trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Svein Harberg (Høyre), 2020-03-05:
Først vil jeg bare uttrykke glede over at statsråden kunne vise til – og jeg har for så vidt lest det på en nettside i dag – at nå er det noen saker som blir fulgt opp i rettsapparatet, og alt tyder på at EFTA-domstolen også blir involvert gjennom en slik behandling, og at det kan avklare den usikkerheten vi fremdeles måtte ha om hva som er det juridisk riktige her. Det er veldig bra. Ellers må jeg si at debatten har vært ganske forutsigbar. Det er ganske kjente holdninger, og det er spennende å høre hvordan alt ville vært annerledes hvis bare. Det er mange som har klare konklusjoner på hva som hadde skjedd dersom det som ikke har skjedd, skjedde. Det er jo en artig kunnskap. Men det får vi se etter hvert. Jeg har bare lyst til å minne om at når det gjelder Riksadvokatens involvering, har Riksadvokaten et selvstendig ansvar for å følge med på hva som skjer, og ha tilgang til det. Det er nå så. Nå ser jeg også at setteriksadvokaten er aktiv med hensyn til det. Så til de to forslagene som er fremmet. Forslaget fra SV er vanskelig å forholde seg til, fordi det innebærer at Stortinget skal nedsette et panel og gi det mandat til å gå inn i andre sammenhenger som Stortinget ikke har noe med. Det er underlig. Det er altså regjeringen som har oppnevnt granskingsutvalget, og så skulle vi nå oppnevne et panel som kunne gå inn i det arbeidet eller i interne arbeidsformer i departement og etat. Det blir rart, selv om jeg for så vidt skjønner intensjonen i forslaget. Det blir derfor vanskelig å støtte. Så har vi snakket litt i salen, og jeg kan i hvert fall si på vegne av Senterpartiet, Kristelig Folkeparti, Venstre, Fremskrittspartiet, uavhengig representant og Høyre at vi synes Moxnes i sitt forslag har en god intensjon, og felles med oss, nemlig at vi må gripe fatt i det som vi alle har sett er store svakheter i systemet internt i Nav, og at det bør ses på. Men med bakgrunn i statsrådens veldig klare tilbakemelding til Moxnes i replikkvekslingen mener vi – og det tenkte vi før denne replikkvekslingen – at det er vanskelig å ta stilling til kommisjon, utvalg, hvem som skal være med, osv. Men vi er trygge på at statsråden følger opp, og vi anmoder da Moxnes om å gjøre forslaget om til et oversendelsesforslag. Da vil i hvert fall alle disse partiene støtte det, men uten det blir det vanskelig å støtte det. Det kunne være en fin måte å samles på i en sak som vi har felles interesse i. Jeg vil også bare bekrefte at vi er flere som da kommer til å passe på at statsråden følger opp, så det skal ikke være noen tvil om det.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2020-03-05:
Eg vil gjerne nytta høvet til å retta synet mot innlegget mitt tidlegare i dag då eg tok til orde for å retta blikket mot korleis Nav fungerer internt i organisasjonen, i samhandling med andre aktørar og ikkje minst for alle dei brukarane som treng ei hjelpande hand, draghjelp og tilrettelegging. Så las eg at statsråden hadde uttala seg til Dagbladet for om lag ein månad sidan. Eg las og forsto han slik at han ikkje ville bruka tida si på å sjå på desse problemstillingane knytte til strukturar og omfang i Nav. Er dette framleis statsråden sitt syn på Nav?
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2020-03-05:
Statsråden var òg inne på det tidlegare i replikkordskiftet at det er eit tydeleg mandat overfor brukarane og dei som treng Nav, treng støtta frå Nav – det er slege fast her frå Stortinget. Me kan sjå heilt tilbake til fødselen til Nav i 2001. Bakgrunnen var konkret at brukarane ikkje skulle bli kasteballar i møtet med det offentlege. Føler statsråden at det omsynet vert vareteke på ein god måte?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-03-05:
I går fikk vi første delutredning fra utvalget som skal se på denne saken, og vi fikk mange viktige – og alvorlige – foreløpige avklaringer. Samtidig var det, bakerst i rapporten, en side med ganske oppsiktsvekkende informasjon. Utvalget skriver i rapporten at uavhengig av EØS-retten kan norske myndigheter muligens heller ikke hatt norsk lovhjemmel til å straffe noen som har reist utenlands med arbeidsavklaringspenger uten å ha søkt om dette, frem til 1. januar 2018. Dersom det stemmer, betyr det at mange av dommene i denne skandalen heller ikke hadde vært riktige om vi ikke hadde vært bundet av EØS-retten i det spørsmålet. Det betyr jo i så fall at vi har hatt en kanskje enda mer alvorlig svikt, hos enda flere aktører. Så jeg vil spørre om statsrådens vurdering av dette poenget fra granskningsutvalget, om det kan stemme at vi heller ikke i norsk lov har hatt hjemmel til å kreve tilbakebetaling av AAP, eller straffe noen basert på reiser til EØS-land.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-03-05:
Da imøteser vi veldig en avklaring på det, etter hvert. Et annet spørsmål: Denne regjeringen har jo hatt en veldig aktiv politikk når det gjelder kontroll, innstramming, kutt, ytelser og hjelp i Nav-området. Et eksempel er at fireukers-taket for å motta arbeidsavklaringspenger mens man oppholder seg i utlandet, foreslått av regjeringen i 2017, drøftet ikke EØS-forordningen for øvrig. Det ble ifølge internrevisjonsrapporten i Nav forstått som en bekreftelse på at deres praksis var riktig. Så ser vi at det var et hovedargument mot Trygderettens kjennelse, mot det vi nå vet var feil praksis, da Nav vurderte denne kjennelsen i august 2017 på sitt fagmøte. Et annet eksempel er hvordan departementet fremhevet kontrollbehovet, kontrolltiltak, da man la om praksis våren 2019. Kan statsråden se at regjeringens innstrammingslinje i sosialpolitikken her kan ha bidratt til at trygdeskandalen ikke ble avdekket tidligere?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-03-05:
Jeg vil gjenta de to viktige eksemplene her for statsråden. Det ble altså fremmet en stortingsproposisjon fra denne regjeringen til dette stortinget i 2017, hvor man ikke opplyste om sine internasjonale forpliktelser i EØS-trygdeforordningen, og at dette ble mottatt i Nav som en bekreftelse og var brukt som et sentralt argument i 2017, da Trygderetten ga sin første kjennelse som opphevet Navs vedtak og da refererte til EØS-forordningen. Her har vi også skillet mellom kortvarige og midlertidige opphold i sin spede start, noe som også skulle vise seg å bli fatalt for denne saken etter hvert. Er det sånn at statsråden kan se at politikken på det området har gjort at alvoret i saken ble avdekket senere?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-03-05:
Noen tanker – og svar, ikke minst – til slutt på denne dagen: For det første har det, som kjent, vært ganske mange velkjente posisjoner i denne debatten. Men det er ett argument som jeg gjerne vil svare ut som kanskje har overrasket meg litt, og det dreier seg om uenigheten om når Trygderetten ble omforent i sine kjennelser. Det er av ganske stor betydning for saken også, for det dreier seg om når man kan ha en forventning om at en faktisk skal oppdage det og foreta seg noe. Så kommer det fra flere av regjeringspartiene – det går igjen i alle deres innlegg – en kritikk av oss i opposisjonen når vi viser til at Trygderetten startet å oppheve Navs praksis i juni 2017. Det er interessant, for poenget med det er jo at Trygderetten fra juni 2017 var omforent i sin praksis i de tilfellene de faktisk vurderte EØS-trygdeforordningen, og det kom tydelig fram på høringen. Ja, det er helt sant at etter juni 2017 ble det også gjort stadfestinger av Navs vedtak fra kjennelser i Trygderetten, men det var kjennelser som ikke vurderte trygdeforordningen i det hele tatt. Det var Trygderettens representanter veldig tydelige på i høringen, og det har også opposisjonen vært tydelig på etterpå. Da står poenget seg – at varslingen fra Trygderetten om at noe var galt, startet allerede i 2017, men at det ikke ble fanget opp før lenge, lenge etterpå. Så har det nå blitt en diskusjon om de løse forslagene i saken. SV har fremmet et forslag som representanten Harberg nå ga en slags begrunnelse for hvorfor ikke Høyre ønsker å stemme for. Han viser til at Stortinget med det forslaget skal sette ned et utvalg. Men det er jo sånn at vi, som veldig vanlig er, ber regjeringen om å sette ned et utvalg – eller et panel, som det heter i denne saken – som skal representere brukerne, de som er rammet, i Nav. Hvorfor er det viktig, hvorfor fremmer vi det forslaget? Jo, fordi vi nå gang på gang ser eksempler på at det er noen store mangler i oppryddingen. For eksempel er det flere ofre for denne skandalen som har gått ut og sagt at de har opplevd at det tar opptil to måneder å få svar fra innsatsteamet i Nav. De blir ikke godt tatt imot, de får ikke de svarene de trenger. Vi har også fått høre at det er ganske mange mennesker som fortsatt har betalingsanmerkninger fra tilbakebetalingskravene i Nav, folk som fortsatt ikke får kjøpt seg f.eks. en telefon – noe så grunnleggende. Det er to eksempler på at brukernes perspektiv, ofrenes perspektiv, må representeres bedre i oppryddingsprosessen, og det gjelder alt fra granskingsutvalg og Navs innsatsteam til det arbeidet som departementet gjør. Derfor foreslår SV å gi dem en stemme som en høringspart, som en referansegruppe, rett og slett, sånn at deres perspektiv blir bedre ivaretatt. Så har representanten Bjørnar Moxnes fra Rødt fremmet et forslag som dreier seg mer om fagforeningenes rolle. Det vil jeg bare kort varsle at SV støtter, også i den nye formen, som representanten har redegjort for.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-03-05:
Statsråden sa at ingen fanget opp problemstillingen før Trygderetten begynte å se på dette i 2017. Det er nok beviselig feil, for dette ble tatt opp gjentatte ganger på Navs internforum og av fagforeningene i perioden 2014 til 2018, og i brevs form fra brukere til Nav-ledelsen. Dette er bakgrunnen for Rødts forslag om at Navs ulike fagforeninger, og brukerne, må være med på et arbeid for å finne løsninger for å sikre at problemer som fanges opp i førstelinje, også kommer opp til ledelsen og blir fulgt opp. Hva tenker statsråden om en slik type kommisjon – eller kall det gjerne utvalg, gruppe eller hva som helst – som kan være sammensatt av både brukere, fagforeninger og ledelsen, for nettopp å få til endringer som kan sikre at vi ikke får den typen problemer i framtiden?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-03-05:
Når det gjelder forslaget vi har fremmet, er det godt å høre at det er stor enighet om behovet for at det de opplever både de som jobber i Nav, og ikke minst de som er brukerne av tjenestene av problemer, kan rettes opp i, at den informasjonen faktisk flyter opp til toppen av Nav og fører til reelle endringer. Noe av det som er årsaken til denne krisen, er nemlig at det ikke har nådd igjennom på tross av mange meldinger og varslinger både fra fagforeninger, fra ansatte direkte og også direkte fra brukerne. Vi skjønner at en del stusser over detaljeringsnivået og ordet «kommisjon». Vi mener samtidig det er viktig at det kommer et slags vedtak som gjør at regjeringen kommer tilbake til Stortinget, så Stortinget kan ta stilling til det man kommer fram til av eventuelle endringer og forbedringer i systemet. Vi vil i første rekke foreslå en omformulering av forslaget, som da vil bli endret, uansett hvordan det går med avstemmingen, til det følgende: «Det henstilles til regjeringen om at det startes et arbeid der Navs ulike fagforeninger og brukerne er direkte representert, med formål å sikre at problemstillinger i førstelinje og internt i Nav blir fulgt opp, og at regjeringen kommer tilbake til Stortinget på egnet måte.» Jeg håper at det kan tygges på fra ulike partier fram til votering på tirsdag. Da har man et par dager på å vurdere det litt fram og tilbake. Jeg vil naturligvis også gjerne høre statsrådens syn på et sånt vedtak, som jeg skulle tro var lett å følge dersom det vedtas av Stortinget. Så skal vi for vår del naturligvis også vurdere oversendelse eller å fremme det når det kommer til votering på tirsdag. Men da er i hvert fall det vårt endrede forslag, som sendes ut til resten av Stortinget.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-03-05:
For å unngå å få forslaget nedstemt, når det er et felles ønske at dette skal følges opp, vil vi gjøre det om til et oversendelsesforslag. Vi har gjort det om i tråd med det, og så er det en del av behandlingen.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
En av de tingene som også tidligere arbeids- og sosialminister understreket, er at det fra departementets side kunne vært stilt spørsmål tidligere, og at informasjonsflyten bl.a. ved å løfte opp problematiske saker internt i Nav ikke har vært god nok. Som jeg nevnte i min innledning, peker denne saken også på at rutinene – eller forståelsen mellom forskjellige deler av det offentlige, f.eks. Nav og Trygderetten eller Nav og Riksadvokaten – heller ikke er gode nok. Så kan ikke jeg nå legge frem en type tipunktsliste for hva man skal gjøre, men den diagnosen mener jeg står seg veldig godt. Det mener jeg både kontrollkomiteens mindretallsinnstilling og flertallsinnstilling bekrefter at Stortinget også slutter seg til. Det er en av de viktige jobbene for oss å rydde opp i. Det betyr ikke at man kan garantere seg mot at feil oppstår – det kan selvfølgelig skje – men det betyr at man kan lære av de feil som er begått, for å hindre, så godt man kan, at det skjer igjen.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
Det overordnede svaret på det – det er også dessverre det kjedelige svaret – er at vi hvert eneste år når vi lager budsjetter, også ser på ressurssituasjonen i Nav. Så tror jeg nok, basert på det jeg leser, at her – og det er det selvfølgelig alltid en diskusjon om – er det noen områder av en organisasjon som man må passe på har tilstrekkelige ressurser. Men jeg leser ikke dette først og fremst som et spørsmål om ressurser. Jeg leser dette først og fremst som det som er nevnt: ikke gode nok rutiner, kanskje ikke god nok kultur for å løfte ting frem og at det er for uklart hvordan man skal håndtere den typen usikkerhet, som potensielt har dramatiske konsekvenser. Det er det jeg først og fremst vil gripe fatt i nå. Og så er det jo slik at for å håndtere denne situasjonen har det vært helt nødvendig for Nav å få ekstra ressurser, slik at det ikke skal gå på bekostning av det andre viktige arbeidet de gjør.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
Det korte svaret er at etter en slik sak er det helt naturlig at man ser igjennom alle folketrygdytelsene i lys av EØS for å se om det kan være andre EØS-relaterte problemstillinger som dukker opp. Som representanten kanskje kjenner til, har vi både sendt brev til kontrollkomiteen og varslet offentlig at én slik problemstilling er en såkalt sammenleggingsproblemstilling, altså hvordan man beregner trygdetid i utlandet, og hvordan man legger sammen årene i utlandet, opp mot det norske systemet. Det er én slik problemstilling. En annen problemstilling har bl.a. Dagbladet skrevet om. Det er en langt mindre problemstilling, som sannsynligvis ikke dreier seg om mer enn 100–150 personer, men der det i lys av en EU-dom fra 2017 er nødvendig å ta en sjekk og se på om den norske forståelsen av regelverket får noen implikasjoner for oss. Jeg kan ikke legge fram en komplett liste nå, rett og slett fordi dette er et pågående arbeid.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
Granskingsutvalget vil ikke se nærmere på den typen problemstillinger. Det er utenfor deres mandat. Det er heller ikke planlagt noe større arbeid for å se på ikke-EØS-relaterte problemstillinger fra før 1994. Og som representanten også sier, kan jeg selvfølgelig ikke kommentere enkeltsaker, som jeg heller ikke kjenner. Men det er selvfølgelig mulighet til på helt vanlig måte å løfte den typen problemstillinger fra Stortingets side hvis man måtte ønske det, og be om et svar fra departementet.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
Det spørs litt hva som menes med å ta initiativ. Nav har et oppdrag fra departementet, som igjen er forankret i Stortinget, og det er nettopp å få folk avklart, få folk over fra passive ytelser til jobb dersom det er mulighet for det, eller over på en fast helseytelse, f.eks. uføretrygd, dersom det er det som er nødvendig. Det er en større diskusjon hvordan man gjør det, og hvilke knapper man må vri på, noe vi helt sikkert vil komme tilbake til. Grunnen til at jeg har sagt lite grann om aktivitetskrav og andre ting, er at jeg er opptatt av at vi oppe i denne alvorlige saken også skal forvalte det som det har vært bred enighet om i norsk politikk, i hvert fall mellom regjeringspartier, Fremskrittspartiet, Arbeiderpartiet og SV, nemlig det representanten Bjørnar Moxnes kalte for arbeidslinja, og som jeg fortsatt står fullt og helt ved og mener er viktig.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
Nå må jeg innrømme at jeg ikke husker hva jeg har sagt om ikke å se på struktur og omfang. Det jeg vel har sagt, er at jeg har ingen planer om å varsle en ny Nav-reform. Nå er det vann under broen, og Nav fungerer på mange måter godt i dag, selv om det alltid kan bli bedre. Men å varsle at man skal, som den gang, sitte enten på Stortinget eller i departementet og tro at alle problemer kan løses gjennom å flytte bokser og tegne nye organisasjonskart – det kommer jeg ikke til å bruke tiden frem mot stortingsvalget på. Jeg kommer til å bruke den på å foreta nødvendige endringer, som også betyr endringer i Nav, men hovedstrukturen ligger nok fast.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
Det er fristende nå å gå tilbake og polemisere om hvordan Nav-reformen ble endret fra det som var det endelige forslaget fra daværende Bondevik-regjering og som fikk omfattende endringer i Stortinget, som jeg mener ikke var kloke, men jeg skal heller svare på spørsmålet. Jeg mener vi må være så ærlig å si at det også i dag er problemer med at folk kan bli kasteballer i systemet, selv om jeg tror det på mange områder er blitt bedre. En viktig grunn til f.eks. å lage arbeidsavklaringspengeordningen og ikke ha aktivitetskrav som så direkte styres av hvilken ytelse man får, er å unngå den typen kasteballproblematikk. Men jeg tror nok at f.eks. i forholdet mellom Nav og kommunene selv om kommunene er inne og eier en del av Nav, eller i alle fall innehar en del av Nav-virkemidlene kan det lett oppstå kasteballproblematikk. Det må vi som politikere hele tiden både være klar over og slåss mot.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
