Tina Shagufta Munir Kornmo (Venstre), 2018-03-01:
Det kan ikke sies ofte nok at alle elever har rett til et trygt og godt skolemiljø, og ingen barn skal måtte oppleve mobbing i eller utenfor skolen. Mobbing er et problem som i stor grad kan forebygges ved god skoleledelse, men også ved at foreldre tar ansvar – som det har vært sagt – rundt middagsbordet, ved sosiale aktiviteter og i sosiale medier, slik at mobbekultur ikke læres eller næres av de nærmeste omgivelsene. Vi vet at mobbing og sosial isolasjon kan føre til psykiske lidelser og dårligere skoleresultater hos barn og unge, og dette kan forfølge dem videre inn i voksenlivet. Det er derfor viktig å forebygge tidlig, oppdage i tide i barnehager og skoler og håndtere mobbing på en trygg og tydelig måte. Derfor har kompetansesatsingen i barnehager og skoler siden høsten 2016 vært en viktig satsing. Venstre har vært en pådriver for at det skal være lav terskel for å melde fra om mobbing, og at en nøytral instans utenfor skolen skal behandle klagen. Det er iverksatt ved at fylkesmenn og -kvinner tar imot klager og fatter vedtak. Og skolen er ifølge loven pålagt aktivitetsplikt, dvs. at skolen skal følge med, varsle og gripe inn overfor mobbing og krenkelser. Skolen skal også undersøke all mistanke om mobbing og sette inn tiltak når en elev ikke har det trygt og godt på skolen. Elevundersøkelsen av elever fra 5. trinn til ut videregående som ble presentert den 11. januar i år, var gjort høsten 2017, dvs. i samme tidsperiode som mobbeloven trådte i kraft. I elevundersøkelsen fortalte 6,6 pst. av elevene at de ble mobbet, og den viste at det hadde vært en svak økning. Det vil si at det er mer enn 50 000 elever som blir mobbet jevnlig. Dette er tall som selvsagt er uakseptable, og som vi skal ta på høyeste alvor. Kristin Oudmayer i UNICEF sa i et intervju kort tid etter elevundersøkelsen at det er fire faktorer som man vet forebygger mobbing: Det er tydelig skoleledelse og forventningsstyring, relasjonsarbeid mellom lærer og elev og et positivt elevsyn, et godt hjem–skole-samarbeid og å bygge fellesskapsfølelse og godt samhold i klassen. Disse faktorene forventes det at det fokuseres på i kompetansesatsingen mot mobbing i barnehager og skoler. For 2018 er det bevilget om lag 80 mill. kr til arbeidet nettopp mot mobbing. Dette er nesten en tredobling på tre år. Disse millionene skal bl.a. gå til å bedre kompetansen om mobbing hos lærere og skoleledelse. At ikke kompetansesatsingen i barnehager og skoler og det nye lovverket mot mobbing har vist nedgang i elevundersøkelsen for i år, er som forventet, fordi tiltakene har hatt altfor kort tid til å virke. Det må også tas med i betraktning at når det er mange saker som kommer til Fylkesmannen, viser det at loven har hatt effekt. At det behandles flere saker i dag, viser også at terskelen for å si ifra har blitt lavere. Det nytter å si ifra. Videre kommer det en ny ordning med fylkesvise mobbeombud fra høsten 2018. Dette, i kombinasjon med kompetansesatsingen og det nye lovverket, forventes å gi utslag på framtidige elevundersøkelser. Beredskapsteam kan fungere godt i noen kommuner, men kommunene må ha frihet til å finne også andre løsninger hvis det er behov for det. Derfor er pålegget om beredskapsteam mot mobbing en dårlig idé. En nasjonal veileder for etablering av beredskapsteam når det er nødvendig mot mobbing i skolen, som komiteen også anbefaler i innstillingen, anses som et bedre tiltak som gir mer fleksibilitet. Til slutt er det viktig å evaluere alle tiltakene, ordningene og lovverket som utgjør den omfattende innsatsen mot mobbing. Ikke minst er det viktig å følge opp etter evaluering og alltid ha trykket oppe mot mobbing, slik at barn får en god skolehverdag. Vi skal ha nulltoleranse for mobbing av barn og unge.