trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Jeg har interesse for kirkesaker, og jeg er derfor glad for de påplussingene vi fikk til nå i siste omgang, bl.a. til private kirkebygg og til Domkirken som en del av disse «små» 30 millionene. Jeg tror at for dem som dette gjelder, bl.a. Domkirken og private kirkebygg, betyr disse hundretusener og millioner av kroner veldig mye, som også representanten Syversen sa. Dette kan jeg glede meg over. Jeg har også stor glede av å lese andre budsjettforslag fra opposisjonen, og når jeg leser dem, er det vanskelig å unngå å legge merke til at det er stor forskjell på budsjettene, og at det er stor avstand mellom Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet når det gjelder f.eks. skattepolitikk, bistand, kultur og alkoholpolitikk. Samtidig er det mange oppslag om at opposisjonspartiene finner sammen, og det er også sagt fra talerstolen her. Er det da slik at avstanden til Fremskrittspartiet nå er mindre?
Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Representanten Kambe mente tidligere i dag at når en hadde vært lenge på Stortinget, så svarte en ikke på spørsmål som ble stilt i et replikkordskifte. Nå har representanten Kambe bare vært her i to år, så jeg forventer et veldig kort og tydelig svar på neste spørsmål. Høyre foreslår betydelige kutt – det har vi nettopp hørt – i nettolønnsordningen, men de foreslår også betydelige skattekutt i sitt alternative budsjett, bl.a. på arbeid. Partiet sier at dette kuttet skal skje hvert år i en fireårsperiode. Spørsmålet mitt, som jeg forventer et kort og konsist svar på, er: Hvorfor fortjener han som tjener 3 mill. kr eller mer, 16 ganger større skattekutt enn hun som tjener lite?
Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Ja, takk. Jeg skal gjenta spørsmålet. Jeg skal bare gjøre innledningen mye kortere, så kanskje du kan prøve å svare en gang til. Hvorfor fortjener den personen som tjener over 3 mill. kr, 16 ganger mindre skatt enn hun som tjener lite?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Venstre har tradisjonelt vært en varm forsvarer av sentrum i norsk politikk. Samtidig ser vi en gryende debatt om det ideologiske grunnlaget både for Venstre og for deres eventuelle framtidige samarbeidspartnere på høyresiden. Unge Venstre mener Venstre bør samarbeide med Fremskrittspartiet, mens det blant enkelte av Venstres tillitsvalgte understrekes at Venstre er et borgerlig og sosialliberalt parti, at Fremskrittspartiet ikke er det, og at Venstre følgelig bør holde seg i sentrum. Ser vi på Venstres alternative budsjett, kan det oppfattes som et uttrykk for at Venstre nå har valgt et samarbeid med Høyre og Fremskrittspartiet og forlatt sentrum, når de nå bl.a. har foreslått å gå bort fra en omfordelende skattepolitikk og gitt skattekutt som vil gi vanlige lønnsmottakere omtrent en hundrelapp i skattekutt, mens de med over 3 mill. kr i inntekt får 30 000 kr i skattekutt. Er representanten Tenden enig i denne fortolkningen av Venstres alternative budsjett?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Representanten Tybring-Gjedde brukte store deler av sitt innlegg til å angripe regjeringens politikk. Likevel startet han sitt innlegg med å si at heldigvis så har vi fortsatt ytringsfrihet i dette landet – og så avsluttet han med å si «enda». Kan representanten utdype hva han mente med denne uttalelsen, og spesielt «enda»?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Representanten forsvarte varmt Høyres skattekutt i sitt innlegg. Jeg vil allikevel utfordre representanten på det, for Høyre påstår i sitt alternative budsjett at vi har et særnorsk, høyt skattenivå i Norge. Det er feil. Det er moderat og ligger omtrent midt på treet i OECD-sammenheng. Like fullt bruker altså Høyre sin alternative virkelighetsbeskrivelse som brekkstang for nye skattekuttforslag i milliardklassen. Det står i skarp kontrast til det som skjer internasjonalt. Den internasjonale gjeldskrisen innebærer det endelige farvel til høyresidens uansvarlige skattekutt over hele Europa. Men selv når de aller fleste andre land både reverserer og forkaster denne politikken, mener fortsatt høyresiden her hjemme at skattekutt er svaret på alt. Har ikke Høyre tatt inn over seg det som skjer i Europa, og evnet å modernisere og oppdatere sin politikk på dette området?
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Venstre er i sitt alternative statsbudsjett oppteke av ulike skatteskjerpande miljøavgifter, som dei bruker til inndekning av andre skattegrep. Det er dei aleine om på borgarleg side. Då lurar eg på: Meiner representanten Tenden frå Venstre at dette er realistiske forslag, som Venstre kunne fått gjennomslag for i eit eventuelt borgarleg samarbeid? Me kunne i replikkordskiftet før i dag høyra at Tenden òg var bekymra for det i sin replikk til Framstegspartiet? Eller kan Venstre koma i ein situasjon som førre gongen dei var i regjering, der dei fekk massive skattekutt med dårleg fordelingsprofil, men inga innstramming i miljøavgiftene?
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Nei, men eg får vel ikkje lov å ta ordet.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Framstegspartiet føreslår å oppretta to slike statsføretak, Riksvei SF og Jernbane SF, på sida av statsbudsjettet. Så grunngjev dei det med at regjeringa gjer det same f.eks. når det gjeld Statkraft. Men Statkraft er jo eit selskap som vert finansiert gjennom brukarbetaling, ikkje gjennom oljepengebruk. No seier representanten frå Framstegspartiet at det er ein forskjell mellom statseigde selskap som sjølve finansierer drifta si gjennom brukarbetaling, og føretak som vert finansierte gjennom overføringar frå oljefondet. Korleis grunngjev eigentleg representanten at Framstegspartiet sine forslag til nye statsføretak kan haldast utanfor statsbudsjettet?
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Eg må berre repetera for representanten Kambe at verdiskapinga no har auka sju kvartal på rad, og siste året har sysselsetjinga auka med 50 000. Det har aldri vore så mange i arbeid som no. Det er viktig at representanten får med seg det. Det er veldig bra, men me må framleis ha ein aktiv næringspolitikk for å sjå framover. Noreg er ein stor skipsnasjon, som har gjort Noreg verdsleiande innan maritim teknologi. For å oppretthalda den tyngda har regjeringa satsa på den maritime politikken, bl.a. med like konkurransevilkår, som reiarlagsskatt og nettolønn – noko Høgre vil kutte med 500 mill. kr. Korleis kan representanten Kambe, som til og med kjem frå Haugesund, der det er ei stor maritim klyngje som faktisk står veldig sterkt, vera med på å svekkja den sektoren i så stor grad?