Jeg tror i bunn og grunn ikke at det er noen manglende forståelse i Stortinget, verken hos partiene som er for eller hos partiene som er mot EØS-avtalen, for at EØS-reglene er en del av norsk lov, og dermed går de også foran. Noe av denne saken er også en diskusjon om nettopp det; i hvor stor grad er det EØS-regler som legger føringer for hvordan vi kan innrette våre systemer?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
Det er mye jeg kan svare på, og det er mye jeg har lyst til å svare på, og det er mye jeg er kompetent til å svare på, men det er rett og slett ikke mulig for meg å svare på hva som var stortingspartiers og representanters vurderinger knyttet til konkrete merknadsforslag i en sak hvor jeg verken satt i komiteen eller var statsråd eller kjenner hele konteksten. Så jeg må bare svare igjen at jeg tror ikke det er noen grunnleggende misforståelse. Vi vedtar mange forordninger, vi implementer EØS-lovgivning hele tiden, og jeg tror ikke det er noen manglende forståelse for grunnprinsippet om at hvis det er motstrid mellom norsk lov og EØS-lov, så er det EØS-regler som går foran. Denne saken vi diskuterer i dag, handler jo om forståelsen av hva EØS-reglene er. Men det er rett og slett ikke mulig for meg å gi noe godt svar på representanten Lundteigens spørsmål.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
Overordnet er det sånn at alt som står i rapporten som kom i går – og her er det flere undertemaer, og det er for øvrig også flere spørsmål som utvalget reiser, hvor det er naturlig at det kommer nærmere rettslige avklaringer – alt dette skal vi følge opp og kommer til å se på og lese grundig. Så er det riktig som representanten sier, at det reises en problemstilling knyttet til hvorvidt det var et hjemmelsgrunnlag før 2018. Mange av de sakene ligger nå hos påtalemyndigheten, som er uavhengig, det er ikke regjeringen som styrer den, og derfor er det heller ikke naturlig for meg nå, så kort tid etter at vi har fått utvalgets rapport, å gå inn i en vurdering av de juridiske sidene av det.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
Alvoret i denne saken, altså i denne saken som kontrollkomiteen har levert innstilling på i dag, er det ingen som bestrider – feil regelanvendelse som har ført til at folk i ytterste fall har blitt fengslet, dømt på uriktig grunnlag. Men så reiser representanten Øvstegård et større politisk spørsmål. Med det klare forbeholdet om at det vi gjør skal være innenfor lov og rett, mener jeg det er viktig at vi f.eks. har et system for å avdekke trygdemisbruk. Jeg mener det er viktig at vi har et system for god kontroll. Og hvorfor det? Jo, bl.a. fordi dette er midler som folk har betalt inn i skattepenger. Det å urettmessig ta til seg goder – og da understreker jeg at det er et generelt poeng, ikke knyttet til de berørte i denne saken, for de er ofre i denne saken – mener jeg er viktig at det offentlige har gode systemer for å avdekke.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
Både komiteen og den tidligere arbeids- og sosialministeren har sagt allerede fra første øyeblikk at her har det vært vurderinger som har vært gale – det er helt åpenbart – frem mot 2012 og før 2012, som vi nå også har fått etablert. Det betyr også at når jeg sier i min redegjørelse at vi så klart også må bygge sterkere EØS-rettslig kompetanse i hele det offentlige systemet, innebærer det også at i saker hvor man er nødt til å gå gjennom og vurdere de EØS-rettslige sidene, må vi være klare og ha kompetanse nok til å kunne oppdage det. Det er ingen tvil om – fra regjeringens side, i hvert fall – at her har det vært en feil regelanvendelse, og at det også har kunnet speile seg i dokumenter som har kommet til Stortinget.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-03-05:
Jeg har tenkt å tegne meg til et kort innlegg etterpå for å si litt om de forslagene som ligger der. Det er ikke sikkert at det er dårlig tenkt, for å starte på den måten, for jeg mener utgangspunktet er veldig godt, nemlig – som jeg også har sagt – at man trenger en bedre kultur, bedre systemer, bedre rutiner for å løfte opp vanskelige problemstillinger i Nav. Det er helt åpenbart. Jeg er nok litt skeptisk til begrepet «kommisjon» og usikker på hva som legges i det. Jeg synes et naturlig førstesteg for meg som statsråd – og også kanskje for Stortinget – framfor å vedta en ganske detaljert bestilling på hva Nav skal gjøre, vil være å ha et møte med fagforeningene i Nav. Det har jeg tenkt å gjennomføre, bl.a. for å høre fra dem hva de mener er viktige, riktige og fornuftige forslag. Så får Stortinget selvfølgelig ta stilling til det nevnte forslaget, men det vil gjøre at jeg tenker at det forslaget kanskje er for detaljert og starter i litt feil ende, for starten må være å møte fagforeningene.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-03-05:
Den saken vi har i dag, er begrenset til artikkel 21. Nav sa selv så sent som 22. januar at saken bare gjelder de tre ytelsene dagpenger, sykepenger og arbeidsavklaringspenger. Nå merket jeg meg at statsråden sa at Nav vil ta initiativ til også å se på andre ytelser. Det synes jeg i utgangspunktet er positivt, for vi har i det siste sett oppslag om at stønadsmottakere i Norge har mistet store deler av tilstått alderspensjon og uføretrygd som er opptjent i utlandet, og der formodentlig kvalifiserte jurister hevder at slike kutt er i strid med EØS-retten. Det jeg lurer på, er: Hvilke andre ytelser er det Nav nå kommer til å se på opp mot EØS-retten?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-03-05:
Jeg takker for svaret. Vi skal følge spent med. Den andre avgrensingen av saken gjelder jo tid, og granskingsutvalget vil tilbake til 1994. Men hva med tida forut, da vi hadde multilaterale og bilaterale trygdeavtaler med mange land? Har vi kontroll på det feltet? Og hva med land utenfor EØS som vi har trygdeavtaler med i dag? Grunnen til at jeg spør, er at vi får mange henvendelser i kjølvannet av denne saken. Én av dem gjelder en person som ikke får ta med seg uføretrygd til Tyrkia fordi uføretrygden er tilstått etter unntaksbestemmelsene etter en yrkesskade. Selv finner jeg ikke noe om den typen begrensninger i trygdeavtalen med Tyrkia, men det står kanskje et annet sted. Jeg er ikke jurist, og jeg venter ikke svar på stående fot, men jeg vil gjerne vite om forholdet til trygdeavtaler med andre land også er et område som statsråden vil se nærmere på.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-03-05:
Jeg prøver meg så lenge jeg får ordet fra presidenten. Én ting til som jeg la merke til at statsråden var inne på, var det å stille tydeligere aktivitetskrav i lovverket. Jeg holdt på å si – motpolen til tidligere aktivitetskrav bør vel også være at brukerne faktisk får adgang til tidligere og mer meningsfylt aktivitet. For det er vel ikke brukernes mangel på vilje til å gjennomføre en pålagt aktivitet som har vært hovedproblemet i Nav så langt. Det har vel snarere vært mangelen på individuelt rettede planer og meningsfylte aktiviteter som faktisk kan føre til en rask avklaring. Mange går jo i dag ut av arbeidsavklaringspenger uten at de er ferdig avklart verken i helsevesenet eller i Nav. Vil statsråden ta initiativ til at Nav oppfyller sine forpliktelser overfor brukerne til meningsfylt aktivitet?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-03-05:
Jeg skal ikke bidra til å hale ut tida, det var bare det ene spørsmålet som statsråden i replikkvekslingen med Lundteigen sa at det var umulig for ham å svare på. Det skjønner jeg godt, for spørsmålet gjaldt jo hvorfor bl.a. Arbeiderpartiet ikke var med på en merknad til den tidligere Meld. St. 40 i Innst. 108 S for 2017–2018. Jeg tenkte bare jeg skulle forklare hvorfor Arbeiderpartiet ikke gikk inn i den merknaden. Vi vurderte merknaden grundig – jeg var skyggeordfører i saken, så jeg husker det godt. Måten merknaden var formulert på, kunne misforstås og gi inntrykk av at EØS-avtalen hindrer Norge i å utforme sine egne nasjonale trygderegler. Men det er altså ikke noen harmonisering av trygderegler i Europa – det er opp til hvert enkelt land å bestemme selv. EØS-regelverket griper først inn når folk beveger seg over landegrenser. Det en enstemmig komité sa, var: «Komiteen slutter seg til regjeringens målsetting om å redusere eksporten av norske velferdsytelser. Komiteen tar til etterretning at EØS-avtalen avgrenser hva Norge kan gjøre av innstramminger for å avgrense trygdeeksporten.» Det var en enstemmig komité og et enstemmig storting, og jeg kan ikke begripe hvordan en regjering kan føle seg satt i skvis av en enstemmig komité på den måten. Dessuten var det en merknad i den innstillinga fra Arbeiderpartiet og SV der vi kritiserte regjeringa for ikke å ha klarlagt forholdet til EØS-retten godt nok, bl.a. når det gjaldt spørsmålet om levekårsjustering av barnetrygd og kontantstøtte, herunder om en sånn levekårsjustering også ville gjelde for norske statsborgere som bosatte seg i utlandet. Jeg mener at det er minst like mye EØS-logikk i den merknaden, som Senterpartiet da valgte å stå utenfor.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-03-05:
Meld. St. 40 for 2016–2017, Eksport av norske velferdsytelser, ble framlagt den 16. juni i 2017. Innst. 108 S for 2017–2018 ble avgitt den 6. februar 2018, og debatten i salen var den 1. mars 2018. Den feilaktige behandlingen i sakene økte kraftig i 2017 og 2018. Stortinget ble ikke orientert om det vi nå er kjent med. Jeg var saksordfører for innstillingen til Meld. St. 40, og i den opplevde jeg dessverre at regjeringspartiene og Arbeiderpartiet ikke ble med på en merknad der det heter: «… bestemmelsene i de internasjonale avtalene griper inn i det nasjonale regelverket og sågar går foran dette dersom det er motstrid mellom de to regelsettene.» Har dette vært et problem for regjeringens arbeid, at en ikke har hatt flertall i Stortinget for en sånn forståelse?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-03-05:
Merknaden er presis. Alt annet som jeg som saksordfører skrev, ble det tilslutning til fra hele komiteen, unntatt nettopp denne setningen om at dersom det er motstrid, går EØS-avtalen foran. Mitt spørsmål er da: Var det rett og slett feil av regjeringspartiene å ikke slutte seg til det faktum, som ble bekreftet av statsråden gjennom to brev, fra meg som saksordfører at var korrekt? Dette er helt essensielt for å forstå det krysspresset som statsråd Hauglie sto i, at hun ikke fikk oppslutning fra flertallet på Stortinget for sin forståelse i saken. Kan statsråden bekrefte at det var feil av regjeringspartienes medlemmer ikke å støtte statsrådens forståelse av faktum i saken?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-03-05:
Jeg tror det var klokt, det representanten Moxnes nå gjorde. Jeg regner med, med utgangspunkt i det statsråden sa, at den gode intensjonen i forslaget vil bli fulgt opp. For det er en av de tingene vi faktisk har sett veldig tydelig gjennom høringen og de innspillene vi har fått, at her har det vært kommunikasjon som kunne ført til at ting hadde blitt avklart tidligere, men som ikke har kommet fram til dem det skulle ha kommet fram til, eller ikke blitt besvart slik det skulle. Så det er veldig bra at statsråden har sagt at han vil følge opp det. Det bør ikke være hovedtema i denne saken med tanke på alle dem som er rammet, men jeg vil bare gi en kort kommentar til det statsråden sa om åpenhet og hemmelighold. Det kan ikke få stå uimotsagt at det er en slags presedens i denne typen saker. Vi har omtrent ikke hatt denne typen sak noen gang. Det som finnes av presedens når det gjelder kontrollvirksomhet og lovgrunnlaget for det, refererte jeg til. Det gjaldt bl.a. etterdønningene etter bankkrisen, som det var kontrollsak om på 1990-tallet. Da valgte regjeringa å gi ut Regjeringsadvokatens vurderinger fordi jussen var en sentral del av saken. Samfunnsdebatten har vist i ettertid at det har vært en del av saken, og det var mitt utgangspunkt for å kommentere det. Jeg vil nok en gang understreke at det er en misforståelse at det å sende informasjon til Stortingets kontrollkomité er det samme som at ting er offentlig, noe også Røe Isaksen selv var inne på. Når det er sagt – det viktigste i denne saken er at det blir ryddet opp framover. Det viktigste er at det en samlet komité har sagt, blir imøtekommet, at granskingsutvalget må gå inn i tida før 2012. Det var en periode litt diskusjon om det, i hvert fall i media. Så håper vi at det kan legge et godt grunnlag for at det for det første blir ryddet opp for dem det gjelder, og for det andre at vi for framtida unngår denne typen saker.