trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
(ordfører for saken: Først vil jeg takke medlemmene i komiteen for samarbeidet i saken. Innføringen av et overtredelsesgebyr ble enstemmig vedtatt under forrige regjering og forrige storting. Det kom etter at Riksrevisjonen i 2015 påpekte at det var behov for flere sanksjonsmuligheter mot leger som overtrer blåreseptordningen. Riksrevisjonen mente bl.a. at spennet fra informasjon og veiledning på den ene siden til tap av retten til å praktisere for folketrygdens regning på den andre siden var for stort. Det tar vi på alvor. Denne saken har etter hvert ført til stor usikkerhet, og det handler mye om den innførte forskriften for hvordan denne gebyrordningen skulle praktiseres. Forskriften kom fra den forrige regjeringen. Jeg er derfor glad for at helseministeren har vist handlekraft og startet en prosess for å endre forskrifter og retningslinjer. Det vil sikre at loven ikke praktiseres urimelig. Det er riktig, som helseministeren har klargjort, at Helfo ikke kan hoppe over trinn i virkemiddelpyramiden. Det gir leger og befolkningen trygghet og forutsigbarhet. Det er uansett viktig å si hvorfor dette kom på plass. Det kom på plass fordi, som jeg sa i stad, det var ting som man måtte ta på alvor. Det er ikke snakk om å straffe leger som gjør en feil, det er snakk om en mulighet for å bøtelegge leger som gjentatte ganger over tid ikke retter seg etter veiledning og pålegg fra helsemyndighetene. Det vil nok ikke være hverdagskost, men det er et steg i en liste med tiltak. Etter at det har vært mye støy, mye usikkerhet, det har vært aksjon, det har vært en stri start på dette året med denne saken, er det bra at også Legeforeningen er fornøyd med at helseministeren har pauset ordningen, og det er altså satt i gang et grundig arbeid med denne ordningen nå. Det er der vi er, og det arbeidet ser jeg fram til å følge videre.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Det er interessant å høre regjeringens representanter, og ikke minst regjeringspartiene i Stortinget, snakke om alt man skal gjøre i henhold til Hurdalsplattformen – dette er viktig, og her skal det komme på plass tiltak. Men både statsministeren og finansministeren har avlyst og sagt at man må kutte ut mange av ønskene, eller det man i Hurdalsplattformen har sagt man skal levere. Ett sånt eksempel er Kristiansund fødeavdeling. Jeg kommer tilbake til det igjen. Jeg gir meg ikke før statsråden har sørget for at den blir åpnet, fordi det er viktig for alle dem som bor der borte. Det må vel være litt flaut for statsråden som da budsjettet ble lagt fram, skrøt av at nå kommer den, nå skal den åpnes, når realiteten altså er at vi snart er i mai og fortsatt er det ikke åpnet noen fødeavdeling. Den er viktig for veldig mange kvinner og er kanskje også noe av bakgrunnen for mye av det store engasjementet som er der ute – et opprøret for faktisk å få gjort noe med barselomsorgen som er for dårlig.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Jeg registrerer at statsråden ikke svarte på spørsmålet, som gjaldt Kristiansund og når vi kan forvente at fødeavdelingen ved Kristiansund sykehus skal åpnes. Det var et veldig klart, tydelig og enkelt spørsmål. Da Fremskrittspartiet var en del av regjeringen, ble det faktisk satset. Det ble iverksatt en opptrappingsplan for utdanning av helsepersonell. Og Fremskrittspartiet har også i vårt alternative budsjett for i år foreslått over 2 500 nye studieplasser. Da blir de 200 til regjeringen ikke akkurat veldig mye å skryte av, men jeg skjønner at statsråden er mest opptatt av det, istedenfor å løse utfordringene for alle dem som er opptatt av at vi skal bedre barselomsorgen, som det ligger et forslag om, og som det er bred enighet om. På noen ting blir regjeringen nå overkjørt, og det er jeg glad for. Men statsråden burde vel heller være opptatt av å gjennomføre og se på flere av de forslagene som ligger til behandling nå, som det nå heldigvis blir flertall for. Har statsråden tenkt å gjennomføre de flertallsvedtakene som vi skal fatte?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Intensjonen med å gi Helsedirektoratet anledning til å ilegge behandlende lege et overtredelsesgebyr for uaktsom eller forsettlig feil forskrivning av blåresepter er noe som virker fornuftig og riktig for å hindre misbruk av ordningen. Og ja, det var med bakgrunn i en rapport fra Riksrevisjonen at et enstemmig storting gikk inn for dette, men de massive reaksjonene som har kommet fra Legeforeningen og leger rundt omkring i hele landet, tyder på at dette kanskje ikke var det smarteste man har gjort. Jeg er enig i at dette er viktig, og det handler selvfølgelig om å sikre at skattepengene blir ivaretatt og brukt på en god måte, og at alle som er i blå resept-ordningen, får medisinen de trenger. Men det er vel et ordtak som sier at det er forskjell på å skjære seg litt i kinnet og å kutte av seg hele haken – og her virker det som at det er det siste som er linjen som Helsedirektoratet har lagt seg på overfor legene. Når man foreslår å ilegge leger et gebyr på opp mot 200 000 kr for å gjøre feil når man foreskriver medisiner og utstyr via blå resept-ordningen, blir det helt urimelig, og det har ført til et opprør blant mange leger, som har sagt at de ikke vil skrive ut medisiner på blå resept, fordi feil vil kunne medføre enorme økonomiske konsekvenser for den enkelte lege. Dette burde være signaler som både Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti tok til seg og derfor ville støtte et forslag som ville bidra til å sikre at legene fortsatt vil foreskrive medisiner til pasientene. Fremskrittspartiet er enig i at dersom det dokumenteres at legene bevisst misbruker ordningen, skal det selvfølgelig slås ned på, men her mener vi at reaksjonsformen som Helsedirektoratet har lagt opp til, både blir feil og er altfor streng. Derfor fremmer vi også forslag som hindrer at man kan ilegge