trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hårek Elvenes (Høyre), 2015-12-07:
Da var det en kort merknad, og den korte merknaden går til representanten Asphjell. Det er et åpenbart faktum som har gått representanten hus forbi, og det er at regjeringen i sitt statsbudsjett faktisk har bevilget midler til to nye arbeidslivssenter, slik at det i løpet av de siste to årene vil ha kommet fem nye arbeidslivssenter på plass. I sum har altså denne regjeringen bevilget 30 mill. kr til dette formålet.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-12-07:
Jeg får starte med å takke for et godt innlegg, og jeg er også veldig glad for den enigheten som er her. Mitt spørsmål går også på handlingsplanen. Jeg stilte i desember 2014 spørsmål til statsråden om når handlingsplanen kom, og den var «rett rundt hjørnet». Nå er vi i desember 2015. Jeg er klar over at det har vært mange saker, det har vært mye som har skjedd, og statsråden leder et travelt departement. Men handlingsplanen er viktig, og jeg husker – når jeg kikker tilbake på intervjuer også – at statsråden selv understreket hvor viktig handlingsplanen er for politiet for å prioritere osv. Som statsråden sier, vil Stortinget i dag vedta mange viktige tiltak, som jeg er glad for at også statsråden stiller seg bak og har vært delaktig i å ha fått til, og han har gitt gode svarbrev til komiteen. Men derfor vil jeg understreke alvoret i at handlingsplanen for 2015 fram til 2019, eller hva det nå blir, bør komme straks. Jeg vil oppfordre til at så mange som mulig av de forslagene som ligger her, bør implementeres raskt i den handlingsplanen, og sånn sett gi statsråden mulighet til å svare på når den skal komme.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-12-07:
Jeg tar ordet først og fremst for å følge opp SVs forslag, som er omdelt. Det er fem forskjellige forslag, og jeg har en stemmeforklaring til det. Når det gjelder forslag nr. 1 om botilbud, kommer ikke Kristelig Folkeparti til å støtte det fordi det er nesten likelydende med I i forslag til vedtak i sak nr. 10. Det er godt ivaretatt i det forslaget som blir vedtatt der. Når det gjelder det å styrke hjelpetiltakene for kvinner og menn i prostitusjon i revidert nasjonalbudsjett for 2016, er det en budsjettsak. Vi skal ta den kampen der, på samme måte som vi gjorde det da vi fikk inn mer penger på den posten i fjor. Den er vel økt fra ca. 10 mill. kr til 20 mill. kr. Forslag nr. 3 handler om å sikre at sexkjøpsloven blir håndhevet. Det tar jeg egentlig som en selvfølge, og særlig etter det statsråden selvsagt slo fast her i stad, at enhver lov skal håndheves. Vi kommer til å støtte forslaget, men jeg forutsetter uansett, om det blir stemt ned, at de som stemmer ned forslaget, vil at loven skal håndheves. Jeg vil bare understreke at det er forskjell fra politidistrikt til politidistrikt, som noen var inne på her. Noen trakk fram Sogn og Fjordane, som har egne personer som jobber både med å følge opp loven og å ta dem som kjøper sex. Ikke minst følger de opp ofrene på en fin måte, og de prøver å se hvordan de har det, for eventuelt å kunne hjelpe dem videre. Forslag nr. 4 dreier seg om egne regionale kompetansesentre. Det høres ut som et godt forslag, men jeg er ikke villig med en gang å hoppe rett på det forslaget. Det tror jeg må utredes videre før det eventuelt skal vedtas, men det er et godt innspill som vi tar med i arbeidet videre. Forslag nr. 5, om å sikre at barn som forsvinner fra asylmottak, blir ettersøkt, og ikke minst at en også hindrer at de blir utsatt for menneskehandel og prostitusjon, synes jeg er et veldig godt forslag. Vi har et liknende forslag fra Kristelig Folkeparti til behandling i kommunalkomiteen. Jeg tar det som en selvfølge at det blir gjort i dag, men vi vet at det dessverre ikke er tilfellet, for det er flere hundre barn som er forsvunnet fra norske mottak, så det arbeidet må bedres. Så vi kommer til å støtte forslag nr. 5. – Oppsummert: Vi kommer til å støtte forslagene nr. 3 og 5, fra SV. Til slutt noen ord om Werps innlegg. Han trekker fram et viktig poeng når det gjelder VIII i forslag til vedtak i sak nr. 10, om kommunikasjonskontroll. Det å se disse tingene i sammenheng, synes jeg Werp har hatt gode innlegg om før også, og det håper jeg blir en del av den saken som vil komme fra statsråden, når vi vet at han i sitt svarbrev varsler at det kommer mer på dette feltet. Det er i alle fall viktig at dette blir tatt, og at det kommer en sak om det nå.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-12-07:
Først en takk til saksordførerne for veldig godt arbeid i komiteen. Som det ble sagt, er vi i stor grad enige om de tiltakene som fremmes i dag. Det er viktige saker som tas opp. Migrasjon er en del av vår tid. Desperate mennesker som legger ut på vandring, er sårbare mot utnytting og overgrep. Tiltak for å demme opp mot overgrep og tvangsarbeid må innrettes bredt. Arbeidslivet er spesielt viktig. FNs konvensjoner skal beskytte mennesker på flukt. En egen om kvinner og barn, som er mest sårbare for salg, kjøp, tvangsarbeid og alvorlige overgrep, finnes også. International Labour Organization arbeider aktivt mot tvangsarbeid og sosial dumping. Ifølge deres beregninger i 2012 er til enhver tid 20,9 millioner mennesker ofre for tvangsarbeid. Dette er et område der trepartssamarbeidet er tett, og det er nødvendig. Arbeiderpartiet viser til at det er tverrpolitisk enighet om å opprette to nye sentre mot sosial dumping der skatteetaten, Nav og Arbeidstilsynet samarbeider. Det er bra. Arbeiderpartiet viser til at forpliktelsene vi har, handler om tre forhold: forebygge, straffeforfølge, og assistere ofre for menneskehandel. Arbeiderpartiet har fremmet forslag på alle områdene: to handlingsplaner, innføring av forbud mot å kjøpe seksuelle tjenester, bedre ivaretakelse av ofre, og kraftige virkemidler på arbeidslivsområdet. Den siste handlingsplanen gikk ut i 2014, og vi venter på at denne regjeringa skal komme med en ny handlingsplan. På dette feltet bør Norge ta mål av seg på å bli best i verden. Andre land bør ha et land å se opp til, et land