Astrid Aarhus Byrknes (Kristelig Folkeparti), 2014-02-25:
Noreg har eit strengt regelverk for eksport av våpen og anna forsvarsmateriell, og det er viktig av mange grunnar. Kristeleg Folkeparti har vore ein pådrivar for ansvarleg regulering av våpenhandel og andre former for rustingskontroll. Ein våpenhandel utanfor ansvarleg kontroll ville vera eit trugsmål ikkje berre mot fred mellom nasjonar, det vil òg skapa stor risiko for at utstyret blir brukt til indre undertrykking og brot på menneskerettane. Dessutan ville det setja ansvarlege produsentar av forsvarsmateriell i ein svært vanskeleg situasjon, då dei lettare kunne få medansvar for ulovleg bruk av produkta. Det er difor med god grunn at norske selskap som produserer forsvarsmateriell, har uttrykt støtte til utviklinga av eit restriktivt regelverk. Dei har også medverka til å utvikla dette, m.a. ved å laga system for merking og sporing av ammunisjon. Det norske regelverket for våpeneksport er utvikla over mange tiår. Med nasjonale reglar for eksportkontroll kan leverandørland ta eit særleg ansvar for å sikra at folkerettslege avtalar blir etterlevde på ikkje-spreiingsområdet. Den raske teknologiske utviklinga gjer det viktig å følgja med, slik at regelverket heile tida blir revidert slik at vi unngår farlege hòl i kontrollsystema. Frå norsk side har vi òg støtta utviklinga av eit internasjonalt avtaleverk for våpenhandel og rustingskontroll. Det vi får til av reglar for norsk eksport, er viktig nok, men det blir som å stansa vassflaumen med å setja ein stein i elva – dersom vi ikkje får med oss andre land på forpliktande avtalar. Først då kan vi byggja ein demning som held. I Kristeleg Folkeparti ser vi det difor som eit viktig gjennombrot at FNs generalforsamling i fjor vedtok den første juridisk bindande avtalen som regulerer internasjonal våpenhandel. Stortinget gav sitt samtykkje til ratifisering av denne avtalen i januar i år. No gjeld det å sikra rask ratifisering for mange land, slik at avtalen får ein reell verknad. Internasjonalt bindande avtalar er også viktig for å sikra at norsk næringsliv får mest mogleg like ramevilkår som utanlandske konkurrentar. Eit eksempel på det er endringar om FN-vedteken våpenembargo som no blir utvida til å gjelda andre tiltaksregime som Noreg har slutta seg til, f.eks. frå EU og OSSE. I tillegg blir det no kravd lisens for alle varer som kan utvikla andre statars militære evne på ein måte som er i strid med vesentlege norske tryggleiks- og forsvarsinteresser. Eit anna framsteg er sjekklista som no er innført for å sikra systematiske vurderingar av risikoen for at eksport kan truga respekten for menneskerettane, internasjonal humanitærrett og andre tilhøve i områda der utstyret endar opp. Slik systematikk er viktig for å hindra at eksportvarer blir brukte i ein indre konflikt, til undertrykking, til å gjere åtak på andre statar, eller som politisk pressmiddel mot andre. Vi må unngå at norsk forsvarsmateriell kjem i hendene på autoritære regime eller statar der utstyret blir brukt til alvorlege brot på menneskerettane. Kristeleg Folkeparti ser fram til at Stortinget blir oppdatert om erfaringane både med denne nyordninga og med den nye sjekklista. Vi meiner at Noreg skal vera ein pådrivar i internasjonalt arbeid for å betra sluttbrukardokumentasjonen og styrka internasjonale avtalar om merking og sporing. Denne årlege gjennomgangen i Stortinget av eksportregelverket for forsvarsmateriell har vi no hatt 18 år på rad, og skiftande regjeringar har medverka til å utvikla reglane. Vi treng presise regelverk, slik at vi steg for steg kan byggja ei tryggare verd.