overtredelsesgebyr for feil forskrivning nå. Jeg vil derfor ta opp de forslagene som Fremskrittspartiet er med på. Jeg er enig i at det er bra at statsråden foreløpig har valgt å avvente litt, og at man skal ha en ny runde og gå igjennom dette, men det hadde vært smartere å følge opp det forslaget som foreligger, og sørge for at man i hvert fall stopper den debatten som har vært der ute, og den bekymringen som jeg fortsatt opplever er der. Selv om jeg hører at de tre foregående talerne har argumentert med at det nå er ro blant leger og i Legeforeningen osv., er det nok ikke en unison oppfatning at den roen er så stor som de tre nevnte representantene har gitt uttrykk for her fra talerstolen. Jeg tror det ville være fornuftig å stemme for det forslaget som mindretallet fremmer. Derfor er jeg glad for å kunne ta opp det forslaget, og så håper jeg at det er noen flere som vil ta til fornuft og stemme for forslaget, slik at det blir flertall for det.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Tillit og gode helsetjenester er utrolig viktig for innbyggerne. Jeg opplever at alle partiene er enige om at vi skal gå inn for disse endringene som ligger her, og det er fornuftig å gjøre grep som kan effektivisere, som kan gjøre ting enklere. Men jeg tror også at man skal ha med seg – både i den foregående saken og i flere andre saker vi har – at tilsynsmyndighetene våre blir satt på prøve og utfordret med tanke på hvor godt man sikrer pasienten. Tillit hos pasienten er utrolig viktig, og da er det viktig at man får svar, men også at man opplever at klager blir tatt på skikkelig alvor. Det man nå legger opp til, er at flertallet bare sier at dette gjør vi, uten noen forbehold – og det er med referanse til den forrige saken, hvor det viste seg at man kanskje var litt vel frampå da man i 2019 bare enstemmig sa at dette gjør vi. Det kunne faktisk være fornuftig å se etter ett år om man bør få en evaluering av hvordan dette gikk. Jeg tror det hadde vært bra. Jeg synes man skal bite seg merke i at en av de store pasientorganisasjonene, nemlig Kreftforeningen, er veldig tydelig på at de er bekymret for konsekvensene ved at Statsforvalteren selv skal kunne få lov til å velge og bestemme hvilke saker man skal prioritere opp eller ned. Det kan få store, uheldige konsekvenser, og det kan redusere tilliten hos pasientene, og det er i hvert fall noe av det som er aller viktigst for Fremskrittspartiet: at vi må ha god tillit til de gode helsetjenestene vi har. Men det skjer dessverre av og til ting som ikke skal skje, og da må den som har opplevd dette, ha muligheten til å kunne klage, og man skal bli tatt på alvor og ivaretatt på en god måte. Så det er egentlig det det handler om. Derfor var jeg litt overrasket over å høre på de tre foregående innleggene, for det kan høres ut som man er veldig uenig, men det er ingen uenighet i det som ligger her når det gjelder saken. Uenigheten handler om hvorvidt man skal åpne for at man skal få en evaluering etter ett år for å se hvordan denne ordningen har virket, og se på bekymringer som bl.a. Kreftforeningen og andre sender signaler om at kan være utfordringer med det forslaget som ligger der nå. Derfor tar jeg opp det forslaget som Fremskrittspartiet er med på i denne saken, fordi jeg mener det er et godt forslag. Og som sagt: Vi har dessverre litt for ofte sett at vi er litt for tøffe og kjører litt for hardt på, og så viser det seg i etterkant at det kanskje hadde vært lurt med en liten evaluering litt etterpå.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Jeg vil takke statsråden, men jeg har allikevel lyst til å gå tilbake til det helseministeren uttalte i spørretimen 10. november 2021, at «type 2- diabetespasienter som har nytte av kontinuerlig blodsukkermåling, både har fått det av sitt regionale helseforetak og bør få det». Så pekte statsråden på at jeg viste til ett eksempel. Men i mitt hjemfylke, Telemark, jobber det en diabetessykepleier. Hun henviser flere pasienter med type 2-diabetes som bruker insulin, til sykehuset for en kontinuerlig glukosemåler. Jeg har fått lov til å lese fra svaret hun har fått fra sykehuset: Som nevnt er det strenge kriterier for kontinuerlig glukosemåler hos type 2-ere, også de som bruker insulin og multiinjeksjonsregime. Det er ingenting i veien for at de kan kjøpe kontinuerlig glukosemåler privat. Vi har knapt kapasitet til å ta inn nye tester, men det er viktig å si at de ikke nødvendigvis får dette utstyret, selv om det bedrer livskvaliteten, da det ikke er økonomi til det. Sykehuset sier altså at de ikke har kapasitet, eller økonomi, til å gi dem med type 2 kontinuerlig glukosemåler. Samtidig presiserer de at pasientene gjerne må kjøpe det selv. Sykehuset som diabetessykepleieren i Telemark henviser pasientene til, har laget sine egne, interne kriterier for hvem med type 2-diabetes som kan få en kontinuerlig glukosemåler. Disse kriteriene står ikke i de nasjonale retningslinjene fra Helsedirektoratet. Sykehuset skriver at det er svært strenge krav for å få dette. Det å lage slike strenge kriterier ekskluderer veldig mange pasienter som virkelig trenger en kontinuerlig glukosemåler. Hva med alle de pasientene som er i arbeid, og som trenger god kontroll over blodsukkeret? Hva med de pasientene som har svingende blodsukker og strever med høye og lave verdier gjennom døgnet? Disse vil få tilgang på ny teknologi som bedrer livskvaliteten deres. Til syvende og sist er det økonomien til sykehusene som er bestemmende for hva slags behandling pasientene får. Én ting er at dette er i strid med kravene til forsvarlig og individuell pasientbehandling, men dette er også en grov forskjellsbehandling av mennesker som bruker insulin. Det er interessant å vite hva statsråden mener når det altså er økonomi som er begrunnelsen fra sykehusene for å si nei.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
