Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Den rød-grønne regjeringen har nå lagt fram sitt syvende samferdselsbudsjett etter at den overtok etter valget i 2005. Om ni måneder har denne regjeringen hatt åtte år og all makt til å gjennomføre alt den selv har villet, med rent flertall i Stortinget. Regjeringen skryter av at man har «overoppfylt» rammene i Nasjonal transportplan så langt. Ja, det stemmer at regjeringen har oppfylt rammene, men den såkalte overoppfyllingen er på skarve 1,5 pst. utover den opprinnelige rammen i kroner og øre. Men rammene er definitivt ikke oppfylt dersom man tar med seg kostnadsøkningene, som har vært langt høyere enn det som lå til grunn da de nasjonale transportplanene ble vedtatt i henholdsvis 2005 og 2009. Det er også en rekke prosjekter som ikke er startet opp i henhold til den vedtatte fremdriften i Nasjonal transportplan. Men det å oppfylle en Nasjonal transportplan med så lave ambisjoner som det den rød-grønne regjeringen har lagt til grunn, er sannelig ikke veldig mye å skryte av. Faktum er at med inneværende Nasjonal transportplan vil det i løpet av de fire årene fra 2010 til 2013 være åpnet 57 km firefelts motorvei i hele Norge. I tillegg åpnes det 110 km vei med midtdelere i løpet av de fire årene fra 2010 og fram til 2013. I Sverige vil de bare i 2012 åpne ca. like mye firefelts vei som den rød-grønne regjeringen vil klare å få til i løpet av hele fireårsperioden. I tillegg vil vi i løpet av de fire årene fra 2010 til 2013 åpne ca. 50 km mindre vei med midtdelere enn det Sverige skal åpne bare i år. Dette viser med all tydelighet at det er langt mellom ord og handling. Det hjelper ikke bare å skryte av at man leverer tidenes samferdselssatsing, det må også oppleves slik for folk som ferdes i trafikken. Vi i Fremskrittspartiet mener også at det må bli slutt på alt snakket om at vi bruker mer penger enn noen andre regjeringer har gjort, eller at vi bruker mer penger enn alle andre land i Norden på vei. Hvis det stemmer at vi bruker mer penger på vei enn alle andre land i Norden, må det være både flaut og uakseptabelt for regjeringen å vite at Sverige får bygget mange ganger mer vei for mindre penger enn det den rød-grønne regjeringen bruker i Norge. Det at Norge bruker mer penger, men får mindre igjen for dem, viser også med all tydelighet at denne regjeringen ikke klarer å komme med noen forslag til hva som må gjøres for å sikre at vi får mest mulig igjen for pengene vi skal bruke på samferdsel. Dette understreker med all tydelighet at det er på tide å tenke nytt, og at metodene vi bruker i dag, er overmodne for å fornyes. Derfor foreslår Fremskrittspartiet flere nye grep for hvordan vi skal sørge for at utbyggingstempoet på infrastrukturprosjekter skal økes til et tempo vi aldri har sett maken til i Norge – uten at det vil medføre at verken kronekurs eller inflasjon løper løpsk. Det er dokumentert at det ikke er noen andre pengeplasseringer som gir bedre avkastning, enn å investere noe mer av oljeinntektene våre i infrastruktur, som jernbane og veier. Vi har fått se eksempler på at vi ved å investere penger i de rette veiprosjektene, får nesten 3,5 kr igjen for hver krone investert. Eksempler på veiprosjekter som vil gi store gevinster tilbake til samfunnet, er utbygging av E39 Kristiansand–Trondheim, E18 Kristiansand–Oslo–svenskegrensen og E6 Oslo–Trondheim og videre til bl.a. Steinkjer. Jeg er også overbevist om at det ikke finnes noen handlegater verken i London, Paris eller – snart – New York som kan gi en bedre avkastning tilbake til samfunnet enn de enorme verdiene man kan skape ved å bygge ut lønnsomme vei- og jernbaneprosjekter i Norge. Skal vi komme dit, må vi få på plass nye finansieringsløsninger. Derfor foreslår Fremskrittspartiet at det opprettes tre infrastrukturfond på henholdsvis 300 mrd. kr til vei, 100 mrd. kr til kollektivtrafikk og jernbane og 100 mrd. kr til storbyene. Disse fondene skal sørge for at det sikres årlige, forutsigbare rammebetingelser og bl.a. fylle opp de to statlige selskapene som Fremskrittspartiet foreslår å etablere for å drive med infrastrukturutbygging i stor skala i Norge. Et selskap etableres og tilføres en egenkapital på 3,4 mrd. kr til jernbane, og får anledning til både å bygge ut og låne penger for raskere å få på plass intercitytriangelet Halden–Oslo–Lillehammer–Skien. I tillegg kommer utbygging av Ringeriks- og Bergensbanen i et langt raskere tempo, og med en ambisjon om at hele intercitytriangelet også skal være ferdig bygget innen 2023 eller senest 2025. Det andre selskapet som etableres, er et statsforetak som får ansvaret for å bygge ut veinettet i Norge. Selskapet tilføres 11,6 mrd. kr i egenkapital og får