trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-12-03:
Høyre var i sin tid imot åttetimersdagen og titimersdagen, til og med tolvtimersdagen var de imot. De er imot enhver arbeidstidsreduksjon, for de skjønner ikke at det å senke arbeidsbelastningen for vanlige arbeidstakere også gir økt produktivitet og kan gi mindre sykefravær ved at folk kan stå i jobb mye lenger enn de ville gjort med åtte-, ti- eller tolvtimersdag. Så er det helt klart at politikere, om det er kvinner eller menn, kan stå i jobb til de blir 100 år, for de lever av å snakke. Hvis man er renholder, hvis man jobber på gulvet på et alders- og sykehjem, eller i industrien for den saks skyld, og har en fysisk tung, krevende jobb, kan det være en god idé å innføre en reform som senker arbeidstiden til seks timer – at flere deler på jobben, og at vi får flere folk inn i arbeid og vekk fra trygd og ledighet. Det er oppskriften på å sikre både at folk kan stå i jobb lenger, at vi får flere inn i jobb, og at vi dermed også får flere ut av ledighetskøen. Det burde være noe som til og med Høyre skjønner er fornuftig samfunnsøkonomi.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-12-03:
Vi er ikke først og fremst bekymret for eierne av barnehager, men for dem som jobber der, så er det sagt. Når det så gjelder skattepolitikken vår, er vårt poeng at nettopp i en krise må vi fordele regningen på en rettferdig måte, sånn at de som går med overskudd, som går godt, bidrar mer til felleskapet, sånn at de som sliter, kan få hjelp fra fellesskapet. Derfor øker vi altså skatten på selskapsoverskudd fra 22 pst. til 23 pst. Det gir over 2 mrd. kr fra dem som går godt, til dem som nå sliter. Når det gjelder formuesskatten, har regjeringens egne rapporter vist at formuesskattekutt ikke skaper noen nye jobber. Det er dokumentert gang etter gang. Pengene vi henter inn, kan gå ut igjen til økt verdiskaping, til å starte infrastrukturprosjekter, til investeringer som gir flere arbeidsplasser – mer penger i omløp og en bedre samfunnsøkonomi. Det går vi inn for.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-12-03:
For det første: Når juni kommer, vil mange mennesker i landet vårt få en baksmell fordi statsråd Sanners regjering i 2015 fjernet ferietillegget på dagpengene. Hvorfor ikke gjeninnføre ferietillegget når så mange mennesker har mistet jobben og vil stå med mye mindre penger når juni kommer? Da kommer jo regningene også, om de så er tilbake i jobb, for det er jo feriepengene som er lønna de får når juni kommer. De skal betale strøm, de skal betale mat, husleie, boliglån – de trenger noe å rutte med, men det får de altså ikke hvis man ikke gjeninnfører ferietillegget. Det andre gjelder dem som har vært langtidsledige, som nå kastes ut av dagpengeordningen. 9 000 mennesker blir kastet ut av ordningen innen nyttår, til sammen 25 000 før sommeren, ifølge tall jeg har fått fra departementet. De vil stå uten inntektssikring, de vil kanskje være prisgitt en partner eller å søke sosialhjelp i kommunen. Hvorfor ikke forlenge dagpengene for de langtidsledige så lenge krisen pågår?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Forsvars- og sikkerhetspolitikken er vel det området hvor det er størst avstand mellom Rødt og Arbeiderpartiet, og i dette budsjettet kutter Rødt alle bevilgningene til kampfly, både til flyene og til basene. Men når jeg spør Moxnes om hvordan han kan ha et forsvar av Norge uten kampfly, sier han: Det er feil, Huitfeldt, Rødt vil ha kampfly. Men hvordan kan de kutte alle pengene til kampfly og likevel hevde at Forsvaret trenger kampfly?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Dette var jo ikke noe svar. Altså: Norge er mest hav. Derfor trenger vi kampfly, og det sier Moxnes at vi skal ha, men han har jo ikke et rødt øre til det. Det er det som er poenget her. Én ting er å avbryte det amerikanske kampflykjøpet, men han vil jo heller ikke kjøpe kampfly fra Sverige. Så hvordan i all verden skal vi ha et gratis kampflyvåpen i Norge?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Det som er grunnleggende, er jo at det meste av Norge er hav, og alternativet til at Norge har kampfly, er jo at våre allierte patruljerer våre havområder, at det blir mer NATO-fly, mer amerikanske fly. Så det viktigste for å sørge for norsk selvråderett i norske havområder er jo norske kampfly. Men når Rødt verken vil kjøpe amerikanske kampfly eller sette av en eneste krone til å oppgradere de kampflyene vi har, og heller ikke vil kjøpe svenske kampfly, hva slags kampfly skal Rødt egentlig ha? Det har jeg ikke fått noe svar på.
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2020-12-03:
I dette budsjettet tar Rødt første steg på veien for å innføre sekstimersdag. Sekstimersdagen vil ramme velferden til både unge og eldre i dag og fremtidige generasjoner. For Norges viktigste formue er ikke oljen, men folk som står opp om morgenen og går på jobb. Det er verdien av arbeidskraften vår som er vår viktigste formue. Den utgjør 83 pst. av hele vår nasjonalformue. Hvis vi skulle redusert arbeidstiden med bare 10 pst. og samtidig ha full lønn, ville nasjonalformuen blitt redusert like mye som hele verdien av oljeformuen – både den i fondet og den som fortsatt ligger igjen i bakken. Dette ville gjøre oss alle fattigere, og det ville føre til lavere levestandard. Det betyr også lavere velferd til barn og ungdom, eldre og fremtidige generasjoner. Ikke bare vil Rødt opprette en egen pott for prøveprosjektet med sekstimersdag, de mener også at sekstimersdagen er kvinnekamp. Mener virkelig Rødt at kvinner som meg ikke tåler like stor arbeidsbelastning som menn?
