, utan at kommunane brukar fleire årsverk til kommunalt psykisk helsearbeid. Senterpartiet er sterkt bekymra for regjeringa sin manglande vilje til å satsa på psykisk helsearbeid i kommunane. Det er svært alvorleg at nedbygging av døgnplassar i psykisk helsevern skjer utan at kommunane byggjer opp tilsvarande tilbod lokalt. Dette går ut over pasientane. Regjeringa sine lovnader om at psykisk helsearbeid i kommunane skal styrkjast, er langt frå forpliktande nok. Senterpartiet har fremja forslag om ein femårig kommunal opptrappingsplan for psykisk helse. I Senterpartiet sitt alternative statsbudsjett prioriterer vi 400 mill. kr med øyremerkte midlar til ein slik kommunal opptrappingsplan i 2015. I tillegg til dette føreslår vi 200 mill. kr meir til skulehelsetenesta enn det regjeringa føreslo. Samtidig fremjar vi forslag om ein stopp i spesialisthelsetenesta si nedbygging av døgnplassar i psykiatrien, iallfall inntil tilbodet i kommunane er styrkt gjennom ein ny opptrappingsplan. Dessverre registrerer vi at regjeringa og samarbeidspartia vil ha ein opptrappingsplan når det gjeld rus, men stemmer imot forslag om ein ny opptrappingsplan for psykisk helse i kommunane.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-09:
Dette har vorte ein debatt om økonomien til storbyane. Eg har hatt den æra å sitja i Bergen bystyre i seks år før eg vart valt inn på Stortinget. Der var i si tid Høgre–Framstegsparti-byrådet veldig flinke til å skulda på den raud-grøne regjeringa for alt som gjekk gale i byen, og særleg skulda dei på Senterpartiet som sat og styrte Kommunaldepartementet. Så eg er kjend med den kritikken som har kome her i dag. Den som fekk meg til å ta ordet, var representanten Frank J. Jenssen, som sa noko slikt som at Arbeidarpartiet måtte vera glad for å verta kvitt Senterpartiet i Kommunaldepartementet, og særleg vart Bergen og Stavanger brukte som eksempel på kor mykje betre det gjekk utan oss. Eg veit at Senterpartiet si kommuneramme ville betydd 114 mill. kr meir, dersom eg hugsar riktig, til Bergen i forhold til regjeringa sitt opplegg. Bergens Tidende melder òg om at dette ikkje berre gjeld Bergen. Tre av fire kommunar på Vestlandet melder om kutt i velferdstilbodet sitt neste år. Så vi kan stå her og diskutera kva som er rett, men det er eit faktum ute i kommunane. Så tilbake til Bergen. Eg synest at ein kan vera litt etterretteleg når ein snakkar om storbyane og kva som skjedde då Senterpartiet styrte. Med vårt opplegg vert det meir til Bergen. Når det gjeld Bergen, trur eg at dersom vårt opplegg hadde vorte vedtatt, hadde Høgre og Framstegspartiet syntest det var ganske kjærkome, for der er det slik at byrådet av Høgre og Framstegspartiet igjen innfører eigedomsskatt på grunn av at kommuneøkonomien ikkje er tilstrekkeleg til at ein klarer å få budsjettet til å gå i hop. Det var mi tilbakemelding i høve til det ein seier når ein snakkar om storbyane sin økonomi under denne regjeringa og den førre regjeringa.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-09:
Eg skal berre retta opp ein feil eg gjorde sjølv frå talarstolen då eg sa at Bergen kommune fekk 114 mill. kr meir med opplegget vårt. Det rette talet er 126 mill. kr. Oslo får 303 mill. kr meir med vår modell, Trondheim 79 mill. kr meir og Stavanger 64 mill. kr meir. Det viser at då Senterpartiet forsvann frå regjeringa, frå Kommunaldepartementet, vart det forverring i økonomien for storbykommunane i Noreg.
Sveinung Stensland (Høyre), 2014-12-09:
Utviklingen i Russland har gått i autoritær retning. Russlands folkerettsstridige handlinger og maktbruk i Ukraina har utløst en alvorlig sikkerhetspolitisk situasjon i Europa, som også har følger for Norges forhold til Russland. Det er i vår interesse å videreføre mye av det praktiske samarbeidet med Russland i de norske interesseområdene, i tillegg til samarbeid på områder som medfører kontakt og utveksling over grensen. Det er betryggende at utenrikskomiteen i felles merknader stadfester at vår utenrikspolitikk skal baseres bl.a. på medlemskap i NATO, og at de påpeker at Russlands annektering av Krim utgjør en sikkerhetsrisiko. For oss som er opptatt av sikkerhetspolitikk, har det vært interessant å følge SVs fordømmelse av både Russland og NATO i denne saken. Jeg velger å forholde meg til SV i Stortinget, og i denne sammenheng er det gledelig at også de er på linje med oss i synet på Russlands maktovergrep. Vi er også bekymret for den interne utviklingen i Russland. Situasjonen for menneskerettighetene er meget bekymringsfull. Russlands folkerettsstridige handlinger i Ukraina får følger for vårt bilaterale forhold. Dette påvirker vår politiske kontakt med Russland og preger samarbeidet. Folkeretten er spesielt viktig for oss som bor i et land med lange grenser, store havområder, men liten og spredt befolkning. All vår velferd er avhengig av at andre land respekterer våre grenser og vår kontroll med egne ressurser. I lys av dette har vi økt støtten til Ukraina og Moldova, som trenger all mulig støtte til demokratiske prosesser som kan lede dem framover og stå imot politisk press fra Russland. Det er viktig at Norge i samarbeid med EU og andre relevante aktører i tillegg bidrar til å følge opp Porosjenkos reformprosess i Ukraina og støtter alle gode tiltak for å finne en løsning på den voldelige konflikten som pågår. Det er bra at regjeringen er tydelig i møte med den økende russiske aktiviteten i nordområdene. Økende russisk aktivitet i våre grenseområder må møtes tilsvarende fra vår side. Det er ingen grunn til å tro at russisk aggresjon mot naboland skal gjøre seg gjeldende overfor oss, men vi må likevel være beredt og på vakt. Norge har stilt seg bak de økonomiske sanksjonene mot Russland, og det med god grunn. Vi må imidlertid ikke lukke øynene for at utenrikspolitisk press mot Russland kan øke patriotismen og bygge opp under Putin som sterk leder og forsvarer av russernes interesser. Vi må balansere flere hensyn her og ikke dra gardina helt ned, men være åpne og i dialog. Men et regime som så lett tyr til vold og ser bort fra suverene staters rettigheter og arbeider ved å undergrave andre lands demokratiske prosesser, må møtes med fasthet og styrke.
