Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-11:
Også jeg vil først og fremst takke saksordføreren for godt utført arbeid og godt samarbeid. Som andre har sagt før meg nå: Til stadighet blir det gjentatt at læreren er den viktigste for elevens læring, og at gode lærere er trygge på egne kunnskaper i fag de underviser i, og behersker faget sitt så godt at de er i stand til å variere undervisningen etter elevens behov. Resultatene av en kartlegging fra 2014 viser at mange lærere ikke har fordypning i fagene de underviser i. Til tross for dette stilles det i dagens skole kun krav om at lærere som ble ferdigutdannet i 2014 eller senere, skal ha fordypning i fag. Dersom vi i dag ikke hadde vedtatt at alle lærere som underviser fra 1. klasse og oppover, skal ha fordypning i basisfagene som de underviser i, ville det medført at det ikke ville ha blitt stilt krav til lærere som skal undervise i skolen i mangfoldige år framover, kanskje flere tiår. Sist Stortinget vedtok endringer i kompetansekrav til lærerne var i 2012, da de rød-grønne vedtok at det ikke skulle stilles krav til lærere som var utdannet før 2014. Kravet skulle heller ikke gjøres gjeldende i ungdomsskoler med små trinn. Derfor er jeg glad for at Arbeiderpartiet nå har skiftet mening, og at de nå støtter kompetansekrav til lærerne. Fremskrittspartiet uttrykte den gang at vi var skuffet over at de rød-grønne politikerne ikke hadde større ambisjoner på lærernes vegne. Fremskrittspartiet har ambisjoner og forventninger til både lærere og elever i skolen, så jeg er derfor meget fornøyd med det vedtaket vi gjør i dag, som er tydelig på at lærerne skal ha relevant fagkompetanse i fag som de underviser i. Samtidig ber flertallspartiene regjeringen om å åpne for at lærere som er i skolen i dag, kan få vurdert sin realkompetanse og ta eksamen uten å delta i videreutdanning. Dette viser at regjeringen tenker og handler helhetlig, og forslaget må ses i sammenheng med regjeringens historiske satsing på videreutdanningstilbud til lærerne. Denne saken handler også om noe så viktig som å klargjøre hvilke avgjørelser barnevernet kan ta på vegne av unger som de har overtatt omsorgen for. Fremskrittspartiet er positiv til at ansvarsfordelingen mellom barnevern og foreldre endelig blir klargjort i skolesammenheng, og mener på lik linje med det som kom fram i høringssvarene, at foreldreretten blir godt ivaretatt. For Fremskrittspartiet er det svært viktig at skole og barnevern har høye ambisjoner på vegne av barnevernsbarn når det gjelder skoleresultat. En rapport utført av Rambøll har kartlagt holdninger til skolegang for barn og unge med tiltak fra barnevernet. Rapporten gir grunn til bekymring. Den viser at nesten halvparten av ansatte i barnevernet har lave forventninger til barnevernsbarns skolegang, og at én av fem ansatte i skolen har lavere forventninger til barnevernsbarn enn til andre barn. Fremskrittspartiet mener at barnevernsbarna fortjener bedre. Fremskrittspartiet mener at elever må møtes med tillit og forventning, uansett hva slags sosial eller familiemessig bakgrunn de har. Barn og unge med tiltak fra barnevernet har i utgangspunktet samme forutsetninger for å lykkes med skolegang som andre barn. Elever skal ikke dømmes ut fra sin bakgrunn, de må bli behandlet som selvstendige individer med framtidshåp, ambisjoner og forventninger. Som sagt mener Fremskrittspartiet at vi i dag gjør et riktig vedtak. I tillegg har vi forventninger til at regjeringens satsing på å styrke skole- og utdanningssituasjonen til barn i barnevernet vil gi resultat. Denne proposisjonen inneholder også forslag om å endre navn på faget religion, livssyn og etikk til kristendom, religion og livssyn. I tillegg tydeliggjøres læreplanen ved at ca. halvparten av undervisningstiden skal brukes til kristendom. Fremskrittspartiet er positiv til dette. Skolen er både en dannelses- og en læringsarena, og den kristne kulturarven er innvevd i historien, litteraturen, kunsten og filosofien vår. Undervisning i vår kulturarv stimulerer til allsidig dannelse og gir rom for undring og refleksjon om viktige religiøse, etiske og filosofisk-kulturelle spørsmål. Avslutningsvis vil jeg framholde at faget ikke skal være forkynnende, og at innholdet i faget ikke endres. Fremskrittspartiet mener at det nye KRLE-faget vil gi tydeligere innsikt i at Norge har en kristen og humanistisk kulturarv.