Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2002-12-02:
Kamp mot økende arbeidsledighet, hva som skal til for å beholde industriarbeidsplassene her i landet, hvordan vi skal sikre ungene en god skole og de eldre en god omsorg, og andre viktige virkninger av politikken som føres, burde ha preget denne budsjetthøsten. Regjeringens manglende vilje til å avklare sitt grunnlag i Stortinget har dessverre i stedet gitt budsjettbehandlingen et preg av politisk farse. Nærmest som bien har regjeringspartiene surret rundt fra parti til parti i håp om at bestøvningen skulle gi resultat et eller annet sted. Nå ligger resultatet på bordet, og det er virkningen av det budsjett regjeringspartiene og Fremskrittspartiet stemmer for i kveld, som nå må diskuteres. Arbeiderpartiet er dypt uenig i mange sider ved det budsjettet som blir vedtatt. Det er lenge siden vi har fått et statsbudsjett med så mange usosiale kutt, og dessverre har ikke avtalen med Fremskrittspartiet på langt nær fjernet budsjettets usosiale preg. Stortingets flertall, bestående av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, vedtar i kveld kutt i trygden for de arbeidsledige, det kuttes i stønad til barnetilsyn for enslige forsørgere, småbarnstillegget i barnetrygden fjernes, det blir dyrere medisin på blå resept for eldre og uføre – ikke mindre enn 625 000 rammes av det – det blir dyrere skolefritidsordning, det blir kutt for funksjonshemmede som trenger spesielle hjelpemidler, og det blir kutt i gravferdshjelpen, for å nevne noe. Dette er Arbeiderpartiet sterkt uenig i, og vi har i vårt alternativ fjernet disse kuttene. Behovet for et stramt budsjett har vært Regjeringens begrunnelse også for de usosiale kuttene. Arbeiderpartiet er enig i behovet for et stramt budsjett av hensyn til kronekurs, renter og arbeidsplasser. Men vi er sterkt uenig i at det tas fra dem som har det vanskelig, og som har minst, samtidig som det gis skattelettelser til dem som har mest fra før. Regjeringspartiene, sammen med Fremskrittspartiet, vedtar et statsbudsjett der lettelser i beskatning til dem som har mest, går på bekostning av sosial trygghet. Kamp mot økende ledighet må være hovedmålet for det økonomiske opplegget til neste år. Vårt konkurranseutsatte næringsliv presses av høy kronekurs og høye renter. Regjeringen spår 100 000 ledige neste år. Da må statsbudsjettet bidra til å redusere presset, samtidig som det skal stimulere til nyskaping og omstilling. Arbeiderpartiet mener det budsjettet som blir vedtatt, ikke er godt nok innrettet for å møte denne situasjonen. Arbeiderpartiet har i sitt alternative budsjettet et strammere opplegg enn flertallet. Det oljekorrigerte underskuddet er på 28,5 milliarder kr – det er 2,2 milliarder kr lavere enn det Regjeringen forslo, og som flertallet går inn for. Vårt alternativ legger derfor et godt grunnlag for lavere rente og svakere krone. Det vil bedre forholdene for vårt eksportrettede næringsliv. Utgiftsveksten i vårt alternativ er godt under veksten i verdiskapingen i Fastlands-Norge, som er definert som et mål i nasjonalbudsjettet. Arbeiderpartiet foreslår en nærings- og sysselsettingspakke på om lag 2,3 milliarder kr. Industrien har sterkt understreket betydningen av å øke avskrivningssatsene for maskiner for å bidra til å sikre arbeidsplassene. Arbeiderpartiet foreslår en økning i avskrivningssatsene fra 15 til 20 pst., og vi er glade for at dette også er prioritert i budsjettavtalen. Arbeiderpartiet går også inn for at nettolønnsordningen for ansatte i fergerederiene og refusjonsordningen for sjøfolk i NIS og NOR blir opprettholdt. Det er positivt at regjeringspartiene i forhandlinger er kommet til det samme. Arbeiderpartiet mener staten må bidra til nyskaping og innovasjon. Det må satses mer på distrikts- og næringsutvikling. SNDs budsjetter ble kraftig barbert i budsjettet for 2002. Det kom det mange høylytt protester mot. Vi foreslår å styrke distrikts- og næringsutvikling med 400 mill. kr neste år – det er helt nødvendig. Til vår store forundring innebærer avtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet ytterligere kutt på over 100 mill. kr i distriktsutvikling. Arbeiderpartiet foreslår å øke antall arbeidsmarkedstiltak med 1 700 plasser utover det Regjeringen foreslår, samtidig som Aetat styrkes med mer midler. En aktiv arbeidsmarkedspolitikk er viktig for å bedre økonomiens virkemåte. Vi må klare å bygge en bro fra ledighetskøen over til de ledige