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
For det første er dette et godt budsjett, men samtidig, som jeg også sa i finanstalen min, er det et budsjett som er framlagt i urolige og spesielle tider for mange rundt oss. Det betyr at det er et budsjett som har tatt høyde for den utviklingen, og det er et budsjett som vil ligge i bunnen for den jobben vi skal gjøre framover. Så har vi også sagt, og det står vi selvsagt ved, at dersom det skulle gå fra vondt til verre i Europa, er vi beredt til å handle. Den viktigste forutsetningen for å være beredt til å handle, er at vi har skapt oss selv økonomisk handlefrihet. Det da å føre en økonomisk politikk som bruker mer oljepenger, som bryter handlingsregelen og som sikter inn mot å finne penger utenfor statsbudsjettet, er en politikk som ikke er bærekraftig verken i 2012 eller i tiden framover.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Pensjonsfondet, Statens pensjonsfond utland, har vært kåret til verdens mest åpne fond i sitt slag – det er viktig å ta med seg i begynnelsen. Når det gjelder forholdet til Riksrevisjonen: Riksrevisjonens fremste oppgave er å kontrollere statsrådens forretningsførsel – for å bruke det uttrykket – nemlig forholdet mellom statsråden og den som har oppdraget med å gjennomføre den daglige forvaltningen av Statens pensjonsfond. Så har Stortinget i tillegg et eget organ, representantskapet i Norges Bank, som på selvstendig grunnlag også skal drive kontroll med Norges Banks virksomhet. Dette er et spørsmål som Stortinget ved flere anledninger har diskutert, og Stortinget selv, og flertallet i Stortinget, har dradd opp en veldig klar og etter mitt syn god arbeidsdeling mellom Riksrevisjonen og representantskapet i Norges Bank. Det er en arbeidsdeling som jeg slutter meg til.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Det kan være flere forhold som en her bør ta tak i. For det første er det slik – ja, det er riktig – at produktivitetsveksten i Norge har gått ned fra 2006, på samme måten som produktivitetsveksten har gått ned i andre land som det er naturlig å sammenlikne seg med. Det kan skyldes flere forhold. Blant annet kan det skyldes at både bedrifter i Norge og bedrifter i utlandet gjennom en nedgangsperiode har beholdt mer av arbeidskraften. Det kan være en forklaring på at produktiviteten per ansatt har gått ned. Det er i grunnen bra hvis bedrifter bruker en slik mulighet til å oppgradere og utdanne arbeidskraften sin, slik at vi står bedre rustet når nye tider kommer igjen. Så er det faktisk også slik at produktiviteten i industrien har økt siden litt inn i 2010, og det er viktig å holde fast ved det. Det siste er at lønnsoppgjøret til våren blir viktig i forbindelse med produktivitetsutviklingen framover, samtidig som også finanspolitikken må bygge opp under det.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Det er jo en interessant øvelse i politikken å finne ut når én politikk stopper og en ny starter. Jeg er ganske sikker på at de reformer som vi gjennomførte i norsk økonomi på 1990-tallet, dro de borgerlige god nytte av utover på 2000-tallet – såpass rause må vi kunne være begge veier. Både skattereformen og ikke minst solidaritetsalternativet spilte en viktig rolle i å gjenopprette norsk økonomi på 1990-tallet etter det som skjedde på 1980-tallet – jeg skal ikke karakterisere det med noe uttrykk. Så er jeg helt enig i at et solidarisk lønnsoppgjør for 2012 er enormt viktig. Jeg brukte mye av tiden min i innlegget på å beskrive hva som er nødvendig; at det skal gjelde alle, ikke bare dem som er omfattet av de kollektive avtalene, men også dem som har frie yrker, lederlønninger m.m. Lønnsanslaget i nasjonalbudsjettet er et anslag som er basert på de vekstforutsetninger som er lagt til grunn for norsk økonomi. Det er ikke fasiten for lønnsoppgjøret.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Ja, budsjettet var godt tilpasset og tok høyde for den situasjonen vi så 6. oktober, da statsbudsjettet ble lagt fram, og det var da, som nå, urolige tider i Europa. Det som har skjedd siden 6. oktober, er at vi har fått nye anslag for veksten i euroområdet i 2012, som er redusert fra 1,1 pst. til 0,5, og en reduksjon i antatt vekst hos handelspartnerne våre fra 2,2 pst. til 1,8. Dette vil påvirke veksten i norsk økonomi, og det jeg signaliserte for to dager siden, var at vi må kunne påregne at det skjer. Det som da er viktig i tillegg til det, er at vi følger godt med, har høy beredskap og evne til å handle dersom situasjonen i Europa skulle gå fra vondt til verre. Hva slags tiltak, når de kommer, og hva de måtte inneholde, vil den aktuelle situasjonen avhenge av. Men jeg er jo glad for å høre i replikkvekslingen i dag at det også er vilje i Stortinget, og i opposisjonen, til å kunne delta dersom det blir nødvendig.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Jeg har litt erfaring når det gjelder klimaavgifter og miljøavgifter. I min forrige periode som finansminister innførte vi CO2-avgiften, som jeg vil mene er ett av de viktigste bidragene for å få ned klimautslipp. Uten den CO2-avgiften Norge som nummer to – jeg tror Finland var så vidt før Norge – innførte, ville klimautslippene i dag ha vært mye større. Det er ett konkret eksempel på at vi er villige til å bruke avgiftssystemet for å få ned klimautslippene. Det andre vi har gjort – og der undertegnede har fulgt opp sin forgjenger – er å legge om bilavgiftene. Gjennom å endre kjøpsavgiften på nye biler har vi nå fått til en veldig god utvikling, der vi er i ferd med å nå det målet vi har satt oss på 120 g/km. Det er to eksempler på hvor viktig det er å kunne bruke avgiftssystemet. Denne regjeringen er selvsagt innstilt på å bruke avgiftssystemet også i framtiden for å få til en god og egnet adferd når det gjelder klimaet, og dermed få ned klimautslippene.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
