Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2011-02-15:
Behandlingen av denne årsmeldingen viser at det fortsatt i all hovedsak er bred enighet i synet på de samiske spørsmål. Et bredt flertall i komiteen, dvs. samtlige partier med unntak av Fremskrittspartiet, står sammen om innstillingen og flertallsmerknadene. Jeg vil gjerne få kommentere enkelte av de spørsmålene som tas opp i innstillingen, og som har vært oppe i debatten hittil. Komiteens flertall og Høyres Trond Helleland har kommentert budsjettprosedyrene, og man har merket seg at det ikke er oppnådd enighet om nye budsjettprosedyrer mellom regjeringen og Sametinget, og at Sametinget overfor departementet har signalisert behov for mer tid til å vurdere foreliggende skisse og eventuelt foreslå alternative budsjettmodeller. Flertallet peker på behovet for en avklaring om budsjettprosedyrene mellom regjeringen og Sametinget. Jeg kan orientere om at departementet fortsatt er i dialog med Sametinget om spørsmålet. Saken ble sist tatt opp av Sametinget på det halvårlige politiske møtet mellom Sametingsrådet og meg den 14. desember 2010. Sametinget er av den oppfatning at verken dagens budsjettrutiner eller den skissen til nye budsjettprosedyrer som departementet har lagt fram for Sametinget, er tilfredsstillende. I denne dialogen har jeg pekt på at det er viktig å se på hvordan de eksisterende budsjettprosedyrene kan forbedres. Det er bl.a. enighet om at Sametinget og mitt departement ser nærmere på hvordan Faglig analysegruppe for samisk statistikk kan brukes for å sørge for at budsjettarbeid bygger på et best mulig faktagrunnlag. Jeg har også framhevet at det er etablert en praksis med at Sametingets politiske ledelse har møter med finansministeren i forkant av regjeringens årlige budsjettkonferanser i mars, i tillegg til den ordinære kontakten som skjer med de ulike departementene og fagstatsrådene. Det ble også slått fast at det ikke er aktuelt for regjeringen å etablere en ordning med forhandlinger med Sametinget i budsjettspørsmål. Det ble ut fra dette konstatert at det ikke er enighet mellom Sametinget og regjeringen om hvordan det videre arbeidet med budsjettprosedyrer for samiske saker skal legges opp. Samtidig anmodet jeg Sametinget om å se nærmere på muligheten for å drøfte saken på grunnlag av skissen til budsjettprosedyrer som tidligere er oversendt. Levende samiske språk er sentralt for opprettholdelse av samisk kultur. Mister vi de samiske språkene, mister vi en viktig del av vår kulturarv. De samiske språkene er i dag i en utsatt stilling. Spesielt gjelder dette i områdene utenfor forvaltningsområdet for samiske språk og i det sørsamiske og lulesamiske området. For regjeringen er det derfor viktig å legge til rette for at de samiske språkene skal være levende bruks- og samhandlingsspråk også i framtiden. På denne bakgrunn fremmet regjeringen i 2009 en handlingsplan for samiske språk. Handlingsplanen er utarbeidet i dialog med Sametinget. Regjeringen vil i handlingsplanperioden legge grunnlaget for en sterkere innsats for de samiske språkene på ulike samfunnsområder – særlig innenfor opplæring, utdanning, offentlig tjeneste- og omsorgsyting samt bruk og synliggjøring av samiske språk i offentlig sammenheng. En forutsetning for en trygg framtid for de samiske språkene er å fremme språkenes status samt å synliggjøre etablerte språklige rettigheter for brukere og myndigheter på ulike nivåer. Handlingsplanen har en virketid på fem år. Det vil lages årlige rapporteringer på gjennomføringen av mål og tiltak i handlingsplanen. Den første statusplanen ble lagt fram 10. februar i år og viser at regjeringen, i samarbeid med Sametinget, legger ned et betydelig arbeid for de samiske språkene. Sametinget er regjeringens fremste dialogpartner i samepolitiske spørsmål, og Sametingets synspunkter tillegges vekt. Jeg synes vi har et konstruktivt samarbeid med Sametinget, og det håper jeg vi også vil få i 2011. Så har Fremskrittspartiet og Per-Willy Amundsen tatt opp forholdet til skilting. Jeg vil si at det er ingen skilt som kommer opp verken i Tromsø eller i Bodø uten at det har vært grundige lokale prosesser, utredninger, høringer og vedtak i de aktuelle bystyrene. Derfor forstår jeg ikke den kritikken at det er noen få personer som tvinger igjennom en sånn løsning. Det er altså lokale prosesser som er helt avgjørende for de vedtakene som blir fattet. Så har vi startet opp arbeidet med Samerettsutvalget II. Vi har hatt de første møtene med Sametinget, og vi går inn i noen krevende runder. For, som representanten Helleland sa, det er sju fylkeskommuner, det er mellom 100 og 200 enkeltkommuner, og det å finne en god prosess er krevende. Så er jeg enig i at det vil være naturlig, tror jeg, å begynne med de rettighetene som vi skal se på, men antakeligvis trenger vi noe lovverk for å komme videre i det arbeidet, og så får vi begynne med organene etter hvert.