trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Fiskehelserapporten, som utgis årlig av Veterinærinstituttet, er en viktig temperaturmåler på om næringen tar godt vare på fisken. Årets rapport viser dessverre at oppdrettsfiskens helse og velferd ikke er god nok. Det er altfor mange fisk som dør i merdene. Dette har både en etisk og en økonomisk dimensjon. Dyr som inngår i matproduksjon skal ha levd gode liv, og markedene fortjener produkter der dyrevelferden har vært tilstrekkelig ivaretatt. Dyr som dør før slakt, representerer også ressurser som går tapt. Skal vi fortsette å være verdens ledende lakseprodusent, er vi nødt til å få dødeligheten ned. Og skal vi sikre fortsatt vekst i havbruksnæringen, er vi også avhengig av god kunnskap om risiko for sykdom og velferdsproblemer. Denne kunnskapen skal ligge til grunn for de kravene myndighetene stiller i regelverket til bl.a. sykdomsforebygging og fiskevelferd. For å gjøre det klart: Det stilles allerede i dag krav i regelverket til fiskevelferd gjennom hele oppdrettssyklusen, fra etablering av oppdrettsanlegg, via drift og transport og til avliving/slakting. Eksempler på dette er krav til vannkvalitet, krav om at fisken skal ha tilsyn og stell, krav til fisketetthet og krav til bedøving før avliving. Det er næringens ansvar å følge kravene, og Mattilsynet skal føre tilsyn med at kravene etterleves. Hurdalsplattformen er eksplisitt om at Mattilsynet skal styrkes. I denne satsingen inngår hele verdikjeden, både blå og grønn sektor. Fiskeoppdrett er også dyrehold. Fiskevelferd vil derfor også være en naturlig del av den kommende meldingen om dyrevelferd, som regjeringen vil fremme for Stortinget. Det er naturlig at jeg fram mot den varslede meldingen vurderer hvilke nye tiltak det kan være aktuelt å innføre om næringen ikke får redusert dødeligheten. Havbruksnæringen er av stor betydning for norsk matproduksjon og verdiskaping. Regjeringen vil legge til rette for videre vekst for å skape flere trygge arbeidsplasser, mer bearbeiding, større verdiskaping og økte eksportinntekter. Dette må skje på en forutsigbar, kontrollert og bærekraftig måte. La meg avslutningsvis være helt klar: Det er ikke bærekraftig at så mange fisk dør før de kan bli til mat.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
For det første er det sånn at vi har krav i dag, og som jeg sa i svaret mitt, gjelder de kravene vi har, også for fisk. Det stilles krav til fiskevelferd gjennom hele oppdrettssyklusen. Regelverket er klart på hvem som har ansvaret for å ivareta god fiskevelferd. Det er det næringen selv som har. Vi har i Hurdalsplattformen varslet at vi vil vurdere flere indikatorer i trafikklyssystemet. Det er en ganske komplisert jobb som vi tar på det største alvor. Tidligere har det vært vurdert andre miljøindikatorer, men hittil har man ikke funnet det hensiktsmessig å innføre flere. Ikke alle miljøpåvirkninger er egnet til å inngå i en handlingsregel for kapasitetsjustering på tillatelsesnivå. Utfordringen er at påvirkningen må være målbar og ha tilstrekkelig nær sammenheng med produksjonsvolumet i det produksjonsområdet som man definerer. Dette er komplisert – vi jobber med det.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Jeg mener jeg svarte veldig tydelig, og jeg synes faktisk at hvis man skal gjengi hverandre når man står i en diskusjon på Stortingets talerstol, kan minimumskravet være at man gjengir hverandre rett. Jeg har sagt veldig klart at dødeligheten er for høy, at dødeligheten må ned, og jeg har også begrunnet det. Så sier jeg at vi vurderer flere tiltak. Det ene er at vi har varslet en stortingsmelding om dyrevelferd. Det vil være en aktuell plass å komme med tiltak i. Og jeg har også sagt noe om hvordan vi i Hurdalsplattformen har slått fast at vi ønsker flere indikatorer i trafikklyssystemet. Så håper jeg at også Stortinget og stortingsrepresentantene har respekt for at det er ganske så komplisert med de kravene vi må stille til miljøindikatorer, med basis i hva de skal brukes til. Vi er nå i en rettssak med oppdretterne i produksjonsområde 4, som har saksøkt staten knyttet til akkurat det som handler om hvorvidt indikatoren og det som ligger rundt den, holder mål. Dette er et arbeid som vi tar på det største alvor. Dødeligheten må ned, og vi kommer til å levere politikk som svarer på det.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Trafikklyssystemet ble foreslått av regjeringen Solberg og fikk bred tilslutning i Stortinget i 2015. Systemet har blitt utviklet kontinuerlig siden det første gang ble tatt i bruk, i 2017. Rett før jul leverte en internasjonal komité sin rapport med evaluering av det vitenskapelige grunnlaget for trafikklyssystemet. Denne rapporten er et ledd i videreutviklingen. Den overordnede vurderingen i rapporten er at vi har et system som er unikt i verden i å omsette vitenskapelige risikovurderinger til politikk. Det er viktig å ta med seg. Komiteen konkluderer med at trafikklyssystemet er basert på en grundig vitenskapelig vurdering av tilgjengelig kunnskap, og at denne vurderingen er faglig godt gjennomført. Samtidig er overgangen fra ekspertvurderinger til politikk vanskelig, spesielt når komplisert vitenskap skal «oversettes» til noe også alle vi som ikke er forskere, skal kunne forholde oss til. I sin oppsummering trekker derfor komiteen spesielt fram hvordan usikkerhet knyttet til metoder og resultater bør håndteres og kommuniseres. I tillegg peker komiteen på behovet for å tydeliggjøre den rollen ekspertvurderinger har i systemet. Komiteen har pekt ut flere forbedringspunkter i den vitenskapelige vurderingen av lakseluspåvirkning og kommet med konkrete anbefalinger. Komiteens arbeid er et viktig grunnlag for å oppfylle regjeringens klare ambisjon om å videreutvikle trafikklyssystemet, og oppfølgingen av evalueringen er allerede startet. Styringsgruppen for trafikklyssystemet, som består av Havforskningsinstituttet, Norsk institutt for naturforskning og Veterinærinstituttet, skal nå gjennomgå rapporten grundig sammen med evalueringskomiteen. Deretter vil de komme med en anbefaling til departementet om den konkrete oppfølgingen. Tidsforløpet vil avhenge av hva den konkrete anbefalingen er. Havbruksnæringen er en svært viktig næring for Norge. Gjennom trafikklyssystemet skal vi sørge for fortsatt vekst i næringen, samtidig som vi tar vare på miljøet. Trafikklyssystemet er et system under utvikling, og vi skal fortsette å forbedre det, både gjennom å forbedre den gjeldende lakselusindikatoren og også gjennom å vurdere inkludering av flere miljøindikatorer. Det skal gi forutsigbarhet, og det skal sørge for at vi gir vekst i de områdene der miljøbelastningen er akseptabel, noe som er viktig for næringens legitimitet.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Jeg sa i mitt svar at evalueringen er i gang. Så tror jeg det er klokt, med tanke på et system som er så grunnleggende for at vi har bærekraft, men også grunnleggende i den forstand at det skal være forutsigbart og håndterbart for alle aktører, også næringsaktørene, at vi gjennomfører en sånn evaluering av denne typen prosesser på en grundig og god måte. Derfor vil svaret i dag fra Stortingets talerstol måtte være såpass tilbakeholdent som det var.
