trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
La meg først begynne med å si at jeg ikke har sagt det spørreren innledningsvis sa, at det betyr at direktivet skal gjennomføres uansett. Jeg har sagt at vi skal bruke tid til å gå igjennom spørsmålet. Direktivet kommer ikke til å bli gjennomført, men spørsmålet er hvilken nasjonal lovgivning vi skal ha på området som sikrer lagring av viktige data i fremtiden, avveid mot personvernhensynene – slik at det er slått fast. Så er det selvfølgelig et dilemma i den dommen. Det er at dommen problematiserer det som det er helt riktig å problematisere, at i lagringsfasen er det ikke noen kvalifiserte krav til hva en lagrer. Det er relativt naturlig, det har jeg lyst til å si. Du har ikke i den fasen du lagrer, mistanke til enkeltpersoner. Det er nemlig ikke noe problem. Har du mistanke, kan du drive ettersporing av de personene. Men lagringen er i tilfeller der en i kriminalitetsetterforskningen i ettertid eller i hendelser etterpå skal gå tilbake og se på data som har vært rundt hendelsestidspunktet, eller se på trafikk som f.eks. i pedofilisaker dreier seg om hvem som faktisk har mottatt, tatt ned og sett på disse bildene, sett på disse videoene, kanskje også laget disse videoene med grove overgrep på barn. Da må en faktisk på et tidspunkt lagre dette før en har en klar og tydelig mistanke. Det er et dilemma som vi i Norge har løst, ved at vi har veldig strenge vilkår for hvordan man skal behandle dette, hvilke sikringsmekanismer det er rundt dataene som samles, og at det skal være domstolsbehandling for å hente ut opplysningene når politiet skal ha dem. Vi har altså lagt inn mistankebiten der. Det er et av de dilemmaene i loven som vi er nødt til å se på, for det er klart at hvis en ikke skal kunne lagre f.eks. IP-adresser i tråd med denne dommen, vil heller ikke det, som også Venstre faktisk åpnet for i forrige runde av behandlingen, rammes av denne loven, hvis en skal gå helt bokstavelig inn i den og si at en ikke kan lagre noe før en har en mistanke. I dag lagrer vi i tre uker. Det er nesten ubrukelig for politiet i viktige kriminalsaker som skal etterforskes.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Det er veldig viktig å skille mellom datalagringsdirektivet og nasjonal lovgivning rundt dette. Det blir ikke slik at vi skal implementere et direktiv som ikke lenger eksisterer, for nå eksisterer det ikke; det er ikke gyldig. Spørsmålet er hva slags nasjonal lovgivning vi skal ha fremover, og om vi skal beholde den lovgivningen som vi laget for å kunne implementere direktivet, men også fordi vi mener at det er nasjonale behov for faktisk å slå ned på alvorlig og grov kriminalitet, eller om denne dommen skal ha implikasjoner for det vi har lagt inn. Det er det vi kommer til å vurdere. Så er det slik at det dilemmaet jeg beskrev, kommer til å eksistere hele veien, og det må vi ta. Vi kommer ikke til å kunne etterforske alvorlige pedofilisaker av den typen som vi nå har internasjonalt samarbeid om, uten at vi har lagret en del data på forhånd. Hvis en bare skal følge de som er mistenkt, vil det være en helt annen type etterforskningsmetoder som i så fall må brukes. Det betyr at vi har lite å ta ut av det som blir nettbasert etterforskningsarbeid.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Jeg er glad for at representanten Skei Grande anerkjenner at det er behov for et nasjonalt norsk regelverk for dette, at vi må ha et regelverk som passer på de dataene som faktisk av ulike grunner lagres, og at politiet sannsynligvis har behov for at noen data lagres. Det har vi i hvert fall vært enige om tidligere. Som jeg nettopp sa: Direktivet eksisterer ikke, så vi skal ikke implementere noe direktiv. Hvis hun leser igjennom mitt innlegg og ikke bare Jonas Gahr Støres innlegg i denne debatten, vil representanten Skei Grande se at jeg la vekt på at dette først og fremst var nasjonal lovgivning, fordi vi har behov for å sørge for at vi har virkemidler for å bekjempe grov kriminalitet i Norge. Nå har jeg sagt at vi skal gå igjennom dommen som er kommet. Vi vet at noen av de påpekningene de har, har vi oppfylt gjennom de reglene vi har laget i Norge, andre har vi ikke oppfylt. Så må vi komme tilbake med et grunnlag. Jeg kan ikke konkludere med hva det grunnlaget skal være, nå.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Det er ikke noe grunnlag for å komme til den konklusjonen. Jeg mener at datalagringsdirektivet, noe jeg også ga tydelig uttrykk for i debatten som foregikk for tre år siden, er veldig omfangsrikt, og at det er problematiske sider ved det. Derfor la vi oss også på minimumsløsninger i implementeringen. Vi ser også av enkelte av de påstandene som er lagt ned i dommen, altså de beslutningene som er gjort i dommen, at de påpeker nettopp noen av de lovtomme rommene for å regulere innsamlingen av data som noe av det sterkt bekymringsfulle. Det ligger et dilemma i det spørsmålet som vi hadde oppe tidligere i denne runden, nemlig om når mistanken skal være – før man lagrer, eller etter. Men jeg vil si at vi har ikke tilfredsstillende datalagringsregler i dag. Jeg minner om at Datatilsynet ga en beskjed i 2009 om at man ikke skulle lagre annet enn for kommersielle hensyn i mer enn tre uker. Det er ikke tilstrekkelig for å slå ned på de viktige områdene som politiet har behov for. Jeg oppfattet faktisk debatten i 2011 slik at nesten hele Stortinget mente at det bør være lengre lagringstid enn det er etter dagens regler.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Som i vanlige avtaler mellom folk er det avtalepartene som definerer om det finnes en avtale, eller om grunnlaget for avtalen er vekke, ikke de som var imot at man skulle inngå en sånn avtale, og stå på siden og utenfor. Så det forholdet tror jeg Høyre og Arbeiderpartiet skal definere, ikke Senterpartiet, i denne sammenhengen. Så til spørsmålet om man skal begynne på helt nytt grunnlag. Dette er blant de tingene vi skal vurdere når vi går igjennom saken. Vi skal sørge for at vi har muligheten til kriminalitetsbekjempelse, vi skal sørge for at vi har muligheten til at alvorlig kriminalitet kan forhindres, at den kan etterforskes, og at personvernet til offeret også tas vare på, innenfor veldig klare grenser, for at det ikke skal være personvernproblemer knyttet til folk for øvrig. Det er dessverre sånn at skal man nå noe av den mest alvorlige kriminaliteten, må man av og til også hente inn opplysninger som dreier seg om folk som ikke har gjort noe galt. Det er en av de belastningene vi i et samfunn av og til må ta, etter min mening, for at vi skal kunne slå ned på alvorlig kriminalitet som kan ramme oss og våre nærmeste.