trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Det er særlig tre grunner til at SV er imot jernbanepakke IV. For det første: Framtidens jernbane i Norge må bestemmes av Stortinget, ikke av EU. For det andre: EUs fjerde jernbanepakke betyr at det blir obligatorisk – for all framtid – med anbudsutsettelse av persontrafikken på jernbane. Andre land som har prøvd dette eksperimentet før, å privatisere jernbanen, har måttet snu, og staten har tatt over. Den muligheten vil ikke vi ha, for her vil demokratiet bli underlagt direktivet. For det tredje: Sikkerheten på jernbanen kan bli svekket. Norsk jernbane er i dag den sikreste i Europa. Med EUs lovgivning flyttes de avgjørende beslutningene om sikkerhet til Lille i Frankrike, og det blir ikke sikkerhetskrav som er utformet ut fra norske forhold, som skal gjelde. I Hurdalsplattformen heter det at regjeringen vil «så raskt som mulig gå i dialog med EU med mål om å sikre unntak fra deler av bestemmelsene i EUs fjerde jernbanepakke». SV hadde forventet at Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen fulgte opp sin egen politikk og står opp mot EU. Det har vakt sterke reaksjoner i fagbevegelsen at Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen ikke har tatt initiativ til å følge opp sin egen plattform for å unngå at all framtidig persontrafikk på jernbane i Norge skal underlegges EUs tvangsregime. Kampen mot EUs fjerde jernbanepakke har pågått i mange år, der en allianse av fagforbund, SV, Nei til EU og Senterpartiet, m.fl., har stått sammen. Solberg-regjeringen skaffet seg knappest mulig flertall for EUs jernbanepakke før sommeren og har etter valget sørget for å knytte vedtaket opp mot EØS-avtalen. Det er dermed av stor betydning at det nå tas grep for å få jernbanen ut av EUs tvangstrøye. Norsk Jernbaneforbund har allerede vedtatt kravet om å oppheve, eller reversere, stortingsvedtaket. SV stiller seg på samme side som fagbevegelsen i denne saken. Arbeiderparti– Senterparti-regjeringen må i det minste oppfylle sin egen plattform. De viktigste unntakene man må sikre, er unntak fra konkurransetvangen og underleggelsen under EUs jernbanetilsyn, ERA. Det vil også bety at det blir lettere å reversere den oppsplittede organiseringen av norsk jernbane og ivareta de ansattes rettigheter.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Det som fikk meg til å ta ordet på slutten, var representanten Trond Helleland, Høyres samferdselspolitiske talsperson, som påstår flere ganger i debatten at det er mer trafikksikkert å bygge firefelts motorvei enn to- og trefelts veier. Det synes jeg han skal legge fram noe mer om, for der vi virkelig har trafikksikkerhetsutfordringer, er jo på fylkesveiene. Det er 44 000 km med fylkesveier som har et økende etterslep på vedlikehold, og som utgjør mer enn 70 mrd. kr. Omtrent samme beløp trengs for rassikring på utsatte veier, ifølge Nasjonal rassikringsgruppe. Det SV vil framheve i debatten, er at vi må bruke pengene på miljøvennlige transportløsninger og sikre de farlige og smale veiene i Norge.
Tom Kalsås (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
I høst kom det en hel busslast med folk den lange veien fra Ryfylke for å demonstrere utenfor Stortinget for en trygg reisevei til og fra jobb og skole forbi Rødsliane i Suldal. Da fortalte foreldre at de på de verste dagene ikke lenger turte å sende elevene med skolebussen i frykt for nye ras. Som representanten Halleland kjenner til, er dette en strekning hvor det jevnlig har gått ras, over mange år. I de åtte siste årene har Fremskrittspartiet enten vært en del av regjeringen eller vært et støtteparti og har i flere av årene også hatt samferdselsministeren. Med behandlingene av revidert budsjett har Fremskrittspartiet hatt 16 anledninger til å få på plass rassikring i Rødsliane. Med så mange anledninger, hvor Fremskrittspartiet også har fått gjennomslag for sine prioriteringer og har flyttet betydelige midler innenfor samferdselsområdet, hvorfor har ikke Fremskrittspartiet prioritert trygg arbeids- og skolevei for folk i Suldal?
Tom Kalsås (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Svaret var vel noenlunde som forventet. Jeg er glad for at vi er tre partier nå som sikrer flertall for prosjektet. Over til et annet tema: En del av Høyre–Fremskrittsparti-regjeringens frislepp i drosjenæringen gjør at fylkeskommunene ikke lenger kan pålegge drosjene å benytte biler som er utstyrt for rullestolbrukere, eller bestemme kjøreområdene. I Stavanger Aftenblad kunne vi i høst lese om 100 år gamle Martin, som ikke fikk drosje til konas begravelse på Finnøy. Som de pårørende uttalte i artikkelen, har tilgangen til taxi etter innføringen av taxireformen høsten 2020 vært uforutsigbar. Dette er bare ett av mange eksempler en har sett rundt omkring i landet på at drosjetilbudet har blitt kraftig redusert og veldig uforutsigbart. Basert på disse negative konsekvensene for både passasjerer og sjåfører, vil Fremskrittspartiet være med på å stemme for en innstramming i regelverket for å sikre sjåførene trygge arbeidsplasser, en lønn å leve av og et godt tilbud til passasjerene?