Sveinung Stensland (Høyre), 2014-12-09:
I dag vedtar vi et budsjett som retter opp en stor skjevhet, en urett som har vart i mange år, og som kunne vært løst for lengst. For noen år siden uttalte jeg at regjeringen Stoltenberg ikke vil Rogaland vel. Bakgrunnen for dette var de uheldige utslagene av fylkenes skatteutjevning kombinert med skjevhetene i fylkenes inntektssystem. Dagens fordelingsnøkkel ble laget på slutten av 1990-tallet med datagrunnlag fra starten av 1990-tallet. Samfunnet har utviklet seg og endret seg en del på denne tiden. Regjeringen varsler i kommuneproposisjonen at noe av skjevhetene skal rettes opp, og at man skal sørge for at Rogaland får en bedre inntektsprofil. Dette har vi ventet lenge på, og jeg er glad for at Høyre har inntatt Kommunal- og moderniseringsdepartementet, og at våre samarbeidspartier er med på en ny kurs. Overføringene til Rogaland økes etter hvert med 180 mill. kr per år. Neste år er beløpet 54 mill. kr. Det er penger som kommer godt med i et fylke preget av vekst. Fylket står foran store investeringer i miljøvennlig kollektivtransportsystem – den eneste bærekraftige løsningen. Akkurat i dag er fylkestinget samlet i Haugesund for å vedta en ny bompengeløsning som innebærer at øverste takst i rushtida blir 40 kr per passering. Dette illustrerer at fylket har blitt vant til å ordne opp selv. Men elever i Rogaland er ikke mindre verdt, bilister har samme rett til veier, og Rogalands samferdselsløsninger er ikke billigere å bygge enn samferdselsløsninger i andre fylker. Hvorfor skal de da få mindre penger per innbygger? Men dette ordner nå regjeringen opp i. Mange tenker på Rogaland som et rikt fylke, og det er det nok, selv om utsiktene for oljeindustrien kan synes noe dårligere akkurat nå. Men med fylkeskommunen er det en litt annen historie. 90 pst. utjevning av skatteinntektene gjør at den aktøren som skal bygge infrastruktur og kollektivtrafikk, ikke henger med i svingene økonomisk. Samtidig har den omtalte inntektsmodellen slått veldig dårlig ut for fylket. Med bakgrunn i dette finner jeg det oppsiktsvekkende at Arbeiderpartiet ikke støtter denne omleggingen. De burde bry seg mer om Rogaland som en viktig vekstmotor for hele landet. Jeg forventer ikke at Senterpartiet bryr seg om å rette opp i skjevhetene som rammer vekstfylker i Norge, men at Arbeiderpartiets representanter nok en gang vil utsette denne omleggingen, viser at de ikke er opptatt av å sette Rogaland i bedre stand til å møte framtidens utfordringer og vekstproblematikk.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
På Ørland og i Sør-Trøndelag er vi glade for at den nye kampflybasen ble vedtatt lokalisert til Ørland. Samtidig er vi opptatt av at utbyggingen av basen og overføringen av kampflyene skal skje på en måte som ivaretar interessene både til Luftforsvaret og til Ørland-samfunnet. Jeg er tilfreds med at komiteen i sine merknader understreker betydningen av at Forsvaret etablerer et godt og inkluderende samarbeid med lokalsamfunnet. Komiteen sier det er viktig at beboerne som blir direkte berørt av etableringen, blir ivaretatt gjennom en åpen og ryddig prosess. Det er stor bekymring for at det er dårlig tidsmessig samsvar mellom overføring av de nye kampflyene til Ørland og arbeidet med innløsning av eiendommer i f1ystøysonen. Flyene kommer i 2017, mens Forsvarsbygg har en tidshorisont helt fram til 2022 før de i beste fall har fått de siste avtalene om innløsning og erstatninger på plass. Det er helt uholdbart. Senterpartiet har i sitt alternative budsjett foreslått å styrke Forsvarsbyggs kapasitet til å arbeide med innløsning av gårder og boliger gjennom en tilleggsbevilgning på 5 mill. kr. Dette forslaget burde flere partier sluttet opp om. Situasjonen oppleves som krevende for alle berørte og gir ekstra store utfordringer for dem som driver landbruk i rød sone. En tredel av all melkeproduksjon i Ørland kommune vil bli berørt. Det sier noe om omfanget. Dette gjelder i stor grad eiendommer som ikke står i veien for selve utbyggingen, men som må fraflyttes på grunn av støy. Noen av dem har verneverdige gårdstun, og noen vil kunne opprettholde gårdsdrifta, men kan ikke bo der. Noen må kanskje gå over fra husdyrbruk til korn- eller grønnsakproduksjon. Dette er odelsgårder som har vært i familienes eie i generasjoner, og hvor driveplikta blir opprettholdt. Man investerer i basen med et 30-årsperspektiv. Ingen vet om jagerfly er aktuell teknologi om 30 eller 50 år. Det betyr at det kan være mulig å flytte tilbake og drive gårdene hvis basen på et tidspunkt blir nedlagt. Rivning av våningshusene vil også forringe kulturlandskapet og ødelegge en hel grend for all framtid. Det vil være aldeles feil om verneverdige bygninger skal kreves revet. Det er derfor viktig at Forsvarsbygg vurderer avtaler der eier får erstatning for å skaffe seg ny bolig, men der det åpnes for mulighet for å vedlikeholde gårdstunet, og eventuelt flytte tilbake hvis støyproblemet forsvinner. I tillegg til de 250 dekar som fysisk bygges ned, vil det være mange hundre mål dyrka mark som blir liggende innenfor gjerdet. Dette er noe av Trøndelags mest produktive matjord, og det er avgjørende at Forsvaret og bøndene får gode avtaler som sikrer at matproduksjonen på denne jorda opprettholdes. Mitt og Senterpartiets anliggende er det samme som komitéflertallet påpeker: å sikre inkluderende samarbeid mellom Forsvaret og lokalsamfunnet. Bortimot ti år er for lenge å vente.