trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jeg ville ha vært forsiktig med å politisere for mye om utviklingen for trafikksikkerhet. Den har, som tidligere påpekt her i debatten, gått ned systematisk siden 1947. Det tror jeg det er bred politisk enighet om å prioritere. Siden statsråden ikke kunne svare på spørsmålet, får jeg anta at han ikke er stolt over resultatene han ikke har oppnådd. Det var nå en god ting, det kunne være fristende å si at han burde skjemmes. Men jeg skal berømme statsråden for én ting han gjorde i dag som han ikke gjorde i trontaledebatten: å snakke om klima. Så det går framover også med statsråd Solvik-Olsen. Men hans tidligere kollega statsråd Sundtoft sa da Paris-avtalen var undertegnet i fjor, at det kreves dramatiske endringer i transportsektoren hvis vi skal møte de kravene til utslippskutt som er der. Hvilke dramatiske endringer er det vi ser i statsbudsjettet for neste år?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Det må være åpenbart at representanten Stordalen har problemer med hørselen, siden han går på talerstolen – rett etter representanten Tung – og lurer på hva Arbeiderpartiet vil gjøre annerledes. Men for å være på den sikre siden skal jeg sende en kopi av det første innlegget som jeg holdt i dag, så han kan lese seg til hva Arbeiderpartiet faktisk vil. Til representanten Astrup, siden representanten åpenbart har glemt hva som står i gjeldende NTP: Der står det beskrevet hvilke prosjekter vi ønsker å bruke statlig plan på, og det er de særskilt prioriterte prosjektene, som er en alternativ måte å løse problemene på, i forhold til hva regjeringen har valgt. Så faller det mange av regjeringspartienes representanter tungt for brystet at vi faktisk påpeker at alt ikke er perfekt i dette landet. Men å henfalle til billige retoriske grep, som å karakterisere det som veldig trist, og at det er svartmaling, er en debatt som hører hjemme på andre arenaer enn i Stortinget. Vi har påpekt at Fremskrittspartiet har brutt sitt løfte om ikke å kreve inn bompenger. Det må partiet svare på overfor sine velgere. Vi minner bare om det, og det har falt dere tungt for brystet. Det er fakta at CO 2 -utslippene fra veitrafikken øker. Statsråden står her på Stortingets talerstol og gjør krav på å være den som forvalter den ene hele og fulle sannhet. Vel, gang på gang i denne debatten er hans påstander og påståtte fakta tilbakevist av flere representanter – og jeg kan ta opp noen flere. I mitt innlegg viste jeg hvordan statsråden kreativt har bokført for å vise at man har oppfylt NTP-en. Faktum er at man bruker mer penger på å gjennomføre færre prosjekter på lengre tid enn det Stortinget forutsatte. Det er elleve veiprosjekter, fire farledsprosjekter og seks fiskerihavnprosjekter på kystsiden som ikke blir startet opp. I landet med nest lengst kystlinje i verden bruker man bare 86 pst. av det som er rammen. I tillegg skyves flere prosjekter ut i tid. Denne regjeringen er veldig opptatt av å snakke om hva som skjedde under de åtte rød-grønne årene, men det går en eller annen mental strek om hva som skjedde før det. Det ble vist til at man ble kjent med ubåten U-864 i 1999 – ja, men det var altså noen andre som satt med regjeringsmakt fra 1999 til 2005. Statsråden sto her på talerstolen for noen uker siden og snakket om U-864, og man fortalte at denne regjeringen handlet. Noen dager etterpå kom beskjeden: Nei, vi skal ikke bruke 35 mill. kr likevel på denne ubåten til neste år, dette kan vi disponere til andre formål. Så det man gjør med U-864, er å la den ligge. Hvis det er handlekraft, er ikke jeg overbevist om at denne regjeringen skal fortsette å styre landet.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Det er ei stor glede å få diskutere skattepolitikk med Arbeidarpartiet i Stortinget og høyre at dei meiner at skattelettane er for låge. Det heng ikkje heilt saman med den skattepolitikken vi har sett dei siste åra frå Arbeidarpartiet, som berre i 2017 føreslår å auke skattane med over 10 mrd. kr for alt norsk næringsliv og for alle norske lønstakarar. Det ville ha vore ei dramatisk endring i skattepolitikken. Det har ikkje denne regjeringa føreslått, tvert imot: Eg vil sørgje for at også jordbruket får nytte av f.eks. redusert selskaps- og personskatt. Så har vi hatt andre forslag på høyring, f.eks. om endringar i jordbruksfrådraget, som kunne ha gjeve nye skatteincentiv til jordbruket, men om det har jordbruket sjølv sagt gjennom høyringsrundane at dette ønskjer dei ikkje. Og regjeringa har lagt det vekk. Det kan vere greitt når ein er høg og mørk, at ein også tenkjer på at ein risikerer å møte seg sjølv i døra relativt heftig.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Nei, også jordbruket nyter godt av regjeringas skattepolitikk, f.eks. gjennom reduksjon av selskapsskatt og personskatt. Det er openbert at det også fungerer for jordbruket. Så vert det flatt for meg når Arbeidarpartiet kritiserer den satsinga vi har hatt på skog, med ei dobbelt så høg satsing på tømmerkaier og med ein 80 pst. auke på skogsbilvegar. I tillegg kjem dei grepa som no vert tekne i budsjettforliket med Venstre og Kristeleg Folkeparti. Det handlar om noko så grunnleggjande som at den viktigaste måten vi kan få lønsemd i skogindustrien på, er å sørgje for at nokon høgg skog i Noreg. Alt grunnlag for ei effektiv verdikjede startar i primærleddet, og det er det vi har sørgt for. Vi har vridd pengane i retning av auka infrastruktur for skogindustrien, fordi vi meiner det er viktigast, og fordi skogindustrien alltid har peika på at det er viktigast. Så skal eg godta at Stortinget løyver pengar til trebasert innovasjonsprogram no.