Tom Kalsås (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Ved høstens valg var det et klart flertall for en ny retning og en ny kurs for Norge, som prioriterer arbeidsplasser og et trygt og anstendig arbeidsliv istedenfor privatisering og midlertidighet, som stopper sentralisering og legger til rette for at folk skal kunne bo og arbeide i hele landet, og med tydelige og kraftige grep for å kutte klimagassutslippene. Dette arbeidet er allerede i gang, og på alle disse områdene vil transport- og kommunikasjonskomiteen ha en viktig rolle. Regjeringen starter arbeidet med å stoppe høyreregjeringens deregulering av drosjemarkedet, som allerede er i ferd med å ødelegge arbeidsmarkedet for en stor yrkesgruppe med drosjesjåfører. Vi vil sørge for en drosjepolitikk som gir et godt tilbud til publikum, med forutsigbare priser, som gir sjåførene trygge arbeidsplasser og en lønn å leve av, og som sikrer transporttilbudet for syke, eldre og bevegelseshemmede i hele landet. I tillegg trenger vi en aktiv politikk for å bedre lønns- og arbeidsforholdene til yrkessjåfører. Regjeringen vil derfor ta initiativ til en handlingsplan mot sosial dumping innen transportbransjen, en stor og viktig bransje for 100 000 arbeidsplasser over hele Norge. Skal folk kunne bo og arbeide i hele landet, må vi sørge for at både arbeidsfolk og elever kommer seg trygt fram og tilbake til arbeid og skole. Da trenger vi mer penger til rassikring og mer penger til utbedring av fylkesveiene våre. Derfor prioriterer vi 130 mill. kr ekstra til rassikring, som gjør at vi bl.a. kan komme i gang med utbedringen av den svært rasutsatte strekningen i Rødsliane på rv. 13 i Suldal, og vi prioriterer flere hundre millioner ekstra til fylkeskommunene. Dette ser vi allerede resultatene av, bl.a. i Troms, som bruker av de økte bevilgningene til en betydelig satsing på utbedring av fylkesveier. Den nye regjeringen sier tydelig nei til konkurranseutsetting, oppsplitting og privatisering av jernbanen og har allerede avlyst konkurransen om togtilbudet på Østlandet samt stoppet konkurranseutsettingen av drift og vedlikehold av jernbanen. Vi vil føre en offensiv jernbanepolitikk for framtiden som legger til rette for at jernbanen kan ta en større andel av både persontrafikk og godstrafikk. Flere personer og gods over på bane vil gi reduserte klimagassutslipp. Vi vil stoppe høyreregjeringens foreslåtte kutt i tilskuddet til godsoverføring fra vei til bane, og vi bevilger 114 mill. kr ekstra slik at utbedringen av E16 og Bergensbanen mellom Arna og Stanghelle kan planlegges videre som et felles prosjekt for både vei og bane, og ikke bare planlegging av vei, slik som høyreregjeringen hadde foreslått.
Tom Kalsås (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Det var med interesse jeg hørte innlegget til Høyres Trond Helleland, som viste til flertallsmerknadene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV og påsto at vi stort sett skrev om reversering og om å gå tilbake og sette på vent. Jeg gjorde et lite søk i innstillingen fra transport- og kommunikasjonskomiteen og gjorde noen interessante funn. For det første: Begrepene å gå tilbake eller sette på vent er ikke brukt av noen i innstillingen. Men enda mer interessant var resultatene da jeg søkte på reversere og reversering. De begrepene står til sammen fem ganger i innstillingen, og gjett hvem som har brukt disse begrepene flest ganger. Jo, det er Høyre, som tre ganger skriver om reversering, to av dem sammen med Fremskrittspartiet. SV har brukt det én gang, og kun én gang har Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV brukt begrepet, og da handlet det om reversering av usosiale kutt i sosiale velferdsgoder, en setning som jeg tenker står seg veldig godt. Så påstanden fra representanten Helleland er feil, og nok en gang ser vi et Høyre som er mest opptatt av politisk spinn. Så til representanten Eskeland, også hun fra Høyre: Hun påstår at det ikke er satt av en eneste krone til elektrifisering av hurtigbåter og tilhørende infrastruktur. Jeg vet at fjorden fra Stord av og til kan oppleves ganske dyp ned til Rogaland, men så dyp kan den ikke være at representanten ikke har fått med seg Miljødirektoratets nylige tildeling på 53 mill. kr til å dekke økte driftskostnader ved elektrifisering av hurtigbåter i Ryfylke, og Enovas nylige tildeling på til sammen 33 mill. kr til tilhørende ladeinfrastruktur. Her ser vi tydelige satsinger og virkningsfulle grep for å kutte klimautslipp. Men kanskje har taktskiftet fra den nye regjeringen vært så stort at det er vanskelig for Høyre å henge med i svingene? Etter åtte år i regjering eller som støtteparti for regjeringen skulle vi tro at Fremskrittspartiet hadde gjort noe med bompengenivået, men som velgerne har avslørt, ble resultatet det motsatte. Fremskrittspartiets samferdselsministre har slått den ene rekorden etter den andre i innkreving av bompenger. Nå prøver de desperat å skape et inntrykk av at de kan fjerne alle landets bompenger ved å betale bompengeselskapenes gjeld. Men bompengene forsvinner ikke uten at en samtidig fullfinansierer de framtidige prosjektene som stortingsflertallet har vedtatt skal ha bompenger. Så her må enten Fremskrittspartiet få på plass pengene for fullfinansiering, eller så må de utsette noen av de gryteklare prosjektene som ligger der.
Tom Kalsås (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Representanten Stordalen henviser til at Nye Veier er bedre på lærlinger enn staten, og da er det på sin plass å vise til at Nye Veier er et heleid statlig selskap. Så det å si at de er bedre enn staten, blir vel kanskje en litt rar formulering. Så vil jeg bare minne om at i det budsjettet vi her vedtar, viderefører vi bevilgningene til Nye Veier, akkurat som det var foreslått fra den tidligere regjeringen. I tillegg til det har vi også et vedtak i dag som sørger for at Nye Veier nå også får ansvaret for en jernbaneutbygging, så jeg tror ikke representanten Stordalen trenger å være redd for Nye Veier. Og så kommer en ikke unna at Go-Ahead, som nå kjører på Sørlandsbanen, er et britisk privat selskap.
Geir Inge Lien (Senterpartiet), 2021-12-20:
Vi ser no at drosjenæringa dei siste åra har vorte utsett for ei sterk liberalisering i form av sterk konkurranseutsetjing. Anbod på det som før gav levelege tilbod, noko å leve for, er no så godt som vekk i mange delar av landet vårt. Endringa i yrkestransportlova gjer at vi no ser at helseføretaka med sine anbod kva gjeld pasienttransport, pressar drosjenæringa. Det har vore frislepp på det meste som var regulert i næringa før, og skulekøyring er no vekk. Vi ser òg at i ein by som Steinkjer vil det denne jula omtrent ikkje vere mogleg å få lov til å leige drosje på kvelden og natta. I avisa Steinkjer-Avisa kan ein lese at det vil verte sterkt reduserte tilbod. Det er mogleg å få taxi på dagtid tredje til sjette juledag og nyttårsaftan. Elles vil dette tilbodet verte sterkt redusert. Er representanten Halleland fornøgd med det tilbodet?
