John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2004-03-23:
Også i den foreliggende proposisjon og i innstillingen fortsetter dessverre denne regjeringen bestrebelsene på å etablere verdens strengeste lovverk for alt som har å gjøre med genetikk og bioteknologi, uten å kunne dokumentere at Norge har behov for strengere lover enn andre land, og uten å kunne påberope seg et verdigrunnlag som det ikke er bred enighet om i det norske folk. Det er positivt at nær sagt samtlige høringsinstanser på fagfeltet gikk imot Regjeringens høringsutkast, hvor det var lagt ned totalforbud mot kloning av virveldyr. Og det er selvfølgelig sett fra mitt ståsted positivt at helseministeren har lyttet til de meget sterke argumenter som forelå fra en rekke faglige instanser, og at lovproposisjonen i dag gir dispensasjon for kloning av virveldyr på visse premisser. Loven er imidlertid en forbudslov som burde være helt unødvendig, og som neppe tilfredsstiller andre enn dem som har sett det som sin livsoppgave å redusere muligheten for norske forskere og norske borgere til å få del i den meget raske medisinsk-tekniske utviklingen som skjer innenfor bioteknologien. Etter min mening burde faktisk Stortinget nå vurdere om landet er tjent med en lovgivning på dette felt der det primære er forbud mot virksomhet som kan hjelpe syke mennesker og redde liv, og hvor det er opp til den til enhver tid sittende regjering å tillate eller avslå unntak fra forbudene. Også i denne proposisjonen finner en igjen en mistenkeliggjøring av forskningsmiljøene som etter min mening er totalt ubegrunnet. Kontroll med forskningen burde vi overlate til de forskningsetiske komiteer som er oppnevnt og har dette som oppgave, i stedet for å lovregulere så i detalj som Norge har gjort og synes å fortsette å gjøre også i denne saken. Det er grunn til å sette spørsmålstegn ved om det verdigrunnlag dette lovutkastet bygger på, virkelig har allmenn støtte i det norske folk. Jeg viser i denne sammenheng til debatten i 2003 i forbindelse med bioteknologiloven, hvor det etter mitt skjønn tydelig gikk frem at Regjeringens verdigrunnlag i den saken ikke hadde allmenn støtte i den norske befolkning – som da også førte til at loven ikke kan settes i kraft før det foreligger forskrifter til loven som Stortinget skal godkjenne. I vurderingen av menneskets verdi og dyrets verdi må en kunne tolke all teknologisk og medisinsk forskning og praksis slik at hensynet til mennesket har gått foran hensynet til dyr. Det betyr imidlertid ikke at vi ikke skal ha en forsvarlig og god dyrehelse, hvor også dyrenes verdi blir respektert så langt det rekker. Over et betydelig antall år har den medisinske forskningen måttet bruke dyr, og den bruker det fortsatt. Slike forsøk med dyr blir selvfølgelig gjort så hensynsfullt som mulig for dyrene, men når det gjelder prioriteringen mellom dyrehelse og nødvendig medisinsk forskning for å redde menneskeliv, har alltid menneskets interesser i forskningsøyemed vært utslagsgivende – og slik må det etter mitt skjønn fortsatt være. Lovregulering på dette felt må etter min mening sikre at det norske folk har lett tilgjengelighet til utforskede medisinske landevinninger som kan redde liv og forebygge sykdom. Forskningen og frembringelsen av slike nye landevinninger bør også de norske forskningsmiljøene og de norske klinikerne få være deltakere i. Regjeringen understreker i proposisjonen at vi må ha respekt for alt liv og for skaperverket i seg selv. Ingen er vel uenig i det. Dette kan imidlertid ikke tas bokstavelig. Å tukle med skaperverket, hjelpe skaperverket, gjør vi daglig og har gjort i svært lang tid. Innen skaperverket finnes menneskelig sykdom og lidelse