Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-04-30:
I likhet med foregående talere ønsker jeg også å takke forslagsstillerne for et stort engasjement på et viktig felt om hvordan vi kan gi bedre hjelp og beskyttelse til de barna som trenger hjelp fra barnevernet. Det er viktig at vi har en åpen og konstruktiv dialog om hvilke virkemidler som kan være de beste for å sikre at vi ivaretar barn på best mulig måte. Barnevernloven inneholder allerede i dag både plikter for det kommunale barnevernet og prosessuelle rettigheter for barn og foreldre. Vi har lovfestede tidsfrister for vurdering og gjennomføring av meldinger, undersøkelser og tiltak, og barnevernstjenesten har plikt til å følge opp og evaluere de tiltakene. Jeg har også lyst til å nevne barns rett til medvirkning, familienes rett til å klage dersom de får avslag på søknad om hjelpetiltak, regler om rettigheter under opphold i barnevernsinstitusjon og at alle parter har rett til gratis advokatbistand i tvangssaker. Barn og foreldrene som mener at barnevernstjenesten ikke oppfyller pliktene sine, kan klage til Fylkesmannen. Jeg har også lyst til å minne om at loven pålegger kommunene å sørge for de bevilgningene som er nødvendige for å yte tjenester og tiltak som følger av barnevernloven. Jeg er også veldig glad for at det i 2014 kom endringer i loven som ytterligere styrket rettssikkerheten til barn i barnevernet. Et viktig krav er at alle tiltak og tjenester som barnevernet tilbyr, skal være forsvarlige, og at barns rett til medvirkning blir styrket. Det er nå presisert i loven at retten til medvirkning gjelder i alle forhold som berører barnet, og at det skal tilrettelegges for samtaler med barnet. Barnevernstjenesten må også dokumentere hvordan barnets rett til medvirkning har blitt ivaretatt, og det er også innført en ordning med tillitsperson. Jeg har også lyst til å nevne proposisjonen om utvidet adgang til å pålegge hjelpetiltak som nå ligger til behandling i Stortinget. Jeg mener at den loven som ligger der, også er med på å styrke barns rettigheter. Som dere vet, har regjeringen nylig nedsatt et barnevernlovutvalg, et utvalg som er bedt om å foreta en språklig, teknisk og strukturell forenkling av hele barnevernloven, tilpasset den generelle utviklingen som har skjedd i samfunnet. Et annet vesentlig formål er at loven skal bli enklere å forstå, for god tilgjengelighet er en god måte å styrke rettsikkerheten til barna og familiene. Barnevernlovutvalget er bedt om å vurdere og å se på om barnevernet er et egnet område for rettighetsfesting, og dette har, som flere har vært inne på, også blitt vurdert av andre utvalg. Lovendringen vil bl.a. gi barnevernet mulighet til å sette inn tilsyn i hjemmet før situasjonen er blitt så alvorlig at omsorgsovertakelse er nødvendig. Det lovutvalget som nå er satt ned, skal legge fram sin utredning i midten av august 2016. Jeg ser fram til å få de vurderingene og de forslagene som lovutvalget kommer med på dette området, fordi utredningen vil bli et viktig utgangspunkt både i vår vurdering og i den offentlige debatten. Jeg mener det er for tidlig å konkludere i spørsmålet om rettighetsfesting. Barnevernlovutvalget vil imidlertid gi et nytt og viktig bidrag i diskusjonen, og jeg tar sikte på å komme tilbake til Stortinget med eventuelle forslag til endringer når lovutvalget har lagt fram sin vurdering. Selv om det har vært flere utvalg som har sett på dette og kommet med en anbefaling om å gjøre barnevernloven til en rettighetslov, er det første gang at det blir satt ned et utvalg som skal se på hvordan dette kan virke i loven. Dette er det viktig å ha med oss, for det viktigste her er jo at barn som trenger hjelp, får den hjelpen de har krav på til enhver tid, og slik det er nå, ser vi altfor ofte at de rettighetene som de har i dag, ikke alltid blir oppfylt. Om det er rette veien å gå å rettighetsfeste loven og hvordan vi kan klare å få det inn i loven slik at det blir til hjelp for barna, blir det viktig at barnevernlovutvalget ser på.