jobbene. Dette gjøres bl.a. ved kvalifisering og opplæring av de ledige. Arbeiderpartiet vil også opprettholde dagens regler for dagpenger og permitteringer. Kuttene i dagpengeordningen er på opp mot 10 pst. Regjeringen varsler altså, som jeg allerede har nevnt, økende ledighet og foreslår samtidig at de arbeidsledige skal få det verre. Dessverre sikrer Fremskrittspartiet i kveld flertall for dette. Som en del av vår nærings- og sysselsettingspakke økes også bevilgningene til samferdsel og kollektivtrafikk, fordi et godt utbygd transportsystem er viktig for næringslivet. Skolekutt vil ramme de svakeste; må kutte lærerstillinger; mangler 2 mill. til sykehjemsdrift – dette er noen klipp fra lokalavisenes overskrifter de siste dagene. Kommunene greier ikke å unngå kutt i skolen og i eldreomsorgen. Fortvilte ordførere har i hele høst forsøkt å få Stortinget til å skjønne at situasjonen er håpløs. Budsjettforliket gjør ingenting for å rette på dette. Økningen som kommer, er mindre enn det Regjeringen selv har slått fast at kommunene taper i reduserte skatteinntekter i år. Arbeiderpartiet foreslår å øke inntektene til kommunene med til sammen 3 milliarder kr mer enn i Regjeringens forslag. Av dette er om lag 1,9 milliarder kr økning i de frie inntekter, de inntektene som kommunene bruker til å lage en god skole og en god eldreomsorg. Arbeiderpartiet vil øke de øremerkede tilskuddene med over 1 milliard kr. Disse økningene går til skolefritidsordningen, til billigere barnehager, til gratis leirskole, til utlånsordning for skolebøker i videregående skole, til kulturbygg og til lokalt miljøarbeid. Regjeringen anslår i den avtalen de har inngått med Fremskrittspartiet, at staten får økte inntekter ved salg av eiendom og konsesjon. I budsjettavtalen prioriteres avgiftslettelser på motorsykler og brennevin. Vi har hørt at representanten Jensen har fremholdt det som et viktig resultat sett fra Fremskrittspartiets synspunkt. Arbeiderpartiet vil i stedet bedre situasjonen for sykehusene med drøyt 0,5 milliarder kr. Det forundrer meg at ikke nettopp Fremskrittspartiet så dette behovet som viktigere enn avgiftslettelser. Jeg er glad for at budsjettavtalen sikrer en god oppfølging av barnehageavtalen. Det har aldri noen gang vært satset så sterkt på utbygging av nye barnehageplasser og for å få ned foreldrebetalingen som til neste år. Det er en direkte konsekvens av den avtalen som flertallet på Stortinget gikk inn for i vår. Arbeiderpartiet vil også slutte seg til økningen i minstefradraget og i pensjonen til gifte og samboende pensjonister. Når Fremskrittspartiet nå stemmer for neste års statsbudsjett, sikrer de flertall for en rekke usosiale kutt og for en kommuneøkonomi som vil innebære nedskjæringer i eldreomsorg og nedskjæringer i skolen. Etter at avtalen var et faktum, har vi allerede sett hvordan Fremskrittspartiet forsøker å løpe fra ansvaret for alt som ikke er godt nok i budsjettet – for så vidt i kjent stil. Carl I. Hagen vil gjerne ha æren for å sikre budsjettet, men vil ikke ta ansvaret for resultatet. Representanten Jensen kom i et replikkordskifte tidligere her i dag med den oppsiktsvekkende nyhet at budsjettavtalen etter all sannsynlighet bare har holdbarhet til like over nyåret, slik måtte man forstå det som ble sagt. Når regjeringspartiene nå har inngått budsjettavtale med Fremskrittspartiet, stadfester denne regjeringen sin avhengighet av Hagen. Innrømmelser til Fremskrittspartiet om privatisering av skolen og i helsevesenet legger politikken klart i høyreretning. Fremskrittspartiet er Regjeringens basis, derfor er det egentlig ikke unaturlig at Fremskrittspartiet støtter Regjeringens budsjett. Tvert imot. Men det underlige er at partiene ikke vedkjenner seg hverandre, og at Fremskrittspartiet ikke tar ansvar for alle sider ved det budsjettet de skal vedta i stortingssalen i kveld. Kristelig Folkeparti valgte i fjor å danne regjering sammen med Høyre, med Fremskrittspartiet som Regjeringens basis. Slik dette Stortinget er sammensatt, kunne det vært et annet flertall. Hvis Kristelig Folkeparti hadde valgt å danne flertall der sentrum-venstrepartiene gikk sammen, hadde utviklingen gått i en annen retning. Den tunge høyredominans som budsjettet har fått, kunne i stedet vært preget av kampen for arbeid og velferd, og usosiale kutt kunne vært erstattet med rettferdig fordeling. Jeg tar med dette opp de forslag som Arbeiderpartiet fremmer alene eller sammen med andre.