Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-12:
Forslagsstillarane tek i dette representantforslaget opp eit viktig tema. Me har mange utfordringar når det gjeld å sikre dei eksisterande lovfesta rettane til personar med utviklingshemming eller funksjonsnedsetjing, og dermed denne gruppa sin rettstryggleik. Fleire døme på brot har me gjentekne gonger sett i media. Denne gruppa er kanskje den mest sårbare gruppa i samfunnet vårt, og konsekvensane for dei som blir råka av manglande oppfølging, kan bli svært store. Det er sjølvsagt alvorleg dersom lovfesta eksisterande rettar ikkje blir innfridde. Sjølv om me skal føre ein politikk som sikrar svake grupper sin rettstryggleik, trur ikkje Arbeidarpartiet at ein heilskapsgjennomgang av lovfesta rettar er vegen å gå. Det viktige her er at ein sørgjer for tiltak som gjer at dei lovfesta rettane blir betre innfridde i framtida. Ein god måte å gjere dette på er å vurdere å gje tilsynsmyndigheitene sanksjonsmoglegheiter, i tillegg til at det blir etablert gode kontrollordningar. Tilsyna har dei siste åra gjeve god dokumentasjon på brot på lovfesta rettar. Arbeidarpartiet meiner det no er på tide å sette i verk konkrete tiltak, og ikkje bruke unødvendig tid og ressursar på å innhente allereie dokumenterte behov. Når kommunane er gjevne kommunalt sjølvstyre, samtidig som enkeltindivid er gjevne rettar, er det viktig at det finst kontrollmekanismar som kan sjå til at reglane blir følgde, slik Stortinget har vedteke og føresett. Under komiteen si høyring viste FFO m.a. til at krava til tilpassa opplæring og spesialundervisning hadde eit avvik i oppfyllingsgrad på opp mot 90 pst. Norsk Forbund for Utviklingshemma, NFU, meiner at tilsyn som er av særskild interesse for deira medlemer, avdekkjer avvik i 80 pst av tilfella. Når avviket blir så stort, og dersom dette stemmer, kan ein spørje seg om dette kan hengje saman med at eventuelle avvik ikkje får konsekvensar for tilbydarane. I dag har fylkesmannen høve til å gje pålegg om å endre manglar som blir avdekte, men ettersom pålegg ikkje kan følgjast opp med sanksjonar, har ikkje fylkesmannen høve til å forlange endring. Etter kommunelova § 60 d kan fylkesmannen gje kommunane «pålegg om å rette forhold som er i strid» med dei føresegnene fylkesmannen fører tilsyn med. Men det er berre dersom det føreligg eit rettsleg avvik at fylkesmannen kan påleggje retting av forholda. Dersom det blir avdekt forhold av mindre alvorleg karakter, kan fylkesmannen kome med ein merknad. Da er det opp til kommunen om dei vil rette seg etter denne merknaden. Det finst òg døme på område som har sanksjonsmyndigheit. Til dømes har barnevernslova føresegner om at tilsynsmyndigheitene kan stengje ein barnevernsinstitusjon som ikkje oppfyller eller blir driven i samsvar med krava i lova. Tilsynsmyndigheitene kan òg gje kommunane mulkt dersom barnevernstenesta ikkje held fristane i lova. FFO og NFU har begge gjeve uttrykk for at dei meiner det er nødvendig å gje tilsynsmyndigheitene sanksjonsmyndigheit overfor kommunar som ikkje følgjer klageinstansens eller tilsynsorganets pålegg i saker som gjeld deira medlemer, nemleg dei funksjonshemma og dei utviklingshemma. Dette er i all hovudsak rettar som følgjer av sosialtenestelova og opplæringslova. Fylkesmannen og Helsetilsynet er i så måte dei viktigaste tilsynsorgana på dei nemnde områda. På denne bakgrunn vil regjeringspartia be om ei vurdering av å gje relevante tilsynsmyndigheiter sanksjonsmoglegheiter. I tillegg vil me prioritere velferd framfor meir pengar i lommeboka til dei som har nok frå før. På den måten vil me sørgje for at lovfesta rettar blir innfridde, og at samfunnet sørgjer for å ta vare på rettstryggleiken til svake grupper.