Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 1999-03-16:
Som det vil fremgå av våre merknader, er det ikke så veldig mye av St.meld. nr. 25, Morsmålsopplæring i grunnskolen, som Fremskrittspartiet er enig i. La meg først ta det kostnadsmessige aspektet. Slik jeg har forstått det, vil tilskudd til særskilt norskopplæring og morsmålsopplæring i år passere 600 mill. kr over statlige budsjetter. Av dette går ca. 200 mill. til morsmålsopplæring alene. Det er også betydelige utgifter over kommunale budsjetter. Disse store summene burde alene tilsi at man så med en viss skepsis på feltet. Det er også registrert at andelen barn med fremmedspråklig bakgrunn er generelt sterkt økende i Norge. Dette gjelder spesielt i enkelte større byer. Et annet hovedtrekk ved utviklingen er at de fremmedkulturelle er konsentrert i enkelte bydeler og ved enkelte skoler. Dette ser vi i flere byer, bl.a. i Oslo og i min egen hjemby, Drammen. Fremskrittspartiet mener morsmålsopplæring for innvandrere ikke skal ha plass i den offentlige norske skole. Over lang tid har vi hatt morsmålsopplæring i Norge. Og hvilke resultater kan man vise til? Jo: Barn fra innvandrermiljø har generelt sett dårligere prestasjoner på skolen i de fleste fag enn norske barn. Trekkene går igjen hos barn av første-, annen- og tredjegenerasjons innvandrere.De dårlige resultatene ser ut til å forplante seg videre i livet. Dette kan ses bl.a. i form av høyere frafall i videregående skole; dette er dokumentert i bladet Skolefokus nr. 1 1999. Det er også vanskeligheter med sysselsetting, og det er en overrepresentasjon innen enkelte typer kriminell virksomhet. Ut fra disse erfaringer er det ikke grunn til å tro at morsmål er den riktige veien til å integreres i det norske samfunnet. Slik vi ser det, er det også klart logisk å anta at mindre fokusering på eget språk øker elevenes kunnskap i norsk hurtigere. Jeg går ut fra at de fleste har fått med seg at språklige minoriteter gjør aktivt bruk av morsmålet i daglig kommunikasjon med sine nærmeste. De fleste søker også sine egne i skole og fritid, og gjengmentaliteten er beklageligvis dominerende. På grunn av dårlige kunnskaper om norsk kultur og språk rekrutteres ungdommene til gjenger for å ha tilhørighet i et fellesskap. Denne tendensen gir en base for den ungdomskriminaliteten vi ser i dag. Fremskrittspartiet mener et virkemiddel for å få slutt på kriminalitet utført av språklige minoriteter, er at de så fort som mulig lærer seg skikkelig norsk og bruker språket både i sosiale sammenhenger, på skole og i arbeid. Dette vil bidra til å utjevne sosiale og kulturelle forskjeller, lette integreringen og svekke barrieren i forhold til nordmenn. I vår debatt i dag bør vi også ta med at det finnes mange nordmenn som er sinte på de mange særtiltak som er innvandrergruppen til del. Fremskrittspartiet tror at disse tiltakene bidrar til å forsterke kløften mellom innvandrere og nordmenn. Vi tror lik behandling av alle fra det offentliges side, der alle særytelser for språklige minoriteter fjernes, vil forebygge motsetninger mellom nordmenn og disse gruppene. Vi ønsker også å legge et hardere press på innvandrerbarnas foreldre; det har allerede vært fremme i debatten i dag. Læring av norsk bør skje så tidlig som mulig i hjemmet. Personer fra språklige minoriteter bør få plikt til å tilpasse seg det norske samfunnet og lære seg og sine det norske språket. Denne plikten bør være særlig tung for foreldre med små barn. Det bør være den samme plikt for foreldre til barn fra språklige minoriteter som det er for norske foreldre, etter barnelovgivningen, å sørge for at barn født i Norge, har tilstrekkelige kunnskaper når de skal begynne på skolen. I de tilfeller der det avdekkes at foreldre ikke har fulgt opp sine plikter på dette feltet, bør det medføre reaksjoner som bøter og/eller oppfølging fra barnevernet. Dette har vi også et konkret forslag om. Jeg vil til slutt understreke at selv om Fremskrittspartiet mener morsmålsopplæringen ikke skal belaste offentlige budsjetter, skal det være fritt opp til den enkelte å drive denne type opplæring. Undervisningen kan f.eks. drives av forskjellige trossamfunn eller organisasjoner. En forutsetning er imidlertid at den ikke går på bekostning av det enkelte barns ordinære skolearbeid og norskopplæring. Helt til slutt vil jeg ta opp det forslaget som Fremskrittspartiet har fremmet i innstillingen.