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Jeg har den glede å legge fram et representantforslag fra Kirsti Leirtrø, Øystein Langholm Hansen, Ingalill Olsen, Jonas Gahr Støre og undertegnede om tiltak for en seriøs og bærekraftig luftfart.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Jada, president, det blir høytsvevende og luftfart. Jeg må si jeg reagerer på statsministerens tallbruk, og jeg har hørt andre medlemmer av regjeringen også bruke begrepet, som sikkert står i et faktaflak: 13–14 mrd. kr. Det framstilles som om det er gaver til flyselskapene. Det er helt feil. Jeg reagerer på en sånn tallbruk. For det første er 6 mrd. kr av det lån. Det er dyre lån som staten har stilt til disposisjon, og det er bare tre av dem som er benyttet, for øvrig. Jeg tror over 4 mrd. kr er bevilgninger til Avinor, statens eget aksjeselskap, som driver flyplassene våre, og det er bra. Det er en drøy milliard som er brukt til kjøp av rutetjenester fra flyselskapene. Litt edruelighet med tallene må det være. Poenget er at flyselskapene våre ikke tjener penger. Det går ikke i lengden. De tre flyselskapene vi har, sliter. Spørsmålet mitt er: Hvilken dialog har det politisk vært mellom regjeringen og Norwegian for å finne en løsning i den veldig, veldig vanskelige situasjonen for selskapet?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Arbeiderpartiet reagerer på den passiviteten vi ser fra regjeringens side. Det virker som om regjeringen sitter med hendene i fanget og har hyggelige møter, men det er ikke noen kraft, det er ikke noe initiativ. Regjeringen svarte nei på henvendelsen fra Danmark og Sverige om å bistå i den vanskelige situasjonen for SAS. De svarte nei før brevet var mottatt. Nå står og sitter de og argumenterer kraftig mot å bistå Norwegian i den vanskelige situasjonen. Det er jo ingen som ønsker å sende penger til Kina eller amerikanske banker, eller hva det er, men det går jo an å sette seg ned med Norwegian og forhandle, bli enige om en modell. Det skal være for å sikre et norsk rutetilbud og norske ansatte på norske lønns- og arbeidsvilkår. Det er jo fullt mulig å finne løsninger der staten går inn offensivt. Se hva de andre europeiske landene gjør. De går offensivt inn i dialog med flyselskapene for å finne løsninger. Hvorfor gjør ikke regjeringen det?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
«Flere drosjesentraler har etter liberaliseringen av drosjenæringa 1. november kuttet ut beredskap på natta. Fylkeskommunene kan gi enerett til å kjøre drosje noen steder, men dette gjelder bare enkeltturer. Dersom eneretten tildeles andre enn de som har avtaler for tilrettelagt transport, pasientreiser eller skoleskyss i området, vil ikke de som kjører på kontrakt kunne tilby enkeltturer i samme område. Hva vil regjeringen gjøre for å sikre et godt drosjetilbud i distriktene i framtida?»
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Jeg takker for svaret, men jeg er redd dette ikke holder. Fra Arbeiderpartiets side er vi nå svært opptatt av hva som skjer med drosjenæringen, og jeg tror jeg kan si at unisont – fra alle kommuner, fra alle fylker – er en nå bekymret over hvordan det nye regelverket vil slå inn. Så kan fylkeskommunene gi enerett i kommunene, og selvsagt kan det samordnes, men i et fylke med mange kommuner – og det er det i alle fylkene – vil det bare noen steder bli samme selskap som kjører skoleskyss og pasienttransport, og som i tillegg vil kunne få enerett. Så det vil jo bare være i svært, svært få tilfeller at det vil bli det samme selskapet. Jeg synes det er veldig synd at regjeringen presser gjennom en sånn reform. Drosjenæringen står i fare for å bli utradert mange steder. Spørsmålet mitt til samferdselsministeren er: Har en flere virkemidler enn enerettsmodellen?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Jo, det blir en vesentlig endring, for selskapene som i dag har pasienttransport, vil med det nye systemet ikke kunne kjøre enkeltturer i den kommunen som har enerett – hvis det selskapet da ikke tilfeldigvis har vunnet akkurat det samme oppdraget. Så det blir en veldig stor forskjell. Det høres ut som om samferdselsministeren ikke tar dette inn over seg. Her i byen er det drosjer en masse, nærmest på ethvert gatehjørne, her vil det ikke bli noe problem. Men hvordan vil dette bli i Hurdal, i Rendalen, i Nesseby – hvordan skal vi klare å sikre et godt drosjetilbud der i framtida? Jeg er forundret over at Kristelig Folkeparti er med på dette, og jeg har et siste spørsmål til samferdselsministeren: I hvilke deler av Distrikts-Norge, i hvilke kommuner, i hvilke fylker – hvor har regjeringen fått innspill om at det er en god modell å liberalisere drosjenæringen i Distrikts-Norge slik?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-11-18:
På vegner av stortingsrepresentantane Trygve Slagsvold Vedum, Marit Arnstad, Siv Mossleth, Bengt Fasteraune og meg sjølv har eg gleda av å setja fram eit forslag om ein kriseplan for norsk luftfart ut 2021.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-11-18:
Det kan verka som om statsministeren ikkje liker denne diskusjonen som no pågår. Som privatperson har statsministeren tidlegare varsla at ho ikkje vil fly med Wizz Air, men det vert ført ein politikk som i praksis vil kunna leggja vegen open for Wizz Air på den norske marknaden etter krisa. Ser statsministeren at det betyr meir for dei tilsette i flyselskapa kva politikk ho som statsminister fører, f.eks. ved å innføra ei kontantstøtteordning for luftfarten, enn kva selskap ho privat vel å reisa på ferie med?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-11-18:
«Kva vil statsråden gjera for å sikre dei norske flyselskapa gjennom koronapandemien?»