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2020-12-03:
Det er ikke alle stortingsrepresentanter som har vært det fra den dagen de gikk ut av skolen. Jeg er en av dem, jeg har lang fartstid i restaurant, jeg har lang fartstid i barnehage, og jeg har eid min egen familiebarnehage. Det er ikke sånn at jeg ikke tåler arbeidsbelastning, det er ikke derfor jeg har blitt stortingsrepresentant. Vi er midt i en pandemi. Titusenvis er permittert, og enda flere er urolige for jobben som de har i dag, og som de kanskje ikke har i morgen. Hver tiende bedrift i Norge sier de frykter å gå konkurs på grunn av koronaviruset. Før pandemien ble fire av fem jobber i Norge skapt i det private næringslivet, og det er grunnlag for all vekst og aktivitet. Det er dit Høyre mener vi må tilbake. Er da Rødts beste insentiv for å etablere nye bedrifter på Vega, i Mehamn og på Hvaler å gi dem økte skattekrav?
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2020-12-03:
Gjennom de siste ni månedene har regjeringspartiene og Fremskrittspartiet gjort sitt for å lose Norge gjennom krisen på best mulig måte. Pandemien er dessverre ikke over, og innsatsen for å sikre at bedrifter overlever, slik at så mange som mulig har en jobb å gå til i 2021, og å skape trygghet for alle landets innbyggere fortsetter med stor styrke. Høyre, sammen med Venstre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet, vil gjennom dette budsjettet legge til rette for et bærekraftig og framtidsrettet næringsliv over hele landet. Gjennom hele pandemien har regjeringen vært tydelig på at vi skal stille opp for kommunene. Det har vi gjort gjennom flere økonomiske tiltakspakker. Hittil har kommunesektoren fått overført 17,4 mrd. kr for å kompensere for økte utgifter og reduserte inntekter og bidra til å få hjulene i gang igjen. I tillegg viser økonomiske anslag at lønns- og prisveksten sannsynligvis blir lavere i 2020 enn det som var anslått i statsbudsjettet. Det vil gi kommunesektoren et økt handlingsrom på rundt 9,1 mrd. kr. Regjeringen legger opp til at kommunesektoren får beholde hele det økte handlingsrommet. Midt i denne pandemien velger Senterpartiet å legge fram et budsjettforslag som kutter i regionsentertilskuddet til mange kommuner. Med Senterpartiets budsjettforslag vil Senterpartiets egen ordfører i Indre Østfold få ca. 6,4 mill. kr mindre å bruke på gode velferdstjenester til sine innbyggere. For min egen kommune, Nordre Follo, betyr det et kutt på ca. 7,5 mill. kr. I Aurskog-Høland vil de få et kutt på i overkant av 4,5 mill. kr. Og det er ikke bare kommunebudsjetter her på Østlandet Senterpartiet ønsker å kutte i, de vil også kutte 5,5 mill. kr i Molde, 7,8 mill. kr i Sandefjord, 4,9 mill. kr i Lindesnes, 5 mill. kr i Steinkjer, 4,8 mill. kr i Narvik, 4,3 mill. kr på Senja – bare for å nevne noen. Oslos budsjett, derimot, ønsker Senterpartiet å øke. Med Senterpartiets forslag vil Oslo få økt sitt innbyggertilskudd med mer enn 26 mill. kr. Dette er et signal fra Senterpartiet som kommunene landet over bør merke seg. Og, ja – som representanten Myrvold fra Senterpartiet sa det: Vi kjenner alle kommunepolitikere som sliter med å få budsjettene til å gå i hop.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-03:
La meg få returnere takken. Jeg mener vi gjennom krisen har hatt et godt samarbeid på tvers av partier og mellom regjering og storting. Jeg mener det har vært viktig, ikke minst for folk og bedrifter som står midt i krisen. Å oppleve at politikerne og partiene kan stå samlet, mener jeg har vært viktig. Jeg vil understreke at Arbeiderpartiet også har bidratt med gode innspill til det krisearbeidet vi har hatt. Når det gjelder budsjettforliket, er det slik at alle partier må kjenne seg igjen i det. Jeg mener også at det er riktig å sette ned avgiftene på grensehandelsutsatte varer. Men jeg sa at hvis jeg som finanspolitiker og Høyre-nestleder hadde hatt 2–3 mrd. kr, ville jeg kanskje prioritert kunnskap mer. Men det er bakgrunnen for at vi er ulike partier. Kristelig Folkeparti har fått gjennomslag, Venstre har fått gjennomslag, Høyre har fått gjennomslag, og Fremskrittspartiet har selvsagt fått gjennomslag når de har bidratt til et flertall for neste års budsjett.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-03:
Vi har et omfordelende skattesystem. Det er slik at de som tjener mest, også betaler mest i skatt. Samtidig er det riktig at regjeringen har prioritert lavere skatt, slik at familiene får beholde mer av egen inntekt. En vanlig familie får beholde 14 000 kr mer i 2021 enn man ville fått hvis man hadde videreført det rød-grønne skattenivået fra 2013. Ja, vi har redusert skatten på arbeidende kapital. Vi mener det er riktig at de som investerer sine egne penger i norske arbeidsplasser, ikke skal få en særnorsk skatt på toppen mens konkurrerende selskaper fra Storbritannia eller andre land ikke skal betale skatt på arbeidende kapital. Det er en av forskjellene mellom Høyre og Arbeiderpartiet. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet øker skattene til neste år, også for pensjonister. Jeg vet ikke om representanten vet hvor mange flere som får høyere formuesskatt blant pensjonistene i Norge. Siden jeg har regnet på alle de andre eksemplene, har jeg også regnet på Arbeiderpartiets opplegg.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-03:
Det er vel om lag 15 pst. av pensjonistene som får høyere formuesskatt med Arbeiderpartiets opplegg. Representanten kan jo sende meg et skriftlig spørsmål, så skal han få klare svar på det. At arbeidende kapital skal være nytale – vel, det er ikke mer nytale enn at også Arbeiderpartiet har brukt det for iallfall fem år siden, og jeg tror også for ti år siden. Selv Arbeiderpartiet mente jo at det var riktig å redusere skatten på arbeidende kapital i skatteforliket 2016, fordi det er viktig å bygge opp under norsk eierskap, men nå har Arbeiderpartiet funnet ut at det er riktig å øke skatten på de samme arbeidsplassene. Representanten er veldig opptatt av prosentregning. Jeg mener det er viktigere at vi spør: Hvem er det som betaler disse skattene? Og: Hva er det skatt på? Det er skatt på gravemaskiner. Det er skatt på fisken som ligger på varelagre. Det er skatt på det hotellet som i dag ikke har gjester. Ja, det er riktig å redusere skatten på norsk eierskap. Vi skal satse på dem som investerer sine egne penger i norske jobber.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-03:
Jeg tror representanten gjør klokt i å forholde seg til det Høyre sier er vår skattepolitikk, nemlig at vi skal trappe ned skatten på arbeidende kapital. Det er også et viktig tiltak i den krisen vi nå står i. Staten bidrar mye, men vi må også bygge opp under dem som investerer sine egne penger i norske arbeidsplasser. Det kan regnes mye på antall nullskatteytere, og det er det også blitt gjort med Arbeiderpartiets skatteopplegg, som også vil føre til flere nullskatteytere. Vi skal ha et rettferdig skattesystem i Norge. Det tror jeg Arbeiderpartiet og Høyre er enige om. Det skal være et progressivt skattesystem, slik at de som tjener mest, også betaler mest. Men så er det slik at vi ønsker å redusere skatten på arbeid. Det skal lønne seg å jobbe, og det skal også lønne seg å investere i norske arbeidsplasser. Det trenger vi i den tiden vi nå er inne i.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-03:
Jeg kan bekrefte at vi allerede er godt i gang med det arbeidet, på samme måte som vi var godt i gang med kompensasjonsordningen for høsten og vinteren da Stortinget gikk fra hverandre i juni, da vi hadde tett dialog med partene i arbeidslivet, nettopp for å diskutere hvilke utfordringer vi ville møte til høsten, og hvilke tiltak som skulle innføres. Så må jeg jo også legge til at jeg ikke kan gi noen garanti for at alle blir fornøyd. Vi har prioritert å få pengene raskt ut fremfor millimeterrettferdighet, og vi har i Norge gode og romslige ordninger. La meg bare nevne at med vår ordning kan bedriftene få over 80 mill. kr per måned i november og desember; i Sverige er det 30 mill. kr for perioden august–desember. For de andre nordiske landene blir heller ikke pengene for disse månedene utbetalt før til neste år. Men jeg vet at det haster, derfor har vi også gitt mulighet for utsatt innbetaling av skatt og også en lånegarantiordning som gir bedriftene og bankene større handlingsrom.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-03:
Jeg vet at det er krevende for mange bedrifter i Oslo, men også i resten av landet. Derfor har regjeringspartiene og Fremskrittspartiet blitt enige om at vi skal utvide mulighetene for å få utsatt innbetaling av skatter og avgifter. Det er viktig. Når man sliter med likviditeten, er det ekstra krevende hvis man får en skatteregning fra staten. Det andre er at vi også har fjernet en del begrensninger som lå i den statlige lånegarantiordningen. Så er det bankene som må foreta det bankfaglige skjønnet, men muligheten og handlingsrommet er større for bankene nå. Mitt beste råd er at bedriftene forbereder søknaden godt, får revisorerklæringen, og så er jeg helt sikker på at Brønnøysundregistrene nå jobber på spreng for å kunne gi bedriftene støtte så raskt som mulig på nyåret. La meg bare avslutte med igjen å takke Fremskrittspartiet for godt samarbeid gjennom hele året, og ikke minst det samarbeidet vi har hatt om budsjettet for 2021. Vi trygger mange jobber i fellesskap og skaper trygghet for mange familier, og det er viktig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-03:
Det er riktig at vi har redusert den lave momssatsen som et krisetiltak, men vår holdning er at det ikke er den mest målrettede ordningen. Det har vært fornuftig gjennom sommeren hvor aktiviteten begynte å ta seg noe opp, og vi har blitt enige med Fremskrittspartiet om at vi skal forlenge det frem mot sommeren. Men det er andre tiltak som er viktigere for reiselivsbedriftene, for det første at vi klarer å få kontroll med smitten. Det er det aller viktigste for å kunne ta aktiviteten opp. Det andre er kompensasjonsordningene, som bidrar til at de får kompensert for en andel av de faste utgiftene. I tillegg har vi bidratt med omstillingsstøtte for bedrifter, særlig innenfor reiseliv, som også vil se på andre produkter, andre markeder, som gjør at man kan opprettholde aktivitet. Men vi er enige om at det er tøffe tider, ikke minst for reiselivsbedriftene, og derfor har vi også omfattende tiltak for å kunne bidra.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-03:
Med all respekt: Vi har lagt frem et budsjett hvor vi bruker nesten rekordmye penger, nettopp for å få opp aktivitet, for å trygge arbeidsplasser, til kommunene slik at de skal være godt stilt til å kunne håndtere krisen og gi et godt tjenestetilbud. Men det er jo selvsagt slik at i et budsjettforlik som omfatter fire partier, har man litt ulike prioriteringer. Det er derfor vi er fire partier. Det er ingen tvil om at Fremskrittspartiet har fått betydelig gjennomslag gjennom dette forliket. Så må jeg kunne si at som finansminister og høyrepolitiker ville jeg kanskje ha brukt noe mer penger på kunnskap, på forskning og på andre ting som bedrer rammebetingelsene for bedriftene, men også i forliket med Fremskrittspartiet ligger det mange tiltak som vil bedre situasjonen for verftene langs kysten, og som vil bidra til å styrke anleggssektoren, bl.a. med betydelig satsing på veisektoren.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-03:
Jeg tror nok at hvis representanten Kaski hadde lest hele svaret, ville hun ha fått med seg at det var langt mer omfattende enn det som ble hausset opp av Dagbladet. I den kompensasjonsordningen vi hadde i vår, fikk bedriftene i Oslo om lag en tredjedel av støtten. Det betyr at i april måned gikk ca. 700 mill. kr til bedrifter i Oslo. Våre anslag tyder på at Oslo vil få om lag det samme også i november og desember. Det betyr at bedriftene i Oslo kan få opp mot 1,4 mrd. kr i støtte for november og desember hvis situasjonen er tilsvarende som det den var i april. Jeg vet at mange ville ha hatt støtten før, men det er ingen andre statlige tiltak som ville ha fått støtte for desember ut raskere enn i januar, når man skal ta utgangspunkt i omsetningsfall. Derfor har vi supplert med andre tiltak, som en forbedret låneordning som er statlig garantert, og ikke minst muligheter for utsatt skattekrav, noe som også kan være et bidrag for bedriftene i Oslo.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-03:
Det er vel kjent at venstresiden ønsker å gjeninnføre det såkalte ferietillegget. Det er altså i all hovedsak for personer som har vært ledige, og som har kommet tilbake i jobb. Vi mener at de pengene kan brukes bedre på andre måter. Vi mener det er viktigere å prioritere at flere kan komme i arbeid. Jeg er bekymret for en arbeidsledighet hvor det i dag er ca. 195 000 som er arbeidssøkende. Jeg er bekymret for at den ledigheten skal bite seg fast. Derfor prioriterer vi tiltak som kan bidra til at flere kan komme tilbake i jobb, at vi trygger bedriftene, og at vi legger til rette for mer aktivitet. Vi har også bidratt til at flere av dem som går på dagpenger, kan ta utdanning mens de er permittert. Det mener jeg er et godt tiltak både for den enkelte og for bedriftene. Det gjør at vi også kan styrke næringslivet og den enkelte i tiden fremover.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-03:
I et tidligere innlegg i dag ga jeg uttrykk for at fire partier som samarbeider, kan ha litt ulike prioriteringer, men at i et budsjettforlik får alle gjennomslag. Det fikk representanten Martin Kolberg til å stille spørsmål om jeg stilte meg bak budsjettet. Selvsagt gjør jeg det. Det er et budsjett som bidrar til at vi skaper mer, at vi inkluderer flere, og det er et budsjett for å trygge jobber og velferd. I denne debatten er det mye som skiller høyre- og venstresiden. Samtidig er det noe som har gått igjen, og det er et ekte og dyptfølt engasjement for enkeltbedrifter, for arbeidsledige og for næringslivet generelt. Men det blir fullstendig feil når representantene Støre, Aasland og Pollestad forsøker å fremstille det slik at regjeringen har sittet med hendene i fanget fra juni og frem til oktober. I juni varslet vi Stortinget om at vi ville fase ut kompensasjonsordningen, fordi aktiviteten i næringslivet var i ferd med å ta seg opp. Det sluttet Stortinget seg til. Samtidig varslet vi Stortinget at vi ville sette oss ned med partene i arbeidslivet – LO, NHO og Virke mfl. – for å diskutere hvilke ordninger og hvilke behov det ville være utover høsten. Det gjorde vi før sommeren og etter sommeren. Sammen med partene i arbeidslivet ble vi enige om at det var behov for tiltak rettet mot reiselivet, og vi kom frem til gode ordninger for det. Ordningen baserte seg på erfaringene fra den gamle kompensasjonsordningen. Så ble smittesituasjonen forverret, vi hadde nye møter med partene i arbeidslivet og ble enige om en bred kompensasjonsordning. Den utvikles og kommer nå på plass og er for bedriftene omtrent lik den gamle ordningen, med én forskjell, at det er kontroll i forkant og ikke så mye i etterkant. Uansett hvilken ordning man hadde valgt, måtte den baseres på omsetningsfall. Omsetningsfallet i november og desember vil man vite i slutten av måneden, og det betyr at når søknader skal behandles, får du ikke pengene samme måneden, men du får dem i etterkant, og det betyr at pengene kommer i løpet av januar. Men hva har vi da gjort for de bedriftene som nå føler at de har likviditetsmangel? Mange sliter, mange har utfordringer, og derfor har vi nå utvidet muligheten til å utsette skatter og avgifter, slik at man ikke trenger å betale skattene, momsen, arbeidsgiveravgiften, men man kan få det utsatt. Derfor har vi også forbedret lånegarantiordningen, slik at bankene har et større rom for å finne løsninger for de bedriftene som sliter, men selvsagt må banken gjøre sitt bankfaglige skjønn. Det er bare noen eksempler på hva som gjøres. Ordningene i Norge er mer generøse, og pengene kommer like raskt eller raskere(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Jeg kan også starte med å takke finansministeren for samarbeidet i det året som snart har gått. Det har vært mange krevende tiltakspakker som har kommet på løpende bånd. Det vi kanskje har opplevd litt for ofte, dessverre, er at det i mange av disse tiltakspakkene, til tross for at de er solgt ut i media på forhånd, har vært en del mangler både på innretning og volum når pakkene har kommet til Stortinget. Men Fremskrittspartiet og Stortinget har tatt ansvar, både med å utvikle pakkene og også med å sørge for at innretningen blir god. Det som er viktig, er å skape forutsigbarhet for alle de bedriftene og ansatte der ute som opplever en ekstremt krevende tid. Og nå vil Stortinget, etter forslag fra Fremskrittspartiet, vedta å be regjeringen komme tilbake med forslag til nye kompensasjonsordninger for perioden etter 1. mars, inklusiv for luftfarten. Da vil jeg spørre finansministeren om han nå kan garantere at dette arbeidet skjer veldig raskt, og at de sakene som kommer til Stortinget(presidenten klubber)(presidenten klubber) (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Takk, president, denne skal være litt kortere. Finansministeren var innom dette med utbetalinger innenfor den ordningen vi nå vedtar å forlenge. Og vi ser at det er ganske kritisk for svært mange bedrifter. Det kunne vi til en viss grad forutsett også før sommerferien, for vi visste at denne utviklingen ville kunne forsterke seg negativt. Det vi også ser, er at bedrifter som har en veldig anstrengt likviditet, har behov for å få disse utbetalingene ganske raskt, helst på denne siden av årsskiftet, i hvert fall veldig tidlig på nyåret. Det er også vanskelig, slik det foreligger nå, hvor ordningen ikke er endelig utformet, å bruke dette overfor banker og andre finansieringsinstitusjoner for å få et midlertidig likviditetslån. Så det som er interessant å høre fra finansministeren, er hva som nå gjøres, og hvordan regjeringen kan bidra til at disse utbetalingene kommer raskere enn det som kanskje var forespeilet i proposisjonen.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Jeg registrerte at representanten Arnstad ikke snakket så mye om luftfarten i sitt innlegg, og det er kanskje en grunn til det. For når man ser det alternative statsbudsjettet til Senterpartiet, er det ikke mye igjen av de løftene som har vært gitt tidligere. Det har jo virket til tider som om man ville redde både utenlandske og norske selskaper med skattebetalernes penger uten å stille tilstrekkelige krav til at både eiere og kreditorer skulle bidra. Det som er igjen i alternativt budsjett, er å innlemme luftfarten i den generelle kompensasjonsordningen, og den sier bransjen treffer dem svært dårlig på grunn av deres kostnadsstruktur. Og da er spørsmålet mitt til Arnstad: Hva er det som har skjedd underveis? Hvorfor er det ikke mulig for Senterpartiet å innfri egne løfter i sitt eget budsjett?