Geir Inge Lien (Senterpartiet), 2021-12-20:
Å byggje på det beste ved landet vårt – sterke fellesskap, høg tillit og små forskjellar – er ein avgjerande faktor for at vi som nasjon og folk skal vere med på å løfte og utvikle dette landet vidare. Eg er glad for at vi får vere med på å skape ein ny kurs. Når det gjeld transportnæringa, som eg har ansvar for – ei viktig næring – har eg lyst til å sjå på drosjenæringa spesielt. Dei tidlegare regjeringspartia og Framstegspartiet har etter mitt syn gjennomført eit uansvarleg frislepp når det gjeld drosjeløyve. Dei har gjennomført ei deregulering av drosjemarknaden som no er i ferd med å øydeleggje arbeidsmarknaden for ei stor yrkesgruppe, som drosjesjåførane utgjer. Drosjenæringa treng føreseielegheit for sikker inntekt, moglegheit til å sikre seg ein framtidig god pensjon, og dei må ha gode trygdeordningar. Det er vår kurs for dette vi ønskjer å stake ut, og det hastar. Eg konstaterer at høgresida vil gje eit dårlegare tilbod til publikum: uføreseielege prisar, utrygge arbeidsplassar, dårlegare lønsemd i næringa, lågare og uføreseielege skatteinntekter til samfunnet og eit dårlegare transporttilbod for sjuke, eldre og bevegelseshemma i vårt langstrekte land. Vi tvingar no drosjenæringa til å konkurrere mot privatbilistar med mobilapp. Dette vil Senterpartiet snu. Regjeringa og vi vil stoppe dette frisleppet i drosjenæringa. Det skal vi gjere i god dialog med næringa sjølv. Eg meiner vi må ta grep som verkar. Eksempel på det er å innføre bankgarantiar, utdanningskrav som før, køyreplikt, taksameterkrav, tilknyting til sentral og god kontroll av bilane. Dette er ting som fungerer og kan fungere. Eg har lyst til å vise til ein samtale eg hadde tidlegare i dag med ein drosjesentral i Steinkjer, om dei konsekvensane som dette gjev. Dette er ein stor by – eller middels stor by – med mange innbyggjarar som no vert ståande utan tilbod i store delar av jula. Vi må ta næringa på alvor. Vi må ta innbyggjarane på alvor. Dette er ei viktig næring. No er det på tide at vi snur det og skapar ein ny kurs.
Geir Inge Lien (Senterpartiet), 2021-12-20:
Regjeringa hadde få veker på seg for å endre forslaget til statsbudsjett frå den førre regjeringa. Det har vore jobba godt. Dette innlegget ber preg av litt salt vatn, det er litt innanfor det maritime. Eit av grepa som ligg i Hurdalsplattforma, er å senke ferjeprisane med 50 pst. i løpet av denne perioden. Starten er god. Vi har med dette statsbudsjettet redusert ferjetakstane med 30 pst. frå nyttår. Vi skal halvere ferjeprisane sett i forhold til 1. januar 2021, og strekningar med under 100 000 passasjerar skal verta gratis. Det er utruleg flott – der det ikkje er eit anna alternativ. Det er òg einigheit om at fylkeskommunane skal kompenserast for meirkostnaden knytt til anboda for fylkeskommunale ferjer og båttrafikk. Så langt det lèt seg gjere, skal dette baserast på nullutsleppsteknologi. Vi er godt i gang med å følgje opp Hurdalsplattforma og sikre utvikling, vekst og auka verdiskaping langs heile kysten. Ferjene spelar ei avgjerande rolle i logistikk av varer og eksportretta næringsliv langs heile kysten vår. Då vil grepa til regjeringa for eit godt og rimeleg ferjetilbod føre godt med seg. Eit anna område som er viktig, er farleier, moloar og hamner. Det er viktig for verdiskapinga og busetjing langs heile kysten. Difor er dette, eitt av satsingsområda som denne regjeringa no ønskjer å ta føre seg, på god veg. Det å sikre å få meir gods frå veg til sjø, det å sikre vidare utvikling av hamner i fiskeriavhengige kystsamfunn, er utruleg viktig. Vi vil gjere fiskerihamnene til eit statleg ansvar igjen. Når det gjeld dei fylkeskommunane som i dag har fått overført ansvaret for fiskerihamnene, skal ansvaret tilbakeførast til staten, men då sjølvsagt i ein god dialog med dei fylkeskommunane det vedkjem. Vi ser – berre i mitt eige heimfylke – at det er store vedlikehaldsetterslep på både moloar og hamner som ikkje fylkeskommunar og kommunar greier å ta seg av. Denne regjeringa vil satse på hamner, farleier og ferjer slik at kysten no kan verta høyrd på ein god måte. Og vi vil stå for ei god og viktig utvikling langs heile norskekysten.
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-20:
På debatten hittil høres det nærmest ut som at det vil være en nasjonal tragedie om vi ikke bruker alle samferdselsmidlene våre på å bygge nye firefelts motorveier parallelt med de veiene som allerede finnes, på bekostning av kulturverdier, på bekostning av naturverdier og veldig mange andre faktorer. Jeg ønsker å utfordre representanten: Hva er SVs syn på den samfunnsøkonomiske nytten av å prioritere vedlikehold og oppgradering av eksisterende veier framfor å bygge nye firefelts motorveier parallelt med de veiene vi allerede har?
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-20:
Jeg vil starte med å anerkjenne Venstre og representantens rolle i å starte den gode elbilpolitikken som vi har i landet, og takke for komplimentet for kollektivsatsingen i de store byene, som Miljøpartiet De Grønne tross alt har vært med på å styre deler av lokalt. Jeg deler representantens bekymring for kollektivtransportens situasjon og vil gjerne utfordre representanten: Dersom Venstre hadde fullt grep om denne situasjonen og kunne styre politikken på dette området, hvilke grep mener representanten det hadde vært viktig å ta nå?
