Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Representanten Inge Lønning mener det vil være nyttig for Norge å delta i den internasjonale leseundersøkelsen «Progress in International Reading Literacy Study», forkortet PIRLS. Denne undersøkelsen er en oppfølging av IEAs «Reading Literacy Study», som ble gjennomført blant 9-åringer og 14-åringer i 1991. Norge deltok i undersøkelsen i 1991. Datainnsamlingen i undersøkelsen skal skje i april-mai 2001. Av de nordiske landene deltar Island og Sverige. Norge deltar i flere internasjonale undersøkelser i regi av OECD og IEA. I denne sammenhengen har jeg lagt vekt på at Norge deltar i OECD-undersøkelsen PISA, «Programme for International Student Assessment». Undersøkelsen fokuserer på 15-åringers kunnskaper, ferdigheter og holdninger knyttet til lesing, matematikk og naturfag. Lesing var hovedområdet for undersøkelsen i 2000, og resultatene vil bli lagt fram høsten 2001. Jeg er opptatt av å få god informasjon om hvordan situasjonen er i den norske skolen, med sikte på å sette inn tiltak. Høsten 2000 ble det satt i gang en prøveordning med obligatorisk kartlegging av leseferdigheter på 2. og 7. klassetrinn. Dette er det også orientert om gjennom KUFs budsjettproposisjon for 2001. Gjennom denne ordningen har vi allerede et godt system for å følge elevers leseferdighet. Kartleggingsprøvene skal være til nytte lokalt, for den enkelte skole og kommune, slik at opplæringen kan legges godt til rette for den enkelte elev. Det er utarbeidet en lærerveiledning og idéhefter til kartleggingsprøvene. Departementet har også laget en metodisk veiledning i lese- og skriveopplæring, som har blitt svært godt mottatt i skolen. Jeg vil intensivere arbeidet med kartlegging og utvikling av leseferdighet, og også vurdere å innføre obligatoriske leseundersøkelser for 3. eller 4. klassetrinn. Jeg vil også be Senter for leseforskning om å gjennomføre oppfølgende undersøkelser av de resultatene senteret fant i 2000, med sikte på å finne ut om dette handler om en reell nivåsenking etter Reform 97, eller om det er andre årsaker som gir de resultater undersøkelsen viser. Jeg vurderer også å ta initiativ til at det blir gjennomført en longitudinell undersøkelse av norske barns leseferdigheter. Videre vil jeg følge opp evalueringen av Samtak, kompetanseutviklingsprogrammet for PPT og skoleledere, der lese- og skrivevansker inngår som et prioritert område. Jeg vil også satse på videre kompetanseutvikling for lærere. Høyskolene/lærerutdanningen vil måtte få et betydelig ansvar for å følge opp forskningsresultater fra Senter for leseforskning og andre forskningsresultater om norske barns leseferdighet. Jeg vil selvsagt også følge nøye de norske resultatene i PISA-undersøkelsen når de presenteres i høst. Leseferdigheter er en grunnleggende forutsetning for å tilegne seg ny kunnskap og å klare seg i samfunnet. Det er en viktig oppgave å fange opp elever som har vansker med leseopplæringen, så tidlig som mulig. Jeg legger stor vekt på å følge opp dette feltet nøye. Ut fra en samlet vurdering har jeg funnet at vi vil få et godt grunnlag for å vurdere de norske elevenes leseferdigheter over tid gjennom forsøket med obligatoriske kartleggingsprøver i 2. og 7. klasse og nye tiltak som er under planlegging. Når vi i tillegg deltar i den internasjonale undersøkelsen PISA, mener jeg at vi også har et grunnlag for internasjonal sammenligning. Så får vi framover fortløpende vurdere hvilke ytterligere undersøkelser som er nødvendige for å gjøre norsk skole enda bedre.