Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-04:
La meg først få gjøre det helt klart at regjeringen er svært opptatt av å trygge legitimiteten til våre demokratiske prosesser, så også for årets stortingsvalg. Regjeringen forholdt seg til EOS-tjenestenes trussel- og sårbarhetsvurderinger da vi sammen med underliggende etater og virksomheter iverksatte tiltak for å trygge gjennomføringen av valget. Jeg vil derfor først gjengi tjenestenes vurderinger før jeg svarer på hvilke tiltak regjeringen har iverksatt, og vil iverksette fram mot valget. PST og E-tjenesten vurderer det som sannsynlig at fremmede stater vil utøve etterretningsaktivitet mot stortingsvalget. Etterretningen vil ifølge PST primært rette seg mot stortingspartiene og deres medlemmer. Formålet er å skaffe opplysninger om prosesser og kandidater for å kunne predikere utfallet av valget og hvilke partier som vil komme i regjering. I tillegg vil enkeltpersoner og deres engasjement i enkeltsaker som er av særlig interesse for andre stater, være etterretningsmål. På det nåværende tidspunkt har PST ingen informasjon om at det foreligger planer om digitale påvirkningsoperasjoner fra fremmede stater som har til hensikt å påvirke resultatet av valget. Dette må ses i lys av at det i stor grad er konsensus knyttet til forsvars- og utenrikspolitiske spørsmål i Norge. Jeg vil her tilføye at det ikke er nytt at andre lands etterretningstjenester fremmer egne myndigheters interesser. Ifølge PST vil det innebære å iverksette tiltak for å påvirke den norske debatten eller svekke legitimiteten til politiske beslutningsprosesser. Dette er tiltak som også kan iverksettes av etterretningstjenester som opererer mot Norge og norske interesser. Digital påvirkning er ett av virkemidlene som benyttes i denne sammenheng, og som er aktualisert etter presidentvalget i USA. Det er eksempler på at utenlandsk etterretningstjeneste er med på å løfte frem falske nyheter og påvirke ved bruk av usannheter. Det er derfor nødvendig å bevisstgjøre den jevne norske nyhetskonsument og debattant om dette fenomenet. Åpenhet om dette er etter mitt syn god forebygging. Etterretningstjenesten vurderer at forsøket på påvirkning kan forventes i forbindelse med parlamentsvalgene i Europa i 2017. PST mener at denne typen aktivitet også kan rettes mot norske interesser, f.eks. i forbindelse med stortingsvalget i 2017. På bakgrunn av kjente hendelser i nyere tid har derfor regjeringen iverksatt tiltak og aktiviteter i den hensikt å forebygge eventuelle digitale påvirkningsoperasjoner. I PST er det etablert et prosjekt som håndterer denne forebyggende oppfølgingen relatert til trusler mot stortingsvalg. Prosjektet skal bl.a. opprette kontakt med relevante aktører som er involvert i valget, og gi disse et oppdatert trusselbilde over trusselaktørene og deres metoder. Videre vektlegges råd om hvordan virksomheten kan redusere sårbarhet og risiko gjennom bevisstgjøring og andre tiltak. PST er i sluttfasen med gjennomføringen av forebyggende og bevisstgjørende orientering for alle partigruppene på Stortinget, og det vil videre bli tatt kontakt med partiene som er representert på Stortinget, sentralt og lokalt. I tillegg vil PST i sin kontakt med sikkerhetslederne i departementene fokusere på trusler i tilknytning til stortingsvalg. Som ekstratiltak i forbindelse med valggjennomføringen bidrar også NSM med råd og veiledning til Stortinget og til stortingspartiene. NSM vil fokusere på bidrag som kan styrke informasjonssikkerheten gjennom forbedret sikkerhetskultur, digital bevissthet og atferd, og mulige tekniske tiltak. Videre har regjeringen gitt