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-11-18:
Eg takkar for svaret. Senterpartiets engasjement i dette ligg til alle dei tre norske flyselskapa, men det er klart at merksemda i det siste har vore mest knytt til Norwegian. Det var eit tema tidlegare i dag då statsministeren var i Stortinget – og både svarte på spørsmål og stilte spørsmål – men statsministeren sa at næringsministeren og samferdselsministeren hadde hatt gjentekne rundar med Norwegian. Då lurer eg på: I Norwegian heiter sjefen Jacob Schram. Kor mange møte har næringsministeren hatt med Jakob Schram denne hausten?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-11-18:
Det hadde vore ein fordel for denne regjeringa om dei lytta meir og fantaserte mindre, for det er ikkje sånn at Senterpartiet nokon gong har sagt at me skal leggja pengar ukritisk inn i Norwegian, men me har sagt at me ønskjer å redda dei tre norske flyselskapa gjennom krisen. Me registrerer at dei norske flyselskapa ikkje har fått ei einaste krone i støtte. Ein har fått kjøp av leverte tenester, ein har fått garantiar, ein har fått noko reduserte avgifter, men i motsetning til omtrent alle andre bransjar har ein altså ikkje fått støtte. Då er det litt rart å verta skulda for denne typen ting. Mitt spørsmål til næringsministeren er om ho deler målet om at alle tre flyselskapa skal overleva koronapandemien?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-18:
På vegne av stortingsrepresentantene Lars Haltbrekken, Petter Eide og meg sjøl vil jeg sette fram forslag om opphør av flyktningstatus.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
I går kom tall på den økende ledigheten i Norge. Nav-direktøren kunne melde om at det kom én ny arbeidssøker i minuttet til Nav de siste dagene. Det kommer som følge av covid-19-smittesituasjonen og tiltakene som er vedtatt politisk for å stenge ned. Målet her er å beskytte sårbare og syke mennesker, men konsekvensen er at flere hundre tusen kvinner og menn permitteres, eller mister jobben. At det tok tid å iverksette tiltak i mars, kan vi forstå. At vi nå er på etterskudd, når den andre smittebølgen kommer, er vanskeligere å forstå, og det er kritikkverdig. De permitterte og ledige er blant de sårbare vi nå må stille opp for. De siste dagene har jeg snakket med mange som har mistet jobbene sine, ikke bare én gang, men to ganger. De kan ha blitt permittert i mars, fått igjen jobben i august og så blitt permittert igjen nå i høst, og vet ikke hvordan framtiden blir. Det er ofte hjerteskjærende historier om folk som får livet sitt satt på vent, stor usikkerhet i familieøkonomien og knapt noen muligheter i arbeidsmarkedet. Og i bunnen ligger at de eller bedriftene de jobber i, ikke har gjort en dårlig jobb, men de er altså pålagt å stenge ned gjennom politiske vedtak. Denne pandemien rammer skjevt og usosialt, og en del av dugnaden må være å stille opp for dem. I 2014 fjernet regjeringspartiene og Fremskrittspartiet retten til å opptjene feriepenger mens man gikk på dagpenger. Nå ser vi for alvor konsekvensene av det. Over en kvart million kvinner og menn opplever at de mister store deler av feriepengene sine neste sommer fordi de ikke har opparbeidet seg disse rettighetene mens de har gått på dagpenger. Arbeiderpartiet mener at det nå må være vanlige arbeidsfolks tur – ikke nye lettelser for dem på toppen. Vi vil gjeninnføre ferietillegg for dagpenger og gi folk kompensasjon for at de ikke får opparbeidet seg rett til feriepenger, slik de ville gjort dersom politiske myndigheter ikke hadde stengt ned. For en vanlig arbeidstaker kan det handle om mellom 10 000 og 20 000 kr, slik at de har råd til husleia og en ferie for barna. Mitt spørsmål er: Ser ikke statsministeren at i denne ekstraordinære krisen vil slike feriepenger være et treffsikkert virkemiddel for å kompensere for noe for dem som tjener minst, og som har tatt en stor belastning i møte med denne pandemien?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Det er jo ingen motsetning her mellom å stille opp for bedrifter og sørge for at det er jobb, og å sørge for at de som blir rammet av politiske tiltak som stenger ned virksomheten, kan ha en familieøkonomi som gjør det mulig å komme seg videre. Det er jo ikke slik at man har en god økonomi når man går permittert, selv med de bedringene som er foretatt i dagpengene her fra Stortinget. Så alt det statsministeren sier om at bedriftene skal komme ut på andre siden av krisen, ja, at det ikke var klare tiltak for det da de nye smittetiltakene kom i høst, mener jeg er uforståelig. Men oppmerksomheten om de menneskene som nå vil oppleve å kunne tape tusenvis av kroner om de kommer i jobb på nyåret, fordi de har vært permittert store deler av 2020, det opptar ikke statsministeren. Det er også veldig negativt for mennesker som mister de pengene, når man kommer til ferien. De får antageligvis ikke råd til å ta ferie, om de kan ta ferie. Og vi har en reiselivsnæring som trenger at folk reiser rundt. Hvorfor er ikke statsministeren opptatt av å se disse menneskene, som er blant våre mest sårbare i den krisen som nå rammer?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Balansen i budsjettene handler om hva man prioriterer. Vi mener at det nå er vanlige arbeidsfolks tur og ikke dem statsministeren ser til når hun skal balansere. Men la meg stille et konkret spørsmål. Høyres Heidi Nordby Lunde, som er sosial- og arbeidspolitisk talsperson, kaller forslaget om å gi feriepenger til dem som er permitterte, for galskap. Hun mener at det å gi arbeidsfolk som har vært permittert, feriepenger, som vi mener er et rettferdig påslag i en utsatt og presset økonomi, er som «å gi arbeidsledige ferie fra å søke jobb». Er statsministeren enig i den vurderingen, at det å miste den muligheten – du er kommet i jobb kanskje på vårparten, du mister den muligheten, du får ikke feriepenger – er som å ta ferie fra å søke jobb? Er det galskap?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
La meg ta et konkret eksempel. Jeg snakket med en i går, han het Robin, som var vekselvis kokk og resepsjonist på et hotell. Han ble permittert i mars. Så fikk han jobb igjen, i kort tid, utpå høsten og er nå permittert igjen etter at de nye tiltakene stenger ned hotell og restauranter. Han lever for noen tusen i måneden. Om han kommer i jobb igjen – som vi da håper, uti 2021, med ny vaksine, og la oss håpe at det blir en bedret situasjon – får han en ny smell neste sommer. Han må da gå feriemåneden nesten uten lønn eller godtgjørelse. Er det rettferdig, statsminister, eller er det kanskje dette som er galskap?
