Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2003-04-03:
Forslagsstiller tar opp et økende problem i vårt samfunn, nemlig den økte bruken av vold og trusler mot polititjenestemenn. Vi kan ikke akseptere at hardbarka kriminelle skal lykkes i å lure seg unna straffeforfølgning ved bruk av slike metoder. Det er en trussel mot vårt rettssystem dersom dette får mulighet til å utvikle seg. De færreste polititjenestemenn orker å leve med slike arbeidsforhold over lang tid, noe som derfor kan få betydning for rekrutteringen og for hvilke typer mennesker vi på sikt greier å rekruttere til politiet. Norsk politi sin styrke er nettopp at vi har et korps bestående av personer med unike menneskelige egenskaper. Odelstinget diskuterte dette temaet så sent som i forrige uke, da vi behandlet forslag om begrensninger i adgangen til dokumentinnsyn og bevisførsel. Hovedformålet med denne lovendringen var nettopp å øke vernet mot bruk av vold og trusler overfor både polititjenestemenn og andre aktører i straffesaker. Komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet, er fornøyd med det arbeidet som justisministeren legger ned for å bekjempe vold og trusler mot både polititjenestemenn og andre aktører i straffesaker. Det er i den senere tid blitt foreslått og behandlet en rekke lovendringer. I tillegg til den vi behandlet forrige torsdag, er det vedtatt nye regler for anonym vitneførsel og regler for fiktiv identitet. Dessuten venter Stortinget snart å få seg forelagt lovtiltak for å bekjempe organisert kriminalitet. Politidirektoratet har nylig vedtatt retningslinjer for vitnebeskyttelse, og det er tatt initiativ til et nordisk samarbeid for å beskytte vitner. Flertallet i komiteen mener det derfor ikke er behov for å fremme en handlingsplan for å bedre sikkerheten til polititjenestemenn. Vi mener at det arbeidet som allerede er i gang, overflødiggjør behovet for en slik rapport, og at det i realiteten er å slå inn åpne dører. Forslagsstilleren fremmer også forslag om å innføre minstestraffer for alle typer vold og trusler mot polititjenestemenn og forslag om å øke maksimumsstraffene for drap på polititjenestemenn. Flertallet er enig med justisministeren i at slike spørsmål nå bør vente til behandlingen av straffelovkommisjonens innstilling, og at det ikke foreligger noe påtrengende behov for å foreta slike endringer nå. Dessuten er det også slik som forslagsstiller sjøl nevner, at dagens lovverk har vide strafferammer for vold og trusler mot politiet. For Arbeiderpartiets del vil jeg også legge til at vi er generelt skeptiske til å innføre minstestraffer, da det i en del tilfeller vil tvinge domstolene til å frikjenne eller nedsubsumere. Dessuten mener Arbeiderpartiet at det ikke er noe særskilt behov for å utvide lovens lengste straff fra 21 til 30 år. Straffelovkommisjonens medlemmer har også i sin innstilling påpekt at det ikke er noe behov for det. Bruken av strafferammene bør imidlertid utnyttes mye bedre enn de utnyttes i dag. Vi har også fått en forvaringsordning som gjør at i tilfeller hvor samfunnet har behov for ekstra beskyttelse utover maksimumsrammen på 21 år, har man mulighet til å bruke forvaring. Vi ser derfor ikke noe ytterligere behov for å utvide strafferammen fra 21 til 30 år, men det er en debatt som vi kommer tilbake til når justisministeren legger fram innstillingen fra Straffelovkommisjonen i denne sal. Vi etterlyser, fra Arbeiderpartiets side, en mer prinsipiell debatt om straffens lengde sett opp mot virkningen og betydningen av den. Og det regner vi med at vi får rikelig mulighet til å ta en debatt om på et senere tidspunkt.