trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-18:
Det sies gjerne at kvaliteten på et samfunn kan måles ved å se på hvordan det behandler sine minoriteter. Innstillingen viser at det er bred politisk enighet om å videreføre urfolks- og minoritetsvernet. Det vitner om at det er et sterkt ønske om å ta vare på og respektere mangfoldet i vårt samfunn. Dette verdisynet gjenspeiles også i Sundvolden-erklæringen, hvor regjeringen sier: «Det er viktig og berikende for Norge å ta vare på samisk språk, kultur og tradisjoner.» I mine samtaler med sametingspresidenten det siste året har jeg fått innsikt i bredden og omfanget i de oppgavene som Sametinget daglig arbeider med. For oss som ikke selv er samer, og som ikke kjenner samisk kultur så godt, kan det være vanskelig å få øye på alle nyansene i samenes språk, kultur og tradisjoner. Som samenes folkevalgte organ, kjenner Sametinget til variasjoner i det samiske samfunn og har også kunnskap om hva som oppleves som de største utfordringene i de ulike samiske lokalsamfunnene. Sametinget er et erfarent og kompetent organ, som jeg opplever at det er nyttig å ha dialog med når politikk skal utformes. Stortinget ga i juni 2014 sin tilslutning til at det skal gjennomføres en kommunereform. Målet for kommunereformen er færre og større kommuner med sterke fagmiljøer og grenser som er tilpasset innbyggernes bosted, arbeidssted og hverdagsliv. Arbeidet med å skape større kommuner aktualiserer ulike problemstillinger om forvaltningsområdet for samisk språk, slik også komiteen adresserer i innstillingen. En problemstilling som har vært reist av Sametinget og flere kommuner, er hvordan man håndterer en situasjon der en kommune innenfor dagens forvaltningsområde slås sammen med en kommune utenfor forvaltningsområdet, eller eventuelt blir delt. Regjeringen er opptatt av å ta vare på samisk språk, og vi vil vektlegge at samiske språkbrukere ikke skal komme dårligere ut som følge av endringer i kommuneinndelingen. Jeg vil legge til at ambisjonen bør jo være at de skal komme bedre ut etter kommunereformen. I Sametingets språkmelding fra 2012 fremhevet Sametinget behovet for å nedsette et utvalg om samiske språk. Regjeringen satte 19. september i år ned et utvalg som skal se på lovverk, tiltak og ordninger for de samiske språkene i Norge. Utvalget skal bl.a. vurdere dagens ordning med et forvaltningsområde for samisk språk, prosedyrer for innlemmelse, og om det bør innføres et mer fleksibelt regelverk. Aktuelle løsninger skal vurderes i lys av det pågående arbeidet med kommunereformen. Regjeringen vil avvente språkutvalgets tilråding før det tas konkret stilling til om, og eventuelt i hvilket omfang, regelverket om forvaltningsområdet for samisk språk bør endres. Utvalget skal fremme sitt forslag innen 15. februar 2016. Regjeringen er opptatt av å bevare konsultasjonsprosedyrene mellom Sametinget og statlige myndigheter – for skal man lykkes i samepolitikken, er det viktig at det legges til rette for gode arenaer for dialog. Gjennom dialog utvikler vi forståelse, kunnskap og respekt for hverandres synspunkter. På den måten får vi et bedre beslutningsgrunnlag når problemstillinger skal løses.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-18:
Jeg takker for spørsmålet. Dette er en sak som vi er svært opptatt av, og som jeg understreket i mitt innlegg, bør ambisjonen og målet være at de samiskspråklige ikke bare skal komme like godt ut, men at de skal komme bedre ut. Det er også grunnen til at vi har gitt Språkutvalget i oppgave å se særskilt på disse spørsmålene. Vi er bredt opptatt av de samiske språkene. Vi har også understreket at fylkesmenn som har språkforvaltningsområder, skal ha kontakt med Sametinget i arbeidet, og vi vil nå se både på hva som kommer fra Språkutvalget, og også på midlertidige løsninger, hvis det er nødvendig i overgangen i kommunereformen. La meg bare til slutt også legge til at vi er opptatt av å styrke samisk språk på mange områder. Senest i forrige uke fikk vi på plass samisk tastatur for mobiltelefoner. Det vil bety mye for samisk ungdom, som nå kan bruke samiske tegn også når de bruker mobiltelefon.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-18:
Det var veldig mange problemstillinger inn i én kort replikk. La meg bare slå fast det grunnleggende, nemlig at den samepolitikken som har et bredt flertall i Stortinget, også blir videreført under denne regjeringen. Jeg vil legge til at vi på en del områder har styrket samepolitikken. Vi fikk i gang igjen arbeidet med den nordiske samekonvensjonen, vi har fått på plass bygging av et nytt kontorbygg for Sametinget, og vi har satt ned et språkutvalg for å styrke de samiske språkene. Så er jeg opptatt av at vi skal både videreføre og forsterke konsultasjonsordningen. Det er også grunnen til at vi sammen med Sametinget nå vil legge til rette for et seminar for de statlige myndighetene, nettopp for at ulike statlige myndigheter skal få mer kunnskap om hvordan man kan få til gode konsultasjonsordninger. Min erfaring er at det har veldig god virkning. Når det gjelder det konkrete spørsmålet, vet Helga Pedersen at det ligger under en annen statsråd.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-18:
Jeg stiller meg veldig undrende til den sterke retorikken som representanten Helga Pedersen bruker. Jeg har konsultasjonsmøter med Sametinget, og jeg møter ikke den typen retorikk og kraftige angrep fra Sametinget, snarere tvert imot har denne regjeringen og denne statsråden en god dialog med Sametinget, og vi bringer også frem viktige samepolitiske spørsmål. Så vil det selvsagt være konkrete saker hvor regjeringen og Sametinget er uenig, og det er selvsagt også konkrete saker hvor regjeringen og opposisjonen kan være uenig, men hovedlinjen er at politikken knyttet til samer og minoriteter er en politikk som videreføres, og på flere områder blir den også styrket. Jeg mener det er veldig konkrete problemstillinger som vi bør ta opp, og som vi bør diskutere, bl.a. hatytringer og diskriminering. Det er viktige spørsmål som jeg er i dialog med Sametinget om. Det er spørsmål som jeg også gjerne kunne tenke meg å drøfte med Stortingets ulike partier.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-18:
Statsråden kjenner selvsagt til det spørsmålet, men, som jeg understreket, det ligger under en annen statsråd. Representanten Pedersen burde ha såpass lang erfaring fra dette huset at hun også vet at den typen spørsmål kommenteres av den ansvarlige statsråd. Jeg er veldig opptatt av at konsultasjonsordningen skal videreutvikles og styrkes. I veldig mange spørsmål har vi svært god konsultasjon. Jeg er glad for at det også tas på alvor i Stortinget, og at stortingspresidenten har understreket at komiteene skal følge det opp. Det vil være noen områder der det kan være ulik holdning til om det er et tema som det skal konsulteres om eller ikke. Jeg vil anta at det også i de åtte foregående årene, da Arbeiderpartiet satt i regjeringskontorene, var enkelte saker hvor man var uenig med Sametinget. Det er en del av det demokratiske systemet – vi samarbeider der vi kan samarbeide, og så vil det være noen områder hvor man er uenig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-18:
La meg først understreke at jeg er veldig glad for det sterke engasjementet som er for de samiske språkene i Stortinget. Det betyr at vi har en felles plattform. Nå har vi satt ned det samiske språkutvalget. Det skal jobbe bredt. Ett av oppdragene knytter seg til kommunereformen og hvordan to kommuner håndterer situasjonen når den ene er innenfor det samiske språkforvaltningsområdet og den andre ikke. Men det er bare én del av utvalgets arbeid. Jeg er opptatt av at vi skal jobbe bredt for å styrke de samiske språkene. Så vi vil nå i første omgang avvente den innstillingen de kommer med. Vi jobber også med å se på ulike overgangsordninger – om det blir nødvendig. I tillegg har vi bevilget penger til Sametinget, slik at Sametinget også kan delta aktivt i arbeidet med kommunereform. Jeg registrerte at de hadde en konstruktiv dialog om det i Sametinget for noen få uker siden.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-18:
La meg først si at representanten Karin Andersen kunne jo også glede seg over den brede politiske enigheten som er i Stortinget og mellom storting og regjering i de samepolitiske spørsmålene. Jeg mener at det er en styrke. Det gir trygghet og styrke i det arbeidet som vi skal gjøre. Jeg har dialog med Sametinget om hvordan vi skal håndtere disse spørsmålene fremover, om det er slik at bevilgningene skal bevilges over det enkelte departements budsjett, eller om man skal samle det. Det er en problemstilling som både Sametinget og jeg er enige om har både fordeler og ulemper. Det kan være en fordel at disse bevilgningene samles på ett budsjett, men det er også en styrke i at samepolitiske spørsmål er forankret i Kunnskapsdepartementet, i Helsedepartementet, i Justisdepartementet og i de andre departementene. Så her er det fordeler og ulemper, og vi er nå inne i en fase hvor vi drøfter det med Sametinget.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-12-18:
Fremskrittspartiet i regjering har fredet Sametinget, og det er veldig bra. Men samtidig er det hevet over enhver tvil at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har gitt landet en ny retning også når det gjelder samepolitikken. Vi har i år sett at fiskeriministeren har nektet å konsultere med Sametinget om ny kongekrabbepolitikk, vi ser kutt til Sametinget og samiske formål, selv om Kristelig Folkeparti og Venstre har rettet opp noen av de verste kuttene, og vi ser også en kommuneøkonomi som setter samiskspråklige barnehager og skoler under press. Men det aller småligste tror jeg er at man legger ned Rettshjelpskontoret Indre Finnmark, som er et samiskspråklig rettshjelpstilbud – det eneste som fins i landet, tror jeg. Det står i skarp kontrast til statsrådens formuleringer om at kvaliteten på et samfunn kjennetegnes av hvordan man behandler sine minoriteter. Har dette kuttet noen som helst faglig begrunnelse, eller er det bare en saldering for å gi plass til skattekutt for dem som har mest fra før?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-12-18:
Når regjeringen kutter i samiskspråklige tilbud og kutter i samiske formål, når fiskeriministeren nekter å konsultere med Sametinget om et veldig sentralt fiskeripolitisk spørsmål, når regjeringen nettopp har satt ned et klimaråd uten at Sametinget er representert eller invitert til å være med, er det ikke en videreføring av den politikken som det har vært bred politisk enighet om. På disse områdene er vi dypt uenige. Så registrerer jeg at kommunalministeren viser til at når rettshjelpstilbudet i Indre Finnmark blir nedlagt, tilhører det en annen statsråds område. Ja, det er riktig, men jeg trodde sameministeren hadde et ansvar for å koordinere regjeringens samepolitikk. Tar ikke dagens kommunalminister og sameminister det ansvaret?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-12-18:
Når det gjelder Sametingets holdning til at fiskeriministeren nekter å konsultere om kongekrabbepolitikken, så er det noe som Sametingsrådet har reagert meget sterkt på. Jeg har også lagt merke til at det har vært en ganske sentral diskusjon når Sametinget har møttes i plenum, så den kritikken kan ikke være ukjent for regjeringen. I så fall er det overraskende at kommunalministeren ikke har fått det med seg. Jeg registrerer at kommunalministeren ikke vil svare på spørsmål om Rettshjelpskontoret Indre Finnmark. Det er altså et samiskspråklig rettshjelpstilbud. Det er noen av dem som har hatt størst problemer i det norske samfunnet med å nå fram og få sin rett fremmet i rettssystemet. Jeg har en mistanke om at kommunalministeren kanskje ikke er kjent i det hele tatt med at dette tilbudet nå legges ned. Vil kommunalministeren forfølge dette videre i regjeringen og ta sin del av ansvaret for at også samiskspråklige kan få fremmet sin rett gjennom rettssystemet, og få den hjelpen man trenger for å få gjort det?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-12-18:
Først vil jeg takke finansministeren for den veldig fine attesten hun gir den rød-grønne regjeringen, når hun slår fast at kommuneøkonomien er kraftig styrket siden 2004 og fram til i dag. Det er jeg selvfølgelig helt enig i. Men jeg er bekymret når finansministeren ikke kan svare på hva skattesvikten i kommunene nå ser ut til å bli. Det er veldig stor forskjell på 2 mrd. kr og 2,8 mrd. kr. Årsaken til at jeg tok ordet, er at finansministeren kom med en påstand om at denne regjeringen følger samme praksis som tidligere regjering når det gjelder å kompensere skattesvikt i kommunene. Det er ikke riktig. Jeg vil bare slå fast at Arbeiderpartiet har en pragmatisk holdning til det spørsmålet. Vi mener at det er situasjonen, forventningene til kommunene og deres økonomi, som avgjør om vi skal kompensere skatt eller ikke. Men Siv Jensen er jo den som har framholdt at vi skal ha som prinsipp at skatt skal kompenseres overfor kommunesektoren. Det var hun veldig tydelig på i 2004, da hun som nestformann og finanspolitisk talsperson for Fremskrittspartiet forhandlet med Bondevik II-regjeringen. Hovedkravet fra Fremskrittspartiet overfor Bondevik II-partiene var at skattesvikten i kommunene skulle kompenseres. Det støttet Arbeiderpartiet den gangen. Neste og siste gang det har vært skattesvikt i kommunene, var i 2009 i forbindelse med finanskrisen. Da gikk den rød-grønne regjeringen inn for å kompensere skattesvikten. Fremskrittspartiet støttet det i opposisjon. Men nå som Fremskrittspartiet sitter i regjering og har finansministeren, er tonen altså en helt annen. Da er det plutselig et prinsipp at man ikke skal kompensere skattesvikt. Jeg er også litt undrende til finansministerens beskrivelse av virkeligheten i kommunene, at det ikke kommer velferdskutt. Vel, KS har nettopp lagt fram en budsjettundersøkelse som viser at det kommer kutt i mange kommuner, og de har lagt fram ganske detaljerte eksempler på det også. Overordnet viser undersøkelsen at det ligger an til realnedgang i satsingen på skole, at et flertall av fylkeskommunene, nesten alle, mener at man ikke vil ta igjen etterslepet i fylkesveivedlikeholdet med de rammene man har fått, og undersøkelsen viser også at fire av ti kommuner planlegger å øke eiendomsskatten, herunder Høyre–Fremskrittsparti-styrte kommuner som Bergen. Jeg tviler på at kommunene synes det gir veldig mye mer forutsigbarhet at de ikke får kompensert skattesvikten. Da KS’ landsstyre behandlet dette, var KS splittet. Da var det Høyre og Fremskrittspartiet som sikret at regjeringens holdning fikk gjennomslag, men det var i aller høyeste grad omdiskutert. Mange kommuner løser dette nå ved å øke eiendomsskatten. Det må jo være et paradoks for Fremskrittspartiet, at de rikeste blir kvitt formuesskatten, men at folk flest må betale plastposeavgift og eiendomsskatt.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-12-18:
Jeg har lyttet veldig nøye. Arbeiderpartiet stemte for dette forslaget da det ble behandlet forrige uke. Da var det representanter i salen som stemte feil, og derfor kom ikke Stortingets reelle vilje til uttrykk. Vi mener derfor primært at Stortinget må få anledning til å votere på nytt over forslaget i dag, og hvis redegjørelsen til presidenten betyr at det overhodet ikke er mulig, mener vi subsidiært at det skal oversendes komité.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-18:
Jeg har lyst til å starte med ros fordi Sametinget har gjennomført en utrolig treffsikker og god kampanje som heter «Snakk samisk te mæ», der 24 unge språkambassadører har jobbet frivillig med å synliggjøre samisk språk, bl.a. i sosiale medier. Det er veldig gledelig, og det er veldig gledelig å se at mye går framover, f.eks. at samiskspråklige foreldre i større grad snakker samisk til sine unger. Da er det avgjørende at skolen følger opp med samiske digitale læremidler for å fortsette språkstimuleringen man holder på med hjemme. Der ser vi at det er et stort etterslep, og et sånt løft kan ikke Sametinget ta alene. Sápmi er rik på ressurser. Det betyr også at man kan oppleve konflikt rundt hvordan de skal utnyttes, og hvordan areal skal brukes. Mineralsaker er et tilbakevendende problem på grunn av uenigheten om dagens minerallov. Norge har fått en tydelig anbefaling fra Tyskland ved gjennomgang av Norges periodiske rapport til Menneskerettsrådet 7. juli om å styrke dialogen med urfolk som berøres av den økte mineralaktiviteten i nord, med mål om å finne en løsning som kan aksepteres av begge parter. Den 20. august svarte Norge på anbefalingen ved å akseptere den, og det betyr at Norge internasjonalt har lovt å intensivere dialogen for å oppnå enighet om mineralaktivitet i nord. Jeg mener det er et betimelig spørsmål å stille hvordan dette vil bli fulgt opp videre fra Norges side. Ellers har vi noen uavklarte saker som gjelder kultur og historie. SV gleder seg over alle penger som er flyttet i riktig retning og til samiske forhold i den budsjettrunden som har vært, men vi ser at det er flere uavklarte saker. Blant annet gjelder det Østsamisk museum, tusenårsstedet som fremdeles ikke er åpnet. Når kan man forvente at lokalbefolkningen i Neiden og østsamene får ta i bruk sitt historiske bygg? Jeg lurer også på hvilke tanker som ligger rundt Ceavccageaðgi, eller Mortensnes, som verdens kulturarvområde. Vil regjeringen støtte denne prosessen på internasjonalt nivå? Det er viktige saker, for det å være nå handler også om å være sin historie, og om en er trygg på sin fortid, vil det også være lettere å trygge sin framtid.
