Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-10-13:
For ett år siden, da jeg stod her på denne talerstolen og la fram forrige statsbudsjett, var det tre uker siden den amerikanske investeringsbanken Lehman Brothers hadde gått overende. Vi stod foran den største økonomiske krisen siden annen verdenskrig. Verdens finansielle systemer stod i fare for å kollapse. Konsekvensene ble dramatiske i mange land. Banker har måttet innstille sin virksomhet. Bedrifter har gått konkurs. Mange har mistet arbeid, bolig og oppsparte midler. Enda flere ville blitt rammet hvis ikke myndighetene hadde maktet å iverksette effektive tiltak mot virkningene av krisen. Likevel har vi fått et veldig kraftig tilbakeslag i internasjonal økonomi. Norge hadde et bedre utgangspunkt enn mange andre land for å møte krisen. Vi har en næringsstruktur som har gjort at vi ikke har blitt rammet like hardt. Vi har penger på bok som gjør oss i stand til å bruke penger over budsjettene for å holde arbeidsløsheten nede. Helse-, omsorgs- og utdanningsoppgavene løses i fellesskap i en stor offentlig sektor. Det stabiliserer norsk økonomi og arbeidsliv. Folketrygden gir oss en god inntektssikring. Og gode reguleringer av finanssektoren har gitt trygghet for både samfunn, næringsliv og enkeltpersoner. Men gode forutsetninger fritar oss ikke for vanskelige avveininger. Vi har arbeidet på spreng for å finne riktige tiltak til riktig tid. Norges Bank har satt ned styringsrenten i flere omganger, og den er nå på et historisk lavt nivå. Det er satt i verk tiltak for å sikre bankene likviditet og utlånsmuligheter. Og vi har brukt store beløp på tiltak for arbeid, offentlige bygg og infrastruktur, kompetanseheving, investeringer i høyere utdanning og grønn omstilling. De tiltakene for arbeid som Stortinget vedtok på nyåret, var midlertidige i sin karakter. Det betyr at utgiftstiltakene i hovedsak er reversert i dette budsjettet, og at satsingene for 2010 må sammenliknes med det opprinnelige budsjettet for 2009, før de ekstraordinære tiltakene. Nå kan vi oppsummere så langt: Etter en kraftig nedgang i norsk økonomi mot slutten av fjoråret har utviklingen i 2009 vært bedre, og vi forventer vekst i fastlandsøkonomien på 2 pst. i 2010. Utviklingen i arbeidsmarkedet er vesentlig bedre enn fryktet. Sysselsettingen har holdt seg godt oppe. Arbeidsløsheten, slik den måles i Arbeidskraftundersøkelsene, AKU, har holdt seg stabil, på vel 3 pst. så langt i år. Dette ledighetsnivået er 1,25 prosentpoeng lavere enn gjennomsnittet for de siste 20 årene, og det er rundt 6,5 prosentpoeng lavere enn nivået i USA og euroområdet i juli i år. Ingen land i Europa har lavere arbeidsløshet enn Norge. Vi har bestått prøvene i finanskrisen så langt, men det er fortsatt store utfordringer som venter. Selv om mange mennesker i Norge ikke har blitt rammet av de dårlige tidene, men tvert imot har fått bedret kjøpekraft, er noen sektorer fremdeles utsatt. Det gjelder først og fremst eksportnæringene, og situasjonen for verftsnæringen er usikker på grunn av få nye kontraheringer og fallende ordrereserver. Bygg- og anleggssektoren har også merket tilbakegangen. Krisen er ikke over. Budsjettet som presenteres i dag, er tilpasset de utfordringene vi fortsatt står overfor. Vi følger handlingsregelen for en gradvis innfasing av olje- og petroleumsinntekter i norsk økonomi. Altfor ofte blir handlingsregelen beskrevet som om den skulle hindre bruk av oljepenger. Slik er det ikke. Den sikrer en forutsigbar bruk av oljepenger, samtidig som vi sparer til dem som kommer etter oss. Regelen skal ta hensyn til den økonomiske situasjonen, ved å bruke mindre enn forventet fondsavkasting på 4 pst. når det er høy aktivitet og press i økonomien, og mer i nedgangstider. Og det er nettopp det denne regjeringen har gjort. Vi lå under 4 pst. i oppgangstidene forut for finanskrisen, og ligger nå betydelig over. Hensynet til sysselsettingen er styrende for