som går foran og som er et internasjonalt eksempel. Arbeiderpartiet støtter den sterke stemmen som Kristelig Folkeparti bruker i denne saken. Det er bra, for det trengs. Barn, kvinner og mennesker i nød har ofte et liv preget av grusomheter vi ikke kan forstå, med vold og grov nedverdigelse. Mange som nå kommer til Norge, har vært i stor nød. Vi må ta inn over oss at disse kan ha vært utsatt for en slik alvorlig kriminalitet før ankomst. De er også i en sårbar situasjon etter ankomst til landet. Det er derfor viktig å fange opp dette og iverksette nødvendige tiltak overfor kvinner og barn spesielt, sånn at de får beskyttelse, og ytterligere kriminalitet forebygges. Utfordringene må møtes med et bredt sett av virkemidler. Blant annet mener Arbeiderpartiet at både ROSA og Lauras hus bør bli permanente tiltak. Arbeiderpartiet tar herved opp sine forslag til vedtak. Så vil jeg bare til slutt rette opp en feil i innstillinga til sak nr. 10: Arbeiderpartiet stemmer mot VIII og ikke mot VII som det står innstillinga. Og så vil Arbeiderpartiet stemme for SVs løse forslag nr. 1, 3 og 5 i sak nr. 11.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-12-07:
FN-konvensjoner vi har sluttet oss til, gjelder også beskyttelse av ofre. Menneskehandelteamet ved Oslo politidistrikt mener at mange av de prostituerte i Oslo er ofre for menneskehandel. Samtidig melder Nadheim om at utenlandske prostituerte uttransporteres fra Norge på svært kort tid. Flere kvinner har fortalt at de har fått tilbud fra PU om å hente eiendelene sine, før de så blir kjørt til Trandum eller raskt blir uttransportert. Mener statsråden at svært rask uttransportering av prostituerte legger til rette for å avdekke menneskehandel, og hva vil statsråden gjøre for å sikre at politiet gjør det de kan for å avdekke om prostituerte er utsatt for menneskehandel, før de uttransporteres?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-12-07:
Jeg har bare et lite oppfølgingsspørsmål. Statsråden sier at det er forskjell på prostituerte og prostituerte som er utsatt for menneskehandel. Jeg tenker at noe av det som vi har sagt i disse sakene i dag, nettopp viser at dette skillet er vanskelig å finne ut av. En må bruke tid for faktisk å undersøke hvorvidt dette er tilfellet, for dette er kvinner som er så truet at de sjelden vil si i første runde at de er ofre for menneskehandel. Da blir mitt spørsmål til statsråden: Mener statsråden at den praksisen som PU har lagt seg på her, til tross for at statsråden sier at det kan gjøres i etterkant, er tilstrekkelig for å sikre disse kvinnene den muligheten de skal ha etter både FNs konvensjoner og etter de vedtakene vi fatter her i denne salen i dag?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-12-07:
Jeg har i hvert fall gjort mitt for å få opp den gode stemningen igjen. Jeg har bare behov for å si at det er riktig at vi alle legger fram forslag om to arbeidslivssenter i denne saken, men det er også riktig at det er politiske forskjeller i innsatsen mot sosial dumping, og at det er forskjeller med hensyn til hva de forskjellige partiene har fremmet når det gjelder tiltak knyttet til sosial dumping. Det synes jeg man kan være så redelig å si, og så behøver det ikke å ødelegge stemningen verken i kveld eller en annen dag.
Veronica Pedersen Åsheim (Fremskrittspartiet), 2015-12-07:
Menneskehandel er et stort problem internasjonalt, også i Norge. Straffeloven § 224 setter forbud mot handel av mennesker. Norge har en moralsk plikt til å hjelpe offer for menneskehandel, og jeg er glad for at både regjeringen og et bredt stortingsflertall tar denne problemstillingen på alvor. Budsjettet for 2015 sørget for midler til opprettelse av etterforskningsteam i de fem største politidistriktene for å bekjempe menneskehandel. For Fremskrittspartiet har det vært viktig at disse teamene får fortsette, og jeg er tilfreds med at regjeringen sikrer videre finansiering i Prop. 1 S. Nærpolitireformen vil også sørge for en styrking av arbeidet mot menneskehandel, da det er vedtatt at man skal bygge opp kompetanse på menneskehandel i politidistriktene. Fremskrittspartiet er positiv til at det i den sammenhengen vurderes å opprette flere sånne etterforskningsteam sånn at menneskehandel bekjempes så effektivt som mulig. Kunnskap er viktig også på dette feltet. Det er avgjørende med en kunnskapsheving hos personer som møter mennesker som er utsatt for menneskehandel, og at de får større kompetanse til å identifisere offer. Hordaland politidistrikt som har etterforsket nesten halvparten av sakene knyttet til menneskehandel som nå er rettskraftig, har gjennomført ulike kompetansehevingstiltak for å sikre at politiet bedre avdekker at sakene kan være knyttet til menneskehandel. Det er også viktig at kompetanse og ressurser hos påtalemyndighetene er tilfredsstillende for at disse kompliserte sakene skal ende i rettsapparatet. Det er også viktig at tollvesenet, sikkerhetsansatte på flyplasser, barnevernsansatte, ansatte på asylmottak, helsepersonell, lærere mfl. har viktige posisjoner for å kunne identifisere offer for menneskehandel. For eksempel vil personell på grensepunkter ha første møte med ofrene når de kommer over grensen. I denne sammenhengen er det verdt å nevne Fremskrittspartiets styrking av tolletaten i regjering. En sterk tolletat og en god grensekontroll er en viktig forutsetning i kampen mot menneskehandel.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2015-12-07:
Her i Stortinget er det ueinigheit om sexkjøpslova, og dei av oss som meiner at det er rett at sexkjøpslova vart vedteken, meiner sjølvsagt også at det er vesentleg at lova blir handheva, og at det blir sett inn tiltak mot prostitusjon. Justisministeren representerer eit parti som stemde imot denne sexkjøpslova, og såleis har han ansvaret for at ei lov som strir imot eige partiprogram, og, så vidt eg veit, også imot eiga oppfatning, blir handheva. Eg vil gjerne spørje kor høgt han prioriterer arbeidet mot menneskehandel i form av prostitusjon, og kor stor vekt han legg på at politiet skal prioritere det å handheve sexkjøpslova.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-07:
Det synes jeg egentlig er et veldig bra spørsmål – jeg vil dele det i to. Det ene er at det er viktig å skille mellom utenlandske prostituerte og utenlandske prostituerte som har vært utsatt for menneskehandel. Hvis vi legger til grunn at vi kan ta det skillet, kan en ikke generelt si at rask uttransport av utenlandske personer som har drevet prostitusjon, er feil eller negativt på noen som helst slags måte. Når det gjelder det andre spørsmålet, som dreier seg om hva en vil gjøre for å tilrettelegge for at en skal kunne avdekke om den typen personer er blitt utsatt for menneskehandel, er det et viktig oppfølgingstiltak for Politiets utlendingsenhet i alle disse sakene, hvor de skal ha den nødvendige kompetansen til å vurdere hvorvidt det er sannsynlig at de har blitt utsatt for menneskehandel. Der er det lagt opp sånn at i den grad det fremkommer opplysninger som skulle indikere at disse personene kan ha vært utsatt for menneskehandel, skal dette viderebringes til relevante myndigheter i forkant av uttransportering. Så på tross av at PU ikke skal gjøre noen vurdering av dette, vil de kunne viderebringe opplysningene til beslutningsmyndighetene.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-07:
Det jeg får referert av PUs praksis, samstemmer ikke helt med det representanten henviser til. Jeg må forholde meg til at PU kan fortelle at de har et sånt fokus når de får opplysninger om at personer i prostitusjonsmiljøet som skal uttransporteres, kan være utsatt for menneskehandel, og basert på de opplysninger jeg har fått så langt, mener jeg det er forsvarlig. Så vil det kunne være eksempler på at noe har gått galt, eller at eksemplene fra representanten er riktige, og da mener jeg det er nødvendig å se nærmere på det for å se om det er sider ved praksisen som bør ettergås, men basert på det jeg har fått av opplysninger så langt, er det ikke noen generell praksis som skulle være i strid med verken våre internasjonale forpliktelser eller de vedtakene vi kommer med i denne sal.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-07:
La meg først få takke representanten Vågslid for å ha takket alle. Den gode stemningen kan kanskje skyldes ryktet om at det er en form for juleavslutning for komiteene i kveld. Det burde man kanskje tilstrebe å ha oftere, for det gir uansett veldig produktive resultater, ser det ut til. Når det gjelder arbeidet med regjeringens handlingsplan mot menneskehandel, vil jeg ikke gi noen konkret dato, men vi har jobbet med denne lenge. Vi er helt i sluttspurten med å legge den frem. Jeg vil også legge til at en del av de tingene som er kommet frem i forslagene, og det som nå blir vedtatt i Stortinget, er naturlig å skjele til når den handlingsplanen blir lagt frem.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-07:
Det hjørnet jeg sa jeg skulle runde, i desember 2014, var litt lengre enn jeg på det tidspunktet hadde forutsett. Men vi er helt i sluttspurten med handlingsplanen nå, og den vil bli lagt frem ikke så langt utpå nyåret. Jeg pleier ikke å datofeste det, men vi vil også bruke litt tid på å legge inn en del av det som er naturlig å legge inn fra det som skjer her i dag, og så vil vi komme med handlingsplanen så raskt som overhodet mulig.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-07:
Når det gjelder sexkjøpsloven, er det gjennomført en evaluering av den, og det vil bli lagt frem en stortingsmelding om den evalueringen og oppfølgingen av sexkjøpsloven om en viss tid. Når det gjelder håndheving av sexkjøpsloven, er det et område som i første rekke faller under påtalemyndigheten. Jeg legger til grunn at norsk lov skal håndheves, og det gjelder på alle områder. Når det gjelder prostitusjon knyttet til menneskehandel, er det et særskilt omtalt område som både jeg og Riksadvokaten har omtalt i prioriteringsskrivet. Så dette er et område som samlet sett er høyt prioritert også fra denne statsrådens side, naturligvis. Jeg skal forholde meg til de vedtak som dette hus fatter.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-07:
Det var veldig god stemning helt frem til siste taler. Jeg følte rett og slett at det innlegget var så fullt av feil og mangler at det er helt nødvendig å ta ordet. Jeg skulle ønske jeg slapp det, og det hadde jeg sluppet hvis representanten Asphjell hadde fått med seg den arbeidslivsstrategien som regjeringen har fremmet, de tiltakene som vi faktisk har gjennomført på dette området, og tatt seg bryet med å høre både på hva jeg sa i mitt innlegg, hva regjeringens representanter sa i sine innlegg, og hva som faktisk er under arbeid i regjeringen. Så jeg håper og tror at den stemningen vi i dag har hatt, i forbindelse med komiteens arbeid med disse tre veldig viktige sakene, vil vedvare, og at ikke den siste taleren før meg får gjennomslag for å skape en slags tvil om hvorvidt det er et reelt politisk engasjement hos enkelte partier og hos regjeringen i dette spørsmålet. Det synes jeg rett og slett ikke denne viktige saken fortjener.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-07:
Jeg vil først få takke både saksordføreren og komiteen for et godt samarbeid i denne saken. Dette er nok et forslag fra regjeringen som vil styrke barns rettigheter. Det er det som det i utgangspunktet handler om, selv om vi også kjenner på den følelsen som foreldre blir utsatt for når barna deres forsvinner til utlandet eller bortføres på annet vis uten at en føler at en har så veldig mange virkemidler i egen verktøykasse. Dette er et forslag som vil styrke rettighetene til barnet, og som på en bedre måte vil ivareta saksbehandlingen fra norsk side. Jeg tror også at noen av disse forslagene vil kunne tjene som eksempel internasjonalt for å vise hvordan Norge løser dette. Istedenfor som nå, at vi ser på andre, er det andre som faktisk kan se på oss. Det synes jeg vi skal være glade for. Jeg skal ikke gå inn på detaljene i forslaget. Jeg synes saksordføreren på en god måte redegjorde for det som er forslagets substans. Men det at vi nå f.eks. velger en sentralisert domstol som skal håndtere alle