De selskapene og virksomhetene som representanten Solvik-Olsen her trekker fram, er jo virksomheter som er lønnsomme, som trekker inn inntekter på statsbudsjettet. Det Fremskrittspartiet driver med i sitt alternative budsjett, er å flytte utgiftsposter fra statsbudsjettet og til selskaper uten å vise til at de er lønnsomme og kan dra inntekter tilbake til fellesskapet. Det er uansvarlig. Representanten Solvik-Olsen har selv omtalt sitt eget alternative budsjett som ekstremt i forhold til budsjettene til de andre politiske partiene i Norge. Det er en vurdering som jeg er enig i.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Regjeringen legger opp til, og Arbeiderpartiet i Stortinget støtter, den måten å budsjettere på som man gjør, og som man har gode erfaringer med i norsk økonomisk politikk. I den situasjonen vi nå står overfor, er det ikke tidspunktet for å finne på nye kreative måter å føre utgiftene på. De erfaringene man har ute fra Europa, er dårlige i så måte. Vi skal føre et ansvarlig budsjett med de viktige og riktige satsingene. Det handler om velferd, om å bygge landet og ha fokus på å sikre lav ledighet – ikke skattekutt og eksperimenter.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Jeg er ikke enig i representanten Solbergs beskrivelse av produktiviteten i norsk næringsliv. Det er helt riktig at den i den siste tiden har vært noe dårligere enn hos våre handelspartnere. Årsaken til det er at norske bedrifter har beholdt sine arbeidstakere i en tid med finanskrise, mens man ute i Europa har blitt arbeidsledige. Høyre forsøker å gi inntrykk av at produktivitetsveksten i Norge har vært dårlig sammenliknet med våre handelspartnere den tiden den rød-grønne regjeringen har styrt. Det er helt feil. Produktivitetsveksten i norsk næringsliv har vært nøyaktig lik produktivitetsveksten hos våre handelspartnere. Det viser tall fra OECD og fra Statistisk sentralbyrå. Så Erna Solbergs analyse er feil.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Vi bruker like mye oljepenger som Høyre. Jeg tror enda Høyre bruker noe mer oljepenger enn det regjeringen gjør i sitt budsjett. Produktivitetsveksten i Norge har vært lik produktivitetsveksten hos våre handelspartnere i den perioden den rød-grønne regjeringen har styrt. Det beste målet på konkurransekraft er jo hvordan det går med norsk næringsliv, hvordan det går med ledighetstallene. Vi har den laveste ledigheten i Europa. Vi har høy sysselsetting. Vi klarer oss meget bra sammenliknet med alle land det er naturlig å sammenlikne oss med. Vårt svar er å føre en ansvarlig økonomisk politikk og ha et skattenivå som forsvarer trygge velferdsordninger for alle. Det inkluderer også en satsing på kunnskap, som Erna Solberg tok opp i sin første replikk her. Det er ro i skolen. Resultatene i den norske skolen går framover, jf. PISA-undersøkelsen, og vi har også styrket forskningen med 27 pst. siden Bondevik II-regjeringen gikk av.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Jeg mener at regjeringen har gjort mange og tunge grep de siste årene for å gjøre det trygt å føde i Norge, sånn at de som føder barn og tar seg av barn, har gode, sosiale ordninger. Det er lagt vekt på å utvide fødselspermisjonen og ikke minst utvide de ordningene vi har for barn, og også å bedre ordningene for selvstendig næringsdrivende. Jeg er veldig opptatt av at vi også i det videre arbeidet skal ha gode ordninger for dem som føder barn, for det er viktig for Norge og for Norges framtid at man kan kombinere det å få barn og ha et familieliv med arbeidsliv. Det sikrer både sysselsetting og velferd, i tillegg til at det er et gode å kunne få være sammen med barn. Så får vi komme tilbake til flere enkeltheter etter hvert.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Jeg takker for spørsmålet og for anledningen til å snakke om kunnskap. Det gjorde jeg også i en debatt her i salen i forrige uke. Mitt møte med lærerne fra Østre Toten, som representanten Skei Grande viser til, var svært nyttig, og ikke minst utviste lærerne en stor glede over å få jobbe i den norske skolen. Jeg mener det er viktig at vi snakker den norske skolen opp, ikke ned. Jeg er veldig glad for at det er ro i den norske skolen, og for at resultatene går i riktig retning. Jeg er veldig glad for at det nå er flere lærere i skolen, bedre lærere, og at flere vil bli lærere. Det er viktig for skolens framtid. Jeg er helt enig i at vi har startet jakten på tidstyven. Den skal vi fortsette med, slik at lærerne får bruke tiden sin på de viktigste oppgavene. Vi må også ha fokus på tidlig innsats, starte tidlig, og vi har satset på forskning: 27 pst. mer enn da Bondevik II-regjeringen satt i kontorene.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Arbeiderpartiet har aldri holdt Fremskrittspartiet medansvarlig for handlingene 22. juli – tvert imot har representanter for vårt parti understreket helt tydelig hele tiden at det er én mann som er ansvarlig for det som skjedde den dagen, og det er gjerningsmannen. Det sier også Eskil Pedersen på dagbladnett i dag. Han understreker: «Jeg har sagt i alle intervju og debatter at det ikke er noen andre enn gjerningsmannen som har skylda for det som skjedde 22. juli.» Og jeg gjentar det her nå: Vi holder ikke Fremskrittspartiet medansvarlig. Så vil jeg samtidig kvittere ut Siv Jensens beklagelse. Den aksepterer jeg på vegne av Arbeiderpartiets stortingsgruppe. Vi må tåle diskusjoner om alle tema. Jeg vil nå utfordre Fremskrittspartiet på deres fordelingspolitikk: Hvordan kan Siv Jensen forsvare(presidenten klubber)(presidenten klubber) (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Av innlegget til Erna Solberg kunne man få inntrykk av at det er velferden som er den store satsingen i Høyres alternative budsjett. Det er det ikke, det er skattekutt som er den største satsingen til Høyre, i størrelsesorden 10 mrd. kr. Det vi ser ute i Europa nå, er en rekke underfinansierte stater, og vi ser at når krisen er et faktum, er det store huller i det sosiale sikkerhetsnettet. Mange steder er det ikke-eksisterende. Velferden bygges ned, og landene har minimalt med muligheter til å investere i kunnskap og forskning, noe som vi gjør i Norge. Det er mange politikere nå som angrer på at man ikke stilte seg bedre i de gode tidene, og på at man kuttet i skatter da det gikk godt. Nå ser mange seg nødt til å avlyse skatteløfter, eller til og med øke skattene, i en tid da krisen er et faktum, og folk går ut i gatene og demonstrerer mot at de må ta sin del av regningen. Mitt spørsmål er: Hva har representanten Solberg lært av det som skjer ute i Europa nå?