budsjettet. Arbeidsøshet er sløsing med menneskelige ressurser, og vi gjør det vi kan for å hindre at ledigheten øker for mye og biter seg fast på et høyt nivå. Regjeringens forslag til budsjett for 2010 innebærer et strukturelt, oljekorrigert budsjettunderskudd på 148,5 milliarder kr, noe som er 44,6 milliarder kr høyere enn forventet fondsavkastning. Etter hvert som utsiktene bedres og veksten i norsk økonomi tar seg opp, må budsjettet bringes tilbake til 4-prosentbanen. På den måten kan handlefriheten i budsjettpolitikken gjenopprettes, samtidig som vi styrker evnen til å møte veksten i utgiftene som vil følge med at vi får flere eldre i befolkningen framover. Utsiktene i norsk økonomi i 2010 er noe bedre enn for våre handelspartnere. Men også for Norge anslås veksten i fastlandsøkonomien å bli lavere enn trendvekst, og arbeidsledigheten forventes å øke noe fra 2009 til 2010. Regjeringen har derfor funnet det riktig med en viss ytterligere økning i oljepengebruken også i 2010, tilsvarende om lag 0,5 pst. av BNP for Fastlands-Norge. Den ekspansive virkningen på økonomien er likevel noe mindre enn dette. Budsjettet svekkes med over 6 milliarder kr som følge av lavere utbytteinntekter på statens hånd. Slike inntektsreduksjoner har normalt en svakere ekspansiv virkning enn en tilsvarende økning i utgiftene. Statsbudsjettets reelle, underliggende utgiftsvekst anslås til om lag 1,75 pst. i 2010. Dette er omtrent 1 prosentpoeng lavere enn den trendmessige veksten i fastlands-BNP, og også lavere enn den anslåtte veksten i BNP for Fastlands-Norge neste år. Finanskrisen rammet verden akutt og har tvunget fram resolutte politiske tiltak fra myndighetenes side. Det er mitt ønske at krisen som skyldes klimaendringer, vil mobilisere samme kreativitet, kunnskap og mot. Klimaforhandlingene i København blir en test på hvor store forpliktelser det internasjonale samfunnet er villig til å påta seg for å løse klimaproblemene. Regjeringen vil bidra aktivt i arbeidet med å få på plass en ambisiøs internasjonal klimaavtale som omfatter så mange land og sektorer som mulig. Den nye avtalen må innrettes slik at målet om å begrense menneskeskapt temperaturøkning til 2 grader fra førindustrielt nivå kan nås. Avtalen bør inkludere tiltak mot avskoging, samarbeid om teknologi og tilpasning til klimaendringer. Global oppvarming vil medføre store kostnader for folk både i fattige og rike land. Vi har stor egeninteresse i å få redusert klimagassutslippene, men det er også viktig i et internasjonalt solidaritetsperspektiv. Det er de fattigste landene som rammes hardest av klimaendringene. Regjeringen har som mål å overoppfylle Norges forpliktelse under Kyoto-avtalen. Fra og med 2008 er mer enn 70 pst. av de norske klimagassutslippene omfattet av kvoteplikt eller avgifter. Teknologi for CO2-håndtering vil være et av de virkemidlene vi skal bruke i kampen mot global oppvarming. Regjeringen vil bidra til teknologiutvikling og reduserte kostnader gjennom realisering av prosjekter for fangst, transport og lagring av CO2. Byggearbeidet ved teknologisenteret for fangst av CO2 på Mongstad er i gang, og det arbeides videre med planleggingen av fullskala CO2-håndtering. Vi foreslår å bevilge nesten 3,5 milliarder kr i 2010 til dette formålet. Det er en økning på om lag 1,6 milliarder kr i forhold til budsjettet for 2009. For perioden 2006–2009 er det bevilget 2,4 milliarder kr til fornybar energi og energieffektivisering gjennom Enova. Dette er fire ganger så mye som i den forrige stortingsperioden. I tillegg har Enova i denne perioden hatt inntekter på 2,9 milliarder kr gjennom påslag på nettariffen. Satsingen på energi og energieffektivisering fortsetter i 2010-budsjettet. Grunnfondet for fornybar energi og energieffektivisering foreslås økt med 5 milliarder kr til 25 milliarder kr i 2010. Vi foreslår også 100 mill. kr til en ny tilskuddsordning for satsing på ny miljøteknologi. Skatte- og avgiftssystemet skal fremme