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Då gler eg meg til representanten Hjemdal får lese enda meir i jordbruksmeldinga, for ho inneheld mange distriktspolitiske tiltak på landbruksområdet. Den viktigaste diskusjonen er diskusjonen om kvar vi skal produsere korn og grønt, kontra kvar grasareala skal liggje. Der gjorde vi grep i årets jordbruksavtale, og eg varslar vidareføring av det. Samtidig er det openbert slik at ei omlegging av beitetilskotet i retning av å prioritere utmark sterkare først og fremst prioriterer dei viktige distriktsområda, noko som gjer at vi får eit jordbruk over heile landet. Det tredje punktet handlar om kvoteregionar. Eg meiner at det er fornuftig å ha noko større fleksibilitet i kvoteregionane, men innretta på eit vis som gjer at vi ikkje risikerer at vi flyttar store delar av mjølkeproduksjonen vår til flatbygdene, til kornareala, til dei beste jordbruksområda, for vi må produsere dei grunnleggjande verdiane vi kan, på den beste jorda: korn og grønsaker. Det har eg tenkt å leggje fram nye forslag om, også i tida framover.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Det vil representanten heller ikkje få no, for dette forenklingstiltaket er faktisk ikkje å måle alt ein kunne tenkt seg, og alt som kunne tenkjast målt i jordbruket. Vi måler på dei viktige parameterane, og vi måler på produksjon, som Stortinget har fastsett som eit tydeleg mål. Vi måler på inntekt, som viser at vi har ei inntektsutvikling i jordbruket no som er vesentleg betre i denne regjeringsperioden enn ho var i førre regjeringsperiode. Så vi måler på dei viktige tinga. Vi måler på areal, vi måler på talet på gardbrukarar, vi måler på lønsemd. Så meiner eg utover det at det eg har lagt fram forslag om i jordbruksmeldinga, i stor grad er at det skal liggje til begge partane i jordbruksavtalen moglegheiter for nye forenklingar, og det skal gjerast på ein måte som gjer at vi sparer myndigheitene for arbeidstid og får mindre skjemavelde, men også på ein måte som bidreg til å dempe belastninga for jordbruket. Så eg meiner det er godt vareteke i den nye meldinga, og reknar med at det vil få tilslutning frå Senterpartiet.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Ja, er svaret på det. Difor er det også f.eks. flytta til ein eigen kapittelpost, så i tilfelle nokon skulle sove i timen, kan både eg og representanten Farstad sørgje for at vi faktisk klarar å følgje opp dette også i dei komande åra. Dette er også ein av dei tinga – trur eg at eg kan leggje til – som representanten Farstad kan føle seg trygg på når han samarbeider med denne regjeringa.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Ikkje basert på målingar i eit enkeltår, men viss vi ser ein varig trend til at lønsemda vert svekt betydeleg blant ein god del av produsentane våre til fordel for nokre få store, ville eg òg ha vore bekymra over det. Det ser vi førebels ikkje. Difor meiner eg at vi bør måle det over noko tid. Eg meiner likevel – og det undrar meg eigentleg at Arbeidarpartiet ikkje viser at dei er meir opptekne av det gjennom dei stortingsbehandlingane og debattane vi har hatt rundt dette – at viss vi skal ha meir samla matproduksjon, må det liggje produksjonsstimulans føre. Det må løne seg å strekkje seg litt lenger for å klare å produsere litt meir på dei ressursane ein har tilgjengeleg. Viss vi samla får til det, aukar vi moglegheitene for norsk jordbruk. Men då må vi ha ein støttestruktur og ein struktur gjennom jordbruksavtalen som faktisk stimulerer til det. Difor treng vi faktisk at staten varetek den rolla som bidreg til at det ligg føre målsetjingar og moglegheiter for å nå dei måla som Stortinget har sett om auka produksjon.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Representanten Storberget seier at skattelette ikkje verkar. Det synest eg det er verdt å merke seg. For det er krevjande for ei regjering å vite kva slags arbeidarparti vi skal halde oss til, for dei veit sjeldan kva bein dei skal stå på. Så vidt eg kjenner til, har Arbeidarpartiet no slutta seg til ei skattereform som i hovudsak har som intensjon å redusere skattane. Kvifor har dei vore med på det med mindre det verkar? Om det er slik at ein er med på ei reform ein ikkje meiner verkar, meiner eg at Arbeidarpartiet har eit forklaringsproblem. Dei har eit forklaringsproblem til. Det gjeld at dei i iveren etter å ha kapital nok til alle enkeltprosjekta dei gjerne skulle ha valt å støtte, anten det er i jordbrukssektoren eller andre plassar, svarar med å finansiere det med å skrive ut auka skatt til norske bedrifter, til norske bønder, til norske arbeidstakarar. Så brukar dei noko av dei pengane til gode tiltak dei sjølve er for, og så set dei resten i oljefondet for å spare dei i utanlandske bedrifter, som skal konkurrere med dei norske. For meg er det avgjerande viktig at vi greier å ta vare på den norske kapitalen som kan reinvesterast, anten det er i industrien eller i jordbruket. Det fører meg over til det andre poenget, nemleg at SV no snakkar om fire år med tapte moglegheiter. Vi skal ikkje sjå lenge ut av vindauget før vi ser mykje folk i mange sektorar som no gjev gass for å utnytte moglegheitene, anten det er i jordbruket, i skogbruket, i fiskeria, i oppdrett eller i andre næringar. Dette er ikkje fire år med tapte moglegheiter. Det er fire år som har lagt grunnlaget for ny satsing i norsk næringsliv. Den nedgangskonjunkturen vi har hatt som følgje av fall i oljeprisen, er ei krusing mot det vi ville sett dersom SV fekk styre politikken åleine. For ikkje berre ville dei ha stoppa utvinninga av olje på mange område og ikkje gjeve nye leiteområde som industrien på Vestlandet no treng, men dei ville også ha skrudd opp skattane for fastlandsindustrien. Då står SV att med det som representanten Knag Fylkesnes prisverdig omtalte som at dei har den mest aktive næringspolitikken målt i budsjettstøtte. Det er ikkje budsjettstøtte vi lever av i dette landet. Vi lever av å gje næringslivet moglegheit til å skape verdiar som vi sjølve haustar av. Vi lever av arbeidsplassane som bidreg til statsbudsjettet, ikkje av arbeidsplassane som har henta pengane sine i statsbudsjettet. Det er eit viktig prinsipp for denne regjeringa. Det gjer at eg er glad for at vi landar ein avtale om budsjettet i dag, for jordbruket og for sektorar elles, med Kristeleg Folkeparti og Venstre, som har vist seg villige til å vere med på å ta ansvar når landet krev det.