Trond Helleland (Høyre), 2000-06-13:
Jeg skal ikke gjøre det til en vane å kritisere saksbehandlingen, men i denne saken er det i hvert fall all mulig grunn til å kritisere den. Saken ble referert i Stortinget 6. juni og skulle avgis 8. juni, noe komiteen klarte å utsette til 9. juni. Lovendringen som foreslås, kommer som et resultat av årets tariffoppgjør, hvor det blir slått fast at det skal legges fram et lovendringsforslag som fjerner det såkalte knekkpunktet i § 14 første ledd i lov om Statens Pensjonskasse. Norsk Pensjonistforbund og Forsvarets Pensjonistforbund har begge reagert på behandlingen av denne saken, og det er grunn til å spørre statsråden om hvorfor de overhodet ikke har hatt mulighet til å uttale seg. På spørsmål til statsråden fra komiteen om det var mulig å få utsatt saken på grunn av knappe tidsfrister, fikk komiteen kontant svar tilbake om at hele tariffoppgjøret ville være i fare om ikke saken ble behandlet umiddelbart. Det må understrekes, noe som burde være unødvendig, at det er Stortinget, ikke Regjeringen, og slett ikke Riksmeklingsmannen, som er lovgivende instans her i landet. Med den type lovbehandling vi her blir invitert til, eller snarere instruert om, er det rimelig at berørte organisasjoner reagerer kraftig. Det hadde på bakgrunn av statsrådens svar vært naturlig om ansvarlig statsråd hadde vært til stede i salen i kveld. Jeg synes det må være grunn til å spørre om ikke en forsvarlig saksbehandling hadde vært mulig all den tid lovendringen skal gis tilbakevirkende kraft fra 1. mai. Høyre ønsker imidlertid ikke å gå mot den foreslåtte endringen, men har registrert at ulike pensjonistorganisasjoner har reagert på at lovendringen bare skal gjelde nye pensjonister. Kan statsråden gi svar på hvorfor en utsettelse av behandlingen til høsten ikke er mulig, all den tid endringen skal gis tilbakevirkende kraft? Høyre viser i sine merknader til at det i forbindelse med behandlingen av lov om foretakspensjon i vår ble enstemmig vedtatt at Regjeringens forslag om knekkpunkter under 12 G avvises. Det er derfor forståelig at man ut fra rettferdighetsbetraktninger for medlemmer av Statens Pensjonskasse også ønsker å avvikle knekkpunktene her. Men det er også grunn til å minne om at når Regjeringen er opptatt av likhet mellom de private og offentlige tjenestepensjoner, burde det gjelde begge veier. Det er grunn til å minne om at regjeringen Bondevik i Ot.prp. nr. 47 for 1998-99 understreket følgende: «Departementet mener at eventuelle endringer i folketrygden bør få betydning for alle.» Begrunnelsen var at det ikke er tilfellet i bruttoordningene, som er bl.a. i Statens Pensjonskasse. Disse er i motsetning til private kollektive tjenestepensjoner utformet slik at de kompenserer for eventuelle endringer i folketrygden. Dette er en urettferdighet som Regjeringen også bør gjøre noe med, selv om stortingsflertallet i Innst. O. nr. 50 for 1999-2000 valgte å legge denne ballen død. Høyre mener at Stortinget nå må gripe fatt i denne utfordringen, og fremmer følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen ta initiativ til å gjøre om de offentlige tjenestepensjonsordningene til nettoordninger slik at eventuelle endringer i folketrygden får betydning for alle.»