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2014-12-18:
Jeg har levd svært godt med Sametinget gjennom disse 25 årene, og jeg er også veldig stolt av å si at Finnmark Arbeiderparti var en sterk pådriver for å få etablert Sametinget i årene etter utbyggingen av Alta-vassdraget. Men dessverre er det slik at behovet for Sametinget diskuteres fremdeles. Når representanter for regjeringspartiet Fremskrittspartiet lar seg velge inn på Sametinget med det formål å legge ned Sametinget, sier det vel sitt. Hvis dagens regjering virkelig mener at det er behov for Sametinget, forventes det at representanter for Fremskrittspartiet i regjering snart tar et oppgjør med sine representanter med den typen holdninger. Jeg registrerer også at representanten Lødemel nok en gang valgte å se tilbake på de siste åtte årene og den sviktende samepolitikken som har vært ført. Jeg vil bare si at jeg er stolt over den politikken vi har ført, også med det fokus at vi kan bli bedre på alle områder, også når det gjelder samepolitikken. Regjeringen påstår at den vil ta et særlig ansvar for det samiske språket, og jeg hører også hva statsråden sier her, men jeg synes det er skremmende at de nok en gang valgte å kutte ut pressestøtten til samiske aviser da de la fram sitt budsjettforslag. Heldigvis ble de tvunget på plass av Kristelig Folkeparti og Venstre. Jeg synes stortingsmeldingen på en god måte dokumenterer det mangfold av saksområder Sametinget arbeider med. På flere områder kan vi bare bli bedre, noe også debatten og replikkene her har synliggjort. Reindrift er et område der Sametinget ønsker å ha et større ansvar. Jeg tror det er veldig klokt, for de har vært og er opptatt av naturforvaltningen på land og sjø. En annen sak som jeg har lyst til å ta opp fra talerstolen her i dag, siden vi har statsråden til stede, er at det er en del uavklarte forhold når det gjelder forhandlinger med Finland om Tanavassdraget. Lokalbefolkningen, i hvert fall på norsk side, mener at de tradisjonelle fiskeplassene er stengt og truet av antallet turister og mangel på reguleringer i turistfisket, da spesielt på finsk side. Jeg vil oppfordre regjeringen å ta på alvor de innspill som er kommet fra representanter fra Tanavassdraget, for å få løst de utfordringene så snart som overhodet mulig. Jeg håper at statsråden tar det med seg inn i det videre arbeidet, for det trengs å gjøres raskt.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2014-12-18:
Jeg takker statsråden for et grundig svar. Jeg vil kommentere noe av det. Til det første: Man bekrefter at det er overskridelser også i år når det gjelder NO2, men ikke overskridelser når det gjelder svevestøv og såkalt PM i Oslo. Det stemmer ikke. Jeg har tatt ut og sett på forurensningen måned for måned fra de forskjellige målestasjonene, og når det gjelder det mest helsefarlige svevestøvet, såkalt PM2,5, så er det nå på alle målestasjonene i Bymiljøetatens oversikt – som ligger på deres hjemmesider – for september en overskridelse av den gjennomsnittlige årsverdien, som kan være 8 mikrogram. Jeg skal ikke ta det tekniske ved måleenhetene her nå så nøye, men det er altså overskridelse av gjennomsnittsverdien for september på alle målestasjonene, og det er også overskridelse på andre måneder gjennom året, på alle målestasjonene. Så det ligger absolutt an til overskridelse av grenseverdier også når det gjelder PM2,5, det fineste svevestøvet, men også når det gjelder det andre svevestøvet, som kalles PM10, ligger det an til store overskridelser i hvert fall på Manglerud. Grenseverdien er 20, og her har det svingt mellom 36 og 23 – i september. På Hjortnes – der grenseverdiene jo fortsatt er 20 – har det svingt mellom 28 og ned på 17, men opp til 23, og tilsvarende på Smestad. Her er situasjonen for øvrig at det er forurensninger i øst og vest: Problemet strekker seg fra Smestad, gjennom Kirkeveien og Frogner og til Oslo øst. Det at statsråden legger vekt på og snakker om at kommunene må ha gode nok redskaper, synes jeg er positivt og viktig, og det vi da trenger, er å få avklaringer om de nye redskapene. Det er bra at man vil lage ett regelverk for trafikantbetaling, men da trenger vi en avklaring av at man vil gi mulighet for å koble bompengeringbetaling med motorvognregisteret for å kunne innføre miljøbaserte avgifter. Det er bra at man vil vurdere lavutslippssoner og vurdere å gi Oslo kommune de mulighetene man har bedt om når det gjelder å regulere trafikk av dieseldrevne kjøretøyer, og når det gjelder å regulere drosjenæringen, men man må snart bestemme seg for å gi de hjemlene, for det jobbes nå med tiltaksutredninger som er i avslutningsfasen. Og det jeg hører fra arbeidet med bl.a. tiltaksutredningen for Oslo, er at man ikke greier å levere en troverdig utredning av hvordan man skal komme i mål, fordi man ikke har gode nok redskaper. Så det haster nå at statsråden og regjeringen avklarer sine standpunkter til lokale virkemidler.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2014-12-18:
Jeg takker for mange gode innlegg og vil kommentere noen punkter. Statsråden understreker at det er viktig at kommunene tar virkemidlene i bruk. Det er jeg enig i. Som sagt trenger de flere virkemidler, men i Oslo er det snakk om bl.a. å innføre køprising i bompengeringen. Det håper vi statsrådens eget parti i Oslo bystyre vil være med på å gå inn for, når dette foreslås der. Det som også blir viktig, er at statsråden varsler – jeg håper hun kan komme tilbake til dette i sluttinnlegget – når regjeringen vil bestemme seg når det gjelder forslagene til nye hjemler til kommunene, noe som er tatt opp i denne debatten både av meg og av flere andre, og der det også allerede er fattet vedtak på Stortinget når det gjelder taxier. Det jeg også vil etterlyse – det er ikke sagt noe fra statsrådens side, og fra få andre – er selve bilavgiftssystemet og gjennomgangen for å gjøre det grønnere, noe som regjeringen har varslet i statsbudsjettet, og som man skulle komme tilbake til på forsommeren. Når man skal gjøre bilavgiftssystemet grønnere, er det avgjørende å legge inn tyngre NO2- og svevestøvkomponenter i utformingen av bilavgiftssystemet, slik at det både kan stimulere til en bilpark med mindre klimautslipp og mindre lokale utslipp. Når det gjelder det Jegstad nevnte om biodiesel, vil jeg gjerne føye til, om lokale utslipp av NO2: Biodiesel slipper ut minst like mye som vanlig diesel. Når det gjelder lokale utslipp av NO2, er biodiesel også et problem, som man må ha med seg når man skal utforme avgiftssystemet for det. Representanten Astrup beskriver tiltak som er gjort i Oslo. Jeg er enig i at bl.a. retningslinjene om boligbygging nær kollektivknutepunkter blir viktig, som også begge de to siste regjeringene har jobbet med, og som Stortinget helt sikkert er enig i, og at dette vil minimere transportbehovet. Men ifølge egne utredninger som nå er gjort, vil ikke det løpet man har lagt til nå, være nok til å få ned utslippene, under grenseverdiene. Elvestuen kommer inn på i innlegget sitt at det bare er få dager dette gjelder. Jeg vil understreke at hvis man ser på overskridelsene av disse grenseverdiene måned for måned, er det gjennomsnittet for året, altså mange dager. Det vil ikke monne nok bare å innføre noen akutte tiltak på noen få dager. Man må ta mer innover seg hvor omfattende dette er. Når det gjelder svevestøv, sier Elvestuen at man har virkemidler. Jeg vil bare understreke at ifølge Folkehelseinstituttets rapport fra i fjor, er det nå dieseldrevne biler som er hovedårsaken til svevestøv. Den samme tyngre politikken må til, det holder ikke bare med piggdekkavgift osv.
