Trine Skei Grande (Venstre), 2012-05-22:
Jeg har lyst til å begynne med en kort bemerkning til representanten Stokkan-Grandes entusiastiske innledning. Av og til blir ting så entusiastisk at det nesten kan virke ironisk. Eller som noen av oss damer vet: Når du møter noen damer med litt for mange perler, får du en liten anelse om at de ikke er ekte. Selvfølgelig er det riktig at kultur, kulturopplevelser og opplevelser laget av gode kunstnere gjør at vi vokser som mennesker. Det er også riktig at unger opplever mestring i møte med kultur. Men man trenger ikke å gjennomføre prøveprosjekter med gratis kulturskole for alle, for det har Venstre-ordføreren i Vestre Slidre gjennomført, da det ble en del av SFO i den kommunen, og man kan bare gå inn og analysere det. Det er en type heldagsskole som Venstre-folk kan trives med. Det som regjeringspartiene mister i sin iver etter at alle skal gjøre det samme samtidig, er at man ikke skjønner hvor viktig både bredde og elite er for å skape kulturell utvikling. Det er ikke slik at kulturens styrke måles i hvor mange som synger i gangen på jobben, eller hvor mange som kan Gubben Noa på et piano, sjøl om det kan være morsomt på et nachspiel i Trøndelag – det skjønner jeg. Hvis man regner skolekorps som breddeaktivitet, er det veldig få som spiller i skolekorps hvis man ikke har noen Ole Edvard Antonsen som kan være den eliten som ungene kan strekke seg etter. Det er veldig få som syns det er morsomt bare å være amatør hvis man ikke har noen store å se opp til. En god kulturpolitikk er en kulturpolitikk som sørger for at bredden, men også eliten er der, for å ha noe å strekke seg etter. Derfor er det viktig å ha en kulturpolitikk som dyrker fram spisskompetansen, og som også dyrker fram ulike kulturmiljøer. Derfor er Venstres tankegang når det gjelder mangfold i kulturen, mye nærmere det som Høyre sier, når man sier at det er viktig heller å støtte opp om de institusjonene som av egen drivkraft er laget for å dyrke fram mangfoldet i kulturen, f.eks. innenfor det flerkulturelle feltet. Derfor har det vært slik at Venstre i alle budsjetter de siste sju årene har styrket de flerkulturelle institusjonene, fordi vi syns det er viktigere, mer effektivt og riktigere enn å lage tildelingsbrev hvor man pålegger andre institusjoner å gjøre det som noen gjerne ber om penger for å få lov til å gjøre. Det som er litt skremmende for meg, er at man bare har et nyttebegrep når det gjelder kultur. Kulturens egenverdi forsvinner i regjeringas ønske om nytte – ønske om at den har et formål. Jeg mener at god kultur kan være kjempeunyttig. Den kan av og til være helt meningsløs, men likevel være fantastisk kultur. Derfor er det viktig for et samfunn ikke å ha et nyttebegrep, som vi ser at andre regimer legger seg på, og som jeg hadde håpet at dagens regjering ikke skulle legge seg på. Vi fremmer to forslag i dag. Vi støtter også forslag nr. 1, som ligger i saken, og som jeg mener er grunnleggende logisk. Først forslag nr. 4: Her lager man en melding med utjevning og integrering som hovedmål, og så glemmer man biblioteket – som kanskje er den arenaen av alle som fungerer best akkurat når det gjelder utjevning og integrering. Derfor fremmer Venstre forslag nr. 4, om å se på hvordan en kan utvikle og fornye biblioteket som konsept i forhold til akkurat de to faktorene. Så mener vi – på samme måte som med det Dokument 8-forslaget vi fremmet her i dag – at den måten regjeringa nå tildeler midler på, undergraver den kunstneriske friheten. Det undergraver kunstinstitusjonenes mulighet til også å være imot makta. Det å produsere kultur er ikke som å produsere en sykehustjeneste eller antall meter vei, for kultur og kunst er ytringer. Det er ytringer som gjelder i kunst og kultur. Derfor er ytringsfriheten like sterkt vernet her som den burde ha vært i Grunnloven vår, men denne regjeringa undergraver det. Jeg tar til slutt opp Venstres forslag.