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-20:
Jeg takker for spørsmålet. Den reformen representanten Nils Kristen Sandtrøen viser til, har vist seg å ha mange uheldige konsekvenser, bl.a. når det gjelder deler av distriktene, hvor man risikerer å få et betydelig dårligere, eller i noen tilfeller ikke-eksisterende tilbud, avhengig av hvilken tid på døgnet det er, eller hvor man befinner seg. Tanken med liberaliseringen var nok å sørge for et bedre tilbud mange steder, men som representanten antyder, vil nok dette slå betydelig bedre ut i veldig sentrale områder, hvor det vil bli konkurranse om disse løyvene. Vi mener at det som i stor grad vil være en reversering av denne reformen, antageligvis vil være det aller lureste tiltaket. Vi var imot denne reformen da den kom og håper at den sittende regjeringen vil jobbe på for å komme tilbake til en situasjon hvor man i stor grad tar vare på en del av den ordningen man hadde tidligere.
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-20:
Det å kaste gode penger etter dårlige er generelt en lite heldig strategi. At det har vært planlagt et lite hensiktsmessig prosjekt som det har vært advart mot i veldig mange år, spesielt på grunn av den ødeleggende effekten det vil kunne ha på våtmarksområder, er ikke nødvendigvis et bærende argument i seg selv for å fortsette med den utbyggingen videre. Selvfølgelig koster det alltid tid og penger å rette opp i feil som er gjort. Det mener vi at vi som politikere er nødt til å stå for, men vi mener at dersom man så fort som mulig kommer i gang med planlegging av en bedre løsning, vil man kunne få en ringeriksbane som står seg også i framtiden, uten for mye tap av planleggingstid.
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-20:
Vi ønsker tvert imot å styrke og gjøre prosjektet med Bergensbanen bedre – det er det som er hele vårt argument: at en løsning om Nittedal faktisk vil fungere bedre, både når man ser på godsavviklingen og spesielt når man ser på naturverdiene. Det er en del av disse faginstansene som Helleland dessverre ikke tar opp, både de som har å gjøre med utredning av godstransporten, og de mange faginstansene som har ropt varsku om naturødeleggelsene ved den traseen som mange av partiene ser ut til å støtte i dag. Som Helleland viser, er det på ingen måte Miljøpartiet De Grønne som har stått bak de aller fleste av forsinkelsene for denne banen – det er det andre partier som må ta æren for. Vi ønsker at dersom man skal gjøre om på dette prosjektet, burde det i det minste gjøres om på en mer miljøvennlig måte.
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-20:
Jeg takker for spørsmålet og utfordringen. Nå viser det seg at det jo i stor grad er veiprosjekter som bygger ned det meste av naturen. Man trenger typisk en mye bredere vei – særlig for dem som ønsker disse firefeltsmotorveiene – enn det man tilsvarende trenger å bygge ned av natur når man skal bygge en noe smalere jernbanestrekning, spesielt dersom man tar i bruk ny teknologi og nye løsninger. Så vil jeg legge til at det er en grunn til at vi er ganske entusiastiske for jernbanen i Miljøpartiet De Grønne. Personlig er jeg ikke opprinnelig politiker, jeg er opprinnelig fysiker. Fysikkens lover kan man faktisk ikke forhandle seg bort fra, og der er det noe som heter rullefriksjon. Uansett hvor teknisk avansert en lastebil blir, er det fortsatt på et tidspunkt gummi som møter asfalt, og der er det betydelig større friksjon – og dermed betydelig større energitap – enn man noen gang vil få når metall møter metall på en jernbaneskinne. Det er vi nødt til å forholde oss til, og inntil videre er det derfor et betydelig energisparingspotensial i å benytte jernbanen.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-12-20:
Det har vært en gigantisk suksesshistorie, det som har skjedd med å samle det mylderet som var av selskaper på Fremskrittspartiet og Høyres vakt i Oslo, til et mer integrert selskap – vekk fra Kollektivtransportproduksjon AS og til Sporveien. Det skal Venstre ha noe av æren for – og ikke minst fagforeningen som presset på. Nå er det en suksesshistorie. Vi har bl.a. den mest effektive T-banen i hele Europa, og trikken er også i verdensklasse. Så det er egentlig en historie om at vi har gått vekk fra Fremskrittsparti-organisering og over til en mer enhetlig og felles organisering av trikk og T-bane i Oslo. Det tragiske er at feilene som Fremskrittspartiet gjennomførte i Oslo, nå blir gjennomført på nasjonalt nivå, på jernbanen – oppsplitting, privatisering, oppstykking av ansvaret. Det er feil vei å gå. Det er å kjøre toget baklengs inn i framtiden, og det er en dårlig idé.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-12-20:
Rødt er for samarbeid. Så er vi mot overstyring fra EU og mot å avgi suverenitet og ikke minst selvråderett til en union vi ikke engang er medlem av. Vi er mot jernbanepakken fordi vi ser at formålet med den er å gjennomføre Fremskrittspartiets politikk på dette feltet. Uansett hvilket flertall man får i et stortingsvalg, skal Fremskrittspartiets politikk om oppsplitting og privatisering av persontogtransporten gjennomføres – uansett hva befolkningen sier ja eller nei til i et valg. Det er udemokratisk at vi får enveiskjøring uansett valgresultat. Det er udemokratisk, men det er også dumt. Dette er gjennomført i Storbritannia og i Sverige. De har splittet opp, lagd et mylder av selskaper. Det er ansvarspulverisering, dårligere tilbud for passasjerene – feil oppskrift for å få en bedre jernbane for framtiden.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-12-20:
Noen ting var bedre før. Nå har jeg rundet 40. Da jeg ble født, var det visstnok mulig å ta nattog til København, men så har man underfinansiert jernbanen over mange år. Skiftende stortingsflertall har prioritert opp motorveier, gigantiske motorveier inn til storbyene framfor å satse skikkelig på toget. Fly har også tatt over veldig mye av transporten. Men hvis det er vilje, er det fullt mulig både å sørge for at vi har et godt tilbud på tvers av landegrensene – man må ikke ha EU for å få til det, det kan man fint få til uten EU – og også satse på å ruste opp jernbanen innenlands for å bli mer konkurransedyktig mot både veitransport og også flytransport. Det vi ikke ønsker, er masse fordyrende mellomledd, altså byråkrati, en jungel av ulike selskaper, det vi har sett med trikk og buss og T-bane i Oslo før det ble ryddet opp. Det som skjedde både i Sverige og i England, er oppskriften på å få mer kaos og også dårligere vilkår for de ansatte innenfor disse viktige transportnæringene.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-12-20:
Over veldig mange år, mange tiår, har skiftende regjeringer og stortingsflertall forsømt jernbanen, så det ville være feil å framheve Norge som et foregangsland i så måte. Mange ser til Sveits, mange ser til Frankrike, til Tyskland, til kontinentale land i Europa som ikke har valgt den veien med privatisering og oppsplitting, fordi jernbanen er et naturlig monopol hvor man kan utnytte alle fordelene med å ha materiell innenfor én organisasjon. Man har helheten, og man har også stordriftsfordelene hvis man har det samlet. Har man det splittet opp, kan jo ikke de som får anbudet på én strekning, låne av en annen aktør hvis de mangler materiell. Det vil være konkurransevridende. Man får altså konkurranse mellom aktører framfor samarbeid for å drive jernbanen framover. Det ligger skinner rundt i landet vårt, og det er ineffektivt å splitte opp driften av skinnene på 14 ulike selskaper. Vi trenger helhet, men også styrking budsjettmessig. Det er veien for å styrke jernbanen, mener vi.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Det ligger et oppdrag fra budsjettenigheten i Stortinget som jeg tolker som et utredningsoppdrag for regjeringen. Vi vil gå i gang med å se gjennom disse prosjektene og se hvordan vi kan oppfylle det som er bestillingen. Men noen konkret avlysning av motorveiprosjekter får ikke representanten fra undertegnede her og nå.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Nei, tvert imot, denne regjeringen har en veldig offensiv samferdselspolitikk, og det skal vi ha på mange områder. Det vi har gått til valg på og skal gjennomføre, er en progressiv samferdselspolitikk. Det at representanten mener det er reversering, kommer an på hvor en står i utgangspunktet, hva man mener er framtid, og hva man mener er fortid. Vi mener at vi legger til rette for en framtidsrettet samferdselspolitikk for Norge.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Disse 12,5 mrd. kr er en teoretisk beregning av hva man kunne spare gitt at disse kontraktene ble oppfylt slik de ble inngått. Nå vet vi alle sammen at verden ser helt annerledes ut, så det vil vi aldri få noe klart og tydelig svar på. Det forutsetter også et annet element, og det er at direktetildeling ikke på noe som helst vis kunne gitt forbedringer i togtilbudet med flere avganger. Det kan man ikke være sikker på. Det er altså fullt mulig, etter min mening, å utvikle jernbanetilbudet i Norge ved å bygge på de offentlige jernbaneselskapene vi har, og i en sånn tilnærming til politikken skal vi selvfølgelig sørge for å få mest mulig ut av pengene. Det skylder vi hele samfunnet.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Det må bygge på en misoppfatning at det ikke skal gjøres noen endringer i sektoren. Representanten er nok godt kjent med – og han var selv inne på det – hva som er kjernen i å utvikle et bedre jernbanetilbud i Norge. Det handler om å utvikle infrastrukturen. Heldigvis skjer det veldig mye bra på det området, noe stort sett alle partier er enige om. Noen har større ambisjoner, men her mener jeg vi alle sammen må sørge for å få utviklet kapasiteten i jernbanetilbudet. Det er det som vil føre til at vi får et bedre tilbud til brukerne.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Nå ligger det jo inne en offensiv satsing på jernbane og vei i det budsjettet som foreligger, og det gjør det også i Nasjonal transportplan, som det i stor grad er enighet om. Det jeg har lyst til å si, er at Norge er slik sammensatt at man ikke kan si at man bare skal gjøre det ene eller det andre. Norge er et mangfoldig land, og jernbanen er ikke et reelt alternativ alle steder. Derfor vil det også med denne regjeringen selvfølgelig være sånn at vi bygger ut veier i dette landet, for det handler om å få folk og varer fram. Så har vi fått et oppdrag fra Stortinget som vi skal se på. Det er å gå gjennom veiprosjektene våre og se om det er mulig å gjøre det på en rimeligere og mer effektiv måte, og sånn sett at vi oppnår klimamålene vi har satt oss.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Denne regjeringen har ambisjoner om å ha et godt kollektivtilbud, at vi skal ta veksten i transportbehovet i byene med kollektiv, gange og sykkel, og at vi skal oppnå nullvekstmålene, og vi skal selvfølgelig sørge for at vi fører en politikk som gjør at vi klarer å nå de målene. Kollektivtransporten, togtransporten og luftfarten er nå i en vanskelig situasjon fordi etterspørselen er redusert, og vi har sagt at vi skal gå inn og avhjelpe det i den situasjonen vi er i nå. Så er det noen utfordringer, som vi kanskje kan kalle en ny normal. Det handler bl.a. om hjemmekontorbruk, som vi ser økte effekter av, og som selvfølgelig også vil bidra til redusert transportbehov. Det er klima- og miljøvennlig. I den grad det påvirker den nye normalen, skal vi selvfølgelig ikke kjøre tomme tog og busser. Men vi er nødt til å finne et nytt normalt nivå som sørger for at vi kan få gode kollektivtilbud til befolkningen i hele landet.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Regjeringen er godt i gang med å oppfylle Hurdalsplattformens mål om å føre en offensiv jernbanepolitikk for framtiden. Vi har allerede sørget for å avlyse den videre konkurranseutsettingen av persontogtilbudet, og vi har stoppet konkurranseutsettingen på drift og vedlikeholdsoppgaver, der det var lagt opp til en fragmentert drift av disse oppgavene – til ikke mindre enn ti ulike konkurransepakker. Vi viser med dette handlekraft for å gi folk og næringsliv i hele landet en bedre jernbane. Jernbanepolitikken til denne regjeringen følger av Hurdalsplattformen. De fleste beslutningene om utvikling i jernbanesektoren og utforming av togtilbudet er det vi selv som styrer, basert på vår egen politikk. Da denne regjeringen tiltrådte, hadde allerede EUs fjerde jernbanepakke blitt tatt inn i EØS-avtalen. Vi må forholde oss til denne situasjonen, selv om vi helst skulle sett at det var annerledes. EØS-avtalen skal ligge til grunn for Norges forhold til Europa, men vi vil ta i bruk handlingsrommet i EØS-avtalen for å sikre nasjonal kontroll på viktige områder. Jernbanen er et av disse områdene, som er spesifikt nevnt. Vi vet at det ligger et handlingsrom innenfor EU/EØS-regelverket. Dette handlingsrommet må utnyttes for at vi skal kunne gjennomføre vår politikk. Det gjelder spesielt muligheten til å stanse privatiseringen, og vi har allerede påbegynt vår dialog med EU-siden om Hurdalsplattformens intensjoner. Det er en positiv og konstruktiv dialog med kommisjonen med sikte på å klarlegge nærmere hvordan dette regelverket kan anvendes for å oppnå våre politiske mål og ivareta norske interesser. Det er også flere EU-stater som tildeler persontogkontrakter på samme måte som oss, så vi er ikke alene om denne politikken. Som jeg har vært inne på, har vi etter regjeringsskiftet ikke nølt med å gjennomføre ny politikk. Vi har heller ikke nølt med å vise våre EU/EØS-partnere at vi ikke vil la være å utfordre regelverket hvis vi mener det er behov for det. Etter mitt syn er denne framgangsmåten helt i tråd med Hurdalsplattformen. Avslutningsvis vil jeg få lov til å presisere at vi har god kontroll på utformingen av norsk jernbanepolitikk innenfor rammen av EØS-medlemskapet. Flertallet på Stortinget kan fortsatt bestemme hvordan vi skal organisere jernbanesektoren, hvordan vi skal få til et best mulig togtilbud, hvor mye penger som skal bevilges til jernbaneformål, og hvordan disse pengene skal brukes.