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Jeg mener at den åpenbare lærdommen av det som skjer ute i Europa, er at velferd og stater trenger å bli finansiert. Derfor skal man ikke kutte i skattegrunnlaget i gode tider, for man trenger inntektene når de dårlige tidene kommer og folk trenger et fellesskap å lene seg på. Det har heller ikke hatt effekt med hensyn til å skape vekst og nye arbeidsplasser, langt mindre bygge ut velferden. Mitt oppfølgingsspørsmål handler om moderate lønnsoppgjør, som også representanten Solberg har vært inne på. Skal vi lykkes med det, kreves det et godt trepartssamarbeid. Mitt spørsmål er: Hvilket signal til alle de fagforeningsorganiserte mener Høyre det er når Høyre vil gi flere titalls tusen kroner i skattelette til dem som sitter med de største formuene i dette landet, mens de vil halvere fagforeningsfradraget? Mener Solberg at dette er et godt bidrag til å få på plass moderate lønnsoppgjør?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-11-24:
Jeg synes det var veldig interessant å høre på representanten Hareides innlegg, og jeg opplever at han har et hjerte som banker for mennesker og for solidaritet mellom mennesker. Tidligere i debatten i dag sa representanten Sanner at de borgerlige partiene har funnet sammen på viktige punkter. Så vil jeg vise til at Høyre og Fremskrittspartiet i sine alternative budsjett har lagt inn flere titalls tusen kroner i skattelette til de menneskene som har mest penger på bok her i landet. Kristelig Folkeparti på sin side går i motsatt retning og skjerper skattene til de samme millionærene med 30 000 kr. Mitt spørsmål til Hareide er: Er fordelingspolitikken et viktig punkt for Kristelig Folkeparti, og er han enig med Sanner i at det er samling på borgerlig side på dette punktet?
Erna Solberg (Høyre), 2011-11-24:
Det er en grunn til at Høyre er opptatt av trygghet gjennom kunnskap og konkurransekraft, og det er en grunn til at vi har vært opptatt av produktivitetsutviklingen. Ikke for at det er så veldig festlig å snakke om statistikk, men fordi all analyse av norsk økonomi over år har dreiet seg om at grunnen til at vi har gjort det bra, er at vi har klart å ha en høyere produktivitetsvekst enn andre land, og dermed har vi kunnet bære høyere lønnskostnader og et høyere velferdsnivå. Når vi da kan konstatere at vi kanskje ligger på nivå med eller, som noe av vår statistikk viser, under gjennomsnittet i OECD-landene i produktivitetsvekst, er det et faresignal når det gjelder det som er kjernetegnet for hvordan vi finansierer vår velferdsstat framover. Da er mitt enkle spørsmål til den parlamentariske lederen i Arbeiderpartiet: Hvor lenge mener Arbeiderpartiet at vi kan fortsette å kjøre med høy lønnsvekst og lav produktivitetsvekst?
Erna Solberg (Høyre), 2011-11-24:
Min analyse er akkurat den samme som det som står i nasjonalbudsjettet. Hvis det jeg sier er feil, har i så fall finansministeren ikke informert Stortinget korrekt. Produktivitetsveksten under den forrige regjeringen var 25 pst. Produktivitetsveksten mellom 2005 og 2009 var ikke økende, men det var ikke bare på grunn av finanskrisen. Det var faktisk dårlig produktivitetsvekst både i 2007 og i 2008 i norsk økonomi. Det er ikke så viktig – det viktige med dette er at dette er rammebetingelsen for hvordan vi skal finansiere velferdssamfunnet vårt fremover. Mitt spørsmål er igjen: Hvor lenge kan vi fortsette med dette? Og hvorfor virker Arbeiderpartiet så utrolig ubekymret for at grunnlaget for å finansiere velferden i fremtiden skal bli mer og mer bruk av oljepenger og mindre og mindre konkurransekraft i Fastlands-Norges økonomi?
Erna Solberg (Høyre), 2011-11-24:
Jeg har lært at det er veldig lurt å ha et godt skattesystem. Det er veldig lurt å ha et skattesystem som gjør at folk betaler skatten sin. Mange av de landene det er snakk om, som har de største krisene nå, har et skattesystem hvor de nominelle satsene er høye, hvor skatten i teorien skal gi mye i inntekter, men hvor den svarte økonomien i realiteten har overtatt, fordi de ikke har hatt et system. Vi er ikke i den situasjonen. Men jeg har lært noe av å jobbe med skatt på Stortinget, av å ha sittet i finanskomiteen og etter hvert ha hatt over 20 år her. Jeg har lært noe av skattereformen i 1992, da Høyre og Arbeiderpartiet var enige om å senke skatten for å bidra til å stimulere norsk økonomi mer. Vi laget en skattereform som senket skattenivået i Norge og bidro til å stimulere norsk økonomi. Da vi satt i Bondevik II-regjeringen, senket vi skatten. Vi bidro til å stimulere norsk økonomi. Ja, vi stimulerte den så godt at Arbeiderpartiet har gjort skattenivået av 2004 til en hellighet – et skattenivå som de faktisk var imot i utgangspunktet, som inneholdt skattelettelser som den andre regjeringen hadde lagt inn, og som altså var 20 mrd. kr lavere enn det som lå i 2001. Jeg lærer mye. Spørsmålet er: Lærer Arbeiderpartiet mye?
Erna Solberg (Høyre), 2011-11-24:
Det var mange spørsmål. La meg begynne med spørsmålet om skattelette. Finansminister Sigbjørn Johnsen påpekte i sitt innlegg tidligere 1992-reformen, med skattelettelsene, som viktig for at vi hadde fått økt produktivitet og bedre økonomi. Arbeiderpartiet er for skattelettelser når de er for dem, da funker de, men når de ikke er for dem, tror de ikke at de funker. Dette er bare ord. Det har ingenting med økonomi å gjøre. Sannheten er at det å bruke mer skattelettelse målrettet på de områdene vi har i dag, vil bidra til en bedre fungerende økonomi i Norge. Flere med lav inntekt vil få en lavere terskel for å gå ut i arbeid. Å gi skattelettelser på formuesskatten tror jeg hadde gått godt, for jeg har hørt Roar Flåthen si at nå må vi gjøre noe med formuesskatten. Det er en bekymring når det gjelder arbeidsplasser og formuesskatten. Hvis vi hadde gjort noe med formuesskatten, skulle jeg fint ha klart å sørge for at det ble et godt kompromiss også med fagbevegelsen, for fagbevegelsen har begynt å skjønne at formuesskatten er en belastning for norskeide arbeidsplasser.
