Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Velferd er viktig for tryggheten i samfunnet vårt. Sammenhengen mellom reell og følt trygghet, velferd og kriminalitet er kompleks. Men det er på det rene at Regjeringens styrking av felles velferdsordninger og rettferdig omfordeling er et av mange viktige bidrag til å redusere kriminalitet og øke tryggheten for våre innbyggere. Det er en overordnet målsetting for de rød-grønne partiene at politiet i samvirke med andre offentlige og private aktører skal forebygge kriminalitet. Dette gjør vi bl.a. gjennom opprettelsen av godt over 200 politiråd over det ganske land. Det er ingen tvil om at vi gjennom å ha langt større fokus på det forebyggende arbeidet kan spare både samfunnet og enkeltindivider for mye smerte og tap. Jeg er derfor meget glad for det fokus justisministeren har hatt på dette, og vi ser alle at resultatene kommer i de kommunene hvor man har klart å få på plass konkrete og forpliktende avtaler for hvordan dette samarbeidet skal gjennomføres og utvikles. Jeg kan f.eks. nevne resultatene de siste to år til Hedmarks største kommune målt i innbyggertall, Ringsaker. Der er ungdomskriminaliteten halvert. I Kristiansund er voldskriminaliteten redusert med over 30 pst., og det med enkle tiltak. Det samme kan en også nevne fra da den ikke ukjente fagforeningsmannen Arne Johannessen var lensmann i Sogndal. Der hadde de et relativt stort voldsproblem som de ikke klarte å løse med tradisjonelle politimetoder. Løsningen der var bedre belysning av et bestemt offentlig uteareal og innskrenkning av åpningstider for servering. Poenget med å nevne dette er veldig viktig, at vi ikke mister av syne de enkle løsningene for å forebygge kriminalitet, samt at vi påpeker at politiet alene ikke kan ha eierskap til den kriminaliteten som foregår i samfunnet. Når det gjelder politiets situasjon har vi gjentatte ganger diskutert den i denne sal siste år. Vi har i løpet av siste månedene sett at Politiets Fellesforbund har benyttet millioner av kroner på å gjennomføre en massiv påvirkningskampanje som har til hensikt å gi en elendighetsbeskrivelse av norsk politi. Det er legitimt for en fagforening å jobbe for bedre lønn, men jeg må si jeg er meget betenkt over formen denne kampanjen har. Det er ingen tvil om at Politiets Fellesforbunds påvirkningskampanje også skaper en del unødvendig frykt blant mange mennesker, spesielt eldre i befolkningen. Jeg synes det er uheldig at noen av politiets ansatte bidrar til det, når vi alle mener at hovedjobben deres er det motsatte. Det var derfor befriende at fagforeningslederen for den andre store arbeidstakerorganisasjonen i politiet, Politiembetsmennenes Landsforening, var mye mer nyansert om situasjonen i norsk politi på deres landsmøte et par uker tilbake. Det var ikke slik at man på noen måte mente at alt var bra, men man mente at vi er på rett vei, og at det er bedre nå enn før. Jeg har ved flere anledninger i løpet av høsten sagt meg enig med Politiets Fellesforbunds leder om at den bemanningssituasjonen vi nå har i politiet, må vi politikere ta selvkritikk for. Hovedårsaken til at vi nå har et underbemannet politi, er at vi over en periode på 2000-tallet hadde alt for få studenter ved Politihøgskolen. Hovedansvaret mener jeg Stoltenberg I-regjeringen og ikke minst Bondevik II-regjeringen må ta. Hadde Bondevik II-regjeringen hatt samme resultat på utdanning av politifolk etter fire år som det den sittende regjering kommer til å ha, hadde vi altså hatt nesten 700 flere politifolk ute i gata nå. Dette er et betydelig tall. Det er f.eks. det dobbelte antall årsverk av all overtid som er brukt i 2006 i etaten. Vi hadde ikke hatt et politi som systematisk måtte bruke overtid for å fylle opp vaktlistene sine. I dette perspektivet mener jeg Høyres måte å agere på i politidebatten gjennom høsten vitner om stor politisk feighet og uansvarlighet. At de så langt ikke en eneste gang har erkjent at de selv må være med på å bære ansvaret for dagens bemanningssituasjon, gjør at den kritikken de kommer med mot den sittende regjeringen, blir som å sparke inn åpne dører. Vi har tross alt fått på plass en analyse for hvor mange politifolk vi trenger, og vi følger opp denne analysen ved første mulighet. Det er jeg veldig glad for, og på lang sikt er det dette grepet som kommer til å være det viktigste for at vi fortsatt skal ha et kvalitativt godt