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Fremskrittspartiet har ved flere anledninger begrunnet de dramatiske kuttene i bevilgninger til regional utvikling gjennom fylkeskommunen med to argumenter: For det første at rollen som planmyndighet er så viktig at det ikke trengs ressurser til næringsutvikling, og for det andre at samferdsel er selve nøkkelen til å legge grunnlaget for utvikling og vekst. Jeg er enig i at samferdselssatsing er viktig for distriktene, og da først og fremst veibevilgningene. Senterpartiet har derfor styrket budsjettet i forhold til regjeringens budsjett med 400 mill. kr til vedlikehold og fornying av fylkesveiene. Fremskrittspartiet har derimot inngått et budsjettkompromiss der veibevilgningen er kuttet med 330 mill. kr for 2015. Mener Fremskrittspartiet likevel ikke at samferdsel er selve nøkkelen til grunnlaget for utvikling og vekst i distriktene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Høyre gikk til valg på å styrke utdanning, og som vi sikkert er enige om, legges grunnlaget for utdanning i grunnskolen. På tross av at KS melder at 40 pst. av kommunene nå må øke eiendomsskatten, at 60 pst. av kommunene har en generell økning utover prisstigningen på brukerbetaling, er det 65 pst. som varsler budsjettkutt. Og det som er mest skremmende, er at de største budsjettkuttene nå rammer utdanningssektoren, de rammer grunnskolen. Det er størst kutt i grunnskolen. Det er der man stort sett ikke klarer å holde tritt med lønns- og prisstigningen. Det vil si at de må kutte i tilpasset opplæring, og at det vil bli et dårligere grunnlag for dem som skal over i videregående. Dette gjelder også veldig mange høyrestyrte kommuner. Hva er det disse lokalpolitikerne ikke har skjønt når de ikke klarer å få et såkalt historisk godt budsjett til å gi noe som helst satsing i skolesektoren, men snarere en tydelig nedskjæring?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Flertallspartiene har erkjent at omleggingen av nøkler for fordeling av rammebevilgningene til fylkeskommunene har slått feil ut, og at det er nødvendig å styrke tapskompensasjonen utover regjeringens forslag. Det er bra, selv om Senterpartiet mener økningen fortsatt er altfor liten. I flertallsmerknaden vises det til at regjeringen skal arbeide videre med sektornøkkelen for båt og ferge, og at departementet vil se på ønsket om å etablere en fergeavløsningsordning. Ved behandling av kommuneproposisjonen i vår ble vårt forslag om å få på plass en slik ordning dessverre nedstemt. Senterpartiet mener det må på plass en endring av kostnadsnøklene nå. Derfor mener vi flertallsmerknaden blir altfor svak. Spørsmålet mitt til Kristelig Folkeparti er om de er enig med Senterpartiet i at det ikke er nok bare å se på om det skal etableres en slik ordning, men at den må gjennomføres ganske umiddelbart, og hvilken tidsplan Kristelig Folkeparti ser for seg.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Spørsmålet mitt gjaldt i bunn og grunn det med fergeavløsningsmidler og om Kristelig Folkeparti er fornøyd med formuleringen om at de skal se på etablering av en slik ordning. Jeg har inntrykk av at det haster veldig å få på plass en slik ordning, for at dette skal fungere rundt omkring i fylkeskommunene. Hva slags framdriftsplan ser Kristelig Folkeparti for seg for å få på plass en slik ordning?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Det som er aller mest krevende, er å få på plass et godt inntektssystem som fungerer for kollektivtrafikk, ikke minst det som gjelder ferje- og båttrafikk. Det er nesten komplett umulig å finne noe som er objektivt, og som avspeiler de virkelige kostnadene. Vi har ikke kritisert at det kom nye kostnadsnøkler for fylkeskommunene. Det var noe vi også jobbet med de siste årene i regjering, og det var på tide at det kom. Men det vi har kritisert, er at inntektsgarantien samtidig ble fjernet, og at det ikke kommer på plass en tapskompensasjonsordning som gjør at disse kommunene faktisk kan opprettholde drift av videregående skoler, opprettholde skolestrukturen på videregående nivå og også opprettholde et kollektivtilbud, ikke bare et skoleskysstilbud. Vi har også kritisert at de nye nøklene som er framlagt, er rimelig håpløse å få oversikt over. Delkostnadsnøklene er ikke framlagt, og det er ikke synliggjort hvorfor disse utslagene kommer. Det kom også en meget stor endring fra kommuneproposisjonen fram til budsjettet nå i høst, som ikke er synliggjort fra regjeringens side.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Meg bekjent var det ingen diskusjoner som gjorde at det ble utsatt, meg bekjent gikk problematikken på at det var altfor krevende å klare å finne gode modeller for hvordan man skulle få lagt ferjedrift inn i de fylkeskommunale nøklene. Som vi ser i dag, tyder de utslagene som er, på at den modellen som nå er funnet, heller ikke er god nok og heller ikke er godt nok gjennomarbeidet. Men det er krevende å finne gode modeller som ivaretar ferjedrift, fra Oslofjorden til Finnmark, og inntil vi har greid å få på plass gode modeller som faktisk kan forklares, og som er lesbare og forståelige også for dem det gjelder, burde dette bli utsatt.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
