trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-02-20:
Legemiddelmeldinga vart vedtatt av Stortinget, av denne salen. Når det er eit så alvorleg område som legemiddelmangel og folk ikkje har kanskje veldig viktige legemiddel tilgjengeleg, synest eg det er naturleg at ei regjering må greia ut for Stortinget. No er det faktisk usikkerheit. Det er jo ikkje utan grunn at vi står i spørjetimen så mange gonger og spør: Kva er eigentleg handlinga frå regjeringa? Da tenkjer eg det hadde vore naturleg å få ein samla plan – etter at vi har fått dei faglege anbefalingane – som vi kan jobba med og slutta oss til. Eventuelt kan det vera tiltak det er politisk ueinigheit om. Eg forstår ikkje vegringa mot å få dette fram for Stortinget i større grad. Det er òg forskjell på legemiddelmangel. Eg er opptatt av kva statsråden meiner ein kan gjera med dei som er veldig essensielle, à la insulin, antibiotika, enkelte anestesilegemiddel, som er veldig prekære(presidenten klubbar) (presidenten klubbar)
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-02-20:
Det er veldig sterkt å høre at statsråden ikke svarer på Toppes første spørsmål, for det er kjernen i saken. Det mangler en virksomhetsplan, en plan som definerer mål og innhold på en investering på 50 mrd. kr. Det mangler at regjeringa sjøl følger sin egen sjukehusveileder når det gjelder sjukehusbygg. Hvordan er det mulig at statsråden kan godkjenne at en går fram på en sånn måte? Er det noe rart at det blir feil – kostnadsoverskridelser og dårlig kvalitet?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-02-20:
Det er korrekt at kostnadsanslagene er oppjustert med 10 mrd. kr, men er ikke det et klart tegn på at noe er riv ruskende galt? Det er utenfor enhver ansvarlighet å planlegge på den måten. Så har vi situasjonen i Nord-Norge. Der er det en udokumentert idé at dersom en legger ned Finnmarkssykehuset, så skal de i Finnmark få et bedre tilbud. Ledelsen ved UNN blir ikke involvert, ansatte blir ikke involvert, brukere blir ikke involvert. Hvordan kan statsråden gå god for en slik måte å drive en så viktig virksomhet på, som har så stor betydning og så store økonomiske forpliktelser?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-02-20:
Jeg kan ikke gi noe ros her. Jeg har for mye erfaring med det som skjedde i Nordmøre og Romsdal. Her gjør Helse Sør-Øst et styrevedtak der en sier at en skal belyse Ullevål-alternativet, uten at alternativet en går ut med, har vært ute på høring. En møter massiv motstand, likevel kjører en på. Når det gjelder situasjonen i Nord-Norge, står Senterpartiet fast ved at en skal investere i Hammerfest. Vi står fast ved at det skal etableres en fødeavdeling med akuttilbud i Alta. Det er helt uavhengig av hvilken organisering en skal ha. Dette er en måte å gå fram på i helsepolitikken som ikke ivaretar de breie interessene som både fagfolk og ansatte er veldig opptatt av at en skal ivareta. Hvordan kan statsråden gå god for det? Det er det sentrale spørsmålet.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-20:
Mitt spørsmål går til kunnskapsministeren. Barnehager er dessverre blitt big business, der noen få store kommersielle aktører overtar for små familiedrevne og ideelle aktører. Dette truer mangfoldet og kvaliteten på barnehagetilbudet. Gjennom oppkjøp og salg av barnehager som i hovedsak er fullfinansiert av staten, bygges det opp store private formuer gjennom kompliserte selskapsstrukturer, og ved å holde utgiftene nede på bekostning av de ansattes lønns- og arbeidsvilkår skaffer eierne seg tilgang på barnehagens økonomiske overskudd, bl.a. ved å innvilge seg selv store styrehonorarer og høy lønn. SV vil ikke private barnehager til livs, men lovverket må styrkes for å hindre at noen få eiere beriker seg på bekostning av barna og ansattes lønns- og arbeidsvilkår. Vi kan ikke som ansvarlige politikere sitte og se på at noen får berike seg på fellesskapets penger. I april 2018 skrev Aftenposten at eierne av konsernet Trygge Barnehager hadde tatt ut 900 mill. kr fra barnehagene og investert pengene i andre prosjekter. Nesten like mye ble tapt til oljevirksomhet. En far som er intervjuet i saken, uttaler at han er fornøyd med barnehagen, men han synes det er litt rart at eierne er blitt millionærer. Synes kunnskapsministeren også det er litt rart at eierne er blitt millionærer på barnehager, eller hva mener kunnskapsministeren er årsaken til at de kommersielle barnehagene på tross av at de er 100 pst. fullfinansiert av skattebetalernes penger og foreldrebetaling, genererer så store overskudd at eierne kan ta ut millionbeløp?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-20:
Jeg hører at kunnskapsministeren viser til en utredning. Telemarksforsknings nyeste rapport viser at det er mye variasjon i de private barnehagenes økonomiske resultater, noe som ikke har sin forklaring i de klassiske kostnadsdriverne. Noe av dette kan skyldes forskjell i eiernes profittmotivasjon. De finner at barnehager som er eid av kjeder, i gjennomsnitt har større overskudd enn andre barnehager. At dette har sammenheng med administrative stordriftsfordeler, støttes ikke av rapporten – tvert imot. Har kunnskapsministeren lest rapporten fra Telemarksforskning som han selv har bestilt, eller forholder han seg ikke til kunnskap som ikke passer til hans ideologiske virksomhet?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-20:
Månestråle barnehage i Oslo må nå trolig betale tilbake 1,7 mill. kr, som de, ifølge tilsynsrapporten, har brukt på spa og turistpregede ledelsesturer til Firenze og Berlin med lite faglig innhold. Disse pengene kan etter hvert brukes på barna i barnehagene i Oslo, takket være at det rød-grønne byrådet i Oslo har hatt tilsyn med de private barnehagene. Ifølge Agenda Kaupang-rapporten, som ministeren var inne på, framkommer det dessverre at 99 av 100 private barnehager slipper tilsyn, og at dette i hovedsak skyldes et lovverk kommunene synes er vanskelig å håndheve, samt at de mangler kapasitet og kompetanse. Er kunnskapsministeren bekvem med at det gjennomføres så få tilsyn med private barnehager, som tross alt forvalter så store penger på vegne av det offentlige? Hvis ikke – hva vil kunnskapsministeren gjøre?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-20:
Dette var bare et lite utdrag av alle de medieoppslagene som har vært de siste årene, og som har avslørt det vi i all beskjedenhet må kunne kalle en utbyttefest. Noen av utbyttene er trolig helt lovlige, noen er i gråsonen, men sannsynligvis er det også begått lovbrudd. Regjeringen har siden 2017 sett behovet for å utrede regelverksendringer, som ministeren er inne på. Men nesten to år og flere faglige rapporter etter har vi ikke fått disse rapportene. Det gleder meg at kunnskapsministeren nå endelig forteller Stortinget at disse skal komme. Men mener kunnskapsministeren at barnehagene oversvømmes av så mye penger at man bare skal sitte rolig år etter år og se på at penger forsvinner til privat forbruk og formue? Jeg føler nesten at høyresiden heier på dem som tar ut disse store utbyttene. Når skal statsråden sette foten ned og sørge for at dette stopper?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2019-02-20:
Vi er heldige i Norge som har nesten full barnehagedekning, og vi har i all hovedsak gode barnehager, som foreldrene er fornøyd med, og som barna trives og utvikles i. Det er behov for, når spørsmålet stilles, å minne lite grann om historien. Det ble inngått et viktig barnehageforlik i 2005. Da inviterte regjering og opposisjon, med SV i spissen, private barnehager til å være med på å bygge ut barnehagesektoren, slik at alle barn fikk et barnehagetilbud. Det var på den tiden – og med SVs velsignelse – man la et rammeverk for barnehagene, slik at det skulle bygges raskt ut, og der har de private barnehagene stilt opp. Så er det riktig at vi nå er inne i en ny fase, vi er inne i en ny tid. Derfor har regjeringen tatt initiativ til en gjennomgang av regelverket. Vi har bestilt omfattende rapporter fra BDO, fra Telemarksforskning og fra Agenda Kaupang, nettopp fordi de endringene vi nå skal gjennomføre, må være kunnskapsbasert. Så årsaken, som representanten stiller spørsmål om, ligger i all hovedsak i det rammeverket som SV velsignet da de satt i regjering. Nå har vi tatt initiativ til en ny gjennomgang, men det virker som vi har litt ulikt ståsted for den gjennomgangen. Det virker som partiene på ytterste venstre fløy er opptatt å kommunalisere private barnehager. De ønsker en kamp mot de private barnehagene. Når vi gjennomfører denne gjennomgangen, er det fordi vi skal ha et strengere regelverk. Pengene skal komme barna til gode. Vi skal ha et transparent regelverk; det skal være åpent, så man kan følge pengestrømmene. Og vi skal legge til rette for mangfold, fordi vi ønsker et mangfold både i størrelse og eierform.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2019-02-20:
Jeg tror at representanten har misforstått fullstendig hvis hun tror at den gjennomgangen vi nå driver med, er ideologisk drevet. Mitt utgangspunkt er de barna som skal gå i barnehagen. Jeg er opptatt av høy kvalitet i barnehagen, jeg er opptatt av at det skal være tilstrekkelig bemanning, og at det skal være gode pedagoger. Derfor har vi gjennomført en bemanningsnorm, og derfor har vi gjennomført en pedagognorm. Det er samtidig riktig, som representanten Fagerås peker på, at en del av de store kjedene har hatt lavere bemanning. Når vi nå har innført en bemanningsnorm, sikrer det at mer av pengene kommer barna til gode, og det er jeg veldig glad for. Jeg har ikke bestilt bare én rapport, jeg har bestilt flere rapporter, og jeg har lest dem – fra BDO, fra Telemarksforskning og fra Agenda Kaupang. Jeg har gjort det fordi de endringene vi skal gjøre, må være kunnskapsbasert, vi må vite hva vi gjør. Dette er viktige velferdsordninger for familiene, dette er viktige tilbud for barna, og da kan vi ikke gå ideologisk til verks, slik SV gjør. Vi må ha forutsigbarhet for barna og barnehagene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2019-02-20:
La meg først si at hvis et regelverk er brutt, er det ikke regelverket det er noe feil med – da skyldes det praktiseringen fra barnehagens side og manglende tilsyn på et tidligere tidspunkt fra kommunens side. Jeg er enig i at det funnet som er gjort kjent i rapporten, nemlig at det er bare 1 pst. av de private barnehagene som har hatt økonomisk tilsyn, er et problem. Det er et problem også fordi det er vanskelig for kommunene å gjennomføre økonomiske tilsyn med større konsern, som kanskje har barnehager i flere kommuner, og følge pengestrømmene. Jeg kan bekrefte at økonomiske tilsyn er én av problemstillingene vi ønsker å gjøre noe med. Som jeg har varslet Stortinget om tidligere, tar vi sikte på få et nytt regelverk ut på høring før sommeren, slik at det kan legges frem en sak for Stortinget før jul. Det er planen jeg arbeider etter.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2019-02-20:
La meg først minne om – igjen – at det regelverket som både private, ideelle og kommunale barnehager forholder seg til, er et regelverk som Sosialistisk Venstreparti fikk på plass fordi SV hadde behov for de private barnehagene. SV var med på å heie frem de private barnehagene fordi man skulle sikre full barnehagedekning i Norge. Så snur plutselig SV trill rundt og viser sin ideologiske sjel: Nå går man til kamp mot de private barnehagene, nå ønsker man å kommunalisere barnehagesektoren. Det er ikke mitt spor. Jeg er opptatt av at barna skal ha gode tilbud, og av at vi skal ha et mangfold i barnehagesektoren. Det betyr at vi skal ha store, vi skal ha små, vi skal ha kommunale, vi skal ha ideelle, vi skal ha private – og vi skal sørge for at vi får et fremtidsrettet regelverk som gjør at vi sikrer både at det er strengt, at pengene kommer barna til gode, at det skal være transparent og åpent, og at vi skal legge til rette for mangfold.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2019-02-20:
