Kristin Clemet (Høyre), 2004-02-04:
Opplæringsloven med forskrifter regulerer forhold i grunnskolen og i videregående opplæring. Loven inneholder ingen bestemmelser som regulerer hvordan elevene skal kle seg når de er på skolen, men det er bestemmelser om ordensreglement. Slike reglementer skal fastsettes av skoleeierne og skolene selv og skal bl.a. inneholde regler om atferd og om tiltak ved brudd på reglementet. Skaut eller hijab kan både betraktes som et klesplagg og som et religiøst symbol. Det har ikke vært vanlig å regulere noen av delene i norsk skole. Norsk skole stiller ingen bestemte krav til elevene om påkledning. Vi bruker ikke skoleuniformer, men forutsetter at elevenes påkledning er hensiktsmessig og forsvarlig i forhold til læringssituasjonen, dvs. at den ikke må hindre skolene i deres læringsoppdrag og dermed frata elevene deres rett til opplæring, eller utgjøre en helse- og sikkerhetsrisiko for elever og lærere. Departementet har ingen dokumentasjon på at bruk av skaut eller hijab er et slikt problem for opplæringen i skolene i Norge. Dersom problemer med skaut eller andre klesplagg oppstår i enkelte tilfeller, vil jeg anbefale at skolene selv forsøker å løse dette i en dialog med involverte parter og/eller gjennom skolens reglement. Men skaut eller hijab er også et religiøst symbol, som reiser andre og mer prinsipielle spørsmål knyttet til religionsfriheten. I utgangspunktet mener jeg det skal svært meget til for at man skal vurdere å legge restriksjoner på menneskers rett til å utøve egen religion. Slik jeg ser det, foreligger det ikke slike sterke grunner i Norge nå, og jeg har derfor ingen planer om å endre lov- og regelverk, f.eks. for å forby bruk av skaut. Jeg minner i den forbindelse om at den pågående debatten om bruk av skaut i skolen i stor grad er et resultat av en fransk debatt. Den franske skole har imidlertid helt andre tradisjoner og aktuelle problemer enn norsk skole har. Fransk skole er, i likhet med den franske stat, sekulær, og konsekvensen er derfor også at alle religiøse symboler nå eventuelt skal forbys, ikke bare skaut. Etter min vurdering er det også mye som tyder på at Frankrike har langt større problemer med integrering i sine skoler enn Norge har. Den som måtte ønske å forby skaut i norske skoler, bør for øvrig også vurdere hvordan det franske forbudet lar seg implementere i praksis. Jeg er naturligvis klar over at debatten om skaut også inneholder andre fasetter, så som f.eks. likestilling, påtvunget bruk av skaut osv. Dette er et vanskelig område, som for øvrig også har overføringsverdi til våre hjemlige kleskoder, og som jeg synes kommunalministeren har håndtert på en god måte, nettopp ved å appellere til en åpen og nyansert debatt. Dette betyr ikke at et flerkulturelt og flerreligiøst samfunn er uten utfordringer og potensielle problemer. Regjeringen vil legge frem en stortingsmelding som skal omhandle utfordringer knyttet til det flerkulturelle norske samfunnet. Stortingsmeldingen vil legge til grunn at Norge har en sammensatt befolkning med ulik bakgrunn, etnisk opprinnelse, religion, kultur, språk og levemåte, og at dette både er ønskelig og naturlig. Meldingen skal være en verdimelding i den forstand at den skal drøfte konkrete problemstillinger knyttet til majoritet og minoritet og mellom minoriteter på ulike områder som arbeidsliv, bosetting, utdanning, helse mv. I en slik sammenheng vil også bruken av religiøse symboler i skolen kunne være et tema. Skal vi lykkes i å inkludere ulike minoriteter i norsk skole, må vi møte dem med respekt for deres levemåte, tradisjon og religion. Det betyr ikke at vi som utgjør flertallet, trenger å være enig i alle valg de gjør, men at vi respekterer deres rett til å gjøre andre valg enn dem vi ville gjort, også for sine barn. Det kan være grunn til å minne om at det finnes «norske» minoriteter som også velger en livsform og et tilhørende antrekk som ligger langt fra hva flertallet av befolkningen gjør. Vi har f.eks. en levende katolsk klostertradisjon her i landet. Jeg betrakter slik annerledeshet som en berikelse, og anser det for utelukket at vi skulle innføre regler som gjorde det umulig for en nonne, uansett hodeplagg, å arbeide i skolen. Jeg viser også til at Utdannings- og forskningsdepartementet nylig har lagt frem en strategiplan for å styrke prestasjoner, progresjon og rekruttering av minoritetsspråklige i norsk skole, som jeg også henviste til i mitt forrige svar.