Svein Ludvigsen (Høyre), 1998-12-09:
Distriktene er godt tjent med at sentrumsregjeringens forslag lir nederlag i samferdselsbudsjettet. Takket være Høyres standhaftighet kan folk og bedrifter i distriktene se fremtiden noe lysere i møte, fordi vi delvis fikk igjennom vår distriktspolitiske hjertesak, nemlig bedre veier og havner i distriktene. Samferdselspolitikken spiller en svært viktig, kanskje den aller viktigste, rolle når det gjelder næringsutvikling og bosetting. Uten tilfredsstillende transport- og kommunikasjonsmuligheter vil det ikke være mulig å opprettholde næringsliv og bosetting som er i tråd med overordnede mål knyttet til distriktspolitikken og rettferdig fordeling. Høyre vet, og bedriftene og folk i distriktene vet, at samferdsel, transport og kommunikasjoner er selve hovedblodåren i det verdiskapende Distrikts-Norge. Det er bare så synd at ikke alle innser det og følger opp det moralske ansvaret og løftene stortingsflertallet gav i forbindelse med Norsk veg- og vegtrafikkplan 1998-2007. I Troms fylke er f.eks. etterslepet fra inneværende vegplanperiode på 450 mill. kr. Når stortingsflertallet heller ikke følger opp sine egne vedtak om rammer for neste planperiode, er det en trussel mot bosettingsmønstret, og det svekker næringslivets konkurranseevne. Sånn er det i de fleste fylkene, og i høst ble flere riksveianlegg, f.eks. hovedinnfartsåren til Tromsø, stanset på grunn av pengemangel. Regjeringen selv opplyser at det trengs 800 mill. kr i 1998 for å drive rasjonelt igangsatte veiprosjekt. Mens jeg er i min hjemby Tromsø: Der har vi to strekninger innenfor bykommunens grenser som trenger rassikring, nemlig Sørskaret og Isbergan. Sånn er det mange steder i Norge. Derfor foreslår også Høyre å øke bevilgningen til rassikring med 46,6 mill. kr. Vi som bor i distriktene, vet at grusveier og lavt akseltrykk er en trussel mot verdiskapingen i distriktene, og Høyre foreslår derfor økte bevilgninger til veisektoren. Bare Høyre har holdt løftene til distriktene når det gjelder veibevilgningene. Det bør være en tung bør for regjeringspartiene å bære, og jeg håper Distrikts-Norge legger seg på minne at bare Høyre er til å stole på når det gjelder bevilgninger til riks- og fylkesveier, til rassikring og trafikksikring, slik stortingsflertallet lovet for to år siden. Vi ser på gode kommunikasjoner som det viktigste midlet for å styrke verdiskapingen og dermed opprettholde bosettingen i hele landet. Det er en klar sammenheng mellom gode kommunikasjoner og muligheten til å skape materiell velferd. Store avstander, spredt bosetting og en svært åpen økonomi og vareeksport gjør Norge spesielt avhengig av gode transportløsninger. Ulike former for egenfinansiering av konkrete samferdselsprosjekter bør vurderes for å få en raskere realisering. Vi bør teste ut utradisjonelle finansieringsløsninger for raskere vei- eller tunnelutbygging til erstatning for ferger ved at staten f.eks. gir tillatelse til at bompengeselskapet får tilført fergesubsidiene over 15-20 år. Likeledes må eventuelle investeringer til nye ferger og fergeleier kunne tilføres et bompengeselskap. I Troms kan vi f.eks. bidra med Ryaforbindelsen, som også er omtalt i Norsk veg- og vegtrafikkplan. For å styrke næringslivet og bosettingen i distriktene må avgifter på veitransport reduseres og harmoniseres med EU-nivå. Høyre er tilfreds med at vi fikk til full – og jeg understreker full – kompensasjon for dieselavgiften for rutegående busser uavhengig av ruteløyve eller ikke. Regjeringens opprinnelige forslag var et anslag mot kollektivtrafikken, fordi uten kompensasjon ville kollektivtrafikken mistet konkurransekraft. Høyre har de siste årene vært pådriver for økt satsing på havnesektoren. Også i år foreslår vi økte bevilgninger til fiskerihavner og farleier, og vi er vel tilfreds med at statsbudsjettet har et høyere nivå. Det er igjen et utslag av at vi i Høyre ønsker å satse på kysten og fiskerinæringen i det verdiskapende Distrikts-Norge. Utbyggingen av havner må skje i et nært samarbeid mellom statlige og lokale/regionale myndigheter og brukerne. Men da må ikke staten svikte, slik vi har sett i altfor mange høve, hvor Havnevesenet forlater havnene før de er ferdige. Statens havnevesen blir kritisert for at de ikke holder kontinuerlig utbygging i gang, og statsråden var selv inne på det i dag. Statsråden og undertegnede hadde en disputt gående senest i vår om havna på Sommarøy. Altfor mange anlegg står halvferdig fordi Havnevesenet velger å igangsette nye prosjekter, istedenfor å avslutte de pågående. Senest i sommer bekreftet kystdirektøren at når det gjelder fiskerihavneutbyggingen i 5. distrikt, klarer ikke Havnevesenet å følge opp sine prosjekter og gjennomføre dem i et tilstrekkelig tempo på grunn av mangel på kapasitet og kompetanse i 5. distrikts kontor i Honningsvåg. Det kan ikke være god distriktspolitikk å gjøre lokaliseringen av kontorer til en viktigere sak enn å bygge havner. For Høyre er dette imidlertid enda et argument for at mer av havneutbyggingen må gå ut på anbud, og vi foreslår derfor ekstra midler til havneutbygging som skal gjennomføres på anbud. Jeg ber statsråden om å bruke tid og krefter på denne etaten for å gjøre den mer effektiv, samtidig som etaten konkurranseutsettes.