Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-03-23:
Senterpartiet mener nasjonalt eierskap og kontroll over naturressurser, bedrifter, infrastruktur og eiendom er avgjørende viktig for norske sikkerhetsinteresser og for å sikre at makten over vårt eget land blir i Norge. Uten nasjonalt og langsiktig eierskap til viktige naturressurser hadde Norge sett annerledes ut i dag. Konsesjonslovene har hatt stor betydning for å sikre nasjonalt og lokalt eierskap, både offentlig og privat, til bl.a. vannkraft, jord, skog, fisk, mineraler, olje og gass. Utenlandske kapitalinteresser viste stor interesse for å kjøpe norske vassdrag på starten av 1900-tallet, samtidig som kapitalbehovet i Norge var stort. Men heldigvis var noen på vakt for norske interesser og så at det å selge norske fossefall ville være en tapt verdi for Norge på lang sikt. Det ble advart mot at Norge ville tape nasjonal selvråderett og mulighet til sterkere økonomisk utvikling i framtiden hvis man solgte vannkraften. Det var opphavet til de såkalte panikklovene, som ble hasteinnført for å stoppe storstilt utenlandsk oppkjøp av norske naturressurser, og la grunnlaget for de permanente konsesjonslovene, utformet med sikte på å sikre norske interesser og skape norske arbeidsplasser. I 2021 har norsk eierskap og nasjonal kontroll en betydning utover verdiskaping og kapital. I dag er det også et sentralt tema for nasjonal sikkerhet og nasjonale sikkerhetsinteresser. I 2014 var det en debatt i Stortinget om norsk eierskap og kontroll over bl.a. Flytoget, Kongsberg Gruppen og Telenor, og om det ville forbli norsk eller kunne havne på utenlandske hender. Statsministeren uttalte da følgende: «Jeg synes hele debatten om unorsk eller norsk er en ganske tåpelig debatt, for å være helt ærlig.» Nasjonal trusselvurdering for 2021 ble lagt fram 8. februar. PST advarer om at utenlandsk oppkjøp og kontroll over naturressurser, bedrifter, eiendommer og infrastruktur kan bli en sikkerhetsrisiko for Norge. Ifølge E-tjenesten kommer den største etterretningstrusselen fortsatt fra Russland og Kina. Ekspertisen og handlingsrommet til de russiske og kinesiske etterretnings- og sikkerhetstjenestene har vokst de siste årene. Det advares mot at «oppkjøp og investeringer i norsk næringsliv kan gi fremmede stater informasjon og innflytelse som det ikke er i Norges interesse at de har. I enkelte tilfeller hvor det er ulovlig å kjøpe informasjon eller teknologi fra en bedrift, kan det fortsatt være lovlig å kjøpe eierandeler i eller investere i selve bedriften. På denne måten vil fremmede stater likevel få tilgang til informasjonen og ikke minst muligheten til å dele den.» PST-sjef Hans Sverre Sjøvold sa til media etter framleggelsen av trusselvurderingen at Sikkerhetstjenesten har merket seg en del eksempler på det som kan være strategisk oppkjøp av landeiendommer fra fremmede stater: «Det kan dreie seg om eiendommer som kanskje ligger plassert i et strategisk område, som flyplasser, havner eller i nærheten av forsvarsanlegg(…) utfordringen er at man har få virkemidler for å hindre slike oppkjøp», (…) sa PST-sjefen. Regjeringen har gang på gang i debatter om salg av Norge vist til at vi har en ny sikkerhetslov som sikrer norske interesser, og at vi derfor ikke trenger noen mer prinsipiell tilnærming til hvem som skal eie kritisk viktig infrastruktur, land, skog og bedrifter i Norge. Det er derfor interessant å lese at PST-sjefen også hevder at selv med sikkerhetsloven har vi få virkemidler til å hindre strategiske oppkjøp fra fremmede stater. Senterpartiet tar PST-sjefens bekymringer på det største alvor. Senterpartiet fikk flertall ved behandlingen av nordområdemeldingen helt nylig for å sikre norsk eierskap til kritisk viktig infrastruktur, eiendom og naturressurser i nordområdene. Dette forslaget ville ikke regjeringspartiene støtte. Når vi vet at stater som Kina og Russland ønsker å posisjonere seg i våre nordområder, må vi ta grep. Senterpartiet tar innspillene fra sikkerhetsmyndighetene på alvor, og mener at storting og regjering må gå sammen om å sikre norske interesser. Vi mener at norsk eierskap til kritisk viktig infrastruktur og eiendom i nordområdene er en effektiv måte for å sikre norsk kontroll og å hindre utenlandske stater i å posisjonere seg. Høyre og Fremskrittspartiet har i regjering jobbet for å selge norske evigvarende naturressurser og norske nøkkelbedrifter, som Telenor, Mesta, Statkraft og Kongsberg Gruppen. Disse bedriftene eier enten forsvarsteknologi eller infrastruktur, som er avgjørende for å sikre et trygt Norge med like muligheter over hele landet. For Senterpartiet er det uforståelig at regjeringen gang på gang foreslår å selge mye av Norge. Hvilke land vet man egentlig om i dag som selger sine viktigste bedrifter uten å være i dyp økonomisk nød? Å sikre lokalt og nasjonalt eierskap til verdifulle og potensielt evigvarende naturressurser og viktige bedrifter er