Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2010-06-14:
Selv om det ikke er noe brennende ønske i Stortinget om å diskutere akkurat denne saken, vil jeg si noen ord likevel. Sakens viktighet avspeiles ikke av antall debattanter, men det er en sak det er enstemmighet om, og derfor er det ikke noen temperatur som trekker folk til salen. Dette er en viktig sak, fordi en stor del av den offentlige saksbehandling er knyttet til geografi. Det gjelder for miljøpolitikken, som Marianne Marthinsen sa, og på veldig mange andre områder også. Tilgang til pålitelig geografisk informasjon er nødvendig for å ta gode beslutninger på miljøpolitikkens område og på mange andre områder. Hvis vi skal gjennomføre tiltak som beskytter mot forurenset grunn, må vi vite hvor forurensningen er. Skal vi studere villreinens levevis, må vi vite hvor villreinen trekker. Skal vi kunne få vite hvordan en bjørn beveger seg mellom Norge og Sverige, må vi dele informasjon med svenskene om dette – bare for å nevne noen eksempler. Derfor er det veldig positivt at et samlet storting står bak forslaget om lov om infrastruktur for geografisk informasjon – geodataloven – og også om INSPIRE-direktivet. Dette er viktig for næringslivet, det er viktig for offentlig forvaltning, det er viktig for transportsystemer til lands og til vanns – det er viktig på mange områder. Det er et eksempel på godt internasjonalt samarbeid og også et eksempel på hvordan godt internt samarbeid i Norge står fram som et forbilde for andre europeiske land, for vi har lyktes i en helt annen grad enn mange andre land med å integrere de ulike offentlige etater, slik at vi får et samlet informasjonssystem nasjonalt, som andre er interessert i. Den offentlige basisinformasjonen er en del av den norske infrastrukturen fullt på linje med stål, betong, asfalt, veier, havner, flyplasser, jernbane, energiforsyning, vann- og avløpsnett og alt annet vi lett tenker på når det gjelder infrastruktur. Kartgrunnlaget er et viktig fundament for mange samfunnsoppgaver. I tillegg til dem jeg allerede har nevnt, kan jeg nevne forsvar, beredskaps- og redningstjeneste. Og ikke minst er kartgrunnlaget viktig for planlegging, utbygging og drift av infrastruktur selv. Vi får jo også stadig mer avanserte kartformer med tredimensjonale illustrasjoner, som gjør det lettere for folk å forstå det. Jeg vil bare så si at jeg besøkte Kartverket på Hønefoss for en tid tilbake. Jeg skal ærlig innrømme at jeg kom dit med en tanke om at dette var et litt knusktørt sted, hvor man sitter med en masse papirer. Men jeg kom tilbake helt sjeldent inspirert, for hvilken fantastisk mengde informasjon! Man kan gå inn på et hvilket som helst punkt i Norge – la oss si havna i Risør. Man kan få vite hvilke skip som ligger der, hvilken nasjonalitet de har, alt mulig om disse båtene, og om havneforhold – og hva som helst om Risør. Akkurat det samme gjør seg selvsagt gjeldende for Havøysund eller hvilket sted man måtte velge. Derfor vil jeg bare avslutte med å takke alle de institusjonene som står bak dette: Statens kartverk, Norsk institutt for skog og landskap, Statens vegvesen, Norsk Polarinstitutt, Norges vassdrags- og energidirektorat, Riksantikvaren, Norges geologiske undersøkelse, Direktoratet for naturforvaltning, Fiskeridirektoratet, Klima- og forurensningsdirektoratet, Meteorologisk institutt og mange flere, ikke minst kommunene. Grunnen til at man lykkes, er at man ikke tviholder på sin informasjon, men generøst deler med andre, slik at enhver næringsdrivende, kommune og enkeltperson som ønsker bredest mulig informasjon, kan få summen av hva alle de beste fagmiljøene i Norge, og etter hvert internasjonalt, besitter. Så det er altså en god dag, selv om interessen for debatt ikke er så stor.