trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjerstin Wøyen Funderud (Senterpartiet), 2021-12-14:
Dette er en stor dag, for i dag retter vi opp en stor urettferdighet i det norske pensjonssystemet. Fram til nå har det vært valgfritt om arbeidsgiver betaler inn pensjon for inntekter under grunnbeløpet i folketrygden, som i dag utgjør 106 399 kr. Pensjonsopptjening fra første krone og første dag er et viktig sosialt spørsmål. Det handler først og fremst om ungdommer, kvinner, folk med små stillinger og dem som tjener dårligst, men også arbeidstakere med alminnelige lønninger har vært pensjonstapere. Systemet har bidratt til å sementere økonomiske forskjeller ytterligere, der ulikhet har blitt videreført fra arbeidslivet og inn i alderdommen. Heretter vil arbeidstakere over 13 år få opptjening fra den første oppgavepliktige kronen de tjener. I tillegg får også ansatte i stillinger under 20 pst. for første gang rett til tjenestepensjon. Det innebærer at én million arbeidstakere får bedre pensjonsopptjening. Senterpartiet er positive til endringer i pensjonssystemet når de bidrar til bedre sosial fordeling, større insentiver til arbeid, forenkling og avbyråkratisering. Vi har derfor støttet kravet om at pensjon skal opptjenes fra første krone, og ment at en slik endring bør ha bred forankring hos partene i arbeidslivet og i Stortinget og gjennomføres på en måte som sikrer stabile og trygge pensjoner og arbeidsplasser. Det får vi nå, og det er verdt å feire. I tillegg til det viktige prinsippet om pensjon fra første krone inneholder proposisjonen også viktige forslag knyttet til garanterte pensjonsprodukter. Senterpartiet har vært opptatt av å ivareta forbrukervernet i disse sakene, spesielt knyttet til de små fripolisene. Senterpartiet har lang tradisjon for å fremme forbrukernes interesser, og den rollen tar vi på største alvor. Vi har derfor ønsket å forsikre oss om at det bare skal gjøres endringer i regelverket dersom endringene er til kundenes beste. Et godt forbrukervern må tilsi at beslutningen om redusert utbetalingstid for små fripoliser i så stor grad som mulig skal ligge hos forbrukeren og ikke hos leverandøren. Av hensyn til forbrukeren er komiteen derfor enig om at forbrukerens rett til å velge å redusere utbetalingstiden for små fripoliser nå utvides uten at leverandøren får den tilsvarende retten. Videre er Senterpartiet enig i at kommunal tjenestepensjon bør ha et nøytralt og rettferdig flyttemarked, noe den ikke har hatt med dagens regelverk. For å unngå den flyttearbitrasjen dagens ordning legger til rette for, foreslås en ordning med sammenslåtte bufferfond for kommunale tjenestepensjonsordninger. Vi mener et slikt bufferfond vil bidra til mer kontinuitet i bufferfondene ved flytting av kommunale tjenestepensjonsavtaler, slik at reglene i seg selv ikke motiverer til eller er til hinder for flytting.
May Britt Lagesen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
La oss slå det fast: Budsjettet for 2022 er sannsynligvis det mest omfordelende budsjettet «ever». La oss også slå fast at skatte- og avgiftspolitikken bidrar til å utjevne forskjeller og brukes som et godt verktøy for å nå klimapolitiske mål. Det er to vesentlige, store endringer i selve personbeskatningen. Den progressive trinnskatten får et nytt trinn med noe høyere skattesatser på inntekter over 2 mill. kr, og formuesskatten får et nytt trinn med høyere skattesats for dem som har formue på over 20 mill. kr – samtidig som de med inntekter under 750 000 kr får mindre skattebelastninger. Med en tung og målrettet omfordeling mellom dem som har mest, og dem som har minst, tas Norge endelig i en ny retning gjennom skatte- og avgiftspolitikken som denne regjeringen fører. Allikevel: Inntekter og utgifter må henge sammen, og etter åtte år med høyreregjeringens stadig økende forskjellspolitikk – og nå også ny runde med pandemi og strømkrise – kan det være fristende å bruke for mye penger på en gang. Jeg vil gjenta at det er svært viktig for Arbeiderpartiet at vi ikke kompromisser med en stabil og klok finanspolitikk, slik at arbeidsplasser og nyskapende vekst i privat sektor trues. Det er viktig at det er en god balanse mellom veksten i private investeringer og offentlig konsum, også i krisetider. Det bidrar til å trygge arbeidsplasser, og det vil styrke velferdstjenestene våre. Denne balansen synes jeg skatte- og avgiftspolitikken har funnet godt ut av, uten at det har gått på bekostning av budsjettimpulsen og ført til en økt inflasjonsfare. Vi må fortsatt huske at det er folk i arbeid som er vårt gull, ikke oljen.
