trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Dette skal egentlig være en debatt om forslaget om at en ønsker seg en melding til Stortinget. Da blir det litt spesielt å gå i detalj om lønn, arbeidsvilkår, trygghet og ikke trygghet osv., for det skal vi drøfte, og det er vi alle sammen opptatt av. I dag forholder vi oss til det Dokument 8-forslaget som foreligger, og det dreier seg om å få en melding til Stortinget. Nå har både statsråden og andre redegjort for at det vil komme noe, og at en må innhente nok kunnskap for å gjøre det rett. Representanten Dag Terje Andersen refererte til boka «Fritt fall». Den boka har jeg lest fra første til siste side. Jeg vil også påstå at jeg kjenner bransjen temmelig godt etter 30 år innen dette området. Da blir det for tynt nesten kun å fokusere på sikkerhet. Vi har en luftfartsmyndighet som har ansvar, vi har andre som har ansvar, og det å gjøre folk engstelige med tanke på hvilke flyselskap de skal velge, tror jeg verken vi som politikere eller bransjen som sådan er tjent med. Jeg synes representanten Pollestad var veldig nyansert og hadde et godt innlegg om å se dette i sammenheng. Jeg er overbevist om at vi i denne salen kommer til å lande på noe som er bra for både den norske og den internasjonale bransjen på dette området. Dette skal vi klare sammen. Jeg tror at vi, når alt kommer til alt, ikke er så uenige, men da må vi ikke kun fokusere på enkelte biter, som vi nå har gjort.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Trolig kjøres det mellom 10 000 og 15 000 turer daglig av sjåfører med promille bare i Norge. Selv om de fleste turene gjøres av privatpersoner, vil alkolås ved persontransport være et viktig trafikksikkerhetstiltak. Det er allerede mange transportbedrifter som på eget initiativ bruker disse på sine biler, og flere fylkeskommuner stiller krav til bruk av alkolås i anbudsgrunnlaget for skoleskyss. Dette er en positiv og også en riktig utvikling. Dessverre ser vi på Folkehelseinstituttets rapport «Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring 2014» at antallet førere som viser tegn på å være ruset på andre midler enn alkohol, dessverre er økende, mens antall blodprøver med alkohol er synkende tredje år på rad. For å sitere UP-sjef Øystein Krogstad: Vi ser oftere at bilførere er ruset uten at det er alkohol med i bildet, sier han. Dette er urovekkende, da disse førerne er vanskelig å ta i forkant, slik en alkolås tar dem som er ruset på alkohol. Så også her trengs nye verktøy. Vi i Fremskrittspartiet mener det er grunn til å se nærmere på hvordan man best kan legge til rette for at flere aktører tar i bruk alkolås på sine kjøretøy. En samstemt komité har jo nå bedt om en utredning av hvordan dette eventuelt kan innføres på et bredere grunnlag enn hva tilfellet er i dag. Vi ønsker ikke statlige krav og påbud der man heller kan se på nye virkemidler og tiltak. Kanskje kunne det å benytte gulrot i form av finansielle lettelser for transportselskaper som innfører dette frivillig, ha vært en idé. Uansett er det er helt vesentlig for saken at vi avveier hva EU faller ned på, for deretter å kunne vurdere hva som nå må til i Norge av tiltak for å få den ønskede implementeringen. Derfor er det også for oss viktig at det brukes gulrot og ikke pisk, hvor positive virkemidler må vurderes for å legge til rette for at flere frivillig velger å installere alkolås. I tillegg er det viktig å sørge for at lovverket ikke er til hinder for å ta valget med å montere alkolås, som også saksordføreren påpekte. En ordning med påbudsregulering fra statlig hold er for oss lite aktuelt per i dag, da dette vil kunne medføre økte kostnader for den norske transportnæringen der dette ikke er nærmere avklart. Konkurransevridende tiltak som faller negativt ut for den norske næringen, og som forskjellsbehandler de ulike aktørene, er lite heldig. Vi er opptatt av at videre arbeid gjøres i tett dialog med de ulike aktørene. Vi er veldig glad for at dette arbeidet nå har fått fortgang – positivt fokus på alkolås og hvilke insentiver som best vil gi økt bruk. Dette er et viktig skritt nærmere trygg ferdsel på veiene.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
La meg gjøre det helt klart: Fremskrittspartiet er for alkolås. Punktum. Jeg finner det urimelig når det nå igjen konstrueres et eller annet om at Fremskrittspartiet ikke er for alkolås. Det er egentlig ikke det vi diskuterer. Det vi diskuterer, er: Hvordan skal vi få det på plass? Det har vi kanskje forskjellig tilnærming til. Jeg vil referere noe jeg sa i mitt innlegg tidligere, og jeg gjentar – her står det, og jeg sa det i stad: «En ordning med påbudsregulering fra statlig hold er for oss lite aktuelt per i dag, da dette vil kunne medføre økte kostnader for den norske transportnæringen der det ikke er avklart.» Det var det jeg sa i stad. Derfor vil jeg igjen påpeke at Fremskrittspartiet er for alkolås, nettopp på grunn av at det fungerer. Men vi ser også at vi kanskje har en annen oppfattelse av veien dit. Vi tenker i mye større grad at det må finnes muligheter til å velge det frivillig. Og om den evalueringen og vurderingen som kommer fra statsråden, kommer fram til at det ikke er mulig, så tar vi stilling til det da. Målet er det samme for oss som for andre her, men vi ønsker først og fremst gulrot i stedet for pisk. Vi har tro på at det enkelte busselskap, det enkelte transportselskap, selv ser seg tjent med å innføre alkolås. Da må vi fra statlig hold legge til rette for det – med gulrot og ikke pisk.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2015-06-02:
Jeg synes statsråden langt på vei var positiv i forhold til at det er behov for å drøfte de temaene som vi har tatt opp. Det er jeg veldig glad for, for det er ganske alvorlig, det som er i ferd med å skje. Det vises til at det er en rapport under arbeid om konkurranse og globalisering i sivil luftfart. Det er et arbeid som er videreført fra tidligere samferdselsminister, og så vidt jeg vet, skulle den rapporten vært ferdigstilt høsten 2013. Men siden da har vi ikke hørt noe mer om det. Kan statsråden bekrefte at den kommer innen kort tid, og at det er mulig å få løftet de spørsmålene som er tatt opp, i en videre prosess i Stortinget?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2015-06-02:
Det kunne jo være fristende å si at det er aldri feil å møtes, for det var det saksordføreren innledet med, at et møte, en kontakt, har gjort utslag for at dette forslaget kom opp – så da kan jo min konklusjon være det. Komitéen er samlet sett positiv til å endre rammevilkårene for bobiler i Norge gjennom å se på forenklinger og rette opp åpenbare skjevheter i regelverk mellom bobiler som er over og under 3,5 tonn. Det har etter hvert blitt mer av et allemannseie å ha bobil. Det var det ikke for bare få år siden. Da var det gjerne tyskere og andre nasjonaliteter som var på tur gjennom Norge, og som kjørte litt sakte, noe som kanskje var litt krevende for andre bilister i trafikken. Nå er det like mange, om ikke flere, norske bobiler, og de brukes både sommer, vinter, høst og vår. Det er noe som har endret seg mye på noen få år. Det er viktig å legge til rette for økt bobilturisme i hele landet fordi bobilturisme er en del av reiselivsnæringen, og gjennom god tilrettelegging, og også gjennom den regelverksendringen som man her ønsker, kan man sikre at man faktisk får enda bedre flyt i trafikken, og at det er flere som tar turen gjennom Norge i bobil og stopper for å bruke penger hos oss, som vi ønsker. Så ble det kommentert at det i svarbrevet varsles at man også vil se på regelverksendringer for veteranbiler og andre kjøretøy i vektgruppen 3,5 tonn og oppover. Det kan godt hende at det er veldig positivt – det skal vi se på når det kommer – men det forslaget som foreligger her, handler om bobiler og regelverk for det, og det er det vi har tatt stilling til på dette tidspunktet.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2015-06-02:
Det er rett som flere har vært inne på, at dette er en sak som det har vært jobbet med tverrpolitisk over ganske mange år. Man har kommet et stykke på vei med at en del av busselskapene som frakter skoleelever, har innført det. Det er veldig bra. Kjøring i ruspåvirket tilstand er et alvorlig trafikksikkerhetsproblem, både nasjonalt og internasjonalt. Det er behov for å gjøre tiltak som kan forhindre at flere kjører med rus. Det er slik at en alkolås vil ikke løse alle typer rusproblematikk. Det er kanskje andre typer måleinstrument som må på plass i større skala for at en skal komme dit. Men det er et viktig tiltak for å redusere risikoen for alkoholpåvirket kjøring. Som sagt stiller flere fylkeskommuner i dag krav om at bare alkolåste kjøretøy skal brukes til skoleskyss. Det har man hatt positive erfaringer med. Det er flere transportfirma som også bruker dette virkemiddelet i dag. Fra Senterpartiets side ser vi at hvis vi ender i et nasjonalt påbud om alkolås i all transport som frakter mennesker, så kan det føre til en ekstra kostnad for både kollektivselskap og drosjenæringen. Jeg sa også at det er reist en problemstilling fra taxiforbundet om at en må være sikker på at denne teknologien fungerer, og at man ikke kommer i en situasjon der man ikke er sikker på det. Derfor er det viktig at vi avventer det igangsatte arbeidet i Vegdirektoratet før man endelig tar stilling til hvordan dette kan innfases. Jeg er enig med forrige taler, som pekte på at man må bruke virkemiddel for å bidra til å få det på plass, slik at det økonomiske aspektet ikke blir for tungt å bære for transportfirmaene – kanskje taxinæringa særskilt. Senterpartiet slutter seg til de forslagene som nå er lagt fram fra en samlet komité. I likhet med flere syns jeg det er betimelig å takke saksordføreren for jobben med å sy sammen et forslag som alle kunne gå for. Det styrker saken videre. Derfor er det en enstemmig komité som står bak det som fremmes i dag.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2015-06-02:
I punkt nr. 3 i innstillingens forslag til I, som blir vedtatt i dag, ber vi «regjeringa også vurdere behovet for overgangsordningar eller statlege insentivordningar for å sikre rask og smidig innfasing av alkolås i dei køyretøya som vil bli omfatta av ei regelendring knytt til alkolås.» Det kan – som jeg var litt inne på i mitt innlegg – føre til en ekstra kostnad for både kollektivselskap og ikke minst taxinæringen, og derfor er det jo litt viktig, tenker jeg, at vi også vurderer det. Hvordan ser statsråden på det å bidra til at man får løst litt av de utfordringene – som kanskje særlig drosjenæringen har pekt på – som et sånt krav medfører, ved å bidra med overgangsordninger og kanskje litt incentiver, for å komme i mål med dette?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2015-06-02:
Jeg oppfatter vel at Stortinget ber om at regjeringen vurderer det, nettopp fordi man ønsker å få på plass en løsning, men man ønsker samtidig en smidighet når det gjelder innfasingen av det, og at ingen skal bli rammet voldsomt hardt. Og som statsråden sa i innlegget sitt, som jeg synes var veldig bra og positivt, er det et godt tiltak, og da er det naturlig at man også ser på hvordan man kan få til innfasingen så smidig som overhodet mulig og på en så sikker måte at selskapene – enten vi snakker om kollektivselskap eller taxinæringen – får trygghet for at det er et godt tiltak.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2015-06-02:
Jeg tenker kanskje særlig på at man i løpet av behandlingen i komiteen ber om å få vurdert taxinæringen også. Der er jo ikke dette innfaset, slik det er i skolebusser i en del fylker. Da kunne det kanskje ha vært viktig å ha sett særskilt på det hvis man konkluderer utredningen med at man skal ha et nasjonalt krav også til taxinæringen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Temaet som representanten tar opp, er viktig, men jeg skulle ønske at vi ikke tilla hverandre motiver som vi ikke har. Som jeg nevnte, sendte jeg allerede 15. januar 2014 et brev til EU nettopp med bekymring for hvordan forholdene er både innenfor sikkerhet og med tanke på tilsyn, og hvordan en ser at noen land kutter i arbeidsmiljøkrav, noe som gjør at man ikke får den gode situasjonen vi vil ha for dem som jobber. Det er nettopp en tematikk som det er viktig at vi samarbeider om i EU, så vi ikke får ulike regler i ulike land, men et fritt marked internt i EU. Vi må også unngå at vi har like regler i ulike land, men med ulik praktisering av dem. For da – igjen – undergraver man det som er viktig, nemlig å ha fair konkurranse. Jeg ønsker at vi i luftfarten skal ha de innovative og flinke selskapene som vinner fordi de er gode til å organisere og gode arbeidsgivere, ikke de selskapene som prøver å jukse og lure og trikse ved å kutte kostnader og underbetale sine ansatte, eller har dårlige fly.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Jeg hadde ikke sendt dette brevet hvis ikke temaet opptok meg og jeg var bekymret. Jeg hadde ikke tatt opp denne tematikken med EU hvis jeg mente at alt var greit. Vi hadde ikke jobbet med denne rapporten hvis vi mente at det ikke fantes problemer. Det sier seg selv at når vi bruker energi og krefter på det, når vi belyser det i brev for å få EU også til å samarbeide på tvers av landegrenser, er det nettopp fordi vi mener at dette er viktig. Jeg synes at en her forsøker å skape konflikter og synspunkter som ikke finnes, i hvert fall ikke i denne regjeringen. Vi har sagt at det er viktig å ha gode arbeidsforhold, det er viktig å ha gode rammevilkår for luftfarten. Vi sier at det er viktig – og det skriver jeg også i brevet – å finne en balanse mellom den åpenheten og liberaliseringen som EU ønsker, og de arbeidsstandardene som vi samtidig ønsker. Bare for å understreke: Dette brevet er jo ikke noe jeg sender og så glemmer jeg det. Med en gang det kom en ny kommissær i EU-systemet, sendte jeg brevet på nytt. Jeg reiste ned og besøkte og snakket med henne, nettopp for å ta opp tematikken og sikre at vi var på bølgelengde i både måten vi jobber på, og det vi ønsker å oppnå.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Rapporten er viktig. I de foregående, rød-grønne årene ble det ikke lagt fram noen luftfartsmelding. Jeg mener det er på sin plass å ha en helhetlig tilnærming til det. Så har vi samtidig en helhetlig tilnærming i den politikken regjeringen fører, men det er naturlig at den også drøftes i Stortinget. Rapporten ble påbegynt under forrige regjering – det er riktig. Den jobber vi med. Det var manglende innhold, som vi har utbrodert. Samtidig ser vi at det skjer veldig mye i denne bransjen som gjør at det som var riktig rapport for et år siden, ville være veldig mangelfull i dag. Det er det arbeidet som gjør at det både er tidkrevende og litt komplisert å få et bilde som er mest mulig korrekt når vi sender det ut på høring, så vi får relevante høringsinnspill tilbake. Jeg skal love at vi er opptatt av dette. Det er derfor vi har tatt det initiativet vi har tatt overfor EU, det er derfor vi fortsetter dette arbeidet med rapporten – vi ønsker å finne gode svar på det.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
La meg bare oppklare. Grunnen til at vi sendte ut en pressemelding om bobiler nå for et par dager siden, var rett og slett fordi Arbeiderpartiet gikk ut i media og ga inntrykk av at regjeringen og stortingsflertallet var imot disse endringene. Da syntes vi at når det er åpenbare misforståelser – vi kan iallfall prøve å kalle det en misforståelse – er det greit for oss å oppklare det. Men jeg kan også henvise til store oppslag vi hadde i Dagbladet, vi har hatt det på NTB, og vi har sendt ut pressmelding om tematikken før. Jeg kan henvise til Norsk Bobil og Caravan Club sitt nyhetsbrev fra 2014, der de sier at det nå jobbes med disse reformene. Det å gjøre det til en konkurranse om hvem som var først, synes jeg blir litt rart. La oss heller glede oss over at alle partier nå støtter dette og ikke bare dagens stortingsflertall, som har jobbet for disse tingene så lenge. Siden dette er forskriftsendringer, er det ikke ting som en trenger å legge fram for Stortinget, men vi kommer jo selvsagt til å orientere Stortinget om det som skjer. Det vil være helt naturlig. Det jeg har varslet i tidligere pressemeldinger, er at dette er ting som kommer til å gå ut på høring fortløpende nå i sommer, for at vi skal kunne få til at det trer i kraft fra ca. 1. januar 2016.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Dette arbeidet startet vi med i oktober 2013, så dette er ikke et arbeid som vi startet med fordi det ble stilt et skriftlig spørsmål fra Arbeiderpartiet. Men for oss var det hyggelig å få det spørsmålet fordi det også bekreftet at Arbeiderpartiet nå var for det som de selv i regjering ikke syntes var viktig å gjøre noe med. Det er riktig at det ikke ble fremmet forslag fra daværende opposisjon til alt dette under de åtte rød-grønne årene, men det var jo nok å se at daværende flertall, selv på skriftlige spørsmål, ikke viste vilje til å gjøre noe med det. Da hadde en altså flertall til å gjøre det, uten at Stortinget trengte å behandle saken. Men vi tok det opp, og jeg nevner at da jeg gikk ut med det på Norsk Bobil og Caravan Club sitt årsmøte 31. mai 2014, så var det jo fordi vi var i gang med arbeidet. Da hadde jeg noe å melde. Det står omtalt. Jeg forstår at her ønsker en å ha en debatt om hvem som var først ute. Jeg synes det er hyggelig når Arbeiderpartiet har snudd, at de også blir litt sånn gladkristne og skal bekjenne budskapet sitt utad, men det har altså vært folk som har vært opptatt av dette før.