Kristin Vinje (Høyre), 2016-06-09:
Det har vært en glede å være saksordfører i denne saken, som dreier seg om endringer i universitets- og høyskoleloven på en rekke ulike punkter. Regjeringen foreslår endringer som bl.a. dreier seg om kvalitetsutvikling ved institusjonene, og hvordan tilsyn skal organiseres dreier seg om hjemmel til å lette stipendiaters arbeidsmuligheter etter endt doktorgrad dreier seg om opprettelse av en digital vitnemålsportal, samt flere andre ulike bestemmelser i loven Jeg vil takke komiteen for godt og konstruktivt samarbeid og peke på at det er stor grad av enighet og tilslutning til endringsforslagene fra regjeringen. Flere av lovendringsforslagene regjeringen fremmer i proposisjonen, følger av strukturmeldingen, som vi behandlet i Stortinget i fjor, der regjeringen varslet en gjennomgang av regelverket for å sikre at institusjonene i tilstrekkelig grad gjennomfører det kvalitetsarbeidet som følger av de faglige fullmaktene. En av de endringene som gjøres, er å utvide styret i NOKUT, som er det nasjonale organet for kvalitet i utdanningen, med ett medlem, for å sikre representasjon også fra fagskolestudentene. Fra nå av vil altså studenter fra både universiteter, høyskoler og fagskoler være representert i NOKUTs styre, og det er både rett og rimelig. Et annet grep som gjøres, er å endre modellen for NOKUTs tilsyns- og akkrediteringsarbeid for å presisere at NOKUT skal føre tilsyn med institusjonenes samlede kvalitetsarbeid. En samlet komité stiller seg positiv til økt vektlegging av kvalitet, men vi merker oss de innspillene som har kommet som problematiserer at kvalitetsbegrepet ikke er tydelig definert i loven. Derfor presiserer komiteen at det er behov for god involvering av universitetene og høyskolene i NOKUTs operasjonalisering av begrepet kvalitetsarbeid før det gjennomføres tilsyn etter den nye modellen. Når det gjelder endringer i beregning av tjenestetid for stipendiater, dreier det seg om å rette på det jeg mener er en skjevhet i dagens system. Etter dagens lovverk regnes doktorgradsutdanning ved universiteter og høyskoler som tjenestetid etter tjenestemannsloven. Det har den uheldige konsekvens at stipendiater ofte ikke får kortvarige engasjementer rett etter endt utdanning, og at institusjonene må skyve lovende kandidater fra seg, med mindre de har en fast stilling å tilby. For regjeringen har det også vært et viktig poeng å legge til rette for åpen konkurranse om vitenskapelige stillinger i sektoren. Det å styrke kvaliteten i høyere utdanning er en hovedprioritering for regjeringen, og denne lovproposisjonen er en liten brikke i det store arbeidet som for tiden gjøres i sektoren. Regjeringen har lagt frem en langtidsplan for høyere utdanning og forskning, med djerve mål og kvalitet som stikkord. Også strukturendringene i universitets- og høyskolesektoren dreier seg om å få flere gode fagmiljøer og sikre bedre kvalitet i våre høyere utdanningsinstitusjoner. I regjeringens arbeid med ny lærerutdanning var et av grepene at man skulle gjennomføre nasjonale deleksamener i enkelte fag eller emner. Målet er å kunne sammenligne studier institusjoner imellom, slik at man kan bruke hverandres erfaringer til å videreutvikle studietilbudet. Det vil kunne gi verdifulle bidrag i arbeidet med å heve kvaliteten i universitets- og høyskolesektoren. Derfor foreslår regjeringen å innføre en generell hjemmel til å kunne pålegge institusjonene nasjonale deleksamener i enkelte emner. Det er verdt å peke på de gode erfaringene NOKUT har fra nasjonale deleksamener i bachelor i revisjon og regnskap og bachelor i sykepleie, men det er ikke et mål å innføre nasjonale deleksamener i enhver sammenheng. Det har vært delte meninger om bruken av nasjonale deleksamener, og det er viktig å understreke at dette verktøyet må brukes klokt og i tett samarbeid med fagmiljøene. Til slutt vil jeg nevne at det skal opprettes en nasjonal vitnemåls- og karakterportal, som skal bidra til en tryggere og enklere måte for kandidatene å synliggjøre sine resultater på for potensielle arbeidsgivere. Alt i alt er dette lovendringer som i sum bidrar til å styrke kvaliteten i høyere utdanning. Det aller beste vi kan gjøre for å sikre verdiskaping og velferd i fremtiden, er å satse på utdanning og forskning, der god kvalitet må ligge til grunn. Det gjør regjeringen i bred forstand. Regjeringen styrker skolen og lærerne, og vi styrker både investeringene og kvaliteten i høyere utdanning og forskning. Denne lovendringen er som sagt en liten brikke i et av hovedprosjektene til regjeringen, som dreier om å legge grunnlaget for hva vi skal leve av i fremtiden. Og det er kunnskap.