Olve Grotle (Høyre), 2021-12-20:
Den 18. februar 1982 skjedde ei av dei største rasulykkene vi har hatt på norske vegar. På veg til ein konsert i Florø mista tre av bandmedlemene og ein teknikar i New Jordal Swingers livet. Ei steinblokk på sju tonn trefte og knuste turnébussen ved Helgåsberget på rv. 5 mellom Florø og Førde. Dessverre var ikkje denne tragiske ulykka ei enkeltståande hending på ein elles trygg veg – tvert om. Strekninga Erdal–Naustdal er ei svært skredutsett og farleg strekning. Det har vore mange hendingar og ulykker opp gjennom åra, og mange vil seie at det berre er flaks at ikkje fleire liv har gått tapt. Ja, til og med i førre veke måtte vegen stengje på grunn av ras. Dagleg køyrer det 4 500 bilar på strekninga – mange av dei pendlarar mellom dei to byane i Sunnfjord. Det å køyre på ei skredutsett og farleg strekning over tid gjer noko med oss. Difor er det fleire – særleg pendlarar og yrkessjåførar – som har gjeve uttrykk for at den daglege køyringa har blitt ei psykisk påkjenning. Særleg gjeld dette på dagar med mykje nedbør, då ein rett og slett kan sjå vatnet fosse ned fjellsida og ut i vegbana. Naturleg nok fører dette til at fleire vegrar seg for å ta køyreturen. Slik sett har strekninga difor òg utvikla seg til å bli ein slags barriere mellom Florø og Førde. Det har vi alle tapt på. Det var difor stor glede i regionen i sommar då ny NTP blei behandla av Stortinget, for etter 40 år med diskusjonar, ønske og planar blir det no ei løysing. I ny NTP er det sett av over 2 mrd. kr til tunnel mellom Erdal og Naustdal, og ca. 500 millionar av desse kjem i første periode av planen. Når det gjeld sjølve prosjektet, held Statens vegvesen no på med planleggingsarbeidet, der m.a. traséen til den nye tunnelen skal fastsetjast. Men gleda over innhaldet i NTP er no snudd til fortviling, for i førre veke melde avisa Firda at planarbeidet med den nye trafikksikre vegen mellom Florø og Førde har stoppa heilt opp. Dette er fordi det har oppstått det avisa kallar ein intern «skrivefeil» mellom samferdselsetatane knytt til kostnadane til prosjektet. Saka ligg dermed no i ein skuff i Samferdselsdepartementet, utan at nokon veit når ho blir teken opp igjen. Det er ikkje akseptabelt at det livsviktige arbeidet med å utbetre den farlege og rasutsette vegen mellom Florø og Førde har stoppa opp. Statsråden må difor snarast ordne med at arbeidet blir sett i gang att. Ny tunnel må kome som fastsett i NTP, og trafikantane må få sleppe å reise med hjartet i halsen.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-12-20:
Regjeringa er oppteken av å ta heile landet i bruk. Det ligg òg til grunn for budsjettet ein behandlar i dag. Eg har lyst til å retta fokuset inn mot eit konkret prosjekt. Det er eit av dei få konkrete prosjekta som er nemnde i budsjettet, nemleg rassikring på rv. 13 Rødsliane i Suldal kommune. Det er ei oppstartsløyving på 65 mill. kr til eit prosjekt med ein anslått kostnad på rundt 890 mill. kr. Det er eit prosjekt det er bruk for. Det går ras der jamleg. Det går ras når det ikkje skal gå ras, når verforholda er gode. Folk er redde. Dette er ein skuleveg. Det har vore jobba lenge med å få dette på plass, og det er difor svært gledeleg at dette kom på plass i budsjettavtalen med SV. I etterkant har det oppstått ein diskusjon om kven som har æra for at dette gjekk seg til sånn det til slutt vart. For meg minner det litt om at brikkene i eit puslespel diskuterer kven av dei som er viktigast. Her er det mange som har gjort ein jobb over tid: NAF har vore ivrige, kommunane ved ordførarane i regionen – stort sett frå Senterpartiet, og det er me glade for – fylkespolitikarar, næringsliv, stortingspolitikarar. Det har vore eit langvarig press på å setja dette i fokus. Pressen har òg følgt opp. Det har vore viktig for å få prosjektet på plass. Men over til den aller viktigaste grunnen, og då er spørsmålet: Måtte dette skje? Nei, hadde det ikkje vorte eit nytt fleirtal i Noreg, hadde ikkje dette skjedd. Me trengte ei regjering som ser dei som bur ytst, og i dette tilfellet dei som bur inst, for å få på plass ein sånn type prosjekt. Hadde Framstegspartiet, Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre styrt, hadde befolkninga i Suldal måtta venta i årevis før dette prosjektet kom. Det var det politiske skiftet som var avgjerande for at ein fekk realisert prosjektet. Det viser historia om rv. 13 gjennom Ryfylke. Førre gang det var raud-grøn regjering, fekk ein på plass Svotunnelen – eit viktig vegprosjekt. No får ein på plass rassikringa på Rødsliane. Fekk ikkje førre regjering på plass nokon ting? Jo, dei fekk på plass nye ferjer over Jøsenfjorden, som går sjeldnare og bruker lengre tid på å kryssa fjorden. Det var arven etter dei. Det var veljarane som sikra at rv. 13 Rødsliane kom på plass, og det skal me vera svært glade for.
