Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-10-04:
Norge er et av verdens aller beste land å bo i, og det er flere årsaker til det. En stor del av forklaringen er at vi har klart å skape et velferdssamfunn der en grunnleggende verdi er at alle mennesker skal ha en sjanse og dermed også en mulighet til å ta i bruk sine evner, til beste for samfunnet. Så har vi i Norge vært heldige, fordi vi har tilgang på rike naturressurser. Fra andre land vet vi at slike rike naturressurser som vi har i Norge, ikke er noen garanti for arbeidsplasser og tilgang på velferdsgoder for folk flest. I Norge har vi lagt til rette for næringsvirksomhet i hele landet samtidig som vi har brukt oljeinntektene til å finansiere utdanning, omsorg, barnehager, veier, jernbane og alle de andre fellesskapsløftene som gjør at Norge er et så bra land å bo i for folk flest. Mye av Norges velstand er bygd på det som kommer fra havet, og også i årene som kommer, ligger noen av våre fremste muligheter der, enten det er i form av petroleum, havvindmøller, fiskeri, oppdrett eller bioprospektering. Disse mulighetene skal vi ta godt vare på, og en forutsetning for det er at vi tar godt vare på naturen. I fiskeri- og havbrukssektoren ser man spesielt tydelig hvor viktig en natur i balanse og rent miljø er for næringens eksistens og utvikling. Det er selvsagt et mål i seg selv å hindre forurensning av havet, men når man vet at vi i Norge eksporterer 27 mill. fiskemåltider pr. dag, er det også god næringspolitikk å sikre og dokumentere at fisken vår hentes opp fra et rent hav. Derfor er dette et område som Regjeringen prioriterer. Økningen i sjøtemperaturen vil være den viktigste enkeltfaktoren som påvirker livet i våre farvann. Konsekvensene av disse endringene er usikre, men vi vet at klimaendringene vil slå ulikt ut i Nordsjøen og Barentshavet. I Nordsjøen har vi sett en markant nedgang i arter som torsk, hyse og atlantisk makrell, mens mer varmekjære arter som sardin og ansjos, som normalt finnes i Biscayabukta, har begynt å gyte i Nordsjøen. Om den totale produksjonen av fisk i Nordsjøen kan opprettholdes, er vi usikre på. I Barentshavet og i det nordlige Norskehavet er situasjonen en annen. Klimaendringene har der ført til en høyere produksjon og større utbredelse av kaldtvannsarter. Denne trenden vil fortsette med en videre økning i temperaturen. Gytefeltene for skrei langs kysten er forflyttet nordover og østover. Klimaendringene vil også gi oss nye utfordringer i den videre utviklingen i havbruksnæringen. Optimale vekstforhold for laks og torsk vil forflyttes nordover, og vi vil få nye utfordringer i bekjempelse av fiskesykdommer. Disse eksemplene viser hvor viktig det er å ta et nasjonalt og ikke minst internasjonalt krafttak i klimapolitikken. Samtidig må vi begynne å arbeide med å tilpasse oss klimaendringene. Gjennom forskning og overvåking skal vi være i forkant, se konsekvensene på økosystemet og dermed ta grep i tide for å forvalte fiskebestandene våre på en ansvarlig måte under et nytt klimaregime. I en bærekraftig forvaltning er det helt avgjørende at fiskeriene foregår innenfor lovlige rammer. Derfor er kampen mot ulovlig, urapportert og uregulert fiske så viktig. Dette er et arbeid som Regjeringen har satt høyt på dagsordenen. På kort tid har vi fått på plass mer penger, bedre regelverk og en rekke internasjonale avtaler for å bekjempe overfiske. Dette arbeidet gir nå resultater i form av et redusert overfiske på de viktigste bestandene i Barentshavet. Men vi er ikke i mål, og vi vil holde fram med dette arbeidet til vi har fått slutt på overfisket. I Norge er det gode tider. Det er det også i fiskeri- og havbruksnæringen, der lønnsomheten er god, og der det også i år ser ut til å bli satt ny eksportrekord. Samtidig finnes det fortsatt kystsamfunn som sliter med fraflytting og høy arbeidsledighet. En fellesnevner for disse samfunnene er fiskeriavhengighet og sårbarhet på grunn av avhengigheten av én næring og et fåtall hjørnesteinsbedrifter. Regjeringen arbeider med et bredt spekter av tiltak som kan gi langsiktige positive effekter for kystsamfunnene. Det handler bl.a. om omstillingstiltak i berørte kommuner, styrking av det marine verdiskapingsprogrammet og de regionalpolitiske virkemidlene, en offensiv nordområdesatsing og tiltak for å bedre tilgangen på ferskt fiskeråstoff. Regjeringen vil følge utviklingen i kystsamfunnene nøye for å se om det må settes inn ytterligere tiltak. Vi har en etisk forpliktelse til å ta vare på våre hav- og kystområder på en ansvarlig måte, slik at vi fortsatt kan utnytte de ressursene og mulighetene havet gir, i et evighetsperspektiv, og slik at små og store steder langs kysten kan danne gode rammer for folks liv.