Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Statsbudsjettet for 2013 er et radikalt budsjett, som hviler på to pilarer: på at alle skal ha en jobb og på miljø og rettferdighet. Det er mye bra med norsk økonomi. Sammenlignet med over 10 pst. arbeidsledighet i Europa, har vi en arbeidsledighet på under 3 pst. i Norge. Vi har lav rente, og vi har høy vekst. Det er en situasjon som står i sterk kontrast til situasjonen i Europa, og særlig til landene i sør. De gjennomgår flere kriser samtidig: økonomisk krise, eurokrise og ikke minst en sosial krise. Konsekvensene for befolkningen er omfattende velferdskutt og skyhøy arbeidsledighet. Og der er det dem som har minst fra før, som må bære den tyngste byrden. At alle som vil, har en jobb, er grunnplanken i fordelingspolitikken. Og i fordelingspolitikken, det at ulike mennesker skal ha like muligheter, er, for å være litt høytidelig, lyset og veien for den rød-grønne regjeringen. Det er viktig at politikken virker. De tre viktigste indikatorene vi har på at det virker – og jeg ser at noen partier etterlyser gjennomføringskraft – er for det første at det har blitt 340 000 nye arbeidsplasser de siste årene, mange av dem i privat sektor, og for det andre at forskjellene i Norge går ned. Det er en utvikling som er ganske unik for Norge, sammenlignet med resten av Europa. Det tredje er at vi utvikler velferdsstaten, med flere ansatte i barnehagene, flere ansatte i skolene, i sykehusene og innenfor samferdsel og transport. Dette er gjennomføringskraft. Derfor ser andre land til Norge. Og derfor vil høyresidens forslag om milliarder i skattelette til dem som har mest fra før, endevende nettopp dette. Da de borgerlige partiene styrte sist, var jobbveksten omtrent null. Når man kutter i skatter, blir det færre hender i omsorgssektoren, og forskjellene øker dramatisk. Derfor er jeg glad for at ingenting av det de borgerlige partiene foreslår i dag, bli vedtatt. Landet får et budsjett som er bra for landet og for fordeling, sysselsetting og utvikling. Jeg skal nevne noen områder som SV prioriterer. Kunnskapsfeltet får en økning på 1,9 mrd. kr i 2013, og det skal opprettes 3 250 nye studieplasser. Det skal ansettes flere lærere i ungdomsskolen, og det skal bli økt kvalitet i barnehagene. Det er en svært viktig investering for framtiden. Vår viktigste formue er ikke oljeformuen, det er den humane kapitalen. Derfor er det så viktig å prioritere oppvekst og utdanning. Vi fortsetter prioriteringen av forskningen i 2013, slik at vi samlet sett får en realvekst i den offentlige forskingsinnsatsen på 2,2 pst. Totalt vil det bli brukt 27,4 mrd. kr til forskning og utvikling i 2013. Det er en realvekst på hele 32 pst. fra 2005 og 6,7 mrd. kr mer enn i 2005. Satsingen på barn har vært historisk høy i denne regjeringsperioden. Vi har fått 60 000 nye barnehageplasser. Til neste år blir det prioritert økt kvalitet, flere førskolelærere og lavere priser i barnehagene. SV vil i årene som kommer prioritere flere barnehageopptak i året. Det betyr et ytterligere og nødvendig løft for barnehagesektoren. Barnevernet styrkes, med prioritering av de barna som trenger det mest. 290 mill. kr ble det kommunale barnevernet styrket med i perioden 2011–2012. I 2013 styrkes det kommunale barnevernet ytterligere med en øremerket bevilgning på 205 mill. kr. Det vil gi omtrent 270 nye stillinger. Vi har i treårsperioden 2011–2013 styrket det kommunale barnevernet med nær en halv milliard kroner. Det er det største løftet i kommunalt barnevern på over 20 år. Neste års budsjett får en god miljøprofil. Klimameldingen