I Norge er det 315 000–365 000 mennesker som lever med diabetes type 2. Av disse er det ca. 50 000 som bruker insulin. Jeg registrerer at statsråden nå sier det koster omtrent det samme enten man henter ut strips, som er den gamle metoden, eller man henter ut CGM-måler, som er den nye måten å gjøre det på, og som vil gi et langt enklere og bedre liv for de menneskene det gjelder. Da skjønner jeg ingenting når man registrerer at den største motstanden mot dette handler om at sykehusene sier de ikke har råd til det. Hvis man hadde gått inn på det jeg har vært opptatt av, og som jeg opplever at statsråden også har vært inne på i et tidligere spørretimespørsmål, nemlig å se på muligheten for at primærhelsetjenesten og fastlegene kanskje kan gi dette her, så kunne man sørget for at mange flere ville fått bedre livskvalitet, fått et bedre liv og en bedre hverdag. Det kunne sannsynligvis gjort noe med både egen helse og de langsiktige konsekvensene, i tillegg til at det selvfølgelig ville spart samfunnet for store kostnader på lang sikt. Da blir 50 mill. kr som peanøtter å regne i det regnestykket. Jeg syns statsråden svarte veldig kort og kjapt på interpellasjonen, men selv om hun sier at man fortsatt jobber med dette, registrerer jeg at med bakgrunn i det som er svaret fra flere av sykehusene rundt omkring i dette landet her, er det altså ikke behovet til pasienten som gjelder, det er faktisk kostnadene for sykehusene som er argumentasjonen bak hvorfor man sier nei. Statsråden kan gjerne riste på hodet fra plassen sin, men realiteten er at man må se hva svaret fra sykehusene er, og de er klare og tydelige. Det er veldig bekymringsfullt for noen som har sagt at de er opptatt av at man skal ha like helsetjenester over hele landet. I tillegg er det altså sånn at de som har råd og har muligheten til å kjøpe dette selv, får bedre tjenester enn dem som ikke har den muligheten. Det er også spesielt når regjeringen sier at den er opptatt av vanlige folk, og at alle skal med. Tydeligvis skal ikke alle med når det gjelder dette her. Jeg kommer fortsatt til å utfordre statsråden. Jeg vet at statsråden i opposisjon var veldig opptatt av denne problemstillingen, men jeg opplever nok ikke den samme iveren fra helseministeren nå som den gang hun satt i opposisjon og snakket om at man måtte få ryddet opp og ikke gå rundt i ring osv. Sitatene er der. Jeg håper at statsråden faktisk tar dette innover seg, tar med seg dette og sørger for at mange mennesker får bedre livskvalitet.
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-28:
Arbeidshverdagen for ansatte ved fødeavdelingene er krevende og belastende. Likevel strekker de seg langt, og det gjør at mange kvinner har gode fødselsopplevelser og en god barseltid. Men altfor mange har det ikke og får ikke den hjelpen, den helsehjelpen og den oppfølgningen de trenger. Det har jordmødrene varslet om i mange år, med god grunn. Det er et enormt ansvar de har tatt. Arbeidsbelastningen har samtidig gjort at veldig mange jordmødre har sluttet. Jeg synes det er veldig fint å høre at helseministeren snakker om å satse på utdanning av flere jordmødre, men så er spørsmålet mitt: Hva konkret vil regjeringen gjøre for både å beholde jordmødre og å få tilbake de jordmødrene som allerede er utdannet, men som ikke lenger jobber som jordmødre på sykehus eller i kommunen?
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-28:
Blå resept-ordningen er basert på tillit. Om en pasient har krav på en medisin på blå resept er i prinsippet et forhold mellom pasienten og Helfo. Vi har lenge hatt et regelverk hvor legen gjør denne vurderingen på vegne av Helfo. Helfo sparer mye tid på det, og det er trygt og enkelt for pasientene. Legene har ingenting å tjene på å skrive ut blå resepter der kriteriene ikke er oppfylt. I 2015 påpekte Riksrevisjonen at sanksjonsmulighetene som fantes for leger som gjorde feil, ikke ble brukt fordi de ble oppfattet som for strenge. De etterspurte andre sanksjoner, og regjeringens svar var å gi mulighet for å skrive ut overtredelsesgebyrer. Det gikk enstemmig gjennom i helsekomiteen og Stortinget. Det er ikke alltid vi forstår alle konsekvensene av vedtakene vi gjør. Da må vi gjøre noe for å rette det opp når det blir tydelig at det bærer galt av sted, og sånn er det med denne saken. Da Helfo sendte ut melding til alle leger om at de risikerer personlige bøter på opptil 200 000 kr om de gjør feil med blå resepter, og også for mindre feil kan straffes med så mye som fra 10 000–50 000 kr, ble det ganske tydelig at dette var feil vei å gå. Vi som storting har både et ansvar for og mulighet til å rette opp når konsekvensene av de vedtakene vi gjør, blir feil eller på en måte som kommer til å gå ut over spesielt pasienter, som det også i denne saken egentlig gjør. Bak hver utskrevne blå resept ligger det en komplisert vurdering. Legen er personlig ansvarlig for blå resepter de skriver ut, og de har også kunnet stole på andre legers vurderinger, men nå kan det bli dyrt. Når leger ikke kan ta risikoen for det, er det pasientene det går utover, spesielt de som står utenfor fastlegeordningen, og de som har komplekse tilstander med flere behandlere. Med andre ord: Det vil svekke rettighetene til dem vi skal passe ekstra på. Overtredelsesgebyrene vil både true pasientenes rettigheter og øke presset på en fastlegeordning som allerede er i krise. Protestene har kommet fra mange hold. Legene har selv gått til aksjon, som vi vet om, men også pasientforeningene har reagert med bekymring. Den europeiske legeforeningen skriver at de ikke har hørt om noe lignende før. Med dette forslaget kan vi rette opp de feilene vi har gjort, og de uønskede konsekvensene. Jeg er enig i at det er bra at helseministeren sørget for at dette ble satt på vent eller pause, men det løser ikke problemene, for problemene er fortsatt der, og bekymringene er fortsatt store. Derfor håper jeg vi kan få flertall for i hvert fall minst ett av de forslagene vi står bak i dag.