Olve Grotle (Høyre), 2022-03-23:
Eg vil følgje opp den situasjonen som nettopp er skissert, nemleg at det er urolege tider for fiskeria, det er store problem knytte til drivstoff, men det er også andre utfordringar som fiskeria har. Det er viktig å følgje opp dei tinga som ein kan gjere no, framfor å vente på ein større gjennomgang av dei ulike sakene. Fiskeriministeren tok nettopp imot ein rapport, med namnet «Grønn verdiskaping og økt bearbeiding i sjømatindustrien», frå det såkalla Tveiterås-utvalet. Der blir det fremja fleire konkrete forslag, ein del av dei nesten forma som hasteforslag, bl.a. seks eller sju ulike forslag knytte til kvotemeldinga og kvotesystemet vårt. Spørsmålet til statsråden: Vil statsråden gripe fatt i dette no, eller vil han vente til regjeringa legg fram den varsla kvotemeldinga? Gjer han det siste, er eg redd for at ein taper unødvendig tid, som ein altså kunne brukt til å hjelpe fiskeria og fiskeindustrien på ein god måte.
Olve Grotle (Høyre), 2022-03-23:
Dette spørsmålet knyter seg òg til trafikklyssystemet: «Eit panel med internasjonale forskarar gjennomførte for ei tid sidan ei evaluering av trafikklyssystemet som regulerer veksten i havbruksnæringa. Panelet er kritisk til presisjonen til dagens system og gir tydelege tilrådingar om nødvendige forbetringar. På kva måte og kor tid kjem statsråden til å følgje opp denne evalueringa?»
Olve Grotle (Høyre), 2022-03-23:
Eg takkar for svaret. Eg kunne nok tenkt meg at statsråden var litt meir konkret på akkurat kva tid ein vil gå i gang med å evaluere desse forbetringane og kome med nødvendige tiltak. Bakgrunnen for at eg spør, er at det i fleire lesarinnlegg i Fiskeribladet den siste tida nettopp har blitt etterlyst ein slik framdrift, og det har blitt peika på at Havforskingsinstituttet på nettsidene sine har sagt noko i retning av at dette vil ein sjå på på sikt, eller dei neste åra. Er statsråden einig i at slike omgrep er litt passive?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-23:
Spørsmålet går til barne- og familieministeren. Koronakrisen har forsterket den økonomiske ulikheten i Norge. Det var også hovedkonklusjonen i en SIFO-rapport fra i fjor. Siden da har markedskreftene herjet med folk gjennom strømprisgalopp. Siden da har også prisen på både mat og drivstoff gått opp. Flere sliter med å få endene til å møtes, og dermed sliter også flere med å takle regningene som kommer uforutsett, eller økte utgifter. Løsningen for mange blir usikrede lån med skyhøye renter, fordi det finnes få alternativ. Vi ser nå at flere av dem som har tatt opp forbrukslån, ikke klarer å betale avdragene. Folk som har betalingsanmerkninger, har fått flere, og de skylder også i gjennomsnitt mer. I min tid som sosialarbeider på Nav møtte jeg mange folk som havnet i et voldsomt mørke på grunn av en uhåndterlig gjeldssituasjon. På samme måte som strømprisen må møtes med politisk kontroll over kraftmarkedet, må også gjeldskrisen som folk opplever, møtes med politiske løsninger og regulering. Nå er tusenvis av mennesker i en situasjon med uhåndterlig gjeld, og Gjeldsregisteret rapporterer også om økt bruk av kredittkort. Da vil jeg gjerne høre hva statsråden vil gjøre for folk som er i en fortvilet situasjon, med gjeld de ikke klarer, og kanskje til og med også har mistet oversikten over. Hva er statsrådens tanker rundt markedsføringen av usikrede lån og rundt Gjeldsregisteret og endringer som må gjøres der? Hva er de politiske løsningene for de menneskene som nå befinner seg i det mørket som en gjeldskrise innebærer?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-23:
Jeg setter pris på at statsråden løfter fram SVs viktige budsjettgjennomslag som løsningen for veldig mange familier med dårlig økonomi og for å gjøre noe med forskjellene, men folk som sliter økonomisk, opplever ofte få andre muligheter enn å ta opp forbrukslån. Den typen lån er f.eks. mer utbredt blant enslige forsørgere enn andre. Samtidig som folk tynges av gjeld, tjener noen aktører veldig store summer på at folk havner nettopp i gjeldskrise, og de rentene som en del aktører tar i dag for usikret gjeld, er enormt høye. Det rammer dem med dårligst betalingsevne hardest. I mange land er det nettopp innført rentetak på lån og kreditt. Er det noe statsråden vil vurdere som hensiktsmessig også her i landet på lån uten krav om sikkerhet, som forbrukslån og kredittlån, for å avskjære leverandørene av de verste kredittproduktene?
