Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2013-06-04:
Årets budsjettjusteringssak med hensyn til hvordan grunnbeløpet i folketrygden skal reguleres, har nettopp kommet til Stortinget. Den gir økt kjøpekraft for pensjonister og uføretrygdede, men de sakker stadig akterut i forhold til lønnsmottakere. La meg ta utgangspunkt i Fagbladet den 16. mai. Der sier Bjørg Hageløkken, som er leder av Fagforbundets pensjonistutvalg, følgende: «I år har vi fått med en protokolltilførsel der Pensjonistutvalget er motstander av at pensjoner årlig skal underreguleres med 0,75 prosent, og vi håper det skal være mulig å gjøre noe med dette før hele pensjonsreformen skal evalueres i 2017.» I samme artikkel sier Bjørg Hageløkken videre: «Pensjonister over hele landet blir rett og slett forbannet når de får vite om underreguleringen.» I Fagforbundet utgjør det 90 000 medlemmer. Jeg har full forståelse for og deler sympatien med lederen av Fagforbundets pensjonistutvalg, Bjørg Hageløkken, og alle landets pensjonister. For meg er det ubegripelig det som Stortinget gjorde i 2011, nemlig å føre tilbake reguleringsregimet slik det var ved folketrygdens innføring i 1967. Etter at vi hadde hatt en stor debatt om hvordan retningslinjene i trygdeoppgjøret skulle være, og hvordan man skulle legge til grunn reguleringer som kom på plass fra 1. mai 2003, var det et flertall i Stortinget som klart var for at pensjonistene skulle ha omtrentlig den samme kjøpekraftsutvikling som de yrkesaktive. Begrepet «omtrentlig» skulle og kunne forstås som at enkelte grupper pensjonister kunne ha en større regulering enn de yrkesaktive. Det prinsippet har dessverre regjeringspartiene gått i bresjen for å innføre ved at man la frem pensjonsreformen, en pensjonsreform som fikk bred tilslutning fra alle partier, bortsett fra Fremskrittspartiet. Jeg synes også det er litt ubegripelig at det skal være slik at norske pensjonister – den eneste gruppen i dette samfunnet – ikke skal få regulert sin kjøpekraft i takt med lønnsutviklingen. Hvorfor skal de ikke få det? Uføretrygdede får det, arbeidsavklaringspengemottakere får det, og G-en reguleres i henhold til lønnsutviklingen. Pensjonistene er altså den eneste gruppen som ikke får det. Det er for meg uforståelig, det virker rart, og det bare bekrefter at Fremskrittspartiet fortsatt er pensjonistenes største forsvarer og også pensjonistenes beste ivaretaker av pensjonspolitikk. Det har vi tenkt å fortsette med å være også i tiden fremover. Det kunne derfor vært interessant å få statsråden, som skal ha innlegg etter meg, til å redegjøre for logikken. Hvis vi tar utgangspunkt i at en person som er født i 1963, med industriarbeiderlønn som snitt i hele sitt liv, skal ha underregulert sin pensjon hvis vedkommende går av som pensjonist ved 67 år, med 155 400 kr i løpet av pensjonstiden, eller hvis man tar ut pensjon ved 62 år, at man skal få den underregulert med over 253 000 kr, altså at en hel årspensjon blir underregulert, hvorfor mener hun dette er riktig for alle som er omfattet av den nye pensjonsreformen? Det synes jeg er dårlig politikk. Derfor fremmer Fremskrittspartiet et forslag der vi går tilbake til de samme prinsippene som gjaldt fra 2003 til 2011. Med dette tar jeg opp de forslagene Fremskrittspartiet har i innstillingen.