PST, NSM og E-tjenesten i oppdrag å utarbeide en informasjonsbrosjyre til kandidater ved årets stortingsvalg. Formålet er å øke bevisstheten om muligheten for uønsket påvirkning av stortingsvalget samt gjøre kandidatene bedre rustet til å motstå denne typen påvirkning. Gjennomføringen av valg i Norge er en åpen og desentralisert prosess. Åpenhet er sentralt for å sikre tilliten i befolkningen. Store deler av valggjennomføringen utføres i kommunene. Valgdirektoratet ble etablert 1. januar 2016 og har det operative ansvaret for gjennomføringen av stortingsvalget i år. Direktoratet, som er underlagt Kommunal- og moderniseringsdepartementet, arbeider systematisk for å hindre forskjellige typer uønskete hendelser i valggjennomføringen. I tillegg til teknisk sikring av det valgadministrative systemet legger de til rette for opplæring og bevisstgjøring av valgmedarbeidere som bruker systemet. Direktoratet får tett oppfølging av PST fram mot og under valget. NSM har bl.a. gjennomført tester av sikkerhetsmekanismene i det elektroniske valgsystemet, PST har også et tett samarbeid med NSM i oppfølgingen av konkrete hendelser og utsatte virksomheter i tilknytning til valget. Alle virksomheter er selv ansvarlig for å sikre egen informasjon og bør derfor kartlegge og tette egen sårbarhet. Det er avgjørende at man systematisk kartlegger hva som kan tenkes rammet, basert på metodisk tenkning omkring hva det betyr for virksomheten, eller for oss som nasjon, om det går tapt. God styring av sikkerheten i virksomheten er en forutsetning for å sikre de riktige verdiene med tilstrekkelige sikkerhetstiltak. Regjeringen minner om at Nasjonal sikkerhetsmyndighet har gitt råd om å innføre IKT-grunnsikring for å redusere et bredt spekter av sårbarheter, de såkalte fire-pluss-seks-tiltakene. Disse gjelder fortsatt. I en verden der vi overstrømmes av informasjon gjennom en mengde digitale kanaler, tilspisses stadig kampen om å formidle egne versjoner av det som skjer. Store mengder motstridende informasjon kan gjøre det særdeles krevende for publikum å finne fram til fakta gjennom troverdig informasjon, og vi kan risikere at det underminerer selve forestillingen om en objektiv sannhet. Et mangfold av frie og uavhengige medier er en forutsetning for å kunne møte utfordringen knyttet til påvirkningsoperasjoner. De redaktørstyrte mediene i Norge har gjennomgående høy grad av troverdighet, noe som bl.a. har sammenheng med en velfungerende selvregulering basert på presseetiske normer og prinsipper hvor kildekritikk står i fokus. Tiltak mot spredning av såkalte falske nyheter må i første rekke komme fra bransjen selv, og temaet er på dagsordenen bl.a. hos Norsk Redaktørforening og hos Mediebedriftenes Landsforening. Ukritisk deling av informasjon og nyheter i sosiale medier kan gjøre påvirkningsarbeidet enklere. Det kan derfor være grunn til å øke også myndighetenes innsats for å fremme bevissthet, mediekompetanse og kildekritikk i befolkningen sett på bakgrunn av utviklingen rundt spredning av falske nyheter. Kulturdepartementet i samarbeid med Medietilsynet vurderer aktuelle tiltak her, og særlig i lys av det kommende stortingsvalget. Avslutningsvis vil jeg si at den beste måten å sikre legitimitet til våre politiske prosesser på ikke bare er gjennom særskilte tiltak rettet mot enkeltbegivenheter som årets stortingsvalg, men det kontinuerlige arbeidet som gjøres for å bygge demokratisk beredskap hos den enkelte samfunnsborger. Dette arbeidet gjøres ikke kun primært av de aktørene jeg har nevnt her, men av skole- og utdanningssystemet vårt, uavhengige media samt lag og foreninger i vårt sivile samfunn.