miljøvennlig atferd. Omleggingen av bilavgiftene i mer miljøvennlig retning videreføres. Dette arbeidet begynte 1. januar 2007, og endringene virker. CO2-utslippene fra førstegangsregistrerte kjøretøy har gått betydelig ned. For flere biltyper har reduksjonen i engangsavgiften vært på både 40 000 og 50 000 kr. Det innføres en CO2-avgift på innenlandsk bruk av gass til oppvarming i bygg fra 1. april 2010. Fritaket for autodieselavgift for andel biodiesel halveres i 2010, med sikte på endelig utfasing i 2011. For å forstå klimaendringenes årsaker og konsekvenser og hvordan vi best møter utfordringene, kreves kunnskap og evne til nytenkning. Men kunnskap er ikke bare en forutsetning for å løse klimautfordringene. Det er også en forutsetning for at vi skal kunne bevare og foredle velferdsstaten, sikre et framtidig næringsliv og videreutvikle demokratiet og våre felles verdier. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til forskning og utvikling med om lag 1,7 milliarder kr fra saldert budsjett i 2009. Det betyr at offentlig finansiert forskning og utvikling anslås å utgjøre 0,97 pst. av BNP i 2010. Kapitalen i Fondet for forskning og nyskaping foreslås økt med 5 milliarder kr. I revidert nasjonalbudsjett 2009 ble det bevilget midler til opprettelse av 3 000 nye studieplasser. Regjeringen foreslår en ytterligere opptrapping med om lag 2 600 studieplasser fra høsten 2010. Det gjør at opptakskapasiteten kan videreføres på det samme høye nivået som i 2009. Fra 2009 er det innført en lovfestet rett til barnehageplass. I september i år rapporterte fylkesmennene at kommunene hadde gitt tilbud om plass til alle barn med rett til barnehageplass. Vi øker også innsatsen for de tidligste skoleårene. Regjeringen foreslår målrettede tiltak for å bedre kvaliteten i grunnopplæringen. Fra høsten 2010 økes undervisningstimetallet med én uketime fordelt på første til sjuende trinn. Skolene avgjør hvor den skal legges. Det foreslås også et tilbud om åtte timer gratis leksehjelp på SFO for elever på første til fjerde trinn. I løpet av perioden vil Regjeringen ha på plass én time gratis SFO daglig for alle barn i første til fjerde klasse. Vi har forskningsrapporter som tyder på at deltakelse i SFO gir bedre læring. Derfor er det også viktig i et utjevningsperspektiv å gi flere barn tilgang til denne arenaen for lek og læring. Tidlig innsats skal bistå dem som sliter med å knekke lese- og regnekodene, før det utvikler seg til et problem de drar med seg lenger ut i skoleløpet. Det er viktig for å hindre frafall senere. Frafall fra videregående opplæring øker risikoen for arbeidsløshet. Arbeidsløshet over tid og mangel på utdanning øker risikoen for fattigdom og eksklusjon. Derfor må vi hindre at ungdom faller ut av skolen. Regjeringen foreslår 53 mill. kr til nye tiltak for å bedre fullføringsandelen i videregående opplæring. Den midlertidige økningen i tilskuddet til lærebedrifter i 2009 videreføres også i 2010. Dagens skoleelever er morgendagens arbeidskraft. Ikke minst kommer vi til å trenge flere ansatte i helse- og omsorgssektoren framover. Vi ønsker en befolkning som er friskere og lever lenger. Men en befolkningssammensetning der det blir en stadig større andel eldre, stiller store krav til oss. Vi må ha økonomisk ryggrad til å bære økte utgifter til pensjoner og til omsorgs- og helsetjenester av høy kvalitet. Arbeidet med å forberede oss på dette har allerede begynt. Derfor satser vi på å bygge omsorgsboliger og sykehjem. Vi arbeider systematisk med rekruttering og kompetanseheving innen sektoren. Kommunene er viktig for å sikre gode omsorgstjenester og et godt velferdstilbud i hele landet. For fireårsperioden 2006–2009 har kommunesektorens samlede inntekter økt reelt med 3,1 pst. i gjennomsnitt pr. år, mot en gjennomsnittlig årlig vekst på 2 pst. pr. år i perioden 2002–2005. Den reelle veksten i kommunenes samlede inntekter fra 2008 til 2009 anslås nå til 11,4 milliarder