Jan Tore Sanner (Høyre), 2017-02-02:
Neste uke, den 6. februar, er det 100 år siden samene hadde sitt første landsmøte, som ble arrangert i Trondheim. Den 6. februar er en viktig merkedag for samisk organisering. Som statsråd med ansvar for samepolitiske spørsmål ser jeg frem til å delta i feiringen og markeringen av dagen. Jeg er stolt av hva Stortinget, regjeringen og Sametinget har oppnådd – sammen og hver for seg. Vi har kommet langt siden 1917. Den 10. oktober i fjor fikk jeg og sametingspresidenten overlevert Samisk språkutvalgs rapport Hjertespråket. De samiske språkene er viktige kulturbærere og sørger for videreføring av samiske verdier og kunnskap mellom generasjoner. Samiske språk utgjør en viktig del av vår felles kulturarv, som vi som nasjon har et ansvar for å ivareta. Regjeringen er derfor opptatt av å føre en politikk som sikrer de samiske språkenes fremtid i Norge. Jeg er glad for at regjeringen og Sametinget nå har fått en rapport som danner et viktig grunnlag for det videre arbeidet med å styrke de samiske språkene. Jeg ser frem til å se hvilke innspill som kommer inn i den pågående høringen. Regjeringen og Sametinget vil samarbeide om oppfølgingen av utvalgets anbefalinger i året som kommer. Forhandlingene om en nordisk samekonvensjon er i mål. Nå ligger alt til rette for et felles rettslig rammeverk for Norge, Sverige og Finland. Nordisk samekonvensjon har som overordnet mål at samene skal kunne bevare, utøve og utvikle sin kultur med minst mulig hinder av landegrensene. Jeg skal ikke legge skjul på at disse forhandlingene tidvis har vært svært krevende. Jeg ser det som svært positivt at delegasjonene har kommet frem til et forslag det er enighet om – mellom både representantene for statene og de tre sametingene. En nordisk samekonvensjon er et felles nordisk og samisk prosjekt. Jeg er opptatt av at vi skal fortsette et godt samarbeid mellom statene og sametingene også i gjennomføringen av konvensjonen. Aller først skal konvensjonsteksten behandles i de tre sametingene. I Norge har samene som urfolk rett til å bli konsultert i saker som vil kunne påvirke samiske interesser direkte. Én av de sakene regjeringen nå jobber med, er oppfølgingen av Samerettsutvalgets forslag til lovfesting av konsultasjonsordningen. Arbeidet er inne i et godt spor og skjer i konsultasjoner mellom Sametinget og departementet. I 2015 hadde Sametinget og departementet ca. 40 konsultasjonsprosesser – mange av dem om krevende politiske saker. I tillegg har vi en løpende dialog og mange faste møtepunkter. Jeg vet at konsultasjonene har bidratt til at politikere og embetsverk har en økt forståelse for behovene i samiske samfunn. Vi har hatt dialog og konsultasjoner med Sametinget om en rekke saker – fra vei, helse, vind- og vannkraftverk til fremtidens filmpolitikk. Selv om vi i noen konsultasjonsprosesser står langt fra hverandre, klarer vi som oftest å komme frem til enighet. Sametinget har i dialogen med meg vært tydelig på at dagens budsjettordning med tildelinger over flere departementers budsjetter oppleves som krevende for Sametinget som folkevalgt organ. Det har jeg forståelse for. Under møtet jeg hadde med Sametinget 11. januar i år, ble vi enige om prosessen videre. Vi skal vurdere alternative modeller for budsjettering av Sametinget, med utgangspunkt i den rapporten som departementet har utarbeidet, og et posisjonsnotat som Sametinget selv utarbeider om saken. I arbeidet vil vi også drøfte alternative modeller for dialog mellom Sametinget og regjeringen om budsjettspørsmål. Vi har kommet langt siden 1917. Vi har kommet langt det siste året. Men det er fortsatt utfordringer som vi vil jobbe videre med. Vi vil fortsette arbeidet for å styrke språk, kultur og tradisjoner i året som kommer.