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Jeg kan godt bekrefte enda en gang at det som vi har jobbet med i 18 måneder, vil bli realisert, at det vi har sendt ut pressemelding om, at det vi har skrevet om i brev til Stortinget, faktisk vil bli gjennomført. Noe annet ville jo ha vært helt meningsløst, at vi gikk rundt og snakket om ting som vi faktisk ikke hadde tenkt å gjennomføre. Så kan jeg godt si hvorfor dette har tatt 18 måneder. Jo, det er fordi vi har brukt mye tid på å snakke med bransjen, snakket med Amcar, med KNA og andre, for å få et stort bilde, sånn at vi ikke driver på og gjør én og én forskriftsendring, men at vi faktisk finner helheten i dette, så vi får med kjøretøy på tvers av kategorier og ikke bare tar bobiler først. Da måtte vi ha gått og gjort akkurat de samme tingene når det gjelder pickuper, og så måtte vi ha gått og gjort de samme tingene for SUV-er. Det ville vært meningsløst. I tillegg minner jeg bare om at i løpet av de samme 18–19 månedene har vi også bearbeidet og lagt fram en veireform, en jernbanereform, parkeringsforskrifter, bompengereform, vi har lagt fram ny postlov, vi har lagt fram nasjonal havnestrategi, jeg kunne nevnt flere ting. Det har også tatt litt tid i embetsverket og i den politiske ledelse.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Stortinget holder nå på med å vedta dette – kan skjønne vi skal gjennomføre det. Noe annet ville jo vært meningsløst for en statsråd. Jeg synes jeg ser en gjennomgående tendens i dagens tre debatter til at en lager kunstige konflikter som nesten ikke eksisterer. Det så vi i første debatt, om luftfart og sikkerhet, det merket vi i debatten om bobil, der det ble en debatt om hvem som var den første til å nevne temaet, selv om jeg kan dokumentere det på papir, og det ser vi i denne saken. I forrige stortingsperiode fremmet en samlet opposisjon forslag om å se på alkolås i forbindelse med transport av barn. Fremskrittspartiet var med på det forslaget, og det man prøver å skape et inntrykk av nå – at Fremskrittspartiet går imot det uansett sammenheng – er rett og slett ikke riktig. Samtidig er det en del kompliserende faktorer her som jeg mener det er viktig å ha med seg, og som jeg vil påpeke handler om personvernhensyn. Men det handler også om å vekte ting opp mot hverandre, og her er konklusjonen ganske tydelig – at i denne situasjonen mener vi at fordelene med bruk av alkolås er større enn ulempene. Da er det naturlig at vi har et enstemmig storting som vedtar det.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Vi kan godt begynne å dele opp ting i to faser, men jeg tror ikke vi i sum kommer raskere i mål av den grunn. Jeg tror det er veldig viktig at vi her får en helhetlig, ikke en stykkevis og delt, tilnærming. Det er ikke mange måneders forskjell det er snakk om, men det kan være snakk om noen måneder. Så vil jeg også bare nevne at trafikksikkerhet har denne regjeringen og dagens flertall prioritert veldig høyt. Det framkommer også i Statens vegvesens årsrapport for 2014. Med det budsjettet som den rød-grønne regjeringen framla i 2014, anslo statistisk at tiltakene som lå der, ville redusere antall hardt skadde og drepte med rundt åtte personer. Etter at dagens flertall hadde økt satsingen på vedlikehold, var det tallet økt til elleve, altså nesten 50 pst. økning. Det å diskutere hvilke tiltak som er best, kan vi godt gjøre, og det er fornuftig. Men det å gi inntrykk av at hvis noen ikke støtter ens eget tiltak, så er de imot trafikksikkerhet generelt, det gir en ganske meningsløs debatt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Det er ingen tvil om at å kreve sånne tiltak som Stortinget nå vedtar, også har en kostnad. Hvis en anslår at hver alkolås koster rundt 10 000 kr, og at det er rundt 25 000 busser og drosjer, betyr det at en pålegger transportnæringen en kostnad på rundt 250 mill. kr. Om Stortinget mener at dette er noe som bransjen selv skal ta kostnaden for, eller om en ønsker å vedta penger til dette i neste års statsbudsjett, er en prioritering Stortinget gjør.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Regjeringen vil gjøre den vurderingen når vi legger fram vårt budsjett. Det er flere faktorer en kan vektlegge her. Det ene er den kostnaden en pålegger aktørene. Samtidig vet vi at en del aktører allerede har tatt den kostnaden frivillig, og da vil de kunne oppfatte det som urimelig at de har tatt kostanden 100 pst. selv, mens andre, som ikke var tidlig ute, skal få dekket det helt eller delvis av staten. Det er sånne vurderinger av hva en opplever som rettferdig mellom aktørene kontra hvilken totalsum det har i budsjettet opp mot alle andre gode formål, en må gjøre.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Det synspunktet tar jeg i så fall med meg i diskusjonen vi må ha i regjeringen. Det vil ikke være naturlig for meg å gi en full vurdering nå, men jeg ser hva Stortinget vedtar, og vi forholder oss selvsagt til det.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2015-06-02:
Jeg la merke til at statsråden brukte 5 minutter på omtrent ikke å snakke om noe av det som er temaet i Dokument 8-forslaget, men heller om flyplasstruktur og andre ting. Det er viktig, men det er ikke det som er temaet. Jeg vil anbefale statsråden å lese Pål Vegard Hagesæthers bok «Fritt fall». Der er det faktisk ganske mye kunnskap for den som er opptatt av å få et innblikk i hva som skjer i utviklinga i luftfarten. Det er en utvikling med sosial dumping, som statsråden ikke ville snakke om, en utvikling med mer utrygghet for ansettelser, som statsråden ikke ville snakke om. Men det siste halve minuttet var statsråden så vidt innom noe som er viktig i denne boka, og det gjelder flysikkerhet. Statsråden skal ha for at han brukte i underkant av et halvt minutt på flysikkerhet. Den utredninga som også EU-kommisjonen, som faktisk er bekymret for utviklinga i luftfarten, har bedt om, og som er gjennomført ved Universitetet i Gent, peker nettopp på at en av konsekvensene av usikre ansettelsesvilkår, altså at en ikke lenger ansetter ansvarlig personale i egen bedrift, er at varsling om nestenulykker og farlige situasjoner i luftfarten blir redusert. Da er de nye ansettelsesformene også en trussel mot sikkerheten. Så viser statsråden til at han har tatt initiativ til et brev – den er ganske drøy, da, han ble mast på av opposisjonen et halvt år, og han sendte det den 15. januar 2014. Og hvorfor den 15. januar? Jo, fordi det var dagen før behandlinga av interpellasjonen som Lise Christoffersen hadde reist for endelig å få litt fortgang i en veldig treg statsråd. I motsetning til vår statsråd har den danske transportministeren – det er en transportminister med handlekraft – gjennomført undersøkelser på en grundig måte og kommet fram til noe av det samme som det som kommer fram i boka «Fritt fall». Derfor tar han initiativ overfor EU, og derfor sier han at de som har ansvaret for sikkerheten om bord, bør være ansatt i det selskapet de faktisk jobber for. Derfor tar han opp bekymringa for at det er forskjellig regelverk i forskjellige havner og forskjellige steder. Der har vi altså rett og slett en statsråd som tar på alvor den alvorlige utviklinga som nå er i internasjonal luftfart, og som tar initiativ til å gjøre noe med det, i motsetning til vår statsråd på området. For vår del i Arbeiderpartiet er vi glade for rettferdig konkurranse, men vi er imot sosial dumping, og for så vidt arbeidslivskriminalitet generelt og svekkede miljøstandarder, derfor er vi opptatt av dette spørsmålet. Vi er glade for at rettferdig konkurranse i luftfarten gir rimeligere flybilletter, men vi ønsker ikke en simpel luftfartsnæring. Hvis vi ikke snart gjør noe, er det vel der vi havner, og da ser det dessverre ut til at vi må sette vår lit til den danske transportministeren.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2015-06-02:
Jeg var litt usikker på om jeg skulle be om ordet, men når representanten Michaelsen sier det er gærent å snakke om flysikkerhet, er ikke det noe jeg, de ansatte eller boka «Fritt fall» har som eneste fokus i den saken vi nå diskuterer. Det er en rapport som er blitt utarbeidet ved Universitetet i Gent i Belgia på oppdrag av EU-kommisjonen, som peker på at lavere sikkerhet er et resultat av de nye ansettelsesformene som mange innenfor luftfart bruker. Det ville være gærent å fornekte det faktum. Når det gjelder boka «Fritt fall», som jeg anbefaler også statsråden å lese, handler den om mye mer enn det – det er helt riktig. Men fellesnevneren for det er i veldig stor grad oppsummert i den danske transportministerens initiativ overfor EU for å sette i gang tiltak i en bransje som en nå ser er utsatt for mange angrep, hvorav en av konsekvensene kan være dårligere flysikkerhet. Det er en helhetlig tilnærming den danske transportministeren har. Det jeg savner, er at vi burde hatt en samferdselsminister som ivaretok de viktige samfunnshensynene på samme måte som den danske transportministeren gjør.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-06-02:
Luftfarten er en vesentlig del av vårt transportsystem. Det binder Norge sammen og gjør at reisetilbudet fra Norge til andre land er bedre enn noen gang. Økt tilbud og kraftig reduksjon i priser har gjort luftfart tilgjengelig for det brede lag av befolkningen. Det er utelukkende et gode. Videre er det viktig å understreke, som også statsråden gjorde, at luftfartsnæringen er en viktig næring for Norge, med et betydelig antall arbeidsplasser i hele landet. Senterpartiet ønsker at vi også i framtiden skal ha en norsk luftfartsnæring og norske ansatte på flyene, så en må veie dette opp mot et press på lavest mulige lønninger og minst mulig reguleringer, for det kan bli for billig å ta fly. En må greie å stå opp mot press fra enkeltselskap som ønsker særordninger. Det var det den forrige regjeringen gjorde da den ble utsatt for et voldsomt press fra Norwegian for å endre utlendingsforskriften. En valgte å sette hensynet til lønns- og arbeidsvilkår først og sa nei til en slik endring. Truslene fra Norwegian ble delvis satt ut i livet; det viste seg at det var ikke så enkelt å få gjennomslag for selskapet. Det var denne prosessen som utløste arbeidet med den meldingen som nå har fått tittelen globaliseringsmeldingen. Denne utredningen skulle vært ferdig høsten 2013. Jeg forstår at det er kompliserte problemstillinger, men det er behov for raskt å få kunnskap om hvilke lovvalg som gjelder, hvem en skal betale skatter og avgifter til, så det er viktig at det arbeidet sluttføres. Jeg tror det til slutt må ende opp i en stortingsmelding, for det vil være nødvendig å ta noen tøffe valg. Skal en ta vare på sikkerheten, må en motvirke ansvarspulverisering og press på lønns- og arbeidsvilkår, og da er det lurt å ha en forankring i Stortinget. Samtidig er det viktig at de norske innspillene til EASA er forankret på politisk nivå. Senterpartiet ønsker en norsk luftfartsnæring, vi ønsker norske piloter og norske ansatte i luftfarten, og jeg håper at statsråden ikke bare sender brev til EU, men også tar initiativ sammen med den nordiske luftfartsfamilien for å fremme felles nordiske krav, for å sørge for at vi også i framtiden har anstendige lønns- og arbeidsvilkår i luftfarten.