kr, eller 4 pst. Den finanspolitiske tiltakspakken i januar innebar en betydelig satsing på kommunene. Kommuneøkonomien ble ytterligere styrket i revidert nasjonalbudsjett i 2009, bl.a. gjennom økte rammeoverføringer. I tillegg er det etter revidert nasjonalbudsjett kommet ny informasjon som tyder på at kommunesektorens skatteinntekter i år blir 1,2 milliarder kr høyere enn tidligere antatt. I tillegg til den beregnede inntektsveksten kommer det midlertidige vedlikeholdstilskuddet til kommunene og fylkeskommunene på 4 milliarder kr, som var en del av tiltakspakken i januar. Regjeringens budsjettforslag for 2010 viderefører en sterk satsing på kommunesektoren. Forslaget innebærer en reell vekst i kommunesektorens samlede inntekter på 8 milliarder kr. Økte frie inntekter utgjør drøyt halvparten av dette. En god velferdsstat der alle har rettigheter uavhengig av bosted, økonomi eller bakgrunn er noe av det de fleste av oss setter mest pris på ved Norge. Utgiftene i folketrygden er det enkeltområdet i budsjettet som øker mest for 2010. Regjeringen er opptatt av å beholde velferdsstaten som et spleiselag, der alle yter etter evne til fellesskapet. Det krever at vi har tillitt til skattesystemet, og at også de mest formuende bidrar. Regjeringen har gjort til dels omfattende endringer i skattesystemet, uten å øke det samlede skattenivået fra 2004. Det har bidratt til å synliggjøre skattepolitikken som fordelingsvirkemiddel. De samlede skatteendringene gjennom perioden har gitt klare skjerpelser for de rikeste, samtidig som de med lavere inntekter stort sett har fått lettelser eller uendret skatt. Formuesskatten er den viktigste kilden til skatt fra de aller rikeste i samfunnet, og den bidrar med store inntekter til fellesskapet, drøyt 12 milliarder kr i 2009. Derfor er det viktig å beholde formue som skattegrunnlag, men samtidig gjøre formuesskatten mer rettferdig. Vi har sikret en mer reell og lik verdsettelse av ulike typer formue, og vi har fjernet en del muligheter som de mest formuende hadde til å redusere formuesskatten. Aksjerabatten og 80 pst.-regelen er fjernet, og bunnfradraget i formuesskatten er så langt tredoblet for enslige og mer enn seksdoblet for ektepar. I 2010-budsjettet følger vi opp med forslag om nye og mer treffsikre regler for å verdsette boliger. Dagens ligningsverdier er satt vilkårlig og til dels systematisk urettferdig. Det er ikke akseptabelt at en blokkleilighet på Mortensrud på Oslos østkant skal ha høyere ligningsverdi i formuesskatten enn en mye større og mer attraktiv leilighet på Frogner på Oslos vestkant. Dagens ligningsverdier gir lavere verdi for dyrere boliger enn for rimelige boliger. Det kan gi helt urimelige utslag, ikke minst for eldre mennesker som ønsker å flytte fra en stor og upraktisk bolig og over i en mer praktisk og nyere omsorgsbolig. Siden den store gamle boligen ofte vil ha lav ligningsverdi, mens den nyere omsorgsboligen ofte vil ligge nær maksimumsgrensen på 30 pst. av markedsverdien, kan man ved å selge den gamle boligen og flytte til en mindre og mer praktisk omsorgsbolig få økt formuesskatt. Jeg fikk bl.a. en henvendelse om dette fra en dame på 70 år som var i akkurat den situasjonen. Både hun og andre som hun kjente, syntes at det var helt umulig å forstå hvorfor en mindre omsorgsbolig skal skattlegges hardere enn en større og mer verdifull vanlig bolig. Det er jeg enig i. Våre forslag til omlegging vil bety at vi retter opp mye av denne urettferdigheten. Vi foreslår en moderat økning i ligningsverdiene, men samtidig øker vi bunnfradraget betydelig for all formue. Forslaget gir ikke økt formuesskatt av egen bolig samlet sett. Tvert imot foreslår vi å lette formuesskatten med 760 mill. kr. Det betyr at åtte av ti som i dag betaler formuesskatt, får lettelser. Gjennomsnittlig ligningsverdi som andel av omsetningsverdi øker fra 20 pst. til 25 pst., en økning som først og fremst skyldes at en får løftet opp særlig lave ligningsverdier. Men maksimal ligningsverdi skal fortsatt være 30 pst. av omsetningsverdien. Summen av de endringene vi foreslår, betyr at et ektepar uten annen formue kan eie en gjeldfri bolig verdt opptil 5,6 mill. kr uten å betale formuesskatt ved en ligningsverdi på 25 pst. og opptil 4,7 mill. kr ved en ligningsverdi på 30 pst. Nå hører jeg at noen fra opposisjonen er ute og uttaler seg om dette forslaget før de kan ha hatt mulighet til å sette seg godt inn i det. Noen påstår at dette er en byskatt. 