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Jeg er glad for at vi tidligere denne uken kunne meddele at det var enighet blant et flertall på Stortinget om rammer for kompensasjon til bedrifter fremover som er rammet av covid-19. Regjeringen har hele tiden vært tydelig på at de bedriftene som rammes, skal kompenseres. Derfor har vi også jobbet ut fra hvem som til enhver tid er rammet. Samtidig har vi forsøkt å jobbe med ordninger som bidrar til mer aktivitet og mer stimulanse til at folk jobber. Derfor har vi bl.a. en lønnstilskuddsordning for folk som tar tilbake igjen permitterte i jobben, som har vært inne for å få til mer aktivitet i den perioden vi har hatt lyspunkt i smittesituasjonen. Det er derfor viktig å si at vi skal tilpasse kompensasjonsordninger til hvordan smittebildet er. Vi har vist stor grad av fleksibilitet – og det har også Stortinget vist – i å kunne tilpasse ordninger til hvordan smittebildet til enhver tid er. Men målet vårt er selvfølgelig alltid at flest mulig som kan jobbe, er i jobb, og at flest mulig bedrifter som har muligheter til aktivitet, driver med aktivitet. Det har vært grunnleggende for måten regjeringen har beveget seg i forbindelse med disse sakene. Så er vi i en høyere smittebølge nå. Det krever at vi har mer generelle kompensasjonsordninger, og jeg er glad for at det er avklart en ramme for dette gjennom den enigheten som ble mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet tidligere denne uken. Det gjør at det er større grad av stabilitet for bedriftene, som ser fremover. Når det gjelder feriepenger, er vårt utgangspunkt at de som er arbeidsledige, får arbeidsledighetstrygd også i det som er ferie, og om sommeren. Noen er kommet tilbake igjen i jobb, og det viktigste vi gjør, er faktisk å få folk tilbake igjen i jobb. Derfor har det ikke vært prioritert fra vår regjering å ha feriepenger basert på dagpengene. Vi har ønsket å målrette de tiltakene i mye større grad mot å sørge for at det er jobber, at folk kommer tilbake på jobb, men at de som er på dagpenger, også skal få dagpenger i sommerperioden.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Representanten Gahr Støre tar feil når han sier at vi ikke var forberedt på tiltak. Vi har vært forberedt på tiltak for de gruppene og de arbeidsplassene som har vært rammet, hele tiden. Men innretningen internt i tiltakene har skiftet noe, fra å motivere til å stimulere til mer aktivitet fordi vi har ønsket å få flere tilbake igjen i jobb. Derfor har vi hatt omstillingstiltak, derfor har vi hatt tiltak f.eks. for kulturvirksomheten for å stimulere til aktivitet i vintermånedene fremfor bare å gi kompensasjonsordninger. Men når vi har sett at det er blitt et behov for noe videre, har vi altså hatt et system som vi har jobbet med for at vi skal kunne utvide dette. Når det gjelder spørsmålet om feriepenger, er det etter min mening viktig at vi i denne pandemien sikrer at vi ikke gjør endringer i store viktige ordninger som har vært gjennomført de siste årene, som igjen vil bidra til at balansen i budsjettene som er trangere i fremtiden, blir vanskeligere. Vi gjorde en prioritering i 2014, og vi var tydelige på at det å gi feriepenger til folk som var kommet tilbake igjen i jobb, hadde mindre prioritet, mens vi samtidig sørget for at alle de som var permitterte, fikk penger i løpet av hele sommeren, og det sikret at de det var mest viktig for å få penger, fikk penger.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Jeg vet ikke i hvilken sammenheng dette ordet er brukt av representanten Nordby Lunde, derfor vil jeg heller ikke kommentere det spørsmålet som sådan, for jeg vil ikke bekrefte den varianten som Jonas Gahr Støre nå gir fra talerstolen. Men hvis jeg får lov å understreke en ting: De som nå ikke får feriepenger, er de som er kommet tilbake igjen i jobb. Det er de som faktisk jobber. Du kan gå på dagpenger, du kan også reise hvis du går på dagpenger, du kan også få muligheter til å gjøre det, men da er det dagpengesystemet. Dette var jo den andre delen av den omleggingen vi gjorde da vi endret i 2014, å sørge for at de som er arbeidsledige, ikke mister inntekten. De vil fortsatt ha dagpengene sine, men vi sørget for at de som kom tilbake igjen i jobb, ikke fikk dagpenger på den opparbeidelsen de hadde hatt i perioden, for det viktigste er å prioritere. Så skjønner jeg at det for Arbeiderpartiet bare er et spørsmål om prioritering. Jeg har sett deres alternative statsbudsjett, og det er så mangelfullt på inndekning for fremtiden at det blir interessant fremover å vite hvordan Arbeiderpartiet skal dekke inn alle sine overbud, som kommer nesten hver eneste dag.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Jeg har møtt og møter mange som har mistet jobben, som er permitterte, og jeg vet at det aller viktigste de er opptatt av, faktisk er å få jobben tilbake. Det å jobbe når du har hatt en lang periode hvor du ikke har kunnet jobbe, har en høy verdi for alle. Det er nettopp det vi gjør ved å sørge for at de som går på dagpenger, fortsatt vil ha muligheten til å få betalt også under feriemånedene om sommeren. De som er kommet tilbake igjen i jobb, vil da ikke få feriepenger, men de får altså en jobb, og det er jo det aller viktigste. Dette var en reform som vi gjorde endringer på, fordi vi gjorde en spissing av hva som er viktigst fremover. Det er å sørge for balanse i budsjettene, prioritere de svakeste og sørge for at folk får jobbene tilbake.