Odd Harald Hovland (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Det er nok slik at det meste av trafikken også i framtida vil gå på vegnettet. Me skal i dag behandle ein revisjon av ein bompengepakke som vert kalla Bømlopakken. Den opphavlege Bømlopakken vart vedteken i Stortinget i 2009. I tråd med dei lokalpolitiske vedtaka legg Samferdselsdepartementet fram eit forslag om revidert finansieringsopplegg. God og framtidsretta infrastruktur og ikkje minst gode vegar er viktig for utvikling av lokalsamfunna våre. Betre vegar gjev auka nytte i form av reduserte kostnader for vegbrukarane, som følgje av betre framkome. Høgare vegstandardar med meir gunstige stigningsforhold og betre kurvatur gjev òg ein god klimamessig effekt. Det er viktig at satsing på infrastruktur bidreg til lokale og regionale arbeidsplassar. Bømlopakken har så langt bidrege til ein vesentleg betre vegstandard, med betre framkome og redusert reisetid. Det har vore viktig for ein kommune med stor eksportretta aktivitet innan maritim industri, havbruk, både produksjon og foredling, og ikkje minst tradisjonelt fiskeri. Det skal no byggjast ut ei større fiskerihamn heilt sør på Bømlo, og denne revisjonen av bompengepakken vert viktig for å få realisert ein samanhengande god vegstandard til den delen av kommunen. Ein annan viktig dimensjon i vegbygging er trafikksikkerheit. Regjeringa er i Hurdalsplattforma tydeleg på at ein fortset arbeidet med ein nullvisjon, med mål om at det ikkje skal førekome ulykker med drepne og hardt skadde i vegtrafikken. For Bømlo kommune har Bømlopakken vore viktig i arbeidet med nullvisjonen. Kommunen fekk status som trafikksikker kommune i 2017. Det er ei kvalifisering som ikkje berre handlar om vegbygging, men òg om planmessig og systematisk arbeid på fleire område og nivå for å oppnå høgare trafikksikkerheit. Kommunen har fokusert betydeleg på dette arbeidet, og i år vart kommunen kåra til Årets trafikksikkerhetskommune – den tiande prisen som er delt ut. Bompengeprosjektet har bokstaveleg talt sin pris – òg i kroner for innbyggjarane. Det har likevel vore relativt stor lokalpolitisk oppslutning om denne bompengepakken. Det handlar nok om at kommunen har gått frå å vere ein kommune med gjennomgåande låg vegstandard til å få gjennomgåande høg vegstandard. Men i forbindelse med revisjonen har det vore ein debatt om innkrevjingsordninga med bomstasjon på kommunegrensa. Det er ei vidareføring av dagens ordning. Difor er det eit viktig poeng at regjeringa i budsjettet sitt aukar pendlarfrådraget betydeleg. Det vil redusere belastninga for den gruppa. Summert opp: Denne bompengepakken har betydelege positive effektar på mange område: betre framkome, auka trafikksikkerheit, fleire arbeidsplassar – rett og slett meir verdiskaping. Difor er det bra at eit fleirtal i komiteen går inn for det reviderte finansieringsopplegget. Avslutningsvis: Representanten Eskeland sa at ein burde sjå til Bømlo. Som tidlegare ordførar i Bømlo er eg heilt einig.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2021-12-20:
Ein kan starta med å gratulera tidlegare ordførar i Bømlo og dagens ordførar, Sammy Olsen, med at dei no har fått til Bømlo-pakka. Det er veldig bra. Eg er heilt einig i at dei har fått til mykje der nede. Men eg vil snakka litt om jernbane. Det er mykje snakk om at me skal få ein meir miljøvenleg trafikk, og er det noko som verkeleg kan vera med og gjera noko for utviklinga i jernbanetrafikken, er det å få fart på Bergensbanen. No må me slutta å planleggja, no må me til med å byggja. Det gjeld både Ringeriksbanen og K5. Det er heilt avgjerande for å gjera Bergensbanen til eit reelt alternativ til fly. Eg er glad for at me no har fått på plass nok midlar til å planleggja K5 som eit samla prosjekt, og ikkje minst at ein er tydeleg på at ein vil planleggja heilt fram til Voss. Når ein høyrer på den førre regjeringa, høyrest det ut som ein har bygd utroleg mykje nye vegar og har sett i gang mange prosjekt. Det gjeld i alle fall ikkje for Hordaland, der det faktisk ikkje er kome i gang eit einaste nytt prosjekt i dei åtte åra den regjeringa har styrt. Det er ikkje nok berre å planleggja, no må ein byggja. For denne regjeringa er det heilt avgjerande at me vel liv og helse fyrst. Dei verste vegane mange plassar no er fylkesvegane. Det er fylkesvegar som har store utfordringar med ras. Ein kan ta eit døme som fylkesvegen langs Tokagjelet i Hardanger der det er fare for at det rasar både ovanfrå og under vegen. Då må ein faktisk prioritera midlar til slike ting. Eg må seia eg reagerer litt når Høgre prøver å laga eit problem av at me reduserer ferjetakstane, fordi me ikkje klarer å få det til for hurtigbåtane. Eg er heilt einig, ein bør få redusert takstane på hurtigbåtane òg, men det vert ikkje verre å betala for hurtigbåten fordi ferjene vert billigare. Ein får sjå det som eit skritt på vegen til å ta det vidare, og det betyr faktisk ganske mykje for mange område. Eg har lyst til å seia litt om drosjenæringa. Dei seier at dei måtte gjera noko. Men det er merkeleg – er det enkelte utfordringar i ei næring, så treng ein jo ikkje riva opp heile grunnlaget. Me ser det bl.a. i området vårt no: Ein har sett ut pasientreiser på anbod slik at pasientane er så utrygge når dei skal ut og reisa, at dei sluttar å bruka pasientreiser. Sjølvsagt vert det litt billigare då, men det er jo ikkje det som folk er tent med, i staden for å kunna sjå dette samla, ha ei lokal drosjenæring som kan betena òg desse pasientane på eit skapleg vis. Det hadde vorte billigare for fellesskapet, og ein hadde hatt ei teneste som verka sju dagar i veka og 24 timar i døgnet.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2021-12-20:
Det er flott å høyra at Høgre er tydelege om Ringeriksbanen, og at dei vil byggja han no. Tenk om dei hadde vore like tydelege på vestsida, på K5-biten, der dei ikkje eingong klarer å finna pengar til å planleggja banedelen i lag med vegbiten. Er det noko som er avgjerande for at Bergensbanen verkeleg skal ha konkurransekraft i forhold til flytrafikken, er det at ein ser heile banen under eitt, og òg for godsdelen, der ein verkeleg kan få opp kapasiteten på gods og vera eit godt alternativ til alle trailerane på dårlege vintervegar på Vestlandet. Så snakkar ein veldig mykje om privatisering og kor mykje ein sparer. Når det gjeld jernbanebiten, har me faktisk riksrevisjonsrapportar som har sett på det, og som har vist at ein ikkje kan visa til innsparingar etter at ein skipa Bane NOR og gjorde andre endringar. Og ikkje nok med det, tidlegare samferdselsminister måtte jo innrømma at dei ikkje eingong har laga planar for korleis dei skal måla om dei har klart å spara inn. Dei har ikkje funne ut om det kan målast, og korleis. Difor har dei vore litt forsiktige med å seia alt ein sparer i denne biten – det vart for mange teoretiske tal, så det er vanskeleg å sjå korleis dei landa. Det trur eg kanskje ein vil sjå på litt sikt her òg. Det var vel omtrent som då ein for fyrste gong privatiserte vegvedlikehaldet. Då var det veldig mykje å spara dei første rundane, men då selskapet begynte å sjå korleis dei skulle klara inntening, minka det fort etter kvart. Det er eg redd vil skje òg på jernbanebiten etter kvart.
Rune Støstad (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
I dag sitter min 15 år gamle sønn på digital hjemmeskole, nok en gang på grunn av koronapandemien. Slik er det også på mange andre skoler i dag. Det er elevene blitt vant til, og både elever og lærere har vist imponerende innsats og en utrolig vilje til å tilpasse seg den situasjonen. Men digital skole på Teams har også vist oss manglene og hullene i infrastrukturen vår. For mange elever rundt omkring i landet har ikke den samme muligheten til å delta på fjernundervisning, fordi de mangler en god internettforbindelse. De som sitter på dårlig nett, vil også få et dårligere utbytte, og det er urettferdig og skaper et digitalt klasseskille. I Gudbrandsdalen, der jeg bor, er det ofte langt mellom husene, og enkelte steder kan det koste opp mot 0,5 mill. kr å få fiber bort til huset. Da er det ikke lønnsomt å bygge ut, og da får man heller ingen kommersielle aktører til å ta den jobben. Her har den forrige regjeringen vært bakpå i mange år og gjort altfor lite. Utbygging av bredbånd har gått for sakte. Derfor har kommuner og fylkeskommuner måttet ta sin del av jobben og delt ansvaret, og slik kan det ikke være – det kan ikke være et kommunalt budsjett som styrer dette, her må staten ta et større ansvar. Vi har nå fått en regjering som har større ambisjoner for Norge. Vi ønsker at det skal kunne være et næringsliv – og at folk kan leve et godt liv – i hele landet. Da må det bygges mer bredbånd, ikke minst i de områdene der det ikke er lønnsomt. Det er viktig for de elevene som i dag sitter på digital hjemmeskole, men det er også viktig for næringslivet, som også er avhengig av godt nett. Vår ambisjon er tydelig, og det kommer tydelig fram i Hurdalsplattformen, der vi slår fast at tilgang til høykapasitets internett skal være en rettighet på lik linje med strøm, og at innen 2025 skal alle husstander ha tilgang til høyhastighetsbredbånd. Jeg er også glad for at vi gjennom budsjettet i dag viser at vi tar dette på alvor, og at vi styrker bredbåndsatsingen med 100 mill. kr. Det handler om å bygge landet for vår tid.
Torbjørn Vereide (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Om du stod på ferja og kika på svelene, hadde du valt smørkrem eller brunost på svela di? Det er eit vanskeleg spørsmål. Men det som kanskje er eit enklare spørsmål, er om ein synest at folk som reiser rundt og pendlar til jobben, til idrettsarrangement eller til andre ting i distrikta, fortener å få rimelege ferjeprisar. For denne regjeringa er svaret på det ganske enkelt: Det gjer dei. Nettopp difor viser vi ambisjonar frå starten av om at det skal bli rimelegare å ferdast langs kysten og langs fjordane våre, for det er nemleg verdiskaping i høgste grad òg der ute – der vi bur, og der vi reiser. Sjølv om svelespørsmålet er vanskeleg, lurar vi litt på kvifor høgresida framleis stretar imot på akkurat det området. Eg har lyst til å peile meg inn på ein annan ting. Nils Kristen Sandtrøen, min kollega i transportkomiteen, refererte til Flåklypa. Det kan av og til kjennest litt som Flåklypa der vi kjem frå, med desse krunglete vegane som minner litt om den etappen som går i sirkel oppover fjellet, ikkje berre fordi vegane er smale og uoversiktlege, men òg fordi det rasar. Ras gjer at det er uføreseieleg for både familiar og næringsliv. Det er uføreseieleg om skulebussen kan kome trygt fram, eller om lasta som ligg på lager, kjem seg ut i riktig tid. Det å satse meir på rassikring er å satse på heile landet. Eg ønskjer å bruke det siste minuttet til å nemne ein ting som står hjartet vårt nær, nemleg at det ikkje berre skal vere trygt, seriøst og rimeleg å reise rundt for oss, men at det òg skal vere det for transportørane våre, som køyrer tungtransporten og sørgjer for at varene kjem seg fram, frå produksjon til butikk eller til andre stadar der vi skal forbruke dei. På vegane våre skal det vere trygge, seriøse og anstendige arbeidsvilkår. Vår regjering kjem til å ta eit knallhardt oppgjer med det som går føre seg av useriøs verksemd, og det skal vi gjere sånn at det merkast. Her i landet skal det vere trygt òg for sjåførane våre.