Tove-Lise Torve (Arbeiderpartiet), 2013-04-29:
I dag behandler vi to lovforslag – ett hvor regjeringen foreslår å innføre elektronisk kontroll som varetektssurrogat, og to mindre justeringer i vilkårene for bruk av elektronisk kontroll ved straffegjennomføring. Regjeringen hadde allerede i 2006 ute på høring et forslag om å innføre elektronisk kontroll som varetektssurrogat. Den gangen la regjeringen forslaget til side, både på grunn av høringsuttalelser og at man ikke hadde erfaring med elektronisk kontroll som ordning. Regjeringen innførte elektronisk kontroll som alternativ soningsform i 2008. Ordningen, som også blir kalt fotlenkesoning, startet som et prøveprosjekt for å få erfaringer med denne nye soningsformen. Ordningen har gradvis blitt bygd ut og omfatter nå elleve fylker med til sammen 220 plasser. Nå i mai utvides ordningen med ytterligere ett fylke, nemlig Nordland. Evalueringen av elektronisk kontroll viser bl.a. at tilbakefall til ny kriminalitet etter endt soning er lav. En av forklaringene på dette er at den straffedømte kan opprettholde arbeid, skole eller annen aktivisering under soningen. Opprettholdelse av relasjoner til familie er også viktig. Dette vet vi gjør at livet blir lettere å gjenoppta etter soning, og sannsynligheten for tilbakefall til ny kriminalitet blir redusert. Slik har elektronisk kontroll blitt en straff som virker, og er helt i tråd med stortingsmeldingen med samme navn, nemlig Straff som virker. Ordningen fungerer også godt når det gjelder valg av teknologiske løsninger. Disse erfaringene har beredt grunnen for å prøve ut elektronisk kontroll som varetektssurrogat. Norge har relativt høye tall når det gjelder bruk av varetektsfengsling. Norge har flere ganger blitt kritisert av ulike internasjonale og regionale organer for utstrakt bruk av varetektsfengsling. Det er derfor grunn til å se på om formålet med en pågripelse eller varetektsfengsling kan nås ved surrogater som er mindre inngripende enn fengsling. Forslaget om elektronisk kontroll som varetektssurrogat kan bidra til redusert bruk av varetektsfengsling og dermed være i samsvar med våre internasjonale konvensjonsforpliktelser. Det er også grunn til å regne med at det vil frigjøre fengselsplasser til andre formål. Grunnleggende forutsetninger for at Arbeiderpartiet sier ja til elektronisk soning som varetektssurrogat, er at tiltaket ikke går på bekostning av oppklaring av kriminelle handlinger og samfunnets behov for beskyttelse og trygghet. Svært mange land bruker elektronisk kontroll i straffegjennomføringen. Noen av disse har også innført ordningen som varetektssurrogat. Her nevnes England, Wales, Østerrike, Nederland og Portugal. Departementet har vurdert at elektronisk kontroll vil være særlig aktuelt som varetektssurrogat ved fare for nye straffbare handlinger, og spesielt overfor unge lovbrytere. Det er vanskelig å beregne hvor mange varetektsfengslede som kan være i målgruppen for elektronisk kontroll. Erfaringer fra Portugal viser at rundt 20 pst. av alle varetektsfengslinger blir overført til elektronisk kontroll. Direkte overført til norske forhold vil det utgjøre rundt 200 personer. Departementet antar at det reelle tallet i Norge vil være lavere, og mener ordningen kan være aktuell for om lag 50 personer til enhver tid. Gjennomføringen av varetektssurrogatet kan ifølge departementet i stor grad samordnes med den allerede etablerte ordningen med straffegjennomføring med elektronisk kontroll. Arbeiderpartiet mener at erfaringene med og holdningene til elektronisk kontroll ved straffegjennomføring gir et godt grunnlag for å gå et skritt videre og prøve ut elektronisk kontroll også som varetektssurrogat. Vi støtter derfor forslaget fra regjeringen. Vi støtter også forslaget om justeringen i vilkårene for bruk av elektronisk kontroll ved straffegjennomføring, gjennom å erstatte uttrykket «prøveløslatelse» med «løslatelse», og presiseringen av at den ubetingede fengselsstraffen ikke må overstige fire måneder.