92 pst. av befolkningen i Oslo får enten uendret eller lavere skatt gjennom dette forslaget. Det kan umulig være en byskatt. Jeg vil oppfordre opposisjonen til å ta seg litt tid til å sette seg inn i dette forslaget, for det betyr nemlig at en grov urettferdighet, som mange har vært utsatt for over lang tid, rettes opp. Sekundærboligen, dvs. en ekstra bolig som ikke er fritids- eller næringseiendom, skal verdsettes til 40 pst. av omsetningsverdi, dvs. på nivå med næringseiendom. Stadig flere investerer oppspart formue i en ekstra bolig som f.eks. benyttes til utleie. Mange førstegangsetablerere får en dyrere inngangsbillett til boligmarkedet fordi de konkurrerer med slike investorer. Det kan også være grunn til å tro at investeringer i en såkalt sekundærbolig kan gå på bekostning av investeringer i næringsvirksomhet. Lik verdsetting av sekundærbolig og næringseiendom kan dermed ha en gunstig effekt på samfunnets samlede ressursbruk. Vi mener å ha funnet et godt kompromiss mellom hensynet til rettferdig fordeling og ønsket om en moderat formuesbeskatning av folks hjem. Fordelingsvirkningene er gode. Totalt vil 120 000 færre mennesker betale formuesskatt etter dette forslaget, og det er 760 000 som får lavere formuesskatt etter dette forslaget. Andelen skattebetalere som betaler formuesskatt, vil komme ned i 17 pst. i 2010. I 2005 var det 30 pst. av skattyterne som betalte formuesskatt. Dette får vi til fordi vi øker bunnfradraget for enslige, fra 470 000 kr til 700 000 kr, og for ektepar til 1,4 mill. kr. For fire år siden, i 2005, var bunnfradraget på 151 000 kr. Så her har det skjedd en betydelig omfordeling til beste for folk flest. Det er et mål for Regjeringen at de sosiale og økonomiske forskjellene i samfunnet reduseres. Skattepolitikken bidrar til omfordeling. I tillegg foreslår Regjeringen økte bevilgninger på vel 1 milliard kr i 2010 til målrettede tiltak for å redusere fattigdom. Forskjellene i levekår utjevnes bl.a. gjennom økningen i minstepensjonen og andre minsteytelser i folketrygden og økt bostøtte. Forslag om økte utgifter til tiltak mot rusmiddelmisbruk og for å bedre tilbakeføringen av innsatte og domfelte til samfunnet bidrar også til å utjevne forskjeller. Hovedoppgaven for den økonomiske politikken gjennom det siste året har vært å bidra til at sysselsettingen holdes oppe slik at arbeidsløsheten ikke øker mye i en situasjon med et kraftig tilbakeslag i internasjonal økonomi. Arbeid gir inntekt og deltakelse og er viktig i kampen mot fattigdom. Trygge arbeidsplasser og økt verdiskaping og utvikling i hele landet står sentralt i budsjettet også for 2010. I løpet av 2009 ble tilskudd og lånerammer under Innovasjon Norge økt kraftig som en del av tiltakene mot finanskrisen. Også for 2010 foreslås bevilgningene til Innovasjon Norge og lånerammen for landsdekkende innovasjonslån og lavrisikolåneordningene betydelig økt. Garantirammene under Garanti-instituttet for eksportkreditt, GIEK, er også økt kraftig det siste året for å motvirke effektene av finanskrisen. Vi foreslår å videreføre de høye nivåene i 2010 for den Alminnelige ordningen og for U-landsordningen. Videre foreslår vi å etablere en ny garantiordning for langsiktige kraftavtaler til kraftintensiv industri med en ramme på 20 milliarder kr. Regjeringen foreslår dessuten en betydelig økning i arbeidsmarkedstiltakene i 2010, og vi foreslår også å utvide målgruppen for langtidsledighetsgarantien. Regjeringen