Erna Solberg (Høyre), 2011-11-24:
Når det gjelder klimaforliket, venter vi nå i spenning på å få oppfølgingen. Fire og et halvt år etter at statsministeren sa på landsmøtet til Arbeiderpartiet at nå er tiden for ord over, nå er det behov for handling, har vi ennå ikke fått oppfølgingen gjennom den stortingsmeldingen som regjeringen skal komme med. Når vårt utgangspunkt er at dette hovedsakelig – og jeg minner om at jeg sa hovedsakelig, jeg sa ikke alt – skal skje innenfor det kvotepliktige, er det fordi, og det tok ikke Solhjell med fra referatet, det ikke er et formål for oss bare å flytte utslippene, formålet er at utslippene skal ned. Hvis resultatet er at vi nedlegger arbeidsplasser i Norge og flytter utslippene andre steder, har ikke miljøet vunnet noe, og da er vi nødt til å bestrebe oss på at vi tar det på andre områder. Det viktigste tiltaket vi gjør, er det vi har foreslått før, et stort klimateknologifond. Klimateknologi må være et helt annet satsingsområde i årene fremover. Det gir både næringsvirksomhet og muligheten til å løse flere av utfordringene. Så skal vi komme tilbake til alle detaljspørsmålene når regjeringen har lagt et beslutningsgrunnlag på bordet.
Erna Solberg (Høyre), 2011-11-24:
Høyre har fremmet forslag i Stortinget om mange ting. Blant annet foreslo vi, sammen med de to andre partiene fra opposisjonen som var med i klimaforliket, at vi skulle ta ut tidligere de lavthengende fruktene, som vi kaller det – altså det som er samfunnsøkonomisk lønnsomt – og begynne å gjøre noe før selve Klimakur-planen kom, fordi vi kunne få til omstillinger og endringer raskere. Så har vi vært for grønne sertifikater hele tiden, ikke sånn som regjeringen, som først fjernet dem og så hentet dem tilbake. Vi hadde hatt en helt annen situasjon for grønne sertifikater i dag hvis vi i 2006/2007 hadde vedtatt dem, sånn som planen var, istedenfor å ha fem års pause fordi regjeringen ikke aksepterte den løsningen som var der – og fem år senere aksepterer nesten akkurat den samme løsningen. I tillegg har vi bl.a. foreslått bedre ordninger for å fase ut oljekjeler i Norge. Så vi har en rekke forslag. Vi har også et forslag som har vært behandlet i Stortinget, om endringer i bygningsforskriftene, i sertifiseringsordningene for bygg, for å sikre at det offentlige bare bygger såkalte A- og B-bygg i fremtiden.
Erna Solberg (Høyre), 2011-11-24:
Jeg mener at avtaler inngått mellom staten og næringer bør holdes, men jeg mener også at landbruksavtalen i dag ikke lenger kan oppfattes som en avtale som kan binde Stortinget for evig og alltid. Vi er nødt til å ha – og vi ønsker – en annen måte å behandle den på. Vi ønsker primært at landbruksavtalen behandles parallelt med statsbudsjettet, for det er så store overføringer over statsbudsjettet til én enkelt næring at det må være mulig også for partiene på Stortinget å ha et ansvar for og en mulighet til å påvirke sammensetningen av de subsidiene som er gitt til landbruksnæringen.
Erna Solberg (Høyre), 2011-11-24:
Ja, jeg mener det er riktig i dag med tiltak som gjør at landbruksnæringen kan bruke ressursene sine bedre. Derfor har vi en rekke forslag som går på forenklinger i landbruksnæringen. Vi har en rekke forslag som går på å styrke eiendomsretten for å kunne bruke utmarken, bl.a. gjennom de tiltakene vi har som gjelder plan- og bygningsloven og andre endringer. I tillegg er det sånn at det er bare én næring som har den typen avtale som landbruksnæringen har – landbruk og reindrift har den typen avtaler – der store deler av inntektsgrunnlaget skal finansieres over statsbudsjettet. Men det gjøres utenom behandlingen av statsbudsjettet, og det fremforhandles altså store overføringer. Jeg tror ikke det er bærekraftig i det lange løp at vi skal frikoble det fra de andre typene prioriteringer, men se på det. Jeg mener at med de endringene vi gjør, er det levelig. Det vil være større grad av frihet med Høyres landbrukspolitikk. Det vil bety at flere bønder vil kunne leve av inntektene sine i fremtiden. Så mener jeg at landbrukssystemet sånn som det er i dag, trenger en viss revisjon.
Erna Solberg (Høyre), 2011-11-24:
Det er i og for seg interessant å høre statsministerens selektive utvalg av land og hvilke politiske systemer som har vært bak ulike økonomiske problemer. Men jeg har lyst til å minne om at det landet som gjennom finanskrisen brukte alle pengene sine på å stimulere gjennom skattelettelse, var England. Det var under styret til bestekameraten til statsministeren, Gordon Brown, at alt ble lagt på det å skulle stimulere gjennom skattesystemet, og det gikk faktisk dårlig. Jeg er enig i at det ikke alltid er sånn at skattelettelser er lurt. Men virkelig gode skattelettelser er de skattelettelsene som får økonomien til å fungere bedre – de som sørger for at det blir mer investeringsvilje i et land, de som sørger for at det blir flere arbeidsplasser. Det ble det ikke av Gordon Browns nedsettelse av momsen, men det blir det når du fjerner formuesskatten som gjør at folk som eier bedrifter, ikke lenger må trekke pengene ut av bedriftene. Det gjør du når du sørger for at incentivene til arbeid blir større for dem med lavest inntekt. Det er det som ligger i Høyres skatteopplegg.