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Aller først kan jeg ikke dy meg for å komme med en kommentar til representanten Gundersen, som stilte spørsmål ved behovet for regionale utviklingsmidler. Han argumenterte ca. på samme måte som en annen stortingsrepresentant fra Høyre gjorde da vi – Troms-benken – var på møte med Nord-Troms regionråd og Tromsø-områdets regionråd, der Høyre-representanten nærmest stilte spørsmål over bordet om hva behovet for regionale utviklingsmidler egentlig var. Det ble en interessant seanse, for da tok ordførerne ordet – én etter én – og pekte på muligheten til å bruke sine egne kommunale næringsfond til å satse på lokale prosjekter, som kai på Husøya, flerbrukshall på Bardufoss, Arctic Race of Norway osv. De sa rett ut at regionale utviklingsmidler altså er midler som gir våre lokale folkevalgte muligheten til å satse basert på lokal kunnskap, framfor at stadig mer skal kanaliseres via et kontor i Oslo. Så har jeg en kommentar til fiskeriministeren: Når fiskeriministeren blir såpass irritert av mine bemerkninger om forskning, er det nesten fristende «å ta en Listhaug» og si at her har man åpenbart tråkket på noen ømme tær. Fiskeriministeren leste en merknad fra kirke-, utdannings- og forskningskomiteen, og det var en veldig god merknad, for det er altså fra et kapittel som jeg selv er saksordfører for. Han leste den første delen av setningen: «Man kan fra politisk hold styre hvilke temaer en fra politisk hold ønsker forskning på.» Så utelot han den andre delen av setningen: «… men ikke hvordan forskningen skal foregå, eller hvilke resultater som skal komme ut.» Dette er altså en merknad Høyre og Fremskrittspartiet ikke var med på. Høyre og Fremskrittspartiet var heller ikke med på den andre merknaden, som jeg for så vidt nevnte, om at Veterinærinstituttet står fritt til også å prioritere forskning som ikke understøtter målene i stortingsmeldingen, dersom en finner faglige grunner for det. Dette var også en merknad Høyre og Fremskrittspartiet ikke var med på. Den diskusjonen om forskning har vi hatt før, og at det fremdeles er uklarheter skyldes først og fremst at Fremskrittspartiet og ministeren fremdeles ikke er tydelig nok. Fiskeriministeren har riktignok begynt å si de riktige tingene, men det er også verdt å merke seg at han ikke har gått tilbake på et eneste ord av det han har uttalt, verken om Havforskningsinstituttet eller om «de mørke motkreftene» – som det fremdeles hadde vært interessant å få vite hvem er, fremfor at man fremdeles skal kaste et mistenksomhetens slør over de pekefingrene som blir rettet mot akademia, institusjoner, politikere og professorer.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
I dag har statsministeren vært i Alta for å åpne ny E6. Det er gledelig, men det markerte også at bompengene har kommet til Finnmark. Representanten Holmås ga samferdselsministeren tittelen «kongen av bompenger», og etter tre år har Ketil Solvik-Olsen innlemmet både Troms og Finnmark i sitt bompengerike. Det måtte altså en Fremskrittsparti-statsråd og en Høyre-statsminister til for å få bompengene på plass også helt nord i landet. Denne regjeringa har en del å gå på når det gjelder å følge opp løfter. Et prosjekt som ikke har kommet på plass, er E8 i Breivika i Tromsø. For Arbeiderpartiet er det viktig at denne veien kommer på plass av hensyn til næringslivet, innbyggerne og alle gående og syklende. Vi setter av 40 mill. kr til oppstart i vårt alternative budsjett. Denne veien burde egentlig vært på plass allerede. Den ligger inne i Nasjonal transportplan, den ligger inne i handlingsplanen til Statens vegvesen, den skulle hatt oppstart i perioden, men E8 i Breivika er ikke prioritert i regjeringas forslag til statsbudsjett – ikke i 2014, ikke i 2015, ikke i 2016 og ikke i 2017. Veien kom ikke med i budsjettforliket, og Høyre og Fremskrittspartiet har ikke engang funnet plass til å nevne veien i merknadene til statsbudsjettet. Alt kommunen nå har å forholde seg til, er et avisoppslag der to stortingsrepresentanter fra regjeringspartiene sier at dette ordner seg. Det holder ikke, man må følge opp planene, gjøre ord til handlinger og legge pengene på bordet. Det er egentlig et under at samferdselsministeren har greid å skrote prosjektet helt til nå. Det er nesten like oppsiktsvekkende som at Høyre lovet en samferdselspakke på 5 mrd. kr til Tromsø-regionen, men ikke har evnet å bygge en eneste meter av de veiene som ble lovet. Det var ikke småtterier: Erna Solberg sa i 2013 at Høyre ville ha Ullsfjordforbindelse, Tindtunnel, ny Kvaløyforbindelse og E8 i Ramfjord uten bompenger til totalt 5 mrd. kr. Så langt er ikke spaden satt i jorda på ett eneste av prosjektene. Dette var en regjering som gikk til valg på gjennomføringskraft. Det som merkes best i Tromsø-regionen etter fire år med Ketil Solvik-Olsen og Høyre i regjering, er ikke alt som er bygd, men alt som ikke er bygd. Løftene har smuldret opp i takt med farten på bompengetaksameteret til TV 2. Det er ikke bygd en meter av Ullsfjordforbindelsen, Tindtunnelen, Kvaløyforbindelsen, E8 i Ramfjord eller E8 i Breivika. Det er mulig at alt dette ville vært i orden dersom Fremskrittspartiet hadde fulgt opp sitt valgløfte om 45 mrd. kr mer til samferdsel i året. Det skjedde ikke. I 2013 lovet Høyre og Fremskrittspartiet å skrote den rød-grønne regjeringas NTP hvis de kom i regjering. Det skjedde ikke. Det de imidlertid har lagt på is, er sine egne løfter til Tromsø.