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-28:
Jeg ønsker å forklare hvorfor Rødt stemmer imot den foreslåtte presiseringen av plikt for helse- og omsorgstjenester til å besvare henvendelser fra pasienter, brukere og pårørende. I Norge er mangelen på helsepersonell så alvorlig at vi kaller det en krise. Vi har en sykepleierkrise, vi har en fastlegekrise, vi mister kompetanse, og vi klarer ikke å rekruttere dem vi trenger. Fastlegene og sykepleierne drukner i oppgaver. De har allerede en stor administrasjonsbyrde. Derfor mener vi i Rødt at Stortinget må være forsiktig med å pålegge dem enda flere administrative oppgaver uten at vi er sikre på at det har en positiv betydning for pasientene. Vi må være helt sikre på at oppgavene vi pålegger dem, har en reell gevinst, at det er verdt å legge enda en stein på byrden de allerede bærer. Det finnes allerede et lovverk som sikrer virksomheter og helsepersonells plikt til å informere og følge opp henvendelser fra pårørende og pasienter. Svarfrist og svarplikt følger også av forvaltningsloven. De må bli fulgt opp. Pasient- og brukerombudet skriver i sitt høringsinnspill at en ytterligere lovregulering er overflødig og kompliserende. Rødt er opptatt av pasientenes rettigheter og mulighet til å bli hørt på alle nivåer, men vi kan ikke se at dette forslaget har en reell betydning for å styrke pasientenes rettigheter, slik Pasient- og brukerombudet beskriver. Da mener vi at det ikke kan forsvares å pålegge allerede pressede helsearbeidere flere administrasjonsoppgaver. Jeg mener også at pasientene ivaretas best av helsepersonell som har tid til å gjøre jobben sin. Utenom det jeg beskrev nå, og det mindretallsforslaget vi er en del av, om at statsforvalteren skal evaluere, så støtter Rødt innstillingen.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-04-28:
Jeg skal gi statsråden ros for at de øker antall utdanningsplasser med 200, men hvis vi tenker på antallet sykehus i landet vårt og på ulike utdanninger, er det mange arbeidsplasser som har både 100 spesialsykepleiere og mange flere jordmødre. Mitt spørsmål er: Når en sier ja til å utdanne flere – det synes jeg er bra – har statsråden tenkt noe på hvor vi skal rekruttere disse? Dette er sykepleiere som har gått i jobb i to–tre år, de må ha gjort det, og så har de kanskje opparbeidet seg lån fordi de har etablert seg. Hvordan skal de ha råd til å ta den utdanningen som vi trenger så sårt – med tanke på både lønn og sikring av hele stillinger i etterkant?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-04-28:
Jeg er takknemlig for denne debatten om en viktig sak, og jeg skal love statsråden at jeg kommer til å følge oppfølgingen med argusøyne. Jeg er også veldig opptatt av at når vi skal rekruttere folk til dette viktige jordmorfaget, er dette folk som har hatt praksis som sykepleiere. De skal inn i et heltids masterstudium, en mastergrad på to år med 40 ukers praksis. Derfor er jeg opptatt av vilkårene deres, slik at vi faktisk får tak i de beste folkene til å ta utdanningen. Jeg mener at dette feltet er ekstremt viktig også for kvinnehelse, så jeg håper at vi i framtiden kan være litt spart for posisjons- og opposisjonspolitikk og kan prøve å få til noe som står over tid – som står over tid fordi norske kvinner fortjener det.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Vi har en god svangerskaps-, fødsels- og barselomsorg i sykehusene og i kommunene i Norge. Den skal vi ta vare på, og vi skal forbedre den, og vi skal ta tak i utfordringene vi ser. Regjeringen setter derfor i verk flere initiativ for å sikre god oppfølging av gravide og en trygg fødsels- og barselomsorg i hele landet. Vi har i regjeringsplattformen varslet at det skal settes i gang et arbeid om det helhetlige føde- og barseltilbudet. Arbeidet vil bl.a. omfatte bemanning, følgetjeneste, heltidsstillinger og finansieringsmodell. Vi vil også vurdere om retten til å ha med seg en støtteperson under svangerskap, fødsel og i barsel bør tydeliggjøres, og om det er nødvendig å sette inn tiltak for å gjøre denne rettigheten bedre kjent. Helsepersonellkommisjonen som regjeringen har satt ned, skal bidra til å få en helhetlig vurdering av behovene for personell og kompetanse fram mot 2040. Allerede nå øker vi opptakskapasiteten til sykepleierutdanningene tilsvarende 500 studieplasser fra høsten 2022. Utdanningsinstitusjonene skal så langt det er mulig prioritere sentrale videreutdanninger for sykepleiere, som bl.a. jordmorutdanningen. I 2022 har regjeringen bevilget totalt 64 mill. kr til opprettelse av 200 nye utdanningsstillinger for sykepleiere i sykehusene, og det inkluderer jordmorutdanningen. Vi skal også styrke helsestasjonene og skolehelsetjenesten gjennom en opptrappingsplan. Det er øremerket 60 mill. kr til jordmødre i kommunene i 2022. En god start på livet er viktig for både mor, barn og partner. Jeg vil understreke at hjemmebesøk av jordmor er et viktig tiltak, selv om jeg mener det ikke er hensiktsmessig å detaljregulere det. Det er en sterk faglig anbefaling om at dette skal gjennomføres. Stadig flere kommuner gir tilbud om hjemmebesøk, men dessverre er det en utfordring at vi ikke har nok jordmødre til at alle som ønsker det kan få hjemmebesøk. Vi må utdanne flere jordmødre for å få til dette, og det er vi i gang med. God oppfølging før, under og etter fødsel er viktig for å forebygge svangerskaps- og barseldepresjon. Omtrent en av ti kvinner i Norge utvikler depressive symptomer i forbindelse med graviditet eller etter fødsel. Selv om det finnes en rekke effektive behandlingsmetoder ved alvorlig fødselsdepresjon, kan det likevel være behov for ytterligere tiltak, slik flertallet i komiteen tar til orde for. Vi vil se nærmere på om det er behov for å styrke forebygging og behandling ved fødselsdepresjon av ulik grad. Regjeringen vil ta flere grep for å sikre en trygg og god fødsels- og barselomsorg over hele landet. Den nye opptrappingsplanen for psykisk helse, som vi er i gang med, skal dekke både kommunale tjenester og kvalitet og kapasitet i spesialisthelsetjenesten, og den vil også omhandle forhold rundt fødsel og barsel. Vi har en god svangerskaps-, fødsels- og barselomsorg i Norge, og det er ikke et mantra, det er internasjonal statistikk. Den skal vi ta vare på, den skal vi forbedre, og vi skal ta tak i de utfordringene som vi ser. Regjeringens initiativ på dette området vil bidra til enda bedre tjenester.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