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-23:
I januar stilte jeg spørsmål til statsråden om hvorvidt hun vil se på muligheten for at gjeldsrenter ikke påløper når mennesker er fratatt inntekt. Bakgrunnen var de utfordringene som møter mennesker i soning, som kan ha både gjeld relatert til den straffbare handlingen og også gjeld fra hus, bil og forbruk. Når mennesker er i soning, har de ikke muligheter for å betjene gjelden sin, og de kommer ut etter endt soning med en økt gjeldsbyrde, som ofte blir umulig å håndtere når de skal rehabiliteres tilbake til samfunnet. Gjeldsordningsloven legger opp til at mindre enn 10 pst. av personens samlede gjeld kan være relatert til straffbare handlinger, og i tillegg er staten med på å øke gjelden med forsinkelsesrenter. Statsråden svarte den gangen at gjeldsordningsloven har vært på høring, og at hun vil se nærmere på disse problemstillingene i oppfølgingen av høringen, så spørsmålet mitt i dag er: Kan statsråden si noe om hvor langt hun har kommet med dette arbeidet, og hvilke tiltak hun ser for seg for å sikre mennesker reell økonomisk rehabilitering etter soning?
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-23:
Jeg har et spørsmål til, som er litt relatert til det representanten Bergstø spurte om. Når vi snakker om barnefattigdom, snakker vi som regel om barn som vokser opp i familier med vedvarende lav inntekt. Men mange barn vokser jo opp i skjult fattigdom, hvor foreldrene har utdanning, jobb, hus og inntekt, men de har en vanvittig gjeld. Og på et eller annet tidspunkt oppstår det problemer som gjør at de ikke klarer å betjene gjelden. Disse barna fanges ikke i samme grad opp av hjelpeapparatet, for det synes ikke så godt at de lever i fattigdom, men de har ofte ikke nok penger til mat, klær og aktiviteter til disse barna. Jeg lurer litt på hvordan statsråden ser for seg at vi på en bedre måte kan fange opp disse barna og hjelpe dem, slik at de slipper stigmatisering og slipper å gå med en frykt for at familien skal miste hus og hjem osv.
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-03-23:
Mitt spørsmål går til fiskeri- og havministeren og berører rettferdig fordeling av fiskekvoter og helårlige arbeidsplasser i fiskeindustrien. Da Riksrevisjonen i 2019 la fram sin undersøkelse om forholdene i norsk fiskerinæring og fiskeripolitikken, kunne vi lese at de fant at det er god lønnsomhet i deler av fiskeflåten, men vi når ikke de samfunnsmålene som fiskerilovgivningen er ment å føre til. Vi har en forvitring av livskraftige fiskerisamfunn mange steder. Det gjelder steder som Røst og Vardø, hvor det blir færre og færre båter, og hvor man sliter med å holde hjulene i gang på helårsbasis. Så har man andre steder hvor det går bedre, men hvor man har samlet flere og flere kvoter på færre og færre fartøyer, og noen er nødt til å tape i den konkurransen. For fiskeindustrien er dette svært alvorlig, for når det blir færre fartøyer, betyr det at det kommer fisk på land på færre steder. Da er spørsmålet: Hva vil fiskeriministeren gjøre for å holde fiskeindustrien i gang og sikre råstofftilgang og helårs arbeidsplasser også etter at sesongen for skrei er over de stedene som ikke har en så stor flåte som i dag?
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-03-23:
I Hurdalsplattformen står det at fiskekvoter skal fordeles på en mer rettferdig måte. Ser fiskeriministeren for seg at dette er mulig å gjøre uten å berøre kvotegrunnlaget for de største fartøyene, altså trålerne?
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-03-23:
Et selskap som Lerøy, som har bare ti fartøy – de har ti trålere – fisket i fjor 74 000 tonn fisk. Dette er råstoffgrunnlag for 1 000 fartøy i kystflåten, med kanskje to–tre personer om bord. Vi vet også at hoveddelen av den fisken som er fisket opp, går ut av landet til bearbeiding i lavkostland. Synes fiskeriministeren det er rimelig at noen få børsnoterte selskaper skal rå over så store ressurser som er nevnt her?
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-03-23:
Dette handler ikke bare om de trålerne og den delen av flåten som har leveringsplikt. Det er en total i fordelingen her som er sånn at en tredjedel av den norske totalkvoten fiskes av store trålere. Vi vet at dette er den mest klimafiendtlige måten å høste fisken på for kystflåten, og vi vet at vi sysselsetter fiskeindustriarbeidere i mange lavkostland – i EU, i Kina og rundt omkring. Så igjen blir spørsmålet: Synes fiskeriministeren det er rimelig at mens det er så å si kannibalisme i kystflåten, der den ene må kjøpe opp den andre for å få et råstoffgrunnlag, ligger en tredjedel av den norske totalkvoten og disse milliardverdiene på så få hender som disse trålerselskapene representerer?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2022-03-23:
Mitt spørsmål går til landbruksministeren. Vi står midt oppe i en svært utfordrende tid for mange. Krigen i Ukraina er brutal, og bildene som deles derfra, gir oss bare et bitte lite glimt av hvor ille det faktisk er. Situasjonen i Europa påvirker også oss her hjemme på mange måter, bl.a. når det gjelder kostnadsnivået på en rekke varer som f.eks. mat. Verdikjeden for mat er sammensatt og komplisert. Det handler om prisen på innsatsfaktorene, som nå påvirkes veldig sterkt av konflikten, det handler om bondens arbeidsinnsats, kostnader for transport, fordeling og distribusjon, og alt dette er før varene til slutt finner veien til oss forbrukere. En del av disse utfordringene er altså internasjonale, men en viktig nasjonal faktor er konkurransen mellom de ulike aktørene i verdikjeden for mat. For Høyre er det viktig at vi tar enda flere grep for å styrke konkurransen i dagligvaremarkedet og for at forbrukerne får både bedre utvalg og riktige priser. Før jul var imidlertid landbruks- og matministeren opptatt av at maten var for billig. Hun oppfordret til at kjedene burde sette seg ned og samarbeide om ikke å ha tilbud på norsk mat. Nå er det snart påske. Bør bransjen forberede seg på nye prisutspill fra matministeren?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2022-03-23:
Jeg er veldig glad for at matministeren er tydelig på at hun ikke er for prissamarbeid, selv om jeg må innrømme at jeg har litt vondt for å forstå hvordan de tre dagligvareaktørene skal sette seg ned og samarbeide om ikke å ha tilbud, uten at det er prissamarbeid – men det får for så vidt være greit. Til den delen av verdikjeden som gjelder bonden: Det står veldig stor respekt av den jobben som bonden gjør. Viktigheten av matproduksjon tror jeg er blitt enda tydeligere nå, i den situasjonen vi står i. Vi vet at bondens inntekt grovt sett kan deles inn i en tredjedel fra statlige overføringer og to tredjedeler fra markedet. Senterpartiet har ved en rekke anledninger understreket at det å styrke bondens inntekter er synonymt med å øke prisen på mat, og at norsk mat er altfor billig. Mener statsråden fortsatt det? Har regjeringen andre løsninger enn å øke matprisene for å sikre økte inntekter fra markedet til bonden?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2022-03-23:
Da noterer jeg meg at Senterpartiet fortsatt mener at maten er billig. Jeg hørte ikke helt noe svar på det jeg spurte om, altså hvordan man kan øke inntektene til bøndene fra markedet. Det eneste svaret jeg hørte, var at man kunne øke tollvernet. Jeg vil gjerne stille spørsmålet på nytt. De to tredjedelene – som er størstedelen av bondens inntekt – hvordan ønsker regjeringen å sikre økte inntekter fra markedet?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
For det første deler jeg bekymringen rundt situasjonen i Ukraina. I Ukraina kjemper de for livet, i Norge opplever vi økte kostnader, først og fremst på en rekke innsatsfaktorer. Når det gjelder dagligvarekjedene, har jeg aldri oppfordret til prissamarbeid. Det er viktig med konkurranse i dagligvarekjedene. Det jeg derimot har sagt, er at de bør bidra til at det er mer åpenhet rundt prisdannelse, nettopp for at også de som produserer maten, skal ha de inntektsmulighetene de fortjener. Det har vi også ambisiøse mål for i Hurdalsplattformen, som vi nå vil følge opp. Jeg har hatt møter med dagligvarekjedene hver for seg, også for nettopp å ha en dialog om hvordan også markedet kan bidra til at de som produserer maten, får de inntektsmulighetene de fortjener.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
Inntektsmulighetene til de norske matprodusentene består av flere faktorer. I dag er det sånn at markedet står for to tredjedeler av inntektsmulighetene til bonden. Staten står for en del av det. Som vi har varslet i Hurdalsplattformen, ønsker vi å se på handlingsrommet for hva vi kan gjøre på tollvern, som også er en viktig mekanisme. Når det gjelder matvarepriser, har regjeringen nå gjort en rekke tiltak for nettopp å dempe de økte kostnadene, både for dem som produserer maten, og ikke minst for forbrukeren. Det er også verdt å nevne at de siste tolv månedene har matprisene falt med 1,6 pst., mens den generelle konsumprisen har økt med 3,7 pst. Det er ikke sånn at matvareprisene har økt betraktelig, men jeg tror vi må belage oss på, med de økte kostnadene vi nå ser i verdensbildet, at det også kommer til å bli noe økte matpriser, både i Norge og internasjonalt.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
Jeg føler at jeg har svart på det, også ved tidligere spørsmål. Vi har sagt at åpenhet rundt prisdannelse kommer til å være et viktig element for regjeringen å se på. Når man snakker om inntekter til den norske bonden, er det inntektsmuligheter man snakker om – både markedet, staten, internasjonale faktorer, tollvern og bondens egne beslutninger. Men det er klart at markedet er viktig som en inntektsmulighet for den norske matprodusenten, og det skal det fortsatt være.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
Det er jo ikke slik at det er landbruks- og matministeren eller regjeringen som fastsetter matprisene i Norge i dag. Det skal det heller ikke være, det er det markedet som gjør, og så har vi jo en ekstraordinær, uoversiktlig situasjon i verden nå. Så vil jeg bare si at statsråden har aldri tatt til orde for at vi har for billig mat. Det statsråden tok til orde for, var at det er dumt med prisdumping på enkeltvarer i sesong på norske varer. Med den situasjonen vi nå opplever i verden, er det uoversiktlig det som kommer til å skje framover, men det jeg kan garantere, er at vi følger situasjonen nøye, særlig på matberedskap, både i Norge og ikke minst internasjonalt, der vi opplever de største svingningene på pris.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
Jeg har sagt – og jeg kan gjerne si det igjen – at jeg og regjeringen har garantert for å øke målprisen sammen med økte tilskudd, nettopp for å sikre produksjon av matkorn framover slik at det skal bli lønnsomt. Men jeg må si at det er tre måneder siden vi sto og diskuterte ekstra støtte til norske bønder, gitt økninger i pris på gjødsel og bygningsmateriale. Regjeringen leverte 754 mill. kr. Fremskrittspartiet fant ikke rom for det i sitt budsjett. Så jeg merker meg at Fremskrittspartiet nå har snudd helt om, og det er veldig bra – det er veldig bra at Fremskrittspartiet nå plutselig er blitt opptatt av norsk landbruk. Det synes jeg er bra, men samtidig mener jeg at Fremskrittspartiet også må være ærlige på hva de har gjort for bare tre måneder siden, og at de faktisk har tatt til orde for å legge ned hele forhandlingsinstituttet i norsk landbruk. Det jordbruksoppgjøret vi går inn i nå, kommer til å være avgjørende viktig for norsk matproduksjon, for norske bønder som har opplevd en stor økonomisk usikkerhet de siste årene. Den kursen har denne regjeringen tenkt å snu, og vi er i gang. Samtidig må vi erkjenne at situasjonen på verdensmarkedet er veldig uoversiktlig og har gitt oss helt andre utfordringer enn det vi sto overfor bare for noen måneder siden.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
For å gjenta meg selv har regjeringen nå gitt en garanti for økte målpriser og økt tilskudd, som nettopp skal sikre lønnsomhet ved å så matkorn, på grunn av de ekstra gjødselkostnadene. Det er et viktig signal. Men så tror jeg at faglagene i norsk landbruk også er opptatt av å diskutere hva målprisen skal være. Vi har nå gitt en garanti for at det skal være lønnsomt. Det er et viktig signal. Det vi nå ser i verden, er først og fremst alvorlig for utviklingsland, som har høy forsyning fra Ukraina og Russland. For Norge er det per nå ingen grunn til uro rundt matsikkerhet. Det er også viktig for meg å poengtere. Men det er klart at matberedskap og matsikkerhet kommer til å bli avgjørende viktig framover, og vi er i større grad nødt til å ta ansvar for egen matproduksjon selv.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