vil legge til rette for verdiskaping og utvikling i hele landet. Det krever god infrastruktur. Nasjonal transportplan 2010–2019 har en samlet planramme i perioden som er 100 milliarder kr høyere enn planrammen for Nasjonal transportplan 2006–2015. Vi vil fase inn satsingene på samferdsel så raskt som mulig, men selvsagt innenfor de begrensingene som et forsvarlig økonomisk opplegg setter. Budsjettet for 2010 innebærer en betydelig innfasing allerede det første året i planperioden. Regjeringens forslag innebærer en økning for Statens vegvesen på 23 pst. og på 18,5 pst. for Jernbaneverket. Veksten i de frie inntektene til fylkeskommunene gir rom for en økning i bevilgningene til de nye fylkesveiene på 1 milliard kr. Vi foreslår også en ny rentekompensasjonsordning til fylkeskommunene, med en investeringsramme i 2010 på 2 milliarder kr. For å oppnå målene om levende lokalsamfunn over hele landet legges det opp til styrket innsats innenfor forskning og innovasjon. Jordbruksavtalen for 2009–2010 innebærer en rammeøkning på 1,2 milliarder kr sammenliknet med avtalen for 2009, og av det er det 560 mill. kr netto som foreslås som bevilgningsøkninger over statsbudsjettet i 2010. Nordområdene er et utenrikspolitisk satsingsområde, og et ledd i den strategiske tenkningen er å sikre god ressursutnyttelse, forskning, næringsutvikling og infrastruktur i nord. Det gir grunnlag for utvikling og optimisme i vår nordligste landsdel. Vi foreslår å øke tiltakene i nordområdene med om lag 530 mill. kr. Barn har rett til trygghet og omsorg. Vi plikter å stille opp også for de barna som ikke har en trygg familiesituasjon. Derfor styrker vi bevilgningene til det statlige barnevernet. Vi øker bevilgningene til kommunal drift av krisesentre for dem som utsettes for vold i nære relasjoner. Regjeringen ønsker også at fedre og barn skal få mer tid sammen. I dag er det slik at pappaer ikke bare ønsker å treffe barna sine, men de ønsker å kjenne dem skikkelig godt. Vi utvider retten til fedrekvote, slik at den også omfatter familier der mor har opptjent rett til foreldrepenger i mindre enn 50 pst. stilling. Det vil gi ca. 1 500 flere fedre rett til fedrekvote. Kultur gir livskvalitet og opplevelser. Regjeringen er i rute med opptrappingen av Kulturløftet. Det er muligens noen som har fått med seg det. Målet er at 1 pst. av statsbudsjettets utgifter skal benyttes til kulturformål innen 2014. Regjeringen foreslår en utgiftsøkning på 812 mill. kr til oppfølging av Kulturløftet. Kulturbudsjettet har dermed økt med om lag 2,7 milliarder kr, sammenliknet med nivået i 2005. Vi foreslår bl.a. 200 mill. kr til en ny momskompensasjonsordning for frivillig sektor fra 1. januar 2010, som skal trappes opp til 1 milliard kr innen 2014. Kulturopplevelser kan ikke måles i penger. Det samme gjelder trygghet ved sykdom. Et godt helsetilbud, som vi har tillit til, er av stor verdi for samfunnet. Regjeringen foreslår å øke bevilgningene til drift av helseforetakene, og det legges til rette for en vekst i pasientbehandlingen på om lag 1,3 pst. fra 2009 til 2010 og full innføring av ny inntektsfordeling mellom de regionale helseforetakene i tråd med anbefalingene i Magnussen-utvalgets innstilling, på en slik måte at ingen av de regionale helseforetakene får redusert sine inntekter. Det er fortsatt behov for forbedringer i helsevesenet. Vi må sørge for at ulike deler av helsesektoren kommuniserer godt, og at de samhandler bedre. Pasienter på vei fra sykehus til sykehjem eller til andre kommunale tilbud må føle seg sikre på at de blir godt tatt vare på. Samhandlingsreformen må derfor følges opp for å kunne gi pasientene et bedre og mer helhetlig helsetilbud. Rusfeltet og omsorgssektoren styrkes. Investeringstilskuddet til sykehjem og omsorgsboliger øker. Aldersgrensen for egenandelsfritak for helsetjenester under egenandelstak 1 foreslås økt fra 12 til 16 år, og det innføres en automatisk frikortordning. Kriminalitet