blir fulgt opp. Bevilgningene til jernbanen øker med nesten 15 pst., til 14,4 mrd. kr. Det betyr at vi nær har doblet bevilgningene til jernbanen og tredoblet jernbaneinvesteringene i denne regjeringsperioden. Også kollektivtransporten får et betydelig løft, med 250 mill. kr mer til satsing på belønningsordningen for kollektivtrafikk og mindre bilbruk i byområdene. Det er en økning på hele 64 pst. fra i år. Samtidig bevilger vi 50 mill. kr til satsing på gang- og sykkelveier. Det betyr mindre kø, mindre forurensning og mer miljøvennlig transport. Nasjonal transportplan når det gjelder vei og jernbane blir ikke bare fulgt opp til neste år, den blir overoppfylt med 1,5 mrd. kr. Det meste av velferdspolitikken gjennomføres i kommunene – i grunnskolen, i barnehagene og ikke minst i eldreomsorgen. De økonomiske rammene til kommunesektoren er derfor en av de aller viktigste budsjettpostene på statsbudsjettet. I perioden 2005–2012 har kommunenes inntekter økt med 61 mrd. kr, eller 2,7 pst. hvert år. Til neste år økes rammen ytterligere med 6,8 mrd. kr, hvorav 5 mrd. kr i frie inntekter. Det vil legge grunnlag for fortsatt vekst i tjenestetilbudet til befolkningen. Norge er et av verdens rikeste land og er rangert som verdens beste land å bo i. Vår enorme rikdom stiller også krav til oss. Vi skal vise solidaritet med dem som bor og lever i fattigdom, og det gjør millioner av mennesker. Denne regjeringen har hatt som mål å øke bistandsbudsjettet til 1 pst. av brutto nasjonalinntekt. Bevilgningen til internasjonal utviklingsbistand økes med 2,4 mrd. kr, slik at vi kommer opp på 1 pst. av BNI i 2013. Det betyr at vi til neste år bruker 30 mrd. kr på bistand. Målsettingen i Soria Moria-erklæringen, det vi lovte, har vi fulgt opp. Bevilgningen til klima- og skogsatsing økes med 400 mill. kr – det aller, aller viktigste internasjonale klimatiltaket vi kan være med på. Den økonomiske satsingen som gjøres i dette budsjettet – vekst på alle viktige velferdsområder – hadde ikke vært mulig om vi hadde prioritert skatte- og avgiftskutt, slik Høyre og Fremskrittspartiet har gjort i sine alternative budsjetter. Det som opposisjonen foreslår i dag, er irrelevant for framtiden. Opposisjonen er på vei inn i fortiden med hest og kjerre. Fjerning av formuesskatten, økt innslag for toppskatten: Fremskrittspartiet foreslår et skattekutt i størrelsesorden 100 mrd. kr – skattekutt som kommer dem med høyest inntekt og størst skatteevne til gode. Det betyr større forskjeller mellom folk, det betyr fare for gjeninnføring av nullskatteyterne, som vi hadde tidligere, og mindre penger til offentlig velferd. Det er en politikk som gjør at gatene i Hellas og Madrid brenner. Partiene kutter i viktige velferdsgoder, som sykelønn og dagpenger. Fremskrittspartiet kutter uføretrygden med 2,3 mrd. kr og over 500 mill. kr til enslige forsørgere – svært usosiale kutt. Det betyr økte forskjeller. I tillegg kutter partiene i landbruk, bistand og viktige tiltak for integrering, og vi vil få færre mottak og en langt mer inhuman integreringspolitikk. Dette er en annen kurs for landet – en politikk for økte forskjeller og for svekkelse av viktige velferdsordninger, kutt i bistand og en mer inhuman integreringspolitikk, som jeg nevnte. Opposisjonen er på vei inn i fortiden med hest og kjerre. Det er disse partiene, med denne politikken, Venstre og Kristelig Folkeparti har bestemt seg for å alliere seg med, og som de skal danne regjering sammen med. Det kan godt være at de kan redusere farten på kjerra. Men uansett tempo står hesten og kjerra og peker i feil retning.