De fødekvinnene som blir berørt av sommerstengte klinikker, får et godt fødetilbud. Det er viktig at man ikke framstiller dette på en måte som gir større grunn til bekymring. 120 kvinner har fått plass ved ABC-enheten, og i de til sammen ni ukene den blir stengt i sommer, vil de få tilbud om å føde på Ullevål sykehus. Det er krevende med kapasiteten gjennom sommeren. Det har vi sett før. Og fagfolkene våre trenger også ferie, særlig i år – etter to år med pandemi. De trenger det hvert år. Og vi er nødt til å sikre bedre hvordan vi planlegger de periodene hvor vi har mange fødsler, samtidig som vi er nødt til å gi fagfolkene det de har rett på etter loven og fortjener, nemlig ferie når andre folk også har ferie.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Ledelsen ved OUS er pliktig til å ha tett dialog med de ansatte når de planlegger turnuser, og det har de også hatt i denne runden. Det er viktig for at man skal kunne klare å gi det tilbudet som norske fødekvinner skal ha. Det gjelder ikke bare ved OUS. Det gjelder alle landets fødetilbud. Det er også et ansvarsforhold i det samvirket som er mellom ledelse og ansatte, som er godt regulert gjennom lov. Så her har man snakket sammen og planlagt i fellesskap.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Både jeg som ansvarlig statsråd og også denne sal har et ansvar for å gi et godt og forsvarlig fødetilbud til alle landets fødekvinner. Ved ABC-klinikken har 120 kvinner fått innvilget sitt ønske om å føde der i sommer. De får et alternativ ved Ullevål-klinikken de sommermånedene. Jeg mener som ansvarlig statsråd – og det ser jeg også er godt forankret i den innstillingen Stortinget behandler i dag – at alle kvinner skal få et godt og individuelt tilpasset fødetilbud, en god svangerskapsoppfølging og god omsorg på barsel. Forrige uke åpnet jeg det nye DMS-et i Brønnøysund. De har jordmorstyrt fødestue med badekar – kjempeflott. Og det ble faktisk en fødsel mens jeg var der – jeg fikk ikke være med på den.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Denne regjeringen kommer til å utdanne, rekruttere og også jobbe for å beholde jordmødre. Vi har allerede satt i gang et eget arbeid på svangerskaps-, fødsels- og barselomsorgen. Det handler om bemanning, det handler om heltidsstillinger, og det handler om finansieringsmodell. Vi skulle gjerne kommet lenger, og det er nesten litt fristende å utfordre representanten Hoksrud på hva han gjorde da han satt i regjering, eller hva hans parti gjorde i alle de årene de ga flertall til statsbudsjett. Riksrevisjonen påpekte i 2019 at sykehusene manglet både nøkkelpersonell, tilgang på spesialsykepleiere og en plan for å sikre seg nødvendig bemanning. Da hadde representanten Hoksruds parti gitt sin støtte til hele seks statsbudsjett. Jeg mener vi har kommet langt allerede med 200 utdanningsstillinger for spesialsykepleiere i årets budsjett.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Fødeavdelingen i Kristiansund ble stengt da Fremskrittspartiet satt i regjering fordi det ikke var faglig forsvarlig å holde tilbudet åpent lenger. Denne regjeringen kommer ikke til å annonsere noen gjenåpning av fødeavdelingen i Kristiansund før det er faglig forsvarlig. Det handler om tilgang på helt nødvendig personell over tid, og det arbeider vi med. Det handler om å utdanne flere, det handler om å sette helseforetaket i stand til å skaffe seg den kompetansen de må ha, og det handler om å på kort og lang sikt kunne finansiere et tilbud som må være der, både i rolige tider, når det er få fødsler, og også å kunne håndtere perioder hvor det er mange fødsler.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
For at arbeidsbelastningen skal gå ned på fødeavdelingene – særlig de største, hvor arbeidspresset på jordmødrene er veldig høyt – må de få flere kollegaer. En annen ting helsepersonellkommisjonen ser på, er om vi i større grad kan dele stillingene mellom kommunehelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten. Arbeidspresset i et kommunalt jordmorårsverk og et jordmorårsverk på føden har ulik intensitet og ulik arbeidsbelastning. Det ville kunne være en oppside for jordmødrene å kunne jobbe begge steder, og det ville også være en fordel for fødekvinner om de under svangerskapsoppfølgingen kunne møte jordmødre i kommunehelsetjenesten, som også har erfaring fra fødeavdelingen. Det er én av tingene vi ser på. Det vil kreve at man også har organisasjonene med på laget, men det er én av flere ting for å beholde dem vi har.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Utdanningsstillingene er sånn at man går og får kompetanseutvikling mens man jobber. Så er det jo de erfarne kollegaene, som har ganske mye å gjøre fra før, som også må ta et tak for å utdanne nye kollegaer. Jeg skulle gjerne ønsket meg at man hadde kommet i gang tidligere. Riksrevisjonens rapport fra 2019 var nedslående lesning. Man har ikke hatt nok fokus på å utdanne verken jordmødre eller andre spesialsykepleiere. Noen av dem har også gått inn i politikken, så det er ikke alle vi får tilbake i tjenesten med det første. Det er viktig at vi har en sykehusøkonomi som gjør det mulig å ansette disse når de er ferdig med utdanningen. Det er jeg helt enig med representanten Olaug Bollestad i, og det kommer jeg til å jobbe for i framtidige budsjetter.