Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-05:
E134 Damåsen–Saggrenda i Buskerud er en viktig nybygging av vei fra Øvre Eiker og inn i Kongsberg. Den vil sikre en langt raskere framkomst med bil inn til Kongsberg, spesielt inn til næringsparken på Kongsberg hvor det arbeider mange tusen mennesker, og ikke minst er den nye strekninga av E134 et tiltak for å gjøre at gjennomgangstrafikken Hokksund–Notodden blir tryggere og bedre, som mange før meg har sagt. Som den ombudsmannen på Stortingets Buskerud-benk som har nærmest geografisk tilknytning til den nye veien, vil jeg takke for det store faglige og politiske utredningsarbeidet – både under den rød-grønne regjeringa og dagens regjering – som har ført fram til at vi i dag skal gjøre et formelt vedtak om å realisere veiprosjektet. Når realiseringa av veiprosjektet har trukket ut i tid, så har det også sammenheng med krevende planbehandling i Kongsberg kommune, noe jeg regner med at komiteens leder har vært klar over. Det legges opp til en anleggsstart i vår, og hovedprosjektet ventes åpnet for trafikk i 2015. Veiprosjektet er blitt svært dyrt, bl.a. som følge av at 8,5 km av 13,2 km ny hovedvei bygges som firefelts vei, inkludert viktige tunneler. Det er også 10 km med sideveier, med tilhørende konstruksjoner og sideanlegg. For å oppfylle tidligere lovnader overfor Øvre Eiker kommune i samband med ny E134 Hokksund–Kongsberg fullføres nå ny nedføringsvei til Darbu på fv. 72. Det er en viktig forbedring av veiforholdene i Darbu. Darbu har et stort potensial for bygging av nye boliger på flotte tomter på steingrunn, noe som er positivt, sett fra Senterpartiets ståsted. Bygging av boliger over den marine grense på om lag 190 moh. på grunnfjellsområde har store muligheter, både på Kongsberg og i Darbu. Den økonomiske styringsrammen er på 4 140 mill. kr i 2014-kroner – altså det dyreste enkeltprosjekt i Buskeruds historie, så langt jeg vet. Veianlegget er finansiert med 1 780 millioner statlige kroner og 2 360 mill. kr i bompenger, altså en svært høy bompengeandel. Fremskrittspartiet i fylkestinget i Buskerud stemte mot bompenger i møtet 7. mai 2014. Senterpartiet og Venstre stemte for annen plassering av bomstasjonen, og Høyre hadde protokolltilførsel med oppfordring til regjeringa om å øke statlig finansieringsandel. Regjeringa – med Fremskrittspartiets leder som finansminister og Fremskrittspartiets 2. nestleder som samferdselsminister – har i denne proposisjonen lagt til grunn en høyere totalkostnad på prosjektet enn det som lå til grunn for lokalpolitisk behandling, og Fremskrittspartiet i Samferdselsdepartementet har valgt å skyve hele regninga over på bilistene – altså i motsatt retning av det som også Høyre sa ved fylkestingsbehandlinga. Senterpartiet støtter i innstillinga finansieringa av veiprosjektet. Imidlertid: Debatten rundt denne bompengefinansieringa – med tilhørende kostnadsøkninger som følge av bom på sidevei samt statens finansielle stilling – viser etter mitt syn at det nå trengs en prinsippdebatt om hvordan bompenger kan brukes, skal brukes, ved bygging av nye veiprosjekter. Etter min vurdering mener jeg prinsipielt at bompenger på veianlegg bare skal brukes i samband med etablering av bomringer og tilhørende køprising. Bompenger brukes i samband med etablering av bomringer og tilhørende køprising. Statens finansielle stilling er slik at det ikke er behov for å ha bompenger på ordinære veier, men det er svært hensiktsmessig av staten å ha bomringer og tilhørende køprising, for dermed å kunne regulere trafikken slik at en ikke trenger å bygge opp en kapasitet som er samfunnsøkonomisk ulønnsom. Dette er en debatt som jeg mener at samferdselskomiteen, statsråden og Stortinget bør ta, for det fører til så mye ekstrakostnader ved disse bommene, det fører til så stor lokalpolitisk debatt som er rimelig unyttig, og det er også et standpunkt som ikke minst Fremskrittspartiets ledelse har sagt at en skulle komme vekk fra. Derfor appellerer jeg til at det blir en nyorientering på dette punktet.