Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-12:
SV gikk i Innst. O. nr. 17 for 2004-2005 imot den sterke graden av valgfrihet i adgangen til å avlegge regnskap etter ulike standarder som Regjeringen la opp til. SV foreslo derfor at alle konsernregnskap skulle underlegges plikt til å følge IFRS-forordningen, mens selskapsregnskap fortsatt skulle avlegges i henhold til den gjeldende regnskapsloven. SV understreker at det er uheldig at norsk næringsliv og myndigheter skal forholde seg til flere ulike måter å avlegge regnskap på for den samme type selskap. Dette vil medføre mindre oversiktlighet og større tilpasningsmuligheter. SV deler den skepsis til IFRS-systemet som ble framlagt av Regnskapslovutvalgets mindretall. Flere sider ved disse reglene er lite hensiktsmessige for mange norske foretak. SV understreker at det er positivt med rimelig like regnskapsstandarder i ulike land, men mener likevel det er feil å innføre endringer i regelverket som gir større valgfrihet med hensyn til regnskapsform enn dagens regnskapslov. SV har derfor som utgangspunkt at full IFRS-tilpasning av dagens norske regnskapslovgivning utenfor forordningens område ikke er ønskelig, fordi dette vil medføre en sterkt økt valgfrihet. SV er derfor fornøyd med at Regjeringen har valgt å gå vekk fra moderniseringslinjen til flertallet i utvalget. SV går imidlertid imot Regjeringens forslag til overgangsordning. SV viser til at Regjeringens forslag åpner for at datterselskap i konsern hvor morselskapet fører konsernregnskapet etter IFRS, også skal kunne anvende IFRS. Men til tross for dette skal regnskapslovens notekrav benyttes. SV viser til at disse notekravene bygger på andre regnskapsprinsipper enn de noteopplysninger som skal gis etter IFRS. SV understreker at dette vil gjøre selskapenes regnskaper mindre oversiktlige. SV mener alle årsregnskap skal avlegges i norske kroner, dette av hensyn til oversiktlighet. En slik regel fører ikke til vesentlig merarbeid eller merkostnader for foretakene, fordi omregning likevel må gjøres i forbindelse med selvangivelsen. Spørsmålet om avsatt utbytte er et spørsmål av stor offentlig interesse. SV mener det ikke er nok at avsatt utbytte skal framgå av et selskaps årsberetning. SV foreslår derfor at informasjon om hva som er foreslått utdelt som utbytte, må synliggjøres i regnskapet, og foreslår derfor at dette tas inn i regnskapsloven som et notekrav. Informasjon om antall ansatte og antall årsverk er av allmenn interesse. SV mener at informasjon om antall ansatte og antall årsverk derfor også bør framkomme i regnskapet for små foretak. SV foreslår å oppheve unntaket små foretak har fra å balanseføre forsikrede pensjonsforpliktelser. I mange små foretak kan slike forpliktelser beløpe seg til betydelige verdier, og disse bør komme tydelig fram i regnskapet. Å ha oversikt over dette er viktig både for selskapene selv og for de ansatte. SV mener det er et viktig prinsipp at årsregnskap og årsberetning for norske selskap skal avlegges på norsk, og at andre språk eventuelt må komme i tillegg. SV viser til at høringsuttalelsen fra LO, datert 11. februar 2005, uttrykker det samme krav. SV vil på denne bakgrunn ikke gi forskriftsadgang for departementet til å gi unntak fra hovedkravet som framkommer i § 3-4 tredje ledd, og vil da stemme imot dette leddet. SV støtter forslag til endringer i regnskapsloven som vil innebære bedre oversikt over lønn og annen godtgjørelse til ledere. SV er av den oppfatning at tiltakene burde gått lenger. SV mener således at regnskapslovgivningen bør pålegge alle selskaper å redegjøre for selskapets holdninger og prognoser om den framtidige lederlønnsutviklingen i årsberetningen og delårsrapporten. Det må også opplyses om ansatte som har ytelser på linje med eller høyere enn ytelser til daglig leder. Det må videre opplyses om ledende personer som har mer enn ett verv eller oppdrag i konsernet, og hvor i konsernet disse i så fall opererer. For øvrig viser vi til Dokument nr. 8:136 for 2001-2002, forslag fra Jens Stoltenberg og Kristin Halvorsen om tiltak for å oppnå større åpenhet og bevissthet om lederlønninger, og behandlingen av dette etterpå i Stortinget.