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Dommen kom i går. Vi bruker tid på å gjennomgå hvilke implikasjoner den har for norsk lovgivning og for de vedtakene som er fattet. Vi kommer tilbake igjen til Stortinget på et tidspunkt med en klargjøring av det. Vi skulle også komme tilbake til hvordan vi skulle gjennomføre neste trinn, bl.a. Hvis vi skulle gjennomført lagringsplikten fra 1. juli, måtte vi også ha kommet til Stortinget med bevilgningsforslag knyttet til det. Jeg skjønner at det er stor utålmodighet, men den utålmodigheten får man ha med seg inn i påsken – vi kommer til å bruke tid på å gå igjennom premissene. Det er mulig at jeg høres ut som jeg synes at avtalen vi gjorde, var god. Ja, jeg synes avtalen vi gjorde, var god. Jeg mener at den avtalen avveide hensynet til personvernet og hensynet til å sørge for kriminalitetsbekjempelse godt, men det er enkeltelementer i avtalen og måten vi gjennomfører dette på, som jeg mener vi skal se på på nytt, bl.a. fordi det nå er snakk om et nasjonalt lovverk, som jeg nå også forstår fra denne salens spørsmål at alle er enige om at vi skal ha. Det synes jeg er en viktig avklaring i dag.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Jeg mener at norsk olje- og gassvirksomhet er viktig for Norge og faktisk også for verden. Særlig gassvirksomheten vil på mellomlang sikt være en del av det som kan bidra til mindre utslipp i Europa, fordi det kan være med og fylle de kapasitetene man trenger for å stabilisere opp mot de dagene det ikke blåser nok, eller er nok sol, og hvor man trenger annen kapasitet for å fylle energimarkedene i Europa. Den største utfordringen vi har med det, er at alternativet til gass kommer til å være kull, som gir betydelig større utslipp. Derfor mener jeg at det viktigste er at vi bekjemper utslippene, ikke hvor man produserer, men hvor man forbruker, og at man har en god politikk internasjonalt for å få det til. Det er derfor jeg mener det fortsatt er viktig at vi utvinner våre olje- og gassressurser i Norge, for alternativet er ikke at alle andre lar være å gjøre det. Alternativet er at noen andre, som har enda større utslipp, fyller de områdene. Så er vi opptatt av at vi skal lage forpliktende avtaler fremover internasjonalt. I en forpliktende avtale må vi også kunne diskutere f.eks. hvor mye vi skal produsere i fremtiden, men for øyeblikket er det ingen indikasjoner på at det er der vi kommer til å komme med internasjonale tiltak. Derfor er vi opptatt av målrettet å sørge for at forbruket av energi i Norge og utslippene av klimagasser i Norge kommer i betydelig bedre balanse med hensyn til å nå de utslippsforpliktelsene vi har.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Det er slik at vårt mål er at vi skal ha lavere utslipp fra olje- og gassvirksomheten. Om vi klarer det til 2020, er jeg ikke helt sikker på i dag, men over tid skal vi ha lavere utslipp. Det viktigste virkemidlet vi har for det, er kombinasjonen mellom CO2-avgiften og kvoteprisen. Jeg har gitt offentlig uttrykk for mange ganger, og jeg mener det, at vi burde hatt høyere kvotepris i det europeiske kvotesystemet. Det er egentlig det som er navet i veldig mye av miljøpolitikken i Europa, og så lenge den kvoteprisen er for lav, er det en utfordring med hensyn til at vi ikke får utløst de teknologiske nyvinningene som vi hadde håpet på og ønsket for å få til reduserte utslipp. Derfor er vi også fra regjeringens side opptatt av at vi over tid skal kunne innskrenke kvotene, altså i systemet, slik at vi får høyere pris og mer effekt. For olje- og gassvirksomheten har vi det særtrekket i Norge at vi også har en CO2-avgift, ikke bare kvoteprisen, som er effektiv og har virket, og som ble innført av en borgerlig regjering i 1990.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Regjeringen er helt innstilt på at vi skal gjøre vår del av innsatsen for å redusere klimautslippene. Vi har sagt at vi skal forsterke klimaforliket. Vi kommer til å jobbe med å gå fra ord til handling – det å finne de konkrete tiltakene nå som faktisk gjør det. Vi er satt et steg tilbake med hensyn til det da det ble klart at det ikke ble rensing på Mongstad. Det er en lang historie, som Stortinget har diskutert mye, men det gjør bl.a. at det ser vanskeligere ut å nå 2020-målene enn det som har ligget i planene så langt. Så blir denne diskusjonen en litt teoretisk norsk diskusjon. Hvis dette hadde vært et internasjonalt spørsmål hvor alle energiproduserende land hadde diskutert om vi nå skal redusere utvinningen vår for å sørge for dette, hadde det kanskje hatt en internasjonal effekt. Men du må altså sørge for at du får global effekt av de tiltakene du gjør. En ensidig stopp eller reduksjon i norsk olje- og gassproduksjon vil ikke ha påvirkning på klimaet. Det vil bare sørge for at de som forurenser mer, kommer til å produsere mer.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Det jeg sa, var at det er vanskelig, fordi vi faktisk ikke har fått til nok god praktisk handling for å få ned disse utslippene de senere årene. Derfor er det en veldig kort tidsfrist frem til 2020. Jeg mener at utslippene fra olje- og gassvirksomheten skal ned, men jeg sier det jeg mener, at 2020 er et veldig tidlig perspektiv for å få det til, fordi investeringene nesten burde vært gjort nå hvis de faktisk skulle hatt stor effekt i 2020. Det er litt av dilemmaet. Så kommer vi til å jobbe med tiltak som bidrar til at vi reduserer utslippene. Som jeg påpekte, hovedtiltaket her er kvoter og CO2-avgift, men i tillegg kommer vi til å være opptatt av at vi skal ha kraft fra land som et av de viktige tiltakene for dette.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Det er meningen at vi skal se på hele energifeltet. Det vil derfor også være områder innenfor olje- og gasspolitikken som vil være med i dette, men det vil ikke være en helhetlig olje- og gassmelding. Men vi jobber nå med omfanget og hvor mye, og det er klart at i en energipolitisk diskusjon vil olje- og gassvirksomheten være helt nødvendig å ha med i en sånn melding. Vi har startet opp arbeidet med det, men vi har altså ikke konkludert på alt som skal være med ennå.