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Det er riktig som Arnstad sier, at luftfarten ønsker seg en kompensasjonsordning, men de ønsker seg en egen ordning, og det er det Fremskrittspartiet har fått regjeringspartiene med på å vedta: å be regjeringen komme tilbake til Stortinget med en egen ordning. Den generelle ordningen som er lagt inn i Senterpartiets budsjett, treffer ikke luftfarten. Den skal dekke uunngåelige faste kostnader, og der inngår husleie, strøm, renovasjon osv., og det er lite av det for flyselskapene. Så spørsmålet mitt kan jeg egentlig gjenta: De store løftene som Senterpartiet har gitt tidligere overfor både Norwegian og andre, og også overfor ansatte i disse selskapene, hvorfor er det ikke levert på det i det alternative budsjettet når Senterpartiet har anledning til å vise hvordan man skal løse den situasjonen som norsk luftfart står i?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
I motsetning til hos representanten Knutsen, som har fått grått hår av finanspolitikken, skyldes mitt grå hår alder – bare så det er oppklart. Etter å ha fulgt og deltatt i denne debatten er jeg fortsatt stolt av de gjennomslagene som Fremskrittspartiet har fått i dette budsjettforliket. Vi har styrket kompensasjonsordningen for næringslivet og bedriftene vesentlig. Den var ikke god nok. Nå er den mye bedre, og det kommer mer. Vi har styrket inntektssikringen for selvstendig næringsdrivende, det er viktig, og vi sikrer altså at pensjonistene får en langt bedre og mer rettferdig kjøpekraftsutvikling. Mange snakker om det, vi gjorde det – vi la inn penger og prioriterte det i dette forliket. Og så får vi redusert avgiftene, nettopp for å trygge norske arbeidsplasser og norsk industri. Så er det ikke sikkert at det vi gjør på avgiftsområdet, er nok. Det er en start. Det gjenstår å se, men jeg blir ganske forbauset over at Arbeiderpartiet prøver å latterliggjøre avgiftsreduksjonene – som nettopp er for å trygge norske arbeidsplasser og begrense grensehandelen når grensene en gang åpner. Maritim sektor får innfridd sine viktigste prioriteringer. Det betyr at vi sikrer aktivitet, at vi sikrer flåtefornyelse gjennom kondemneringsordningen, som utvides, og at vi ikke bare reverserer det foreslåtte kuttet i nettolønnsordningen; vi styrker nettolønnsordningen vesentlig. Fremskrittspartiet er opptatt av bedriftene, vi er opptatt av arbeidsplasser, og vi er opptatt av verdiskaping. Det har vi alltid vært, og det kommer vi alltid til å være. Hvis det er, som Martin Kolberg sa, kun å være opptatt av pengefolket, får vi heller leve med det, for substansen i dette er for viktig til å la seg opprøre av den type retorikk. Jeg tror det er mange bedriftseiere som våkner om natten og er bekymret. De er bekymret for bedriften sin, for likviditeten og ikke minst for sine ansatte. Det er den realiteten de opplever nå i denne pandemien. Fremskrittspartiet har bidratt til å forsterke samtlige krisepakker, og nå har vi også bidratt til å forsterke dette budsjettet. Det har vi tenkt å fortsette med hvis det er nødvendig, men det er jo ikke slik at vi gjør det uten å få politiske gjennomslag og seire. Det er en forutsetning for at Fremskrittspartiet skal være med på å skape forlik, og det tror jeg faktisk regjeringspartiene har skjønt.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
For ordens skyld: Fremskrittspartiet støtter forslaget fra presidenten.
Trond Helleland (Høyre), 2020-12-03:
Det er en mørk tid. Snart snur sola, men representanten Støre hørtes ut som om sola hadde gått ned for godt. Det hørtes ut som om Norge var fullstendig på ville veier, og at regjeringen overhodet ikke hadde grep om situasjonen. Jeg så det siste programmet til Torp i går. Jeg hørte Støres tidligere sjef Gro Harlem Brundtland gi en ganske god attest til regjeringen i håndteringen av krisen. Jeg så at OECD mente at Norge håndterte dette svært godt. Så er representanten Støre virkelig så tungsindig som det høres ut som, eller er det et spill for å si at hadde han styrt, hadde alt vært mye bedre? Det var ganske deprimerende å høre. Vi har jobbet godt sammen i Stortinget i år, men dette hørtes ut som om alt var på ville veier, og det syntes jeg var ganske forstemmende.
Trond Helleland (Høyre), 2020-12-03:
Jeg hørte også at Gro sa at Jonas burde smile mer, og det håper jeg at han vil gjøre framover. Det var interessant å høre hvordan statsbudsjettet på en måte ble dissekert av Støre. Han selv hadde jo problemer som partileder, parlamentarisk leder og leder av programkomiteen med å legge fram et skatteopplegg knyttet til sitt eget partiprogram for de neste fire årene. Men da det først kom, innebar det en skatteøkning på – ja, ganske beskjedne 7 mrd. kr. Det er mye penger, men det er 7 mrd. kr. Og så ser vi at i statsbudsjettforslaget for neste år er påplussingen på skatt fra Arbeiderpartiet på 7 mrd. kr. Betyr det at representanten Støre har brukt opp kvoten for skatteøkning for de fire neste årene? Når en hørte alle tiltakene som ble listet opp her, som regjeringen burde ha gjennomført, er det jo lite rom for noe særlig økning når skatteøkningen allerede er tatt ut før programmet er iverksatt.
Trond Helleland (Høyre), 2020-12-03:
Dette er et stadig tilbakevendende spørsmål fra Arbeiderpartiet. For oss er det aller viktigste å få folk tilbake i jobb, få kontroll på pandemien, få vaksiner ut til folk, sånn at vi kan komme tilbake til en mer normal hverdag. Da vil vi også se at det vil lysne, det vil bli bedre tider i næringslivet, spesielt i den delen av næringslivet som nå har vært helt eller delvis nedstengt. Det er det aller viktigste. Det er ikke galskap å gi folk feriepenger, men det er ikke det vi prioriterer øverst når vi står midt i en krise der vi skal satse på å få hjulene til å gå rundt igjen. Da må det viktigste være at folk kommer tilbake i jobb og har en trygg jobb å gå til. Jeg er sikker på at det er det som står øverst på ønskelisten for dem som i dag er permittert eller arbeidsledige, det å kunne komme tilbake, møte arbeidskollegaer, gjøre en jobb som mange setter pris på.