Erna Solberg (Høyre), 2011-11-24:
Om den forrige perioden er det allerede dokumentert – ikke av Høyre eller av regjeringspartiene fra forrige periode, men fra andre i denne salen – at veksten vi nå ser i sysselsettingen, startet i 2004. Det står i regjeringens nasjonalbudsjett. Det den forrige regjeringen gjorde, var å sørge for å stramme inn norske budsjetter og stimulere bedrifter sånn at de ikke flyttet ut av dette landet, slik at vi for første gang i historien nådde målet om en kronekurs og en rente på nivå med det øvrige europeiske rentenivået, og dermed gjorde presset på kronen mindre. Det var en viktig vekstimpuls, det var et viktig systemskifte. Det skapte like konkurransevilkår. På samme måte ønsker vi å gjøre det innenfor skattesystemet, ved å sørge for at norske investeringer har like konkurransevilkår – at det ikke skal bli billigere for kinesere å eie i Norge enn det er for en nordmann å eie i Norge. Jeg har ingenting imot kinesere, men jeg er overbevist om at en god, traust vestlending kommer til å stå gjennom en storm i norsk økonomi lenger enn en kineser gjør, hvis det er investert i norske bedrifter.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-11-24:
En kvinne som har vært i arbeidslivet seks av de ti siste månedene før fødsel, har rett til foreldrepermisjon med lønn, opp til 6 G – 480 000 kr. En kvinne som er student, eller av andre årsaker ikke har vært i arbeidslivet de siste månedene før fødselen, har rett til en engangsstøtte og å få utbetalt 35 000 kr. Kristelig Folkeparti har de siste årene i hvert eneste alternative budsjett foreslått en økning i engangsstøtten, og i dette budsjettet en økning til 80 000 kr. Det er urettferdig i et livsløpsperspektiv at en kvinne som føder på ett punkt i livsløpet, mottar så mye mindre støtte enn en kvinne som føder på et annet punkt i livsløpet. Selv om de samlet sett bidrar like mye til fellesskapet og deltar like mange år i arbeidslivet, vil kvinnen som føder på et «riktig» tidspunkt, motta opp til mer enn tretten ganger så mye støtte som en kvinne som føder på et «feil» tidspunkt. Er Arbeiderpartiet enig i at systemet er urettferdig, og at det er utdatert på dette området?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-11-24:
Jeg vil også gratulere vår nye justisminister med viktige oppgaver. Jeg må si at jeg har forventninger til hva justisministeren vil legge vekt på når det gjelder politikkutforming på det viktige feltet hun nå har fått ansvar for. Et av de ansvarsområdene hun har, er asylpolitikken. Jeg ønsker å stille spørsmål til justisministeren om dette som har med barns beste i asylpolitikken å gjøre. Flere ganger har Kristelig Folkeparti utfordret regjeringen på dette, nettopp fordi vi har sett at det har vært så mange saker der barns beste har måttet vike av innvandrerregulerende hensyn. Vår forrige justisminister var også veldig opptatt av dette og varslet at det ville komme en melding til Stortinget om barn på flukt. Den skulle egentlig kommet i våres, men den har ennå ikke kommet. Jeg ønsker et foreløpig svar fra justisministeren: Hva slags refleksjoner gjør hun seg rundt dette som har med barns beste å gjøre i norsk asylpolitikk?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-11-24:
Våren 2011 ble integreringspolitikk satt på dagsordenen. To viktige utredninger ble levert, Brochmann-utvalgets rapport «Velferd og migrasjon. Den norske modellens framtid» og Kaldheim-utvalgets rapport «Bedre integrering». Det er varslet en melding til Stortinget på bakgrunn av disse to rapportene, og jeg ser fram til å kunne debattere integrering på en grundig og anstendig måte her i Stortinget. Skal det bli en god debatt, er det etter mitt syn viktig at vi snakker sant om det store bildet. Det skal være lov å sette fingeren på de mange utfordringer vi fortsatt har innen integreringsfeltet, men like viktig er det å peke på områder der vi faktisk har lyktes. Det hjelper ikke verken debatten eller integreringen hele tiden å påstå at integreringen har vært fullstendig mislykket, slik Fremskrittspartiet til stadighet gjør seg skyldig i, særlig ikke når det faktisk ikke er sant! Kaldheim-utvalgets rapport slår nemlig fast at politikken og virkemidlene ikke har gitt gode nok resultater, men understreker samtidig at foreliggende kunnskapsgrunnlag, tilgjengelig statistikk og andre fakta viser at det stort sett går bra med integreringen i Norge. Utvalget sier også videre: Sammenlignet med OECD-land er innvandrere her relativt godt integrert i arbeidsmarkedet, og en relativt høy andel norskfødte, dvs. annen generasjons innvandrere, tar høyere utdanning. Utviklingen går i riktig retning. Dette er et faktum, og derfor er jeg opptatt av at integreringsdebatten må handle mer om hvordan vi kan få politikken til å virke bedre, enn hele tiden å skape et inntrykk av at alt har vært mislykket, og at vi nærmest må starte på skratch. Jeg tror nøkkelen til god integrering ligger i det sivile samfunn. Ingen blir integrert gjennom en saksbehandling på et Nav-kontor. Vi trenger absolutt den gode kompetansen som finnes der, men det er først og fremst gjennom relasjoner, og særlig gjennom relasjoner som er basert på vennskap og oppriktighet, at god integrering skjer. Viktige arenaer her er sosiale fellesskap som inkluderer nordmenn og innvandrere, slik som arbeidsplasser, lag og organisasjoner og, ikke minst, skolen. Kristelig Folkeparti styrker i sitt alternative budsjett satsingen på god integrering. Vi styrker budsjettet utover regjeringens forslag på ulike områder tilsvarende ca. 110 mill. kr. Vi kan ikke bare snakke om integrering. Vi må også satse på målrettede tiltak og være villig til å innse at dette også koster penger. Integrering handler også om å ha forventninger til hverandre. Å ha forventninger til innvandrere om at de skal lære norsk, delta i yrkeslivet og bidra på andre områder til fellesskapet, handler om en ambisjon om at alle kan lykkes i Norge – hvis vi legger til rette for det. Det er også et viktig perspektiv å ha med seg inn i dette arbeidet.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-11-24:
Representanten Pedersen mente at det var noen som mente at skattelette hjalp på alt. Vi i Venstre mener at kunnskap hjelper på nesten absolutt alt. Det å satse på kunnskap, forskning og det å satse på skolen vår med de riktige grepene, som er flere gode lærere og mindre byråkrati, er viktig. Jeg har sett at representanten Pedersen har reist rundt i landet og snakket om skole. Når hun som parlamentarisk leder for Arbeiderpartiet skal snakke om de viktige grepene for landet, nevner hun ikke det. Hun tvang til og med en haug med lærere til å sitte en halv dag hos Lærerforbundet for å gi innspill, noe som Pedersen sa var en ekstremt nyttig runde. Har man ikke tatt med seg noe inn i politikkskapinga om hvor viktig skole og kunnskap egentlig er, når man legger ned Forskningsfondet, når man legger ned gaveforsterkningsordningen, når man faktisk satser på skole gjennom bananer og ufaglærte leksehjelpere, og når vi ser at vi har en nominell nedgang i forskninga i forhold til BNP?