disse sakene, bidrar til både større rettssikkerhet, mer effektivitet og sikrer at en har den kompetansen som er nødvendig for å behandle disse sakene. Det vil styrke rettssikkerheten til barna, og det vil også gjøre det enklere å føre en del av disse sakene. Det ligger også inne et spørsmål om høring av barn i dette forslaget. Det har ikke har vært tilfredsstillende fulgt opp tidligere. Nå blir det det. Barn skal nå gis anledning til å uttale seg på en bedre måte. Jeg nevner det fordi det var en av de tingene som saksordføreren ikke var inne på. Jeg er veldig glad for at det er en enstemmig innstilling, og at saksordføreren på en god måte gjorde rede for hvor viktige disse endringene faktisk er. Det er ofte slik i den politiske hverdagen at det blir mye diskusjon om politikk som egentlig ikke er så veldig viktig, mens det på andre områder blir veldig lite politisk diskusjon om ting som faktisk har stor betydning. Slik er det egentlig i dette tilfellet også. Dette sier jeg ikke for å stimulere til debatt på en dag som denne, men for å understreke viktigheten av at når det ikke er debatt, sier det ikke noe om at kvaliteten eller arbeidet ikke er viktig. Snarere kan det faktisk indikere det motsatte. Det var derfor jeg hadde lyst til å si de få ordene.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-12-07:
Eg vil òg nytte anledninga til å takke forslagsstillarane, og også saksordførar og statsråden for å ha vore imøtekomande når det gjeld desse sakene, så det er jo riktig så god stemning i justiskomiteen i dag. Men me må òg stille nokre litt meir kritiske spørsmål. Regjeringa har òg varsla at dei skal kome med ein ny handlingsplan mot menneskehandel. Den førre planen gjekk ut i 2014, noko ein visste om, og slik sett kunne jo regjeringa starta arbeidet med ein ny plan i 2013. Spørsmålet mitt er: Kan statsråden tidfeste når neste handlingsplan mot menneskehandel kjem?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-12-07:
Eg vil òg nytte høvet til å rose forslagsstillarane endå meir for å ha fremja dette forslaget. I forkant av at forslaget blei fremja, heldt Kristeleg Folkeparti eit seminar om menneskehandel. Det er ein veldig god tradisjon mange parti på Stortinget har ved utarbeiding av forslag – at ein inviterer breitt og får inn mange gode innspel. Det var spesielt eit innlegg frå Oslo-politiet eg merka meg på det innspelsseminaret. Han som representerte Oslo-politiet der, sa heilt tydeleg at eit av dei viktigaste verkemidla politiet hadde fått for å bekjempe menneskehandel og prostitusjon, var sexkjøpsloven. Det syntest eg var godt å høyre, for det er klart at det hugsar mange i denne salen var – og kanskje framleis er – ein litt krevjande debatt. Men det var i alle fall representanten for Oslo-politiet på det seminaret veldig tydeleg på. Så har eg lyst til å støtte det som blir sagt om kunnskap i skulen. Eg trur me har mykje å gå på når det gjeld å få til eit betre innhald for å byggje haldningar i skulen. I tillegg til å sjå på videoar og dokumentarfilmar kan ein styrkje det reint pedagogiske innhaldet i skulen når det gjeld alle desse temaa me er inne på her. Så litt om handlingsplanen, for det er viktig at me får han på plass. Ifølgje Ropstad var planen like rundt hjørnet òg i 2014 – det var eit litt langt hjørne, på ein måte! Eg tenkjer at her er det viktig å få opp farten. Handlingsplanar veit me har effekt både fordi dei knyter sektorar saman, og fordi dei forpliktar, og dei forpliktar òg ofte i budsjettarbeidet. Så vil eg òg støtte det Anders B. Werp seier om avverjingsplikta – det er veldig viktig. Samtidig veit me at for at folk skal melde til politiet, er det viktig at ein har tillit til at saker blir følgde opp og ikkje blir lagde bort, og at ein får etterforska dei skikkeleg. Då vil eg òg nemne politireforma, som Arbeidarpartiet òg var med på og inngjekk eit forlik om. Me har store forventningar til kva ho vil bety både for eit styrkt etterforskingsmiljø og i arbeidet mot dette i eit førebyggjande perspektiv – kanskje mest av alt i dei store byane, men òg over heile landet.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-12-07:
Dette er òg eit forslag og ei sak der det er stor einigheit i komiteen. Proposisjonen handlar om endringar i fleire lovar: i barnebortføringsloven, i barnevernloven, i straffeloven av 2005 og i rettshjelpsloven. Det handlar om forslag til lovendringar for å bidra til at internasjonale barnebortføringssaker i Noreg kan løysast raskare enn i dag, og for å sikre at barnet kan bli høyrt. Dette er ei veldig viktig sak som heile komiteen er glade for blir fremja no. Kampen mot internasjonal barnebortføring er svært viktig for justiskomiteen. Det var det for den førre regjeringa, og det er det for denne regjeringa. Skritt for skritt har ein skjerpa lovverket for å førebyggje, avdekkje og løyse barnebortføringssaker. Føremålet med dei ulike endringsforslaga er å styrkje barneperspektivet i sakene, og proposisjonen rettar seg både mot sivile saker og straffesaker. Det er ei rekkje forslag til endringar i proposisjonen. Eg kjem ikkje til å gå detaljert gjennom kvart enkelt av dei, men eg går gjennom kva for endringar det er snakk om. Ein føreslår å sentralisere jurisdiksjonen i barnebortføringssaker til éin domstol, innføre kortare ankefrist i barnebortføringssaker, dekning av kostnader til sakkunnige, innføre ein regel om fullbyrding av rettsavgjerd om tilbakelevering av barn ved anke, og å utvide reglane for fri rettshjelp i barnebortføringssaker. Komiteen merkar seg òg, og støttar, at det no blir føreslått å lovfeste ei plikt for sentralstyresmaktene til å underrette barnevernstenesta både der eit barn er bortført til Noreg, og der eit bortført barn er returnert til Noreg. Det blir òg føreslått å utvide straffeansvaret i straffelovens § 261 slik at òg barnebortføring frå barnevernet etter bl.a. akuttvedtak blir gjort straffbart. Dette er i tråd med det justiskomiteen har sagt tidlegare. Senterpartiet og Arbeidarpartiet føreslo i Dokument 8:71 å be regjeringa om snarast å fremje ei lovendring om dette. Høgre, Framstegspartiet og Kristelig Folkeparti såg fram til ei snarleg framlegging av dette. Så det må vel bety at ein samla komité er svært fornøgd med responsen som regjeringa har kome med i denne saka, då ein må sjå på det som «snarleg», det som ein her legg fram. Til slutt vil eg vise til at det òg blir føreslått å innføre utreiseforbod i barnevernloven når ei sak er oversendt fylkesnemnda, innføre ein regel om at vedtak i fylkesnemnda gjeld for eitt år av gongen i tilfelle der det er grunn til å tru at eit barn er bortført til utlandet, og å innføre ei plikt frå barnevernstenesta til å gje opplysningar til styresmaktene på barnets opphaldsstad når eit barn er bortført frå barnevernet. Så det er ein samla komité som støttar alle forslaga i denne proposisjonen.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2015-12-07:
Det er et viktig tema som tas opp gjennom disse representantforslagene, og de sakene som vi behandler i dag, har grensedragninger inn mot dette temaet som viser at det ikke bare er gjennom én enkelt sak at menneskehandel omhandles. Menneskehandel er grov kriminalitet som rammer svært sårbare mennesker, og som gjør dem enda mer sårbare etter hvert som tiden går, og når de som rammes, ikke får den nødvendige hjelp og støtte. Det finnes mange ulike former for menneskehandel, enten ved utnytting til prostitusjon, til tvangsarbeid, til krigstjeneste eller faktisk også til organhandel. De som er ofre for menneskehandel, har ikke samtykket til å delta, eller de har blitt med på falske premisser, f.eks. med løfter om arbeid og en bedre framtid. Til tross for stor innsats både nasjonalt og internasjonalt er det dessverre lite som tyder på at tallet på mennesker som er ofre for menneskehandel, går ned. Men vi må aldri gi opp. Den første handlingsplanen mot handel med kvinner og barn ble utarbeidet av Bondevik II-regjeringen i 2003 og er fulgt opp med ytterligere to planer, og en ny ventes av denne regjeringen, som vi nå har hørt. Men planer er én ting, det viktigste er handling. Jeg er derfor glad for at regjeringen i lag med samarbeidspartiene har styrket politiet gjennom alle våre framlagte budsjett, og jeg forventer at denne styrkingen også skal vises når det gjelder prioritering av etterforskning og dermed også tiltale av bakmennene for menneskehandel. Samtidig som vi gjør det som må gjøres for å finne og straffe bakmenn, er det viktig å hjelpe dem som er ofre. Her ønsker jeg å løfte fram den gode innsatsen som frivillige organisasjoner gjør for å hjelpe ofrene, og jeg er glad for at regjeringen har bidratt til å forenkle søknadsprosedyrene for Lauras hus, samt at regjeringen legger vekt på å løfte opp de frivillige organisasjonenes innsats og viktighet i samfunnet.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2015-12-07:
Jeg er ganske vant til å bli kalt Margot, men jeg heter Margunn. Komiteen har behandlet Prop. 10 L om endringer i rettsgebyrloven – justering av gebyrer. Det er en enstemmig komité som slutter seg til forslaget fra regjeringen om å øke rettsgebyret med 19,2 pst., som er tråd med utviklingen i konsumprisindeksen fra januar 2006 til november 2014. Videre foreslår departementet å redusere multiplikatoren for mortifikasjon, dødsboskifte og utleggsbegjæring. Til slutt gjøres det oppmerksom på at det i forbindelse med behandlingen av ny jordskiftelov ved en inkurie ikke er gjort de nødvendige endringene i rettsgebyrloven. Derfor har komiteen, etter oppfordring fra departementet, foreslått å ta inn teksten «dommer i jordskifteretten» i rettsgebyrloven § 11 første ledd første punktum.
Anders B. Werp (Høyre), 2015-12-07:
Det er tre viktige saker, og jeg vil i likhet med flere tidligere talere takke for det store og sterke engasjementet som et nær sagt samlet storting her utviser. Det er tre gode forslag fra Kristelig Folkeparti, Venstre og Senterpartiet vi i dag debatterer og behandler, og det synliggjør nettopp det de er opptatt av, det regjeringen er opptatt av, og det jeg opplever i debatten at også de resterende partier bryr seg om i sterk grad. Politireformen la heldigvis til rette for at vi nå får mulighet for en styrket innsats i alle landets politidistrikter i kampen mot menneskehandel. Det at vi gjør politidistriktene større, gjør det mulig å etablere sterkere og større fagmiljøer som kan møte denne utfordringen. For dette er tunge saker, det er krevende saker, det er kompliserte saker. Prostitusjon er kanskje det problemområdet som oftest knyttes til menneskehandel, men det problemet vi snakker om, er naturligvis mye større. Arbeidslivskriminaliteten har kommet sterkt innover oss og er også en viktig del av omfanget av menneskehandel. Derfor er jeg også veldig glad for at det tas opp i denne debatten og i disse forslagene, og at vi ikke minst også i tidligere saker – den nevnte nærpolitireformen ikke minst – har adressert hvordan vi som samfunn må møte utfordringene som arbeidslivskriminaliteten gir oss. Jeg vil særskilt nevne ett av forslagene. Det gjelder forslaget fra Kristelig Folkeparti i Dokument 8:91 S. I VIII i innstillingen er det et forslag som innebærer å utrede nærmere å gi politiet flere fullmakter når det gjelder virkemiddelbruk for kommunikasjonskontroll. Høyre støtter naturligvis det. Jeg vil likevel understreke at vi lever i en tid da Forsvaret, politiet og samfunnet som sådant stilles overfor nye utfordringer, og der kravet om nye metoder blir sterkere. Vi må i de sammenhengene se dette mer som en helhet og diskutere teknologi, sikkerhet og personvern i en større sammenheng. Vi må passe oss for ikke å diskutere dette ensidig, ut fra bare ett samfunnshensyn. Dette henger sammen, og det må diskuteres deretter. Til slutt vil jeg nevne et annet element som ingen har vært inne på. Det er begrepet «avvergingsplikt». Enhver borger har en selvstendig plikt til å melde fra for å hindre alvorlig kriminalitet. Det berører også de områdene som vi behandler i denne saken. Det bør være en viktig påminnelse at vi fra Stortinget henviser til det ansvaret vi alle har for å bekjempe kriminalitet.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2015-12-07:
I likhet med mange andre vil jeg takke forslagsstillerne bak de tre Dokument 8-forslagene som er til felles behandling. De tar opp dagsaktuelle, men svært viktige problemstillinger knyttet til det vi står overfor. Det handler om menneskehandel, spesielt i forbindelse med prostitusjon. Det handler om rå utnyttelse av arbeidskraft, av enkeltmennesker, som har lange arbeidsdager og ikke får en lønn å leve av. Rå utnyttelse av arbeidskraft gjennom sosial dumping er dagens form for slaveri. Sosial dumping er et stort problem for den enkelte, men også for samfunnet i sin helhet. Med dette som bakgrunn fremmet regjeringen Stoltenberg tre handlingsplaner knyttet til sosial dumping, med en rekke forslag som skal følge opp og motarbeide dette i tiden framover. Det er forslag som er utarbeidet i samarbeid med partene i arbeidslivet for å ha målrettete tiltak for å bekjempe dette. Dette handler om hvordan vi skal møte disse utfordringene framover. Da må vi ha en regjering som er offensiv. Derfor er det veldig viktig at komiteen nå slutter opp om mange enkeltforslag, men disse forslagene skulle så absolutt ha kommet fra regjeringen og ikke gjennom representantforslag. Det handler om å ta dette på alvor. Vi trenger økt kompetanse. Dette er næringer som er veldig utsatt, og sosial dumping er med på å undergrave yrkesutdannelsene, og det undergraver næringene med tanke på framtidig utdannelse og hvordan ungdom i dag skal gå ut i arbeidslivet. Sosial dumping undergraver viktige samfunnsordninger og tilliten til det systemet vi har. Den norske arbeidslivsmodellen – mellom staten, arbeidsgivere og arbeidstakere – er selve fundamentet for det velferdssamfunnet vi har, og må respekteres av alle parter. Arbeidslivskriminalitet og svart arbeid bidrar til at statens skatteinntekter reduseres, samt at det svekker det økonomiske grunnlaget for vår felles velferd. Arbeidet mot arbeidslivskriminalitet vil aldri ta slutt. Derfor er det viktig at vi har en regjering som ikke sitter rolig i båten, men som aktivt ror for å møte disse utfordringene i tiden framover. Arbeiderpartiet har foreslått i sitt alternative budsjett å bruke 26 mill. kr til dette arbeidet, og vi foreslår også å opprette to nye senter for bekjempelse av arbeidslivskriminalitet. Det handler om å være offensiv i samspill med partene i arbeidslivet for å møte de utfordringene vi står overfor i tiden framover.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-03-18:
På vegne av representantene Terje Breivik, Trine Skei Grande, Ola Elvestuen og meg selv vil jeg sette fram forslag om å styrke retten til ettervern i barnevernet.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2015-03-18:
Arbeidarpartiet vil ha ei politireform. No har justisministeren lagt fram sitt forslag for Stortinget, og me ser fram til å behandla det. Reforma har nokre fornuftige element og andre element som nok bør løysast betre. Ein sånn mangel er at ein ikkje klårgjer korleis nasjonale kriser skal leiast og handterast. Fire år etter 22. juli, tre år etter Gjørv-kommisjonens rapport, er dette ein svært kritikkverdig mangel. Arbeidarpartiet vil ta ansvar òg når me er i opposisjon. Me har difor eit konkret forslag til ei løysing av dette. Me vil ha ein nasjonal operasjonssentral som trer i kraft ved nasjonale kriser. Ein slik operasjonssentral bør liggja til eit politidistrikt som er van med å handtera små og store kriser, som Oslo politidistrikt. Deira oppgåve vil vera å støtta dei andre operasjonssentralane om det skjer ein katastrofe i t.d. Oslo, Bergen og Nord-Noreg samtidig, for då er det behov for god og tydeleg leiing og skikkeleg koordinering av ressursane. Gjørv-kommisjonen anbefalte dette tiltaket. Stoltenberg II-regjeringa la pengar på bordet for å utgreia dette tiltaket. Så forarbeidet for tiltaket er gjort. Arbeidarpartiet meiner at politireforma er så viktig at ho bør forankrast tverrpolitisk. Det er òg grunnen til at me kjem med konkrete forslag for å gjera politireforma betre. Nasjonal operasjonssentral er eitt eksempel, og no som reforma endeleg er lagd fram for Stortinget, vil det òg i det arbeidet koma fleire eksempel som eg håper at regjeringspartia og Venstre vil vera med på å samarbeida om. Men akkurat no vil eg gjerne veta: Vil justisministeren vera med på å gjera kriseleiinga ved nasjonale kriser betre ved å gå for ein nasjonal operasjonssentral som trer i kraft ved nasjonale kriser, som Arbeidarpartiet foreslår?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2015-03-18:
Eg takkar for svaret. Eg er litt usikker på kva dette svaret betyr, fordi justisministeren viser til at ein legg opp til endra distriktsstruktur, men det er klart at skjer det noko i Oslo, Bergen og Nord-Noreg samtidig, skjer det framleis i ulike distrikt. Nokre av distrikta han har lagt opp til, er òg relativt små – Møre og Romsdal, Agder og Aust-Finnmark. Det betyr at når han her brukar omgrepet «robusthet», vil nok det vera ganske varierande i dei politidistrikta han har foreslått. Det andre er at han viser til situasjonssenteret i Politidirektoratet. Vel, Gjørv-kommisjonen var veldig tydeleg på at ein nasjonal operasjonssentral bør høyra inn under eit politidistrikt, nettopp fordi ein treng mengdetrening for å kunna handtera det. Det er dei som handterer krisa til kvardags, som òg er dei som er best skikka til å handtera det når katastrofen faktisk er der. Dei peikar òg på at Politidirektoratets rolle bør vera fagleg og administrativ, og justisministeren seier at ein bør vurdera om det framleis er behov for det. Eg er litt forundra over at ein ikkje har vurdert det allereie. Arbeidarpartiet meiner at det er behov for det framleis. Noreg er eit samansett og krevjande land. Ein treng nokon som kan støtta distrikta.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2015-03-18:
«På spørsmål frå Aftenposten den 11. mars 2015 om PST si forståing av at dei ikkje har trengt å varsla ved bruk av mobilregulerte soner, svara justis- og beredskapsministeren «Det må du nesten ta med PST». Kvifor viste han til PST, i staden for å utøva leiarskap ved å uttala kva forventningar han har til underliggjande etatar?»