I motsetning til opposisjonen tidligere har vi lagt mindre penger inn i budsjettet enn det regjeringspartiene har gjort; vi har faktisk brukt mindre av oljefondet enn det som regjeringspartiene før har gjort. Før har det av og til vært en overbudspolitikk, ikke minst fra Fremskrittspartiets side, som bruker papirpenger i opposisjon. Vi fører en ansvarlig politikk, og vi har faktisk greid å prioritere kommunesektoren ved å bruke mindre av fellesskapets midler. Men vi har ikke prioritert skattelette til de rikeste, slik Fremskrittspartiet har gjort.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Det er mulig representanten Skjelstad ikke husker replikkvekslingen fra forrige runde, for da svarte jeg på akkurat det samme spørsmålet. Grunnen til at Saemien Sijte ikke kom inn før i siste budsjett, var at avtalen med leietakerne ikke var på plass før da. Når jeg nå ser merknadene fra flertallspartiene, der de skal ha bevilget midler til et helt nytt forprosjekt der det skal være et nytt prosjekt, synes jeg det er relativt dårlig gjort at det ikke ble gitt signal til utbyggerne for ett år siden om at det faktisk var snakk om at det måtte omprosjekteres til et billigere prosjekt. Nå har hele prosjektet stått i stampe et helt år, nettopp på grunn av at flertallspartiene ikke har gitt de signalene. Når det gjelder regionale utviklingsmidler, så er det jo ikke bare de fylkeskommunale som nå er redusert; det er reduksjon over hele fjøla. Det er nedtrekk på landbruksmidler, det er nedtrekk på midler til reiselivsnæringen, det er nedtrekk på distriktsnæringene «all over», og det er nedtrekk på distriktsfylkene. Og når fylkeskommunene blir fratatt den muligheten de har, vil det føre til en økt sentralisering.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Det vil vi vurdere på et senere tidspunkt. Det har ikke vært diskutert i partiet. Vi deler i hvert fall SVs grunnholdning om at offentlige tjenester skal drives av det offentlige. Anbudsutsetting av offentlige tjenester betyr stort sett at de midlene som kunne vært brukt 100 pst. til tjenesteyting, går som utbytte i lommen til store aktører. Derfor er vi utrolig skeptiske til bl.a. kommunereformen som nå er kommet i stand for å legge til rette for større privatisering av offentlige tjenester, og som er grunnlaget for at høyrepartiene legger til rette for at det skal bli enklere å anbudsutsette tjenester.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Det har vakt undring og sterke reaksjoner at regjeringen kutter samarbeidet mellom Fylkesmannen, 4H, Hageselskapet, Skogselskapet og Landbruksselskapet. Fra 2016 kastes de ut av kontorene hos Fylkesmannen. Disse er ikke tilfeldig valgt, det er organisasjoner som er viktige for rekruttering til distriktsnæringene – noe representanten var inne på i sitt innlegg at han var opptatt av. Senterpartiet fremmer i budsjettet forslag om at dagens ordning skal videreføres. Jeg registrerer at Høyre og Fremskrittspartiet har en merknad om at de støtter regjeringens ønske om å avvikle ordningen, mens Venstre unnlater å signalisere synet sitt i saken. I generelle merknader er de opptatt av frivillig sektor. Det skulle tyde på at Venstre er enig med Senterpartiet i at regjeringens utkastelsesmelding bør gjøres om. Har jeg forstått det rett, eller er det slik at Venstres utydelige signal er uttrykk for at utkastelsen kan skje med Venstres fulle støtte?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Jeg er glad for at representanten Hansson deler Senterpartiets ønske om flere grønne arbeidsplasser og flere distriktsarbeidsplasser. Senterpartiet er opptatt av å bevare de grønne arbeidsplassene vi har i distriktene i dag. Beitenæringen utgjør viktige grønne distriktsarbeidsplasser, både småfenæringen og den sørsamiske og nordsamiske reindriftsnæringen. De er sterkt truet i snart alle fylker på grunn av rovdyrutfordringen. Det samme gjelder reiselivsnæringen, som er truet som følge av gjengroing på grunn av rovdyrproblematikken. Hva vil representanten Hansson gjøre for at vi kan få flere grønne arbeidsplasser i disse næringene, i stedet for at mange er nødt til å legge ned, og hva er løsningen for at disse skal få en bedre arbeidssituasjon?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Regjeringspartiene sender ganske tvetydige signaler når det gjelder tvangselementet i kommunereformen. Komitéleder Njåstad startet innlegget sitt med å snakke om kommunereformen, og han var veldig tydelig på at det er kommunestyrene som skal bestemme selv. Statsråden var på besøk i Rogaland for en tid tilbake og ble referert i media på at på Jæren var det helt uaktuelt med tvangssammenslåing, og begrunnet det med at tvangssammenslåing gjerne førte til ti års krig i etterkant. For dem som nå er midt oppe i utredningen om kommunesammenslåing, hadde det vært veldig interessant å høre om tvangssammenslåing nå er avlyst, eller den såkalte trusselen om «unntaksvis tvang», nyordet som dukket opp under behandlingen av kommunereformen. Er det nå slik at det er kommunestyrene selv som skal fatte vedtak? Skal vedtakene bli respektert? Eller er det bare i Rogaland de skal bli respektert?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Ingjerd Schou beskrev Senterpartiets distriktspolitikk på den måten at Senterpartiet ville flytte arbeidsplasser til kommuner som var uten både folk og vei. Det tror jeg beskriver veldig godt regjeringens syn på Distrikts-Norge. Jeg håper Schou kan komme med eksempel på hvilke kommuner det er hun sikter til, hvilke kommuner det er vi har flyttet statlige arbeidsplasser til som verken har folk eller vei. Hvis vi skal følge regjeringspartienes politikk fram til 2017, vil det iallfall bli flere kommuner uten folk. Det legges det i hvert fall opp til. Det har vært en veldig forutsigbar debatt, der regjeringspartiene har unnlatt å nevne at de prioriterer skattelette framfor kommunene. Veksten er på samme nivå som tidligere, sier de. Ja, men det betyr ikke at det er like enkelt å få i hop et budsjett. Hvis man går inn med 2,1 mrd. kr, eller kanskje 3 mrd. kr, i skattesvikt fra i år, er det betraktelig hardere å ta inn det enn det er når man får beholde skatteøkningen som man har fått de foregående årene. Jeg lurer av og til på om det er noen fra regjeringspartiene som har lest lokale og regionale aviser den siste tiden. Det er umulig å åpne en avis – i Trøndelag i hvert fall – uten at man ser noen