Trond Helleland (Høyre), 2020-12-03:
Jeg vet ikke om jeg trenger å gjenta det jeg sa, men det aller viktigste er å få hjulene til å svive igjen – å få folk tilbake i jobb og til å vite at en har en arbeidsplass som er trygg og sikker, og som gir en lang framtidig god inntekt. Det er den viktigste prioriteringen for oss. Det er også derfor vi innretter disse tiltakspakkene, som vi har lagt fram mange av, som Stortinget har vært med på å forhandle om og forsterke, og som vi nå i siste runde har blitt enige med Fremskrittspartiet om. Dette er det som er aller viktigst å prioritere. Arbeiderpartiet, som sier at de ikke skal øke skattene så veldig mye, har åpenbart råd til det aller meste. De kutter til private barnehager, de kutter fritt behandlingsvalg, de gjør også grep som vil gjøre livet vanskeligere for veldig mange. Vi har valgt å prioritere det å få hjulene i gang igjen.
Trond Helleland (Høyre), 2020-12-03:
Jeg er veldig glad for at vi har blitt enige med representanten Listhaug og Fremskrittspartiet om et helhetlig statsbudsjett for neste år. Jeg mener at vi har hatt en god maritim politikk, vi har satset på sjøfolk, vi har satset på skipsfarten sammen med Fremskrittspartiet i mange år. Så kan en si at nå har vi vært med på å styrke i forhold til kuttet som var gjort – eller fjerne det. Det er bra. Det er klart at da statsbudsjettet ble lagt fram, var vi i en situasjon der koronapandemien ikke var så framtredende. Det har vært endringer underveis, det er derfor det legges fram nye krisepakker. Det er litt vanskelig – det vet representanten Listhaug: Når en begynner å planlegge et statsbudsjett, kan ting endre seg. Vi har tatt høyde for det, vi har ikke hatt noe problem med å gå med på de endringene som Fremskrittspartiet gjør. Jeg er glad for at maritim næring nå kommer godt ut i dette statsbudsjettet.
Trond Helleland (Høyre), 2020-12-03:
Jeg er enig i at reiselivet har vært gjennom et kanskje enda vanskeligere år enn de aller, aller fleste. De fikk en ganske god sommer, mange. Nå har ikke snøen kommet heller, så det har tatt tid å åpne slalåmanlegg, skiløyper og andre ting – også det spiller inn. Men å si at vi ikke har satset på reiselivet, når vi har lagt fram den ene krisepakken etter den andre, som nettopp skal kompensere det tapet, og som har tatt høyde for sesongvariasjoner osv., blir jo helt feil. Senterpartiet er veldig utålmodige på å si at ordningen vi nå har vedtatt, nemlig lavere moms, må videreføres i lang tid framover. Men erfaringene og fakta har vist at regjeringen har gjort endringer når det har vært nødvendig. Det er ikke slik at finansminister Jan Tore Sanner er ferdig med jobben sin nå. Han kommer tilbake med nye endringer dersom det skulle være nødvendig. Jeg sier ikke at det vil komme, men det kan komme. Derfor må en ikke være så utålmodig i Senterpartiet.
Trond Helleland (Høyre), 2020-12-03:
Etter å ha lest alternative budsjett, og kanskje spesielt Senterpartiets, tror jeg den karantenen burde gjelde andre og ikke regjeringen. Jeg fant ut at jeg manglet en side i manuset mitt i stad, og der sto det noe om det pengetreet Lysbakken snakker om – uten å si at det er pengetre. Det er noe som heter Statens pensjonsfond utland, som gjennom dette året faktisk har klart seg ganske godt, og som siden vi overtok i 2013, har doblet seg, fra 5 000 mrd. kr til nesten 11 000 mrd. kr. Der skal vi forvalte pengene riktig, og det mener jeg denne regjeringen har gjort. Vi har satset på det vi sa vi skulle gjøre, nemlig infrastruktur, vi har doblet samferdselsbevilgningene. Vi har satset på vekstfremmende skattelettelser, og vi har satset på forskning og utvikling. Jeg håper at SVs karantene, som nå har vart i åtte år, vil vare i mange år til, og at denne regjeringen får fortsette.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Over en kvart million mennesker har vært permittert i løpet av 2020, og fortsatt er ledighetstallene skyhøye. Jeg regner med at representanten Helleland er opptatt av at flere av disse skal komme tilbake i jobb før sommeren 2021, men da vil nok ikke sola skinne på veldig mange av dem, de som går en måned i møte nesten uten penger. Hvorfor mener Høyre det er riktig at de som nå har gått permittert i en lang periode, ikke skal få feriepenger når juli kommer? Jeg har hørt representanter for Høyre si at det er galskap å gi folk som har vært permittert, feriepenger. Er det derfor dette ikke er prioritert?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Jeg skjønner at folk gjerne vil tilbake i jobb, og derfor har Arbeiderpartiet bidratt til å forsterke tiltakene for å få folk tilbake. Men jeg vil gjerne forstå hvordan representanten Helleland og Høyre tenker om dem som har små inntekter. En kommer til juli, og det kommer ingen penger inn på kontoen. Hvordan skal de betale de regningene de har, hvordan skal de få livet til å gå rundt med en hel måned uten inntekter?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Det er den siste finansdebatten i denne stortingsperioden og den åttende med Solberg som regjeringssjef. Det har vist oss at vi nå debatterer et budsjett og et budsjettforlik det er begrenset entusiasme for. Vi så og hørte det allerede på tirsdagskvelden på pressekonferansen. Og med over 200 000 ledige hadde nok folk forventet at de ville ha vært hovedtemaet på den pressekonferansen – men det var de ikke. Det var sukker, snus og snop. Etter åtte år med varierende sammensetninger av regjeringen er det grunn til å reflektere over hva folk har opplevd som følge av det som skulle være nye ideer, bedre løsninger – og gjennomføringskraft. Ja, gjennomføringskraften har vært presis. Ideen er jo kjent: kutt i feriepenger, kutt i skjermingstillegget til uføre, kutt i arbeidsavklaringspenger, kutt i tannhelse, brillestøtte, støtte til matintoleranse og de inkontinente. Lista er lang, og den treffer presist: folk flest. Like presist treffer skattekuttene for dem som har de høyeste inntektene. For åtte år siden hørte vi mye om en regjering som skulle gjøre oss mindre oljeavhengige. Da