Tore Tønne (Arbeiderpartiet), 2001-05-09:
De foreløpige rapporter fra tilsynet med skolehelsetjenesten som ble gjengitt i Aftenposten 26. februar i år, ble tatt opp i spørretimen 7. mars av representanten John Alvheim. Jeg kommenterte den gang de forhold som var avdekket gjennom dette tilsynet. Den endelige rapporten fra Statens helsetilsyn er ennå ikke ferdigstilt og oversendt departementet. Den skal etter planen foreligge i nærmeste framtid. I en foreløpig rapport fra Statens helsetilsyn, fra fylkeslegenes felles tilsyn med skolehelsetjenesten i 60 kommuner, sies det bl.a.: «Tilsynet viser at de fleste kommunene gir tilbud om skolehelsetjeneste. Kommunene prioriterer skoleelevene i barne- og ungdomsskolene. Manglene er størst i videregående skoler der tilbudet er fraværende(10 kommuner) (10 kommuner) Jeg siterer videre: «Det framkommer også i en del kommuner at egen evaluering og rapportering ikke fører til endringer på tross av at man er klar over regelverksbruddene. De mangler som er avdekket ved tilsynet, vil bli fulgt opp av fylkeslegene.» Skolehelsetjenesten reguleres av lov om helsetjenester i kommunene og av forskrift om helsetjenester i skoler. Skolehelsetjenesten er et kommunalt ansvar og finansieres gjennom rammebevilgningene til kommunene. Helsefremmende og forebyggende arbeid overfor barn og ungdom er et satsingsområde for Regjeringen. De viktigste nasjonale satsinger som har betydning for helsestasjons- og skolehelsetjenesten, er følgende: 1. Opptrappingsplan for psykisk helse 1999-2006 er ment å være sentral i utviklingen av helsestasjons- og skolehelsetjenesten, og da spesielt når det gjelder tilbud til ungdom. For å øke innsatsen innen det psykososiale arbeidsområdet ved helsestasjons- og skolehelsetjenesten har staten øremerket midler til disse tjenestene i planperioden med 800 årsverk.2. I Nasjonal kreftplan 1998-2003 er det gjort framlegg om 100 mill. kr til styrking av kommunenes lokale engasjement på forebyggingsområdet kost, mosjon og røykfrihet, planperioden sett under ett. Deler av midlene er fordelt mellom Statens tobakksskaderåd og Statens råd for ernæring og fysisk aktivitet. Arbeidet overfor barn og unge innen satsingsområdet kost, mosjon og røykfrihet blir fulgt opp av forebyggingsrådgiverne ved fylkeslegekontorene. I kommunene er helsestasjons- og skolehelsetjenesten viktige aktører på dette feltet.3. I Handlingsplan for forebygging av uønsket svangerskap og abort 1999-2003 vil det årlig bli stilt til disposisjon ca. 10 mill. kr som bl.a. skal gå til kommunale prosjekt gjennom styrking av tilbudene ved helsestasjon for ungdom, prevensjonsveiledning og tverrfaglig og tverrsektorielt samarbeid med skolehelsetjenesten.4. «Veileder i helsestasjons- og skolehelsetjenesten», som ble sendt ut til alle kommuner i 1998, har som formål å øke den helsefremmende og primærforebyggende innsatsen på en måte som har positiv effekt på helsen til barn og ungdom. Det overordnede målet med aktivitetene er å støtte kommunene i den ønskede omleggingen og det kontinuerlige kvalitetsforbedringsarbeidet i helsestasjons- og skolehelsetjenesten.5. Når det gjelder opplæring, formidling og forskning, har Statens institutt for folkehelse kompetanse på disse viktige områdene for helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Videre utvikler Statens institutt for folkehelse metoder for kunnskapshåndtering og formidler forskningsbasert informasjon og kunnskap til aktuelle brukere i kommunene.Det tas sikte på å bygge opp kompetansemiljø, styrke tverrfaglig etter- og videreutdanningstilbud i helsefremmende og forebyggende arbeid, og fokusere på barn og unge og helsestasjons- og skolehelsetjenesten i bl.a. «Program for forskning i forebyggende helsearbeid» ved Norges forskningsråd. Til slutt vil jeg si at rapporten fra Statens helsetilsyn vil inneholde konkrete forslag til oppfølging av tilsynet med skolehelsetjenesten. Ytterligere tiltak overfor kommunene vil bli vurdert i lys av denne endelige rapporten og de forslag som den inneholder, så snart den foreligger.