avgjørende for en bærekraftig næringsstrategi. I 2017 opphevet Høyre priskontroll på skog. Det har gjort det lukrativt å selge skogeiendommer. For Senterpartiet er det essensielt å sikre kontroll over norske ressurser, også de landbundne ressursene. Det er uheldig om kinesiske eller russiske investorer får kjøpe norsk jord og skog eller andre strategiske oppkjøpsmål, som over tid kan true rikets sikkerhet og suverenitet. Det finnes flere eksempler på at utenlandske aktører vil ta kontroll over norsk territorium, f.eks. på Svalbard, hvor høyreregjeringen før jul avviste i Stortinget at de vil gripe inn for å hindre kinesisk oppkjøp av gruverettigheter. Senterpartiet mener vi altfor ofte er vitne til at Høyre setter kapitalisme foran norske sikkerhetsinteresser. I 2020 lot Høyre også tyske investorer kjøpe en trøndersk skogeiendom, større enn Oslo, fordi det var et aksjeselskap og fritt kunne omsettes uten å søke konsesjon. Senterpartiet fremmet da et forslag om å stanse den praksisen for å forhindre at man så lignende oppkjøp i framtiden, og at f.eks. en russisk investor kan gå inn og kontrollere store eiendommer i Norge. Som sikkerhetsmyndighetene påpeker, er det vanskelig å vurdere hvert enkelt salg, for det kan være summen av salg av eiendommer, selskaper eller infrastruktur som utgjør en sikkerhetsrisiko. Men Høyre stemte da imot forslaget om å stramme inn og stanse denne praksisen. Når Høyre gang på gang bagatelliserer disse problemstillingene og ikke ønsker å komme med tiltak i Stortinget politisk, får man det inntrykket at bevisstgjøringen rundt utenlandske oppkjøp ikke har høy nok prioritet i regjeringen. Senterpartiet mener det er viktig at vi skaffer oss bedre digital beredskap og nasjonal kontroll over teknologi, infrastruktur og datalagring. Digital beredskap er en helt sentral del av nasjonal sikkerhet. Det handler om å beskytte vanlige folk mot at sensitive opplysninger kommer på avveier, like mye som det handler om å sikre kontroll over viktige nasjonale funksjoner for Norge. Det offentlige kjøper i dag store mengder tjenester av multinasjonale selskaper som Microsoft, som dermed lagrer enorme mengder informasjon om folk og kontrollerer viktig norsk infrastruktur. Ofte lagres disse opplysningene på servere i utlandet, og det har vi liten kontroll med. Nylig vedtok Stortinget et forslag fra Senterpartiet, Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti om å utrede en felles skytjeneste for forvaltningen for datalagring på offentlig statlig eide servere, sånn som man gjør bl.a. i Tyskland, Frankrike og Nederland. Det er også et flertallsvedtak i Stortinget for bedre digital beredskap, som Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre – altså regjeringspartiene – stemte imot. Senterpartiet fremmet også i forrige uke et representantforslag om en stortingsmelding om nasjonal kontroll over bl.a. teknologi og infrastruktur. Det skal bli interessant å se hvilken posisjon høyreregjeringen velger å ta i den saken. Senterpartiet mener digital beredskap er et nasjonalt ansvar som ikke bare kan overlates til multinasjonale konserner. Vi burde vurdere bl.a. en nasjonal skyløsning og sikre bedre digital autonomi for å være sikre på at vi har trygg lagring av informasjon som lagres hos det offentlige. Stortinget har nå instruert regjeringen om å utrede sikrere datalagring og bedre nasjonal kontroll. Det viser bare at Stortinget tar ansvar når Høyre i regjering ikke gjør det. To ganger på et halvt år har dette blitt aktualisert her i Stortinget, for alt tyder på at det er fremmede stater som har brutt seg inn hos oss digitalt. Det siste angrepet, som skyldtes sårbarheter hos Microsoft, er det sannsynlig at nettopp Kina kan ha stått bak. Ved behandlingen av langtidsplanen for Forsvaret i høst fremmet Senterpartiet også forslag om en offentlig nasjonal skyløsning, sånn at opplysninger om nasjonal sikkerhet kan lagres trygt i Norge. Høyre har på sin side valgt å sette datalagring i Forsvaret ut på anbud, og skytjenester fra Microsoft er nå også tatt i bruk av Forsvaret. Vi har akkurat vært igjennom en redegjørelse her i Stortinget i dag om Bergen Engines-saken, hvor et russisk-kontrollert selskap var i ferd med å kjøpe en motorfabrikk i Bergen som leverer teknologi til Forsvaret. Regjeringen har endelig snudd og grepet inn for å stanse salget, og bekreftet i dag det som det har vært kraftig advart mot siden saken ble kjent i februar, at dette salget ville være av strategisk militær viktighet for Russland, og at det ikke ville være i norsk eller alliert interesse at det ble gjennomført. Likevel har Høyre helt fram til i dag vist en naiv holdning til den trusselen som dette salget ville innebære. I lys av PSTs trusselvurdering – vil statsråden fortsatt betegne debatten om norsk kontroll og eierskap over naturressurser, bedrifter, eiendommer og infrastruktur som «ganske tåpelig», eller hvilke adjektiver vil hun eventuelt bruke nå?