Da må jeg si at representanten har fulgt usedvanlig dårlig med. Det er faktisk slik at det er den borgerlige regjeringen som har tatt initiativ til en gjennomgang av et regelverk og et system som SV heiet frem fordi man i 2005 og utover hadde behov for de private barnehagene. Det er vår regjering som nå har bestilt en rekke rapporter fordi dette skal være kunnskapsbasert. Vi kan ikke lage et regelverk for tusenvis av barnehager basert på medieoppslag. Det må være kunnskapsbasert – derfor BDO-rapport, Telemarksforskning, Agenda Kaupang, og derfor en grundig gjennomgang, for vi skal ha fremtidsrettet regelverk som er strengt, slik at pengene kommer barna til gode. Derfor har vi også innført bemanningsnorm og pedagognorm, det var det vår regjering som gjennomførte. Vi skal ha et åpent og transparent system, slik at man kan følge pengestrømmene. Det skal være tillit og legitimitet, og vi skal legge til rette for mangfold. Det ønsker Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre. Det skal være et mangfoldig tilbud.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-20:
Eg hadde eigentleg ikkje tenkt å ta ordet, men eg syntest det var veldig påfallande at etter fire spørsmål, der representanten Fagerås gjennomgåande påpeiker at her har vi eit system som har gjort nokre få barnehageeigarar svært, svært rike, at det har blitt avdekt mangel på tilsyn og kontroll og brot på lovverk, så klarer statsråden å kome på Stortinget og ikkje ta nokon av dei bekymringane på alvor i det heile. Her er innsatsen frå fellesskapet, pengar som skulle gått til velferd, pengar som skulle gått til betre barnehagar, til godt med tilsette, osv., heilt openbert på avvegar. Så tar altså ikkje statsråden dette på alvor og skuldar SV for å ri ideologiske kjepphestar. Kva er det?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-20:
Eg synest det er positivt at statsråden seier at ein ønskjer å halde oppe strukturen, og at ein ønskjer å halde oppe nærleiken med omsyn til både obduksjon, analyse og beredskap. Ta Tromsø som eit eksempel: Vi har hatt analyse og obduksjon der sidan rett etter krigen. Det er store avstandar i dette landet, det er mange store dyr i nord, og skal ein sende dei med posten for obduksjon, vil ein sjølvsagt få ein nedgang i det å kunne overvake om det kjem alvorlege sjukdommar inn i landet. Det er òg klimaendringar. Vi veit at det er mange sjukdommar som kan overførast til menneske. Det gjeld matsikkerheit, beredskap, osv. Så når Veterinærinstituttet går til det skrittet å varsle nedbemanning på desse stadane, er det alvorleg ikkje berre for desse arbeidsplassane, det er faktisk alvorleg for alle i heile Distrikts-Noreg. Spørsmålet mitt til statsråden gjeld Tromsø konkret: Den nye obduksjonssalen som eventuelt blir på Universitetet i Tromsø, vil han ha dei same funksjonane som ein i dag har for obduksjon?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-20:
Eg takkar for svaret. Eg trur denne kombinasjonen er veldig viktig; nærleik til der produksjonen skjer, og der det er dyr, er ekstremt viktig. Lokal kunnskap, forståing av det området ein er i, og korte distansar til analyse og obduksjon er veldig avgjerande i den tida vi er i. Det som er ganske provoserande, trur eg, for store delar av Stortinget, sikkert også inkludert statsrådens parti, er at vi har gjort veldig klare vedtak i Stortinget om at det ikkje skal vere noka svekking. Det skal faktisk vere ei styrking, og så kjem det da nedbemanningsbrev til dei tilsette i desse regionane, og det blir lagt opp til ein reduksjon. Seinast i haust stilte eg spørsmål til statsråden om dette, der departementet slo fast at det skal styrkjast. Det kom andre spørsmål også – og svaret var at det skal styrkjast. Så kjem da Veterinærinstituttet og legg opp til det stikk motsette. Synest statsråden det er problematisk at Veterinærinstituttet ikkje har halde seg til så pass klare politiske føringar?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-20:
Eg takkar igjen for svaret. Det hadde vore interessant å få bekrefta eller avkrefta at statsråden med det signaliserer at dei miljøa som er Tromsø, Trondheim og Sandnes, ikkje skal svekkjast, dei skal styrkjast, og at dei funksjonane som ein i dag har, skal vidareførast – sjølvsagt tilført nye metodar i ei ny tid, men at vi i alle fall ikkje skal byggje ned desse miljøa når det gjeld tilsette og ressursar.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-02-20:
Helseministeren kan følge opp på temaet Oslo-sykehus. Det pågår nå en bred prosess for å håndtere mange spørsmål i denne store byen. Vi kan jo minne oss på – selv meg som er valgt fra Oslo – at når vi diskuterer kapasiteter i Oslo, hvor det er noen minutters kjøretid, står det ofte i kontrast til utfordringene vi har ute i landet. Det understreker for meg betydningen av at vi bruker ressursene riktig, både de økonomiske og de menneskelige. Vi skal nå ta stilling til behovene til en voksende befolkning, vi skal bruke økonomiske ressurser på en god måte, vi skal bruke de menneskelige ressursene på en god måte, og vi skal ivareta kritiske funksjoner. Det er Arbeiderpartiet enig i. Den prosessen er viktig, og vi ser fram til det som skal skje fram mot styremøtet til sommeren. Det jeg vil vektlegge, er noe som det ikke er snakket mye om nå. Det er betydningen av å komme i gang på Aker, som blir et nytt regionsykehus, som kan være for Groruddalen, en stor del av vår by som har sognet til Ahus. Ahus er fullt. Det kommer flere pasienter fra det baklandet som også skal til Ahus, og derfor kan ikke Aker vente. Det sykehuset bør stå klart rundt 2030 og er veldig sårbart for sen oppstart. Mitt spørsmål handler om parallelliteten i dette prosjektet. Man skal bygge Aker parallelt med at det skal skje en samling mellom Gaustad og Ullevål. Det som er et premiss i dette, som representanten Moxnes ofte hopper over, er hvordan dette skal finansieres. Premisset som ligger inne, og som helseministeren sier er nødvendig for å lykkes, er at en av tomtene avhendes, selges, at det kommer inntekter fra den. Jeg ønsker å stille spørsmålet til helseministeren: Er det slik at hele dette prosjektet, som henger sammen med oppstarten av Aker – her henger alt sammen med alt – avhenger av at en av tomtene, etter planen nå Ullevål, blir solgt, og at hvis det ikke skjer, stopper dette prosjektet opp?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-02-20:
Men da er spørsmålet: Hvis det er slik at man kommer fram til at man ikke skal avhende en av tomtene, at det skal være fortsatt aktivitet på det nåværende Rikshospitalet på Gaustad og fortsatt aktivitet på Ullevål sykehus – altså ikke en realisering av det prosjektet – kan da helseministeren bekrefte at dersom det skjer, må det eventuelt finnes vesentlig mer midler til Oslo-sykehusene, enten fra Helse Sør-Østs samlede budsjetter eller ved at regjeringen, som jo ikke har en stolt erfaring i å bevilge til sykehusene, må komme opp med mer penger? Så forutsetningen for å realisere dette, som er parallelt, er at en av tomtene blir solgt.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-02-20:
Takk for svaret. Jeg vil også vektlegge noe av det helseministeren var inne på, og som jeg tror er et spørsmål vi diskuterer lite, nemlig bruken av de menneskelige ressursene. Det opplever jeg er en utfordring også andre steder i landet, og det må vi vurdere hvordan skjer i parallellitet her i byen. Mitt siste spørsmål er: Slik helseministeren ser det, skulle det da være klart for at det gis grønt lys for oppstart av Aker etter de avklaringene Helse Sør-Øst skal ta til sommeren, slik at det ikke blir forsinkelse i at dette regionsykehuset – som skal betjene Groruddalen, bydelene kan komme tilbake – kan komme i gang med en beslutning i år?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2019-02-20:
Som representanten Jonas Gahr Støre var inne på, trenger Akershus Ahus selv. Det haster å få på plass Aker, og det vil være behov for enda mer lokalsykehuskapasitet i hovedstadsområdet. Helse Sør-Øst peker på behovet for ytterligere ett lokalsykehus for å imøtekomme befolkningsveksten i Oslo og Akershus. Et slikt sykehus bør plasseres i Follo eller Oslo sør, da innbyggerne der i dag må reise gjennom Oslo for å komme til sitt sykehus. I dag skjer det en enorm fortetting langs hele Østfoldbanen, og tilgjengelige arealer bygges ned til bolig- og næringsformål. Dersom vi ikke sikrer en tomt til et framtidig sykehus her, risikerer vi å få forsinkelser den dagen vi skal få det neste sykehuset på plass. Vil helseministeren starte en prosess med kommunene for å sikre nødvendige arealer til sykehus for befolkningen i Follo og Oslo sør – for å tenke enda lenger fram i tid?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2019-02-20:
Mitt spørsmål går til Kristeleg Folkeparti-leiar og landbruksminister Olaug V. Bollestad. Noreg har svært god dyrehelse. Ein viktig del av vår beredskap for å sikra god dyrehelse og oppdaga eventuelle sjukdomsutbrot tidleg har vore at me har laboratorium og moglegheit til å analysera prøvar rundt om i landet raskt. No vert denne beredskapen bygd ned gjennom at Veterinærinstituttet skal kutta ut laboratorium og obduksjonssalar for dyr i Tromsø og Trondheim. I Sandnes skal laboratorium kuttast. Dette skjer i hovudsak på grunn av manglande finansiering frå regjeringspartia av Veterinærinstituttets flytting til nye lokale på Ås. Felles for både Tromsø, Trondheim og Sandnes er at det tilbodet som er bygd opp over lang tid, no vert knust. Det er varsla at dei tilsette vil få oppseiingar tidleg neste månad. Det er Kristeleg Folkeparti-leiar og landbruksminister Olaug V. Bollestad som er politisk ansvarleg for raseringa som no skjer. Etter eit møte med Veterinærinstituttet i går verkar det som om landbruksministeren berre er oppteken av å ha ein desentralisert struktur utan å bry seg om det som faktisk er innhaldet i tilbodet i Tromsø, Trondheim og Sandnes. Stortinget har sagt at desse avdelingane skal utviklast. Då er ikkje svaret å la dei verta avvikla. Dette er rein og skir sentralisering. Vil statsråden sørgja for at den veterinære beredskapen vert utvikla og ikkje avvikla ved Veterinærinstituttets avdelingar i Tromsø, Trondheim og Sandnes?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2019-02-20:
Mitt spørsmål vidare er: Kan dei tilsette ved Veterinærinstituttet, 8 i Sandnes og 13 i Trondheim, venta oppseiingar i starten av mars?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2019-02-20:
Det er komplett umogleg å forstå det som statsråden svarer no. Ein snakkar om at ein er oppteken av dette, og samtidig kan ein ikkje lova noko når det gjeld dei folka som – i tiår, mange av dei – har jobba og bygd opp ein kompetanse rundt dette, om dei får sparken eller ikkje. Det heng ikkje på greip. Så eg prøver meg igjen – eg får ta Sandnes som eit eksempel: Korleis kan ein seia at ein skal styrkja dette når åtte av ti av desse fagfolka har fått varsel om at dei i starten av mars vil få oppseiinga si? Dette er jo berre nytale. Ein snakkar om ein struktur, men realiteten er at det skal kuttast, og det vil få konsekvensar. Eg saknar så inderleg at statsråden tek fram eit engasjement for dette og seier at sjølvsagt skal me oppretthalda både strukturen og den kompetansen som dei har, for dette handlar om dyrevelferda, det handlar om dyrehelsa. Så spørsmålet mitt er igjen: Vil dei tilsette få sparken?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2019-02-20:
Dette er det vanskeleg å verta klok på. Eg var og besøkte Sandnes i går – eg veit folk har vore på besøk både i Trondheim og i Tromsø. Dette handlar om svære dyr, dette handlar om dei som skal behandla dei, og det er klart at dersom åtte av ti f.eks. på Sandnes forsvinn, og det sit to igjen, vil tilbodet verta dramatisk endra. Det same gjeld i Midt-Noreg dersom ein fjernar obduksjonskapasiteten og laboratoriekapasiteten der. Lat meg seia det så banalt: Dersom ein har eit reinsdyr eller ei ku, og veterinæren har mistanke om ein sjukdom på dyret, skal ein då leggja dyret i posten og senda det til Ås? Og stoler ein såpass på postgangen? Det er jo viktig at dette vert avklart raskt når det skjer, og det er jo styrken ved å ha eit geografisk nærvære. Så mitt spørsmål er: Sett bort frå alle orda, korleis skal statsråden sikra kompetansen og beredskapen dersom ein sentraliserer slik som det no er på gang?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2019-02-20:
«Korleis vil regjeringa sikre at Veterinærinstituttet ikkje må redusera aktiviteten som fylgje av pressa økonomi?»
