Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2015-06-11:
Jeg vil gjerne få lov til å takke forslagsstillerne bak dette representantforslaget for å rette oppmerksomheten mot et tema som vi alle er opptatt av. Denne saken dreier seg om hvordan vi skal sikre opptakskravene til lærerutdanningene, slik at de bidrar til å rekruttere gode lærerstudenter til framtidas skole. Jeg vil samtidig få takke komiteen for engasjement og godt samarbeid. Vi ser alle at det er en klar sammenheng mellom faglig sterke lærere og elevenes læring. En god lærerutdanning er nødvendig for å gjøre studentene rustet til å møte den hverdagen som møter dem i klasserommet. I komiteen anerkjenner vi at det er en sammenheng mellom hva studentene kan når de kommer inn i lærerutdanninga, og hva de kan når de går ut og avslutter. Jeg regner med at forslagsstillerne vil gjøre rede for sitt syn, så jeg vil nå gå nærmere inn på regjeringspartienes syn i saken. I Sundvolden-erklæringa varslet regjeringa at den vil skjerpe opptakskravene for å komme inn på lærerutdanninga, i både norsk, matematikk og engelsk. Og i Lærerløftet, som ble lansert høsten 2014, står det at regjeringa vil heve karakterkravet i matematikk fra 3 til 4 fra videregående opplæring. Dette er et skrittvis ledd i den politikken som er varslet i Sundvolden-erklæringa. Som en konsekvens av dette er forskriften om opptak nå endret. Opptakskravet til grunnskolelærerutdanningene og lektorutdanningene vil fra 2016 være 35 skolepoeng, karakteren 3 i norsk og karakteren 4 i fellesfaget matematikk fra videregående opplæring. Det ser ut til at forslagsstillerne til dette representantforslaget deler regjeringas intensjon om å skjerpe opptakskravene for å komme inn på lærerutdanninga fra dagens krav. Det mener jeg er positivt. Forslagsstillerne ønsker riktignok å be regjeringa om å sørge for at karakteren 3 i norsk og matematikk blir stående som minstekrav for opptak, men samtidig vil de be regjeringa om å innføre krav om at søkerne til lærerutdanninga som ikke har karakteren 4 eller høyere i disse fagene, skal bestå et obligatorisk forkurs i både norsk og matematikk for å kvalifisere for opptak. Det ser dermed ut som de i realiteten ønsker skjerpede krav – høyere enn karakteren 3 i norsk og matematikk – men med en litt annen innretning på kravene. Forslagsstillerne ønsker to obligatoriske forkurs, som skal kompensere for manglende kompetanse utover det som kan forventes med karakteren 3 fra videregående skole. Jeg viser til statsrådens svarbrev av 12. mai 2015, der han kommenterer representantforslaget og påpeker utfordringene som er knyttet til omfanget av forslaget og til avviklinga av to sett forkurs, og da særlig forkursene i norsk, i tillegg til de konsekvenser dette vil kunne ha for søkningen og inntaket til studiene. Statsråden understreker i brevet at regjeringa i Sundvolden-erklæringa har satt høye ambisjoner for lærerutdanninga, med økte opptakskrav i de tre fagene norsk, matematikk og engelsk, og at regjeringa nå tar første trinn med å øke karakterkravet i matematikk. For å kompensere for eventuell rekrutteringssvikt legges det opp til et forkurs i matematikk. Sånn er tanken å gå gradvis fram, vinne erfaring og finne gode løsninger. Vi vet alle at den gode læreren ikke bare er faglig sterk, men også må ha evne til å lære bort, til å kommunisere, til å bry seg om barn og unge og til å være en tydelig leder i klasserommet. Det er viktig både for elevenes læring og for å få et trygt læringsmiljø i skolen. Utfordringa er å få de rette studentene til å søke seg til lærerutdanninga, gjennomføre den på en god måte og til å bli i skolen. Derfor er det spennende at komiteen i denne saken også legger fram et forslag til vedtak der vi ber regjeringa legge til rette for at de utdanningsinstitusjoner som ønsker det, får muligheten til å gjennomføre opptaksintervjuer for kandidater til lærerutdanninga. Det vil kunne være et godt supplement til opptakskrav knyttet til poeng og karakterer. Jeg ser fram til en god debatt.