May Britt Lagesen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Jeg skal fatte meg i korthet. Saken handler om å gi samtykke til å sette i kraft en protokoll til endring av skatteavtalen av 24. april 2014 mellom Norge og Belgia for å unngå dobbeltbeskatning. Det er tatt inn flere mindre endringer i tilleggsprotokollen, men i stort handler dette om tre endringer som ivaretar minimumsstandarden for avtalen, og så er det en ny og viktig bestemmelse, som har til hensikt å motvirke misbruk av skatteavtalen. Det er en enstemmig finanskomité som tilrår Stortinget å samtykke i å sette i kraft protokollen til endring av avtalen. Dette er min første saksordførersak. Jeg har forstått det sånn at det er god kutyme å takke komiteens medlemmer for godt samarbeid, så jeg takker komiteens medlemmer for et veldig godt samarbeid.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-12-14:
Denne proposisjonen inneholder forslag som legger til rette for investeringer i bærekraftige prosjekter og løsninger, og forventes å bidra til vekst og økt konkurranse i markedet for bærekraftig finansielle produkter. Proposisjonen ble først fremmet av Solberg-regjeringen og er nå fulgt opp av regjeringen Støre. Den er et viktig bidrag til å løse vår tids største utfordring, nemlig klimaendringene. Det vil kreve store investeringer å nå Parisavtalens langsiktige temperaturmål og omstille samfunnet til en lavutslippsøkonomi. Finanssektoren spiller en viktig rolle i denne omstillingen gjennom å kanalisere privat kapital til bærekraftige prosjekter og løsninger, men dette forutsetter at ressursene og innsatsfaktorene er riktig priset, slik at kapitalen går til de prosjektene og foretakene som gir størst forventet risikojustert avkastning. EUs klassifiseringssystem for å definere bærekraftig aktivitet, den såkalte taksonomien, bidrar til en felles forståelse og prising av økonomisk aktivitet gjennom taksonomiforordningen. Dette gjør at vi får en bærekraftig omstilling på markedsøkonomiens premisser – som er en forutsetning for at vi skal lykkes med det grønne skiftet. Vi ser nå store og sterke kapitalmiljøer og bedrifter som ønsker å investere bærekraftig – ikke nødvendigvis av idealisme, men fordi klimaendringene utgjør en betydelig risiko og vil bety grunnleggende endringer i måten vi handler og samhandler på. Men taksonomiforordningen er bare den ene delen. EUs forordning om bærekraftsrelaterte opplysninger i sektoren for finansielle tjenester, også kalt offentliggjøringsforordningen, er den andre. Den styrker investorbeskyttelsen gjennom å sørge for forbedret informasjon til sluttinvestor om hvordan bærekraft er tatt hensyn til i investeringsprosjekter. Det vil redusere såkalt grønnvasking, hvor investeringer framstilles som grønnere uten å ha beviselige klima- eller miljøgevinster. Dermed legger de til rette for investeringer i bærekraftige prosjekter og løsninger og underbygger omstillingen til en mer bærekraftig økonomi i tråd med nasjonale og internasjonale klima- og miljøambisjoner. Offentliggjøringsforordningen og taksonomiforordningen må derfor ses i sammenheng, og de forventes å bidra til vekst og økt konkurranse i markedet for bærekraftige finansielle produkter. Komiteens flertall står bak tilrådingen. Jeg vil bare avslutte med å si for min egen del at særlig de som er for en velfungerende markedsøkonomi, bør ønske denne type reguleringer velkommen. Å gjøre unntak for f.eks. små investormiljøer og sluttinvestorer er å gjøre disse en massiv bjørnetjeneste. Det er fullstendig misforstått å avvise dette som byråkrati, da forutsetningen for en velfungerende markedsøkonomi er at informasjonen er korrekt og tilgjengelig, at innsatsfaktorer og ressurser er riktig priset, og at vi opererer etter felles standarder. Dette er en god dag for det grønne skiftet og en viktig brikke for å realisere våre felles mål.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-12-14:
Det gleder meg selvfølgelig å høre statsråden snakke positivt om EUs taksonomi, som både er i norske interesser og i næringslivets interesser. I forbindelse med innføringen av denne taksonomien skal norske bedrifter allerede neste år rapportere på den i årsrapporten, men for å kunne gjøre det er næringslivet avhengig av flere avklaringer på klassifiseringer. Ett eksempel er at for å kunne gi et såkalt vesentlig bidrag til begrensning av klimaendringer må bygg ha et energiforbruk som ligger mer enn 10 pst. lavere enn definert «near zero emission building». Det er opp til nasjonale myndigheter og nasjonalt handlingsrom å definere dette, og foreløpig har ikke Norge gjort det. Dette gjelder flere deler av næringslivet. Jeg forventer ikke at statsråden her skal definere utslipp på bygg – det blir litt for teknisk – men kanskje han heller kunne gjøre rede for hva departementet og regjeringen har gjort for å komme i land med disse klassifiseringene, slik at norsk næringsliv kan rapportere på det fra og med neste år.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-12-14:
Jeg skjønner at det er et pågående arbeid, som det naturlig nok er, men spørsmålet er hva man har gjort for å forberede innføringen av dette, som kommer allerede fra 1. januar. For å kunne rapportere på taksonomien og bærekraft i sine årsrapporter er næringslivet helt avhengig av at Norge har brukt det nasjonale handlingsrommet til å innføre de klassifiseringene som de skal rapportere på. Kan statsråden garantere at de klassifiseringene vil være innført samtidig som taksonomien innføres, eller kan statsråden redegjøre for hvilket arbeid som gjøres med dette i regjeringen akkurat nå, slik at norsk næringsliv faktisk kan rapportere på det de blir bedt om å rapportere om?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-12-14:
Først takk til saksordføreren, som både har bidratt til at en samlet komité står bak endringene når det gjelder små fripoliser, og også løftet inn problemstillingen knyttet til at kommunal tjenestepensjon bør ha et nøytralt og rettferdig flyttemarked. Det første stiller Høyre seg bak. Til det siste er vi kritiske til at løsningen som innføres, overfører avkastningsrisiko fra selskapene til kundene. Vi støtter intensjonen om et nøytralt og rettferdig flyttemarked. Det bedrer konkurransen og tilbudet til kundene. Derfor fremmer Høyre sammen med Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti et eget forslag om å få en nærmere vurdering av regelverket for kommunal tjenestepensjon, som ikke overfører avkastningsrisiko til de kommunale kundene, og jeg tar med dette opp det forslaget. Med statsbudsjettet neste år nær dobles formuesskatten. Mange må dermed ta ut utbytte, altså spise av såkornet, for å betale den skatteregningen. Samtidig økes også utbytteskatten, og dermed må det tas ut mer utbytte enn tidligere. Nå fremskyndes også forslaget om pensjon fra første krone. Sammen med dagens usikre situasjon gir dette et sammenfall av flere omstendigheter som gjør at en krevende situasjon forverres for svært mange. På et tidspunkt da vi trenger å sikre norske arbeidsplasser, økonomisk vekst og sysselsetting, kan mange – særlig innen utsatte næringer som hotell, restaurant og reiseliv – få valget mellom å betale mer i skatt eller ansette flere. Dette kan i verste fall bremse vekst og sysselsetting, og en forutsetning for å få pensjon fra første krone er jo å ha en jobb å gå til. Akkurat nå permitteres tusenvis, og bedrifter går nok en usikker tid i møte. La meg understreke at Høyre er for pensjon fra første krone. Da regjeringen Solberg sammen med Fremskrittspartiet foreslo å innføre dette fra 2023, var det både for å sikre at vi var ute av eller hadde kontroll på pandemien, og for å gi bedriftene mulighet til å tilpasse seg. I tillegg foreslo vi kompenserende tiltak fra 2023, slik at særlig hotell og reiseliv skjermes og tør å ansette flere når de trenger det. Særlig de mange familieeide hotellene over hele landet må nå kanskje prioritere mellom å betale økt skatt eller betale for nye ansatte. Pensjon fra første krone forutsetter som sagt en jobb å gå til, og det er jo alle de som er deltidsarbeidende – studenter, kvinner og mennesker med løsere tilknytning til arbeidslivet – som her kan risikere å miste muligheten for å ha en jobb å gå til. Sammen med Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti fremmer derfor Høyre forslag om at regjeringen må vurdere midlertidige økonomiske tiltak i forbindelse med innføringen av pensjon fra første krone for å sikre både dagens arbeidsplasser og fremtidige ansettelser og å hindre brems i arbeidsmarkedet. Jeg tar med dette opp også det forslaget.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-12-14:
Som sagt, Høyre er for pensjon fra første krone, men det forutsetter at man har en jobb å gå til. Grunnen til at vi foreslo å innføre dette fra 2023, var både at vi ville sikre at vi hadde kontroll på pandemien, og at vi ville gi bedriftene mulighet til å tilpasse seg. I tillegg foreslo vi kompenserende tiltak fra 2023 for å hjelpe særlig utsatte bransjer, som hotell og reiseliv. Akkurat nå permitteres tusenvis av arbeidsfolk i bransjer som nok en gang må stenge ned, og det går ut over nettopp lavtlønte, deltidsansatte, studenter og andre med løs tilknytning til arbeidsmarkedet. Så mitt spørsmål er: Hvorfor vil ikke statsråden vurdere kompenserende tiltak for å hjelpe i denne overgangen med utgiftene til pensjon fra første krone, særlig når vi står i den situasjonen vi er i i dag, og spesielt når det gjelder grupper som allerede har krevende jobber og går en usikker framtid i møte?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-12-14:
Varslet politikk hjelper jo ikke dem som står i den situasjonen i dag. Selv om jeg er takknemlig for den pakken som regjeringen presenterte, både på pressekonferansen i går og i dag morges, handler dette egentlig bare om ett element, nemlig muligheten for å vurdere å innføre kompenserende tiltak for de bedriftene som ofte tilhører reiseliv, restauranter og hoteller, som i dag ansetter dem som er lavtlønte, deltidsansatte, ofte studenter, og dem med løs tilknytning til arbeidslivet. Som sagt, vi er for pensjon fra første krone, men det forutsetter at man har en jobb å gå til. Når regjeringen samtidig i sitt statsbudsjett legger opp til at man øker formuesskatten, utbytteskatten og i tillegg framskynder innføringen av pensjon fra første krone, er det et sammenfall av utfordringer som gjør en krevende situasjon verre for veldig mange, og arbeidsplasser, både nåværende og framtidige, står i fare. Hvorfor vil man ikke engang vurdere å innføre kompenserende tiltak for å hjelpe til med overgangen og utgiftene til pensjon fra første krone?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-12-14:
Vi er jo helt enige om at dette er med på å sikre arbeidstakeres rettigheter, og jeg er helt enig i at arbeidsgivere skal betale det det koster, og betale – for det første – anstendige lønninger og ha ordnede arbeidsforhold for sine ansatte. Men det hjelper ikke å ha en varslet politikk overfor bransjer som nå står i en svært krevende situasjon – som nå får strakstiltak. Regjeringen Solbergs innstilling var både at det skulle innføres fra 2023, for å gi bedriftene mulighet til å tilpasse seg, og at man skulle vurdere kompenserende tiltak. Jeg synes ikke statsråden svarer godt nok ut hvorfor man ikke engang kan vurdere å hjelpe de bedriftene som i dag står i en veldig krevende situasjon. Dette handler ikke bare om å hjelpe bedriftene. Det handler også om arbeidstakerne. Som sagt, det hjelper lite at de som er i arbeid, får pensjon fra første krone hvis man selv blir stående utenfor. Man trenger å ha en jobb å gå til for å få pensjon fra første krone.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-12-14:
Vi setter jo ikke pensjon fra første krone opp mot den presserende situasjonen vi ser i dag. Dette hadde regjeringen Solberg allerede tatt høyde for all den tid vi gikk inn for å innføre pensjon fra første krone fra 2023, nettopp for at vi skulle være sikre på at vi hadde en håndterbar pandemisituasjon – som vi i dag ser at vi ikke har – og for å gi bedriftene mulighetene til å kunne tilpasse seg de økte utgiftene og ikke minst ha kommet seg etter en krevende periode, som vi nå ser kommer til å vare utover. Derfor sa vi både at det skulle innføres fra 2023, og i tillegg at vi skulle vurdere kompenserende tiltak. Nå framskyndes innføringen av pensjon fra første krone. Det er bra for arbeidstakerne, men igjen: Det hjelper ikke dem som blir stående utenfor, for dette fører til økte utgifter for bedriftene. De vil få verken inntekt eller pensjon fra første krone. Hvorfor kan man ikke i det hele tatt vurdere noen kompenserende tiltak for de bedriftene som nå står i en vanskelig situasjon?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-12-14:
Jeg skal ikke gjøre dette veldig langt, men jeg vil på det sterkeste avvise at det har med valgkamptaktikk å gjøre når Høyre går inn for både bedre pensjonsforhold, anstendig lønn og arbeidsforhold for arbeidstakere. Dette har Høyre alltid vært for, men når det gjelder innføring av pensjon fra første krone, har vi ment at det skulle være en diskusjon mellom partene i arbeidslivet, som vi så trakk ut. Jeg er fullt klar over at arbeidstakerorganisasjonene i mange år har bedt om en løsning på dette, og det valgte vi å svare ut på det tidspunktet vi gjorde, også i samarbeid med Fremskrittspartiet. Så jeg ville bare avvise det, og jeg synes det er en litt utidig beskyldning å komme med fra Stortingets talerstol.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-12-14:
Før vi går til votering i sak nr. 11 – og jeg tror også sak nr. 12 – vil jeg for ordens skyld gjøre oppmerksom på at sakene ble behandlet og avgitt i komiteen med et forbehold om EØS-komiteens beslutning om innlemmelse av forordning(EU) (EU) Sakene ble avgitt i komiteen den 7. desember. I proposisjonen står det at Stortinget vil bli informert dersom det treffes vedtak i EØS-komiteen før Stortinget har behandlet saken. I ettermiddag fikk Stortinget beskjed om at EØS-komiteen den 10. desember fattet beslutning om innlemmelse uten vesentlige endringer sammenlignet med utkastet i proposisjonen. Komiteens innstilling var enstemmig og tilslutning kan da gis uten dette.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-14:
Det er slik at ethvert nytt pålegg om økt rapportering vil medføre økt ressursbruk for dem som skal rapportere. Det er også omtalt i denne proposisjonen, hvor det står: «Kravene er omfattende og detaljerte, og antas å medføre ikke ubetydelig ressursbruk for foretakene.» Med det utgangspunktet hadde Fremskrittspartiet ønsket at både regjeringen og flertallet i komiteen ville fulgt vårt opprinnelige forslag om å unnta de minste foretakene, for der er det en mulighet til å gjøre et unntak. Det ville skjermet dem som har små administrative ressurser til å utføre denne formen for rapportering, i hvert fall en like omfattende rapportering som de større foretakene må gjennomføre. Så er det slik med EUs taksonomi at den har brakt bekymring i kraftbransjen, fordi den har hatt forslag til kriterier som kunne gjøre at norsk vannkraft vil bli betraktet som ikke bærekraftig, og det kan svekke rollen til norsk vannkraft i vårt kraftsystem. En forskjellsbehandling kan også bidra til å vri investeringer i retning av mer vindkraftutbygging, også i Norge, på bekostning av vannkraften. Med dette har jeg fremført to – etter vår oppfatning – svært viktige grunner til at Norge ikke uten videre bør slutte seg til disse forordningene, og Fremskrittspartiet vil derfor stemme imot begge to.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-14:
Formålet med bærekraftsinformasjon i finanssektoren kan jo være godt, men også krevende for dem det berører, og for dem som blir pålagt økt rapportering. Spesielt gjelder det de minste foretakene, som i utgangspunktet har små administrative ressurser og sånn sett ikke er best egnet til å møte kravene om økt rapportering på samme måte som de større finansforetakene er det. Da er mitt spørsmål til finansministeren: Hvorfor har ikke regjeringen benyttet seg av den fleksibiliteten som ligger i forordningen, hvor man i realiteten kan nasjonalt vedta å frita de aller minste foretakene fra denne økte rapporteringsplikten?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-14:
EUs taksonomi har i realiteten en målsetting om å gi finansverdenen bedre informasjon om hva som er grønt og bærekraftig, men et slikt system med kriterier som gjør vannkraft mindre bærekraftig, vil jo bidra til å gjøre det vanskeligere å få finansiert utbygging av samfunnsøkonomisk gode vannkraftprosjekter. Mener finansministeren at en forskjellsbehandling som kan bidra til å vri investeringer i retning av mer vindkraftutbygging i Norge på bekostning av vannkraft, er en positiv retning og en positiv utvikling for Norge med utgangspunkt i vår kraftsituasjon?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-14:
Med den usikkerheten om de kriteriene som skal gjelde, som finansministeren også redegjør for i sitt svar, ville det ikke da vært fornuftig for Norges del å utsette disse to beslutningene, i hvert fall beslutningen om å tilslutte seg EUs taksonomi?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Takk til saksordføreren for et godt utført arbeid. Saken er viktig – den handler om pensjon. Saken kan virke komplisert, slik endringer i pensjon ofte er. Arbeiderpartiets tydelige løfte ved valget var at det nå er vanlige folks tur. Det gjelder også pensjon. Denne saken bringer oss et viktig skritt nærmere målet. I dag har over én million ansatte i privat sektor all mulig grunn til å juble. Regjeringa innfrir. Fra 1. januar 2022 innføres det endelig pensjon fra første krone for alle. Det skal ikke lenger være valgfritt for arbeidsgiverne om de vil gi opptjening for lønn opptil 106 399 kr. Nå skal all inntekt telle, også for lavere stillingsprosenter, under 20 pst., og opptjeningen starter ved fylte 13 år, ikke 20 år som i dag. Så kan vi ta med at krav om ett års medlemskap for å få med seg opptjente rettigheter ved fratreden ble fjernet fra 1. januar 2021. De som har særlig grunn til å juble i dag, er lavtlønnede, deltidsansatte og sesongarbeidere – ofte ungdom, kvinner og studenter, helt vanlige folk. Noen har allerede fordelen av opptjening fra første krone, og det gjelder særlig dem med høy lønn i ledende stillinger. De har dessuten ofte en langt høyere opptjeningsprosent enn minstesatsen på 2 pst. Forskjellene mellom folk blir ikke borte med dagens vedtak, men de blir mindre, og endringene blir mer i samsvar med ny alderspensjon i folketrygden. Saken viser også et annet viktig prinsipp: Det lønner seg å være fagorganisert. Dagens vedtak er resultatet av fagbevegelsens iherdige innsats for sine medlemmer i privat sektor helt siden hovedoppgjøret i 2014. Da ble kravet utsatt til 2016, så til 2018 – uten løsning. NHO viste til lovgiver. Arbeiderpartiet og SV tok dem på ordet den gangen og fremmet lovforslag i april 2018. Da kalte arbeidsgiversida det for utidig innblanding fra Stortinget. Vi ble nedstemt, men nå står vi her med lovforslag som blir vedtatt. Det betyr at pensjon fra første krone vil gjelde alle arbeidstakere og alle bedrifter, ikke bare for dem med avtale – for nå er det loven som sier det. Fagbevegelsen har gjort jobben, også for de uorganiserte. Saken inneholder flere forbedringer, som dels har blitt bedre ved Stortingets behandling i samarbeid med regjeringa. Fripoliseinnehavere lever et stemoderlig liv med negativ verdiutvikling. Nå kan de få kompensasjon ved overgang til fripoliser med investeringsvalg. Den enkelte kan selv beslutte redusert utbetalingstid og overføring til individuell pensjonsordning for små poliser. Bufferfond ved flytting av kommunal tjenestepensjon vil sikre fripolisene bedre enn i dag. Men det aller viktigste: pensjon fra første krone for alle.