Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-01-08:
Trygdemisbruk er et angrep på velferdsordningene og velferdsstaten, som flere av de foregående talere har sagt. Jeg er helt enig i det. Jeg vil for øvrig slutte meg til innlegget fra representanten Henriksen. Jeg er helt enig i alt som er sagt om hvor skadelig og risikabelt det er for hele systemet hvis det skjer misbruk av trygdeytelser. Flere har vært inne på at hvis man skal ha legitimitet til skattesystemet, er dette viktig. Det er jeg også enig i. Men jeg har bare lyst til å minne om at å snyte på skatten er like mye å stjele fra fellesskapet som å snyte på trygden. Det er nok litt sånn at følelsene er hetere når det gjelder å snyte på trygden enn å snyte på skatten, men jeg mener det er viktig at vi ser at det er to sider av samme sak. Men fordi reaksjonene på å snyte på trygden er så mye kraftigere, er det desto viktigere at vi får på plass ordninger som gjør at man kan minimalisere trygdemisbruket vesentlig. Det mener vi at denne proposisjonen bidrar til. Det har vært referert til en del opinionsundersøkelser her fra foregående talere, der det bl.a. blir sagt at så og så mange – jeg tror det var over 80 pst. av befolkningen – mente at man kjente noen som hadde snytt på trygden. Jeg tror at det er synsinger som vi skal være litt forsiktige med å feste lit til. Jeg har vært borti mange saker der man har ment noe om sin nabo, eller noen man kjenner på jobben, som slett ikke har vært riktig, og som har vist seg ikke å medføre riktighet. Jeg tror nok at mistanken til alle andre har lett for å være litt overdrevet, så jeg tror ikke det er noen grunn til å legge for mye vekt på det. Jeg tror det er riktig, som representanten Engeset sa, at misbruk av trygdesystemet også smitter veldig negativt over på dem som faktisk har behov for det. At man da sprer en holdning som legitimerer å mistenke alle som har behov for en ytelse, for å oppføre seg uriktig, er farlig, og det må vi unngå. Det har vært en del viktige diskusjoner rundt personvern knyttet til denne loven. Det er et viktig og vanskelig spørsmål, og det er viktige og vanskelige avveininger hele tida hvor dette krysningspunktet går. Jeg mener at opposisjonen tolker lovteksten som ligger her nå, for langt, og at man tolker bl.a. dette med innsyn i pasientjournaler på en måte som det ikke er grunn til å gjøre. Jeg deler bekymringen som flere har knyttet til personvern, men jeg mener altså at lovteksten vi har i dag, ikke er så åpen som opposisjonen mener, men tvert imot knyttet til de tilfellene der etaten ikke på annen måte enn ved å få fullt innsyn i journalen kan gå inn i sakens helhet og derved avdekke om det har foregått trygdemisbruk. Det er veldig komplisert å avdekke trygdemisbruk. Derfor er det også viktig at systemet er kompetent og tar på stort alvor det å informere folk som skal ha trygd, slik at de ikke går i fella uten å ville det, for det er faktisk også mulig å gjøre det – det vet alle som har vært i nærheten av systemet. Jeg skal si litt om den ene uenigheten som er her, knyttet til at Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet mener at det skal utredes om vi skal innføre det som i hvert fall etter mitt syn, er dobbelt straff, eller å frata noen en rettighet i folketrygden. Det mener jeg det er prinsipielt sterke motforestillinger mot, fordi loven, slik den er i dag, som representanten Henriksen sa, hjemler sanksjoner der uriktige opplysninger i den konkrete saken er gitt. Men hvis dette skal være en tilleggsstraff – fordi man har begått en urett i en enkeltsak, skal man også straffes i andre saker der man som innbygger i Norge har rettigheter – mener jeg det er prinsipielt feil. Det å få straff for en konkret sak der man har gitt uriktige opplysninger, er riktig, men den straffen skal ikke være dobbel. Det sier prinsippene i rettsvesenet noe om. Det andre er at vi må være uhyre forsiktig med å frata innbyggere rettigheter som de har etter loven – for det skal de ha. Men de skal ikke tilrane seg rettigheter de ikke har etter loven, og det er det dette dreier seg om.