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Nå har jo vi prioritert mer midler til de mest sårbare barna gjennom den satsingen vi har på det som er kildene til mye av det som skaper vold, f.eks. rus. Vi har satset mer på rusomsorgen i vårt alternative budsjett, bl.a. ved at vi kjøper flere behandlingsplasser i alle helseforetakene for å sørge for at foreldrene faktisk får et tilbud. Mange av disse tilbudene er også helhetlige familietilbud. Når man ikke gikk inn for den omfangsundersøkelsen nå, er det bl.a. fordi man vil se på mer målrettede måter å finne frem til god forskning på dette området på. Det kan godt tenkes at vi kommer tilbake igjen til noe av det, som vil avdekke det samme. En forskningsundersøkelse ville ikke bidratt til mindre vold i påsken, men behandlingsplasser hvor far eller mor er på behandling, bidrar til mindre vold i påsken.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Regjeringen styrker kunnskapsgrunnlaget for vold mot kvinner og barn gjennom å etablere et eget forskningsprogram om vold i nære relasjoner. Jeg går ut fra at når man har gjort en vurdering av akkurat dette programmet, er det et program som man kanskje har følt har vært dekket innenfor andre områder, eller man har hatt lyst til å gå igjennom undersøkelsen en gang til. Det viktige for oss er at vi jobber med de tingene som bidrar der hvor barn er, og der hvor de som utøver vold, er. Derfor har vi også igangsatt kompetansehevende tiltak som skal sette hele hjelpeapparatet bedre i stand til å forebygge og ikke minst avdekke overgrep, sørge for at vi avdekker vold, og sørge for at vi har rutinemessige spørsmål om vold når man har mistanke, i møter mellom helsevesenet og andre når ulike grupper kommer på besøk. Det er viktig for å synliggjøre og sørge for at vi avdekker i praksis de enkelttilfellene som faktisk må hjelpes.
Erna Solberg (Høyre), 2014-04-09:
Jeg mener at det ikke er noe grunnlag for å påstå det som det ble spurt om i den siste setningen. Eller, rettere sagt, det er helt riktig: Vi opererer med en helt annen standard for vold mot barn. Vold mot barn tas mye mer på alvor og er mye viktigere å slå ned på og medfører mye raskere reaksjon – og skal gjøre det – enn vold for øvrig. Det er fordi barn er sårbare. Man skal sørge for at de har en god oppvekst og følges opp tettere. Så må jeg si, som jeg nettopp svarte på det forrige spørsmålet, at vi har etablert et eget forskningsprogram om vold i nære relasjoner. Det omfatter også at vi skal sørge for å ha kunnskap om vold rettet mot barn, og vi skal sørge for å gå til kilden av det som er ett av problemene, nemlig rusing. Det er ett av de områdene hvor denne regjeringen har brukt store penger, 200 mill. kr mer, på å kjøpe tjenester, som gjør at vi skal sørge for at personer som ruser seg, raskere får hjelp, og her er familiehjelp viktig.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-04-09:
Dersom målet er å ha en så god offentlig skole at ingen elever skal ønske å gå på privatskoler, så forstår ikke jeg poenget med å ha en ny privatskolelov som åpner opp for flere private skoleplasser. For tre år siden skrev statsministeren følgende i boka «Et samfunn med mangfold og maktspredning»: «Ser man på Nederland, hvor over 70 prosent av barna går i friskoler eller Sverige, hvor langt flere går i friskoler enn hos oss, forstår man at friskolene ikke er noen trussel mot fellesskap. Tvert imot.» Dersom denne holdninga fra regjeringa gjennomsyrer arbeidet med ny privatskolelov, vil vi se langt flere religiøse private skoler i Norge i framtida. Derfor spør jeg om dette er en vurdering statsministeren fortsatt har, og om hun virkelig mener at en mangedobling av antall elever i religiøse private skoler og private skoler for øvrig ikke vil utgjøre noen trussel mot fellesskapet?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-04-09:
«Innbyggerne i Tromsø har venta lenge på en ny og sikrere E8. Den forrige regjeringa beslutta bruk av statlig plan for å få igangsatt bygging etter de eksisterende planene. Dette ble omgjort av samferdselsministeren. Det er nå usikkerhet rundt planprosess, mulig oppstartstidspunkt og finansiering. Hva vil regjeringa gjøre for at den viktige innfartsveien til Tromsø blir bygd så raskt som mulig og ikke utsettes ytterligere, og hvor lang tid mener statsråden det er akseptabelt å bruke før man får bygd ny E8 til Tromsø?»
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-04-09:
Samferdselsministeren sier at han ønsker å få veien raskt på plass og sikre god framdrift. Det er positivt, og det er alle helt enig i. Dette er altså den viktigste innfartsveien i Nord-Norge til Nord-Norges største by. Den må bli sikrere. Men når statsråden sier «raskt på plass», og når han også har et leserinnlegg i Nordlys med overskriften Raskere planlegging, raskere utbygging, mener jeg det er ganske lett å si at innholdet ikke står i stil med retorikken. Retorikken står ikke i stil med politikken. Situasjonen for denne veien var at det lå en plan som var klar til å gjennomføres – spaden var egentlig klar til å settes i jorda. Men det samferdselsministeren og regjeringa har gjort, er å skrote statlig plan, som de egentlig er for å bruke mer av – bare ikke på denne veien. Dermed blir det en utsettelse på veien, det tar lengre tid å få den gjennomført. Jeg skjønner ikke hvordan statsråden da mener at E8 skal komme raskt på plass ved at oppstarten utsettes i ytterligere flere år. Det er uheldig.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-04-09:
Det som er spesielt nå, er for det første samferdselsministerens forsøk på å omskrive historien. Statlig plan var et verktøy for å få arbeidet i gang. Planene var ferdige, og pengene ville kommet. Det var det klare uttalelser om fra den forrige regjeringa, og man måtte ikke ha ventet til 2018 for å få spaden i jorda. Det er helt klart. Det alternativet som er ferdig utredet og klart til å bygges, er det regjeringa nå kaster over bord, og den vil altså utrede det niende alternativet for ny E8 i Ramfjord. Den 14. mars, da samferdselsministeren kom til Tromsø for å fortelle nyheter om E8, kunne han ikke love at veien ble bompengefri, kunne ikke varsle raskere oppstart og ikke realisere en trasé like raskt som den traseen som allerede var ferdig planlagt. Det han sa, var at regjeringa skulle stanse bruken av statlig plan. Da er det ikke sammenheng mellom retorikken om gjennomføringskraft og politikken som betyr utsettelse for denne viktige veien. Derfor har jeg lyst til å spørre samferdselsministeren om hva hans definisjon på gjennomføringskraft er, for det er ikke det regjeringa har vist i denne saken, det er forsinkelsesiver.