Audun Otterstad (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Det har aldri vært tydeligere behov i denne sal for en lese-, skrive- og regnegaranti enn når man hører på landbruksministeren. I Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett ligger vi åpenbart titalls millioner over regjeringens budsjett når det gjelder investeringer både til infrastruktur og til veier for å transportere ut tømmer. For at næringslivet skal investere, og for at man ikke skal leve av statsbudsjettet, men bidra til statsbudsjettet, som er kjent retorikk fra høyresiden i denne sal, er det i all hovedsak viktig med stor forutsigbarhet og transparens. Det siste er ikke en utfordring i Norge. Men man har sett en rekke store eksempler på at når forutsigbarheten mangler, gir det store utslag, bl.a. på britisk sektor hvor man tok store beslutninger bare for noen år siden om ikke å investere i resirkuleringsanlegg for avfall, som resulterte i at de har en rekordeksport av avfall til bl.a. Sverige og en del til Norge, fordi man ikke klarer å ha et forutsigbart regime for avgifter eller investeringstilskudd. «Investinor kan ha blitt påført varige skader» slår Adresseavisen tydelig og klart fast i dag og feller en knallhard dom over regjeringens politiske håndverk med en av de viktigste tilgangene på venturekapital for at flere selskaper skal kunne være med og bidra til statsbudsjettet. Representanten Bjørnstad fra Fremskrittspartiet sier at han har jobbet med dette i over tre år. Vel, å jobbe i over tre år med en sak som er liggende politikk fra den foregående Arbeiderparti-regjeringen, må jeg si er imponerende, og det vitner om Høyres ideologiske trang til å ha en mindre aktiv næringspolitikk. Som representanten Gundersen så glitrende sa det selv: «Personlig mener jeg regjeringens forslag om å endre mandatet til Investinor var godt. Mye av motstanden mot dette bygger på en misforståelse, eller at man ikke har skjønt forslaget fra regjeringen.» Det er ganske imponerende at det bare er Høyre som har skjønt dette, at alle andre partier i Stortinget ikke har skjønt det. Alle næringsaktørene i Trondheim og de fremste gründermiljøene med Atmels Bogen i spissen sier at dette er avgjørende for at man skal kunne ta nye arbeidsplasser ut av Norge, for at man skal kunne skape nye bedrifter. Som en av de andre gründerne sier det: Alle næringer som skal vokse, trenger tilgang på kapital. Hvordan øke tilgangen på kapital? Ved å redusere Investinor og ved å strupe mandatet – den logikken er det bare Høyre og Høyres representanter som kan forklare med troverdighet i denne salen.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Bare nullutslipp er godt nok om vi skal stoppe de farlige klimaendringene. Beskjeden fra de to siste års klimatoppmøter er klar: Det haster med å kutte utslipp fram mot 2020. Siden alle land som har gått fra fattigdom til rikdom, har hatt økt energiforbruk som en motor for veksten, er det å sørge for at land velger fornybare strøminvesteringer i stedet for å låse seg til fossile løsninger, helt avgjørende. Fossile investeringer i strøm har det ved seg at de er billigere å foreta, men de er dyrere å drifte. Det er billigere med dieselaggregat enn med solcellepanel, men strømmen fra dieselaggregatet er likevel dyrere per kWt. Som utviklingsminister opplevde jeg at de fattigste landene med de beste solressursene og vannressursene hadde de høyeste strømprisene, fordi de ikke hadde tilgang til rimelig kapital, som ville gjort det mulig for dem å investere i et solcellepanel eller et vannkraftverk. Norge har betydelig kompetanse innenfor disse sektorene. Vi har bl.a. Scatec Solar og SN Power, som allerede bidrar med investeringer i utviklingsland – til berikelse for landene og for de norske selskapene selv. De har, sammen med regjeringens eget utvalg for grønn konkurransekraft, gitt oss politikere innspill om at norske institusjoner, som Garantiinstituttet for eksportkreditt, bør få i oppgave å sette opp en garantiordning for norske selskapers engasjement i utviklingsland, slik at ikke bare eksportører av norske varer, men også av investert og kapital og knowhow, kan kjøpe garantier. Tanken er enkel. Dersom et selskap skal foreta en investering i et utviklingsland med få tidligere fornybarinvesteringer å vise til, vil risikoen oppfattes som høy og kostnadene for kapitalen bli tilsvarende høy. Men dersom tjue ulike prosjekter kan ses samlet gjennom at investorene får anledning til å kjøpe garantier av GIEK med statsgaranti som backing, vil risikoen på alle prosjektene sett under ett være betydelig lavere og gjøre investeringene og dermed strømmen billigere. Dette er et godt eksempel på hvordan en stat som Norge kan bruke sin rolle som stat og sin finansielle muskel på å støtte fornybarnæringer i Norge, støtte utviklingslands utvikling og kutte klimagassutslipp uten at det koster noe som helst. Jeg tar derfor opp et forslag på vegne av Arbeiderpartiet, Senterpartiet, MDG og SV, som jeg håper vil kunne samle Stortinget her i dag om å be regjeringen komme tilbake til Stortinget i løpet av vårsesjonen med en slik garantiordning i regi av Garantiinstituttet for eksportkreditt.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Det er mange ting jeg gjerne skulle diskutert med Nikolai Astrup, men det får vi ta en annen gang. Jeg har tenkt å utfordre ham på en helt konkret ting som han tok opp, nemlig setningen om at alle store kollektivprosjekter skal få 50 pst. støtte, og at det er noe regjeringen har slått fast. Jeg er glad for at regjeringen har varslet at en eller annen gang etter neste valg kommer det til å bli gitt 50 pst. støtte til Fornebubanen og til ny T-banetunnel i Oslo. Det tror jeg vi er enige om er veldig fornuftig. Men jeg har et helt konkret spørsmål: Landets mest trafikkerte busslinje er 31-bussen i Oslo. Der foreligger det et ferdig utkast til regulering, klart til å settes i gang, delvis drevet fram av det byrådet som Høyre var en del av før valget, men nå altså av byrådet etter valget. Vil Nikolai Astrup være for at også en trikk til Tonsenhagen og Linderud skal få 50 pst. støtte fra staten?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Jeg har et veldig enkelt spørsmål til Stordalen. Det har vært mye snakk om klimaeffekten av dette budsjettet, og jeg har det korte, enkle og konkrete spørsmålet: Er det viktig for Morten Stordalen at klimagassutslippene i Norge kuttes med 50 pst. i transportsektoren fram mot 2030?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
