Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2016-05-12:
Først vil jeg takke saksordføreren for godt samarbeid i denne saken. Som saksordføreren sa, medfører framveksten av radikaliserte enkeltpersoner, miljøer og fremmedkrigere grunn til bekymring i vårt samfunn. PST og Etterretningstjenesten har gjennom de siste årenes trusselvurdering beskrevet en utvikling som er svært alvorlig både her hjemme og – ikke minst – ute i Europa. Når en ser det voldspotensialet som ligger i denne framveksten, er det viktig at regjeringen følger situasjonen nøye og fremmer nødvendige tiltak for å bekjempe denne utviklingen i vårt samfunn. I forkant av denne proposisjonen la regjeringen fram en handlingsplan mot radikalisering og voldelig ekstremisme, en handlingsplan som bygget videre på arbeidet til Stoltenberg II-regjeringen, som la fram den første handlingsplanen mot radikalisering og voldelig ekstremisme. Denne handlingsplanen har som målsetting å forebygge framvekst av radikaliserte enkeltpersoner og miljøer som har ønske eller intensjon om å begå voldelige aksjoner i inn- og utland. Det viktigste arbeidet må og skal gjøres ute i kommunene, og det er derfor av avgjørende betydning at kommunene og politiet tilføres nødvendige ressurser, slik at god forebygging kan effektueres. Jeg har merket meg at regjeringen gjennom kommuneproposisjonen, som ble lagt fram i går, ikke gir kommunene vesentlig mer midler på dette området. Kommunene er det viktigste forebyggende leddet for all kriminalitet, og det er derfor skuffende at de ikke settes bedre i stand til å prioritere dette arbeidet enda høyere i tiden framover. Et av tiltakene som Stortinget sluttet seg til da en behandlet handlingsplanen, var tiltak nr. 20, som var å sende på høring forslag om å strafferegulere privatpersoners deltakelse i væpnet konflikt. Det er en samlet komité som støtter regjeringens forslag til endringer i straffeloven som omhandler militær virksomhet i bl.a. væpnet konflikt. Komiteen er i likhet med regjeringen opptatt av å innføre endringer i straffeloven som vil ha preventiv virkning, slik at privatpersoner avstår fra å delta i framtidige stridshandlinger i væpnet konflikt. Formålet med bl.a. å utvide forbudet mot rekruttering til militær virksomhet for en fremmed stats styrker til også å omfatte rekruttering til en ikke-statlig styrke eller gruppe er å hindre at enkeltpersoner drar ut som fremmedkrigere og kommer tilbake som voldelige radikaliserte og som en mulig trussel mot sikkerheten her hjemme. Forbudet vil gi klart uttrykk for at samfunnet ikke aksepterer at nordmenn reiser til utlandet for å delta i grove voldshandlinger i en væpnet konflikt. Samtidig understrekes det at et forbud mot deltakelse i væpnet konflikt må utformes etter mest mulig objektive kriterier. Når det gjelder de straffeprosessuelle tilpasningene, er det viktig å understreke at romavlytting etter straffeprosessloven kun kan benyttes ved mistanke om overtredelse av særskilte straffebud. Når det er en samlet komité som står bak innstillingen, er det med bakgrunn i at alle er opptatt av å bidra til forebygging av radikalisering og trusler mot Norge, slik at en kan forhindre drap, tortur og skader på enkeltmennesker og bidra til internasjonal stabilitet. Det er også viktig at statsråden følger opp dette arbeidet, slik at det er terrorister som faktisk er målet, og ikke eventuelle frihetsforkjempere som kjemper for menneskerettigheter og demokrati rundt omkring i verden.