som samfunnet har grepet inn mot i all tid og selvfølgelig også fortsatt må gjøre – og her kommer forskning inn som et viktig virkemiddel. Jeg vil i denne sammenheng påpeke at vi må tilrettelegge bedre gjennom vår lovgivning på det medisinske området, eksempelvis innen gen- og bioteknologien, for å gjøre det lettere å forebygge sykdom. Genetisk like individer er en del av naturens orden. Hver 40. fødsel er en tvillingfødsel, og ca. en tredjedel av disse tvillingene er eneggede. Det er ingen uenighet, verken i Norge eller i andre land i verden, om at det ikke skal være tillatt å kopiere – klone – mennesker, men når det gjelder kloning av dyr, må man legge andre betraktningsmåter til grunn, også med hensyn til konsekvensene. Her må det være nytteeffekten for mennesker av å forebygge og helbrede sykdom som må være avgjørende for hvorvidt kloning i ulike sammenhenger skal tillates og benyttes. På verdensbasis, og også i Norge, er det fortsatt stor mangel på organer. Det har over flere år vært forsket intenst i utlandet på muligheten for å transplantere dyreorgan til mennesket, og man er kommet ganske langt. Den fasen man nå er inne i, er å forsikre seg om at uønskede dyresykdommer ikke overføres til mennesket ved transplantasjon. Fremskrittspartiet er som kjent også positiv til transplantasjon av dyreorgan til mennesket når dette kan betraktes som sikkert nok i forhold til overføring av sykdom. Når det gjelder kloning av dyr til husdyrshold, er Fremskrittspartiet noe usikker og vil i denne sammenheng følge lovforslaget. Men Fremskrittspartiet vil ikke unnlate å gjøre oppmerksom på at å klone husdyr med spesielle egenskaper for kjøttproduksjon kan være et positivt formål med tanke på den tredje verden hvor matvaremankoen er ganske alvorlig. Kloning av dyr for å produsere medisiner tror jeg er lite kontroversielt. Dette har vi allerede gjort, og kommer vel til å gjøre det i større målestokk i tiden fremover. Klonede dyr til medisinproduksjon vil ha god helse og god livskvalitet og få et like langt liv som dyr som produseres for slakt, ja kanskje mye lengre ifølge forskningen. Slike biogeneratorer kan bli viktige i fremtidens medisinproduksjon, og dette må den norske lovgivning også stille seg positivt til, ellers blir vi akterutseilt også på dette felt. I lovforslaget er det et totalforbud mot kloning av primater. Fremskrittspartiet er ikke enig i dette. Det bør derfor være dispensasjon for kloning av primater når dette vil ha avgjørende betydning for medisinsk forskning. Nevrofysiologisk forskning, herunder hukommelsesforskning, ligger på et meget høyt nivå i Norge, har jeg latt meg fortelle. Norske forskere er på internasjonalt nivå og langt fremme. Jeg er også kjent med det som nylig er avdekket i en rapport om primater i forhold til hiv/aids, hvor det er dokumentert at disse dyrene ikke får sykdommen aids. Det skal skyldes at disse primatene produserer et protein som uskadeliggjør hivviruset. Dette må for fagfolk være et meget interessant felt å se nærmere på. Derfor mener vi i Fremskrittspartiet at det bør åpnes for forskning på og kloning av primater der hvor dette synes svært aktuelt og positivt, men det skal være strenge kriterier for slik tillatelse. Vi må – til slutt – heller ikke i denne sammenheng lage lovforbud som utelukker forskning som også ligger et stykke frem i tid. Føre var-prinsippet kan være bra i mange sammenhenger, men vi har jo allerede i disse dager opplevd at føre var-prinsippet i bioteknologiloven har laget problemer for enkeltmennesker som vi nå i etterkant blir nødt til å løse. Jeg tar opp vårt forslag i innstillingen. Hvis det eventuelt skulle bli nedstemt, vil vi stemme subsidiært for innstillingen.