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-11-24:
Etter den runden som har vært her, har jeg bare behov for å si to setninger: Jeg mener ikke at det er Fremskrittspartiets skyld noe av det som skjedde den dagen, men det er heller ikke norsk innvandringspolitikks skyld noe av det som skjedde den dagen – bare så det er sagt. Jeg har lyst til å stille et spørsmål som jeg har stilt hvert eneste år til Siv Jensen. Jeg trodde at Fremskrittspartiet likte ja- og nei-spørsmål. Jeg trodde at Fremskrittspartiet var det partiet som syntes det var kult å ha politikere som ga ja- og nei-svar, men jeg får aldri et ja- eller nei-svar på mitt enkle spørsmål: Finnes det menneskeskapte klimaendringer? Derfor skal jeg gjøre det om litt, etter tips fra Twitter: Er det sånn at representanten Jensen syns det er viktig å kutte CO2-utslipp, eller bør vi ikke kutte CO2-utslipp?
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-11-24:
Jeg vil også gratulere Solhjell med boka og gleder meg til å lese den. Men jeg har tenkt å spørre om noe helt annet. I spørretimen i går var Solhjells etterfølger, nemlig forskningsministeren, her. Svaret hennes var ganske flaut. Det var noen som sa noe enda flauere tidligere på dagen, så det var heldigvis ikke så mange som la merke til det. Kanskje Solhjell kan klargjøre hva som egentlig er begrunnelsen for gaveforsterkningsordningen. Det er en ordning som har fungert godt. Det er en ordning som har fått ut over 1 mrd. kr i gaver fra private, men den er likevel lagt ned av denne regjeringa. Det kan være to grunner til det. Den ene er at man ikke prioriterer det innenfor en ramme. Det er en ærlig sak, men da må man si det. Den andre er at man er imot at private bidrar til forskninga, som SV har vært kritisk til tidligere. Så hva er den egentlige grunnen? Er det redselen for private, eller er det budsjettet?
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-11-24:
Noen av oss har egentlig et intenst ønske om å få Senterpartiet tilbake i sentrum. En av de verdiene som sentrum alltid har stått sammen om, er frivillighet, og det skal Senterpartiet ha: Da Soria Moria I ble laget, var det et ganske bra avsnitt der om frivillighet, mindre byråkrati og masse god sentrumspolitikk. Problemet er vel at alt dette har blitt parkert, og dermed har alle ambisjonene man hadde, falt til jorda. Så ser man nå at en samlet opposisjon har en stor påplussing på frivillighet, at vi har klart å skape et bredt opposisjonsmindretall knyttet til frivillighetspolitikken og for alle de grepene som trengs, bl.a. 100 mill. kr mer i forbindelse med momskompensasjonsordningen. Egentlig er mitt spørsmål: Ønsker Senterpartiet seg tilbake til sentrum?
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-11-24:
Jeg tror kanskje at Martin Kolberg har lest feil innstilling. I hvert fall er det ingen endringer. Alle de store omprioriteringene, alle de store satsingene som vi har i dette budsjettet, er de samme som vi har hatt over tid – også grepene på skatt. Det som er viktig for oss når det gjelder skattelette, og den skatteletten som virkelig ligger der, er den som går på bunnfradraget, som gjelder alle dem som tjener aller minst. For oss er det viktig å gjøre om skattesystemet, sånn at vi kan bruke skattesystemet for å få til de handlingsendringene som vi ønsker. Vi ønsker en grønnere hverdag. Det betyr at vi ønsker at folk skal ta grønnere valg. Da vil vi gi dem skattelette med bunnfradraget, og så vil vi ha flere miljøavgifter, sånn at folk får muligheten til å ta de valgene sjøl. Det har Venstre alltid stått for. Det sier faktisk de andre partiene også når det er festtaler om grønn skattelovgivning her, men det er veldig få som klarer å vise det i reelle budsjetter.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-11-24:
Venstre står for det samme som vi har gjort de siste seks årene, og det samme som vi gjorde i Bondevik-regjeringa, når det gjaldt fagforeningskontingent. Venstre har vært for det nivået på fradrag for fagforeningskontingent som vi var for da vi satt i regjeringa Bondevik II, og som vi har vært i alle årene etterpå. Jeg mener ikke at Bondevik II ble regnet for å være en direkte fagforeningsfiendtlig regjering. Jeg tror det nivået er det riktige nivået. Det er det nivået vi skal legge oss på. Men vi ser at den skatteletten som regjeringa gjennomfører, bare er til de fagorganiserte. De ønsker å ta disse grepene. Vi ønsker faktisk å prioritere å gi skattelette til dem som tjener aller minst, og få til et rødt og grønt skatteskifte. Vi ønsker faktisk å prioritere de som skaper arbeidsplasser, de som står og svetter i sine egne små bedrifter rundt omkring i dette landet og skaper arbeidsplasser. Det er de som skal få et klapp på skulderen med Venstres alternative budsjett, og det får de.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-11-24:
Nå skal jeg gi SV et helt oppriktig, godt råd, og det er å legge bort det gamle spørsmålet man bruker å stille til Venstre hvert eneste år, for nå er det litt utdatert. Det er litt udatert både fordi regjeringa har innrømmet at mange av virkemidlene faktisk ikke fungerer, og det er litt utdatert i forhold til virkeligheten når det gjelder sosial dumping. Avsløringene av sosial dumping handler ikke om disse virkemidlene som SV her ramser opp. Avsløringer av virkelig slavearbeid i Europa handler heller ikke om det. Avsløringer av slavearbeid handler om at folk faktisk ikke har de rettighetene de har på papiret, men papirene ser fine ut når SVs inspektører kommer og skal lese dem. Alle papirene kan være fine og i orden, men det er de andre maktstrukturene som gjør at folk faktisk mister friheten sin. Jeg har reist rundt i Europa og besøkt de som bor i shelterne det her er snakk om, de som virkelig har blitt utnyttet av systemene. Jeg syns at SV skal bry seg mye mer om dem enn om de som sjekker papirene, som ikke er reelle.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-11-24:
Nå påstår SV noe som ikke er sant: De påstår at vi har sagt at mindre lønn er et tiltak for individuell frihet. Det er ikke et tiltak for det. Så påstår SV også at vi er plassert til høyre for Fremskrittspartiet, slik som Klassekampen har påstått. Alt Venstre står for når det gjelder arbeidsmiljølov, er det samme Bondevik II sto for da de la fram sin arbeidsmiljølov. Vi har stått støtt på akkurat de samme tiltakene som vi har ment er riktige, siden vi satt i regjering, og som vi etterpå har ønsket å gjennomføre. Hvis det er en trøst for representanten Knutson Barstad, har jeg aldri hatt en fast jobb i hele mitt liv, men jeg syns jeg av og til har hatt gode kår, sjøl om jeg ikke har hatt fast jobb.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-11-24:
Nå må jeg bare si at det første utsagnet fra Slagsvold Vedum tror jeg han sliter med å kunne dokumentere – at det ligger en stor høyredreining i dette budsjettet, men det er han invitert til å kunne gjøre en annen gang. Så til skogplanting og skogsbilveier: Skogplanting forklarte Borghild Tenden veldig godt. Jeg skal forklare dette med skogsbilveier. Noen tror at man samler karbon ved å bygge skogsbilveier. Det stemmer ikke. Det ligger ingen karbonfangst i skogsbilveier. Men det ligger veldig mye i det å drepe artsmangfoldet i Norge. Det gjør det veldig mye vanskeligere å foreta de verneinngrepene som vi trenger å gjøre i Norge. Det var forunderlig for meg å være til stede ved framleggelsen av en stor rapport om hvordan vi skal ta vare på artsmangfoldet i Norge sammen med Senterpartiet, sammen med Lundteigen, der de sa at en av de virkelig store tingene vi kunne gjøre i Norge for å hindre at vi tapper artsmangfoldet i Norge, faktisk er å kutte tilskuddet til skogsbilveier. Det er faktisk et tiltak vi ikke bare utenfor Stortinget mener er riktig, vi mener det faktisk når vi lager budsjetter også.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-11-24:
Mange av de tiltakene som vi vil gjennomføre, har man f.eks. gjennomført i Sverige – med de borgerlige partiene, og fått veldig gode resultater, ved f.eks. å legge på én krone på fyringsolje. Det har man gjort tverrpolitisk i Sverige, og nå er nesten bruken av fyringsolje borte. Så det går helt fint, det, hvis man først vil det. Så er det noe med fattigdom og tiltak når det gjelder hvem det er som er de svake i samfunnet. Det er helt klart at jeg og Kolberg har litt ulik mening om det. Jeg mener at de fagorganiserte i Norge ikke er de svakeste. De svakeste i det norske samfunnet er de som står utenfor, utenfor arbeidsmarkedet, de som står utenfor alle de ordningene som fagforeningene har fått fram. Derfor er det viktig for Venstre å kjempe for høyere sosialhjelpssatser i dette budsjettet, for det gjelder dem som virkelig havner utenfor. Derfor er det viktigere for oss å satse på bunnfradraget istedenfor en egen særøkning av skattefradraget for dem som er innenfor, de som allerede har en arbeidsplass, de som allerede har en fagforening. Vi vil kjempe for de andre.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-11-24:
Vi har i dag vært vitne til en finansdebatt der alle har snakket om hvor heldige vi er i Norge – med de mulighetene vi har – og hvor truende verden utenfor oss er. Regjeringspartiene har prøvd å framstille det som om det bare er de som har skjønt at verden utenfor oss er truende. Når man ser på budsjettforslaget til regjeringa, ser man et budsjett som ligner forbløffende på budsjettet året før. Det er ingen store reformer, det er ingen store grep. Da statsministeren la fram grepene sine i talen sin nå, handlet det om noen grep på sosialsiden, innenfor IKT osv. Det er ingen store grep for å møte de omstillingene og de utfordringene vi har utenfor oss. Venstre har sagt at vi mener vi må ha noen store reformer for å klare å møte de utfordringene. Men det er jo ingen reformer – det er den mest konservative regjeringa vi noen gang har sett når det gjelder å levere akkurat det samme som vi har sett tidligere år.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2011-11-24:
Fremskrittspartiets skatte- og avgiftsopplegg handler først og fremst om å gi skattelette til dem med lave og midlere inntekter. Det handler om at flere familier i dette landet skal kunne klare seg selv, leve på egen inntekt – med den stoltheten det faktisk innebærer. I tillegg handler vårt skatte- og avgiftsopplegg om å styrke næringslivets muligheter for å ta nye investeringer, slik at vi kan skape flere arbeidsplasser. Vårt alternative budsjett er et budsjett for vekst, og er det noe vi trenger nå, når vekstprognosene i Norge går ned, er det vekstskapende tiltak, ikke veksthemmende tiltak. Så er jeg glad for at Helga Pedersen er så tydelig på at Fremskrittspartiet ikke skal gjøres medansvarlig, men det hun ikke tar avstand fra, som jeg hadde håpet at hun ville gjøre, var Eskil Pedersens ganske grove påstander om alt det andre han åpenbart mener Fremskrittspartiet må ta ansvar for.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2011-11-24:
Fremskrittspartiet har i mange tiår vært kritisk til det vi har ment har vært en naiv asyl- og innvandringspolitikk. Det er vi fortsatt. Det er fortsatt slik at Fremskrittspartiet er i opposisjon, SV sitter i regjering. Det er bemerkelsesverdig hvordan det kan være sånn at når den sittende regjering tar opp debatten om et burkaforbud, da er det en anstendig debatt. Men når Fremskrittspartiet tar opp akkurat den samme debatten, så er det uanstendig. Hvis Fremskrittspartiet snakker om islamisering, så er det uanstendig. Når Martin Kolberg snakker om akkurat det samme, så er det helt anstendig. Eller når Fremskrittspartiet snakker om kriminelle asylsøkere, går vi over streken. Men når Arbeiderpartiet legger frem tiltak for å forsøke å bidra til å gjøre noe med det, så er det helt anstendig. Det forteller meg at regjeringspartiene ikke vil ta inn over seg at vi har noen uløste oppgaver, og de legger skyld på dem som ikke har ansvaret.