Marit Arnstad (Senterpartiet), 2002-06-13:
Jeg vil gjerne først få lov til å takke saksordføreren for en god og ryddig gjennomgang av saken, og dessuten mange gode argumenter i forhold til det standpunkt hun har til loven. Det er et standpunkt jeg deler, nemlig at loven ikke bør bli opphevet, og at loven kunne hatt en viktig funksjon dersom en hadde vist en annen vilje til å bruke lovverket enn det som hittil har vært tilfellet. Jeg husker godt da konsesjonslovgivningen ble opphevet. Jeg husker også godt da ervervsloven ble satt inn som det virkemiddel som skulle komme i stedet for konsesjonsloven. Det var ikke måte på hvor viktig det EØS-positive flertallet som innførte loven, syntes at loven var den dagen den ble vedtatt. Det ble sagt fra en bred allianse i stortingssalen – fra Høyre til Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti – at dette var en meget viktig lov, som nesten i like stor grad som konsesjonsloven skulle sikre norske eierinteresser og sikre kontroll med eierskifter i Norge. I dag registrerer jeg at det samme EØS-vennlige flertall står og sier at loven ikke har noen betydning, og at loven i og for seg ikke er noe annet enn papirbestemmelser. Enten er det en erkjennelse av at det samme flertallet i dag skjønner at de tok veldig feil i 1994, eller så snakket de kanskje mot bedre vitende i 1994. Det er vanskelig å vite. Senterpartiet sa i forbindelse med innføringen av ervervsloven at dette er en bastardlov. For det var det. Det var ikke et lovverk som kunne fungere på samme måte som en konsesjonslov gjorde, og den har ikke på noen måte vært så bra som den konsesjonslovgivningen vi hadde tidligere. Derfor advarte vi også i forhold til det å oppheve konsesjonslovgivningen og erstatte den med ervervsloven. Men jeg tror nok at ervervsloven kunne ha blitt et viktigere virkemiddel enn det den har vært, dersom den hadde blitt brukt på en annen måte. Jeg skal ikke se bort fra at loven har hatt en forebyggende effekt i forhold til både uønskede oppkjøp, useriøse investorer og også mulig slakting av bedrifter. Fra de ansattes hold vet vi at loven har blitt ansett som svært viktig for de ansatte når det gjelder muligheten til både tidlig informasjon og tidlig konsultasjon i forhold til mulige eierskifter. Derfor har også de ansatte i større norske bedrifter vært svært opptatt av at loven burde beholdes, og at særlig bestemmelsene om informasjon og konsultasjon er framtidsrettet lovverk. Det er også verdt å ta med seg at vi vet at EU framover antakelig kommer til å styrke sin lovgivning og sine bestemmelser når det gjelder overdragelser og behovet for informasjon og konsultasjon til de ansatte gjennom Mergers Regulations. En kan i den sammenheng betrakte det vi gjør i dag, som et skritt tilbake i forhold til det som kan være en framtidig internasjonal lovgivning på området. Jeg synes ikke argumentet om at loven ikke brukes, er et så veldig godt argument for å oppheve loven. Vi har også bestemmelser i aksjeloven om f.eks. innsidehandel, som sjelden blir brukt, men det ropes ikke av den grunn på at en skal oppheve bestemmelsene. Det er fordi en anser, sjøl om det ikke kan dokumenteres på noe vis, at lovgivningen i seg sjøl virker forebyggende i forhold til bl.a. useriøse investorer. Derfor tror jeg at den effekten, også av ervervsloven, ikke skal undervurderes. Senterpartiet står sammen med Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti om merknader og forslag. Det betyr at vi mener at loven burde ha blitt opprettholdt, og at særlig de ansattes interesser burde ha vært ivaretatt på en bedre måte enn det en legger opp til i dagens innstilling.