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Bare et par kommentarer: Den ene er for så vidt mer i form av et spørsmål til representanten Ropstad, som sier at det vi foreslår om sammenslåtte bufferfond for kommunal tjenestepensjon, bidrar til å overføre avkastningsrisiko fra fellesskapet til kunder. Jeg minner om at vi snakker nå om kommunale tjenestepensjoner og ikke om privatkunder. Det er jo ikke sånn at penger i fond forsvinner, men de brukes til å utjevne konsekvensene av store svingninger i avkastning fra år til år. I dag er det også sånn. Som Finanstilsynet sa i sitt høringssvar fra 2019, er det på papiret i dag en øvre grense på 12 pst. for det ene fondet, altså tilleggsavsetningene, og det er heller ikke mulig å sette av for negativ avkastning, men at dette i dag helt enkelt kan omgås ved å velge avsetning i det andre fondet, som handler om kursregulering. KS har jo bedt om dette selv, og formålet for de kommunene som ønsker å f.eks. avvikle egne kasser eller gå ut av KLP og over i andre selskaper, er nettopp å få økt avkastning fordi en da får en lavere premie. Men det er alle klar over at innebærer en risiko, så jeg skjønner ikke helt bekymringen til Kristelig Folkeparti og de andre borgerlige partiene her. Så en kommentar til Heidi Nordby Lunde og at Erna Solbergs regjering ville innføre pensjon fra første krone først fra 2023, over en treårsperiode og ferdig innført i 2026 på grunn av pandemien: Jeg mener det er ganske tydelig at pensjon fra første krone var en del av Høyres valgkamptaktikk, for å overta det som tilsynelatende var venstresidas viktigste saker i valgkampen. Pensjon fra første krone var en sånn sak. Noter datoen – det kom fra regjeringa 18. juni 2021. Feriepenger til arbeidsledige var en annen. Pensjon fra første krone kunne vært fremmet av Solberg-regjeringa lenge før pandemien traff oss. Det kunne vært et bidrag fra regjeringa, lenge før pandemien, inn i oppgjørene i 2014, 2016 eller 2018. Hvorfor kom det da midt under en pandemi, 18. juni 2021, når høyresida er så bekymret for hva den pandemien har å si, og hvor vanskelig det blir for bedriftene med pensjon fra første krone fra 1. januar 2022? Dette henger ikke helt sammen – bortsett fra når en trekker inn at det faktisk var et valg tre måneder etter 18. juni 2021.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Takk til komiteen for et godt samarbeid om sakene, der vi fremmer to enstemmige innstillinger. Den første gjelder samtykke til beslutning i EØS-komiteen om å innlemme forsikringsdistribusjonsdirektivet i EØS-avtalen, og til endret gjennomføringsfrist. Utenriks- og forsvarskomiteen har gitt sin tilslutning. Hva er det vi sier ja til? Vi snakker ikke om direkte salg av forsikringsprodukter, men om formidling av slike produkter, via bindeledd mellom forsikringsforetak og kunde. Det kan gå to veier, enten via en forsikringsmegler som opptrer på vegne av kunden, eller via en forsikringsagent som opptrer på vegne av forsikringsforetaket. En forsikringsagent kan også drive slik virksomhet som tillegg til annen hovedbeskjeftigelse. Et forsikringsforetak kan dessuten opptre som formidler av forsikringer på vegne av andre forsikringsforetak. Formålet med direktivet er todelt, for det første å sikre forbrukerne samme beskyttelsesnivå enten salg av forsikringer skjer direkte eller via en formidler, for det andre å sikre likere konkurransevilkår for de to formene for salg av forsikringer, direkte eller via formidler, megler eller agent. Direktivet stiller krav til forsikringsformidlerne. De skal være registrert i hjemlandet og oppfylle krav til egnethet når det gjelder kvalifikasjoner og vandel, god forretningsskikk, kvalitet i rådgivning og kundebeskyttelse i form av informasjonskrav og ved interessekonflikter. Det stilles krav til sanksjoner, enten administrative eller strafferettslige. Det er også regler for filialetablering og grensekryssende virksomhet. Direktivet er et minimumsdirektiv. Det betyr at det ikke er til hinder for strengere nasjonal lovgivning, om vi skulle ønske det. Innlemmelse av direktivet i EØS-avtalen krever lovendring. Direktivet berører tre lover. Stortinget inviteres i dag til å fatte vedtak om ny lov om forsikringsformidling og enkelte lovendringer i finansforetaksloven. Så ligger forslag til endringer i forsikringsavtaleloven til behandling i Stortingets justiskomité, som fremmer sin innstilling på et senere tidspunkt. Helt til slutt har komiteen gjort en mindre justering i § 3-4 bokstav a i forslaget til lov om forsikringsformidling, ved at samvirkeforetak er lagt til opplistingen av foretak som kan registreres som forsikringsformidlere.
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
Det er interessant å høre på holdningene til representanten fra Senterpartiet om universelle ordninger kontra målrettede, for argumentene går litt i begge retninger. I plattformen og i det representanten har framført, understrekes det hvor viktig det er at universelle løsninger skal være det som løser det aller meste, mens det første store grepet representanten er med på å gjøre, er å fjerne en universell ordning som er under utprøving, før man egentlig har fått resultatene fra den. Av de grepene som gjøres, er et av dem å fjerne forslaget om å utvide foreldrefradraget, som gjør at barnefamiliene i dag ikke nødvendigvis kommer bedre ut med det alternativet, slik representanten påstår. Så mitt spørsmål er: Vil representanten sørge for målrettede ordninger, som faktisk treffer dem som trenger det aller mest?
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
Jeg kunne hatt en viss forståelse for den måten å argumentere på dersom representanten hadde bidratt til at de pengene som skulle gå til fritidskortet, reelt sett hadde gått til ordninger som representanten mener hadde truffet bedre. Men det gjør de jo ikke. De pengene blir spredd utover til andre ting. Det er bare en liten sum av det som går til den ordningen som representanten spesifikt selv peker på. Jeg vil påstå at det vi må prøve å få til, er ordninger som til syvende og sist kommer folk til gode, og da er det å sørge for ordninger som faktisk treffer der det gjelder, veldig viktig. Derfor er mitt neste spørsmål: Et av de områdene der det er størst tetthet av barn som vokser opp i lavinntektsfamilier, er den byen vi er i nå, i Oslo. Hvordan vil representanten sørge for at vi framover får ordninger som treffer enda bedre for de barna som bor i denne byen og sliter?
