Iselin Nybø (Venstre), 2014-12-11:
Kunnskap og forskning er en av hovedprioriteringene i Venstres alternative statsbudsjett. Forskning og utdanning er viktige forutsetninger for framtidens arbeidsplasser og velferd. For å møte miljøutfordringene og skape verdier for framtiden er det avgjørende at vi tar skrittet over i kunnskapssamfunnet. Med dagens oljepris må vi for alvor ta inn over oss den omstillingen vi skal få landet gjennom, og det er nettopp kunnskap som er nøkkelen til denne overgangen. Jeg tror vi alle kan være enige i at det er læreren som er den viktigste enkeltfaktoren i skolen. Det er ingen av oss som ønsker at elevene våre skal tro at «øst er vest og fem og to er ni», og da trenger vi gode lærere. For «sliter de med brøkregning og ikke får det til», så er det nettopp en god pedagog med kompetanse i matte som trengs. I budsjettet er det en historisk satsing på etter- og videreutdanning av lærere, noe vi i Venstre er svært fornøyde med. Men når vi snakker om et lærerløft, kan vi heller ikke glemme alle de tusen som jobber i skolen i dag, som ikke har formell kompetanse til å undervise i det faget de underviser i, de såkalt ikke-kvalifiserte. Dette er selvfølgelig en svært uensartet gruppe, alt fra folk med doktorgrad som mangler pedagogikk, til dem med videregående eller mindre. Disse menneskene gjør en uvurderlig innsats i skolen i dag, og da må vi også sørge for at disse får oppdatert kompetansen sin. Vi er derfor veldig glade for det gjennomslaget Venstre fikk i forhandlingene med regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti, hvor det ble satt av 50 mill. kr til et kompetanseløft for denne gruppen. I Venstre er vi opptatt av å være allsidige med tanke på etter- og videreutdanning. Det er viktig med realfag, men også lærere som underviser i andre fag, har behov for å oppdatere kunnskapen sin. Den siste tiden har det vært spesielt fokus på engelsklærere, og i Venstres alternative budsjett hadde vi satt av over 200 mill. kr til videreutdanning av engelsklærere. La meg også nevne friskolene. Deres klare tilbakemelding til oss var at de trengte kapitaltilskudd, og nå er det iallfall satt av 10 mill. kr til det formålet i forliket. Jeg mener også at det er god grunn til å være fornøyd med satsingen på høyere utdanning og forskning, selv om vi i Venstre gjerne skulle sett et enda mer offensivt budsjett på dette området, mer i tråd med vårt eget alternative budsjett. Her er det tale om et taktskifte i satsingen på forskningen. Det blir etter forliket en økt innsats på området med 50 mill. kr ekstra til økte basisbevilgninger, til RBO, 10 mill. kr sånn at forskningsinstituttet Uni Research i Bergen kan komme inn under ordningen med basisbevilgning, og til flere stipendiatstillinger. Men det er spesielt to ting jeg mener det er grunn til å si «heisann og hoppsann og fallerallera» for innenfor høyere utdanning og forskning, og det er at det ikke blir innført studieavgift for utenlandsstudenter og disse 100 nye stipendiatstillingene. La meg begynne med stipendiatstillingene. I Venstres alternative budsjett hadde vi 500 stipendiatstillinger, men vi er godt fornøyde med at vi har fått gjennomslag for 100 nye rekrutteringsstillinger. De siste ti årene har ikke universitets- og høyskolesektoren akkurat vært bortskjemt med stipendiatstillinger, selv om den rød-grønne regjeringen fikk laget en rapport, Etterspørsel etter og tilbud av stipendiatstillinger i Norge frem mot 2020, hvor det anslås et behov for ca. 400 nye stipendiatstillinger årlig. Spesielt fornøyd er jeg med at 50 av disse stipendiatene skal fordeles mellom UiS, UiA og UiN. Det er de tre universitetene som allerede får en lavere andel av basisbevilgningene sammenlignet med de etablerte universitetene, og de får ikke ta del i den såkalte elitesatsingen, som også er en