Stoltenberg-regjeringen gikk av, brukte vi 126 mrd. kr. I årets budsjett, før koronaen, brukte vi nesten det dobbelte. Så må jeg kommentere representanten Wiborgs forslag, for det er jo feil det som blir sagt fra talerstolen. Arbeiderpartiet har lagt inn penger til å regulere pensjonen med lønn og pris. Det ligger i vårt budsjettforslag, som gikk gjennom finanskomiteen – dvs. det gjorde det jo ikke, det måtte legges fram som et løst forslag her. Det har gått fort, så fort at representanten Wiborg altså ikke har fått med seg at vi har lagt inn de samme reguleringene. Og vi har ikke gjort sånn som Fremskrittspartiets forslag legger opp til, at det er de som får arbeidsavklaringspenger, og de som har overgangsstønad, som skal betale for pensjonistenes påplussinger. Jeg har lyst til å minne representanten Wiborg om at under trontaledebatten her for noen uker siden la Arbeiderpartiet inn både et forslag om å regulere pensjonistenes utbetalinger med gjennomsnittet av lønn og pris og sågar et forslag om at vi allerede i år skulle regulere med gjennomsnittet av lønn og pris. Begge forslagene ble stemt ned, også av Fremskrittspartiets representanter. Hadde man stemt for vårt forslag da, hadde pensjonistene allerede nå i år kunnet få den reguleringen vi også støtter for neste år.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Arbeiderpartiet ser ingen grunn til at vi skal behandle denne saken etter hasteparagrafen, så vi ber om at den blir sendt til komiteen på ordinær måte.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-03:
Reiselivet har det blytungt. De sliter. Jeg skulle kanskje være litt forsiktig med å si det, så ikke representanten sier at jeg ser mørkt på tilværelsen, men det må nesten sies lell: Reiselivet sliter. De har det veldig vanskelig. Jeg tror vi alle har fått henvendelser fra bedrifter eller personer som har det fryktelig tøft. Finansministeren sa i sitt innlegg at nå står vi midt i krisen. Vi er ikke igjennom krisen, vi står midt i krisen, og den kommer til å prege oss langt inn i 2021 og årene etterpå. Da er spørsmålet: Hvorfor synes regjeringen det er et godt forslag å doble momsen, fra 6 pst. til 12 pst. fra 1 juli, for denne næringen, som nå sliter så tungt, og som etter finansministerens utsagn gjør det, når vi nå står midt i krisen?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-03:
Jeg er glad for at jeg fikk den replikken, for da får jeg muligheten til å si litt omkring det. Senterpartiet satser i sitt alternative budsjett en halv milliard på politi- og lensmannsetaten. Den halve milliarden er helt nødvendig både for å dekke økt personell, for å dekke leiekostnader og for å dekke andre sider ved arbeidet til politiet. I våre naboland startet de politisentraliseringen før Norge. Danmark gjorde det, Finland gjorde det. I Danmark har de nå kommet til den erkjennelsen at det ikke var så klokt å sentralisere politiet. De har nå valgt å gå inn for en desentralisering. De skal rett og slett gjenåpne politiposter og lensmannskontor. Jeg tror Danmark har lagt seg på en klok linje der. Jeg tror det er en slik linje også Norge blir nødt til å legge seg på, for vi har lagt ned altfor mange viktige politi- og lensmannskontor, noe som gjør at folk ikke føler den tryggheten og får den hjelpen fra politiet utover i landet som de behøver.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-03:
Vi er opptatt av Kystruten, og vi synes at den måten regjeringen har behandlet det på de siste månedene, ikke har vært så veldig klok. Vi er veldig glade for at en her til slutt klarte å få fram et forslag om at den i alle fall skulle gå fra Trondheim og videre til Tromsø, slik at man får med en del av godset derfra, og at den ikke bare skal gå mellom Bodø og Tromsø. Det synes vi er bra. Vi kommer tilbake til de spørsmålene, for vi kommer også til å ha et videre opplegg som angår styrking av Kystruten, eller Hurtigruten, som jeg fortsatt liker å kalle det, fordi det er en livsnerve for kysten og folket som bor langs kysten.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-03:
Jeg nevnte vel luftfarten, tror jeg, i mitt innlegg, men det er klart at det er begrenset hvor mange områder man får mulighet til å komme inn på i løpet av et 5 minutters innlegg. Senterpartiet har lagt inn ordninger som til sammen beløper seg opp mot 5 mrd. kr når det gjelder luftfarten. 3 mrd. kr av dem er en kompensasjonsordning som jeg vet at også norske flyselskaper ønsker seg. Vi har hatt tett kontakt med alle de selskapene som har norsk driftstillatelse. De er helt klare på at den type kompensasjonsordning ønsker de å ta del i, og det ville være viktig for dem. Enkelte av dem sier også at det begynner å haste. Når det gjelder Norwegian spesielt, er vi opptatt av at regjeringen burde ha gått videre i dialog med Norwegian. De ga seg for lett, de bare la vekk Norwegians situasjon for enkelt. Det burde vært mulig å ha gått i en dialog, særlig når Norwegian er i den situasjonen at de nå har et vindu på fire-fem måneder til en kraftig strukturering og reorganisering av hele selskapet. Da er det ubegripelig at ikke regjeringen ser muligheten til å gå i dialog med selskapet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-03:
For det første er det slik at vi har også vært i dialog med flyselskapene, og de har ment at den type kompensasjonsordning som ligger i vårt budsjett, er et aktuelt tiltak. Hvis det er slik at en her bør gjøre endringer knyttet til kompensasjonsordningen, mener jeg faktisk at det er noe som regjeringen må overveie framover, for det er for mange av ordningene til regjeringen som er uklare, som ikke treffer riktig, som forskjellsbehandler folk som driver med samme type virksomhet, og som rett og slett ikke er til å forstå for dem som er i de ulike sektorene. Så vi er åpne for å gjøre tilpasninger knyttet til det. Når det gjelder Norwegian, er det altså slik at selskapet nå har fått konkursbeskyttelse og har et vindu på fire–fem måneder til å reorganisere hele virksomheten. Da er det ubegripelig at norske politiske myndigheter ikke engang vil gå i dialog med selskapet om å se på tiltak for å kunne hjelpe dem videre. Det skjedde også i 2011 og 2012 med SAS og Widerøe, og vi hadde en omfattende politisk dialog. Jeg savner det hos denne regjeringen.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-12-03:
Nei, Senterpartiet er fortsatt imot EØS-avtalen. Det kommer vi også til å være framover. Vi mener det er fullt mulig å ha et fornuftig og godt forhold til europeiske land også gjennom andre typer handelsavtaler enn EØS-avtalen. Det hadde vi før 1992–1993 også, og vi har bestandig hatt en åpen økonomi i Norge, vi har bestandig eksportert varer, og vi har hatt tollfrihet på alle industrivarer – med og uten EØS-avtalen. Så det er fortsatt Senterpartiets holdning. Når det gjelder EØS-midlene, går ikke de til næringslivet i Norge eller til forskningsinstitusjoner i Norge: De går til alle mulige pussige prosjekter rundt omkring i land som heller ikke er av dem som har mest behov for norske midler og norske bistandsmidler, som dette i realiteten er. De går til Polen, de går til Ungarn, de går til andre land som man kan sette spørsmålstegn både ved hvordan de styres politisk for tida, og ved om de virkelig trenger den typen midler.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Det må være fascinerende og nedslående for arbeidsløse, som gjerne skulle hatt feriepenger neste år, og for andre som er utsatt for usosiale kutt av denne regjeringen, å få høre representanten Helleland stå og si at dette har de borgerlige ikke råd til. For de borgerlige har råd til alt annet. Det som nå har blitt skikken ved borgerlige budsjettoppgjør, er at man høster av Erna Solbergs magiske pengetre, der man kan ta så mye penger man vil, uten inndekning på noe tidspunkt. Vi vet jo alle at et slikt magisk pengetre finnes ikke i virkeligheten. Det må dekkes inn på et senere tidspunkt. Jeg har et forslag: Er det ikke nå slik at partiet Høyre må be om karantenetid før de igjen får belære andre partier om økonomisk ansvarlighet? Jeg lurer på hvor lenge representanten Helleland synes den karantenen skal vare. Jeg vil anslå en ti års tid og gjerne høre hvor lenge Helland synes Høyre bør være i karantene før de kan snakke om dette igjen.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Sånn må det være, president. La meg begynne med å berømme Siv Jensen for én ting. Det er at det kommer mer penger til minstepensjonistene, og det som ligger inne der, kan være en god byggestein for å oppnå det vi har foreslått sammen om et løft for eldre med lave pensjoner i Norge. Så er det også mange andre grupper som har vært utsatt for usosiale kutt i de årene Fremskrittspartiet satt i regjering, men som ikke tilgodeses med noe i dette budsjettforliket. Det gjelder uføre forsørgere, det gjelder folk på arbeidsavklaringspenger, barn som har mistet brillestøtte, kronikere som har fått økte egenandeler, aleneforsørgere osv., osv. – listen er lang. Til tross for at Siv Jensen altså har fått høste fra Erna Solbergs magiske pengetre, hvor varige utgifter ikke trengs å gi inndekning med varige inntekter, så har Siv Jensen ikke funnet rom til å gi en håndsrekning til de mange gruppene som har fått usosiale kutt. Hvorfor ikke det?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Vi er nok rett og slett uenige om hva som vil være effekten av å satse så mye på ferjefri E39. Sannheten om det prosjektet er jo at det begynner å bli veldig upopulært i vårt hjemfylke. Både lokalbefolkningen, naturvernere, sjøfolkenes organisasjoner, transportarbeidere, lastebileiere og bompengemotstandere – listen over folk som er imot dette prosjektet, har blitt fryktelig lang. Det tror jeg er fordi folk ser at det er en feilprioritering som kommer til å ramme så mye annet som er viktig på Vestlandet. For vår del er vi i SV veldig klare på at vi ikke nå ønsker å satse på store motorveiprosjekter som E39. Vi vil i stedet ha trygge hverdagsveier. Det er veldig viktig i vårt fylke. Det vi risikerer nå, er at prioriteringen av ferjefri E39 gjør at det ikke blir noe av den utbedringen som trengs av E16 og jernbanen Bergen–Voss, og det mener vi er viktig.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
SV er villig til å produsere fornybar energi. Vi har bl.a. pekt på en stor havvindsatsing i vårt alternative budsjett. Men så vil alle partier stå overfor noen vanskelige dilemmaer når det gjelder dette. Det gjelder ikke bare SV – det gjelder Høyre, det gjelder samtlige partier her. Og når vi skal møte den debatten, er vi nødt til å ta med oss at vi i tillegg til klimakrisen har en stor naturkrise, at artsmangfoldet reduseres raskt, og at f.eks. mange utbyggingsprosjekter – siden vi igjen kom innom E39 og Hordfast – også har store klimakonsekvenser. Det har jo vist seg at konsekvensene for utslipp gjennom rasering av myr ikke har vært tatt hensyn til i klimaregnskapet for ferjefri E39. Det kan være betydelig. Vi er et parti som er opptatt av fornybar energi, men vi er også opptatt av natur, derfor setter vi foten ned når utbyggingsprosjekter har for store kostnader, f.eks. for sårbar vestlandsnatur.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
La meg først bare få si veldig krystallklart at SV kan og skal finansiere det som er nødvendig for å få trygdeoppgjøret på linje med det vi har foreslått i Stortinget, men vi har ikke forskuttert det i vårt budsjett fordi vi har en egen prosess på Stortinget som forhåpentligvis vil føre til et mer rettferdig opplegg. Er det riktig med skatt i en tid som dette? Ja – fordi en av de store utfordringene vi har akkurat nå, er at byrdene for denne krisen ikke er rettferdig fordelt. Det skapes nye formuer på børsen, det går bra i toppen av det norske samfunnet, men det er arbeidsfolk som betaler prisen for krisen. Derfor må vi omfordele i en sånn situasjon. Og veldig mye av de inntektene som vi vil hente inn gjennom å øke skattene i toppen av det norske samfunnet, vil nettopp føre til en mer effektiv politikk for å få folk i jobb og for å sørge for at krisen blir lettere å bære for dem som har minst.