De siste tallene fra Statistisk sentralbyrå viser det samme som informasjonen fra Norsk Petroleumsinstitutt, nemlig at utslippene fra veitransport går opp, og utslippene fra transportsektoren går opp. I forbindelse med dette siste budsjettet på samferdselsfeltet fra denne perioden vil jeg be representanten reflektere rundt hvordan han føler det når han har vært med på å erstatte en regjering som hadde utslippsnedgang for CO 2 -utslippene, med en regjering som har ført en politikk som har ført til utslippsoppgang. Er representanten etter disse årene fornøyd med det han har fått til siden han personlig har gått engasjert inn for nettopp å få denne regjeringen på plass?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Ett av de spørsmålene der salen er delt omtrent i to, er om jernbanereformen. Der er det høyresiden, altså Høyre og Fremskrittspartiet omfavnet av Venstre og Kristelig Folkeparti, mot de gamle rød-grønne kameratene. Jeg husker en ting som ble tatt opp i forbindelse med jernbanereformen og besvart av representanten Abid Raja. Han sa veldig tydelig og klart ifra at ansattes pensjonsforpliktelser skulle være sikret. Ansattes pensjon skulle ikke bli dårligere som følge av jernbanereformen. Nå vet vi at de offentlige tjenestepensjonene som de ansatte har, kommer til å bli erstattet av dårligere tjenestepensjoner hvis de går over til private. I tillegg er det usikkerhet knyttet bl.a. til muligheten for AFP i nye ordninger. Er det sånn at Abid Raja har garantier fra regjeringen for at alle ansatte i NSB-konsernene vil få AFP-ordninger?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Ja.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Her føler jeg at Jegstad må skille skitt og kanel. Jeg er enig i at etterslepet på vedlikehold av jernbanen økte i vår regjeringsperiode. Det jeg har påpekt, er at både med Høyres alternative budsjetter i løpet av de åtte årene og ikke minst med Fremskrittspartiets budsjetter i løpet av de åtte årene, ville vedlikeholdsetterslepet vært enda større. Så er det jo ikke riktig at det er regjeringen som har stått for det store løftet i vedlikehold. Det er etter at Kristelig Folkeparti og Venstre har tvunget regjeringspartiene til å akseptere store økninger i jernbanebudsjettene, at man har fått de store løftene for å redusere vedlikeholdsetterslepet. Jeg vil gjerne understreke: Vedlikeholdsetterslepsreduksjonene har vært større i de alternative budsjettene – i hvert fall fra SV, men jeg mener å huske også fra Arbeiderpartiet og fra Senterpartiet, i tiden som den regjeringen som Jegstad støtter, har sittet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Jeg går imot de jernbaneendringene, reformendringene, som Fremskrittspartiet har vært med på å drive gjennom. Jeg synes de er dårlig fundert, og de er dårlig planlagt. Her ser vi jo, når vi står i den situasjonen som vi gjør nå, at man har ikke engang klart å tenke nøye gjennom hvordan man skal sørge for å dekke pensjonsforpliktelsene, til tross for at flere av støttepartiene til regjeringen har lovet at pensjonsforpliktelsene skal være sikret med en jernbanereform som ligger der. Jeg mener dessuten at det er ingenting som tyder på at den overdrevne konsulentbruken som ligger i jernbanesektoren akkurat nå, fører noe godt med seg. Det hadde vært mye, mye bedre å bygge kompetansen i de institusjonene som finnes der. Når det gjelder Nye Baner, tror jeg at skal man klare å løfte et så stort prosjekt som en nysatsing på lyntoget, må man ha et eget selskap som har det som formål. Derfor er vi for det.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Tusen takk for spørsmålet. Jeg må begynne med å si at vi kommer til å støtte det forslaget som nå ligger inne om å utrede muligheten for den type veiprising som representanten Grøvan snakker om. Jeg tror det har noen fordeler og noen muligheter som ligger der som er positive, nå når det også er avklart at de personvernmessige sidene av dette lar seg gjennomføre. Men samtidig vil jeg si at jeg tror at der dette kan være til mest nytte, er innenfor tungtransporten, for innenfor tungtransporten er det sånn at norske aktører, altså norske lastebilsjåfører, konkurrerer med utenlandske lastebilsjåfører. Vi har hele problemstillingen knyttet til kabotasje. Istedenfor å legge avgiftene på drivstoffet som benyttes innenfor tungtransporten, tror jeg det hadde vært mye mer effektivt å kunne bruke det på veikjøringen, gjerne differensiert etter hva slags euroklasse de ulike lastebilene har. Jeg tror at det vil kunne fungere, og jeg håper at Grøvan vil prioritere å dytte på på akkurat det i det videre arbeidet til regjeringen.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Jo, og jeg mener at dette går det an å gjøre i tre trinn. Jeg mener at det første man kan gjøre for å kutte utslippene fra diesellokomotivene, er å sørge for å benytte biodrivstoff istedenfor. Det har vi fremmet forslag om tidligere, at vi ønsker at det skal gjøres allerede fra 2017. Det forslaget har falt i Stortinget. Det neste jeg mener man bør gjøre, er raskest mulig å ta i bruk hydrogentog. På en del strekninger der det er mye tunneler, muligens både på Nordlandsbanen og på Raumabanen, mener jeg at hydrogenlokomotiv vil være det som raskest vil kunne tas i bruk for å kutte utslippene. Men det er klart at på de tunge arbeidsstrekningene der man ser potensial for å få overført gods, er det å satse på elektrifisering og trykke på for det ekstremt viktig. Men her ser vi, som også opposisjonspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre, har påpekt, at det har vært for lite planleggingskapasitet – for lav prioritet i Jernbaneverket – til å sørge for å ha topp framdrift på en del av disse prosjektene. Det synes jeg er dumt. Men vi vil i hvert fall ha trøkk.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Jeg vil be presidenten slå hardere ned på statsråden når han forteller usannheter fra Stortingets talerstol. I dag kom det en ny en, nemlig at den rød-grønne regjeringen ble dømt for luftkvaliteten i byene. Det er ikke riktig. Det var statsrådens regjering som ble dømt – hvis han leser dommen – for at hans egen regjering ikke hadde en plan for å forbedre luftkvaliteten. Den planen har de ennå ikke lagt fram. Derfor sier jeg følgende: Statsråden har motarbeidet eller somlet med de fleste tiltak for å bedre luftkvaliteten. Han har vært imot å sørge for dieselforbudssoner i Oslo. Han har vært motstander av lavutslippssoner. Nå har vi tvunget ham til å drive det igjennom. Han har vært imot å gjøre det dyrere med lokale utslipp. Da er spørsmålet: Kan han nevne én sak der han har vært pådriver for tiltak for bedre byluft?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