viktig del av dette kunnskapsbudsjettet. Men vi kan ikke bare satse på internasjonale toppforskere. Noe må vi også bygge opp selv, og disse 100 stipendiatstillingene er viktige i så måte. Når det gjelder studieavgift for utenlandske studenter, er det en av de viktigste seirene for Venstre i dette budsjettet. Det handler ikke først og fremst om de 80,5 mill. kr som opprinnelig var kuttet i sektoren, dette handler om gratisprinsippet. Nå har vi en gang for alle i denne stortingsperioden et enstemmig storting som slår tydelig fast at det ikke er aktuelt å ta betaling fra internasjonale studenter som skal studere ved norske statlige utdanningsinstitusjoner. Men gratisprinsippet er viktig å beholde ikke bare for de internasjonale studentenes skyld, men også for at det på sikt ikke skal åpnes for å ta betaling fra våre norske studenter, slik vi ser har vært utviklingen i andre europeiske land. Kunnskap skal være gratis og tilgjengelig for alle. I forliket ble det også funnet rom for flere studentboliger, og det vil i 2015 bli gitt tilskudd til 2 000 nye studentboliger. Dette er helt i tråd med Venstres program, så på dette området føler vi at vi virkelig har levert. Jeg registrerer også at studentene er veldig fornøyde med det, og det forstår jeg godt. I dag er det mange pressområder hvor det er vanskelig for studenter å finne seg en plass å bo og i enkelte perioder så godt som umulig å finne en god plass å bo til en overkommelig pris. Disse 2 000 studentboligene vil komme godt med, og det vil også kunne være med på å gjøre studentøkonomien litt bedre for enda flere studenter. I Venstre har vi alltid vært opptatt av frivillighet og av betydningen alle de tusenvis av arbeidstimene som legges ned, har for samfunnet vårt slik vi kjenner det i dag. Det var både viktig og riktig at forliket rettet opp i det foreslåtte kuttet på studieforbundene. Studieforbundene representerer et utall av frivillige som driver innenfor et bredt spekter av tilbud – alt fra bunadsbrodering til sang for ungdom med Downs syndrom. Og om man skulle ønske å lage seg en «hatt med slør og silkestrå og kjole med blonder på kragen», finnes det helt sikkert et kurs for det også. Engasjementet rundt dette har vært helt enormt, og det er takket være en felles innsats blant mange at disse pengene har kommet på plass igjen. Det er et veldig viktig tilbud for dem som benytter seg av det, og en kompetanseoverføring som har stor verdi for samfunnet som helhet. Vi i Venstre har alltid vært venner av folkehøyskolebevegelsen, og det er vi fortsatt. Folkehøyskolene bidrar til mangfoldet av utdannings- og danningsinstitusjoner i samfunnet vårt. Det er mange som har stor nytte og stor glede av et år på folkehøyskole. Vi er derfor glade for at det fortsatt blir gitt 10 måneders studiestøtte – noe som faktisk ble innført av Bondevik II-regjeringen i sin tid – og vi er glade for at folkehøyskolene kan opprettholde tilbudet sitt. Noen ganger snakkes det om et friår, og det omtales på en negativ måte. Jeg for min del ser at mange kan ha stor nytte av et sånt år. Det er liksom sånn at livet må ta den tiden det tar, og kunnskap man opparbeider seg, er aldri bortkastet. Noen folkehøyskoler fokuserer på friluftsliv, noen fokuserer på hest, mens andre har ideer til nye folkehøyskoler som skal tilføre noe helt nytt. SKAP i Mandal er et sånt eksempel, som med sin kreative profil vil være et godt tilskudd til floraen av folkehøyskoler. Jeg håper at vi med dette budsjettet ikke skal snakke om kutt i folkehøyskolesektoren lenger, men heller begynne å tenke framover på vegne av og sammen med folkehøyskolene. Til slutt vil jeg takke komiteen for veldig godt samarbeid, ikke minst vil jeg takke lederen, Trond Giske, for at han kom tilbake fra permisjonen sin og styrte oss gjennom lefseblaingen med stødig og god hånd.