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
Jeg ønsker å utfordre statsråden på regnestykket for familieøkonomien. Det har jeg også gjort tidligere. Denne regjeringen, som er utgått av Arbeiderpartiet og Senterpartiet, foreslo å trekke forslaget om en felles sats for foreldrefradraget og videreføre de to eksisterende satsene nominelt, noe som gjorde at det som var et ganske godt og målrettet tiltak for de familiene som hadde ekstra kostnader og hadde trengt den hjelpen, ikke ble innført. Det erstattet de med å trekke noen hundrelapper fra prisen på barnehage. Men for mange familier er det ikke nødvendigvis 200 kr eller 300 kr høyere eller lavere pris på barnehage som er det avgjørende; det er at prisen er der i det hele tatt. Derfor var målet til den regjeringen Venstre var en del av, å sørge for bl.a. gratis kjernetid. Mitt spørsmål til statsråden er: Er dette et varsel om prioriteringene framover, eller kan vi forvente praktiske tiltak som reelt sett treffer dem som trenger det mest?
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
Statsråden innledet sitt innlegg med å fortelle salen at likestillingsarbeidet har stått stille de siste årene. Da er det med litt overraskelse jeg hører at de fleste tiltakene hun trekker opp, er nettopp tiltak Venstre sammen med den forrige regjeringen var med på å innføre, alt fra minoritetsrådgiverordning til tredelt foreldrepermisjon, som jeg er veldig glad for at Arbeiderpartiet har kjempet for og fått inn i Hurdalsplattformen. På ett konkret punkt har vi gjort ekstra mye, og det er på et punkt hvor Norge ble kritisert ganske mye. Det var nettopp arbeidet for å bekjempe hatkriminalitet. Noe av det vi har fått til på det området, er et nasjonalt kompetansesenter. Man har fått mer kompetanse i politiet om hvordan man skal behandle disse sakene, men det er fortsatt et område der det gjenstår mye arbeid. Hva konkret vil statsråden gjøre for å løfte det arbeidet videre?
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
Hatkrimparagrafen har vi styrket i fellesskap i dette stortinget den siste perioden, nesten et enstemmig storting. Det sto vi felles om, og det er jeg glad for. Men jeg er litt overrasket over at statsråden mener at dette helt og holdent ligger under Justisdepartementets ansvarsområde. Det er riktig at det gjør det når det gjelder politiets virkemidler, men det er en rekke flere virkemidler enn bare de justispolitiske. Jeg synes det er litt alvorlig dersom statsråden ikke ser nettopp det poenget. Bare på hennes eget felt er det en rekke virkemidler som går gjennom nettopp de handlingsplanene som jeg er veldig spent på å se hvordan blir utformet. Så jeg gjentar egentlig spørsmålet mitt med det tillegget: Innser ikke statsråden at det er en ganske stor andel av dette som faktisk er hennes ansvar?
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
Ja, det tar jeg opp.
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
Takk for spørsmålet. Jeg vil si at for Venstre er de målene som representanten skisserte, fortsatt viktige. Så er det ikke utelukkende den ene ordningen, gaveforsterkningsordningen, som Venstre har prioritert å bruke penger på i de periodene vi enten har vært med og påvirket eller sittet i regjering. Men jeg vil gripe tak i kritikken som representanten har mot gaveforsterkningsordningen. Jeg har vært på en rekke ulike besøk til små kulturinstitusjoner i flere ulike fylker som har konkrete eksempler på prosjekter som ikke har nådd opp i sentrale søknadsordninger, men som de likevel har turt å satse på, turt å prioritere tid og ressurser på å sette i stand, nettopp fordi det lå en garanti der for at de ville få en delfinansiering fra staten dersom de sørget for å få inn noen private midler. Det mener jeg har vært en riktig prioritering.
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
For Venstre har det vært viktig å sørge for å styrke momskompensasjonsordningen som, helt riktig, har vært frivillighetens krav. Hvis en ser på de årene da Venstre har sittet i regjering, har vi samlet sett styrket den ordningen ganske mye. Bare for 2021 er ordningen trappet opp til over 1,8 mrd. kr med vårt forslag, og det er en økning på 856 mill. kr fra 2013. Faktum er at ordningen er styrket. Så er Venstre enig i at dette er en ordning som vi skal fortsette å styrke. Derfor vil jeg gi honnør til den sittende regjeringen for at de har fortsatt den opptrappingen som den tidligere regjeringen startet.
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
Akkurat de to tiltakene som representanten her nevner, er også Venstre selvsagt positive til. Man kunne plukket ut ganske mange ulike enkelttiltak fra den tilleggsproposisjonen som kom fra regjeringen, som Venstre helt fint kunne støttet og stått bak, men det som ligger til grunn her, er jo en forskjell på de totale prioriteringene, og der har den nåværende regjeringen gjort noen kutt som Venstre ikke er enig i, som jeg redegjorde for i et tidligere innlegg. Når det gjelder akkurat de to ordningene isolert sett, er Venstre positive til dem, og Venstre vil i den kommende perioden jobbe for å sørge for at man styrker lokaljournalistikken. Lokalmedia er utrolig viktig nettopp for å sikre demokratisk kontroll. I den i byen jeg representerer, Oslo, har jo nettopp mangel på lokaljournalistikk vært en viktig faktor for at man ikke får tilstrekkelig demokratisk kontroll. Det er jeg glad for begynner å komme på plass nå.
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
Venstre har ingen forslag om å kutte i den totale støtten til tros- og livssynssamfunn. En viktig del av religionsfriheten er å kunne utøve sin tro, og selv om jeg er helt enig i det man her refererer til fra Venstres program, nemlig at staten ikke skal blande seg opp i det man tror på, er det å legge til rette for at man faktisk kan utøve det, også en viktig del av å oppfylle religionsfriheten som Venstre fullt og helt stiller seg bak. Så kan vi selvfølgelig ha diskusjoner i den perioden som kommer, om hvordan innretningen på støtten er, og det er jeg helt sikker på at vi også kommer til å få, men å senke den totale støtten er ikke et forslag Venstre har.
