Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2000-10-18:
Jeg regner med at representanten fra SV viser til den undersøkelsen som ble foretatt om egenbetalingene i grunnskolen for skoleåret 1996-97, og som ble omtalt i statsbudsjettet for 1998. Undersøkelsen viste at samlet egenbetaling i grunnskolen utgjorde om lag 93 mill. kr. Prinsippet i opplæringsloven er at all grunnskoleopplæring skal være gratis, jf. opplæringsloven § 2-1. Her står det: «Kommunen skal halde elevane i grunnskolen med lære- og lesebøker, skrive- og teiknemateriell og anna undervisningsmateriell.» Dette er etter min oppfatning et meget viktig prinsipp. Regelen har tidligere vært uttalt i grunnskoleloven. Det har altså ikke skjedd noen endring av regelverket på dette punktet i forbindelse med ny opplæringslov. I den undersøkelsen som det her er referert til, viste det seg at det var svært få skoler som tok egenbetaling for læremidler og utstyr. Samlet egenbetaling til disse formålene utgjorde om lag 1,9 mill. kr, noe som absolutt er 1,9 mill. kr for mye. Selv om flertallet av kommuner og skoler opplyser at egenbetaling ikke forekommer, var det et lite antall som oppgav at elevene måtte betale for bl.a. ordbøker og kalkulatorer. Jeg er av den oppfatning at dette er materiell og utstyr som skulle være gratis etter loven. Når det gjelder ekskursjoner, oppgav 81 pst. av kommunene at de tok egenbetaling, og 84 pst. av kommunene tok egenbetaling i forbindelse med leirskole. Det er bekymringsfullt at 81 pst. av de kommunene som deltok i undersøkelsen, tok egenbetaling ved ekskursjoner. Dette er utgifter som kommunene skal dekke i henhold til opplæringsloven. Ved leirskoleopplæring er egenbetalingsspørsmålet noe mer komplisert. Undersøkelsen om egenbetaling i grunnskolen ble fulgt opp gjennom at statens utdanningskontorer ved utførelse av sitt tilsyn med skoleeierne skulle følge opp at all grunnskoleopplæring skal være gratis. Fra departementets side ble det særskilt påpekt overfor statens utdanningskontorer at kommunene skal dekke alle utgifter til grunnskoleopplæring, eksempelvis også utgifter i forbindelse med ekskursjoner. I undersøkelsen går det fram at en stor andel av kommunene tar egenbetaling i forbindelse med leirskole. Kommunene kan ikke ta egenbetaling i forbindelse med undervisningen ved et leirskoleopphold. Det var ellers lagt til grunn i forarbeidene til loven at kommunene kan ta betaling for reise, kost og losji knyttet til et reelt frivillig leirskoleopphold. For at foreldre og elever ikke skal oppleve et eventuelt tilbud om leirskoleopplæring som et økonomisk press, må skolen sørge for at tilbudet blir presentert på en slik måte at det oppleves som et reelt frivillig tilbud. Videre må leirskoleoppholdet ha en økonomisk ramme som gjør at alle elever som ønsker å delta, faktisk får den muligheten. Om kommunen kan ta egenbetaling, eventuelt hvor mye, vil måtte bero på en konkret og skjønnsmessig vurdering av det enkelte tilfellet. Regjeringen foreslår i statsbudsjettet for 2001 å innlemme det øremerkede tilskuddet til leirskoleopplæring i rammetilskuddet til kommunene. Dette er bl.a. gjort med bakgrunn i at læreplanen etter Reform 97 legger vekt på å benytte flere ute- og friluftsaktiviteter innenfor rammene av den vanlige undervisningen. Det øremerkede statstilskuddet har medvirket til å holde oppe en forestilling om at kommunene må gi et tilbud om leirskoleopphold. Intensjonene i loven er at det skal være opp til de lokale prioriteringer å velge hvilke ute- og friluftsaktiviteter som passer best. Noen ganger kan det være leirskole, i andre tilfelle andre aktiviteter. Det vil også bidra til å dempe betalingspresset i forbindelse med leirskole. Det er svært bekymringsfullt at flere kommuner tar egenbetaling i forbindelse med grunnskoleopplæring. Jeg vil se nærmere på om det er behov for å gjennomføre en ny undersøkelse om foreldrebetaling i grunnskolen for å se om de tiltakene departementet har iverksatt, er tilstrekkelige.