La meg bruke tre minutter på å komme med fakta rundt lokal luftforurensing siden statsråden knapt kan sies å bidra. I 2001 utgjorde dieselbiler drøyt 10 pst. av salget av nye biler i Norge. I de årene Fremskrittspartiet var med på å føre bilavgiftspolitikken, økte dieselandelen til 40 pst. Deretter fortsatte trenden opp til 50 pst. i 2006, med samme avgiftssystem. Det er riktig at avgiftsomleggingen i budsjettåret 2007 førte til en økning i dieselbilsalget, men det gikk altså fra 50 til 75 pst. Økning? Ja. Men gir det grunnlag for å si at det var en rød-grønn politikk som alene fylte byene med dieselbiler? Nei, det skal du ha et lemfeldig forhold til sannheten for å mene. Dieselbilsalget holdt seg rundt 75 pst. i fire år, til det begynte å falle – av tre hovedgrunner, slik jeg ser det. For det første var det en vinter i 2010 med elendig luftkvalitet, som satte fart i en debatt om skadelige dieselutslipp, miljødifferensiering gjennom bompenger og andre dieselbegrensninger. For det andre ble det innført lokalavgiftskomponent i engangsavgiften, som SV og jeg hadde ivret etter å innføre. For det tredje begynte elbilsalget å komme, og særlig rundt byene med stor forurensning, på grunn av bompenger, kollektivfelt og parkeringsfordeler. Senere kom gunstige løsninger for oppladbare hybrider, drevet igjennom av Kristelig Folkeparti og Venstre. Trenden har fortsatt fram til i dag, og dieselbilsalget utgjør i dag 35 pst., ifølge statsbudsjettet. Hva har regjeringen gjort? Ingenting. De har ikke fremmet forslag om å øke lokalavgiftskomponenten i engangsavgiften, det har Venstre og Kristelig Folkeparti fått til. Fremskrittspartiet går imot lokalt dieselforbud på kommunale veier i Oslo. Lokalt bestemte utslippskrav til drosjer svarte Ketil Solvik-Olsen at han var imot, på spørsmål fra meg, men regjeringen snudde etter at Abid Q. Raja og jeg fremmet forslag, og lovforslaget blir vedtatt over jul. Miljødifferensiering ved bomringene er ennå ikke på plass, på tross av at staten har lovet at det skal på plass rundt Oslo i mars 2018. Det ligger ikke an til å komme på plass tidsnok, på grunn av sommel fra Ketil Solvik-Olsen. Regjeringen har ikke fremmet forslag om lavutslippssoner. Det måtte Venstre fremme og få flertall for, mot regjeringens stemmer. Etter at Ketil Solvik-Olsen nektet å følge det opp, fremmet Arbeiderpartiet et lovforslag, som ble vedtatt. Da forskriften skulle utarbeides, sendte Solvik-Olsen et forslag som ekskluderer Bergen og Oslo fra å ta lavutslippssonene i bruk. Nå er et nytt forslag på høring. Nå har det tatt så lang tid at ingenting tyder på at kommunene får tatt lavutslippssoner i bruk denne vinteren heller. Regjeringen ble dømt av EFTA-domstolen for at den manglet en plan for å sikre innbyggerne ren og trygg luft. Da stortingsflertallet krevde en slik plan, stemte regjeringspartiene imot. Regjeringen har ennå ikke lagt fram en slik plan. Imens blir friske syke, syke sykere og de sykeste dør. Det beste mot lokal luftforurensing var å skifte regjering, var statsråd Ketil Solvik-Olsens flåsete kommentar. Mon det – i morgen er det varslet helseskadelig luft i Oslo.
Nikolai Astrup (Høyre), 2016-12-13:
Jeg hadde egentlig ikke tenkt å tegne meg i denne debatten. Transportkomiteens debatt begynner nå etterpå. Men da bredbåndsutbygging kom opp som tema fra representanten Heggø, ble jeg likevel fristet til å tegne meg. Det er ikke slik at det er offentlige subsidier som driver bredbåndsutbyggingen i Norge. I 2015 ble det investert 8,6 mrd. kr i bredbåndsutbygging i Norge av ekom-selskapene selv. Det er de som driver utbyggingen av bredbånd i Norge. Så er det slik at vi har offentlig støtte til å bygge ut bredbånd i de områder av landet der det overhodet ikke er kommersielt grunnlag for å bygge det ut, og den innsatsen er økt gjennom budsjettforliket mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre. Sverige har valgt den modellen som det kan synes som Arbeiderpartiet foretrekker, nemlig en modell som er drevet av offentlige subsidier. Resultatet er det stikk motsatte av hva vi har oppnådd i Norge. Det går tregere, for selskapene bygger ikke ut med mindre de får offentlig støtte. Dermed bestemmes utbyggingshastigheten av tilgangen på offentlige subsidier. I Norge er det stikk motsatt. Vi har en rivende utvikling og svært mye bedre dekning enn det man har i Sverige – takket være den markedsdrevne modellen som vi har valgt i dette landet, og som også har gjort at investeringene i ekom-nettene økte fra 6,9 mrd. kr i 2012 til 8,6 mrd. kr i 2015. Til slutt en liten anmerkning om dette med å skape arbeidsplasser: Hvis det er noen som tror at det bedriftene som sliter i Norge i dag, trenger, er 10 mrd. kr i økt skatteregning fra Arbeiderpartiet, vel, da tar de feil. Da trenger de også å ta seg en tur ut til bedriftene som vil rammes av de skatteøkningene som Arbeiderpartiet foreslår.
Nikolai Astrup (Høyre), 2016-12-13:
Det er helt avgjørende at vi har en god fremdrift i konkurranseutsettingen i jernbanesektoren, noe jeg er sikker på at representanten Myrli er enig i. Med tanke på støtten Arbeiderpartiet har gitt til konkurranse gjennom Flytoget gjennom alle disse årene, vil representanten sikkert være enig i at det er fornuftig å støtte også konkurranseutsetting på andre strekninger. Når det gjelder pensjonsforpliktelsene til NSB, må de avklares, så vidt jeg forstår, før man kan gå videre med konkurranseutsetting. Saken ligger nå, som representanten selv refererte til, hos ESA, og jeg legger til grunn at statsråden vil være proaktiv for å få en så rask avklaring som mulig, slik at vi kan komme i gang.