Tine Sundtoft (Høyre), 2014-12-18:
Jeg er helt enig i at det haster, men la meg bare understreke at overskridelsene som ESA viser til, har pågått over lang tid. Det er en problemstilling regjeringen har arvet. Vi er opptatt av å finne en løsning på dette. Det er derfor jeg sier at regjeringen har startet et arbeid for å vurdere hvordan man kan nå EUs grenseverdier. Men flere av virkemidlene som kan innføres for å bedre den lokale luftkvaliteten, er inngripende, og det er derfor viktig at vi utreder de enkelte virkemidlene grundig før en eventuelt går videre med dem. Det er også derfor jeg har understreket at det er viktig at kommunene tar i bruk eksisterende virkemidler, som f.eks. køprising, tidsdifferensierte takster og eksisterende bompenger på dager med fare for overskridelse av grenseverdiene, eller datokjøring. Det er ikke sånn at kommunene ikke har noen virkemidler de kan ta i bruk nå. Men vi har merket oss at de ber om flere virkemidler, derfor har regjeringen startet arbeidet for å vurdere hvordan man kan nå EUs grenseverdier. Dette er en sak som har pågått i mange år, og heller ikke den forrige regjeringen fant noen løsning på dette, men vi er opptatt av at luftkvaliteten må bli bedre.
Tine Sundtoft (Høyre), 2014-12-18:
Jeg vil også takke for en god debatt og for mange konstruktive innspill til arbeidet med å forbedre den lokale luftkvaliteten i norske byer. Men jeg synes det er viktig å understreke at dette er en utfordrende problemstilling, og vi har i mange år hatt problemer med overskridelser av grenseverdiene for lokal luftkvalitet i norske byer. Allerede i 2011 pekte ESA på at Norge de siste fem årene hadde rapportert flere overskridelser av grenseverdiene for lokal luftkvalitet. Vi er heller ikke alene om denne problemstillingen. Europakommisjonen innledet i januar 2013 sak mot 17 EU-land. Men samtidig vet vi stadig mer om helseeffektene knyttet til lokal luftforurensning. Lokal luftforurensning utløser og forverrer sykdommer både i luftveiene og i hjerte- og karsystemet. Derfor prioriterer regjeringen nå å finne gode løsninger og styrke arbeidet med luftkvalitet i byene. Derfor følger Miljødirektoratet opp arbeidet med tiltaksutredningen tettere og har også utarbeidet en veiledning til kommunene. Men som jeg også nevnte innledningsvis: Kommunene må i arbeidet med tiltaksutredninger forholde seg til de virkemidler det er adgang til å innføre innenfor dagens regelverk. Jeg synes det er viktig å presisere at flere kommuner allerede har iverksatt en rekke tiltak. I Kristiansand og Trondheim har en innført rushtidsavgift, og Bergen og Oslo har innført piggdekkgebyr. Så ser en at flere kommuner har etterlyst ytterligere og mer målrettede virkemidler. Det er nettopp derfor regjeringen har startet et arbeid for å vurdere hvordan man kan nå direktivets grenseverdier. Jeg er helt enig i at dette er en utfordring som kommunene og staten må løse sammen. Nå skal vi også gjennomgå bilavgiftene. Det kommer i revidert nasjonalbudsjett. Så ble det også stilt et spørsmål om ny E18 Vestkorridoren. Jeg er opptatt av at den infrastrukturen som bygges, møter framtidens utfordringer med omstilling til lavutslippsamfunnet, redusert støy og utslipp av lokal luftforurensning. Stortinget har stilt som krav at persontransporten i storbyområdene skal tas med kollektiv, sykkel og gange. Det betyr også at hvis dette prosjektet gir vekst i biltrafikken, må det iverksettes virkemidler for å bremse biltrafikken. Men la meg til slutt presisere at ny E18 Vestkorridoren også inneholder et høystandard kollektivfelt og en gjennomgående sykkelvei.
Tine Sundtoft (Høyre), 2014-12-18:
Representanten Andersen Eide spurte om hva vi spilte inn til EU for et år siden. Det vi sa, var at utslippsmål er det aller viktigste, og vi mente at fornybar energi og energieffektivisering er viktige virkemidler for å nå utslippsmålet. Derfor er jeg også glad for at EU nå selv ser sitt kvotesystem som noe av det viktigste, og vi er også i en god dialog med EU om hvordan en jobber med markedsstabiliserende tiltak for å få et mest mulig effektivt kvotesystem. Vi har også et veldig godt samarbeid med EU når vi arbeider med de internasjonale klimaforhandlingene. Det som er viktig, er at vi nå inviterer Stortinget gjennom en stortingsmelding. Jeg tror det er viktig nå at vi sammen arbeider for å bringe både Norge og verden videre mot et lavutslippssamfunn. Det betyr at vi må satse på teknologiutvikling, grønn næringsutvikling og riktig infrastruktur. Det er også viktig hvordan det offentlige nå legger til rette gjennom god planlegging og bygging av den riktige infrastrukturen, gjennom å skape markeder for lavutslippsløsninger, gjennom egne innkjøp og gjennom incentivstrukturen, og hvordan vi planlegger byene og tettstedene våre for også å redusere transportbehovene. Dette handler nå om en omstilling av Norge framover. Derfor er det viktig at vi får en god og bred debatt i Stortinget om hvilken vei vi skal velge inn i lavutslippssamfunnet, også for å bidra i lys av den globale klimautfordringen. Det som kom tydeligere fram i Lima, var koblingen mellom det internasjonale og det nasjonale, men også på hvilke områder vi i Norge kan bidra med teknologiutvikling, som også kan gi resultater internasjonalt. Det er det brede bildet vi ønsker å invitere Stortinget til å være med på.
