Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2002-12-13:
Kunst og kultur har ein eigenverdi og spelar ei grunnleggjande rolle både for den enkelte sin livskvalitet og for samfunnsutviklinga. Kulturell utfalding og opplæring motverkar framandfrykt og er med på å skapa tryggleik. Det er ei viktig målsetjing å sikra heile folket tilgang til eit mangfald av kulturopplevingar. Regjeringa vil byggja på den kristne og humanistiske kulturarven som eit felles grunnlag for samfunnet vårt. I ein stram budsjettsituasjon har eg lagt avgjerande vekt på å halda oppe eit tilnærma uendra løyvingsnivå til institusjonane på musikk- og scenekunstfeltet, til museum og andre institusjonar og faste tiltak. Eg har vidare prioritert å følgja opp stortingsmeldinga om arkiv, bibliotek og museum – inkludert oppretting av eit nasjonalmuseum for kunst, og vidare utbygging og oppgradering av Nasjonalbiblioteket. Arbeidet med bygging av ny opera i Bjørvika går etter planen. Når Nasjonalmuseet for kunst no får dei formelle rammene som gjer det mogleg å samordna verksemda, har vi gjennomført fyrste etappe i eit viktig kulturprosjekt både for Oslo og landet. Samorganiseringa inneber at det blir skapt ei sterkare organisatorisk og fagleg plattform for å vidareutvikla den statlege museumssatsinga på biletkunst, kunsthandverk, design og arkitektur. Nasjonalbiblioteket er ein av dei største og viktigaste kulturinstitusjonane i landet, og det er viktig å sikra dei kulturhistoriske verdiane som institusjonen forvaltar. Tildelinga til Nasjonalbiblioteket blir derfor auka. Løyvinga til Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek er òg auka, slik at tilbodet av skjønn- og studielitteratur til syns- og lesehemma studentar blir vesentleg betre. Av utdanningspolitiske, kulturpolitiske og ikkje minst sosialpolitiske grunnar må oppgåvene som i dag er lagde til Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek, løysast på ein god måte og i eit tilstrekkeleg omfang. Departementet har difor alt sett i gang ei utgreiing om korleis folkebibliotek- og studielitteraturtenestene til blinde og synshemma best kan organiserast og finansierast i framtida. Ved handsaminga av stortingsproposisjonen om omlegginga av Forsvaret vart Regjeringa bedt om å vurdera om divisjonsmusikken i Halden og Kristiansand skulle overførast til Kultur- og kyrkjedepartementet og drivast vidare i samarbeid med aktuelle kommunar og fylkeskommunar. Eg er glad for at det har lukkast oss å koma fram til ei økonomisk og organisatorisk plattform for framtidig sivil drift av korpsa. Hålogaland Teater har hatt og vil ha stor verknad for scenekunsten i Nord-Noreg, ja eigentleg for heile landet. Det er viktig å få eit nytt teaterhus i Tromsø for å gi rom for utvikling av teatret. Difor er eg lei meg for at det ikkje var mogleg å leggja inn tilskot til byggeprosjektet i budsjettet for 2003. Regjeringa står bak forprosjektet, og Hålogaland Teater står fremst i køen når det gjeld realisering av nye prosjekt. Eg vil gjera mitt for å unngå stopp i prosjektet. Eg finn òg å måtta kommentera dei formuleringane komiteen nyttar om den kulturelle skulesekken og framlegget til vedtak om dette viktige tiltaket. Det vil vera bra å trekkja inn det regionale nivået i samordninga og gjennomføringa av dette formidlingsprosjektet, slik komiteen seier. Fleire fylkeskommunar har gjort ein flott innsats alt, og det er all grunn til å tru at alle fylkeskommunane vil kunna utføra ei slik oppgåve med tilførsle av økonomiske ressursar. Men det er ein viktig dimensjon ved dette tiltaket som ikkje utan vidare vil bli vareteke på ein optimal måte gjennom ei umiddelbar desentralisering av alle dei nye ressursane: Å fylla den kulturelle skulesekken med eit innhald som held mål med omsyn til kunst- og kulturfagleg kvalitet, krev at det blir sett av ressursar til å skreddarsy framføringar, framsyningar og pedagogiske opplegg for dei ulike aldersstega i grunnskulen. Sjølv om eit stort tal kunstnarar og kulturarbeidarar kan gjera ein innsats for å realisera den kulturelle skulesekken, vil mange av desse fyrst måtta tilførast både midlar og tid til å utvikla det tilbodet som skal formidlast til skuleborna. Vi bør alt i 2003 setja av ein del av spelemidlane til den kulturelle skulesekken til frie sceniske grupper, musikkensemble, frittståande kunstnarar og andre kulturarbeidarar som ynskjer å utvikla kvalifiserte prosjekt særskilt tilpassa målgruppene for dette tiltaket. Vi er alle einige om at dei tilgjengelege ressursane til den kulturelle skulesekken skal gi mest mogleg kulturformidling pr. krone, og at administrasjonskostnadene må haldast på eit så lågt nivå som råd er. Denne premissen må òg gjelda for fylkeskommunane. Komiteen presiserer at spelemidlane ikkje skal gå til generelle eller direkte driftstilskot til ulike institusjonar. Eg oppfattar dette som ei klar understreking av at desse midlane ikkje skal avløysa eller koma i staden for ordinære løyvingar til administrasjon og generell drift. Og så reknar eg med at vi kjem meir tilbake til den kulturelle skulesekken i den saka som Stortinget har bedt meg om å koma til Stortinget med.