Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-02:
Jeg vil også benytte anledningen til å takke interpellanten og statsråden for gode svar. Jeg vil også takke for innlegg som har blitt holdt her før, og som har tatt opp viktige poeng. Det er ikke vanskelig å være enig om at au pairordningen i utgangspunktet er en god ordning. Men jeg synes denne interpellasjonen er viktig og nødvendig for å diskutere veien videre, for som statsråden sier, har det vært en nedgang de siste årene. Hvis jeg oppfattet statsråden riktig, er det ca. 1 200 innvilgede søknader til nå i år, 85 pst. av dem er fra Filippinene, og det reiser noen spørsmål. I dag fungerer ordningen mer som et arbeidsforhold, og på mange måter billig arbeidskraft, enn den gjør som kulturutveksling. Interpellanten brukte oversettelsen av au pair, som betyr «på like fot». Det er ingen tvil om at i de tilfellene ordningen ikke fungerer, er det et veldig skeivt maktforhold mellom au pairen og vertsfamilien. Når jeg sier dette, vil jeg samtidig understreke at heldigvis er de fleste familiene som har au pairer, fantastiske familier som tar vare på au pairen. Da er vi også inne på en annen ordning enn slik aupairordningen egentlig var tenkt, og dessverre har vi sett eksempler som ikke har vært gode. Jeg mener at vi i denne salen har et stort ansvar for disse menneskene. Som andre har vært inne på, hadde rådgivningssenteret for au pairer 350 henvendelser i 2013, og hittil i år har de hatt 650 henvendelser. Nå er ikke det fra au pairer alene. Det er fra au pairer som lurer på ting og stiller viktige spørsmål, men det er også fra familier som ønsker å gjøre ting korrekt. Dette er ikke noen indikasjon på at det er så mange mennesker som har det vondt. Men vi har sett mange eksempler på sosial dumping, menneskehandel og grov utnyttelse – som statsråden sa. Jeg har brukt dette ordet før; jeg mener at en del av disse lever i slaverilignende forhold. Derfor mener jeg at det er gode grunner for å innføre strengere regler, og det er gode grunner for – som representanten Keshvari var inne på – å se på det å redusere arbeidsmengden og kanskje gi au pairene mer fritid. I sommer ble rådgivningssenteret brukt som argument av en statssekretær i Justisdepartementet for ikke å innføre strengere regler. Så ble det foreslått å fjerne støtten. Heldigvis ble dette opprettholdt gjennom forliket nå, men uansett mener jeg det er viktig å ta den debatten. Jeg registrerer at de foregående talerne freder ordningen, men jeg synes det er noe vi ikke bør gjøre. Jeg synes ikke vi bør frede ordningen og si at den uansett bør fortsette. Der skiller jeg meg nok litt ut. Jeg mener vi bør ta en diskusjon om hele ordningen, for hvis det er kulturutveksling som er poenget med ordningen, fungerer den ikke etter hensikten i dag. Vi vet også at kulturutveksling kan man i dag få til ved f.eks. å komme hit og studere, noe som vil være fullt mulig for de aller fleste av dem som kommer til Norge. Det er en ordning med stor risiko for at det kan være utnyttelse, fordi det er en stor forskjell på maktforholdet mellom au pairen og vertsfamilien, og man vet man kan få relativt billig arbeidskraft. Når det skal være kulturutveksling og de aller fleste kommer fra ett land, viser i alle fall det meg at det ikke nødvendigvis er en ordning som blir brukt av veldig mange rundt omkring. Da stiller jeg spørsmål om det er riktig å ha en sånn type ordning. Jeg er glad for debatten, og jeg er glad for at alle vil følge utviklingen og ønsker å vurdere strengere regler, og i hvert fall vil sikre at ingen blir utnyttet. Man ser at dette ikke gjelder flere enn ca.1 200 personer til nå i år. Når vi tross alt ser at det foregår sosial dumping og menneskehandel, og at det er og et skjevt maktforhold, mener jeg det er gode grunner for å diskutere hele ordningen. Det er i alle fall jeg villig til å gjøre, uten at jeg har konkludert – for å presisere det.