som har store problemer med å få i hop kommunebudsjettet, oppsigelser i skolesektoren, oppsigelser i omsorgssektoren, osv. Vi har blitt beskyldt for at vi ikke er for vekstkommunetilskuddet. Det stemmer ikke, Senterpartiet kommer til å stemme for å innføre vekstkommunetilskuddet. Men vi vil ikke gjøre det på bekostning av de kommunene som ikke har folketallsvekst, vi vil gjøre det på toppen, altså kompensere for den summen og øke rammen. Venstre var innom dette med utflytting av statlige arbeidsplasser og var bekymret for framdriften. Til det er det å si at Venstre hadde hatt betraktelig større gjennomslag for sitt Dokument 8-forslag om utflytting av 1 000 arbeidsplasser hvis de hadde stemt for det selv i salen her i juni. Frivillighet er et begrep som har vært mye framme her i dag. Større selvråderett til de lokale politikerne i større kommuner, blir det sagt, men de unnlater å nevne at KS i Danmark var veldig tydelige på at den sentrale, statlige styringen ble mye sterkere da det ble større og færre kommuner. Regionale utviklingsmidler har ikke hatt noen virkning. Faktum er vel at sentraliseringen, altså innpendlingen til byene, langt på vei ble stoppet under den rød-grønne regjeringen, men folketallsveksten som kom av utenlandsk innvandring, har vært i byene. Derfor er folketallsøkningen i byene større enn den er i distriktskommunene, men alle kommuner har hatt økning. Til slutt vil jeg varsle at Senterpartiet har tatt oppfordringen fra SV på alvor om å se en gang til på forslag nr. 30, fra SV, og kommer til å stemme for det.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Jeg vil oppfordre representanten Ingjerd Schou til å lese distrikts- og regionalmeldingen, som ble framlagt i forrige periode. Der står det faktisk at utflytting av statlige arbeidsplasser skal skje til regionsentre med gode kompetansemiljø. Jeg vil nok en gang utfordre Schou: Finnes det eksempel på én kommune som Senterpartiet har flyttet statlige arbeidsplasser til, som er en kommune uten folk og vei, for å bruke Schous eget uttrykk?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Budsjettforliket mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre har bl.a. resultert i anmodningsvedtak til regjeringen, der de blir bedt om å gi en oversikt over den samlede kapasiteten til å ta imot flyktninger i kommunene. Økt bosetting av flyktninger som har fått opphold i Norge, er viktig. Selv om kommunene har økt mottaket, er det fortsatt altfor mange som sitter i asylmottak for lenge etter at de har fått varig opphold. Kommunene sliter med å skaffe boliger, og i tillegg mener de det er et gap mellom de faktiske kostnadene og det de mottar i integreringstilskudd. Senterpartiet har foreslått å sette av 200 mill. kr for å kunne trappe opp integreringstilskuddet. Det kom en liten økning i fjor og en liten økning i år. Er Høyre enig i at integreringstilskuddet må løftes ytterligere for å gi kommunene full kompensasjon for faktiske kostnader ved bosetting av flyktninger?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Selv om Fremskrittspartiet har vært nødt til å inngå en avtale med Kristelig Folkeparti og Venstre om mottak av flere kvoteflyktninger for å få budsjettet i havn, har partiet hatt en klar holdning mot økt antall kvoteflyktninger til Norge. I partiprogrammet til Fremskrittspartiet heter det: «I stedet for å ta mange flyktninger inn i Norge, bør Norge i større grad bidra til å dekke utgiftene til flyktningmottak i flyktningenes egne nærområder.» Og videre: «Integreringspolitiske hensyn bør legges til grunn ved eventuell utvelgelse av kvoteflyktninger.» Vi vet at landene som i dag tar imot millioner av flyktninger fra Syria, sier at deres kapasitet er fullstendig sprengt. De ber oss om å ta imot flere flyktninger. Det samme ber FN og hjelpeorganisasjonene i området oss om. Mener Fremskrittspartiet prinsipielt sett at vi i det hele tatt ikke skal lytte til disse anmodningene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Når en hører innlegget til Toskedal like etter innlegget til Keshvari, må det vel betegnes som et under at det har blitt en avtale på asylfeltet. Keshvari sa bl.a. i sitt innlegg at det har blitt flere innstramminger med Kristelig Folkeparti og Venstre enn hva Arbeiderpartiet noen gang klarte å få til – det er en betydelig skjerpet innvandringspolitikk, flere blir internert, færre får bli, det er vanskeligere å få statsborgerskap, og det er en mye mindre liberal asylpolitikk. Deler representanten Toskedal beskrivelsen av den kraftige innstrammingen som Keshvari her legger fram, og er Kristelig Folkeparti i tilfelle fornøyd med å ha bidratt til en så mye mindre liberal innvandringspolitikk?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Jeg satt i deler av forrige periode også i kommunal- og forvaltningskomiteen, og det første spørsmålet jeg stilte på det første møtet i IMDi, var nettopp: Hvorfor spør vi ikke alle kommunene om å bosette flyktninger? Svaret jeg da fikk, var at faren for sekundærbosetting var regnet som så stor i disse kommunene at de ville fraråde oss å spørre alle kommuner. Samtidig var de veldig tydelige på at hvis kommuner ønsket å bosette flyktninger, ville de vurdere det i hvert enkelt tilfelle, selv om kommunen ikke var blant de kommunene som sto på listen over kommuner som ble spurt om å ta imot x antall hvert år. Det var rett og slett redselen for sekundærbosetting og det at disse kommunene var så små at de hadde trøbbel med å bygge opp et godt nok mottaksapparat, som gjorde at vi ble frarådet å spørre samtlige kommuner.