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Overtredelsesgebyr som sanksjonsmulighet mot leger som misbruker blåreseptordningen, trådte i kraft 1. januar 2022. Legeforeningen og andre aktører er sterkt kritiske til ordningen. Lovforslaget om overtredelsesgebyr ble vedtatt etter at Riksrevisjonen i 2015 påpekte behov for flere sanksjonsmuligheter mot leger som overtrer blå resept-ordningen. Begrunnelsen var at det var for stort spenn fra informasjon og veiledning til tap av retten til å praktisere for folketrygdens regning. Tap av retten til å forskrive på blå resept brukes ikke som sanksjonsmulighet fordi det også får konsekvenser for retten til å skrive legeerklæringer. Gebyrordningen gjelder uavhengig av behandlernes ansettelsesforhold. Jeg er opptatt av at ordningen ikke praktiseres urimelig og skaper vanskeligere arbeidsforhold for fastlegene, og har lyttet til den kritikken som har kommet, mot en forskrift som var laget før jeg tiltrådte i departementet. Vi ser nå på mulige løsninger som ivaretar hensynet til behandlerne, pasientene og trygg forvaltning av folketrygdens midler. Jeg vil understreke at Helsedirektoratets retningslinjer for utmåling er trukket tilbake, og leger vil ikke ilegges overtredelsesgebyr etter dagens regelverk. Direktoratet skal lage høringsnotat med forslag til endringer. Helfos virkemidler spenner fra informasjon og veiledning til tap av retten til å praktisere for folketrygdens regning og politianmeldelse. Det er Helfo som skjønnsmessig vurderer hva som er riktig reaksjonsform. Jeg mener uansett det bør forskriftsfestes at Helfo ikke kan hoppe over trinn i virkemiddelpyramiden, med mindre det foreligger særlige grunner. Jeg vil vurdere om en mer egnet reaksjonsform kan være midlertidig suspensjon av retten til å forskrive på blå resept – generelt eller for spesifikke grupper legemidler. Direktoratets forslag til endringer skal etter planen sendes på høring høsten 2022. Dersom det kommer opp momenter av betydning for lovhjemmelen, skal vi vurdere disse. Jeg vil komme tilbake til Stortinget dersom Stortinget bør ta stilling til saken på nytt.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Jeg tror det er en dårlig løsning at representanten Hussein sier hva jeg mener. Det blir feil, det blir rett og slett ikke riktig. Vi sender dette ut på høring, og vi er klar til også å legge fram saken igjen for Stortinget hvis det er slik at Stortinget bør ta stilling til nye lovhjemler. Legeforeningen mener f.eks. at en midlertidig suspensjon av retten til å forskrive på blå resept, enten generelt eller for spesifikke grupper legemidler, er en mer egnet reaksjon enn gebyr. Det vil jeg se nærmere på. Jeg vet ikke hvor representanten Hussein har disse uttalelsene fra, men det er kanskje en fordel om hun har kontroll på sine egne uttalelser og ikke statsrådens, for de blir altså referert feil.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Representanten Hussein spurt meg hvilke andre yrkesgrupper i velferdsstaten jeg ønsker å bøtelegge. Jeg har ingen jeg ønsker å bøtelegge.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Regjeringen ønsker at det tilbys gode og likeverdige helse- og omsorgstjenester i hele landet. Tilsyn har til formål å bidra til sikkerhet og kvalitet i helse- og omsorgstjenesten og å styrke befolkningens tillit til tjenesten og helsepersonellet. I proposisjonen foreslår regjeringen flere endringer i helse- og omsorgslovgivningen som skal bidra til at tilsynsmyndighetenes virksomhet og reaksjonssystemet treffer bedre, for å oppnå pasientsikkerhet og tillit. Det foreslås å tydeliggjøre at det er opp til statsforvalter å vurdere om en anmodning om vurdering av mulige pliktbrudd skal følges opp, og eventuelt hvordan det skal skje. Det vil bidra til at statsforvalterne får et større handlingsrom for å foreta bedre og mer effektiv prioritering av sakene. Dersom det er grunn til å anta at det foreligger forhold som er til fare for pasient- og brukersikkerheten, skal imidlertid forholdet alltid undersøkes. I en del av sakene vil det være mest hensiktsmessig at mulige pliktbrudd tas opp med og følges opp av den som yter helsetjenesten. Det foreslås derfor presiseringer i virksomhetenes plikt til å besvare henvendelser fra pasienter, brukere og pårørende. Videre foreslås det flere endringer i helsepersonellovens bestemmelser om administrative reaksjoner. Regjeringen foreslår at reaksjonen «advarsel» oppheves, fordi effekten av denne reaksjonen er usikker. I stedet foreslår regjeringen en ny reaksjon – «faglig pålegg». Reaksjonen «faglig pålegg» innebærer ingen begrensning i autorisasjonen, men at helsepersonellet kan pålegges å motta veiledning eller gjennomføre andre kompetansehevende tiltak. Regjeringen foreslår også endringer i reglene om suspensjon. Endringene innebærer at Statens helsetilsyn kan begrense suspensjonen til kun å gjelde helsepersonells adgang til å utføre visse arbeidsoppgaver i en periode, i stedet for en suspensjon av all rett til å praktisere yrket i perioden. Endringene vil bidra til et mer effektivt og formålstjenlig tilsyn. Jeg er derfor glad for at komiteens flertall slutter seg til lovforslagene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Det at pasienten står i sentrum og er med på alle beslutninger om seg selv i sin behandling, er ganske grunnleggende i helsetjenesten vår. Det at man jobber videre med å forsterke brukerperspektivet i alle tjenestene vi yter, er denne regjeringen opptatt av. Det oppnår vi gjennom å ha en god helsetjeneste hvor fagfolkene er trygge og har tilstrekkelig kompetanse. Så jeg ser ingen «mismatch» her mellom den forrige regjeringens ambisjoner og denne regjeringens ambisjoner, selv om det framstilles litt slik. Det at pasientene skal være med på beslutninger om egen behandling, er grunnleggende. De største endringene i forbindelse med den proposisjonen vi behandler i dag, gjelder tilsynets mulighet til å kunne prioritere det viktigste først. Det vi har sett, er at det hos en del statsforvaltere har bygd seg opp restanser fordi alle saker er like viktige.