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Jeg er glad for denne saken om endringer for bobiler. Dette er noe vi i Fremskrittspartiet i mange år har hatt lyst til å diskutere med alle partier med positivt resultat. Fremskrittspartiet har jobbet for å bedre vilkårene for bobiler i mange år, også i forrige periode, da jeg også satt i transportkomiteen. Den gang var det ikke mulig å få til noe godt resultat eller løfte om det, ikke engang tilnærmet det vi ser Arbeiderpartiet ønsker nå. Den rød-grønne regjeringen satt i åtte år – eller to perioder – uten å gjøre noe med denne problemstillingen til tross for at vi i Fremskrittspartiet jevnlig tok det opp. Derfor er det som sagt svært gledelig at de rød-grønne på en måte har snudd i denne saken, ja faktisk har de vel gjort det i ganske mange saker de siste to årene nå når de er i opposisjon. Det ser ut som at det måtte en Høyre–Fremskrittsparti-regjering til for at de rød-grønne representantene våget å stå for det de mener, ved at de nå tar fram våre forslag. Det er vi kjempeglad for, både at de er i opposisjon, og at de fremmer våre gode saker fra tidligere år. Det viser at vi nå har fått et godt samarbeidsklima for gode fremskrittspartisaker. Fremskrittspartiet har som sagt alltid vært positive til å endre rammevilkårene for bobiler i Norge, og som ministeren har sagt, dette er noe vi har jobbet med lenge, og han har også varslet at det vil komme nå til høsten eller senest 1. januar. Det vil også komme en rekke forslag om endringer som ikke bare gjelder bobiler, men også veteranbiler og andre typer kjøretøy som veier mellom 3,5 og 7,5 tonn. Det nåværende reglementet er etter min mening kommet helt galt ut. Så jeg ser med glede fram til at vi får de gode løsningene på plass før neste bobilsesong.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2015-06-02:
Jeg skal være kort. Jeg har først bare lyst til å konstatere at jeg er veldig glad for at statsråden i dag har gitt uttrykk for at han går på oppgaven med å gjennomføre modernisering av Nav med stort engasjement og stort alvor, sett i lys av Riksrevisjonens rapport og komiteens behandling av denne saken. Det synes som det er full enighet om at dette er en viktig sak, ikke minst med hensyn til de mange brukerne. Jeg har et par refleksjoner knyttet til noen av innleggene i dag. Jeg synes det er vel verdt å merke seg innlegget fra representanten Skutle, som ga uttrykk for den kraftanstrengelsen det har vært å få ut informasjonen om hva som har foregått i denne saken. Det bør ikke være sånn med en sak som er til behandling i kontrollkomiteen, at det skal være så vanskelig å få ut oppdatert informasjon om hva som har skjedd, kostnader, osv., som vi har opplevd i denne saken – at det er media som på en måte blir premissleverandøren. Jeg er helt enig i det som bl.a. representanten Thorheim, og også representanten Skutle, sa, at dette estimerte kostnadsbeløpet på 3,3 mrd. kr ikke er et beløp som har vært vedtatt i Stortinget. Det tror jeg vi er helt enige om, men det var en estimert ramme, og det er beløpet på 1,75 mrd. kr, som gjelder Prosjekt 1, som var vedtatt. Samtidig konstaterer en samlet komité likevel at avvikene som har vært i denne saken når det gjelder KS1 og KS2, er svært dramatiske, og de er langt utover det som kan karakteriseres som håndterbare avvik. En samlet komité understreker alvoret i saken. Det ble stilt et spørsmål til flertallet fra statsråd Eriksson om hva vi mener når det gjelder Prosjekt 2. Det går veldig tydelig fram av vårt enstemmige forslag til vedtak i saken i dag, der vi nettopp ber regjeringen om å gå videre med Prosjekt 2 både i innhold og estimert kostnadsramme. Her er det en samlet komité som står bak ønsket om å gå videre. Men det jeg konstaterer, og som har vært utgangspunktet for våre merknader i dag, er Metiers rapport om at en ikke kan gå videre med moderniseringsprogrammet i sin opprinnelige form. Man må dermed gå et litt annet løp for å kunne nå det målet som har vært satt for moderniseringsprogrammet for Nav, nemlig å få en fullt integrert IKT-plattform som kan gjøre at tjenestene kan bli mest mulig funksjonelle og formålstjenlige for de brukerne som nyter godt av disse viktige tjenestene. Jeg takker igjen komiteen for et godt og funksjonelt samarbeid.
Abid Raja (Venstre), 2015-06-02:
Jeg vil takke forslagsstilleren for et godt forslag og saksordføreren for et godt arbeid med saken. Vi ønsker at trafikksikkerheten skal være på et nivå som medfører færrest mulig ulykker, og i særdeleshet færrest mulig ulykker som medfører personskader og dødsfall. Statistikken viser at risikoen for ulykker øker betydelig når sjåføren er påvirket av rusmidler. De som utøver persontrafikk mot vederlag, har et spesielt stort ansvar for at passasjerene kommer trygt fram. Det mest effektive tiltaket for å hindre at sjåfører får kjørt med kjøretøy i alkoholpåvirket tilstand, er å montere alkolås på kjøretøyet. Det er det mest effektive tiltaket for å hindre dette. Representantforslaget som vi i dag behandler, gjelder innføring av obligatorisk krav til montering av alkolås i kjøretøy på vei som bedriver persontransport mot vederlag, og en slik innføring støtter Venstre, slik resten av komiteen også gjør. Sjåfører som utøver persontrafikk mot vederlag, enten i egen næring eller som ansatt, skal være skikket til å føre kjøretøyet. Selv om det er klare bestemmelser om pliktmessig avhold, vet vi at noen velger å sette seg bak rattet i beruset tilstand. Dette kan skje fordi de ikke er klar over at de fortsatt er påvirket, eller fordi de rett og slett ikke tar hensyn til at de har inntatt rusmidler. Siden ulykkesrisikoen er større når sjåføren er ruspåvirket, er det i særdeleshet viktig at ruspåvirkede sjåfører ikke kjører. Mange kjøpere av transporttjenester stiller i dag krav om at det er montert alkolås i kjøretøyene som skal benyttes. Dette er et incitament for noen transportører til å montere alkolås i kjøretøyene, men fortsatt bør enda flere få det montert, og aller helst alle. Derfor er et påbud veien å gå for at dette skal skje raskere, og at passasjerene får enda større sikkerhet for at de blir fraktet i et kjøretøy med en sjåfør som ikke er påvirket av alkohol. Fylkeskommuner som legger ut anbud, har mulighet til å stille krav om alkolås, og den muligheten bør de benytte seg av. For å hindre at det skal bli en konkurranseulempe å ha montert alkolås, er det viktig at regelverket blir likt for alle, og at ordningen er konkurransenøytral. Derfor er det viktig at et framtidig regelverk tar hensyn til dette − et regelverk vi håper kommer raskt på plass. Inntil alle har fått montert alkolås, må det derfor være tiltak som gjør at det blir lik konkurranse mellom tilbydere med og uten alkolås. Alkolås har under forsøk på buss vist seg å medføre verken forsinkelser eller at busser ikke har gått. Sjåførene venner seg raskt til bruken, og derfor er det et tiltak som virker etter hensikten uten at det er til stor ulempe. For å bidra til at passasjerer som tar buss eller taxi, skal være sikre på at sjåfører ikke kjører i ruspåvirket tilstand, mener vi i Venstre det er fornuftig at kjøretøy som brukes til persontransport mot vederlag, har montert alkolås. Alt tyder på at dette kan bidra til at antall ulykker vil bli redusert. Nok en gang vil jeg takke forslagsstilleren for å fremme dette forslaget og ikke minst saksordføreren for å ha dratt en enstemmig komité til den slutningen den har kommet til.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2015-06-02:
Først vil eg seia at eg er glad for at statsråden seier at han skal gå kritisk gjennom konsulentbruken, det synest eg er veldig bra. I høyringa den 28. november stilte eg statsråden eit spørsmål: «Er du trygg på at planane for moderniseringa av Nav er robuste nok til å unngå nye, store økonomiske tap?» Då svarte statsråden: «Jeg er i alle fall sikker på at man er bedre rustet enn noen gang tidligere til å gjennomføre den moderniseringsplattformen og den moderniseringen som Stortinget har lagt til grunn.» I den same høyringa sa dåverande direktør Lystad at 3,3 mrd. kr ligg fast. Så gjekk det faktisk ikkje mange dagane før det kom avisoppslag om at dei nye estimata faktisk vert 1,2 mrd. kr høgare. Eg vil då tillata meg å spørja statsråden: Var det ikkje informert om dette under høyringa den 28. november?