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2015-03-18:
Statsråden seier at han kan ikkje i forkant av at ein har føreteke ei vurdering av kva som er tilfellet, begynna å uttala seg om det. Men då kunne han jo ha sagt det. Han kunne ha sagt at alle fakta er ikkje på bordet, og at han skal ta stilling til det når fakta er på bordet. I staden vel justisministeren å peika nedover og seia at dette må du ta med PST. Han snakkar om desse forholda som om dei aldri tidlegare er vurderte. Han legg vekt på at det er komplisert, og han seier at det er motstrid mellom ulike lovverk – det viste han òg til under spontanspørjetimen – men dette står fram som eit relativt openbert tilfelle av lex specialis, der spesiallovgjevinga går føre. I tillegg er forholdet mellom teieplikta og varslingsplikta vurdert grundig i forarbeida til ekomloven, og varslingsplikta er vekta tyngst. Då er det uklart for oss andre kva det er som er uklart for justisministeren.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2015-03-18:
Det er underleg å høyra justisministeren reflektera omkring dette, for han snakkar om at dette er ein situasjon som burde ha vore løyst. Ein burde ha drøfta det på eit tidlegare tidspunkt, burde ha teke stilling til det på eit tidlegare tidspunkt. Men dette er diskutert, det er teke stilling til, det er ein del av forarbeida til ekomlova, der ein tydeleg diskuterer nettopp forholdet mellom teieplikta og varslingsplikta. Og nettopp fordi ein har vurdert dette, er lovgjevinga på dette feltet ganske klar og tydeleg. Det er vanskeleg å forstå kvifor dette er noko justisministeren treng å bruka vesentleg tid på før han klart og tydeleg tek stilling til kva det er han meiner skal vera lovene PST held seg til. Men me kan framleis lura på – og eg vil gjerne forfølgja det òg: Viss han faktisk meiner at problemet her var at ting var uklare for han, kvifor er det ikkje då det som er svaret hans når han vert utfordra frå Aftenposten? Eg er ikkje sikker, kunne han ha sagt, eg vil finna ut av dette. Men svaret hans er altså at han peikar nedover på sin underliggjande etat – igjen, er eg freista til å seia – og vil at dei skal svara på vegner av han.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-18:
La meg først få takke representanten Tajik for å være konstruktiv i sin tilnærming til arbeidet med politireformen, som nå ligger i Stortinget. Avtalen mellom regjeringspartiene og Venstre gir et veldig godt grunnlag for gode forhandlinger og en så bred politisk forankring i Stortinget som mulig. Når det gjelder forslaget om en nasjonal operasjonssentral, er det riktig som representanten sier, at det ble foreslått av Gjørv-kommisjonen, da riktignok under den premiss at vi har en politidistriktsstruktur som vi har i dag, altså med 27 veldig ulike politidistrikter. Ved store hendelser er det ingen tvil om at mange av disse politidistriktene ikke vil være i stand til å håndtere den type hendelser med det ressursnivået de har på operasjonssentralen i dag, og da var det Gjørv-kommisjonens forslag at en skulle opprette en nasjonal operasjonssentral som kunne tre inn dersom det skjedde store hendelser som politidistriktet selv ikke var i stand til å håndtere. Nå legger denne politireformen opp til at vi skal redusere antall politidistrikter fra 27 til 12 politidistrikter, og det betyr at en får en helt annen robusthet i de ulike politidistriktenes håndteringsevne. Et av forslagene er at en skal ha en bemanning på seks personer på operasjonssentralene, i motsetning til i dag hvor det er en minstebemanning på to personer. I tillegg arbeider nå Politidirektoratet med et situasjonssenter som de skal ha bemannet 24/7, og som vil bli operativt når de flytter inn i nye lokaler. Sånn sett mener jeg at situasjonen var annerledes da Gjørv-kommisjonen kom med sin anbefaling, med gammel politidistriktsstruktur, enn det situasjonen vil være når vi nå får en ny struktur. Jeg mener at vi da bør se på hvorvidt det er behov for å ha en nasjonal skalerbar operasjonssentral eller ikke. Politidirektoratet mener at det ikke er en prioritert oppgave nå. Så mener jeg at det er viktig at vi politisk vurderer de mulighetene som foreligger, for å få mest mulig beredskap og sikkerhet ut av de pengene vi har til disposisjon.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-18:
Muligheten for å gi én operasjonssentral ansvaret for hendelser som går på tvers av flere politidistrikter, foreligger allerede i dag. Det er en mulighet som vil bli benyttet hvis det er hendelser som går på tvers av politidistrikter. Nå vil en med ny politidistriktsstruktur sannsynligvis komme opp i den typen situasjoner i mindre grad fremover enn det en har kunnet gjøre nå med veldig mye mindre politidistrikter. Grunnen til at jeg sier det på den måten, er rett og slett at med det utgangspunktet vi nå har, har vi et annet politi etter politireformen enn vi hadde da Gjørv-kommisjonen ga sin anbefaling. Da mener jeg at det er relevant å se hvordan dette fungerer i praksis, før en konkluderer med at den løsningen som var tilpasset en gammel politistruktur, er den løsningen som også skal være gjeldende for en ny politistruktur. Det er jeg ikke helt sikker på. Og når politiets oppfatning av dette selv er såpass klar som det den er, mener jeg at vi er nødt til å få mer erfaring fra hvordan en ny struktur bør fungere, før en på en måte legger opp til en nasjonal operasjonssentral, i tillegg til den vesentlige styrkingen av operasjonssentralene som vil skje i forbindelse med politireformen.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-18:
Jeg mener at svaret på det er åpenbart, og at jeg har sagt det tidligere, nemlig at fremtidens politistruktur er en helt annen politistruktur og distriktsinndeling enn det Gjørv-kommisjonen hadde som utgangspunkt da de ga sin anbefaling. Det er mange deler av den anbefalingen som fortsatt vil ha gyldighet også i en ny politidistriktsstruktur, men en skal huske på at en hele tiden er avhengig av å sikre at en får mest mulig igjen for de pengene som brukes. Nå sikrer vi en betydelig økning av robustheten til operasjonssentralene rundt omkring i hele landet. Det betyr at en får en mye bedre håndteringsevne på store og små hendelser enn det en noen gang tidligere har hatt. Så er spørsmålet om en da i tillegg trenger en nasjonal overbygning for eventuelle hendelser av en nasjonal karakter, som gjør at det blir behov for det. Samtidig har Gjørv-kommisjonen kommet med en rekke andre anbefalinger som også er viktige for at vi skal sikre beredskapen tilfredsstillende i Norge, f.eks. nødvendigheten av et nytt beredskapssenter. Vi er nødt til å bruke de midlene vi har, på en best mulig måte, og da mener jeg at vi nå, når vi gjennomfører denne politireformen, må sikre at vi klarer å levere de tjenestene som vi skal levere gjennom en ny politidistriktsstruktur. Det kan være at det også er behov for en nasjonal overbygning, men det har vi ikke lagt inn i det som ligger i proposisjonen nå.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-18:
For det første har man i alle politidistriktene gjennomført stabskurs, en styrker sin egen evne til å håndtere store hendelser i eget politidistrikt. Det er klare retningslinjer for utnevning av et eget ansvarlig politidistrikt eller en egen operasjonssentral hvis det er hendelser på tvers av flere politidistrikt. I tillegg har Politidirektoratet nå tatt en helt annen rolle enn de har hatt tidligere. Det er de som nå er den koordinerende faktoren som skal bidra til at en har en ressursdisponering ved store hendelser som er så god som overhodet mulig. Vi hadde f.eks. under terrortrusselsituasjonen i sommer ganske gode erfaringer med et politidirektorat som tok koordineringsrollen når det gjelder å sikre at ressursene, ledelsen og håndteringen av en stor hendelse – som også det var, selv om det var en trusselsituasjon – blir på en best mulig måte. Det handler om å sette Politidirektoratet i stand til å være mer enn bare en administrativ overbygning, men også en koordinerende faktor og en ledelsesfaktor, om ikke inn i operasjonen, men i det overordnede bildet. Det er en rolle som Politidirektoratet videreutvikler, ikke minst nå, med dette situasjonssenteret 24/7.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-18:
Hele formålet med denne politireformen er at vi skal sikre borgerne bedre tjenester fra politiet. Det betyr at vi skal ha et politi som er nærmere folk, samtidig som vi skal ha politidistrikter som er robuste nok til å håndtere store hendelser, både når det gjelder etterforskningssaker, og når det gjelder beredskapshåndtering. Da har vi laget noen kriterier som vi har hatt som utgangspunkt, i regjeringspartiene og i Venstre, for den modellen som en til slutt landet på. Og det er disse kriteriene som har vært hovedutgangspunktet for distriktsinndelingen – i tillegg til at man må ta en del andre typer hensyn, f.eks. i forhold til Schengen-yttergrense-ansvar og den typen relasjoner. Hvis en ser på beregningene over hvor mye mer det koster å gå fra 12 politidistrikt til 18 politidistrikt, som jeg forstår er Senterpartiets utgangspunkt, vil man bruke enormt mye mer midler på administrative kostnader. Man vil bruke enormt mye midler som i utgangspunktet ikke kommer borgerne til gode, som blir spist opp i f.eks. administrasjon. Det får ganske store utslag. Derfor mener vi at vi nå har funnet en modell som er et godt grunnlag for den diskusjonen Stortinget skal ha.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-18:
Jeg vil takke representanten for et veldig godt spørsmål om et veldig alvorlig og viktig tema. Det er helt avgjørende hensyn også bak den politireformen som vi nå står foran, bl.a. å sikre at vold i nære relasjoner skal prioriteres høyere. Det er særskilt nevnt i avtalen mellom regjeringspartiene og Venstre at kompetansen og måten en skal følge opp og forebygge den typen kriminalitet på, skal vesentlig styrkes. Det er også en av beveggrunnene, ikke bare det å være ute blant folk og ha et nærpoliti, men også å løse de vanskeligste og vondeste sakene som politiet håndterer, bl.a. vold i nære relasjoner. Og der er det to perspektiver som er viktig: det ene er å sikre det i politireformen når politireformen iverksettes, men det er også viktig at en gjennom prosessen med politireform ikke glipper på de vanskelige sakene, at en har det nødvendige trykket underveis i politireformen, slik at en ikke leverer dårligere på dette enn det en allerede gjør. Og så er det et vesentlig forbedringspotensial. Riksadvokaten har satt opp dette i sitt disponeringsskriv som et prioritert område, og Politidirektoratet følger opp det med sine politimestere i hele landet for å sikre at det får det nødvendige fokus. Det er gjennom den styringslinja vi er nødt til å sikre at politiet håndterer disse sakene enda bedre enn det som gjøres i dag, for det er riktig som representanten sier; det er mange eksempler på at dette er for dårlig.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-18:
Jeg vil takke representanten Ropstad for å ta opp et spørsmål som er av ekstremt stor betydning, og som på mange måter er en skamplett for samfunnet. Dette er den verste formen for kriminalitet som eksisterer, og dessverre er jeg enig med representanten Ropstad i at den økningen vi har i antall anmeldelser, er et positivt tegn, fordi en klarer å mobilisere flere til å anmelde. Dette er et problem som regjeringen tar på det dypeste alvor. Som representanten sikkert er kjent med, har regjeringen nylig lagt frem en egen tiltaksplan mot vold i nære relasjoner, «En god barndom varer livet ut», hvor det er 43 konkrete tiltak på tvers av alle de ulike departementene, som samlet sett skal bidra til å øke muligheten til å avdekke. Ikke minst vil helsevesenet da være av helt avgjørende betydning – helsepleiertjenesten på skolene er av avgjørende betydning, tannhelsetjenesten spiller en viktig rolle, barnevernet spiller en viktig rolle. Disse tiltakene går inn på hvert enkelt område for å se på hvordan en bedre kan ruste seg i kampen mot vold mot barn. I tillegg er det en rekke tiltak knyttet til politiets og påtalemyndighetens arbeid. Så må jeg erkjenne at jeg på tross av det har sympati for ideen om at en kan forplikte bredere enn det en gjør i en tiltaksplan. Tiltaksplanen er et kjempebra virkemiddel for å forplikte de ulike departementenes engasjement inn i denne alvorlige problemstillingen, men det engasjementet er da befestet i regjeringen og i etatene ute for gjennomføring. Jeg mener det er et godt verktøy og et godt virkemiddel, men det kan godt være at en kan kombinere det med en slags handlingsplan eller en opptrappingsplan i et bredere perspektiv, som også inneholder en del andre elementer enn denne tiltaksplanen. Men dette er altså et svært høyt prioritert område for regjeringen allerede.