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
Svaret på om jeg har sett den fordelingen, er veldig tydelig ja, og det har også vært en bekymring tidligere at det har vært for mye sentral konsentrasjon. Derfor er jeg glad for at fordelingen har forbedret seg i løpet av de siste årene, og at flere fylker som ikke hadde noen institusjoner eller noen som søkte på gaveforsterkningen tidligere, nå faktisk er på banen. Ja, noen store penger har gått til de områdene som har de største institusjonene, men det som er viktig å understreke, og som er problematisk i den argumentasjonen jeg opplever representanten her framfører, er at man overser de veldig mange og veldig viktige mindre enkeltprosjektene rundt omkring på steder som ikke vil nå opp med de ordinære ordningene. Så er gaveforsterkningen én ordning, men grunnlaget skal være en solid støtte til kulturen.
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
Til det siste: Venstre har i hvert fall hatt tid til å sette seg inn i det, og Venstre kommer i hvert fall til å støtte det forslaget fra Fremskrittspartiet. Da er det sagt også fra talerstolen. Tilbake til det som representanten fra Høyre tok opp: Jeg synes det er litt underlig at representanten fra Senterpartiet kaller det en «overdramatisering», i hvert fall all den tid hun for frivilligheten ellers er veldig opptatt av disse 50 millionene på momskompensasjonen, og ser bort fra at ordningen med momskompensasjon har økt betydelig over den siste perioden. Hun ser også bort ifra at man i Kunnskapsdepartementets budsjett f.eks. har gitt 30 mill. kr ekstra til nettopp frivillighet, målrettet til innvandrerorganisasjoner. Så frivillighetsbudsjettet går godt i pluss med det som lå til grunn fra den tidligere regjeringen. Det jeg undrer meg over i dag, er at representanten fra Senterpartiet ikke engang ønsker å evaluere ordningen med gaveforsterkning, når selv frivilligheten her er med på å si at dette er dramatisk.
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-14:
Jeg vil starte med en liten kommentar til det som går på énprosenten. Jeg tror grunnen til at flere av oss har lurt på det, har handlet om at hvis dette er et virkemiddel, hadde det vært greit å vite hva virkemiddelet er. Men jeg tar til etterretning at heller ikke kulturministeren synes dette virkemiddelet er så veldig viktig. Jeg er enig i at vi ikke trenger å snakke så mye om akkurat det framover. Det som er viktig nå, er de kompensasjonsordningene jeg er veldig glad for at i dag er blitt presentert. Det store spørsmålet som nå gjenstår, er når kulturlivet faktisk kan forvente at alt dette kommer på plass, og om man kan være forsikret om at den tiden man nå har vært i, også blir tilstrekkelig kompensert. Det er jo ikke sånn at det var ut fra de tiltakene som kom i går, at det virkelig store behovet oppsto. Behovet var der allerede før. Det er heller ikke sånn at prosessen med notifisering er noe nytt, men når man gjør endringer, krever det lengre prosesser. Når vil disse nye ordningene og endringene faktisk være på plass, og når vil utbetalingene skje?
Tobias Hangaard Linge (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Jeg nevnte i mitt innlegg fra talerstolen at forskjellene mellom folk har økt, og vi har nå dessverre en situasjon hvor 150 000 barn vokser opp i hjem og familier hvor det er vedvarende fattigdom. I budsjettforslaget fra høyreregjeringen og i merknadene i budsjettet ser vi at Høyre, som du også nevner fra talerstolen, vil rulle ut fritidskortordningen for hele landet – når vi vet at det er en ordning svært få benytter seg av. Da er mitt spørsmål hvorfor Høyre tviholder på denne ordningen, når vi vet at så få benytter seg av den, og at det er imot det Fjørtoft-utvalget anbefalte i sitt arbeid.
Tobias Hangaard Linge (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Takk, president, for at du irettesetter en nybegynner på Stortingets talerstol som meg. Takk for svaret til representanten fra Høyre. Jeg må si at jeg mener at regjeringen og Arbeiderpartiet har veldig gode svar på hva vi skal gjøre. Vi øker nå til full momskompensasjon, og vi styrker inkluderingsordningen med 50 mill. kr. Så var Fjørtoft-utvalget helt tydelig på at de mener at den beste ordningen er at man styrker nettopp frivilligheten, sånn at de har muligheten til å dekke deltakeravgiften. Når det ikke strekker til, skal kommunene også ha en rolle, hvor de kan søke om tilskudd, og det er nettopp det vi nå vil utvide. Det mener vi er en mye bedre ordning, som vil inkludere det bredere lag av barn og unge, ikke bare de få som vi ser benytter seg av fritidskortet. Det er derfor jeg lurer på: Mener ikke representanten det er bedre at vi bruker de store pengene på et tilbud alle kan benytte seg av, og ikke kun en liten gruppe?
Turid Kristensen (Høyre), 2021-12-14:
Det er dessverre et faktum at mange barn lever i familier med vedvarende lavinntekt. Det har vært en utvikling over lang tid, og jeg er sikker på at representanten Linge også vet grunnen til at dette tallet har økt; det er ikke minst på grunn av økt innvandring i 2015. Men poenget er at vi er nødt til å gjøre noe for de familiene, sånn at også deres barn og unge har mulighet til å delta i fritidsaktiviteter. Det som forundrer meg, er at Arbeiderpartiet her vil gå med på å kutte en ordning før evalueringen er ferdig. Den er igangsatt, og den viser at deler av tiltakene fungerer godt. I noen deler av landet deltar så mange som 80 pst. i ordningen, mens det i andre deler er en utfordring med å få flere til å delta. Men evalueringen er nettopp ment å finne ut hvordan vi skal gjøre denne ordningen mest mulig treffsikker, og hvordan vi skal få flere til å delta. Alle anerkjenner at det vil ta litt tid å få dette til å fungere. Så det som forundrer meg, er at Arbeiderpartiet her vil kutte ut en ordning som er sårt tiltrengt, uten å ha en annen ordning på plass først.
