Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2021-03-23:
Jeg er glad for at vi i dag får avklart noen grunnleggende ting. Det ene er at norske kommuner i utgangspunktet kan stå fritt til å overdra kommunale eiendommer til en barnehagevirksomhet som er drevet av private, og at en eventuell gevinst av det heller ikke vil utgjøre statsstøtte som er ulovlig. Med andre ord: Grunnlaget for mye av dette Dokument 8-forslaget er ikke til stede. Så må jeg si at jeg blir litt overrasket over framstillingen av velferdstjenesteutvalget. For var det én ting som var tydelig da man la fram den NOU-en, var det at den er stikk i strid med mange av de påstandene som har kommet fra mange av partiene i denne salen over lengre tid. Og forslagene fra utvalget er ikke i nærheten av de forslagene som har kommet fra Rødt og SV og delvis fra Arbeiderpartiet de siste årene. Det er helt riktig at kommuner etter barnehageforliket bygde opp kapasiteten kraftig, og at noen kommuner valgte å gi billigere tomter og lån fra Husbanken til disse aktørene. Når de da veldig mange år senere selger disse barnehagene og tomtene videre, er det en del som har fått gevinst fra det. Som velferdstjenesteutvalgets leder sa det, kan det godt være, hvis man gikk tilbake til den tiden, at de som sto bak barnehageforliket, ville gjort noe annerledes enn man gjorde. Men når det er sagt, er det ingenting som tilsier at det i dag er veldig lukrativt å drive private barnehager, eller at det drives eiendomsspekulasjon, som representanten Tvedt Solberg kom med. Snarere tvert imot: Private barnehager får ikke en krone mer i tilskudd til drift enn de kommunale. Det stilles krav til antallet ansatte og pedagoger. De aller, aller fleste har tariffestet pensjon og lønn, og det er derfor veldig mange av dem går med underskudd. Det er med andre ord ingenting som tilsier at man her trenger å stramme inn på en slik måte at man egentlig setter kroken på døren for veldig mange private barnehager som barna er fornøyd med. Jeg synes det er interessant at dette er aspekter av velferdstjenesteutvalgets rapport som man ikke nevner. I motsetning til hva som er blitt påstått, finner ikke utvalget at private aktører som bidrar i velferden, har superprofitt. Utvalget kan heller ikke konkludere med at ansatte har dårligere lønns- og arbeidsvilkår enn hos offentlige i samme sektor. Det viktigste for oss i Høyre er at eldre, foreldre og barn som bruker velferdstjenester generelt, er fornøyd, at kvaliteten er god, og at det offentlige tar regningen – ikke hvem som leverer tjenestene. Samtidig er vi opptatt av og stiller krav om at private aktører har åpenhet om økonomi og eierskap, god kvalitet og gode arbeidsvilkår. Derfor er det interessant at velferdstjenesteutvalget har kommet med flere forslag, også i barnehagesektoren, om hvordan man kan sikre en slik åpenhet, og jeg er glad for at det er på høring nå. Et av forslagene og et av tiltakene har vi allerede innført, nemlig et nasjonalt økonomisk tilsyn. Men å stille krav er ikke det samme som å forby private aktører å lage gode velferdstjenester eller forby dem å kunne gå noe med overskudd etter at de har risikert egne penger og også risikert å gå med underskudd. Jeg vil si at Norges velferdssamfunn er bygget på et godt samarbeid med private og offentlige aktører, og barnehagesektoren er et veldig godt eksempel på det.