politi som klarer å følge opp de målsettingene Stortinget forventer at vi skal ha. De rød-grønne partiene øker neste års politibudsjett med 216 mill. kr. Det vil si at vi i løpet av denne perioden har styrket politiet med om lag 800 mill. kr reelt. Vi har også bygd ned soningskøen i løpet av kort tid. Det er ingen tvil om at soningskøene som Bondevik II-regjeringen satt rolig og så på at økte, har generert mer kriminalitet. At domfelte kunne risikere å vente i flere år på å få gjort opp for sine gjerninger, har ført til at mange i fortvilelse fortsatte sine kriminelle handlinger. At soningskøen blir borte, betyr også at vi nå etter hvert kan senke beleggsprosenten i fengslene, slik at vi får frigjort flere varetektsplasser. Dette vil igjen, som flere har påpekt, føre til at politiet slipper å bruke så mye ressurser på transporter av varetektsfanger rundt omkring på leting etter ledig plass. Vi vil også bruke om lag 10 mill. kr neste år på den sentralfinansierte DNA-reformen. Våre forventninger til reformen er at den skal bidra til høyere oppklaringsprosent. At den er sentralfinansiert, vil føre til at det er etterforskningsvurderinger og ikke økonomiske vurderinger som vil avgjøre om politidistriktene bruker den utvidede muligheten. Jeg vil også påpeke at Regjeringens fokus på bedre samarbeid i etaten er viktig. At vi nå får bedre rutiner på samarbeid på tvers av politidistriktene, vil bidra til et mer effektivt politi. At man også utvikler bedre samarbeid utover landets grenser, vil bidra til det samme. Vi ser at kriminaliteten blir mer grenseoverskridende, og da er det viktig at vi også følger opp med forpliktende avtaler og samarbeid med andre lands myndigheter. Regjeringens arbeid med Prüm-avtalen blir et sentralt moment for å få til dette, i tillegg til bl.a. Schengensamarbeidet og de andre samarbeidsforaene som Europol og Interpol. Jeg har opplevd å bli sitert to ganger i dag fra denne talerstolen. Det skal jeg kanskje ta som en ære. Men jeg hadde satt pris på om sitatene var satt i riktig kontekst. Først ble jeg sitert fra Høyres Aspaker om at jeg var positiv til en politistudie. Ja, det er riktig, men det var noen forutsetninger i forkant av det, representanten Aspaker. Det gikk på at det først var viktig å få på plass bemanningsstudiet, altså den bemanningsrapporten som ble lagt fram i sommer, fordi vi i Soria Moria-erklæringen hadde pekt på at vi har et underbemannet politi. Dernest sa jeg også at det var viktig at vi nå fikk gjennomført en driftsanalyse av norsk politi, for å se om den økningen på 25 pst. i ressursene som vi har hatt de siste ti årene, faktisk blir brukt riktig. Da det var gjort, sa jeg at jeg var positiv – eller i hvert fall ikke helt avvisende – til å se om det var behov for en politistudie. Så opplevde jeg også at representanten Solveig Horne siterte meg. Det har jeg litt større problemer med, for det hun siterte, er for det første ikke korrekt, og for det andre er det en rekke forutsetninger ved det spørsmålet som kom i debatten, som du ikke refererte til, og som gjør at mitt svar blir helt feil i den konteksten. Det hadde vært fint, når man først skulle bli sitert, at det i hvert fall ikke ble tatt helt ut av sammenhengen. Jeg vil til slutt få peke på at jeg tror det er rom for et mer effektivt politi. Evaluering av politireformen peker på noen av de mulighetene, og det samme gjør tilsynsrapporten fra Politidirektoratet ved Oslo politidistrikt i 2007. I denne sammenhengen vil jeg også påpeke at svaret fra Ellingsen i replikkvekslingen for en tid tilbake, var noe pussig. Vi vil effektivisere for å frigjøre mer, men vi gjør det samtidig som vi tilfører langt mer ressurser, og ikke det Fremskrittspartiet gjør i forhold til skatteetaten, hvor de kutter i ressursene og fortsatt skal ha mer effektivitet. Jeg mener at det er viktig at vi nå i den viktige dialogen justisministeren har med de forskjellige aktørene i politietaten, ser på alle de muligheter som finnes, som er påpekt i evalueringen av politireformen, som er påpekt gjennom tilsynsrapporten ved Oslo politidistrikt, og som har kommet som gode forslag fra en rekke av de organisasjonene som er tilsluttet politietaten. Jeg håper at partiene på Stortinget bidrar konstruktivt for å løse den anstrengte situasjonen vi faktisk står oppe i, og at vi ikke bidrar til å skape mer utrygghet i befolkningen enn det som strengt tatt er nødvendig.