Turid Kristensen (Høyre), 2021-12-14:
Ja, derfor er jo dette nettopp en universell ordning. Derfor er dette nettopp en ordning som nå er under evaluering, fordi vi må se hvordan vi kan treffe enda flere av dem som trenger det aller mest. Jeg er enig i at Arbeiderpartiet har en god del gode tiltak, men det vil ikke erstatte fritidskortordningen. Poenget er at vi må gjøre noe som gjør at de som trenger det aller mest, får den støtten de trenger, og det sier ikke evalueringen at dette ikke gjør. Så jeg mener at det at man øker til full momskompensasjon, vil hjelpe idrettslagene, men som jeg vel også var inne på, er dette et samarbeid som må gå gjennom både kommunene, frivilligheten og idretten, og det er også det denne ordningen er ment å omfatte. De 50 mill. kr som Arbeiderpartiet sammen med Senterpartiet og SV nå øker når det gjelder inkluderingsordningen til barn og unge, vil på ingen måte erstatte de 300 mill. kr som kuttes. Så min anbefaling ville ha vært først å finne en ordning som i så fall skal erstatte, før man kutter så drastisk i et veldig godt tiltak for barn og unge.
Turid Kristensen (Høyre), 2021-12-14:
Jeg tror nesten jeg må påberope meg det jeg har hørt samtlige statsråder si de siste ukene – jeg har kun vært i denne komiteen noen få uker, og jeg har ikke fått full oversikt over feltet. Barnevern er heller ikke mitt ansvarsområde i komiteen, så det er mulig jeg ikke gir representanten et fullgodt svar, men jeg mener det arbeidet som er gjort for å få på plass en ny barnevernslov for å reformere barnevernet, har vært utrolig viktig. Det er satset ganske mye på tiltak som skal hjelpe kommunene med å implementere dette, ikke minst når det gjelder satsing på kompetanse i barnevernet, på en god barnevernsfaglig utdanning. Jeg ser at mange allerede er i gang. Min egen hjemkommune var en av de dårligste på barnevern tidligere. Vi hadde mange saker. Noen av dem er vi også dømt for i EMD, og i år ble vi kåret til landets beste kommune på barnevern. Så mitt inntrykk er at mange kommuner allerede er godt i gang. Det kan være at man trenger dette ene året regjeringen nå gir dem, og jeg vil ikke motsette meg det direkte, men min kollega vil kanskje kunne svare bedre.
Turid Kristensen (Høyre), 2021-12-14:
Jeg har begynt å lese meg opp på barnevernet, og jeg har også lest meg opp på ekspertutvalget, og jeg ser at det nok kommer til å komme mye godt ut av vurderingene de skal gjøre. Det er ingen tvil om at vi i Norge har hatt en god del utfordringer med vårt barnevern, så jeg vil støtte alle tiltak som gjør at vi kan få et barnevern som fungerer bedre. Til det representanten spør om konkret, er jeg rett og slett litt usikker på hvilket vedtak det er her i Stortinget. Som representanten sikkert er kjent med, følger vi gjerne våre egne komiteer, så jeg har dessverre ikke hørt den diskusjonen, men jeg lover at jeg skal sette meg inn i dette i framtiden, og jeg ser fram til å samarbeide med representanten om å forbedre barnevernet.
Turid Kristensen (Høyre), 2021-12-14:
Det korte svaret på det, og det er jeg sikker på at representanten fra Fremskrittspartiet er kjent med, er at der har vi endret holdning, også i vårt program, til å gå bort fra en klar tredeling av foreldrepermisjonen for å finne en bedre fordeling for familiene.
Turid Kristensen (Høyre), 2021-12-14:
Som jeg sa i mitt innlegg, la den forrige regjeringen fram en strategi som het Trygge foreldre – trygge barn, nettopp for å styrke foreldrestøttefeltet. Tiltakene i denne strategien har hatt som mål at tilbudet skal bli mer likeverdig i hele landet – at alle kommuner skal kunne tilby kvalitetssikrede og kunnskapsbaserte foreldrestøttende tiltak og styrke samarbeidet mellom ulike sektorer og tjenester om foreldrestøtte. Det jeg også var innom, var hvor stor forundringen min var da jeg så at regjeringen, med Senterpartiet, valgte å kutte alle støttetiltakene til familievernskurs og samlivskurs – også for førstegangsforeldre. Så mitt spørsmål til representanten er: Hvilke refleksjoner har man gjort seg når man gjør dette? Ser man ikke at dette vil ramme de aller mest sårbare blant oss, og hva er det man har tenkt å erstatte dette med? Det klarer ikke jeg å finne ut fra regjeringens budsjetter.
Turid Kristensen (Høyre), 2021-12-14:
Jeg klarer ikke helt å slippe dette spørsmålet om samlivskurs. Statsråden var selv i sitt innlegg inne på hvor viktig forebygging er, og foreldrestøtte er definitivt et veldig viktig forebyggende tiltak. Som jeg nevnte, har Verdens helseorganisasjon utpekt det som et av de viktigste. Det svaret jeg fikk av statsrådens partikollega fra Senterpartiet, pekte i retning av at dette ikke var et godt nok brukt tiltak til at man ønsket å videreføre det, og heller ikke at det var likeverdig brukt over hele landet. Jeg har vist til den forrige regjeringens strategi, nettopp for å sørge for at dette blir tatt i bruk over hele landet, og jeg stusser også over begrunnelsen om at det ikke er godt nok brukt, all den tid vi har stått i en fryktelig pandemi som har vanskeliggjort denne typen fysiske kurs, selv om man har forsøkt å kompensere med digitale. Det ligger også en evaluering i planene. Ville det ikke vært bedre å vurdere en kunnskapsbasert tilnærming før man kuttet et tiltak som dette?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-12-14:
Representanten var kort innom barnevernet, som er en veldig viktig del av ansvarsområdet til vår komité. I 2022 implementeres barnevernsreformen, som har vært en storstilt satsing fra regjeringen Solberg. Det har vært veldig mye usikkerhet rundt omkring i kommunene om måten den implementeres på, om det har vært nok penger og ikke minst nok tid til å gjøre det på en god måte. Nå har vi i vårt budsjett sikret at de i hvert fall skal få god nok tid. Vi har gitt dem ett år til i overgangsperioden. Men fortsatt er det usikkerhet der ute, og jeg lurer på om representanten er opptatt av å jobbe for at man faktisk skal få mye bedre muligheter til å implementere den ordningen enn slik budsjettet som Solberg-regjeringen la fram for denne perioden, ville gitt.