Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2015-05-12:
Det er et interessant spørsmål representanten Asheim tar opp. Sluttstatistikken for Samordna opptak for 2013 viser som sagt at 3 254 menn hadde lærerutdanningen som førstevalg, mens 7 333 kvinner hadde tilsvarende ønske. Fremskrittspartiet mener det er viktig med tydelige rollemodeller for både gutter og jenter. En god lærer er en god rollemodell. Kjønnsfordelingen i lærerkorpset er her av betydning. Det er i dag en overvekt av kvinner i skolevesenet, noe som gjør at elevene i mange tilfeller ikke har noen kontakt med mannlige lærere. Det kan være særlig uheldig for mange gutter og kan nok være en faktor som spiller en rolle for dårlige skoleresultater. Kjønnsforskjellene i leseferdigheter er bekymringsfulle og langt større i Norge enn i de fleste andre OECD-land, selv om man skal lese tallene her med litt forsiktighet – det er bl.a. størst forskjell på skjønnlitteratur og ganske små eller ingen forskjell på sakprosa. Det er likevel åpenbart mange forskjeller i den norske skolen, bl.a. når det gjelder foreldrenes engasjement, men det store problemet er at det er gutter med svakere sosial bakgrunn som virkelig sliter. Det er mange flere gutter enn jenter som ikke er funksjonelle lesere etter grunnskolen. Det kommer til å bli vanskelig for dem både å ta fagutdanning og å få en langvarig og permanent tilknytning til norsk arbeidsliv. Det er en kombinasjon av mange ting som gjør at flere gutter enn jenter sliter på skolen. Ansvar for egen læring kan modne jenter sikkert håndtere fint, men for gutter med litt skoleproblemer, kan gruppearbeid og ansvar for egen læring være direkte kontraproduktivt. Ved gruppearbeid lærer man seg å samarbeide, man lærer seg ikke nødvendigvis fag. De teoristerke elevene gruer seg til å gjøre jobben for de teorisvake, og de teorisvake lærer ingenting av at de teoristerke elevene gjør jobben for dem. Sterk og klar klasseledelse er viktig for alle elever, men særlig viktig for dem som sliter på skolen. Lærere må derfor legge vekt på ro og orden i klasserommet, og skoleledere og skolemyndigheter må ta dette på alvor og sørge for at lærere har sanksjoner og muligheter til å oppnå ro og orden i klasserommene. Regjeringens arbeid med å styrke lærernes kompetanse og å få hevet læreryrkets status er også et viktig ledd i arbeidet med å gi lærerne den autoriteten de fortjener. Styrkingen av lærerutdanningen, bl.a. gjennom mastergrad, krav om fordypning i basisfagene norsk, engelsk og matte og større vekt på tilbakemeldingskultur er tiltak som vil bidra til bedre resultater i skolen. Etter å ha gjennomgått omtrent 6 000 utdanningsforskningsstudier oppsummerer Dansk Clearinghouse at det er en sammenheng mellom faglig dyktige lærere og elevens læringsutbytte. Høy fagkunnskap gir tiltro til egne evner, en friere tilnærming til faget og mer variert undervisning. Britiske Sutton Trust har nettopp gitt ut en rapport der de forsøker å svare på hva som gir god læring. De peker på at det finnes sterk evidens for at læreres fagkunnskap og pedagogiske kunnskap er viktige faktorer. Her er vi ved noe av kjernen. Jeg tror kvaliteten på lærerne er viktigere enn lærerens kjønn. Vi er imot diskriminerende tiltak som ekstrapoeng på grunn av kjønn, kvoteringsordninger o.l., og Fremskrittspartiet mener – i motsetning til interpellanten Asheim – at den beste måten å få flere menn til å søke seg til læreryrket på, er gjennom jevn og god satsing på læreryrket. Statusheving, innføring av mastergrad og en rekke andre tiltak som nå er i gang, vil på sikt kunne gi en bedre kjønnsbalanse i skolen, selv om det motsatte ikke vil føre til at flere kvinner søker, som interpellanten framførte.