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Dette mener jeg er noe av den endringen vi legger opp til i dag, med at man skal få svar fra den tjenesten man møter. Men jeg tror det er viktig å jobbe med de systemene som skal ivareta brukerperspektivet – å ha lokale brukerutvalg. Pasient- og brukerombudet har en viktig ombudsrolle. Nå har regjeringen startet arbeidet med opptrappingsplanen for psykisk helse, og vi har hatt stor glede av å møte flere av ungdomsrådene i helseforetakene våre, som også er en viktig brukerstemme, og som sykehusene lytter til og bruker når de legger sine planer og utvikler tjenesten. Så dette kan skje på mange måter, og det er et perspektiv som jeg mener er ganske gjennomgående i de satsingene som ligger i Hurdalsplattformens helsekapitler.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Denne saken har vært oppe til debatt flere ganger de siste årene, senest i to spørretimespørsmål fra representanten Hoksrud. Jeg hadde også noen spørsmål da jeg var i opposisjon. Som jeg har vist til tidligere i mine svar, pågår det et arbeid knyttet til finansiering av medisinsk utstyr og forbruksmateriell, bl.a. for å klargjøre skillet i finansieringsansvar mellom blåreseptordningen og helseregionene. Hensikten er at det skal være forutsigbart for alle aktører om et nytt produkt skal vurderes og eventuelt finansieres i den ene eller den andre ordningen. For legemidler er dette skillet forskriftsfestet i blåreseptforskriften, og satt ut fra at finansieringsansvaret følger behandlingsansvaret. Det vil si at blåreseptordningen ikke dekker legemidler der det er lege i spesialisthelsetjenesten som setter i gang, følger opp og avslutter behandlingen. Denne praksisen gjelder i stor grad for medisinsk forbruksmateriell og næringsmidler også, selv om det ikke er forskriftsfestet. Samtidig ser vi at det er gråsoner, noe som særlig har vist seg i diskusjonen om måleutstyr ved diabetes. For diabetes er det i hovedsak slik at behandlingsansvaret for pasienter med diabetes type 1 ligger i spesialisthelsetjenesten, mens pasienter med diabetes type 2 oftest behandles hos fastlegen og får nødvendige legemidler og forbruksmateriell til glukosemåling på blå resept. Samtidig er det også pasienter med type 2-diabetes som henvises til spesialisthelsetjenesten, hvis fastlegen ikke kommer i mål med behandlingen, og ved mistanke om komplikasjoner som følge av dårlig regulert blodsukker over lengre tid, og representanten Hoksrud hadde et eksempel på det i sitt innlegg. For de fleste pasienter med diabetes type 2 er det verken nødvendig med henvisning til spesialisthelsetjenesten for oppfølging eller å bruke kontinuerlig glukosemålerutstyr som CGM-målere. Pasienter med diabetes type 2 som på grunn av komplikasjoner eller av andre grunner er henvist til og følges opp i spesialisthelsetjenesten, vil kunne få tilbudt CGM-utstyr finansiert av helseregionene. Det pågår nå som nevnt et arbeid knyttet til finansiering av medisinsk utstyr og forbruksmateriell, og det å ha ordninger som gir et mest mulig likeverdig tilbud, vil være viktige vurderingspunkter her. Mange mennesker lever med diabetes type 2 i dag, og det vil ramme enda flere i framtiden. Det er behov for økt kompetanse om å forebygge utvikling av diabetes type 2, og det trengs økt kunnskap om behandling av sykdommen. Slike tiltak er aktuelle å følge opp i flere av de store sakene regjeringen jobber med – som folkehelsemeldingen, NCD-strategien og Nasjonal helse- og samhandlingsplan. Helsedirektoratet arbeider samtidig med oppdatering av faglige retningslinjer for diabetes.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Først vil jeg si at jeg har ikke fremmet noe glansbilde av dette. Jeg tar sterkt avstand fra den beskrivelsen til representanten Hoksrud. Mennesker som er nødt til å måle blodsukkeret sitt kontinuerlig, bærer en stor byrde, og de er i all hovedsak sine egne behandlere. Hvis man har diabetes type 1, er man nødt til å måle blodsukkeret kontinuerlig. Man er også nødt til å ta insulin. Det vet presidenten – presidenten har relevant fagbakgrunn. Det er også noen av dem som har type 2, som har behov for kontinuerlig blodsukkermåling, og de skal få det. Når det gjelder avslag begrunnet i økonomi, skal det ikke være sånn – det skal være reelle behov. Det er bra at også representanten Hoksrud har møtt noen pasienter som har fått det de skal ha. Det å gå inn i enkeltsaker til pasienter som opplever at de ikke har fått den helsehjelpen de skal ha, er vanskelig for enhver statsråd. Men har man behov for kontinuerlig blodsukkermåling, og det er vurdert av fastlegen, og man er henvist til spesialisthelsetjenesten – ja, så skal man få det. Og når den blå resepten finansierer det behovet man har for forbruksmateriell, går man og henter det ut på apoteket. For dem som har fått CGM-målere, er det helseregionene. Det var en endeløs runde da dette ble tilgjengelig for norske pasienter, fordi helseregionene måtte foreta et anbud og ikke hadde veldig mye erfaring i tilsvarende innkjøp. Det er bakgrunnen for at departementet og Helsedirektoratet nå jobber med disse spørsmålene: Hvordan løser vi dette behovet i framtiden? Og det er ikke sånn at det å bruke CGM-måler versus det å hente ut strips nødvendigvis er et spørsmål om kostnader. Det er like dyrt å hente ut strips. Har du behov for kontinuerlig måling, har du behov for kontinuerlig måling. Det enkleste og mest brukervennlige er CGM-målere for dem som trenger det. Det er mine svar. Vi jobber med denne saken, og jeg har ikke fremmet noe glansbilde av dette.