skaper utrygghet, og det viktigste vi kan gjøre for å bekjempe kriminalitet, er forebygging. Men vi trenger også et godt bemannet og oppegående politi. I 2010-budsjettet foreslås det å øke bevilgningene til politi- og påtalemyndighet med til sammen 1,3 milliarder kr. Regjeringen vil videreføre 460 sivile stillinger og 104 politistillinger som er opprettet i løpet av 2009. Den nye særavtalen mellom staten og hovedsammenslutningene om arbeidstidsbestemmelser i politiet tilsvarer en ressursøkning på anslagsvis 230 årsverk. I 2010 foreslås det å ta opp 720 nye studenter ved Politihøgskolen. Dette er en dobling av opptaket, sammenliknet med opptaket i 2006. Siden 2007 har det vært en betydelig økning i antallet nye asylsøkere til Norge. Vi vil derfor bruke 1,4 milliarder kr mer til statlige mottak og vertskommunetilskudd til kommuner med asylmottak. Dette inkluderer 400 mill. kr som følge av flere enslige mindreårige asylsøkere over 15 år. Antallet omsorgsplasser for enslige mindreårige asylsøkere under 15 år foreslås økt med 120 plasser. Samtidig styrker vi UDI og politiets arbeid på utlendingsområdet. Det foreslås også økte utgifter til retur- og reintegreringstiltak. Den internasjonale krisen har rammet mange land hardt. For å bidra til å dempe de negative konsekvensene har Norge stilt nye lånemidler til disposisjon for Det internasjonale valutafondet. Vi har også gitt løfte om bilaterale lån til Island og Latvia, som er land i vår nærhet som er spesielt hardt rammet. Vi er særlig opptatt av å hjelpe Island i den vanskelige situasjonen som landet er oppe i. Norge har vært en pådriver for tidlig og betydelig støtte til Island gjennom et nordisk samarbeid. Det norske lånet utgjør 480 mill. euro. Det er ca. 4,2 milliarder norske kroner av en samlet nordisk ramme på 1,8 milliarder euro. Vi legger fra norsk side stor vekt på at de nordiske landene på denne måten går sammen om å støtte Island. Både Norge og Island er tjent med at det nordiske samarbeidet styrkes, og at støtten til Island skjer innenfor et internasjonalt samarbeid. Statsministeren sendte i forrige uke et brev til sin islandske kollega, der han bekreftet det norske lånetilbudet innenfor den nordiske rammen. I likhet med statsministeren er jeg opptatt av at Norge og de øvrige nordiske landene støtter det arbeidet den islandske regjeringen gjør for å gjenreise økonomien og normalisere Islands forhold til omverdenen. Vi fortsetter med å følge utviklingen på Island nøye. Også fattige land rammes hardt av den internasjonale krisen. I en tid der det har vært grunn til å frykte at den rike delen av verden har nok med seg selv og sine egne problemer som følge av finanskrisen, er det et viktig signal fra Norge at vi trapper opp bistandsinnsatsen. Fattigdom er ikke tilfeldig. Den bunner i skjeve maktstrukturer, urettferdig fordeling og diskriminering. Regjeringens utviklingspolitikk vil utfordre den skjeve maktfordelingen i og mellom land og forhold som bidrar til urettferdighet. Bistandsbudsjettet økes med over 1,2 milliarder kr. Bistandsrammens andel av anslått BNI, brutto nasjonalinntekt, øker fra 1 pst. i 2009 til 1,09 pst. i 2010. Finanskrisens virkninger er internasjonale, og gode politiske virkemidler mot framtidige økonomiske kriser må også utvikles internasjonalt. Det er bred enighet om at for stor risikotaking, sterke internasjonale smitteeffekter og mangelfull og dels fraværende regulering i sentrale enkeltland var viktige årsaker til krisen. Bankreguleringen går entydig i retning av krav om mer og bedre kjernekapital og krav om oppbygging av motsykliske kapitalbuffere. Videre er det bred enighet om at systemviktige finansinstitusjoner må underlegges strengere regler – særlig med hensyn til risiko og kapitalmengde – og bedre tilsyn, også på tvers av landegrensene. I kjølvannet av finanskrisen har det også vært stor oppmerksomhet om avlønningene og avlønningssystemene i finansinstitusjonene og virksomheten