Vi er bare noen få uker unna jordbruksoppgjøret, og budsjettnemnda jobber nå med tallene, som går på både økte kostnader, inntekter og inntektsmuligheter. Det er klart at det arbeidet kommer til å bli viktig. Det legges fram om bare noen få uker og vil danne grunnlaget for en viktig jobb regjeringen skal gjøre for norsk matproduksjon. Så har jeg bare lyst til å si at matberedskap og matsikkerhet ikke er noe man plutselig kommer på, det er noe man burde jobbe med jevnt og trutt gjennom flere år. Det vil jeg si at ikke har vært gjort, men denne regjeringen ønsker nå å øke selvforsyningsgraden til 50 pst. Vi er nødt til å tenke helt annerledes enn det vi gjorde for bare et halvt år og ett år siden, nettopp for å øke matproduksjonen. Jeg kan også si at i dag vil kommunalministeren og jeg sende ut et brev til alle landets kommuner om at jordvern skal være et overordnet hensyn i all arealforvaltning. Det er også et viktig signal for å sikre nok tilgang til dyrket mark.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
Hvis jeg skal svare på gjødsel først, så leverte regjeringen i rekordfart tilleggsforhandlinger som omhandlet økte gjødselkostnader. Jeg merker meg at Fremskrittspartiet var imot det for bare tre måneder siden. I den tilleggsprotokollen står det at partene og staten i forbindelse med jordbruksoppgjøret skal komme tilbake til andre kostnadsøkninger i årets jordbruksoppgjør. Det er viktig for meg å si igjen at vi nå jobber med å legge fram budsjettnemndas tall, som nettopp skal vise det reelle tallet på økte kostnader, det reelle tallet på inntektsmuligheter og de faktiske inntektene som har vært. Så har vi en situasjon i verden nå som har gjort at vi har helt andre tall å forholde oss til enn det som tidligere har vært kjent. Jeg kan berolige representanten med at Senterpartiet og regjeringen har tenkt å snu kursen i norsk landbrukspolitikk og rydde opp etter forrige regjering.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
Det statsråden har tenkt å gjøre først, er å sikre at vi har en jevn matproduksjon fordelt på hele året. Det er det viktigste vi gjør for norsk matvareberedskap og norsk matsikkerhet. Og så er det ikke til å legge skjul på at Senterpartiet og regjeringspartiene har vært veldig opptatt av at vi også må ha beredskapslagring av korn. Det har vi nå satt i gang. Vi har satt i gang en utredning som Landbruksdirektoratet skal levere allerede tidlig i juni. Det er viktig for meg å si at vi ikke har konkludert ennå med hvordan lagring vi skal ha, men vi har ulike løp – både lokal lagring, regional lagring og sentral lagring. Det tror jeg blir viktig, og vi ser også nå med den situasjonen vi opplever i verden, at det burde vært på plass for lenge siden.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
Jeg må igjen poengtere at regjeringen ikke har konkludert med hvordan lagring vi skal ha. Det er nettopp det utredningen skal fortelle oss. Og så er jeg helt enig med representanten i at vi ikke skal kjøpe fra verdens fattigste og fylle opp lagrene i morgen. Den utredningen vi har satt i gang, ble satt i gang før krigen i Ukraina og Russland nettopp fordi regjeringspartiene mener at matsikkerhet og matberedskap er utrolig viktig med tanke på uro i verden, men også med tanke på ulike naturhendelser. Vi hadde en tørkesommer for noen år siden som viste oss hvor viktig det er å ha beredskapslagring av korn i Norge. Det arbeidet regjeringen nå har satt i gang, er et kortsiktig arbeid, men også et langsiktig arbeid hvor vi vurderer både lokal lagring, regional lagring og sentral lagring. Og så vil vi komme tilbake til en beslutning på det om litt.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
La meg først slå fast at konkurranse er viktig også innenfor melkesektoren. Jeg vil minne om at det var forrige rød-grønne regjering som i 2007 innførte konkurransefremmende tiltak for meierisektoren innenfor prisutjevningsordningen. Siden den gang er de uavhengige aktørene tilført nærmere 2 mrd. kr finansiert over prisutjevningsordningen. Det er nå betydelig konkurranse i meierihyllene, både nasjonalt og hos internasjonale aktører og merker. Hurdalsplattformen slår fast at regjeringen vil bevare prisutjevningsordningen for melk, men gradvis fase ut de konkurransepolitiske virkemidlene fra ordningen. En sentral del av melkeforliket var at de konkurransefremmende tiltakene skulle evalueres hvert femte år. Ordningen ble evaluert i 2012 og 2017. Det er derfor naturlig at det gjøres en ny evaluering nå i 2022. En sånn evaluering vil samtidig gi et meget godt grunnlag for å ta stilling til hvordan vi skal følge opp Hurdalsplattformen på bl.a. dette området. Dette er tidligere varslet, og mandatet for utredningen er nå like rundt hjørnet. For meg har det vært viktig å ha et godt faktagrunnlag og ha god dialog med aktørene om disse ordningene. Jeg har derfor hatt møte med aktørene i meierisektoren, faglagene i jordbruket samt NHO Mat og Drikke og NNN om mandatet for utredningen. Handelen har også vært invitert til å gi innspill i dette arbeidet. Regjeringen slår fast at prisutjevningsordningen er en sentral del av jordbrukspolitikken, og vi vil bevare denne ordningen. Det er viktig at prisutjevningsordningen ikke blir belastet med for mange kostnader som svekker norsk melks konkurransekraft, og som reduserer muligheten for målprisuttak. Saken om distribusjonstilskudd handler om forvaltning av gjeldende regelverk. Forvaltningsvedtaket, som for øvrig ble gjort før denne regjeringen tiltrådte, altså da Høyre satt i regjering, er påklaget og er fortsatt til behandling i Landbruksdirektoratet. Det medfører derfor ikke riktighet at regjeringen har vedtatt å frata Q-meieriene distribusjonstilskudd, sånn som representanten Molberg hevder.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
Dette er mye av det evalueringen skal svare på, og hvor jeg ikke skal forhåndskonkludere. Jeg vil igjen minne Høyre om at distribusjonstilskuddet var det faktisk Høyre som på sin vakt gjorde et vedtak om. Nå ligger det en klage i direktoratet, som også kan komme til mitt bord, og jeg ber om forståelse for at jeg ikke kan kommentere en forvaltningssak som er til behandling per nå. Så vil jeg bare si at jeg ser fram til at vi nå skal gjøre denne evalueringen og komme med det mandatet – jeg tror det er viktig for meierisektoren.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-23:
Statsråden er veldig for konkurranse i meierisektoren. Statsråden er også veldig for å følge opp det regjeringen har vedtatt i Hurdalsplattformen. Den jobben har vi startet med. Så er det viktig for meg å poengtere at det blir viktig å ta med alle innspill til mandatet i den videre jobben vi skal gjøre, ikke minst i det utredningsarbeidet som skal gjøres. Så er det viktig at utredningen nå gjennomføres av miljøer som kjenner markedet og kjenner ordningen godt. Samtidig legger jeg vekt på at evalueringen står seg konkurransefaglig – det er viktig å poengtere. Og så vil jeg si at både utredningen og eventuelle endringer i virkemiddelbruken vil bli lagt ut på høring. Jeg legger vekt på en åpen prosess og et godt faglig grunnlag for de vurderingene og beslutningene vi skal gjøre.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Vi står nå midt i flere kriser. Mange bønder opplever nå stor usikkerhet knyttet til årets våronn, dette som følge av en kraftig økning i kostnader, eksempelvis høye strømpriser og svært høye drivstoffpriser og det samme når det gjelder gjødselpriser. Mange bønder har som følge av dette og av denne usikkerheten ikke økonomi til å dyrke mathvete, som vi er helt avhengig av. Flere kornprodusenter i Vestfold forteller meg at de nå har gjort endringer og heller legger opp til mer fôrvekster. Dette skjer altså i en tid da vi står overfor en stor fare for internasjonal matkrise. Landets bønder har ikke tid til å vente dersom vi nå skal kunne opprettholde egen matproduksjon. Hva vil statsråden si til kornprodusenter i Vestfold og ellers i landet som nå sliter økonomisk, og som derfor i år ikke ser seg økonomisk i stand til å satse på matkornproduksjon?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Jeg tror ikke bønder i Norge er veldig beroliget og veldig imponert over å høre på politikere som snakker om hva som skjedde i fjor høst. Det som er realiteten, er at Ukraina, som er en av verdens største eksportører av bl.a. hvete, har stengt grensene for eksport. I EU skal vi nå dyrke opp enorme arealer brakkland. Samtidig som dette skjer reduserer norske bønder sin produksjon av matkorn. Når statsråden da ikke tar innover seg at det er en krig i Europa, og at det er dramatisk endrede forutsetninger, kan man stille spørsmålet: Mener statsråden at det er riktig signal å sende, ikke bare til bønder og det norske folk, men til verden for øvrig, som ser ut til å bli stående i en enorm matkrise, at man nå ikke vil vise handlekraft med en gang? Våronna skjer altså nå, de neste ukene – før landbruksoppgjøret.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
«Finansministeren rykket hardt ut i 2018 og sa at en literpris på drivstoff på 17–18 kroner var altfor dyrt. Nå er vi i 2022, og den tidligere opposisjonspolitikeren har blitt finansminister. Samtidig har vi sett pumpepriser helt opp mot 26–27 kr/l. Dette går hardt ut over vanlige folk, og transportnæringen er i økonomisk krise med dagens prisnivå. Mener statsråden at dagens priser opp mot 26–27 kr/l er lettere å leve med enn da han i 2018 sa at pumpepriser på 17–18 kroner var altfor mye?»
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
I november var snittprisen på diesel 16,76 kr, og i dag ligger den på rundt 22 kr. Transportbransjen er definert som en samfunnskritisk bransje. Blant lastebileierne i Norges Lastebileier-Forbund er det mange som er bundet opp i avtaler som gjør at de ikke har noen å viderefakturere for de unormalt høye drivstoffkostnadene. Flere av disse varsler nå at de frykter konkurs om det ikke kommer avgiftslettelser. For mange av transportbedriftene hjelper det ikke økonomisk at regjeringen sier de følger situasjonen nøye. De trenger lettelser snarest. Mitt spørsmål blir derfor: Kan statsråden forsikre at han i denne ekstraordinære situasjonen vil komme med ekstraordinære tiltak ved å kutte avgifter, slik Fremskrittspartiet har foreslått? Dette er for å redde transportbransjen, som også er en viktig del av beredskapen vår.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Jeg opplever at finansministeren ikke svarer på spørsmålet. Transportbransjen er i krise. Det mange i transportbransjen sier av dem som er bundet opp i avtaler, er at de nå frykter konkurs – svært nær forestående. Det finnes heller ikke ledig kapasitet av verken sjåfører eller lastebiler ellers i Europa. Mitt spørsmål blir derfor igjen: Kan statsråden forsikre at han i denne ekstraordinære situasjonen vil komme med ekstraordinære tiltak ved å kutte avgifter, slik Fremskrittspartiet har foreslått, for å redde transportbransjen, som er en viktig del av beredskapen vår?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Vi hører at statsråden sier at det er gitt et viktig signal om at målprisen skal økes, og at tilskuddet skal økes. Det er tydeligvis viktig for statsråden å kritisere Fremskrittspartiet for hva vi har gjort eller ikke gjort tidligere, men det er nå i dag vi i Fremskrittspartiet er opptatt av, det er nå i dag det er viktig, og det er alvorlig. Det er veldig alvorlig, det er en eksplosiv prisvekst alle bønder nå opplever. Flere har ikke engang kjøpt inn gjødsel til årets sesong, eller de har kjøpt mindre enn hva de egentlig trenger. Vi trenger all matproduksjon vi kan få i Norge nå i denne sesongen her, og det er stor usikkerhet om mattilgangen på verdensmarkedet. De valgene som gjøres nå i våronna, er de som legger føringer for avlingene som kommer utover året. Vi er opptatt av resultater nå, før jordbruksoppgjøret. Hva er det konkrete statsråden vil gjøre nå, så vi kan få kommet i gang med våronna på en trygg og sikker måte?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Vi hører statsråden gjentar igjen at det er et viktig signal. Det er hyggelig at ambisjonene, viljen og signalene er der, men vi føler fortsatt at det går for seint, at det er for sakte. Det er nå mange bønder kjøper inn gjødsel, det er nå de legger grunnlaget for våronna, og det blir for seint å vente på oppgjøret. Så lurer jeg litt på om gjødselstøtte er noe statsråden nå kan bekrefte at kommer. Det bør være enkelt å svare på. Det er to muligheter: Man må ha økt støtte, eller så må man fjerne avgifter. Det er sånn vi i Fremskrittspartiet ser på det. Det er masse avgifter regjeringen kan ta tak i umiddelbart. Særlig for oss i Innlandet, i fjellområdene og der det ikke er flatbygder og godt å drive med korn, må man ha melk, og man må ha gras. Hva vil regjeringen gjøre nå for f.eks. melkebøndene og ikke minst for å sørge for at aktører som Synnøve Finden også kan få rammevilkår som gjør at det er attraktivt å starte opp i Namsos eller på Tolga? Vil regjeringen se på PU-ordningen, kanskje med nye øyne, og i tillegg dytte mer penger fra staten inn i PU-ordningen?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
«Det følger av regjeringens politiske plattform at skattetrykket for inntekter under 750 000 kroner skal reduseres, samtidig som skattenivået totalt sett økes for 2022. Hvordan står den påståtte skattelettelsen gitt ved inntekt på 600 000 kroner i forhold til utgiftsøkninger denne personen nå opplever hittil i 2022 på drivstoff, mat og strøm, selv med den sterkt mangelfulle strømstøtteordningen?»
