Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2013-05-07:
Interpellanten tar opp et viktig tema, nemlig behovet for at norsk næringsliv er innovativt og kunnskapsrikt. Hvorfor er det viktig? Jo, fordi vår verdiskaping er avhengig av at næringslivet utvikler seg og driver lønnsomt, og at bedriftene hevder seg i internasjonal konkurranse. Denne konkurransen er i stadig større grad basert på kunnskap og kompetanse. Ikke minst i et land som har som ambisjon å ha høy levestandard, er det å legge til rette for forskning og innovasjon i næringslivet en viktig oppgave i det politiske arbeidet. Forskning i næringslivet finansieres både av næringslivet selv og av det offentlige. Under vår regjering har den samlede offentlige finansieringen av forskning og utvikling økt med reelt 6,7 mrd. kr, noe som tilsvarer en realvekst på 32 pst. i perioden 2005–2013. Det er langt høyere enn den generelle veksten på statsbudsjettet og viser at forskningen har vært en prioritert oppgave i bruken av bl.a. de økte overføringene fra oljefondet som handlingsregelen gir rom for. Kunnskapsdepartementets anslag for bevilgningen i statsbudsjettet for 2013 er i underkant av 26 mrd. kr – også en realvekst sammenlignet med året før. Inkludert SkatteFUNN er de offentlige FoU-investeringene anslått til 27,5 mrd. kr. De offentlige FoU-bevilgningene i 2013 utgjør 0,92 pst. av anslaget for BNP, dvs. like oppunder 1 pst.-målet for det offentlige, slik at det til sammen skal nå 3 pst.-målet. Det ble foreslått i underkant av 2,4 mrd. kr til næringsrettet forskning og utvikling på Nærings- og handelsdepartementets budsjett for 2013. Av dette ble 1,4 mrd. kr bevilget til Norges forskningsråds rammer. Regjeringen styrker særlig satsingen på næringsrettet forskning innen bioteknologi og nanoteknologi med henholdsvis 10 mill. kr og 20 mill. kr for oppfølging av framlagte FoU-strategier på disse områdene. I revidert nasjonalbudsjett ble det varslet at SkatteFUNN i framtiden også skal øke med 100 mill. kr. Det største enkeltvirkemiddelet for støtte til forskning i næringslivet er nettopp SkatteFUNN. Her får bedriftene FoU gjennom skattesystemet, en støtte på anslagsvis 1,5 mrd. kr i 2012. Det er i størrelsesorden 3 600 aktive prosjekter hvert år under denne ordningen. Innovasjon Norge rådgir bedriftene, Forskningsrådet forhåndsgodkjenner forskningsinnholdet i søknadene, og Skattedirektoratet godkjenner kostnadene i forbindelse med ligningen. Brukerstyrt innovasjonsarena er den største tilskuddsordningen i Norges forskningsråd. Dette er en åpen konkurransearena der prosjektene konkurrerer på kvalitet uten tematiske bindinger. Tildelingen til programmet over statsbudsjettet for 2013 ligger nå på over 360 mill. kr. Det er også en rekke andre tilskuddsordninger i Forskningsrådet som er relevante for ulike deler av næringslivet, bl.a. Energi21, DEMO 2000, VERDIKT på IKT-området, FUGE på bioteknologiområdet, og CLIMIT og Klima21 på klimaområdet. Ordningen med offentlige forsknings- og utviklingskontrakter administreres av Innovasjon Norge. Ordningen innebærer at det gis et offentlig tilskudd når det er inngått et forpliktende og målrettet samarbeid mellom to eller flere parter innen næringslivet, IFU, eller mellom næringslivet og offentlige aktører, OFU. Ordningen tilføres 285 mill. kr i 2013. Regjeringspartiene jobber kontinuerlig med å bedre vilkårene for næringsvirksomhet i Norge. Det går godt i norsk næringsliv, og selv om kanskje særlig Høyre leter med lys og lykte etter undersøkelser, teori eller statistikk som skal vise at det går dårlig, og underbygge en svartmaling av norsk næringsliv og økonomi, så er realiteten ute i bedriftene at det er sterk vekst. Faktisk er det slik at siden den rød-grønne regjeringen overtok i 2005, er det skapt 130 nye arbeidsplasser netto hver eneste dag, hver eneste uke, inkludert lørdag og søndag, gjennom snart åtte år. Dette er en