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2019-02-20:
Eg takkar for svaret. Eg registrerer at statsråden går mykje lenger i å forsvara denne sentraliseringa enn det leiinga ved Veterinærinstituttet sjølv gjer, som er meir ryddig og berre seier at dette er eit økonomisk spørsmål. Det er noko ein ikkje kjem unna. Eg registrerte at Høgre-statsrådane i «ring to» lo då eg snakka om å senda heile dyr. Men når veterinærane, om det er eit sjukdomsutbrot, snakkar om viktigheita av å kunna sjå heile dyret og vurdera det, tek eg det på alvor. Det er eit faktum at om ein skal senda prøver i posten, vil det kanskje ta eit døgn eller to ekstra før ein får svar på om det er eit sjukdomsutbrot. Så har statsråden svart mykje og snakka om satsing. Eg er ikkje berre oppteken av orda, men òg av handlinga. Vil ein satsa på Trondheim med å redusera med 13 høgt kompetente tilsette, eller er det no avlyst?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2019-02-20:
Eg trur ingen av dei tilsette i Tromsø, Trondheim eller Sandnes vert nemneverdig roa av dei svara som vert gjevne no. Kunne ein levd av store ord, så gjerne, men her lever ein faktisk av den kompetansen som desse tilsette har bygd opp over tid, miljøet dei har bygd opp. Eg var på Sandnes i går. Der var det òg til stades folk frå SEARCH-senteret, som vart opna av dåverande stortingsrepresentant Olaug V. Bollestad i juni. Dei var knalltydelege på at ei nedbygging av Veterinærinstituttet på Sandnes, som no er varsla, ville gå ut over det arbeidet som dei skulle gjera. Då er spørsmålet mitt: Då stortingsrepresentant Olaug V. Bollestad opna SEARCH-senteret på Sandnes i juni, tenkte ho då at det var ein god idé å kvitta seg med åtte av ti tilsette ved Veterinærinstituttet, fagmiljøet som nettopp skal gjera det dei er gode til, jobba saman?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Jeg har som statsråd vært opptatt av en desentralisert struktur nettopp fordi det er en beredskap. Beredskapen for landbruket gjøres gjennom en primærhelsetjeneste, som er Mattilsynet og lokale veterinærer, og så har Veterinærinstituttet bistått som spesialisthelsetjeneste. Det er viktig for meg, og det var derfor jeg kalte inn styreleder og ledelse i går, å sikre at det er slik beredskap både i Sandnes, i Trondheim og i Tromsø. For å begynne i Tromsø først så viser en til obduksjonskapasitet. Den har vært nedadgående – ikke kapasiteten, men bruken av obduksjon har vært nedadgående i Tromsø. En har brukt obduksjonssalen, og en har leiekontrakt for den ut dette året. Akkurat nå ligger en i forhandlinger med Universitetet i Tromsø for å kunne få et samarbeid om obduksjonstilgang når en flytter sammen med NIBIO, fram til en får økonomi til å bygge ny obduksjonssal. Jeg er opptatt av at det vedtaket som er gjort i Stortinget, skal følges opp – at det skal være en slik tjeneste i distriktene som representanten Pollestad viste til. Når det gjelder Sandnes, fikk jeg i møtet i går konstatert fra ledelsen at Sandnes skal være et nytt nasjonalt kompetansesenter for beredskap og besetningsdiagnostikk innenfor dyrehelse og dyrevelferd. Det betyr at en faktisk må bidra til å sikre den tjenesten som nå er der, og ha den veterinærtjenesten som trengs for å sikre dette både i Sandnes og nasjonalt.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Det er sånn at Veterinærinstituttet er et forvaltningsorgan med eget styre. Det styret har sendt ut varsler til 140 ansatte, og det skal sies opp ca. 25 ansatte av én grunn. Det er, som representanten sier, den økonomiske situasjonen, for de mangler 20–25 mill. kr. Det har sin grunn i at de mangler, eller har fått mindre, ekstern finansiering. De får statlig finansiering. De har fått en økt pensjonskostnad, og de har i tillegg fått økte kostnader med flytting til Ås. Jeg kan ikke si hvilke av de 140 som får oppsigelse, men det jeg kan si, er at jeg er opptatt av å beholde veterinærtjenesten og kompetansen i de regionale veterinærinstituttene som vi har.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Vi skal beholde struktur, og vi skal beholde kompetanse. Men jeg har lyst til å si én ting: Det som har vært situasjonen på Sandnes, er at en har hatt en diskusjon omkring laboratorietjenesten, fordi en har bygd et stort, moderne laboratorium på Ås. Så blir spørsmålet om en skal gjøre alle de laboratorietjenestene på Sandnes. Det er, som innenfor helsevesenet, mange prøver som blir tatt på et regionalt sykehus og sendt til et nasjonalt sykehus for svar og tilbake igjen, nettopp fordi en trenger spesialkompetanse. Det betyr at aktiviteten skal styrkes både i Sandnes og i Tromsø. Det står jeg her og sier, og det mener jeg, men jeg kan ikke si hva slags type stillinger de skal ha i den styrkede kompetansen. Det mener jeg at det er styrets oppgave faktisk å si.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Jeg synes nesten det er en harselering over et så viktig arbeid. Jeg tror at jeg har vært på flere obduksjonssaler enn Pollestad, og det er faktisk sånn at en tar ut prøver, en sender prøver også ved en obduksjon. Og jeg vet også at obduksjonssalen i Sandnes skal faktisk ikke legges ned. Jeg sier at obduksjonskapasitet i Tromsø skal det være, men ikke i den obduksjonssalen som en har i dag. Da betyr det at en skal obdusere de dyrene som trenger obduksjon på stedet, og en skal ta prøver av dem som en trenger å ta prøver av. Obduksjonene endrer seg, det gjør de for folk, og det vil de også gjøre på dyr, og det må også representanten Pollestad faktisk ta inn over seg.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