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Det er hyggelig at de som tjener ca. 600 000 kr, skal ha fått litt skattelette. Men det hjelper dessverre lite å redusere avgiftene noe om de totale utgiftene som samme familie og samme person har, vesentlig overgår det som blir beskjedne reduksjoner i avgifter. Det er viktig nå i forbindelse med lønnsoppgjøret, som finansministeren selv var inne på. Man må da får lavere priser for å kunne dempe lønnsoppgjøret. Jeg frykter at det fortsatt blir lite handling og mye tom retorikk. Vi så det i hele fjor høst, da det ble snakket om strømpriser. Det kom til slutt til en støtteordning, men den kom veldig sent, og den er altfor dårlig. Alle forslag som Fremskrittspartiet fremmet, ble nedstemt. Jeg lurer på om regjeringen egentlig har lært av historien, og jeg frykter egentlig nå at man ikke vil gjøre noe konkret på drivstoffpriser spesielt. Da har jeg et konkret spørsmål til ministeren: Ønsker finansministeren å redusere veibruksavgiften, fjerne CO 2 -avgiften, fjerne MVA på drivstoff – ja eller nei? Og i så fall: Når kan vi forvente det?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Jeg må korrigere finansministeren her, fordi det er helt feil at de strømforslagene vi foreslo gjentatte ganger, var dårligere enn det regjeringen kom med til slutt. Vi ville fjerne elavgiften, vi ville fjerne MVA på moms, og vi fremmet også forslag om makspris. Det er ingen tvil om at det siste forslaget vi hadde der, om makspris, var bedre enn det som regjeringen kom med. Men jeg er litt opptatt av at det ikke bare blir prat her, for det virker som at ministeren i hvert fall har en ambisjon. Jeg hører ham si at man må se an avgiftsnivået litt over tid, og så prøver ministeren å vise til krigen i Ukraina og at det selvfølgelig har ført til høye priser. Det er riktig, men det nytter ikke bare å sitte og vente på at liksom alt skal gå over av seg selv. Det er tross alt nå folk flest trenger handlekraft. Det er nå folk flest trenger en regjering som umiddelbart sørger for å fjerne viktige avgifter – som f.eks. veibruksavgiften på drivstoff eller CO 2 -avgift på drivstoff, gjerne også momsen på drivstoff – før arbeidsplasser forsvinner. Vil ministeren gjøre noe med det nå?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-23:
Statsråden sa 12. mars til Aftenposten at hun ville prioritere lokale kornlagre, hun hadde satt i gang en utredning om nasjonalt kornlager, og det var uetisk at en med den største lommeboken kjøpte korn fra verdens fattigste. Hvis en ser disse utsagnene sammen, går det ikke i hop. Hva er det statsråden vil prioritere først for å sikre at vi faktisk øker produksjonen og har beredskap i vårt eget land?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-23:
Når det gjelder å få nasjonale store lagre, er ikke Kristelig Folkeparti uenig i det, men det må være noe å fylle dem med. Hvis vi ikke skal bruke lommeboken vår og kjøpe fra verdens fattigste, tenker jeg det er en feil prioritering nå. Hva tenker statsråden når hun selv har sagt at en vil ha lokale lagre for å spre risikoen, sånn at en har fordelt risikoen på flere når en skal ha en god beredskap? Hva vil hun prioritere når hun sier: Ja takk, begge deler?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-23:
Mitt spørsmål går til barne- og familieministeren. Det kom en undersøkelse fra Nav i går som viser at nesten halvparten av mødre tok ut ulønnet permisjon i fjor. Mødrene var i gjennomsnitt hjemme uten lønn og foreldrepenger i 16,4 uker. Andelen har økt kraftig etter at fedrekvoten økte fra 10 til 15 uker – altså parallelt med innføringen av tredelingen av foreldrepermisjonen. Dette er akkurat det Kristelig Folkeparti var bekymret for. Tredelingen er ikke laget for nybakte familier. I 2018 var det et bredt flertall i denne salen for å innføre tredelt foreldrepermisjon. En beskrev dette som et viktig steg for å sikre reell likestilling. Far og mor skulle være like omsorgspersoner. Det er jeg ikke uenig i. At mor kom raskere tilbake i arbeid, var viktig. Det ble framhevet at det var viktig at flere kom tilbake i jobb. Nå ser vi resultatet av at kvoten ble økt, nemlig at kvinner tar ut ulønnet permisjon. Samtidig handler ikke foreldrepermisjonen om likestilling for Kristelig Folkeparti. Det handler først og fremst om ungene og om kvinnene som har båret ungene i ni måneder, med tanke på hvor lang permisjonen faktisk skal være. Det er ikke vi politikere som vet best hva familiene trenger. Det viser sannelig disse tallene, tenker jeg. Familiene vet best selv hva som passer for dem, og kvinner kjenner best selv hvor lang tid det tar å komme seg etter et svangerskap. Hva tenker statsråden om konsekvensene tredelingen kan ha hatt for økningen av ulønnet permisjon blant mødrene?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-23:
Jeg synes det er befriende at statsråden slår fast at det fortsatt er mor som ammer, i likestillingens navn. Barna trenger å bli ammet, det er barnas privilegium, og jeg tror det er best for barnas helse. Det er ikke noe vi kan vedta oss vekk fra. Vi vet også at ammerådene går lengre enn det som er realiteten med tredelingen av permisjonen. Hvis vi skal ha barnas beste for øye, hvis vi skal ha viktigheten av amming og det å ha ro i den perioden for øye – kvinner er forskjellige når det gjelder å komme seg etter et svangerskap – hva tenker da barne- og familieministeren om at det burde vært fleksibilitet? De resultatene som nå har kommet, må jo vekke noen tanker hos statsråden. Er den tredelingen vi har, nyttig, eller skal vi se oss om én gang til og si: Dette handler om å legge til rette for barn og mor, først og fremst, men også for far.
