Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-12-01:
Først av alt vil jeg også gi uttrykk for glede over at en samlet komité har inngått et forlik om denne meldingen. Spesielt er det grunn til å gi honnør til saksordføreren for måten han har loset komiteen gjennom filmmeldingen og tatt initiativet til et bredt forlik på. Det står det respekt av. Fra Kristelig Folkepartis side er vi godt tilfreds med resultatet. Vi mener den samstemmighet som komiteen viser her, vil være av stor betydning for filmens framtid i Norge. Norske barnefilmer er en viktig nøkkel til å rekruttere nye generasjoner til å få gode opplevelser på kino, også i framtiden. At norske barnefilmer på kino er populære, er det ingen tvil om. Fire av de ti mest besøkte filmene på kino i 2014 var norske barne- og familiefilmer. Barnefilmene har i snitt tre ganger så høyt besøk som andre filmer, og dette øker det totale besøket på norske kinoer. Samtidig er det stor variasjon i antall og tilbud. Komiteen viser til at i Danmark øremerkes 25 pst. av filmstøttemidlene til barne- og familiefilmer, og vi ber altså regjeringen vurdere ordninger som kan stimulere til økt antall norskproduserte barne- og familiefilmer. Kinoens død har vært spådd ved omtrent hvert nye teknologiske framskritt, helt siden tv-en ble allemannseie. På tross av dette ser vi et forbausende stabilt kinobesøk siden årtusenskiftet. Det er de nye visningsformene som kannibaliserer hverandre – video, dvd, ordinær tv-titting og strømming. Det er grunn til å understreke at det er kinovisningen som utgjør den overveiende publikumsinntekten for filmene. Det er fortsatt ikke utviklet gode mekanismer for å sikre rettighetshaverne tilfredsstillende inntekter fra strømmetjenestene. Kinoen har også stor betydning som sosialt samlingspunkt og flerbrukslokaler i mange kommuner. Kommunene regner kinoene som en del av den kulturelle grunnmuren og velger å støtte dem med betydelige beløp, selv i trange tider. Det er ordinær kinodrift i 183 kommuner, samt at bygdekinoen har visninger i ytterligere 127 kommuner. I alt snakker vi om 86 pst. av befolkningen. Samlet sett er det all grunn til å fokusere politisk på å sikre at rammevilkårene for norske kinoer ikke forverres. Selv om flere av de største byene har solgt sine kinoer helt eller delvis, må ikke dette dekke over at i de fleste kommuner eier man kinoen selv, og den er et viktig ledd i den lokale kulturpolitikken. Kristelig Folkeparti er også glad for at vi nå har fått på plass en intensivordning. Flere store filmproduksjoner har vært interessert i å legge hele eller deler av innspillingen til Norge de siste årene, produksjoner som uten tvil ville ha vært av stor betydning for norsk reiseliv dersom de hadde blitt lagt hit. Nå er det muligheter for å få det til, og vi er glad for at en slik intensivordning allerede er kommet på plass i budsjettet. Når det gjelder cinematekene, er vi glade for at komiteen går imot meldingen når det gjelder spørsmålet om å la Cinemateket i Oslo, i likhet med de øvrige cinematekene, organiseres som en egen enhet. Den nødvendige bindingen mellom filmarkiv og nasjonale cinematekoppgaver er et sterkt argument for at driften av cinemateket i Oslo fortsatt bør være et statlig ansvar. Vi er glade for at komiteen er enig om ikke å skille ut Cinemateket i Oslo fra Norsk filminstitutt nå. Til slutt vil jeg også peke på det internasjonale samiske filminstituttet og trekke fram betydningen og viktigheten av at regjeringen følger opp dette filminstituttet, slik at de også i tiden framover er i stand til å kunne lage gode spillefilmer, gode tv-serier, for framtiden. Vi peker også på det initiativet som er tatt gjennom Nordisk råd, og håper at regjeringen vil følge dette filminstituttet opp i sin dialog med de andre nordiske landene, for det vil være veldig betydningsfullt.