Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-06-10:
Det er av stor betydning at innbyggerne har tillit til de hemmelige tjenestene, og til at disse ikke går utover de lover og instrukser som gjelder. EOS-utvalget bidrar gjennom sitt arbeid og sine kontroller til å skape tillit, og utvalget gir Stortinget nyttig informasjon om arbeidet til de hemmelige tjenestene. Utvalget gjennomfører mest forhåndsvarslede inspeksjoner. Vi ser at dette kan være formålstjenlig for å få best mulig informasjon så raskt som mulig når den kommer. Samtidig kan det i noen tilfeller være nødvendig med uvarslede inspeksjoner. Hvordan inspeksjonene skal foregå, må utvalget vurdere i det enkelte tilfellet. Kun én av utvalgets kontroller er gjennomført som en uvarslet kontroll. Den ble, som flere har sagt, rettet mot Etterretningsbataljonen på Setermoen under en klagebehandling – en klage fra to journalister. Her ble det, som sagt, avdekket at Etterretningsbataljonen hadde lagret opplysninger om journalister – navn, bilde, utdanning og arbeidshistorikk hentet fra publiserte nyhetsartikler – noe utvalget konkluderte med at Etterretningsbataljonen ikke hadde rettslig grunnlag for. Dette viser betydningen av utvalgets undersøkelser, og en samlet komité legger til grunn at EOS-utvalget kontrollerer relevante enheter i Forsvaret jevnlig, på lik linje og med samme rettigheter og fullmakter som de har overfor E-tjenesten for øvrig. Så noen ord om EOS-utvalgets særskilte melding til Stortinget angående PSTs registrering av personer tilknyttet to muslimske miljøer. Det er viktig å presisere at PST har som en av sine viktigste oppgaver å forebygge hendelser som kan undergrave nasjonens sikkerhet og skade vitale samfunnsinteresser. I den forbindelse har PST hjemmel for å overvåke personer der tjenesten finner grunn til å undersøke om noen forbereder en straffbar handling, et straffbart forhold, som PST har som oppgave å forebygge. Men her finnes det også helt klare begrensninger. I PSTs instruks § 15 gis det ikke åpning for å registrere personer kun på bakgrunn av deres politiske eller religiøse overbevisning. Denne bestemmelsen setter grenser for hvilke personer tjenesten har rettslig grunnlag for å overvåke på bakgrunn av forebygging. EOS-utvalgets undersøkelser gjelder altså PSTs overvåkning av to muslimske miljøer, og hensikten var å se om dette kunne være problematisk i forhold til PSTs instruks § 15. Nå skal det sies at EOS-utvalget slår fast at PST har i utgangspunktet hatt grunnlag for å overvåke sentrale personer knyttet til dette miljøet. Utfordringen i saken viser seg å være at PST i tillegg har behandlet opplysninger om et titalls personer hvor tilknytningen til disse miljøene har vært fjern og perifer, i hvert fall så fjern og perifer at kravene om registrering ikke synes å ha vært oppfylt. Sånn sett kan tjenesten ha registrert opplysninger om disse som ikke ha vært nødvendig for tjenesten å følge med på. Vi snakker her om en rekke personer som er registrert kun på bakgrunn av hva som er kjent om deres religiøse overbevisning, og der registreringen kommer i strid med den omtalte § 15. PST har hatt tak i dette og satt i verk flere tiltak for å rydde opp i registreringspraksisen, og det er bra. Kristelig Folkeparti mener det er viktig at de hemmelige tjenestene er under demokratisk kontroll og demokratisk styring, og som jeg innledet med: EOS-utvalget bidrar gjennom sitt arbeid og sine undersøkelser til å skape tillit, samtidig som Stortinget får nyttig informasjon om arbeidet til de hemmelige tjenestene. For ytterligere å bedre EOS-utvalgets arbeidsforhold og kontrollfunksjon er også Kristelig Folkeparti med på å fremme en lovendring og presisering av EOS-loven § 4, slik at utvalget får hjemmel også til å inspisere private selskaper som bistår PST i sin oppgaveutføring.