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2014-04-09:
Dagens privatskulelov gjev ein avgrensa rett til å starta opp privatskuler med statstilskott. For Senterpartiet er det viktig å verna om foreldreretten, samtidig som ein bevarer skulen som ein sentral fellesarena. I denne aktuelle saka i Oslo registrerer eg at byrådet har gått mot ei godkjenning av søknaden – ikkje grunngjeve i kva slags grunnlag skulen skal drivast på, men på grunn av uro for kva slags konsekvensar det vil få for kommunens eigne skuler dersom skulen startar opp og seinare må avvikla drifta. Da er det kommunen som sit att med ansvaret for å gje desse elevane skuleplass. Dersom denne skulen vert godkjend for 200 elevar, vil det verta store utfordringar for kommunen. Oslo kommune kan velja å klaga Utdanningsdirektoratets vedtak inn til Kunnskapsdepartementet. I kva grad meiner statsministeren omsynet til skuledrifta elles og integreringsaspektet skal vektleggjast ved ei godkjenning av private skuler?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-09:
Å åpne opp for flere privatskoler slik regjeringen ønsker, er skreddersøm for segregering. Det ser vi fra erfaringene i Sverige, der forskjellen mellom elevene har økt, forskjellen mellom skolene har økt, og der fritt skolevalg og flere privatskoler har gitt økt segregering. Det bekrefter Anna Ekström, leder for Skolverket, det svenske utdanningsdirektoratet. Når statsministeren nå også sier at flere privatskoler ikke påvirker det allerede eksisterende skoletilbudet, er det tom retorikk. Kommunene mister jo penger når det blir etablert privatskoler, og de må betale uansett. Hvis regjeringen mener at de faktisk skal satse de store pengene og å satse mest på å gjøre fellesskolen bedre, må det i så fall bety at de har tenkt å endre finansieringsordningen for disse skolene, slik at man ved å åpne opp for flere privatskoler, sørger for at fellesskolen ikke mister penger og derved kanskje også mister mange av de elevene som absolutt burde gå der, fordi foreldrene velger seg vekk.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-04-09:
Eg synest statsministeren svarte veldig godt på det førre hovudspørsmålet. Ho var oppteken av menneskerettane, borgaranes rettar og av å vere prinsipiell. Det er ikkje berre statsminister Erna Solberg som er det. Det er òg EU-domstolen, fordi han er så tydeleg no og slår fast at datalagringsdirektivet er ulovleg. EU-domstolen seier at direktivet inneber eit svært omfattande og særleg alvorleg inngrep i den grunnleggjande retten til respekt for privatlivet og til beskyttelse av personopplysningar. Det er ikkje kvar dag at EU-domstolen slår fast at eit direktiv bryt med borgaranes grunnleggjande rettar. Dette er eit direktiv der staten blir gitt moglegheit til å lagre all informasjon om kvar og når enkeltmenneske brukar mobiltelefon, sender e-postar eller søkjer på nettet – altså eit særdeles omfattande og overvakande direktiv som no EU-domstolen slår fast er ulovleg. Det er ein grunnleggjande rett at eit samfunn ikkje skal overvake utan grunn. Statsministeren har kjent veldig godt til dei alvorlege klagane mot dette direktivet, for dei har vore kjende over lang, lang tid. Det var endåtil eit delt Høgre, så sjølv i dei eigne gruppemøta til Høgre har desse opplysningane kome fram. Mitt spørsmål blir: Kva for tankar gjer statsministeren seg når EU-domstolen no slår fast at me held på med å implementere eit ulovleg direktiv?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-04-09:
Eg takkar for svaret. Eg er glad for at regjeringa vil gå inn og sjå på EU-domstolen. Mitt spørsmål er likevel: Kva skjer med arbeidet i regjeringa no når det gjeld implementeringa av direktivet? Er det full stopp i det arbeidet? Eg ser at Nikolai Astrup frå Høgre sa til Aftenposten i går: «Det er unaturlig for oss å innlemme et direktiv i norsk rett som bryter med fundamentale rettigheter.» Eg er fullt ut einig med Astrup. Kan Stortinget no få ei konstatering av at det er satt full stopp på implementeringa av dette direktivet, sånn at vi ikkje held på med å implementere eit ugyldig og ulovleg direktiv?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2014-04-09:
Litt av hovedutfordringa også med datalagringsdirektivet er at det har skjedd en enorm teknologisk utvikling. Da direktivet ble laget, var ikke smarttelefoner så vanlig. Nå er det sånn at man ganske enkelt kan omgå en del av direktivet. De som ønsker å sende beskjeder som ikke blir lagret, kan enkelt gjøre det gjennom f.eks. Skype. Det betyr at direktivet, som hadde som hovedformål å være et treffsikkert direktiv for å ta de mest alvorlige og organiserte kriminelle, isteden rammer hver enkelt, uskyldig borger. Det har også vært litt av hovedkritikken i dommen. Derfor vil jeg si at det er en vesentlig forskjell på om regjeringa nå ønsker å gå igjennom dommen – noe jeg har forståelse for – og da vurdere hva den vil gjøre, eller om den i dag bare sier at vi stopper implementeringa, så går vi igjennom dommen og ser hva EU-domstolen eller EU velger å gjøre. For Norge står jo fritt til å velge å innføre direktivet eller ikke. Så kan vi finne de treffsikre tiltakene for å ta de organiserte kriminelle eller de alvorlige forbrytelsene som vi ønsker å nå gjennom bruk av datalagring.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2014-04-09:
Vi er enige om, alle sammen, at vi trenger et nasjonalt regelverk. Som statsministeren gjentatte ganger har sagt og pekt på, har vi et regelverk i dag som vil bidra til å ta ganske mye grov kriminalitet. Så det er ikke slik at vi lever i et vakuum i dag, verken nasjonalt eller internasjonalt. Hovedpoenget må jo være å målrette regelverket sånn at man kan ta den grove kriminaliteten – som er ønskelig – uten at en overvåker alle sammen. Jeg har sittet og tenkt litt – jeg har hørt svarene fra statsministeren, og egentlig så opplever jeg at statsministeren nesten beklager dommen. Siden vi gjorde vedtaket i Stortinget, har vi hatt historien om Snowden, som har avslørt – ja, kanskje ulovlig – overvåking, og vi har nå sett en EU-domstol som dømmer lovgivinga for å være i strid med grunnleggende rettigheter. Er det riktig å forstå statsministeren dit hen at hun beklager at domstolene påpekte at dette er brudd på grunnleggende rettigheter?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2014-04-09:
Eg takkar statsministeren for dei vurderingane som ho har delt så langt, og Arbeidarpartiet støttar langt på veg dei vurderingane og dei vanskelege balansegangane som statsministeren her skisserer. Spørsmålet mitt knyter seg til at ein veit at det allereie i dag er ein del teletilbydarar som oppbevarer store mengder trafikkdata over lengre tid. Så langt har vurderinga vore at regelverket på dette feltet ikkje tek tilstrekkeleg omsyn til enkeltmenneska, altså til vanlege folk og deira produksjon av desse trafikkdataa gjennom deira alminnelege aktivitet i kvardagen. Spørsmålet mitt er då om statsministeren ser behov for å regulera dette feltet nærare – uavhengig av korleis det no går vidare med datalagringsdirektivet.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2014-04-09:
Mitt spørsmål handlar om vald i nære relasjonar. Eg opplevde at statsministeren 8. mars løfta dette fram som eit svært viktig politikkområde, og det er eg heilt einig med statsministeren i. No er det sånn at me nærmar oss påskeferie, og det er ein del barn som gruar seg til ferietid, fordi dei veit at det betyr meir tid med foreldra, det betyr meir fyll, og det kan òg bety meir vald. I budsjettet for 2014 la den førre regjeringa opp til at ein skulle setja av midlar til omfangsundersøking av vald mot barn. Grunnen til at det er viktig, er at det òg gjer det enklare å målretta tiltaka – ein har eit godt faktagrunnlag for dei tiltaka som skal hjelpa barn i ein svært sårbar situasjon. Den nye regjeringa valde å fjerna desse midlane, så ein då ikkje kan gjennomføra ei sånn omfangsundersøking av vald mot barn. Eg tenkte eg berre skulle gje statsministeren moglegheit til å forklara kvifor ho på den eine sida er oppteken av familievald, men på den andre sida, når ho har moglegheita til å ta tak i det, har valt å bortprioritera midlar til nettopp dei mest sårbare barna.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2014-04-09:
Eg takkar for svaret. Eg er glad for at statsministeren sjølvsagt òg vil ta tak i ein del av dei tinga som gjev grobotn for vald mot barn. Men det eg synest er litt vanskeleg å få ordentleg tak på, er korleis det er mogleg at den nye regjeringa, når ho hadde 4 mrd. kr meir enn den førre regjeringa til disposisjon – det største statsbudsjettet nokosinne – likevel ikkje finn plass til skarve 3,5 mill. kr, som er det omfangsundersøkinga jo vil utgjera. Dette er viktig faktakunnskap og faktagrunnlag for å kunna målretta tiltaka på best mogleg måte. Eg kunne godt tenkja meg at statsministeren forklarer korleis ein kan ha 4 mrd. kr meir, men likevel ikkje har råd til ei omfangsundersøking.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-04-09:
Det er tre år siden Stortinget vedtok datalagringsdirektivet med et stort flertall i Stortinget. Fordi Island har sagt nei, er det er ikke lenger aktuelt å pålegge å innføre det i EØS, og det finnes nå kanskje ikke noe direktiv å innføre i det hele tatt. Statsministeren vil ikke si at en nå stopper arbeidet, men vi fikk jo beskjed fra samferdselsministeren som varslet at 1. juli 2015 var datoen for implementering. Når statsministeren nå ikke vil si at en legger vekk arbeidet, kan statsministeren likevel bekrefte at vi kan sette en strek over datoen 1. juli 2015? Den datoen vil jo innebære at Stortinget må få behandlet saken før denne sommeren. Når en skal ha en gjennomgang, er vel dette lite sannsynlig. Så spørsmålet mitt er: Kan vi sette en strek over datoen 1. juli 2015 for implementering av datalagringsdirektivet?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-04-09:
Vi har fått med oss at regjeringen vil ha færre kommuner. Et av de mest interessante spørsmålene da er graden av tvang som kan bli aktuell for å få dette til. Statsråd Sanner har i Stortinget brukt som eksempel – og det er gjentatt av statsministeren nå – at om tre av fire kommuner sier ja, kan en være villig til å bruke tvang mot den siste, uvillige. Jeg vil spørre: I en tenkt situasjon der fem, seks eller ti små nabokommuner i en region vender tommelen ned for regjeringens sammenslåingsreform, vil en ønske å bruke tvang, eller vil en respektere det lokale ønsket til kommunene i denne regionen? Er tvangsbruken som regjeringen ser for seg, begrenset til å gjelde eksempelet til Sanner?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-04-09:
Det er svært godt nytt at statsministeren bekrefter at det ikke eksisterer et datalagringsdirektiv å implementere i norsk rett lenger. Det er en stor nyhet vi har fått i dag. I tilknytning til innføringen av direktivet og diskusjonen som var i 2011, lå det en avtale mellom Arbeiderpartiet og Høyre. Den var direkte knyttet til innføringen av direktivet. Når det ikke finnes noe direktiv å innføre, kan det vel neppe heller finnes en avtale mellom Arbeiderpartiet og Høyre i saken. Det er også svært godt nytt. Jeg er enig med statsministeren i at det trengs et nasjonalt regelverk om lagring. Mitt spørsmål er: Når det arbeidet nå skal settes i gang, vil det skje på fritt grunnlag, eller vil en være tvunget til å oppfylle den avtalen som foreligger mellom Høyre og Arbeiderpartiet, og som altså er knyttet til et direktiv som ifølge statsministeren ikke eksisterer?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-04-09:
Klimaspørsmål og energispørsmål er på mange måter to sider av samme sak. Energi i form av fornybar energi og olje og gass vil være en nøkkel for å løse klimautfordringene framover. I svært mange debatter om disse spørsmålene viser representanter fra regjeringspartiene til den varslede energimeldingen. Mitt spørsmål er: Vil denne meldingen også omhandle spørsmål knyttet til framtidig norsk olje- og gasspolitikk?
