Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2016-06-16:
Dette er en veldig viktig sak som dreier seg om hvordan vi kan ta vare på medmennesker som er på flukt, og på de svakeste blant dem. Vi i Fremskrittspartiet mener at det er nødvendig å se på en del strukturelle endringer for å få til bedre hjelp for og beskyttelse av kvinner og barn på flukt. Hvis vi ser på tallene og realitetene på dette feltet, viser det seg at i 2015 var 77 pst. av asylsøkerne til Norge menn. Dette er en regel som vi også ser i andre land, nemlig at kvinner blir igjen i nærområdene, mens menn søker asyl i Europa. Asylinstituttet hjelper dermed først og fremst menn, mens nødhjelp i nærområdene først og fremst hjelper kvinner og barn i nød. De mest målrettede tiltakene for hjelp til kvinner på flukt må derfor tas utenfor asylordningen. Både hjelp i nærområdene og FNs kvoteflyktningordning er langt bedre ordninger for hjelp til kvinner og barn enn asylinstituttet. Dagens asylinstitutt krever at asylsøkere setter foten på norsk eller europeisk jord for å søke asyl. Dette medfører at asylsøkere må gjennomføre en lang og farlig reise for å søke beskyttelse gjennom asylordningen. Ifølge FN er kvinner og barn meget utsatt under disse reisene. Overgrep og vold er dessverre relativt utbredt, spesielt overfor kvinner som reiser alene. Dette er en av hovedgrunnene til at Fremskrittspartiet over lang tid har sagt at det er ønskelig med en reform av asylordningen, slik at man benytter FNs kvoteflyktningordning. På den måten kan de som ikke har fysiske, psykiske og økonomiske ressurser til å reise halve verden rundt for å søke om beskyttelse, oppsøke hjelp og søke om beskyttelse i leirer i nærområdet. Dernest kan man selektere og ta ut mennesker etter det de ulike land har kapasitet til. Kvinner vil på denne måten slippe å legge ut på en livsfarlig reise til Europa, og det frigjøres enorme ressurser til hjelp i nærområdene og til FNs kvoteflyktningordning. I motsetning til asylordningen er kvoteflyktninger representative når det gjelder kvinner og barn. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har prioritert å hente hele familier som kvoteflyktninger og har en egen kvote for flyktninger med store medisinske behov. Det er som kjent 60 millioner medmennesker på flukt i verden i dag. Cirka 98 pst. av flyktninger med hjelpebehov befinner seg i nærområdene og søker ikke asyl i Europa eller andre steder. Blant dem som faktisk søker asyl, er det en stor overrepresentasjon av unge menn. Sverige alene bruker mer ressurser på 160 000 asylsøkere enn hva FN bruker på 60 millioner flyktninger i hele verden. Migrationsverkets anslag for direkte asylkostnader er på 61 mrd. svenske kroner for 2016, mens FNs høykommissær for flyktninger har i 2016 et budsjett på 56,3 mrd. kr. Det sier seg selv at med en så skjev prioritering med hensyn til hvor man bruker de store pengene kontra der hvor nøden og hjelpebehovet er størst, kan vi ikke nå fram. Derfor er vi i Fremskrittspartiet glad for og stolte av at vi i regjering har vært med på å bevilge 10 mrd. kr over en fireårsperiode til syriske flyktninger, noe som er et rekordhøyt bidrag. Samtidig har regjeringen også ledet en giverlandskonferanse, der man har samlet inn ca. 12 mrd. dollar for verdens flyktninger. På den måten kan vi hjelpe flere medmennesker som er i nød, og som trenger beskyttelse. Situasjonen til kvinner på flukt er et av de viktigste argumentene for en fullstendig reform av asylinstituttet, og det håper jeg at flere og flere, både representanter og aktører på dette feltet, innser og bidrar til at vi får til så snart som overhodet mulig.