For det første må jeg forholde meg til det styrelederen og ledelsen sier. En skal opprettholde Tromsø, en skal slå Veterinærinstituttet sammen med NIBIO på Holt. Det tror jeg også representanten vet om. Og så skal en beholde og bruke obduksjonskapasiteten som de har en leieavtale på, ut året. Etter det må de forhandle om å få låne obduksjonskapasitet på Universitetet i Tromsø. Og så får en bygge ny obduksjonssal hvis pengene kommer til Tromsø. Da får en bygge, men det er jo mangel på penger som gjør at en ikke løser det nå. Og så har en i tillegg gitt dem de oppgavene, som styrelederen sa, og det betyr at en ønsker, vil og skal videreutvikle Tromsøs avdeling under Veterinærinstituttet.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Det som er viktig for meg, er at en faktisk opprettholder sikkerheten for at en i beredskapssammenheng kan ta de prøver en har behov for å ta, nettopp for å ivareta det at en ikke får smittsomme sykdommer, at en faktisk oppdager sykdommer tidlig nok til å ivareta området rundt om en ser risiko, hvis det skulle være nødvendig. Det handler om kunnskap, det handler om kompetanse, og det handler om å ta prøver. Men det handler også om å ta i bruk nye metoder. Jeg forutsetter det styrelederen sier, at de vil opprettholde den kompetansen og det behovet de har. Vi må også ta inn over oss at det vil komme nye prøvemetoder og nye måter å gjøre ting på som gjør at vi kanskje får enda bedre prøvesvar, for nettopp å verne både folk og dyr, i nord og i sør. Derfor er det viktig at vi ikke bare låser oss fast til at vi skal ha én type prøvetaking – nettopp fordi vi også må klare å følge med på nye metoder.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Ja, og det var derfor jeg kalte inn styreleder og daglig leder på mitt kontor, nettopp for å høre bakgrunnen, for jeg vet om vedtaket som er gjort, jeg vet om proposisjonsarbeidet som er gjort, og jeg vet om forventningene som er skapt ute. Jeg er genuint opptatt av beredskap og kompetanse, også for områdene der det er stor tetthet av dyr. Norge er kjent for skikkelig og trygg dyrevelferd, og vi skal en ha trygg matproduksjon. Da er dette en forutsetning. Derfor var det så viktig for meg å få de svarene jeg da fikk, for å sikre meg at vi følger opp det vedtaket. Og da stilte jeg spesifikke spørsmål – ikke minst om Tromsø og den uroen som er skapt omkring obduksjonslokaler spesielt.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Det er viktig for meg som statsråd å ikke bygge ned kompetanse og behov som er i de regionale kontorene, for dette er en viktig beredskap og en viktig spesialisthelsetjeneste innenfor dyrevelferden. Så for meg er dette viktig. Samtidig er det viktig å si at som statsråd er jeg også opptatt av at en til enhver tid må ta i bruk nye metoder, som gir bedre resultater og bedre svar. Ellers hadde det vært som før. Vi hadde heller ikke trengt å bygge på Ås hvis vi mente at alt skulle være som før. Jeg mener at dette må henge sammen. Men jeg er ekstremt opptatt av å ivareta de regionale funksjonene som Stortinget faktisk har bedt om.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Hva som ligger i forutsetningene for de forhandlingene som har vært mellom Veterinærinstituttet og Universitetet i Tromsø, kan ikke jeg legge til grunn, for jeg har ikke har vært i de forhandlingene. Så hva som ligger i spørsmål om størrelse, om kapasitet og om smittsomhet, må jeg få lov til å stille til Veterinærinstituttet. Det er faktisk, tror jeg, utenfor mitt område å kunne svare på akkurat nå. Jeg var opptatt av at vi skulle få sikret en kapasitet i nord. Jeg var opptatt av at de skulle ha svar på mitt spørsmål om en desentralisert struktur. Jeg var opptatt av at det skulle være mulighet for obduksjon, og det var det jeg fikk svar på.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Jeg mener at jeg til forrige spørsmål sto og sa akkurat det motsatte. Jeg er like opptatt av at en ikke skal bygge ned Veterinærinstituttet. Det er jo av den grunn en har bygd og skal slå sammen akkurat de miljøene på Ås, samtidig som vi skal ha en desentralisert struktur, nettopp for å fange opp sykdomstilfeller, nye sykdommer, være opptatt av antibiotikabehandling, være i kontakt med de veterinærene som er ute sammen med Mattilsynet, møte gårdbrukeren, bonden der han er – nettopp for å fange opp dette. Når jeg får spørsmål om hvorfor vi er opptatt av å bygge ned, opplever jeg det stikk motsatt. Vi er opptatt av å sikre at det fins en god kompetanse ute – i Veterinærinstituttet, i Mattilsynet og ikke minst i veterinærtjenesten. Det skulle blott mangle. Det er viktig for antibiotikabruk, men det er viktig også for mattrygghet, og det handler om hele det økologiske systemet. Så jeg vil si at vi er opptatt av det stikk motsatte.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Jeg mener jeg har sagt ganske mange ganger nå at ja, vi skal ivareta de regionale strukturene. En skal ivareta beredskapen. En skal ha kompetansen. En skal kunne gi veiledning til veterinærer, til mattilsyn, som er de som er først ute når det skjer noe på en gård. De skal kunne bidra med både kompetanse, kunnskap og – om nødvendig – prøvetaking. Men jeg er også opptatt av at det nasjonale senteret som nå skal videreutvikles og bygges i Sandnes, er etter et vedtak som ble gjort i dette huset allerede i 2008. Jeg mener det også er viktig for den nasjonale beredskapen at det er noen som får et totalansvar, og som kan bidra til – både i Rogaland og andre steder – oppbygging av kompetanse. Jeg er enig med representanten i at det vil bety at en ikke kan bygge ned – en må faktisk videreutvikle veterinærinstituttet i Sandnes og de andre instituttene.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Takk for spørsmålet. Veterinærinstituttets avdeling i Trøndelag har i utgangspunktet foretatt store omstillinger og har et stort ansvar. Spesielt innenfor blå sektor har de gjort store endringer. De har mer eller mindre tatt et nasjonalt ansvar og sitter med stor kompetanse. Jeg er fullstendig klar over de utfordringene som spørsmålet er om, hva en gjør for å sikre beredskapen – også ut fra det representanten sier – for det tette dyreholdet. Dyreholdet, dyrevelferden og beredskapen skal være like god i Trøndelag som i Rogaland og som i nord. En forutsetning for å ha en regional beredskap er at en også skal sikre beredskapen i Trøndelag, for der er utfordringene store med tett dyrehold.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Jeg har i svar sagt at miljøene i Tromsø, Trondheim og Sandnes skal videreutvikles. Det er for å sikre en desentralisert struktur. Jeg har også sagt at det finnes nye metoder og nye arbeidsmåter som gjør at en må gjøre ting på andre måter. Det har vi også sett innenfor helse. Når en skal finne smittsomme sykdommer, ta prøver, gjør en det på andre måter i dag enn en gjorde for 20 år siden. Det er det Veterinærinstituttet har svart meg. Det gjelder også innenfor dyrehelse. Men det betyr ikke at vi skal bygge ned kapasitet og ha et godt fagmiljø som sikrer kompetanse, beredskap, forutsigbarhet, mulighet til å ta prøver og mulighet til – hvis det eventuelt er prøver som må sendes – å gjøre det. Den beredskapen skal være like god i nord som den har vært, og den skal videreutvikles.