Tine Sundtoft (Høyre), 2014-12-18:
Jeg vil også takke for debatten. Norge fører en ambisiøs klimapolitikk, og det er heldigvis bred politisk enighet om sterk virkemiddelbruk nasjonalt. FNs klimapanel har tydelig vist at alle må trappe opp innsatsen dersom vi skal begrense den globale oppvarmingen til under to grader. Det er det dette handler om. Uten kraftige tiltak vil klimaendringene bli stadig kraftigere, og vi når grensen for det vi kan tilpasse oss. Gjennom en forsterket satsing på klimateknologi bidrar regjeringen til å utvikle lavutslippsteknologi og til at teknologien tas i bruk. Vi gjør nå en jobb ved å satse på lavutslippskjøretøy. Vi er også med på den globale innsatsen for å utvikle teknologi for karbonfangst og -lagring, og vi støtter Europa i overgangen til fornybar energi med vår regulerbare kraftproduksjon. Vi er med på å finansiere klimatiltak gjennom Det grønne klimafondet og med våre kvotekjøp, og vi er med på å redusere avskoging gjennom skogsatsingen. Men dette betyr ikke at vi skal lene oss tilbake og si at vi har gjort nok. Kunnskapsgrunnlaget vi har fått fra Miljødirektoratet, peker på mange muligheter for styrket innsats i Norge for å framskynde den omstillingen til lavutslippssamfunn som vi trenger, og som regjeringen har sagt vi er i gang med. Rapporten fra New Climate Economy peker på hvor viktig det er å legge til rette for lavutslippssamfunnet gjennom effektivisering, innovasjon og riktig infrastruktur, og det er nettopp det vi nå må jobbe videre med framover. Stortinget vil bli invitert til å diskutere innholdet og innretningen på våre indikative betingede utslippsmål, som skal sendes inn neste kvartal. Da vil jeg også, siden det nå er siste debatt i Stortinget for mitt vedkommende dette året, takke for mange gode klimadebatter i 2014. Jeg ser fram til de debattene vi skal ha i 2015, for 2015 blir et viktig år for klimaet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-18:
Senterpartiet støtter Arbeiderpartiets forslag om at forslaget oversendes komiteen for videre behandling.
Ola Elvestuen (Venstre), 2014-12-18:
Med forhistorien med en avstemning hvor noen angivelig stemte feil, vil vi, selv om det er et «løst forslag», stemme for at det oversendes komiteen.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2014-12-18:
Jeg takker for statsrådens svar. Det er svært så positivt at Norges fremtidige klimamål nå blir løftet fram som en stortingsmelding, slik at vi får en bred gjennomgang her på Stortinget. Dette er bra. Men for å ta et lite tilbakeblikk er det flere som har stilt spørsmål ved Norges rolle i forbindelse med arbeidet med å få på plass klimamål i EU. Når det blir sagt at Norge skal ha drevet aktivt lobbyarbeid i Brussel for å argumentere mot at EU skulle sette seg mål for energieffektivisering og fornybar energi, er det fordi et slikt avtalepunkt ville kunne gå ut over salget av norsk gass. Jeg vil si at dette setter Norge i et litt underlig lys. Er det virkelig slik at vi er både mer ambisiøse og mer handlekraftige, så lenge tiltakene ikke rammer eller merkes av oss selv? Skal verden ha noen som helst mulighet til å redde kloden vi bor på, er vi helt avhengige av at hvert enkelt land begynner å ta dette enorme problemet seriøst. Vi må først og fremst starte med oss selv. Hva er det vi kan bidra med? Hva er våre utslippsutfordringer? Hvordan kan vi få ned utslippene? Jeg håper en slik stortingsmelding som statsråden nevner, vil gi oss svar på dette. Det er viktig med ambisiøse og konkrete klimamål. Der har EU gått foran med et godt eksempel. Men uansett hva slags klimamål vi har satt oss, så har det ingen som helst effekt om det ikke følges opp av handling. Vi kommer ikke ett skritt nærmere om ikke målene vi setter oss, innebærer forpliktende handling. Oppskriften på hva slags tiltak vi må sette inn, er klar. Det er særlig innenfor tre store områder vi har utfordringer, som også statsråden var inne på – den store oljesektoren, industrisektoren og transportsektoren. Vi kan ikke lenger plukke ut enkelttiltak – vi må gjennomføre alle. Det innebærer et taktskifte i norsk klimapolitikk. Klimaforliket har som mål å redusere Norges klimagassutslipp med 30 pst. sammenlignet med 1990. Dette har vi ingen mulighet til å oppnå om vi ikke innfører drastiske tiltak på en rekke områder. Vi kan ikke lenger bruke opp tida på å diskutere om vi skal elektrifisere nye felt med kraft fra land, om vi skal øke satsinga kraftig på kollektivtransport eller om vi skal øke overgangen til mer drivstoffgjerrige biler og til el- og hybridbiler. Vi vet at vi må gjennomføre alle disse tiltakene, og flere til, for å nå målet.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2014-12-18:
Denne debatten viser at dette er en sak som det egentlig er ganske stor enighet om her på Stortinget, både når det gjelder å få fram tydelige og realistiske klimamål, og å få fram tiltak for å nå dette målet. Man kappes nærmest om å være best. Det er flott, men det viktigste er at vi i fellesskap blir enige om disse tingene. Jeg er enig i det som blir sagt om at 2015 blir et viktig klimaår, og i ønsket om å ha en samlende og god prosess i arbeidet med den lovede stortingsmeldingen. Det blir viktig. Jeg vil takke alle som har deltatt i debatten om et svært viktig tema, og det kan jo hende at statsråden i dag har fått noen innspill til kommende stortingsmelding. Siden det er siste møtedag i 2014, tillater jeg meg å ønske statsråden og hennes stab og gode kollegaer her i Stortinget en riktig god jul.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-18:
Det har vært interessant å få anledning til å observere konsekvensene av politisk hattebytte på kloss hold dette året. Det har vært lærerikt for et nytt parti. Det har vært lovende i den forstand at debatten på Stortinget om framtida for Norge, om hvordan vi skal investere pengene våre, har frisknet ganske kraftig til. Det er sunt. Og denne debatten om nysalderingen skjer på en dag det er satt mer fart i tenkningen rundt nødvendigheten av å omstille Norge enn kanskje noen hadde forestilt seg for ikke så veldig lenge siden. Denne debatten, som vi har i dag, burde selvfølgelig vært basert på at det allerede fra regjeringens side var foreslått tiltak og endringer i en størrelsesorden som faktisk bidrar til en omstilling av norsk økonomi, og som faktisk bidrar til det grønne skiftet regjeringen hyppig snakker om – i hvert fall ved festlige anledninger. Vi burde se det som Miljøpartiet De Grønne har foreslått, nemlig en reell omlegging fra de innsatsfaktorene som i dag fortsatt hovedsakelig brukes til å gjøre Norge til en oljenasjon så lenge som overhodet mulig, til å bruke de samme innsatsfaktorene til å bygge opp den grønne, bærekraftige kretsløpsindustrien og næringslivet som vi er nødt til å bygge opp. Det burde være en debatt som er basert på at det allerede fra regjeringens side var foreslått at samfunnsutviklingen ikke skal baseres på økt forbruk som det fortsatte hovedvirkemiddelet og -velferdsmålet, men på å utvikle et samfunn hvor livskvalitet er det vi forsøker å oppnå. Det burde være en debatt som er basert på at vi nå benytter det som fortsatt også i dag er en fabelaktig mulighet for Norge til å bli et av de første landene som kommer inn i den bærekraftige, livkvalitetsbaserte kretsløpsøkonomien som vi må inn i. Vi er helt åpenbart ikke der nå, men når jeg hører retorikken i denne salen og andre steder, ser jeg lysere på muligheten for at vi kan komme litt fortere dit, men det betyr at vi i framtidige salderingsdebatter blir nødt til å ta kraftigere oppgjør med tendensen til å tro at man kan få til en endring mens man investerer i det motsatte. Til slutt vil jeg avlegge et forslag som Miljøpartiet De Grønne fremmet i forrige uke, en visitt. Det er et forslag som lyder: «Stortinget ber regjeringen legge frem en sak om videre utvikling av Svalbard-samfunnet, med vekt på bærekraft, miljøforskning, en fornybar energibase og nye næringsveier.» Det forslaget falt på grunn av feilstemming, og jeg tar det opp igjen nå.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-18:
Trenger jeg å si det?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-18:
Eg registrerer i debatten at representanten Terje Aasland beskriv Framstegspartiet som ein krevjande part i regjeringa. Eg kan forsikre Arbeidarpartiet og Terje Aasland om at vi slett ikkje er nokon krevjande part i denne samanhengen. Framstegspartiet er opptatt av klima og klimamål. Vi er opptatt av kostnadseffektive klimamål og klimapolitikk, og vi er opptatt av at ein ikkje driv med symbolpolitikk som rett og slett er til skade for målet, og vi er opptatt av gulrot framfor pisk i klimapolitikken. Vi er også opptatt av at vi ikkje skal setje oss så høge mål at vi får såkalla karbonlekkasje, for vi er slett ikkje tente med at vi jagar arbeidsplassar og industri ut av landet, og til dei landa som er minst opptatt av utsleppsproblematikken. Forhandlingane i Lima, og for så vidt tidlegare forhandlingar også, har vist at desse landa finst, og ønskjer å stikke kjeppar i hjula for ei global avtale. Der ligg problemet og utfordringa. Det som trengst, er ei global avtale, der også dei store utsleppsnasjonane bidreg. Framstegspartiet stiller seg bak ei regjeringserklæring der vi seier at vi skal forsterke klimaforliket, eit forlik der Arbeidarpartiet gjorde alt dei kunne for å halde Framstegspartiet utanfor, og dei lykkast. Men vi skal vise at vi som avtalepartnar er til å stole på i denne regjeringa. Så er interpellanten opptatt av kva betydning EUs klimamål vil ha for Noregs klimamål, og det er klart at det er viktig, spesielt fordi vi næringsmessig, kulturelt og samarbeidsmessig er nært EU. Difor er vegen kort over grensa inn i EU, også om vi fristiller oss frå denne samarbeidspartnaren som er viktig for vårt næringsliv. Så registrerer eg også at ambisjonane i Arbeidarpartiet og blant dei raud-grøne partnarane aukar betydeleg no etter at ein er komen i opposisjon, og det er kanskje bra, for i posisjon var dei ikkje all verda.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-12-18:
Jeg tok en titt innom KS’ hjemmesider før jeg gikk inn i debatten, og jeg registrerte at de konstaterte at etter budsjettforliket er kommunesektoren tilflytt ytterligere 1,5 mrd. kr, og at KS hadde fått mye gjennomslag for det de mente var det viktigste sett fra kommunesektoren, for neste år. Når det er sagt, og det er en betydelig svikt framover i skatteinntekter, blir det også et tema for denne sal når vi nå får et større bilde. Det tror jeg det er grunn til å se på. Mitt spørsmål når vi nå går mot jul, er: Hvilken julegave vil finansministeren ønske seg for norsk økonomi i 2015?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-12-18:
Jeg skal ikke ta fra SV engasjementet for utsatte grupper, men jeg tillater meg kanskje å nevne for SVs representanter at i den grad man skal karakterisere andre, bør man i hvert fall ta med et litt mer helhetlig bilde av situasjonen. Så jeg regner med at det må være en forglemmelse fra SV når man ikke tar med en del av det positive som skjer – i budsjettet – for utsatte grupper. Det var derfor jeg tok ordet, for å minne om det, siden det åpenbart trengs å bli minnet om. Etter at den rød-grønne regjeringen hadde satt familievernet på sotteseng – som var tilfellet – har det nå vært en reell økning over to år, uten sammenligning for øvrig: Vi har styrket rus og psykiatri, både ved hvordan vi gir våre oppdragsbrev fra regjeringens side til helseforetakene, og reelt sett ved å styrke en lang rekke frivillige tilbud som går direkte til de mest sårbare gruppene. Vi har et antall på kvoteflyktninger – og hvis man i anstendighetens navn går tilbake og ser hva tallet var under forrige regjering, tror jeg tallenes tale er klar. Vi har en satsing på personlig brukerstyrt assistanse, som forrige regjering ikke maktet overhodet, og vi har økt antallet tilrettelagte arbeidsplasser, og vi har styrket den tidlige innsatsen i skolen. Jeg bare minner om dette, siden det åpenbart hadde gått i glemmeboka for noen.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-12-18:
Jeg skjønner at presidenten har sin bakgrunn fra jusen! Vi synes at vi skal sende det tilbake til komité, så hvis det var det som lå i presidentens forslag, støtter vi med andre ord det.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-12-18:
Da støtter vi at det skal sendes tilbake til komiteen.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2014-12-18:
Jeg merker meg at finansministeren sier at skattesvikten i kommunene nå ligger an til å bli 2 mrd. kr i inneværende år. Da må jeg spørre: Er det slik at det er bedre tall og bedre prognoser etter novembertallene, noe som finansministeren sikkert har mer detaljerte opplysninger om enn det jeg har, eller er det slik at finansministeren har trukket fra de mindre utgiftene som kommunene vil ha som følge av at det ble en lavere utvikling i demografien? Og så må jeg også spørre: Er det slik at uansett hva som skjer med skatteinntektene i Kommune-Norge neste år, er det de tallene som nå gjelder, som står der, og som kommunene bare har å forholde seg til, for det er forutsigbarhet?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2014-12-18:
Jeg fikk egentlig ikke svar på kjernen i spørsmålet mitt, og det er: Hva er den reelle skattesvikten – er det 2 mrd. kr, er det lysning, eller er det status quo, men at en da har trukket fra endringene i demografi? Det er litt viktig, for det dreier seg om ganske mye penger i differanse for Kommune-Norge. Så vil jeg spørre finansministeren: Bekymrer det finansministeren at det skjer så mange velferdskutt nå som rammer eldre, andre omsorgstrengende, barn og unge ute i Kommune-Norge? Hvordan definerer egentlig Fremskrittspartiet – og regjeringen, får jeg da si – forutsigbarhet? Er det slik som Hagesæter sier, at en svikt på kanskje opp mot 3 mrd. kr, som er det siste tallet vi har forholdt oss til, er den optimale forutsigbarheten og et lysende eksempel på nettopp det for Kommune-Norge? For eget vedkommende tror jeg at Kommune-Norge også kunne ønske seg et system der det var slik at de tallene som staten la til grunn for inntekter, også var de som faktisk gjaldt om det var svingninger. Det er det veldig mange kommuner som kunne ønsket seg.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-12-18:
Jeg tar ordet bare for å oppklare det jeg tror må være en misforståelse hos representanten Karin Andersen. Jeg sa ikke noe om at jeg var imot direkte satsinger på næringslivet. Tvert imot, Høyre har stemt for en rekke direkte satsinger på næringslivet langs mange linjer i denne salen opp gjennom årene. Det jeg sa, var at vi forlanger mye mindre kvalitetssikring av resultatene når det gjelder dette enn det de som er imot satsingen på den private kapitalen, krever. Det er ikke mer enn en dag eller to siden vi kunne lese i avisene om betydelige tap i et av våre investeringsselskaper. Vi vet at såkornfondene av og til går dårlig. Det er en kalkulert risiko. Vi er for å bruke disse direkte investeringene. Jeg nevnte faktisk ikke ordet «formuesskatt». Hvorfor er det så galt at vi stimulerer privat kapital til å investere i Norge? Tross alt er de fleste av de små og mellomstore bedriftene i dette landet finansiert ved privat kapital. Alle disse arbeidsplassene er skapt på den måten. Det må også i denne debatten gå an å se på det forholdet. Så har jeg lyst til å legge til, siden jeg likevel har belemret Stortinget med å ta ordet, at jeg er veldig glad for at våre samarbeidspartnere i budsjettforliket, Kristelig Folkeparti og Venstre, ved denne korsveien hvor vi ser bakover i salderingen, også ser fremover mot den situasjonen vi nå har i norsk økonomi, som ikke på noe vis er kritisk, men som utvilsomt er krevende, som er utfordrende, og som krever omstillinger. Jeg er glad for at de løfter blikket og ser fremover. Jeg mener ikke med det å kritisere dem som er opptatt av kommuneøkonomi, det er berettiget, men la meg si om kommuneøkonomien at det er et faktum at realveksten er høyere enn den har vært i ganske mange av de årene som ligger bak oss. Det er bare å se på tallene. Det er ikke retorikk – det er rett og slett helt klare tall. Og undersøkelsen fra KS, hvor stort sett rådmennene svarer, viser da også at sammenlignet med forrige års undersøkelse, har man den samme holdningen til det: Man sier at dette blir vanskelig, det vil bli utfordrende og krevende. Det tror jeg på. Jeg tror at det hvert eneste år, uansett regjering, er krevende å få økonomien til å gå i hop i norske kommuner. Men det er en jobb politikerne tar. Jeg tror de tar den med stor kompetanse og med mål om å få det til i kommunene rundt omkring.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-12-18:
Jeg tror Pikettys drømmeland må være Norge, der det kanskje er de aller minste forskjeller i hele Europa. Når det gjelder OECD, bryr vi oss mye om det. Den siste rapporten som de kom med, sier at det er gunstig med små forskjeller, altså er det gunstige forhold for næringsutvikling og for økonomi i Norge. Det er ganske sentralt. Så sier også OECD-rapporten, på samme måte som Piketty, at utdannelse er den aller beste veien til å skape kompetanse, selvfølgelig, og til å skape ny vekst. Nå var denne OECD-rapporten en generell rapport for hele OECD-området. I 2012 kom det en landrapport for Norge. Der skriver OECD, som Høyre også da brydde seg om, men som regjeringen ikke brydde seg om, at man advarer mot den særnorske formuesskatten, som er et hinder for utvikling av næringslivet i Norge.