Iselin Nybø (Venstre), 2014-04-09:
Jeg vil gjerne følge opp spørsmålet til den siste taleren, for i tilleggsproposisjonen til statsbudsjettet varsler regjeringen at de vil vurdere direktivet i lys av EU-domstolens avgjørelse og fremme sak for Stortinget i løpet av vårsesjonen, sånn at endringene kan tre i kraft i juli 2014. Står regjeringen fast ved denne framdriftsplanen? Og planlegger regjeringen å sette av penger til DLD-implementeringen i revidert statsbudsjett?
Iselin Nybø (Venstre), 2014-04-09:
Jeg vil fortsette å følge opp det med datalagringsdirektivet, for jeg er skuffet når statsministeren får det til å høres ut som at direktivet skal innføres nesten uansett, selv om vi nå har en dom som slår fast at det er i strid med våre grunnleggende menneskerettigheter. Venstre har hele veien vært imot datalagringsdirektivet, og at dette skulle implementeres i norsk rett. Datalagringsdirektivet er svært inngripende overfor enkeltindivider og medfører en massiv overvåking av uskyldige menneskers korrespondanse. Det krenker vår rett til privatliv. Vi som har rent mel i posen, vil ikke vise melet vårt hele veien. Nå har EU-domstolen avsagt en dom der det går klart fram at dette direktivet er ulovlig. Dommen konkluderer med at direktivet innebærer et meget omfattende og særlig alvorlig inngrep i den grunnleggende retten til respekt for privatliv og til beskyttelse av personopplysninger, uten at dette inngrepet er begrenset til det strengt nødvendige. Dette kan, slik Venstre ser det, ikke bety annet enn at Stortinget, mot bl.a. Venstres stemmer, har vedtatt en lov eller vedtatt å implementere et direktiv som krenker grunnleggende rettigheter. Jeg ønsker å snakke litt om innholdet i dommen. Ett av hovedargumentene i denne dommen er at direktivet tillater lagring av samtlige enkeltpersoners elektroniske kommunikasjon, uten at det tas sikte på å begrense overvåkingen for å hindre grov kriminalitet, som er direktivets formål. Hvordan ser statsministeren for seg at vi skal kunne avgrense overvåkingen til kun å gjelde de tilfellene der man mistenker grov kriminalitet?
Iselin Nybø (Venstre), 2014-04-09:
Det er helt riktig, som statsministeren sier, at det er noen av de dilemmaene som dommen tar for seg. Slik datalagringsdirektivet er utformet i dag, tilfredsstiller det ikke dette såkalte proporsjonalitetsprinsippet – man overvåker altså mye mer enn det man egentlig sitter igjen med av nytte i ettertid. Og jeg er enig med statsministeren i at det er et dilemma. Venstre mener derfor at vi ikke skal innføre direktivet, nettopp fordi vi overvåker massivt alle innbyggerne våre, og det står ikke i forhold til det som vi får igjen, det som kommer ut på den andre siden. Jeg må si at jeg ikke hørte helt om statsministeren hadde noen alternative måter å oppfylle proporsjonalitetsprinsippet på. Hvis hun har det, vil jeg gjerne høre om det. Så vil jeg gjerne høre hva hun ser for seg av kostnader hvis vi skal begynne å differensiere for å få regelverket vårt i tråd med det som EU-domstolen nå legger til grunn.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-09:
Jeg synes det har vært veldig skuffende og ganske overraskende svar statsministeren kommer med. Det er altså en dramatisk kjennelse som har kommet fra domstolen. Da er det veldig spesielt om den norske regjeringen ikke skal stoppe denne prosessen for å legge til rette for at vi fra grunnen av kan diskutere hva slags nasjonalt regelverk vi trenger i Norge, uavhengig av et EU-direktiv vi ikke lenger må forholde oss til. Jeg vil lese hva domstolen sier: «Direktivet innebærer et svært omfattende og særlig alvorlig inngrep i den grunnleggende retten til respekt for privatlivet og til beskyttelse av personopplysninger.» Det er ikke bare en knusende dom over direktivet, men en knusende dom over Høyres og Arbeiderpartiets dømmekraft i personvernspørsmål. Derfor er mitt spørsmål om statsministeren, som sitter med nøkkelen til dette siden halve regjeringen er mot direktivet, vil åpne opp for at partiet Høyre snur i dette spørsmålet, eller om det bare er justering av det allerede vedtatte direktivet som er på dagsordenen.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-09:
Vi har nå hørt en rekke spørsmål om datalagringsdirektivet, og jeg må si at jeg er enig med representanten Ropstad i at statsministeren i grunnen framstår som såre fornøyd med det vedtaket Høyre og Arbeiderpartiet gjorde for tre år siden, og ikke ser noen grunn til selvkritikk. Det må jeg si vitner om en statsminister som fortsatt undervurderer alvoret i denne saken. Derfor ville det være nyttig for Stortinget, tror jeg, om vi kunne få litt klarere svar enn vi har fått til nå om hva slags prosess statsministeren ser for seg. For det er jo gammelt nytt at regjeringen skulle gjennomgå direktivet, eller som vi nå sier, avtalen mellom Høyre og Arbeiderpartiet, etter EU-domstolens avgjørelse. Det store spørsmålet er om det er en gjennomgang som bare har til hensikt å flikke på en inngått avtale, eller om det er aktuelt å skrinlegge denne avtalen. Derfor vil jeg gjerne be statsministeren bekrefte eller avkrefte om det er uaktuelt å begynne denne prosessen fra begynnelsen av, og skrinlegge den avtalen som ligger.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-09:
I nyttårstalen sin kunne statsministeren fortelle oss at kunnskap er den nye oljen. I disse dager får vi ny kunnskap om hvor fort oljeøkonomien må bygges ned. FNs klimapanel la forrige mandag fram en rapport som er skremmende lesning, som viser hvor alvorlig situasjonen nå er for verden, og hvor viktig det er med rask handling. Vi har også fått lekkasjer, bl.a. gjengitt i Aftenposten i helgen, om den rapporten som kommer fra klimapanelet nå på søndag. Den slår ifølge disse lekkasjene fast at så mye som tre fjerdedeler av verdens kjente fossile energiressurser og minst halvparten – sannsynligvis vesentlig mer – av olje- og gassressursene må bli værende i bakken eller under havet om vi skal unngå farlige klimaendringer. Forskerne har aldri vært så sikre på at utslippene må dramatisk ned dramatisk fort. I denne situasjonen har vi en regjering i Norge som gir full gass for å utvinne mer fossil energi. I går sa olje- og energiministeren til NTB: «På spørsmålet om det er en viktig del av jobben til en norsk olje- og energiminister å legge til rette for at mest mulig av de økonomisk drivverdige ressursene kommer opp, er svaret definitivt ja.» Om mesteparten av de fossile energiressursene i verden skal forbli under bakken eller havet, må det være helt utenkelig at ett oljeland – tilfeldigvis vårt – skal få mulighet til å utvinne alle sine ressurser. Det å sette som mål at mest mulig norsk olje og gass skal brennes, er det samme som å si at vi ikke tar klimapanelet på alvor. Derfor vil jeg gjerne spørre statsministeren om det virkelig er regjeringens politikk at mest mulig norsk olje skal utvinnes.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-09:
Jeg tolker i grunnen det som et ja. Da vil jeg si at det er en umulig posisjon, for alle statsministre i verdens oljeland vil si det samme, mens det klimapanelet peker på, er at selv om vi skulle stanse all forbrenning av kull, må halvparten av verdens olje- og gassressurser ligge under bakken. Det går ikke i hop med det statsministeren nettopp sa. Vi har også en olje- og energiminister som svarer definitivt ja på om han vil jobbe for å utvinne mest mulig olje, men som nå har vært i Stortinget flere ganger, senest forrige uke, og nektet å svare på om det er hans jobb og regjeringens mål å redusere utslippene fra oljesektoren. Miljødirektoratet har nettopp vist at skal vi nå klimamålene innen 2020, må oljebransjen ta omtrent 2 millioner tonn av de utslippskuttene. Derfor har jeg lyst til å spørre statsministeren, som nå har svart ja på mitt ene spørsmål, om hun kan svare på et annet spørsmål, som Tord Lien ikke har villet svare på: Er det statsministerens mål at utslippene fra olje- og gassektoren skal være lavere i 2020 enn i dag?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-04-09:
Jeg setter pris på at statsministeren bekrefter at hun vil vurdere konsekvensene av EU-domstolens avgjørelse med tanke på innføringen av datalagringsdirektivet i Norge, men vi er også enig med SV i at konsekvensene i første omgang burde vært stans i innføringen. Siden datalagringsdirektivet ble vedtatt, har vi fått en del massive eksempler på hva den typen overvåkning og datalagring kan og vil føre til. I en høring i Europarådet reiste Edward Snowden nettopp forslaget om en internasjonal konvensjon for å regulere internasjonal elektronisk overvåkning og datalagring. Spørsmålet til statsministeren er: Hva gjør regjeringen nå for å fremme internasjonalt samarbeid for å beskytte borgerne mot denne typen overvåkning?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-04-09:
Vi har nå en regjering som har et svar på nesten alle utfordringer. Har vi et problem i en offentlig virksomhet, er svaret: Det må bli større, vi må slå ting sammen – om det er politi, om det er høyskole, eller om det er kommunestruktur. Svaret er større enheter. Et av de områdene der jeg har hatt mange debatter med Høyre, er når det gjelder kommunestruktur. Hvis vi går noen år tilbake i tid, var hovedbegrunnelsen for å slå sammen kommuner å spare penger. Men så tenkte man: Nei, det taper vi valget på, vi skal snakke om mennesker og ikke milliarder. Så sluttet man å snakke om det. Så var hovedbegrunnelsen: Jo, tjenestene i de små kommunene er så dårlige, det er så utrolig dårlige tjenester. Så kom den store innbyggerundersøkelsen til staten som viste at folk var mest fornøyd med tjenestene i de små kommunene, spesielt innen pleie og omsorg, og de største utfordringene var i de store kommunene – hm! Hva var neste runde? Jo, da var det internasjonale selskap, og så var det barnevern. La meg ta barnevern først: Barnevernet i små kommuner er så dårlig – vi må slå sammen fordi barnevernet er så dårlig der. Så viser en rapport fra Deloitte at det faktisk var bedre fagutdanning og mer tiltak i små kommuner enn i store. I forrige uke var det IKS som var den store begrunnelsen: Samarbeid mellom kommuner er et kjempeproblem, derfor må vi slå sammen kommuner. Men der er det også en forunderlig liten detalj, og det er at det er flere internasjonale selskap mellom store kommuner enn mellom små. Svaret er uansett kommunesammenslåing. Jeg har skjønt at svaret Høyre gir, uansett problem, er kommunesammenslåing. Den 5. mars åpnet Jan Tore Sanner her i salen opp for å bruke tvang. Mitt spørsmål til statsministeren er: Står Jan Tore Sanner på regjeringens linje i det spørsmålet?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-04-09:
Jeg synes nesten det er forunderlig at statsministeren igjen velger å skyve barnevernsbarna foran seg. Når man ser på den store rapporten som Deloitte har gjort om barnevern i Norge, konkluderer den med det motsatte av det statsministeren nå sier. Den konkluderer med at det er best fagutdanning, flest tiltak og best oppfølging i de små kommunene. Hvis det er barnevern man er opptatt av, bør man gå inn i barnevernet og diskutere menneskene, og ikke strukturene. Nå setter Erna Solberg i gang en enorm prosess og diskuterer struktur, men glemmer menneskene. Jeg vil gjenta spørsmålet mitt, som statsministeren ikke svarte på: Er det frivillighetsprinsippet som skal ligge til grunn, eller deler statsministeren Jan Tore Sanners ønske om at man også kan bruke tvang hvis det er nødvendig?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-04-09:
Det virker som at det er en bred forståelse for at en kommunereform er nyttig. Derfor er det viktig å få til en god motivasjon for dette for å få til en god, frivillig ordning. Reformen skal jo vare på lang sikt. Nå vet vi at vi skal i gang med oppgavefordeling, og i første runde finne oppgaver fra stat, departement, direktorat og fylkesmenn. Men så er det oppstått en usikkerhet om fylkeskommunen, fordi det vil påvirke hva som er en god og rett størrelse for de nye kommunene. En usikkerhet her kan føre til manglende motivasjon, og manglende motivasjon gir mindre frivillighet, og dermed kan vi risikere at reformen blir mindre vellykket. Hva tenker statsministeren om at det tredje folkevalgte nivå ikke er tatt inn i mandatet til ekspertutvalget, eller så langt løftet fram som en avgjørende faktor for en vellykket kommunereform?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-09:
La meg få begynne med å spørre: Hvis det er sånn som statsministeren sier, hvorfor i all verden har ikke regjeringen foreslått en raskere nedtrapping av tildelingen i kvotemarkedet, eller et høyere klimamål med større krav til klimakutt enn EUs, når regjeringen først hadde muligheten til å gi innspill til EU? Men la meg bare få understreke: Alle skjønner at det å la kull, olje og gass bli liggende, betyr tap av mulige inntekter, enten det er Tanzania som må gjøre det, USA som må gjøre det, eller Norge som må gjøre det. Derfor er spørsmålet om hvem som skal la fossile ressurser ligge, et fordelingsspørsmål, på samme måte som at hvem som skal få anledning til å slippe ut CO2 framover, er et fordelingsspørsmål. Hvis ikke Norge, som er det landet som henter ut mest fossile ressurser per innbygger, skal la noe av oljen ligge og starte omstillingen til nullutslippssamfunnet, vil jeg spørre Solberg: Er det sånn at Erna Solberg mener at FNs klimapanel tar feil når de sier at kull, olje og gass må bli liggende, eller nekter hun for at vi må ta vår del av innsatsen?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-09:
«Statens vegvesen gjennomfører KVU for mulig ny Oslofjord-forbindelse. Nå ser man på fire konsepter. Disse kommer i ulik grad i konflikt med friluftsliv og naturmiljø, bl.a. på Jeløya og i Vestby. I skriftlig svar til meg 24. februar, og i Moss Avis 17. mars, er statsråden åpen for å legge traseen i et slikt område. Disse områdene er svært viktige, og et slikt trasévalg kan også skape konflikt og forlenge prosessen. Hvordan vil statsråden beskytte natur og friluftsliv og begrense konflikt i denne saken?»
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-09:
Jeg takker for svaret, og jeg synes at den første delen av svaret var atskillig mer sympatisk enn den andre delen. Derfor vil jeg gjerne si at jeg er glad for at statsråden sier han vil vektlegge natur- og friluftshensyn og lytte nøye til beslutningene og prosessene som går lokalt. Jeg kunne tenke meg å stille spørsmål til statsråden om han også erkjenner – eller ser – at der man har en god prosess med lokale miljøer, friluftsinteresser og naturinteresser, får man ofte en kortere prosess enn hvis man velger å overkjøre de lokale myndighetene. Derfor vil jeg bare be ham bekrefte at han i prosessene som nå kommer til å gå, kommer til å lytte til de lokale interessene med hensyn til natur og miljø. Jeg vil også stille spørsmålet om en sånn runde med natur- og miljøinteresser kan være avgjørende for at man eventuelt lar være å velge at det skal gå en vei der.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-09:
Jeg takker igjen for svaret. Det er bra at de prosessene som kommer til å gå, har en klar målsetting om å trekke med de lokale hensynene. Det er riktig, som statsråden sier, at forskjellige trasévalg berører forskjellige områder. Sånn vil det gjerne være. Hvis jeg kan, vil jeg gjerne stille to oppfølgingsspørsmål. Det ene er om samferdselsministeren per nå er overbevist om at vi trenger en ny fjordkryssing – nærmest koste hva det koste vil – i en sånn setting? Er han overbevist om det per dags dato? Det andre spørsmålet handler om målsettingen i klimaforliket om å sørge for å ha tilstrekkelig godt utredet bane. Hvordan vil han se på et alternativ til fjordkryssing som ikke også har med seg jernbane?
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2014-04-09:
Rapporten som FN la fram på mandag, var det vel, var veldig alvorlig med hensyn til hvordan situasjonen er når det gjelder klimaet – vi må få ned utslippene internasjonalt, men vi er også nødt til å gjøre ting nasjonalt. Så er det interessant at statsministeren svarer på det statsråd Tord Lien ikke ville svare på i forrige uke, om utslippene fra petroleumssektoren skal gå ned fram mot 2020. Statsministeren sier her nå at hun tror ikke man klarer å få dem ned. Da er det interessant å spørre statsministeren: Når Miljødirektoratet sier at vi må kutte med 8 millioner tonn fram mot 2020, og at minst 2 millioner tonn må tas fra petroleumssektoren, hvordan har statsministeren tenkt å gjøre dette hvis ikke også petroleumssektoren skal bidra?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2014-04-09:
Da omfangsundersøkelsen om voldtekt ble lagt fram 26. februar i år, sa justisminister Anundsen: «Vi trenger mer kunnskap for å hindre at vold og overgrep skjer.» Til avisen Dagen fulgte han opp med å si: «Dette tallgrunnlaget gjør oss i bedre stand til å treffe tiltak». Dette sier altså regjeringens representant om omfangsundersøkelsen om voldtekt. Jeg er helt enig – det er helt avgjørende med mer kunnskap for å treffe riktige vedtak og tiltak. Nettopp derfor er det jo alvorlig når regjeringen kutter ut omfangsundersøkelsen om vold mot barn. Det er et tiltak som koster en liten pengesum i den store sammenhengen – 3,5 mill. kr – som ville gitt oss viktig kunnskap, nettopp slik omfangsundersøkelsen om voldtekt gjorde. Derfor spør jeg statsministeren: Hvorfor opererer man med en egen standard for vold mot voksne og en annen standard for vold mot barn?