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Nå har jeg svart på spørsmål om Veterinærinstituttet ganske mange ganger, men jeg skal svare på spørsmålet fra representanten Pollestad. Veterinærinstituttet er et forvaltningsorgan med et eget styre, som er tildelt et strategisk og løpende ansvar for virksomheten. Veterinærinstituttet har i dag en sammensatt grunnfinansiering og en betydelig andel oppdragsfinansiering. Aktiviteten i instituttet vil derfor være følsomt for tilgangen på eksternt finansierte prosjekter. Veterinærinstituttet gjennomførte i 2018 en omstilling innenfor fiskehelse og organiserte arbeidet sitt med egne seksjoner i Harstad, Trondheim, Bergen og Oslo. I forbindelse med etableringen på Ås har instituttet sett på omstilling av arbeidet innenfor dyrehelse. I den omstillingen har instituttet videreført tilstedeværelsen i Sandnes, Trondheim og Tromsø med noen endringer i arbeidsoppgaver. Veterinærinstituttet vil videreutvikle Sandnes som et nasjonalt kompetansesenter for beredskap og besetningsdiagnostikk innenfor dyrehelse og dyrevelferd. I Tromsø skal Veterinærinstituttet samlokaliseres med NIBIO og ha et spesialansvar for bl.a. tamrein, god dyrehelse, arter, beredskap og overvåking i Arktis. I omstillingen til mer moderne og effektiv drift vil Veterinærinstituttet bl.a. legge om arbeidet med diagnostikk og sykdomsovervåking. Prøveinnsamling vil i større grad bli risikobasert og i mindre grad basere seg på mer eller mindre tilfeldige undersøkelser av syke dyr. Instituttet vil innrette sin diagnostiske virksomhet mot alvorlige, smittsomme sykdommer og redusere omfanget av diagnostikk av vanlige produksjonssykdommer. Dette omstillingsarbeidet er blitt ekstra utfordrende på grunn av en krevende budsjettsituasjon, som skyldes mindre ekstern finansiering, økte pensjonskostnader og økte kostnader knyttet til etableringen i nye lokaler på Ås. Jeg vil presisere at kostnadene for nytt bygg på Ås er det ikke Veterinærinstituttet som tar, men de dekker selve flyttingen av sitt eget institutt. Styreleder og administrerende direktør ved Veterinærinstituttet har orientert meg om budsjettsituasjonen for 2019 samt om behovet for nedbemanning og andre innsparinger. Dette vil gå ut over oppgaver som er perifere med hensyn til samfunnsoppdraget fra Landbruks- og matdepartementet og Nærings- og fiskeridepartementet. Tiltakene vil få konsekvenser for lokaler, utstyr og arbeidsoppgaver ved de enkelte regionale enhetene, også i Oslo. Det er viktig å være klar over at Mattilsynet først fremst er det som er ansvarlig for beredskap mot alvorlige, smittsomme sykdommer, og skal være til stede over hele landet. Veterinærinstituttet er den viktigste kunnskapsleverandøren til myndighetene når det gjelder forebygging, oppklaring og håndtering av disse sykdommene. I mitt møte med styrelederen i går fikk jeg forsikringer om at innsparingstiltakene ikke vil gå ut over instituttets bidrag til beredskap eller kunnskap om statusen for vår gode dyrehelse.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Styret har et eget ansvar. Jeg skal ikke fraskrive meg noe som helst ansvar for Veterinærinstituttet, men jeg er også opptatt av at instituttet må ha frihet til å endre arbeidsoppgaver etter behovene. Og jeg er opptatt av at de skal fullføre og utføre det oppdraget en har bedt dem om å gjøre, nemlig å sikre dyrehelsen, være raskt inne for å kunne iverksette tiltak mot smittsomme sykdommer, avdekke sykdommer og ikke minst bistå med veiledning til det lokale mattilsynet og den lokale veterinærtjenesten – nettopp for å nå det målet som representanten Pollestad er opptatt av: å sikre god dyrehelse og god dyrevelferd.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2019-02-20:
Jeg har hatt kontakt med ledelsen av SEARCH-senteret i dag. Jeg var faktisk den som både tok det første spadetaket og i tillegg fikk åpne dette senteret, fordi jeg er opptatt av kombinasjonen av forskning på dyrehelse og forskning på folkehelse. Det ligger til SEARCH-senteret. I dag er det først og fremst NMBU som har et samarbeid med SEARCH-senteret på Sandnes. Det jeg fikk avklart i går, er at også Veterinærinstituttet skal pålegges å ha et nært samarbeid med SEARCH-senteret på Sandnes, nettopp for å ivareta dette senterets intensjon om å drive forskning – forskning både for dyr og for folk – og som har vært en forutsetning for at vi har prioritert å bruke penger på det, sammen med universitetet, luftambulansen og ikke minst sykehuset i Stavanger.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-02-20:
Statsråd Bollestad har kalt Veterinærinstituttet inn på teppet for å få en forklaring, men forslagene som kom, har man åpenbart slukt rått. Statssekretær Skogan har også i dag uttalt at man f.eks. i Tromsø skal utvikle avdelingen til å ha et arktisk spesialansvar. Det skulle bare mangle, det ligger jo i Arktis. Man kan ikke sette en arktisk merkelapp på alt og si at det er bra nok, for det er det ikke. Tilfellet i Tromsø er at det er tre ansatte der, man skal legge ned lab, man skal ikke gi penger til ny obduksjonssal, og oppsigelsesvarsel er sendt. Og med tanke på den saken som var her i 2015, da man vedtok å videreføre det som er i Nord-Norge i dag, og man også sa at man skal ha tilbud om obduksjon, diagnostikk og overvåkning i Nord-Norge, så er dette veldig spesielt. Så på hvilken måte kan ministeren si at dette er en styrking, eller videreføring?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-02-20:
«NRK har i en rekke oppslag den siste tiden avdekket at Norge mangler medisinsk krigsberedskap. Sjef for akuttmedisinsk klinikk ved Universitetssykehuset Nord-Norge, Jon Mathisen, uttalte følgende til NRK: «Slik situasjonen er i dag, har vi ingen medisinsk krigsberedskap.» Mathisen uttaler også at så lenge oppdraget ikke er godt nok opplyst fra sentrale myndigheter, er det heller ikke mulig å lage konkrete planer. Hva er regjeringens planer for den medisinske krigsberedskapen?»