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Dette gikk ikke bare på kommunestørrelse; det gikk også på arbeidsmarked og på avstand. De som blir bosatt, vil gjerne ha noen innenfor samme språkgruppe i nærheten av seg, og avstand var et kriterium som gjorde at enkelte kommuner ikke var blant dem som ble spurt. Så det gikk ikke utelukkende på kommunestørrelse, det gikk kanskje mye mer på muligheten for å finne praksisplasser til integrering når en begynner med arbeidstrening, og det å få på plass et godt kompetansemiljø og det å ha tro på at flyktningen faktisk ville være bosatt der over tid, så en fikk til et godt integreringsarbeid.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Senterpartiet har lagt inn penger til å fortsette ordningen med barnehageplass for fire- og femåringer. Vi har foreløpig ikke tatt oss råd til å lovfeste barnehageplass for samtlige. Det er aller, aller viktigst for dem som er skolestartere, at en begynner å ordne opp i det. Det er viktig for alle, men det er aller, aller viktigst for fire- og femåringer å ha en barnehageplass: å snakke med norsktalende unger og få språkstimulering via det. Nå er det jo sånn at barn i mottak er en veldig mangslungen gruppe. Noen er der i kort tid og skal få avslag på opphold og bli utsendt. Noen er der dessverre altfor lenge etter at de har fått oppholdstillatelse og skal integreres. Vi har da prioritert å sørge for at fire- og femåringer fortsatt skal ha rett til barnehageplass.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Det er ingen tvil om at Norge må bidra ute – og Norge bidrar sterkt ute i de voldsomme humanitære katastrofene vi ser i dag. Vi kommer nok ikke til å stemme for det forslaget som ligger der, men det er ingen tvil om at Norge må bidra mer ettersom denne katastrofen eskalerer, både ute og ved å ta imot flere kvoteflyktninger her til lands.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Venstre bidrar til at regjeringen får Stortingets støtte til videre satsing på interneringsmottak for asylsøkere som ikke gis opphold i Norge. Mottaket på Trandum skal bygges ut, kapasiteten skal økes. Det må enten bety at flere skal bo i lukket mottak, eller at oppholdet i lukket mottak skal forlenges. Venstre sier i sin prinsipielle merknad at partiet mener at asylmottakene må drives ut fra prinsippet om integrering fra første dag, hvor beboere på mottak skal få mulighet til jobb, språkopplæring og å bli en del av samfunnet. Selv om asylsøkere som er internert på Trandum, har fått avslag på søknaden sin, stilles det spørsmål om hvordan den formen for internering fungerer for barnefamilier og mindreårige. Hva er begrunnelsen for Venstres støtte til å utvide interneringsmottaket på Trandum, sett i lys av de prinsipielle vurderingene partiet har om hvordan asylmottak skal drives?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Talspersoner for Kristelig Folkeparti og Venstre er svært tilfreds med avtalen som er inngått med regjeringen om regelverket for lengeværende barn. Den nye forskriften vil være en kraftig liberalisering i forhold til dagens regelverk, og langt flere lengeværende unger vil få bli, heter det. Vi vet at det aldri før har vært sendt ut så mange lengeværende barn fra Norge som etter at den blå-blå regjeringen overtok og regjerer på grunnlag av samarbeidsavtalen med Kristelig Folkeparti og Venstre. Politikken det siste året har vært basert på den midlertidige løsningen som de har vært enige om. Den har ikke fungert etter intensjonen. Nå er en varig løsning på plass, noe som sikrer en sterkere vektlegging av barns beste. Hvor stor liberalisering – i forhold til dagens regelverk – mener statsråden at det har blitt gjort avtale om? Kan det f.eks. uttrykkes i hvor mye større andel av de lengeværende barna og deres familier som vil bli gitt opphold i Norge?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Bosetting av enslige mindreårige asylsøkere er krevende for kommunene. Dette er en sårbar gruppe der mange sliter med psykiske plager. Ordningen med særskilt støtte til barnevernstiltak for enslige mindreårige bidro til at flere i denne gruppen ble bosatt. Mange kommuner har gjennom den tilskuddsordningen fått til tiltak som har lagt grunnlaget for god oppfølging og god integrering i lokalsamfunnet. Barnevernstiltak for enslige mindreårige finansieres med en kommunal egenandel, og toppfinansieringen ble i fjor foreslått redusert, så kommunene må inn med en større andel selv. Hva er erfaringene med de endringene som ble gjort i finansieringen av barnevernstiltak for enslige mindreårige asylsøkere? Er det like god bosetting av denne gruppen nå som før det ble kutt i ordningen, og er kommunenes tiltak rettet mot denne gruppen endret på noe vis?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-09:
Regjeringens forslag om å gi ansatte i asylmottak og barnevernsansatte som jobber med enslige mindreårige asylsøkere, rett og plikt til å bistå utlendingsmyndighetene med opplysninger som er av betydning for vurdering av oppholdstillatelse, er en vanskelig sak. Komiteen har da heller ikke kommet fram til en konklusjon som et flertall kan stille seg bak. Jeg mener at det er uheldig at vi i dag har ulike bestemmelser om ansattes taushetsplikt i private og offentlig drevne asylmottak. Forvaltningslovens bestemmelse om taushetsplikt, som regjeringen gjennom Prop. 104 L foreslår endringer i, gjelder for offentlig virksomhet og dermed for kommunalt drevne asylmottak. Det er derfor god grunn til å gjøre de endringene som skal til for å harmonisere regelverket. Senterpartiet slutter seg til komitéflertallet i spørsmålet om å gi utlendingsmyndighetene nødvendig tilgang på opplysninger som gir myndighetene et best mulig grunnlag for å avgjøre hver enkelt sak. Vi mener at det er rett og rimelig at ansatte i private og offentlig drevne asylmottak