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Jeg etterlyser samme engasjement fra Fremskrittspartiet når det gjelder å forebygge diabetes type 2, for til forskjell fra diabetes type 1, som er veldig vanskelig å forebygge – den rammer dessverre vilkårlig og skjevt – kan vi faktisk forebygge type 2. Men jeg ser for meg bildet av representanten Hoksrud og hans kollega i helse- og omsorgskomiteen, Morten Wold, den gangen de sto i smågodtkøen på en butikk og bare slo bort alle forslag om en fornuftig folkehelse som kan forebygge lidelser og plager og gjøre at pasienter i framtiden unngår dem. Så jeg etterlyser det, og herved er utfordringen kastet fram: større engasjement for å forebygge type 2. Så vil jeg bare si at det er ikke kostnadene det handler om, det er måten vi har organisert tjenestene på. Det er et system som tjener oss godt, men som har noen svakheter, som at behandlingsansvaret også følges av finansieringsansvaret for de legemidlene og det medisinske utstyret man trenger. Er man i primærhelsetjenesten og er kroniker, er det blåresept og det apoteket man selv henter ut utstyr på, som er regimet. Får man behandling og oppfølging av lege i spesialisthelsetjenesten, er det også spesialisthelsetjenesten som gir dette. De beskrivelsene Bård Hoksrud gir om min motvilje mot å løse dette, stemmer ikke med virkeligheten. Jeg synes han maler det ut ganske unødvendig. Ikke for å bli personlig, men jeg har førstehåndserfaring med diabetespasienter som må måle blodsukker døgnet rundt. Jeg har levd hele mitt liv – eller det vil si, fram til 2017 – med en far som hadde diabetes type 1, og som hele tiden måtte måle blodsukkeret. Han fikk ikke oppleve den teknologiske revolusjonen det er å kunne ha en «pod» på overarmen og lese på mobilen og følge blodsukkeret fra time til time, uten å måtte stikke seg i fingrene. At barn som fødes i dag og får diabetes i tidlig alder, har slike teknologiske muligheter – at foreldre kan følge med på barnas blodsukker, at vi har løst utfordringene knyttet til personvern og alt det der – er fantastisk. Mitt mål er at alle pasienter med diabetes type 2 som trenger og har nytte av CGM-måler, skal få det.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-04-28:
På bakgrunn av en granskning fra Riksrevisjonen om at statens utgifter til blåreseptmedisiner var blitt fordoblet siden 1995, vedtok altså et enstemmig storting i 2019 at feil forskrivning av legemidler på blå resept skulle straffes med gebyrer. I Høyre har vi stor forståelse for at legene opplever at gebyrsatser for feil forskrivning er svært krevende, særlig i en tid hvor det er stort press på fastlegene allerede. Og da leger over hele landet på nyåret aksjonerte ved å unnlate å skrive ut medisiner på blå resept til pasientene, ba vi umiddelbart helseministeren om å gå i dialog med Legeforeningen, og det gjorde helseministeren. De ba også statsråden sørge for at ordningen med bøtelegging ble pauset, og at det ble foretatt en ny vurdering av saken. For Høyre var det helt uakseptabelt at vi kom i en situasjon hvor pasienter ikke fikk nødvendige medisiner fordi legen ikke våget å skrive ut medisiner på blå resept i frykt for å bli stilt ansvarlig og bøtelagt. Høyre mener det ikke vil være riktig å støtte en lovendring gjennom det foreliggende representantforslaget i dag. Det er ingen tvil om at Stortinget enstemmig vedtok lovendringen, til tross for at Legeforeningen også den gang ga kritisk høringsuttalelse til endringen. Vi mener statsråden i sitt brev viser at hun ønsker å følge opp denne krevende saken. Vi støtter at hun vil sikre at loven ikke praktiseres urimelig, og at hun vil se på mulige løsninger som ivaretar hensynet til både behandlerne, pasientene og trygg forvaltning av folketrygdens ordninger. Høyre støtter også at det bør ses på om bøtesatser bør settes ned, slik statsråden har signalisert, og at det skal forskriftsfestes at Helfo ikke skal kunne hoppe over trinn i virkemiddelpyramiden. Høyre støtter også at det skal vurderes andre reaksjonsformer som er mer egnet enn gebyr. Det kan være at de andre partiene i debatten vil gjøre et nummer av at Høyre kunne ha sikret flertall for en lovendring allerede nå. Til det har jeg tre ting å si. For det første skal forslag til forskriftsendringer og revidert retningslinje sendes ut på høring, og det vil være nyttig å avvente denne høringen og se hva regjeringen foretar seg, før vi beslutter i denne saken. For det andre har Helsedirektoratet trukket tilbake rundskrivet, slik at ordningen er pauset. Det sikrer at pasienter ikke nå opplever utfordringer med å få sine rettmessige blåreseptmedisiner. For det tredje vil Høyre være åpne for å støtte lovendringer etter at høringsrunden er gjennomført, dersom det viser seg riktig. Vi forventer at regjeringen kommer til Stortinget, slik at vi får vedtatt eventuelle lovendringer etter en ny og grundig behandling etter høring. Dersom vi sikrer riktig bruk av blåreseptordningen, legger vi til rette for at de som trenger det, får akkurat den hjelpen de trenger. Vi sikrer en rettferdig og en bærekraftig helsetjeneste.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2022-04-28:
Kompleksiteten til denne saka kjem på bakgrunn av ei rekkje reaksjonar knytt til den då sitjande Solberg-regjeringa si godkjenning om endring til forskrift om utmåling og betaling av overtredingsgebyr, som fyrst trådde i kraft ved dette nyttår. Grunnlaget for dette var eit samla storting som i 2020 godkjente lovendringane etter innstilling frå kontroll- og konstitusjonskomiteen, etter at Riksrevisjonen framheva at det var naudsynt med fleire sanksjonsmoglegheiter mot legar som bryt med blåreseptordninga. Folketrygdlovens § 25–6 a gjev heimel for ileggjing av slikt brotsgebyr. Lovbestemminga slår fast at det er behandlaren som kan ileggjast gebyret, og at departementet fastset skuldkravet. Etter dei store og voldsomme reaksjonane rundt innføring av dei nye forskriftsføresegnene har helse- og omsorgsministeren varsla at regjeringa på ny vil sjå på heilskapen rundt denne tematikken. Dei massive innspela som kom, og Legeforeningens store bekymring om at denne endringa vil skapa stor frykt ved legestanden for utskriving av blå resept, er ikkje bra. Eg sluttar meg derfor til statsråden sine gode vurderingar – som er gitt alle involverte partar, og også helse- og omsorgskomiteen, til handsaming – knytt til dette representantforslaget. Regjeringa er samstundes tydeleg på at dersom det vert avdekt moment som talar for og har betydning for korleis dagens lovheimel er innretta, vil ein sjå på dette og eventuelt koma tilbake til Stortinget for ei avklaring. Dette er ei særs god tilnærming, og eg vil fylgja denne saka tett opp i det vidare løpet. Og eg er glad for at eit stort fleirtal i komiteen ser likt på denne saka og har same haldning til det vidare arbeidet og ikkje støttar nemnde representantforslag i dag.