Jan Tore Sanner (Høyre), 2017-06-12:
Den nye loven for statens ansatte, som Stortinget vedtar i dag, er ikke bare viktig for de om lag 160 000 dyktige medarbeiderne vi har. Loven er også viktig for hele samfunnet. Dagens tjenestemannslov er fra 1983 og reflekterer ikke det moderne arbeidslivet som statens ansatte er en del av. Vårt mål har vært en lov som er fornyet, forenklet og tilpasset vår tid. Dette er viktig for å sikre at statens virksomheter kan utføre sine samfunnsoppdrag på vegne av fellesskapet. Samtidig har det vært viktig å videreføre de viktige grunnverdiene som loven bygger på, og som er avgjørende for tilliten til forvaltningen. Loven skal sikre betryggende prosesser for rekruttering og gode ansettelsesforhold i staten, vi må ivareta rettssikkerhet og respektere demokratiske beslutninger. Regjeringen nedsatte i 2015 et lovutvalg med representanter både for arbeidsgivere og for arbeidstakere. Utvalget gjorde et godt arbeid og kom frem til omforente konklusjoner. Regjeringen har i all hovedsak fulgt opp disse anbefalingene i sitt forslag. Regjeringen foreslår, i tråd med utvalgets forslag, å lovfeste kvalifikasjonsprinsippet, som fastslår at den best kvalifiserte søkeren skal ansettes i stilling i staten. Stillinger skal som klar hovedregel kunngjøres offentlig, slik at vi sikrer bred rekruttering til stillinger i staten. Arbeidsgiver kan innstille på hvem som skal ansettes, men vi viderefører kollegiale ansettelsesorgan der også arbeidstakerne er representert. Ansettelsesprosessen kan dermed gå raskere, samtidig som vi beholder betryggende prosesser der ansattes representanter tar del i beslutningen, og ansettelser skal fortsatt behandles i to organer. Staten har over lang tid hatt en høyere andel midlertidig ansatte enn andre deler av arbeidslivet. Regjeringen følger opp utvalgets forslag om å stramme inn på adgangen til midlertidige ansettelser i staten. Midlertidig ansatte i staten skal som hovedregel få fast stilling etter tre år. Mange har snakket mye om denne utfordringen, vi gjør faktisk noe for å løse den. Vilkårene for oppsigelse harmoniseres med reglene i arbeidsmiljøloven. Mens dagens regler gir ansatte med kort ansettelsestid et svakere stillingsvern enn dem med lengre ansiennitet, sørger vi nå for samme stillingsvern for alle statens ansatte. Dette er også i tråd med utvalgets forslag. Med den nye loven vil ansatte i staten fortsatt ha sterkere rettigheter enn i arbeidslivet ellers. Beslutninger om ansettelse skal tas av et kollegialt organ, ikke av arbeidsgiver alene. Vi lovfester kvalifikasjonsprinsippet. Beslutninger om oppsigelse treffes også av et kollegialt organ, det er klageadgang, og den oppsagte får fortrinnsrett til stilling i hele staten. Regjeringen har også iverksatt tiltak i annen lovgivning som kommer statens ansatte til gode, f.eks. ved å styrke varslervernet i arbeidsmiljøloven. Jeg er glad for at de fleste hovedsammenslutningene står ved den enigheten som lovutvalget kom frem til. Det er svært viktig at partene i arbeidslivet kan samarbeide om løsninger, også i spørsmål der vi i utgangspunktet har ulike interesser og ståsted. Jeg er derfor også glad for at komiteens flertall, i samråd med oss, har foretatt enkelte justeringer og presiseringer for å følge opp innspill fra hovedorganisasjonene. Det vil regjeringen nå følge opp. I innstillingen understrekes det at tilpasningen til statens særpreg ikke innebærer en generell videre adgang til oppsigelse og midlertidighet i staten enn i arbeidslivet for øvrig. Men også staten vil ha legitime behov for dette, bl.a. for å følge opp politiske vedtak og for å sikre god drift av viktige virksomheter for samfunnet. Regjeringen vil evaluere virkningen av innstrammingen i adgangen til midlertidige ansettelser og vil drøfte dette med partene, slik Stortinget ber om. Vi registrerer også at Stortinget ber regjeringen foreta en tilpasning til arbeidsmiljøloven i arbeidet med forskriften, slik at det strammes inn på adgangen til å gjøre fratrekk for fravær ved beregning av ansettelsestid. Dette vil vi også følge opp.