skal ha samme rett og plikt til å bidra med opplysninger de er kjent med om identitet og bakgrunn, eller om andre forhold som har direkte betydning for vurderingen av retten til asyl. Det er når vi kommer til spørsmålet om taushetsplikt for ansatte som arbeider med mindreårige, at vi ikke kommer til enighet med regjeringspartiene. Sammen med Arbeiderpartiet går vi imot å åpne for at ansatte med ansvar for enslige mindreårige asylsøkere i asylmottak og omsorgssentre skal ha rett og plikt til å gi opplysninger de kan ha tilegnet seg om den mindreårige. Vi viser i våre merknader til at flere av høringsinstansene er bekymret for barnas behandlingstilbud dersom voksenpersoner rundt dem pålegges å gi opplysninger som de har blitt gjort kjent med i kraft av den omsorgsrollen de fungerer i. Jeg merker meg at statsråden i sitt brev til komiteen sier seg enig i at hensynet til den mindreåriges behov for trygghet og omsorg må tillegges stor vekt, men hun mener likevel at hensynet til å skaffe fram viktige opplysninger for utlendingsmyndighetene skal tillegges større vekt. Det er den avveiningen vi i Senterpartiet ikke er enig i. Barns beste har blitt et sentralt og vanskelig begrep i innvandringspolitikken. Dette er også en slik sak. Barn er sårbare, og jeg har merket meg at det generelt sett ikke forventes at unger skal bidra i klargjøring av grunnlaget for søknad om opphold for seg og sin familie. Enslige mindreårige asylsøkere er i en enda vanskeligere situasjon enn unger som har kommet hit sammen med familien sin. Bestemmelsene i barneloven om taushetsplikt for ansatte er strengere enn etter forvaltningsloven. Jeg mener vi er på trygg grunn når vi gir enslige mindreårige asylsøkere det samme rettsvernet som andre mindreårige.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Eg ønskjer å knyte nokre kommentarar til nordområdesatsinga til regjeringa. Den grensa vi har med Russland, den store naboen vår i aust, er Russlands aller eldste grense. Det er også den einaste grensa som Russland aldri har vore i krig for. Det betyr at ein har ein lang tradisjon når det gjeld fred med Russland. Så har òg Noreg eit særskilt ansvar i nordområda for å dyrke dette vidare. Det som gjer denne regionen så interessant, er mange ting. Det eine er sjølvsagt den auka aktiviteten frå mange andre aktørar i verda – anten det er Kina, Japan eller EU som no begynner å trappe opp aktiviteten sin i nordområda. Etter Murens fall er det òg plutseleg mogleg å utdjupe det samarbeidet som har vore der. Pomorpassordninga, bl.a., som vi har fått etablert i grenseområdet ved Kirkenes, er ei veldig spennande ordning. Dersom ein hadde utvikla ho ytterlegare, tenk kva som kunne skjedd i denne regionen – dersom ein f.eks. kunne få meir varig busetnad, få arbeid inkludert i avtalen, osv.! Ein kunne laga dette til eit område som verkeleg kunne vere brubyggjar mellom Noreg og Russland, som kunne betydd mykje for heile regionen vår. Mens resten av verda flokkar seg i dette området – av mange forskjellige grunnar – har regjeringa gjort heilt andre typar val. Det er ei symbolhandling å bake fiskeriministeren inn i eit anna departement, forminske den rolla, og i staden etablere ein EØS-minister. Gjennom andre vedtak har ein bl.a. bygt ned dei generelle satsingane i nord, anten det er regionale utviklingsmidlar, Copernicus-satsing eller anna – satsingar som blir sette på vent til ein veit ikkje når. Ein har bygt ned dei generelle satsingane og dei spesielle satsingane i dette området. Ein markerer at her ønskjer ein å trappe ned innsatsen, i ei tid da andre aktørar trappar opp innsatsen. Det er eit viktig minus her. Olje og mineralar ønskjer ein å satse på i nord. Dermed styrkjer regjeringa inntrykket dei gir av nordområdepolitikken sin, at dette eigentleg handlar om å klarleggje ressursar, slik at dette kan bli eit haustingsland for aktørar. Eg meiner Noregs nordområdestrategi først og fremst bør handle om og ta utgangspunkt i folka som bur der. Dei må ha ein sterk eigarskap til strategien, det må vere dei og deira langvarige og historiske kontakt med naboane sine som bør vere utgangspunktet for samarbeidet i nord. Dessverre leverer ikkje regjeringa når det gjeld dette.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Dette spørsmålet har representanten stilt meg ein gong før, men eg svarar gjerne ein gong til på det same spørsmålet. Når det gjeld skattesvikten i 2004, valde Framstegspartiet å kjempa for ein styrkt kommuneøkonomi. Det som var modellen for å få til det, i samarbeid med den dåverande regjeringa, var å bruka nysalderinga. No sit me i regjering, og me brukar krafta vår til å auka inntektene til kommunane, men legg meir vekt på inntektene til neste år, som òg er det me debatterer i salen i dag. Me er på linje med det som Hill-Marta Solberg sa i debatten den gongen, nemleg: «Vår oppfatning er at det viktigste er å sikre kommunene en økonomi i det påfølgende år som tar hensyn til den økonomiske situasjonen.» Det er akkurat det me har gjort. Me har sørgt for eit godt kommuneopplegg for neste år, og det er det viktigaste for kommunane – ikkje kva dei får i 2014.