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-02-20:
Dette er jo litt annet enn det som har kommet fram i uttalelser fra veldig mange kompetente fagfelt når det kommer til akuttmedisin. Man kan jo spørre seg om man, når man har utviklet planer og øvelser, har glemt å involvere sykehusene i det. For det er jo virkelig et sprik i det som blir sagt. Jeg registrerer at direktør Larsen i Helse Nord mener at man har planer, mens f.eks. sjefen for Forsvarets sanitet sier at man har begynt å arbeide med planer, men innrømmer at det er utfordrende og utilstrekkelig. Så det er veldig mye sprik. Det som er mitt spørsmål til ministeren nå, er: Hvordan har sykehusene trent på krigslignende situasjoner de siste ti årene, og er ministeren tilfreds med situasjonen?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-02-20:
Det man sier, er egentlig at man kan bruke de samme planene for krise i fredstid som i krigstid. I så fall er det ganske mange som er uenig i det. Man trenger egne planer for krigstid. Mitt siste spørsmål til ministeren handler om en uttalelse som overlege ved UNN Mads Gilbert, som jo har meget god erfaring med å være i en krigssituasjon, kom med. Han sier at det er ingen i det offentlige helsevesenet som har trent på en slik situasjon som en krig er, eller har den nødvendige kunnskapen, og at man heller ikke har det nødvendige utstyret. Spørsmålet mitt er: Hva vil ministeren konkret gjøre for å følge opp, for å sikre at offentlig helsepersonell får nødvendig kunnskap og trening, og at man har nødvendig utstyr på plass?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2019-02-20:
Dette er en sak som med rette engasjerer og uroer veldig mange. Jeg merker meg at statsråden sier at for Tromsø skal man inngå et samarbeid med Universitetet i Tromsø. Meg bekjent er obduksjonssalen der altfor liten, og den krever en rekke store investeringer. Har statsråden tenkt på det? Og i tillegg: Har statsråden tenkt å ta smittsomme dyr inn på Universitetet i Tromsø?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2019-02-20:
«Et landsomfattende tilsyn viser at ambulansearbeiderne har svært kritikkverdige arbeidsforhold. Ansatte over hele landet utsettes for alvorlig smitte, vold og trusler uten at risikoen de stadig tar, er vurdert. Hva gjør statsråden for å bedre arbeidssituasjonen for ambulansearbeiderne?»
Sandra Borch (Senterpartiet), 2019-02-20:
Jeg takker for svaret. Det er ikke til å legge skjul på at økonomien i helseforetakene er det som legger premissene for styringen. I dag mangler det nasjonale retningslinjer. Bilene og uniformene er like, og det er krav om at man skal ha lik utdannelse, ellers er resten opp til det enkelte helseforetak. Det betyr store forskjeller, og det tapende leddet til sist blir pasienten. Ambulanseforbundet har tatt til orde for at det bør tydeligere nasjonale retningslinjer til. Er det noe statsråden vil vurdere?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2019-02-20:
Som vi har sett en rekke ganger nå, blir det altfor enkelt for regjeringen og statsråden å skyve helseforetakene foran seg i debatten, uten å ta noen konkrete grep selv. Som statsråden sikkert vet, er Senterpartiet svært skeptisk til den foretaksmodellen vi i dag har. Vi mener organiseringen av sykehusene må tilbake til politisk styring, hvor politikerne faktisk har ansvaret og ikke ved enhver anledning kan skyve ansvaret over på helseforetakene. Så mitt spørsmål er: Kan statsråden kanskje være litt enig i at foretaksmodellen i dag ikke fungerer optimalt?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2019-02-20:
Trygg mat og friske dyr er avgjørende også for helsen til folk. Verdien av dette er stor, og andre land ville gitt mye for å kunne få den, men det er en verdi som er skapt over lengre tid, med hardt arbeid, langsiktige, kloke politiske valg og folk i fagmiljøer som er i kontakt med dyrene og fisken og i kontakt med virkeligheten der verdiskapingen faktisk skjer. I Danmark ser vi derimot hva som skjer når liberalistisk skrivebordsteori trumfer biologisk og praktisk kunnskap om dyrehelse, folkehelse og sykdomsforebygging – antibiotikaresistens og dødelige sykdommer, også for folk. Det kan bli resultatet når land mister kontrollen med smitte og mister kontakten med det som er utgangspunktet, nemlig en produksjon som er i takt med naturgrunnlaget. Hvorfor vurderer høyreregjeringen å bygge ned Veterinærinstituttets viktige arbeid rundt om i landet vårt?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-02-20:
I en artikkel i aftenbladet.no i dag viser en til det møtet som statsråden hadde med Veterinærinstituttet i går. I den artikkelen står det også at avdelingen i Sandnes skal bli et nasjonalt senter og ha en nasjonal funksjon i forbindelse med beredskap og besetningsdiagnostikk innen dyrehelse og -velferd. Samtidig er oppsigelsesvarsler ikke trukket tilbake. Etter min mening henger det ikke sammen at man den ene uken sender oppsigelsesvarsler som sender sjokkbølger ut i veterinærmiljøene i hele landet, for så – uken etter – å meddele at en av avdelingene skal bli et nasjonalt senter og videreutvikles. Jeg ønsker et litt klarere svar fra landbruksministeren. Kan hun garantere at avdelingen i Sandnes og de øvrige regionavdelingene i framtiden vil sikre både diagnostisering, rådgivning, laboratorievirksomhet og beredskap i sine regioner?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2019-02-20:
Trøndelag er det fylket med flest husdyrbedrifter. Vi er stolt av den gode, lokale matproduksjonen og hvordan ulike miljøer jobber sammen. Regionaliseringen av Veterinærinstituttet var en suksess og gir oss trygghet for god dyrevelferd og mathelse i hele landet. Veterinærinstituttet skal fortsatt være landsdekkende og ha regionale enheter, sier direktøren. Samtidig leser vi at obduksjons- og laboratorievirksomheten i Trondheim legges ned – hele 13 årsverk. Spørsmålet mitt til statsråden er: Hva vil hun si til Trøndelag, hvor det varsles krise i mattryggheten? Hva skjer egentlig i Trondheim?