Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-04:
Statens forurensningstilsyn har henvendt seg til ulike konsulentmiljøer for å få gjennomført en kartlegging av miljøkonsekvensene av dagens bruk av plastposer og alternativer. Vi var mange som var spente på den kartlegginga som skulle gjøres. Jeg tenkte jeg skulle referere det som ble konklusjonen hos SFT: «Vurderingen av forskjellige typer bæreposer viser at plastposer i et livsløpsperspektiv kommer bedre ut miljømessig enn papirposer. Plastbæreposene spiller dessuten en viktig rolle i dagens avfallshåndtering: Ca. 80 % av dem brukes som emballasje av avfall fra husholdningene. Undersøkelser viser at en svært liten andel av plastbæreposene havner i naturen. Handlenett av plast eller tekstiler er mest miljøvennlige, forutsatt at de brukes tilstrekkelig mange ganger. Tiltak som er satt inn for å begrense bruken av plastposer internasjonalt, er alt vesentlig rettet mot poser som er tynnere og lettere enn dem som brukes i Norge, og årsaken er stort sett problemer knyttet til forsøpling og tilstopping av avløpssystemer. SFT mener at det ut fra en totalvurdering ikke er et særskilt behov for å ta ut plastbæreposene fra markedet, selv om det er ønskelig at forbruket av posene reduseres noe. Bruk av handlenett har fått økt oppmerksomhet den siste tiden, og markedsføres nå i større grad enn før. Dette er positivt, og i dagens situasjon ser SFT derfor ikke behov for at det settes inn nye, statlige virkemidler for å redusere forbruket av plastbæreposer. SFT anbefaler likevel at utviklingen følges, og skulle det vise seg at bransjens egeninitierte tiltak ikke fører fram, vil SFT vurdere behovet for nye virkemidler.» Slik det ser ut nå, syns jeg derfor det er vanskelig å skulle argumentere for et generelt forbud mot plastposer. Jeg mener allikevel at vi bør se på virkemidler for å få bukt med den unødvendige plastposebruken, slik også SFT påpeker, at det er et overforbruk i forhold til hva som er nødvendig. Den 9. mars 2008 meldte NRK at hver plastpose vi kaster, tar det 100 år å bryte ned i naturen. I Norge kaster vi 1 milliard poser hvert år. Samtidig er det slik, i hvert fall ifølge SFT, at det heldigvis er få plastposer som faktisk havner ute i naturen, og at 80 pst. brukes til avfallshåndtering. Allikevel er det en andel som ikke blir brukt på nytt. Vi har mange alternativer, og vi kan også utvikle mange alternativer som er mer miljøvennlige – hvis vi vil. Det er også slik at dette kan være et internasjonalt problem. Vi har sett programmer om det på TV. I forskjellige medier har det vært rapportert om fugler, f.eks., som får i seg plast fra plastposer som ligger og flyter rundt i hagene. Verdensarvområder er forsøplet. Vi har i det hele tatt et stort avfallsproblem, som også får konsekvenser for naturen og for dyrelivet. Vi skal jo diskutere avfallsproblematikk i breiere forstand seinere i dag. Nå er det slik i denne saken at Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre mener at man bør innføre en miljøavgift på plastposer, i tråd med forurenser betaler-prinsippet. Jeg mener at vi må vurdere ulike virkemidler, inkludert en avgift, for å få ned den unødvendige plastposebruken. For eksempel er det sikkert mange av oss som har fått utdelt handlenett det siste året. I hvert fall har jeg en hel bunke hjemme. Til tross for det er sikkert de fleste av oss ganske sløve med å ta med oss det handlenettet når vi skal i butikken. Jeg tror at hvis en bærepose hadde kostet f.eks. 5 kr, ville mange av oss vært flinkere til å ta med oss det handlenettet. Det er et eller annet med at vi kan skape vaner, og det er lett å påvirke vaner i befolkningen. Det viser også historien. Erik Solheim viste i sin uttalelse tidligere til at vi fort har vent oss til mobiltelefoner. Vi kan også vise til røykeloven som et eksempel på at befolkninga venner seg til nye ting. Konklusjonen er at jeg mener at vi bør følge dette feltet videre, og, som også SFT sier, bør vi vurdere ulike virkemidler. Jeg syns også vi skal holde døra åpen for å vurdere avgifter på dette feltet.