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Når det gjeld historia i 2004, kjenner me alle til at Arbeidarpartiet kritiserte regjeringa for å opna for eit nytt prinsipp: Når det var fleirtal i salen, gjorde ein i kjend stil eit overbod for å leggja meir pengar på bordet, sjølv om det var eit prinsipp ein den gongen var mot, men som eg no registrerer at ein har snudd 180 gradar og er vorten for. Eg synest òg det er litt merkeleg å ta opp barnehageprisane samtidig som ein skal angripa oss for ein dårleg sosial profil, for barnehageprisane er jo verkeleg eit område der me viser den sosiale profilen vår. Der har me senka prisane for dei som har størst behov, og det er ein sosial profil. Eg vil òg seia til Arbeidarpartiet at å bruka desse budsjettundersøkingane som er gjorde no, ikkje blir heilt riktig, iallfall ikkje viss ein ser det store biletet. Då viser det seg at det ikkje er den store forskjellen på budsjettundersøkingane knytte til budsjettet for neste år og knytte til åra under raud-grønt styre. Då har kommunane gjort prioriteringane sine ganske likt, fordi veksten i inntekter til neste år er ganske lik det han har vore i gjennomsnitt i dei raud-grøne åra.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Sjølvsagt meiner me at samferdsel er viktig. Når representanten Greni seier at ein har kutta, så er jo det kutt i forhold til eit budsjett som aukar svært mykje på samferdsel. Legg ein likevel budsjettavtalen på bordet, er det ingen tvil om at samferdsel – og veg spesielt – er ein av dei store vinnarane i budsjettet. Innanfor fylkeskommunen sin økonomi klarer me å setja av 200 mill. kr ekstra til fylkesvegnettet, slik at ein no er oppe i 1 mrd. kr, i tillegg til 272 mill. kr til vedlikehald av tunnelsikkerheita. På toppen av det stiller ein til rådvelde ei rentekompensasjonsordning som aukar frå 2 mrd. til 3 mrd. kr per år, og som gjer at fylkeskommunane verkeleg kan satsa på veg. Så me har ingenting å skamma oss over når det gjeld samferdselssatsinga. Sjølv om regjeringa sitt opplegg var betre enn budsjettavtalen innanfor veg, gjev budsjettavtalen det beste budsjettet på veg dette landet nokosinne har hatt.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Eldreomsorg er viktig. Som eg sa i innlegget mitt, er eldreomsorg ei av dei viktigaste sakene som kommunane har ansvaret for. Det er heilt riktig at eldreomsorga er så viktig for oss at me ønskjer å styrkja rettane og styrkja finansieringa av henne, og eg er svært glad for at regjeringa til neste år skal koma tilbake med eit forslag til ein statleg finansiert eldreomsorgsmodell som eit prøveprosjekt. Då får me prøvd ut vår primære Framstegsparti-modell knytt til å rettsfesta eldreomsorga og la pengane koma automatisk når behovet oppstår, noko som har vore vår primære politikk. Det som kanskje er fordelen med å prøva dette ut, er at me då får benchmarka vår modell opp mot den ordinære modellen, og så kan me etterpå trekkja konklusjonar om kva modell som er best når det gjeld å skaffa dei eldre ei verdig og god eldreomsorg. Engasjementet vårt knytt til eldreomsorga blir ikkje mindre av at me samtidig synest det er viktig å senka skattane i landet for å skapa moglegheiter for vidare vekst for nasjonen vår.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Det er riktig som Karin Andersen seier, at har ein ein milliard, så må ein prioritere ein milliard. Og når me først snakkar om milliardar, så kan eg slå fast at me styrkjer kommuneøkonomien med 7,8 mrd. kr neste år, og 4,7 av dei er frie inntekter. Det gjev ein vekst på 1,5 pst., noko som er på nivå med det som den førre regjeringa kalla eit historisk løft. Me bruker ikkje slike ord for å leggja lista for kommunepolitikarane så høgt at dei har vanskeleg for å innfri alt, men me slår fast at me har eit opplegg for kommunesektoren som ein på ingen måte kan seia er å nedprioritera kommunane, som har eldreomsorg som eit av sine aller viktigaste område. Med den store veksten til kommunane neste år kombinert med at ein skal ha eit forsøksprosjekt med statleg finansiert eldreomsorg i nokre kommunar, er me trygge på at me har prioritert eldreomsorga i budsjettet for 2015, og at Framstegspartiet sin profil òg innanfor den sosiale profilen knytt til eldreomsorg er teken vare på.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
KS vart mykje nemnt i representanten Pedersen sitt innlegg, og eg skal sitera KS eg òg. I ein kommentar dei hadde til statsbudsjettet, seier dei i ei pressemelding: «Det meste av inntektsøkningen vil gå til flere pleietrengende og økte pensjonskostnader. Forslaget til statsbudsjett vil føre til at mange kommuner må foreta tøffe prioriteringer neste år.» Dette gjaldt ikkje statsbudsjettet for neste år, men derimot statsbudsjettet for 2011. Når me lyttar til Arbeidarpartiet, kan ein stilla det store spørsmålet: Har ein gløymt korleis det var å vera kommune i dei åtte åra dei raud-grøne styrte?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Representanten Greni sa at Senterpartiet styrkjer kommuneøkonomien i sitt alternative forslag til statsbudsjett. Det får meg til å sitera Liv Signe Navarsete, dåverande kommunalminister, som under behandlinga av kommuneproposisjonen for 2014 svarte opposisjonen – som òg den gongen la inn meir pengar: «Kva eit parti gjer når det sit i opposisjon, har mindre betydning. Det er ikkje det som uttrykker partiet sin reelle vilje. Det er når du sit i posisjon, at politikken vert realitetar.» Er representanten Greni einig med den dåverande kommunalministeren i dette?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Eg registrerte at representanten Andersen sa at det var SV som la aller mest pengar på bordet til kommunane. Den andre samarbeidspartnaren i den førre regjeringa var Senterpartiet, og Liv Signe Navarsete sa nyleg at dei hadde tunge kampar for å få på plass rammene. Når ein då registrerer at både Senterpartiet og SV ønskjer å satsa meir på kommunane, og sidan me i går fikk vita litt om korleis det indre livet i den raud-grøne regjeringa var når det gjeld asylfeltet, kunne det vera spennande å høyra litt om korleis det indre livet var med omsyn til kommuneøkonomi. Og sidan SV ville mest og Senterpartiet sleit, kven var det som heldt igjen, sidan kommunane ikkje fekk den veksten?