Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2018-03-06:
Banker og finansinstitusjoner spiller en viktig rolle i økonomien. De tilbyr betalingstjenester, innskudd og utlån for husholdninger og bedrifter og forsikring mot reell risiko, som brann, sykdom og død, og mot finansiell risiko, som brå prisendringer på valuta, renter og råvarer. Finansnæringen bidrar med avgjørende finansiell infrastruktur som skal tjene husholdninger og bedrifter over hele landet, og er å regne som en infrastrukturnæring. I Kristelig Folkeparti er vi opptatt av å ha med oss lærdommen fra den internasjonale finanskrisen. Krisen skyldtes at banker, myndigheter, investorer og husholdninger tillot for stor gjeldsoppbygging og for høy risiko. Bankene hadde for liten egenkapital. De fikk utvikle komplekse finansielle produkter som gjorde prisen og risikoen vanskelig å se for investorene, og de fikk bygge opp store finanskonsern som kunne legge til grunn at de ville bli reddet av myndighetene om det skulle gå galt. Kristelig Folkeparti er bekymret for at for mye av midlene i finanssektoren delvis går til spekulative formål som er privatøkonomisk lønnsomme, men samfunnsøkonomisk ulønnsomme. Likeledes er det en fare for at finanssektoren tar for høye priser for sine tjenester på grunn av manglende konkurranse eller manglende åpenhet. Finanskrisen fikk et mindre omfang i Norge, ikke minst fordi vi etter bankkrisen på 1990-tallet hadde innført strengere reguleringer enn andre land, bl.a. med høyere krav til bankenes egenkapital. Særnorske reguleringer var et fortrinn i møte med krisen fordi det ga oss mer solide banker og færre spekulative finansprodukter. Men også her i landet har vi store systemkritiske finanskonsern, i første rekke DNB. Også her i landet fikk de største bankene trappe ned egenkapitalen og tillegge boliglån lavere risikovekter – paradoksalt nok i takt med stadig høyere boligpriser. Også her fikk kompliserte produkter utvikle seg til bankenes fordel i møte med vanlige investorer og forbrukere med mangelfull informasjon. Og også her til lands har vi behov for å bedre reglene for bankkrisehåndtering, slik denne proposisjonen legger opp til. Kristelig Folkeparti støtter regjeringens forslag om å videreføre Bankenes sikringsfond, etablere et nytt krisetiltaksfond og en krisehåndteringsmyndighet for banker og andre finansinstitusjoner. Bankenes sikringsfond holder i dag om lag 2,75 pst. av garanterte innskudd, og jeg vil i likhet med komiteens merknad i innstillingen understreke at dette ikke er for høyt og bør bygges videre opp. Et nytt og utvidet regime for innskuddsgarantiordningen og kriseløsningsmekanismene gjør at både myndighetsorganer og Bankenes sikringsfond får nye og utvidede oppgaver. Derfor er det viktig at Stortinget og allmennheten holdes orientert om utviklingen av innskuddsgaranti- og kriseløsningsregimet gjennom den årlige finansmarkedsmeldingen. Til slutt vil Kristelig Folkeparti, i likhet med en samlet komité i innstillingen, understreke viktigheten av å kunne beholde dagens norske innskuddsgarantigrense på 2 mill. kr ut over 2018. Kristelig Folkeparti legger til grunn at regjeringen fortsetter forhandlingene med EU med sikte på å oppnå dette. Her til lands sparer vi i stor grad i innskudd, og en god innskuddsgaranti er viktigere hos oss enn i mange andre europeiske land. Kristelig Folkeparti ser ikke behov for egne forslag om dette, men legger til grunn at Stortinget blir holdt løpende orientert om forhandlingene om innskuddsgarantien.