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2015-06-02:
Takk til statsråden for svaret. Eg ønskjer å stilla eit spørsmål til. Det er i ei litt anna gate, men likevel viktig. I går vart det eit budsjettforlik om revidert nasjonalbudsjett mellom regjeringspartia og samarbeidspartia her i Stortinget. I det budsjettforliket kuttar ein 20 mill. kr til IKT i Nav. Meiner statsråden at det vil styrkja Nav, og spesielt IKT-moderniseringa?
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2015-06-02:
Betyr det svaret eg fekk no, at det ikkje er mogleg å bruka dei pengane, som eigentleg var løyvde for dette året, til IKT-modernisering i Nav?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Jeg kan med hånden på hjertet si at min oppgave gjennom det konstitusjonelle ansvaret er å sørge for at jeg får riktig informasjon fra mine underliggende etater til riktig tid. På det tidspunktet vi hadde høringen, var de kostnadsanslagene – estimatene – som det refereres til, og som det ble referert til i media i ettertid, ikke kjent verken for oss eller for Nav. Det jeg også sa i høringen – og som jeg vil fortsette med – var følgende: «Jeg har blitt forsikret om at man er på tryggere grunn.» Og jeg er glad for at vi kan opprettholde hastigheten i moderniseringsløpet. Derfor ble det en oppvekker da vi fikk Metier-rapporten som viste at man ikke hadde den gjennomføringskraft og planleggingskraft som man var forsikret om.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Man må skille mellom penger som skal brukes fremover, som ikke er bevilget, og penger som er til gode når det gjelder prosjekt som er levert på og avsluttet. Så får vi også bruke noe av pengene vi har varslet om tidligere, til å se på mulighetene for å få til enda mer modernisering for de resterende pengene. Da kan man ikke bruke mer penger enn man klarer å få til modernisering av. Jeg mener at det vi har lagt frem i revidert nasjonalbudsjett, er gjort på en forsvarlig og riktig måte. For meg er det ikke et mål å beholde mest mulig penger på et område hvis man ikke har bruk for pengene på dette tidspunktet. Da er det bedre å få på plass pengene når man har bruk for dem.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Jeg har vurdert at de 20 mill. kr er midler som vi kan omdisponere for resten av året. Derfor har vi også omdisponert dem.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-19:
På vegne av meg selv og Miljøpartiet De Grønne vil jeg framsette et forslag om å utarbeide statistikk for klimagassutslipp for alle norske kommuner.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-05-19:
På vegne av representantene Marit Arnstad, Geir Pollestad, Trygve Slagsvold Vedum og meg selv har jeg gleden av å sette fram et forslag om ulveforvaltning.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-05-19:
Det er en samlet komité som i innstillingen slutter seg til forslaget til endringer i introduksjonsloven. Endringene gir lovhjemmel til å opprette personregistre for behandling av personopplysninger som er nødvendige for gjennomføring, oppfølging og evaluering av introduksjonsprogram, opplæring i norsk og samfunnsfag, norskopplæring for asylsøkere, bosetting av innvandrere og tilhørende tilskudd. Departementet viser i sin redegjørelse til at den behandlingen av personopplysninger som gjøres av IMDi og Bufetat i tilknytning til bosetting og behandling av tilskudd, krever lovhjemmel eller samtykke i henhold til personopplysningslovens bestemmelser. Departementet mener begrenset språklig kompetanse og kjennskap til det norske samfunnet gjør at nyankomne innvandrere kan ha vanskeligheter med å forstå betydningen av et samtykke til behandling av personopplysninger. Departementet vurderer det derfor som mest hensiktsmessig å innføre en lovhjemmel. Komiteen merker seg og vektlegger opplysningene om at de foreslåtte lovendringene i introduksjonsloven ikke kommer i strid med bestemmelsene i personopplysningsloven. Lovforslaget har vært på høring. Generelt sett er det fra høringsinstansene gitt tilslutning til behovet for de lovendringene som foreslås, og til det materielle innholdet i endringene. Det har kommet forslag til en del justeringer. Ut fra det er det gjort en del mindre endringer i forslaget som fremmes for Stortinget, i forhold til høringsutkastet. Komiteen merker seg bl.a. at Datatilsynet er positive til lovforslaget, som de peker på er i tråd med tidligere anbefalinger fra dem. I komiteens innstilling konkluderer vi med at de foreslåtte endringene i introduksjonsloven § 25 er hensiktsmessige, og at de dekker behovet for en hensiktsmessig lovhjemmel for innhenting og behandling av personopplysninger.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-19:
Kanskje altfor sjeldan seier vi politikarar akkurat det vi meiner. Det skal eg gjere no: Eg synest dette var eit pinleg innlegg av representanten Tetzschner. Eg synest det var ganske dårleg og iallfall langt under det nivået representanten har kapasitet til. Store delar av det var haldne i ein litt spydig, harselerande tone i alle retningar, og han begynte med eit angrep som eg må seie eg oppfatta som svært grovt – sett fram som ein refleksjon utan manus på begynninga av ei sak der eg er saksordførar og gjekk gjennom saka. Så eg skal spørje om noko heilt anna enn det eg hadde tenkt å spørje om, nemleg om representanten Tetzschner synest måten han begynte innlegget på, og tonen han heldt det i, representerer ein god standard for korleis debatt bør gå føre seg i Stortinget, og om han vil tilrå andre å følgje opp med ein liknande type innlegg.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-19:
Eg synest det var eit ryddig og sakleg innlegg. Som justisministeren sjølv sa, kan ein ta ulike standpunkt, ein kan tolke fakta på veldig ulike måtar. Det er grunnen til at vi konkluderer svært ulikt. Eg vil nytte sjansen til å spørje justisministeren om dei to tinga ved hans forklaring som eg synest er aller vanskelegast å forstå eller feste lit til. Det eine er om han framleis meiner at han fram til 2. desember i 2014 ikkje gjorde noko eller ikkje fekk noko informasjon som gav grunnlag for å sjekke nærare om politikken faktisk var sett ut i livet, sjølv ikkje etter 8. eller 9. oktober, då tala for september nådde han og departementet. Det andre er om det ikkje var slik at han – den personen i Noreg med best tilgang til Politidirektoratet – før høyringa i det heile skjønte noko av det at politikkendringa ikkje var forstått og sett ut i livet i systemet.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-19:
Først har eg lyst til å takke for debatten, som eg synest i grove trekk har vore god, og som har dreidd seg om ei svært viktig politisk sak. Sjølve spørsmålet som kontrollkomiteen har hatt til vurdering, gjekk eg gjennom i opningsinnlegget mitt, og kjernen i det er opplysningsplikta. Eg skal likevel koste på meg ein liten visitt til det mange talarar òg har teke opp, at sjølvsagt ligg det eit bakteppe av debatt om norsk asylpolitikk og om barn som er norske og vert verande lenge i Noreg. Eg har òg her frå Stortingets talarstol lyst til å gi honnør til det eg vil kalle svært imponerande journalistikk frå Bergens Tidende, som saman med ei rekkje andre medium etter kvart førte til at ei viktig sak vart belyst, og også det at ein har påverka haldningar og oppfatningar og bidrege til å påverke debatt og politikk på dette feltet. Det har vi òg sett ved den avtalen som nyleg er inngått mellom regjeringa og støttepartia. Til sjølve saka: Det er fremja eit mistillitsforslag som det vil verte votert over seinare. Det vil etter alt å døme falle. Det er likevel svært alvorleg at eit ganske stort mindretal i Stortinget fremjar eit mistillitsforslag. Eg har brukt store ressursar på å setje meg inn i denne saka, det er mitt beste skjønn, og det er eit sakleg, godt grunngjeve mistillitsforslag som justis- og beredskapsministeren gjer klokt i å møte på ein audmjuk måte – sjølv om det ikkje vert vedteke. Det som derimot etter alt å døme vert vedteke, er heller ikkje så vanleg i Stortinget, nemleg eit forslag med ein ganske kraftig kritikk av justis- og beredskapsministeren. Lat oss håpe at det faktisk får konsekvensar, og at det vil verte følgt opp av både justisministeren og departementet. Med desse orda skal eg berre ta opp eit siste punkt frå debatten som eg synest er verdt å merkje seg. Ei rekkje talarar har nemnt at ein ikkje kunne gje opplysningar på det tidspunktet ein ikkje hadde desse – som svar på spørsmål i Stortinget i fjor haust. Det er det heller ingen frå det fleirtalet som står bak kritikken i innstillinga, som meiner. Det vi har meint, er at ein kunne ha opplyse om ting ein allereie då kjende til: nye måltal, ting som hadde skjedd når det gjaldt retur til Afghanistan. Vi meiner at på det tidspunktet tala som viste ei utvikling i september, kom – det vil seie frå 8.–9. oktober – var det relevant informasjon for Stortinget når det var stilt ei rekkje spørsmål. Vi meiner dessutan at når ei rekkje personar stiller spørsmål i Stortinget, kan det vere klokt å la det ringje ei klokke og sjekke nærmare korleis det går med ei viktig politikkendring som ein har sett ut i livet. Med desse orda rundar eg av debatten og takkar igjen for den.
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2015-05-19:
Jeg merker meg at representanten Tetzschner i sitt innlegg gjentar omkvedet i innstillingen fra Fremskrittspartiet og Høyre, der de skriver at de ikke finner grunnlag for kritikken. Det kan synes som om de er enige med justisminister Anundsen når han i høringen sier at det er vanskelig å se for seg at det er mulig å gjøre dette på noen bedre måte enn det han har gjort. Betyr det at regjeringspartiet Høyre synes det er akseptabelt at en statsråd holder tilbake informasjon, feilinformerer og lar være å følge opp eller undersøke om informasjonen som er blitt gitt, er riktig? At dere ikke mener at dette er grunnlag for kritikk, betyr det at regjeringspartiet Høyre nå innfører en helt ny statsskikk i Norge, nemlig at det er helt akseptabel embetsførsel for en statsråd å skylde på embetsverket?
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2015-05-19:
Jeg merker meg at representanten Thorheim i sitt innlegg sier at vi må kunne hevde at den nye politikken nådde politiet. Jeg har respekt og forståelse for at representanten Thorheim skulle ønske han kunne ha sagt at den gjorde det. Men vi har vært i høring, både jeg og representanten Thorheim, der vi har sittet overfor førstelinjen som har sagt: Vi fikk ikke den beskjeden. Derfor er det fortsatt ikke mulig å framføre det argumentet. Men jeg tok ordet for å prøve å få fatt i noe som jeg spurte det andre regjeringspartiet om, som jeg ikke fikk svar på, og jeg prøver meg igjen med Fremskrittspartiet. Er det sånn at vi nå er i ferd med å innføre en ny statsskikk i Norge der det er gangbart, og god embetsmannsførsel og god statsskikk, å skylde på embetsverket?
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2015-05-19:
Mener representanten Thorheim at det er PODs eller justisministerens ansvar at den beskjeden ikke kom fram? Mener Thorheim at det er PODs eller justisministerens ansvar å se til at den beskjeden kommer fram? Mener representanten Thorheim at ministeren burde ha undersøkt, på bakgrunn av alle spørsmålene som kom i Stortinget og varslene han fikk, hvorvidt den beskjeden kom fram eller ikke? Og mener representanten Thorheim oppriktig at de uttalelsene som kom fra høringen, nemlig at politiet ikke hadde oppfattet politikkendringen, er et tegn på at ministeren snakket sant?