Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-11-25:
Jeg vil begynne med noe så utradisjonelt som å peke på at jeg mener at statsminister Stoltenberg hadde et godt poeng i sitt innlegg når han sa at det ikke er bare på grunn av at vi fant oljen at vi har kunnet utvikle det samfunnet vi har i dag. Lille julaften 1969 ble daværende statsråd i Industridepartementet Sverre Rostoft varslet om at oljeselskapet Philips hadde funnet olje på Ekofisk, og at funnet var drivverdig. Vi hadde funnet gull. At vi fant olje var ikke i seg selv årsaken til at vi er kommet dit vi er i dag. At vi fikk på plass en god forvaltning og et godt skatteregime for næringen var også viktig. Men det som har hatt størst betydning for utviklingen for norsk petroleumsnæring og den betydningen næringen har fått for Norge i årene etterpå, var det teknologiløftet visjonære politikere fra mange partier la til rette for i årene umiddelbart etter 1969. Basert på kompetanse vi hadde innenfor bergverksdrift, geologi og maritim sektor kunne vi gjennom forskning, en aktiv industri og teknologiutvikling bygge opp en petroleumskompetanse som gjorde at vi kunne utvikle oljeressurser som tidligere hadde vært utilgjengelig på grunn av for mye trykk, for høy temperatur, for dypt vann eller med en reservoarkvalitet som gjorde utvinning av olje og gass vanskelig. Ekofisk er i seg selv et skinnende eksempel på denne utviklingen. Da produksjonen startet i 1971, regnet man med at feltet ville produsere 20 pst. av hydrokarbonene som lå i feltet, og at feltet måtte stenge rundt 1990. I dag, 40 år senere, er feltet fortsatt i produksjon, og man regner med å utvinne 60 pst. av reservoaret, altså tre ganger så mye som teknologien i 1971 ga rom for – kanskje blir det enda mer. Årsaken til denne rivende teknologiske utviklingen som har skapt grunnlaget for mesteparten av det norske petroleumseventyret, er at flertallet i denne salen, også i Arbeiderpartiet, på 1970-tallet hadde visjoner for hva vi skal leve av i framtiden. I skolen ble det satset på språk og ikke minst realfagene fikk et løft. På høyskoler og universiteter ble teknologiutdanning gitt de vilkår som skulle til for å utdanne de ingeniører, geologer og kjemikere man behøvde for å realisere verdiene i Nordsjøen, og senere i Norskehavet og Barentshavet. Samtidig ble tekniske forskningsinstitutter bygget opp og gitt finansielle muskler på relativt kort tid, for å levere forskningsresultater som kunne hevde seg bra i en europeisk kontekst. Med denne bakgrunnen er det jo egentlig bare trist i dag å debattere det visjonsløse budsjettet som Stoltenberg-regjeringen har lagt fram. Begrepet «stø kurs» har jo fått nytt innhold. Mens et fartøy er på vei til å gå på grunn, hjelper det veldig lite å ha stø kurs. Situasjonen i dag er at én av fem som fullfører ti år i den rød-grønne fellesskolen, ikke kan lese godt nok til å tilegne seg innholdet i en avisartikkel eller en skolebok. Situasjonen er den at matematikkunnskapene hos norske elever ligger flere år bak elever i mange andre OECD-land – og langt under snittet. Situasjonen er at nesten halvparten av de som starter på ingeniørutdanning ikke fullfører, og at det i sum utdannes for få teknologer. Det burde være til alles glede at våre eldre lever lenger enn tidligere. Det gjør imidlertid at flere trenger mer helse- og omsorgstjenester. Samtidig skal regjeringen gjennomføre en samhandlingsreform som vil medføre et stort, nytt kompetansebehov. Uansett hvem som har flertall i denne sal, må det der ute der de eldre er – for de er i veldig liten grad til stede i denne sal – finnes kompetente hender til å levere og utvikle de tjenestene som de eldre trenger. Når det gjelder forskningen, som må lede an på veien mot en mer effektiv forvaltning og et mer konkurransedyktig næringsliv, er det ikke mye å skryte av. I et budsjett som innholder påplusninger på mange felt, blir forskningen ikke tilført noe løft for 2011. Forskningsrådet slår tvert imot fast at budsjettet vil medføre en realnedgang. Det er trist. De store konsekvensene kommer først i 2012, når avkastningen av dagens forskningsfond kommer til å bli dramatisk redusert på grunn av at de rentebærende papirer fra Forskningsfondet kommer til å få signifikant dårligere rente i 2011. Det har vært mye snakk om handlingsregelen i dag. Men i lov om Statens pensjonsfond står det at petroleumsinntektene skal «underbygge langsiktige hensyn ved anvendelse av statens petroleumsinntekter». Jeg kan vanskelig se for meg hvordan man bedre kan utnytte landets store petroleumsinntekter nettopp til å underbygge langsiktige hensyn, enn å investere mere midler i kunnskap og forskning. Fremskrittspartiet foreslår å tilføre Forskningsfondet 20 mrd. kr utover regjeringens forslag. Det vil få lite betydning i 2011, men jeg lover her og nå at jeg vil ta opp akkurat det forslaget også i debatten neste år, for forskningsbudsjettet for 2012 kommer til å få store utfordringer.