Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2004-11-23:
Arbeiderpartiet vil arbeide for et tolerant, flerkulturelt samfunn og mot rasisme. Alle skal ha de samme rettigheter, plikter og muligheter, uavhengig av etnisk bakgrunn, kjønn, religion eller seksuell legning. Med andre ord: Gjør din plikt, krev din rett. Vi mener at den største utfordringen for å lykkes i integreringspolitikken er å løfte innvandrere som gruppe opp på alle plan, både sosialt, politisk, økonomisk og kulturelt. Men vi ser nå at det er det motsatte som skjer. Det norske samfunnet er i ferd med å få en klassedeling på etnisk grunnlag. Store deler av innvandringsbefolkningen deltar ikke i det politiske systemet, veldig mange har arbeid innen lavlønnsyrker, og arbeidsledigheten blant innvandrere er tre ganger så høy som ellers. Dette er sterke signaler om at vi er i ferd med å utvikle et A- og et B-samfunn. En forutsetning for å skape seg en framtid i Norge, er at man lærer seg språket, at man lærer seg norsk. Det er helt avgjørende for en vellykket integrering at alle kan snakke norsk. Språkbeherskelsen er nøkkelen til inkludering og deltakelse. Det er det ingen tvil om. Derfor er det også så viktig. Arbeiderpartiet mener at vi må tilrettelegge for språkundervisning for den enkelte. Norskopplæring må være obligatorisk, en rett og en plikt, og gjennomføres umiddelbart etter ankomst til Norge. Derfor blir det feil å ikke starte med norskopplæring allerede i mottakene, slik Regjeringen og Fremskrittspartiet går inn for. Arbeiderpartiet vil gjeninnføre norskopplæring i mottakene for dem som sannsynligvis skal bli her i landet, og har gått inn for det i budsjettet for 2005. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet mener at en ramme på 300 timer, slik Regjeringen og Fremskrittspartiet går inn for, i svært mange tilfeller ikke vil være tilstrekkelig for å nå et funksjonelt nivå. Dette ble også påpekt av så å si alle høringsinstansene. Flertallet mener det er nødvendig å opprettholde dagens ramme på 500 timer. Vi er forundret over at Fremskrittspartiet ikke støtter dette etter den høye profilen dette partiet har holdt gjennom mange år i forhold til at alle skal lære seg norsk. I dag er det slik at den største innvandrergruppen kommer gjennom familiegjenforening og således ikke er omfattet av det obligatoriske introduksjonsprogrammet. Derfor er en rett og en plikt til norskopplæring og samfunnskunnskap, slik Ot.prp. nr. 50 omhandler, viktig. I budsjettet for neste år kan vi lese at 30 000 vil bli omfattet av en rett og en plikt til norskundervisning til neste år. Arbeiderpartiet mener at en rett til språkopplæring også må innebære noen plikter. Og det må ha noen konsekvenser for den enkelte hvis ikke språkopplæringen gjennomføres som forutsatt. At flere land praktiserer krav om gjennomført språkkurs som forutsetning for permanent oppholdstillatelse og statsborgerskap, er kjent. Arbeiderpartiet er enig i at man benytter slike sanksjoner, og går inn for det. Men vi mener at forslagene i proposisjonen ikke er tilstrekkelig. Arbeiderpartiet ønsker derfor en mer konkret og praktisk tilnærming, som kan supplere de mer langsiktige virkemidlene som bosettingstillatelse og statsborgerskap er. Vi finner det rimelig at når personer ikke møter opp til den obligatoriske språkundervisningen, må det få noen økonomiske konsekvenser. Undervisningen koster. For neste år er det ført opp 1,2 milliarder kr i budsjettet. Når det norske samfunnet bruker så store ressurser på språkopplæring, er det ikke urimelig at det skal ha direkte konsekvenser for den enkelte som har ugyldig fravær. Dette kan gjøres på forskjellige måter. Arbeiderpartiet ber derfor Regjeringen om å utrede forskjellige modeller. Men det får vi ikke flertall for. Nå har Fremskrittspartiet signalisert at de vil støtte dette forslaget, men fortsatt er det langt igjen til å få flertall her i dag. Det er beklagelig. Mange som har bodd her i landet i lang tid, har fortsatt manglende norskkunnskaper. Om det er på grunn av manglende sanksjoner, vites ikke. Men det viser at langt opphold i landet dessverre ikke automatisk gjør at det er god språkbeherskelse og samfunnsforståelse i alle grupper. Derfor mener Arbeiderpartiet at loven må inneholde en bestemmelse som gir åpning for unntak for noen grupper. Dette vil i stor grad være personer med omsorgsansvar. Vi ber Regjeringen gi noen forskrifter til utfyllende regler om hva som skal være slike særlige tilfeller. Det er ikke snakk om å lage en stor, vid åpning for at alle skal få unntak, men i noen tilfeller mener vi det er helt nødvendig. Vi mener også at overføringene til kommunene for å gjennomføre en rett og en plikt til norskopplæring fortsatt må være i form av et øremerket tilskudd. Det er viktig at vi nå ikke tar noen grep her i denne sal som svekker det initiativet kommunene har til å få til gode opplæringstiltak, og at innvandrerne lærer seg norsk. Jeg tar herved opp forslagene nr. 3 og 4 i innstillingen.