til kredittvurderingsbyråene. Nye regler som kan bidra til å unngå sterke interessekonflikter og til å hindre utilbørlig risikotaking, vurderes nå både i G20 og i EU. Finanskrisen og et vedvarende press bl.a. fra Norge har bidratt til at de fleste såkalte skatteparadisene i verden nå endrer politikk. Flere av disse er klare til å åpne for innsyn for våre skattemyndigheter. I løpet av denne stortingssesjonen regner Regjeringen med at Norge vil få etablert innsynsavtaler med en rekke land som hittil har vært lukket for slikt innsyn. Dette vil omfatte de viktigste av landene der norske skattytere har kunnet gjemme bort penger for å unngå skatt. Norge vil fortsatt delta aktivt i det internasjonale arbeidet for å fjerne slike muligheter for bortgjemming og skatteflukt. De særskilte tiltakene som er iverksatt for å motvirke virkningen av finanskrisen i Norge, er midlertidige. Etter hvert som situasjonen i norsk økonomi normaliseres, vil tiltakene trappes gradvis ned. Norges Bank har allerede begynt å øke minsteprisen i byttelånsordningen i takt med at bankenes finansieringsmuligheter i markedene er blitt bedre, og banken har varslet at siste auksjon vil bli gjennomført i desember i år. Fram til begynnelsen av oktober er det inngått bytteavtaler for 228 milliarder kr i ordningen, og det ser ikke ut til at hele rammen på 350 milliarder kr vil bli utnyttet. Fristen for å søke Statens finansfond om kapitalinnskudd utløp 30. september 2009. Det var da kommet inn søknader fra 34 banker. Per 17. august 2009, da Statens obligasjonsfond la fram rapporten for første halvår, var 6,2 milliarder kr av rammen på 50 milliarder kr plassert i obligasjonsmarkedet. Behovet for kapitaltilførsel til næringsliv og banker gjennom Statens obligasjonsfond og Statens finansfond reduseres når kapital nå igjen kan hentes fra andre kilder. Også renten, som nå er historisk lav, vil etter hvert måtte øke igjen. Norges Bank har signalisert at rentebunnen nå er nådd og at styringsrenten etter hvert vil økes. Norges Bank har anslått at det normale nivået for styringsrenten er mellom 5 og 6 pst. Det vil også være nødvendig gradvis å utfase stimulansene i finanspolitikken og bringe bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet tilbake til 4-prosentbanen, i tråd med det som er handlingsregelen for budsjettpolitikken. Når veksten i økonomien tar seg opp, må bruken av oljeinntekter igjen tilsvare realavkastningen i Statens pensjonsfond – Utland. Det vil begrense handlingsrommet i budsjettpolitikken framover. Målt som andel av verdiskapingen i fastlandsøkonomien ligger den foreslåtte bruken av oljeinntekter i 2010 anslagsvis 2,3 prosentpoeng høyere enn forventet fondsavkastning. Dette er et langt gunstigere utgangspunkt for å kunne sikre gode statsfinanser enn det de fleste andre land har. OECD anslår at det strukturelle budsjettunderskuddet i USA vil komme opp i nærmere 9 pst. av BNP neste år, mens underskuddet i Storbritannia anslås til over 10 pst. Også Japan og enkelte land i euroområdet står overfor store budsjettunderskudd. Samtidig har disse landene til dels betydelig netto statsgjeld i utgangspunktet. Hvilke strategier de enkelte landene velger for å gjenopprette bærekraften i offentlige finanser, vil ha betydning for den videre økonomiske utviklingen hos våre handelspartnere på mellomlang sikt, og representerer også en usikkerhetsfaktor for vurderingene av utviklingen i norsk økonomi. Budsjettet for 2010 er godt tilpasset den økonomiske situasjonen. Det er et budsjett som tar hensyn til at det fremdeles er behov for tiltak mot arbeidsløshet. Det er også et budsjett som styrker de sidene ved det norske samfunnet som har hjulpet oss gjennom finanskrisen, og som vil hjelpe oss å møte kriser også i framtiden. Ikke minst er det et budsjett som reflekterer alvoret i klimaendringene og behovet for omstilling til et lavutslippssamfunn. Det er et budsjett som tar framtidens utfordringer på alvor.