Solveig Schytz (Venstre), 2021-05-18:
Vi debatterer en rekke representantforslag som omhandler temaer som arbeidslivserfaring, praktiske fag, økt rekruttering til yrkesfag, yrkesfagløft og verdiskaping. De siste årene har vi sett en historisk satsing på yrkesfag. Nå er det flere som søker seg til yrkesfag, flere får læreplass, og flere fullfører med fag- og svennebrev. Det er svært gledelig, men satsingen må fortsette, og regjeringens satsing på yrkesfagene og økt rekruttering til yrkesfagene fortsetter, ikke minst gjennom Meld. St. 21 for 2020–2021 – fullføringsreformen. Viktige pilarer i denne stortingsmeldingen er at det innføres en rett til å fullføre videregående opplæring, rett til å ta et nytt fagbrev og rett til læreplass eller likeverdig tilbud. Fullføringsreformen inneholder tiltak som legger til grunn et nært samarbeid mellom videregående skole, lærebedrift og arbeidslivet. Samarbeid mellom videregående skoler, fagskoler, næringsliv og forskningsmiljøer står også sentralt i regjeringens forslag om å etablere sentre for fremragende yrkesfag. De siste årene har det vært en historisk høy økning i lærlingtilskuddet, noe som gjør det lettere for bedrifter å ta inn lærlinger. Man har innført en merkeordning for lærebedrifter for å synliggjøre hvilke bedrifter som har lærlinger, og etablert Nasjonalt register for lærebedrifter. Utviklingen går i riktig retning. De siste årene har andelen elever som søker seg til yrkesfag, økt. I 2021 er det 1 000 flere søkere til yrkesfag enn til studiespesialiserende på Vg1. Gjennom flere år har flere fått læreplass. Det er også færre som faller fra i videregående skole. I fullføringsreformen foreslås det altså også en rett til læreplass eller et likeverdig tilbud. Det er viktig at elever får kvalifiserte råd om utdanningsvalg, jobbmuligheter og arbeidsmarked. Dette er avgjørende for at elevene skal kunne ta gode valg og for å motvirke feilvalg, omvalg og frafall. Det skal være et utstrakt samarbeid mellom de ulike karriereveilednings- og rådgivningstjenestene. Regjeringen vil legge til rette for økt samarbeid mellom ulike aktører på veiledningsfeltet, spesielt mellom skolen og oppfølgingstjenesten og de fylkesvise karrieresentrene, slik som det står i stortingsmeldingen om fullføringsreformen. Dyktige yrkesfaglærere er en forutsetning for en god fag- og yrkesopplæring. Det inngår en rekke tiltak for å rekruttere flere yrkesfaglærere og bidra til økt kompetanse for yrkesfaglærere i strategien Yrkesfaglærerløftet. Kompetanseutvikling i yrkesfagene er skilt ut i en egen ordning der midlene til kompetanseutvikling går direkte til fylkeskommunene. En sentral del av denne ordningen er muligheten for hospitering. Regjeringen har prioritert flere tiltak for å støtte kompetanseutviklingen de senere årene, og i stortingsmeldingen Fullføringsreformen er det klart at dette vil fortsette. God og riktig dimensjonering av videregående opplæring er avgjørende for at vi skal lykkes med at flere skal fullføre og bestå videregående opplæring – ikke minst i yrkesfaglige studieprogram. En av grunnene til at elevene på yrkesfag ikke fullfører og består, er at det ikke er godt nok samsvar mellom dimensjonering av utdanningsprogram og tilgjengelige læreplasser. Fylkeskommunene har ulike tradisjoner for hvordan de balanserer elevenes utdanningsønsker og søknader til videregående opplæring, mot arbeidslivets behov. Vi vet at elever som får oppfylt førstevalget sitt, har større sjanse til å fullføre videregående opplæring, og det må også vektlegges. Men det er avgjørende at det er tilgjengelige læreplasser for at elevene skal kunne fullføre og bestå. Derfor har yrkesopplæringsnemnda en helt sentral rolle i å bidra til å sikre riktig dimensjonering og kvalitet i fagopplæringen. Jeg er glad for at regjeringen i meldingen om fullføringsreformen viser til at de vil komme tilbake til opplæringslovutvalgets forslag om å legge stor vekt på samfunnets behov for kompetanse i dimensjonering av videregående opplæring, i forbindelse med opplæringsloven. Dagens regelverk åpner for mange ulike måter å organisere opplæringen på. Fylkeskommunene står ganske fritt til å tilrettelegge for ulike opplæringsmodeller. Jeg finner grunn til å påpeke at både på dette området og på flere andre felt er det i de representantforslagene som vi behandler i dag, lagt fram en rekke forslag som jeg oppfatter er helt unødvendig detaljstyring av både skoler og skoleeiere. Venstre ser fram til fullføringsreformen – med rett til å fullføre videregående opplæring, rett til å ta nytt fagbrev og rett til læreplass eller likeverdig tilbud.