den samme muligheten til å ta opp lån, samtidig som selskapet hvert år får tilført midler slik at de også de kommende årene kan bygge ut et moderne riks- og motorveinett i et tempo som gjør at Norge i løpet av 15–20 år har bygget ut et moderne, effektivt og ikke minst trafikksikkert veinett som binder landsdelene og de store byene sammen. Dette er grep som vil sikre utbygging av veier og jernbane i Norge på en trygg måte, men med en handlekraft man ikke har sett maken til siden man bygget landet etter krigen. Dette vil også sikre folk frihet til å velge den transportformen som er best for den enkelte, enten det er vei-, jernbane- eller kollektivbasert. Fremskrittspartiet blir ofte beskyldt for ikke å være opptatt av kollektivtilbudet. Det er feil. Men i motsetning til resten av det etablerte politiske miljøet vil ikke Fremskrittspartiet true med restriktive tiltak og forslag som rushtidsavgifter, trafikkreduserende tiltak osv. Fremskrittspartiet vil i stedet fremme forslag som motiverer flere til å reise kollektivt hvis de har mulighet til det. Det gjør vi gjennom å foreslå å øke belønningsordningen til kollektivtrafikken med 900 mill. kr utover regjeringens forslag. Dette skal gå til å styrke kollektivtilbudet i de fire største byene, men også en rekke andre byområder vil nyte godt av denne ordningen. I tillegg foreslår vi å innføre fradrag for arbeidsgiverbetalt kollektivkort fra andre halvdel av 2013. Det betyr at Fremskrittspartiet styrker kollektivtilbudet i Norge med 2 mrd. kr og bidrar til en kraftig økning i antall passasjerer, samtidig som det vil bli langt flere avganger, til beste for alle som ønsker å bruke kollektivtilbudet – uten å bli presset dit på grunn av restriktive tiltak. Dette betyr også at Fremskrittspartiet foreslår mer i økning til kollektivtrafikken enn alt det Kristelig Folkeparti og Høyre foreslår totalt til samferdsel i budsjettet for 2013. Fremskrittspartiet er tilfreds med at antallet som blir drept i trafikken, går ned, men mener det fortsatt er svært viktig å ha fullt trykk på tiltak for å redusere ulykkene. Vi foreslår derfor at det settes av en egen pott på 900 mill. kr som skal gå til trafikksikkerhetstiltak utover alt det som gjøres ved at man bygger ut firefelts motorveier og midtdelere når man bygger nye veier. Disse øremerkede midlene skal brukes til å fjerne trafikkfarlige punkter, til å sette opp midtdelere og til kampanjer og tiltak som kan være med på å redusere ulykkene, og som er spesielt rettet inn mot barn og unge. Fremskrittspartiet mener det er rom for effektivisering av offentlig sektor. Kostnadene innenfor flere av etatene og tilsynene på samferdselsområdet har økt kraftig under den rød-grønne regjeringen. Kystverket er et godt eksempel på det: I statsbudsjettet for 2006 ble Kystverket tildelt 841 mill. kr til driftsutgifter. I regjeringens forslag til statsbudsjett for 2013 er dette økt til 1,6 mrd. kr. Bevilgningen er altså nesten doblet. Økningen fra saldert budsjett for 2012 til statsbudsjettet for 2013 er på 8,8 pst. Fremskrittspartiet foreslår et kutt på 4,9 pst. sammenlignet med regjeringens budsjettforslag. Det betyr at Fremskrittspartiet foreslår en høyere bevilgning til driftsutgifter i Kystverket for 2013 enn det regjeringen selv foreslo for 2012. Jeg mener derfor at det blir useriøst når regjeringspartiene hevder at dette vil ha store konsekvenser for beredskapen og sikkerheten langs kysten. Betyr det at regjeringspartiene mener at deres eget budsjett var uansvarlig i alle årene fra 2006 til og med 2012? Til sist: Regjeringens forslag til samferdselsbudsjett viser med all tydelighet at vi har en regjering som i drøyt syv år har kjørt videre på den samme gamle måten som man har gjort i alle år. Det eneste nye denne regjeringen har kommet med for å få fortgang i utbygging i samferdselsprosjekter, er at noen få prosjekter har fått sin egen post på statsbudsjettet. Fremskrittspartiet har i løpet av den samme perioden fremmet en rekke forslag som ville sørget for både kortere planleggingstid og langt raskere og større utbygging av veier og jernbane enn det denne regjeringen gjør. For Fremskrittspartiet handler det om å bygge ut veier, kollektivtrafikk og jernbane for å gi folk frihet til å velge det som passer den enkelte best. I tillegg gjør vi det på en trygg måte ved å etablere selskaper som får muligheten til å stå for utbyggingen, slik det er gjort i flere andre land med stor suksess, uten at kronekurs eller rente har gått i været, og vi vil gjøre det med en handlekraft som Norge aldri har sett maken til tidligere. Jeg har derfor gleden av å fremme Fremskrittspartiets forslag i saken, og i tillegg de forslag vi er med på, som ikke er fremmet ennå.