Grunde Almeland (Venstre), 2022-03-23:
Det bør ikke overraske noen at det er en rekke utfordringer for familiene knyttet til å ta ut foreldrepermisjonen. Men svaret på det kan aldri være å frata verken mor eller far sine individuelle rettigheter. Svaret må være å sikre at hverdagen går opp og forbedre ordningene, ikke frata rettigheter, som flere representanter argumenterer for. Et eksempel på det er at vi i dag har et system hvor det straffer seg å få barn på visse tider av året. Hvis man får et barn som er født i desember og bor i en kommune som Oslo, hvor det ikke er overskudd av ledige barnehageplasser, får man sannsynligvis ikke plass før man har rett på det, altså i august det året barnet fyller to år. Da må den ene forelderen ofte gå 8–9 måneder uten inntekt. Det er altfor lenge for helt vanlige familier. Mitt spørsmål er: Hva ønsker statsråden å gjøre for å forhindre at foreldre må ta ut ufrivillig ulønnet permisjon?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
«Statssekretær Sigrid Hagerup Melhuus uttalte på biogasskonferansen at den omstridte avgiften på avfallsforbrenning er positiv, og at forbud mot deponering av nedbrytbart avfall og avgift på avfallsforbrenning bidrar til at biologisk behandling blir en mer attraktiv løsning. Bransjen selv avviser dette. Har Senterpartiet endret mening, eller kan statsråden forsikre bransjen om at regjeringen jobber for at avfallsforbrenningsavgiften blir avviklet, redusert eller lagt en annen plass i verdikjeden allerede i statsbudsjettet for 2023?»
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Takk for svar. Jeg er litt usikker på om jeg fikk et svar på det spørsmålet. Det er altså slik at for under et år siden mente Senterpartiet at dette var en avgift som var til bekymring, en avgift som ville føre til mer avfall, som ville føre til større eksport av avfall til utlandet. Så jeg har lyst til å spørre statsråden om hva som er med dagens situasjon som har endret dette – og gjenta spørsmålet: Er det slik at Senterpartiet nå har endret mening, eller kommer regjeringen til å jobbe for at denne avfallsforbrenningsavgiften blir avviklet, redusert eller lagt en annen plass i verdikjeden?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Ja, da må jeg bare konstatere at svaret dermed er ja, at Senterpartiet også i denne saken har endret politikk, og at en nå ikke lenger er bekymret for at vi får økt avfall. Og meldingen til næringen er veldig tydelig, at regjeringen kommer ikke til å avvikle avgiften, kommer ikke til å redusere den, og kommer heller ikke til å plassere den en annen plass i verdikjeden.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Regjeringen har en ambisiøs klimapolitikk, og et av de grepene vi gjør for å nå våre klimamål, er å øke og utvide avgiftene på ikke-kvotepliktige utslipp av klimagasser. Vi vil stimulere norsk næringsliv til å omstille seg i en mer klimavennlig retning, og så vil vi gjøre det på en måte som gjør at klimapolitikken samtidig skal være både sosialt og geografisk rettferdig. Vi må sikre norsk næringsliv, vi må sikre aktivitet, og vi må sikre at det skal skje på en måte som er sosialt og geografisk rettferdig. Vi har videreført Solberg-regjeringens forslag til avgift på avfallsforbrenning, og så har vi redusert andre avgifter. For vi ønsker, som sagt, at avgiftspolitikken skal være både sosialt og geografisk rettferdig, og at den skal sikre arbeidsplasser og verdiskaping i Norge. Regjeringspartiene varslet i Hurdalsplattformen at vi vil redusere avgifter for folk flest. Dette har vi fulgt opp. Vi har redusert både elavgiften og drivstoffavgiftene, sammenlignet med det Solberg-regjeringens forslag var for statsbudsjettet for 2022. Da Senterpartiet var med på å avvikle avfallsavgiften i 2010, så var et hovedhensyn konkurransesituasjonen mot svenske avfallsanlegg, at en var redd for at norsk avfall skulle eksporteres til Sverige. Sverige hadde da nylig avviklet sin avgift på avfallsforbrenning. I dag er situasjonen en annen. I Sverige er alle anlegg omfattet av EUs kvotesystem og den svenske avgiften på avfallsforbrenning, og svenske anlegg betaler derfor mer for sine utslipp enn norske ikke-kvotepliktige anlegg, og derfor gjorde vi som vi gjorde for i år.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-23:
Siden 2010, da vi avviklet den avfallsavgiften, som Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV gjorde da, har verden endret seg. For det som var hovedutfordringen da, og diskusjonen da, var bekymringen for f.eks. norske fjernvarmeanlegg – for å ta mitt eget nærområde, som har et fjernvarmeanlegg på Trehørningen som varmer opp bl.a. bebyggelsen i Hamar med søppel. Da var en bekymret for at det da, med den forskjellen i avgifter mellom Norge og Sverige, var mer lønnsomt å eksportere søppelet til Sverige. Nå er det motsatt, for nå er det høyere totalkostnader på svensk side. Og så har vi et mål om å kunne utvikle ny klimavennlig teknologi, som karbonfangst og -lagring, og et av de store punktutslippene vi kan ta der, er utslipp nettopp fra avfallssektoren. Hvis vi klarer å ta utslipp der, kan vi ta mindre utslipp på andre områder, der også kostnadene er store for dem som blir berørt av tiltak for å redusere norske klimagassutslipp.