Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-19:
En av Stortingets viktigste oppgaver er å kontrollere om regjering og forvaltning følger de vedtak som Stortinget har fattet. Sivilombudsmannen er Stortingets forlengede, men dog sjølstendige arm, og praktisk utøver av deler av denne kontrollen. Ikke bare det, Sivilombudsmannen er folkets advokat, og han har hele den offentlige forvaltninga som arbeidsområde. Ombudet har derfor en svært viktig rolle, og jeg vil understreke at det er svært viktig at forvaltninga følger opp de vedtakene eller henstillingene som ombudsmannen fatter eller kommer med. Det er viktig i forhold til tilliten til forvaltninga, i forhold til tilliten til demokratiet og i forhold til den enkeltes rettssikkerhet. Det forutsettes at forvaltninga både prioriterer henvendelsene fra ombudsmannen og legger ned et betydelig arbeid i disse. Komiteen er godt fornøyd med den jobben Sivilombudsmannen gjør. Det er en enstemmig komite som står bak innstillinga til årsmeldinga. I årsmeldinga gjør Sivilombudsmannen greie for at de rettslige spørsmålene klagerne reiser, blir stadig mer kompliserte og vanskelige å forstå. Den offentlige lovgivinga gir i stadig økende grad borgerne «rettigheter». Den økende rettsliggjøringa av forvaltningas forhold til borgerne bidrar til å styrke den enkeltes rettsstilling, samtidig som forventninger til hva forvaltninga skal kunne gjøre, øker. At rettighetene er forankret i skjønnsmessige ord og uttrykk, bidrar til at klagebehandlinga blir stadig mer komplisert, ressurskrevende og tidkrevende. Det er derfor viktig at Stortinget gir de økonomiske rammer som er nødvendig for at ombudsmannen skal kunne utføre jobben sin som kontrollør og folkets advokat. En samlet komite konstaterer at spørsmålet om innsyn i forvaltningas interne dokumenter fortsatt er uavklart. Det belyses gjennom to saker: Bergens Tidende bad om innsyn rundt Globus II, og Sivilombudsmannen bad om innsyn for å vurdere bruk av meroffentlighet. At tidligere statsråd Hanne Harlem avslår begjæring fra Sivilombudsmannen, er kanskje ikke så oppsiktsvekkende, men at statsråd Dørum gjør det, som er fra et parti som har flagget betydninga av innsyn, forbauser meg, for å si det mildt, sjøl om det dreier seg om en intern dialog om hvordan sak fra Sivilombudsmannen skal behandles. En samlet komite slutter seg til ombudsmannens vurderinger om at Justisdepartementets tolkning av ombudsmannsloven § 7 vanskelig korresponderer med ombudsmannens mandat. Komiteen ber derfor ombudsmannen komme med en vurdering av om en regelendring kan løse spørsmålet knyttet til innsynsrett, og i tilfelle komme med forslag om en slik endring. For ombudsmannens rett til utlån av dokumenter må ikke innskrenkes. Forvaltningas vide fullmakter kompenseres ved at ombudsmannen kan undersøke årsakene til avslagene. Når forvaltninga nekter ombudsmannen å se dokumenter, forrykkes balansen, og det mener i hvert fall SV at verken ombudsmannen eller Stortinget kan leve med. Ombudsmannen reiser spørsmålet om hvilken rolle han skal ha etter omlegginga av billighetserstatningsordninga. Han drøfter også om ombudsmannens forhold til menneskerettigheter bør presiseres i lov eller instruks. Komiteen ber ombudsmannen komme med konkrete forslag til hvordan disse problemstillingene kan løses. En annen problemstilling som blir tatt opp i årsmeldinga, er uklarheten omkring virksomheten i forhold til Trygderetten. Komiteen er enig i at det vil ha uheldige konsekvenser dersom forhold ved saksbehandlinga i Trygderetten ikke blir ryddet opp i ved fylkestrygdekontorene, som ombudsmannen nå forholder seg til. Komiteen er enig i at dersom situasjonen ikke bedres, taler mye for at ombudsmannen kun forholder seg til Trygderetten i denne type saker. Det er en rekke både interessante og viktige problemstillinger ombudsmannen reiser i denne innstillinga. Det er likevel disse jeg har valgt å kommentere. Jeg vil til slutt drive litt PR for Sivilombudsmannens årsmelding, og si at den er leseverdig, og det er også innstillinga fra komiteen.