vekst som er mange ganger så stor som den som var i perioden 2001–2005 da man, litt avhengig av hvilken statistikk man bruker, hadde et sted mellom 11 000 og 23 000 arbeidsplasser i løpet av fire år. Vi har faktisk en sterkere vekst i vår regjeringstid, hvert kvartal, enn det var under Høyre på fire år. Så vi skal gjerne få gode råd til næringsutvikling, men jeg tror vi skal hente dem et annet sted enn hos dem som styrte fra 2001 til 2005. Vi skal kontinuerlig bedre rammene for næringsvirksomhet. Det gjør vi med de skattegrepene som ble varslet i revidert nasjonalbudsjett. Vi gjør det gjennom å fortsette satsingen på forskning og innovasjon. Vi gjør det gjennom et nytt og bedre regelverk, bl.a. for patentbeskyttelse. Vi gjør det også gjennom kapitaltilførsel til næringslivet. Vi har vedtatt å opprette inntil seks nye landsdekkende såkornfond. Vi har styrket den landsdekkende etablerertilskuddsordningen i Innovasjon Norge, og vi har økt egenkapitalen i SIVA og Investinor slik at de kan ha en større ramme for investering. Vi har også gjort et betydelig arbeid på forenklingssiden. Vi har formulert et ambisiøst mål om å redusere næringslivets administrative kostnader med 10 mrd. kr. Vi har gjennomført større forenklingsprosjekter enn noen regjering før oss og har per nå redusert næringslivets kostnader med nærmere 3 mrd. kr. Vi har klart oss svært godt gjennom den internasjonale finansuroen. Vi har lavest arbeidsløshet i Europa, og vi har en god og solid vekst, mens landene rundt oss sliter. I Høyre-styrte Sverige er arbeidsløsheten igjen stigende og nærmer seg nå 8,5 pst., mens ungdomsledigheten nærmer seg 25 pst. Men selv om vi i det store og hele har klart oss bra, er ikke norsk næringsliv upåvirket. Derfor er det viktig å ha spesifikke tiltak mot de næringene som sliter, særlig rettet mot innovasjon, omstilling, nyskaping og produktutvikling. Det gjorde vi da verftene slet våren 2010 med en verftspakke nettopp rettet inn mot miljøvennlige løsninger på innovasjon og utvikling, og det gjør vi nå gjennom en tre- og skogpakke, som hjelper en viktig og tradisjonsrik næring i Norge gjennom en omstillingsperiode, slik at man kan møte nye markeder med nye produkter og ny konkurransekraft. Selv om det går godt i dag, er det ikke gitt at det går godt i framtiden. Derfor må vi fortsette en ansvarlig økonomisk politikk og holde igjen på pengebruken. Jeg ser at også Høyres leder sier i mediene at det kanskje ikke er så farlig med den handlingsregelen likevel, og vi vet at det store samarbeidspartiet på ytre høyre har et enda mer avslappet forhold til handlingsregelen. Det ville være det verste som kunne skje for konkurranseutsatte bedrifter om pengebruken løp løpsk og om rente- og valutakurs gjorde det enda vanskeligere for norske bedrifter å være konkurransedyktige. I stedet må vi fortsette å investere i kunnskap, sørge for at de gode utviklingstrekkene i norsk skole går videre, og sørge for at vi har en fortsatt offensiv satsing på forskning og innovasjon. Det er viktig at vi er innovative, det er viktig at vi er produktive, og det viser norsk næringsliv at man er hver eneste dag. I perioden fra 2005 til i dag har også forskningen som næringslivet selv står for, økt. Under den forrige regjeringen, fra 2001 til 2005, gikk faktisk forskningen i næringslivet ned, så det er slik – som så mange ganger før – at iveren, engasjementet og retningen for opposisjonspartiene er mye bedre når de er i opposisjon enn når de er i regjering, og da er det veldig flott å ha dem nettopp i opposisjon. Vi skal samarbeide om gode forslag, vi skal hente inspirasjon der vi får det, men la oss igjen understreke at norsk næringsliv er på riktig vei, at vi gjør mye riktig og at vi klarer oss mye bedre enn noen av våre omgivende konkurrerende nasjoner. Det skal vi fortsette med, bl.a. gjennom en sterk satsing på forskning, innovasjon, utvikling og nyskaping.