Nikolai Astrup (Høyre), 2016-12-13:
Takk for spørsmålet. Jeg tror at det budsjettet vi vedtar i år, men også de budsjettene som Høyre, Kristelig Folkeparti, Venstre og Fremskrittspartiet har vedtatt sammen de siste årene, bidrar til den langsiktige omstillingen vi trenger i transportsektoren. Det gjelder ikke minst det å skifte ut dagens eksisterende kjøretøypark med nullutslippskjøretøy og andre lavutslippsalternativer. Der går det nå raskere i Norge enn det gjør noe annet sted i verden, og den utviklingen kommer til å akselerere i takt med at det kommer nye modeller i ulike prisklasser på markedet. Det vi gjør sammen på jernbane, og har gjort på jernbane gjennom mange år, kommer til å bidra til at vi når målet om at flere skal reise kollektivt, og at veksten skal komme der. Det vi har gjort for å styrke Enova som viktig virkemiddel, er også avgjørende, men ikke minst CO2-fondet for tungtransporten og andre transportformer kommer til å være viktige for å nå målene i 2030. Vi er på god vei, og sammen skal vi klare det.
Nikolai Astrup (Høyre), 2016-12-13:
Tilgang på bredbånd i hele landet er viktig for verdiskaping i hele landet og for å kunne ta hele landet i bruk. Derfor gir vi offentlige tilskudd til å bygge ut bredbånd der det ikke er kommersielt mulig å gjøre det i dag. Den posten er styrket gjennom budsjettforliket, og alt ligger i 2017 til rette for en offensiv utbygging på de områdene som kommer i tillegg til den enorme satsingen fra de kommersielle aktørene, som jo også bidrar til bedre dekning over hele landet, og som er helt nødvendig for å nå målene våre for 2020.
Nikolai Astrup (Høyre), 2016-12-13:
Regjeringen, Kristelig Folkeparti og Venstre har sammen bidratt til betydelige løft for alle de områdene representanten nevner. Som jeg også tok opp i mitt innlegg, vil de statlige bevilgningene til kollektivtiltak i byområdene være på 6,3 mrd. kr i perioden, mot 1,8 mrd. kr under de rød-grønne, slik at sammen får vi til svært mye på alle områdene som er nevnt. Regjeringen hadde høye ambisjoner, og Kristelig Folkeparti og Venstre har bidratt til å heve de ambisjonene ytterligere. Men det er ingen tvil om at det har vært et taktskifte, også før forhandlingene med Kristelig Folkeparti og Venstre, sammenliknet med tidligere regjeringer. Det har aldri noensinne i landets historie vært bevilget så mye penger til denne type tiltak fra statens side som gjennom vårt utmerkede samarbeid.
Nikolai Astrup (Høyre), 2016-12-13:
Trikk til Tonsenhagen er ikke et stort nasjonalt kollektivprosjekt, så jeg kan ikke forskuttere en slik støtte. Det jeg imidlertid kan si, er at byrådet nå snart bør behandle reguleringsplanen for Fornebubanen, som de har varslet blir ett år forsinket. Den skulle kommet til bystyret i høst, og de har varslet at den kommer først neste høst. Det forsinker et svært viktig prosjekt langs 31-bussens linje, for 31-bussen går som kjent også til Fornebu. Jeg mener at byrådet her må få fortgang i sitt arbeid. Så vidt jeg vet, har representanten Eidsvoll Holmås gode forbindelser i det byrådet, så kanskje han kan bidra til det.
Nikolai Astrup (Høyre), 2016-12-13:
Nye Veier AS har bidratt med mange nyvinninger innenfor veibygging, bl.a. nye kontraktsformer som involverer entreprenørene tidligere, de regulerer bredere traseer, som gir større fleksibilitet for entreprenørene og kutter dermed kostnader, de standardiserer mer av utbyggingen, de benytter totalentrepriser som gir slankere byggherreorganisasjon, osv. Ser representanten at mangfold og konkurranse kan ha en merverdi også i denne sektoren, eller mener han at Statens vegvesen har monopol på gode ideer akkurat når det gjelder veibygging?
Nikolai Astrup (Høyre), 2016-12-13:
Det har vært betydelig økning i statens tilskudd til kollektivtiltak i og rundt de store byene de siste fire årene som en følge av samarbeidet mellom våre partier. Mener representanten at det ville vært mulig å realisere de store prosjektene vi står overfor i denne regionen, dersom de rød-grønne hadde fått videreføre sin politikk?
Nikolai Astrup (Høyre), 2016-12-13:
Venstre har valgt å trekke frem ett enkelt veiprosjekt i det ganske land i sin budsjettinnstilling, nemlig E39 Betna–Stormyra, som i Venstre kalles for Pål Farstads vei. Er det noen spesiell grunn til at man har valgt å trekke frem bare det ene prosjektet?
Nikolai Astrup (Høyre), 2016-12-13:
Jeg vil få benytte anledningen til å takke for debatten. Det er fascinerende hvor mye tid enkelte partier bruker på å kritisere at politikk de har vært imot, ikke følges opp, og hvor mye de kritiserer nye løsninger uten å presentere noen egne. Det er tross alt mye å glede seg over i norsk samferdsel de siste fire årene. Det har vært et kraftig løft, og med budsjettet for 2017 videreføres det. Men like viktig som hvor mye penger vi bruker, er hvordan vi bruker de pengene. Det er der denne regjeringen og samarbeidspartiene virkelig setter spor etter seg, ved at vi tar i bruk nye metoder for planlegging og nye metoder for gjennomføring, både i veisektoren og i banesektoren. Det gjøres en fantastisk jobb i etatene med dette arbeidet i dag, og det følges godt opp av politisk ledelse. Det er flott at representanten Sivertsen på spørsmål om hvilke nye løsninger han selv har, sier at han er for å bruke statlig plan. Men hvilke prosjekter har han egentlig foreslått å bruke statlig plan på? Jeg kan ikke komme på ett eneste ett. Én ting er å ha nye ideer og bedre løsninger, men de må faktisk tas i bruk for at det skal gi resultater, og det er det denne regjeringen gjør. La meg også legge til at etter å ha hørt representanten Gullvåg kunne man få et inntrykk av at Arbeiderpartiet har drevet med storstilt privatisering gjennom mange år i regjering, når de har satt ut oppdrag på anbud til andre enn staten. Men jeg tror faktisk at representanten Gullvåg er ganske alene – også i Arbeiderpartiet – om å mene at oppdrag ikke skal settes ut til andre enn staten selv. Mest parodisk blir det når størrelsen på bompengene angripes fra opposisjonen, en opposisjon som selv ønsker at bompengebelastningen skal være høyere enn det regjeringen legger opp til. Da blir det ikke mye å glede seg over. Til slutt litt om planlegging av intercity, eller av jernbaner generelt, der det ble brukt 200 mill. kr da vi tok over. Nå er vi oppe i 1 700 mill. kr. Likevel er det noen som klager på at det ikke planlegges nok jernbane i dette landet. Aldri før har det vært planlagt så mye jernbane i dette landet, og det planlegges mye fordi det skal bygges mye, og det må være samsvar mellom planlegging og bygging. Det sørger denne regjeringen for at det er.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Et av denne periodens stortingsflertalls store prosjekter, jeg tror vi til og med kan si prestisjeprosjekter, er konkurranseutsetting av jernbanetrafikken, persontrafikk med tog. Men det er nok ikke så enkelt å få til det likevel, for nå varsles det om forsinkelser, utsettelser, i konkurranseutsettingen. Det er grunn til å tro at en av grunnene til det er det uavklarte spørsmålet om de store pensjonsforpliktelsene til NSB. Samferdselsministeren har orientert Stortinget om at saken er tatt opp med ESA og ligger der. Jeg har registrert at NSB har gitt klart uttrykk for at dette spørsmålet må avklares før anbudsutsettingen fordi det er helt fundamentalt for NSB å få klarhet i dette. Så spørsmålet mitt er rett og slett: Kan Astrup love at spørsmålet om NSBs pensjonsforpliktelser skal avklares før den første trafikkpakka legges ut på anbud?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Da jeg hørte tempoet på deler av innlegget til Raja, følte jeg at vi var tilbake til tida da vi hadde samferdselsdebatter i denne salen med hans partifelle Odd Einar Dørum. Det var mye godt i det Raja sa. Jeg tror jeg må gi ham og Venstre æren for at ved behandlingen av statsbudsjettet i fjor – i budsjettforliket som da ble forhandlet fram – ble prisen på månedskort og årskort på NSB satt ned med 20 pst. Det vil si en del steder, men ikke alle steder. Blant annet ble det ikke gjeldende i Oslo og Akershus. Nå er det i budsjettforliket lagt inn 105 nye millioner. Arbeiderpartiet støtter også det. Raja var ute og sa at nå blir det også 20 pst. prisreduksjon i Oslo og Akershus. Jeg så samme dag i samme avis og samme oppslag at hans partifelle Elvestuen sa at nei, det blir ikke prisreduksjon i Oslo og Akershus. Spørsmålet mitt er rett og slett: Blir det 20 pst. billigere månedskort i Oslo og Akershus?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Stortinget har vedtatt at vi skal kutte i klimagassutslippene med 40 pst. innen 2030. Samtidig har ikke utslippene samlet sett blitt redusert i Norge de siste 20 årene. På hvilken måte mener Høyre at det budsjettet vi vedtar på transportsektoren i dag, bidrar til at utslippene reduseres, og at vi nå tar noen skritt for å nærme oss målene for 2030?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Kristelig Folkeparti er glad for at vi har fått til den fornyelsen i veisektoren som har skjedd gjennom det flertallet har besluttet i denne perioden, sammen med økte bevilgninger. Jeg opplever at Arbeiderpartiet stort sett har kommet med kritikk av de fleste nye initiativ som er tatt i transportsektoren, men jeg registrerer at på ett område har Arbeiderpartiet vært opptatt av å skape en endring – og det er når det gjelder å redusere tiden planprosesser tar. Hva er Arbeiderpartiets grep for å få redusert tiden det tar å planlegge nye transportstrekninger, enten det gjelder vei eller bane?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Fremskrittspartiet har sammen med de andre partiene på Stortinget vært opptatt av å effektivisere bompengeinnkrevingen. Obligatorisk bompengebrikke ble innført for kjøretøy på over 3,5 tonn fra 1. januar 2015. Innføring av obligatorisk bompengebrikke for alle kjøretøy vil uten tvil være det tiltaket som gir størst reduksjon i innkrevingskostnadene. I tillegg vil det også kunne åpne for differensiert betaling ut fra tid og utslipp. Hvorfor velger Fremskrittspartiet å avvise et så effektivt tiltak?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Kortbanenettet er et veldig viktig tilbud for Distrikts-Norge. Der en ikke har jernbane eller andre kollektivtilbud, er det viktig å legge til rette for at befolkningen og ikke minst næringslivet har et godt tilbud for å kunne fraktes over lengre og kortere avstander. Når det gjelder resultatet fra anbudsrunden som var i år, har også vi i Kristelig Folkeparti registrert at det har vært en del misnøye med at rutene er blitt lagt opp på en måte som ikke virker effektivt for befolkningen som den skal transportere, kortest vei og kortest avstand. Kristelig Folkeparti vil følge med på hva som skjer i forbindelse med denne tildelingen, og hvis vi ser at det er behov for å legge om rutinene ved neste runde, vil vi være åpne for å vurdere en eventuell høringsrunde på det tidspunktet.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Når det gjelder bompengekompensasjonen, kan jeg bare vise til at dette lå ikke inne i Kristelig Folkepartis primære forslag. Vi stemte heller ikke for det primært da vi stemte over budsjettet for 2017. Vi har vært med i et forlik, der vi opplever at det er viktig å se ting i en helhet og en sammenheng. Samtidig vil jeg si at den bilpakken ble noe endret ved den endelige voteringen, hvor en også la inn en flat CO 2 -avgift, som betyr at den ikke bare favoriserer fossilbiler. Så vil jeg føye til at jeg håper at en – når en velger disse strekningene som skal få denne bompengereduksjonen – er omhyggelig med å velge strekninger i distriktene som gjør at dette primært kan komme befolkningen i distriktene til gode.