Iselin Nybø (Venstre), 2021-02-02:
Først vil jeg si takk til representanten for at hun tar opp et veldig aktuelt og spennende tema som er viktig for den framtidige industrien i landet vårt. Regjeringen bidrar til den grønne omstillingen. Vi ønsker å stimulere til grønn vekst som får utslippene ned, og som sikrer og skaper grønne arbeidsplasser. Regjeringens mål er at vi skal være en ledende industri- og teknologinasjon. Industrien er helt sentral i en grønn omstilling. Økende elektrifisering er en del av den grønne omstillingen, og batterier er en viktig del av en grønn omstilling med elektrifisering på en rekke områder. Bruken av batterier øker raskt og med stadig nye anvendelsesområder. Etterspørselen etter batterier øker over hele verden. Økt etterspørsel etter batterier og batteriteknologi gir muligheter for norsk industri, og derfor er det positivt å kunne slå fast at det nå blir arbeidet med spennende prosjekter i norsk industri flere steder i landet, i en verdikjede for batterier. Norge har etter min vurdering et godt utgangspunkt for å kunne bli en del av en framvoksende battericelleindustri. Vi har en stor prosessindustri som er av de ledende i verden på mange områder. Prosessindustrien produserer allerede metaller og materialer som vil være viktige i en batteriproduksjon. De har kompetanse, og de utvikler teknologi i verdensklasse. Norge har tunge teknologiske forsknings- og innovasjonsmiljøer. Det gjelder både i industrien selv og i instituttsektoren. Et eksempel på det er SINTEF, et viktig teknologisk kompetansemiljø som jobber dedikert med å se på muligheten for mer effektive batterier. Produksjon av batterier vil naturlig nok kreve mye kraft. Tilgang på fornybar og rimelig kraft er et konkurransefortrinn i Norge. I over 100 år har Norges fornybare ressurser lagt grunnlaget for kraftintensiv prosessindustri, og i årene mot 2040 forventer Norges vassdrags- og energidirektorat, NVE, et kraftoverskudd i Norge på mellom 14 og 21 TWh. Norge ligger allerede langt framme i elektrifisering av tunge sektorer, og vi skal videre på det området både på land og til havs. Elektrifisering av veitransport er et av de mest effektive tiltakene for å oppnå klimamålene. Gjennom målrettet politikk har vi i Norge oppnådd verdens høyeste andel av batteridrevne biler, og vi har konkrete mål for videre elektrifisering av transportsektoren. Norsk maritim sektor leder an i utviklingen og implementeringen av batterier om bord i fartøy på verdensbasis, og dette er et resultat av en konkret og villet politikk og har allerede bidratt til etablering av batteriproduksjon for maritim sektor i Norge. I regjeringens stortingsmelding om morgendagens maritime næring, som vi nylig la fram, og som jeg tror representanten selv viste til i en tidligere debatt i dag, peker vi bl.a. på at 26 fergesamband er blitt elektriske i løpet av 2020, og at dette antallet vil øke til rundt 70 i 2022. Miljøkrav i offentlige fergeanbud har vært en viktig pådriver for nettopp den utviklingen. Regjeringen har styrket virkemidler som skal bidra til grønn vekst i industrien og i næringslivet. Nysnø Klimainvesteringer kan investere i bedrifter som utvikler ny, klimavennlig teknologi, og er styrket ytterligere av regjeringen. Enova er et annet eksempel på et virkemiddel som gjør betydelige investeringer i grønn industrivirksomhet og teknologiutvikling. Investering i forskning og innovasjon er en motor for bærekraftig vekst og gir oss styrke i møte med de store samfunnsutfordringene. Innenfor næringsrettet forskning og innovasjon vil de generelle virkemidlene som forvaltes, ikke minst av Innovasjon Norge, Forskningsrådet og Siva, være relevante for etablering av battericelleproduksjon. I statsbudsjettet for 2021 ble det bevilget 333 mill. kr til den nye virkemiddelpakken for grønn omstilling: Grønn plattform. Dette er en plattform som er etablert sammen med Forskningsrådet, Innovasjon Norge og Siva, hvor noe av tanken er å kunne løfte hele verdikjeder, bl.a. innenfor batterier. Vi har flere tunge industriklynger i landet som er viktige i arbeidet med framtidig verdiskaping og grønn omstilling. Regjeringen bidrar til å støtte klyngesamarbeidet i industrien. Klyngen Arctic Cluster Team, som har vært med i det nasjonale klyngeprogrammet Arena siden 2017, ble nettopp tatt opp i eliteserien Arena Pro. Det er en klynge hvor ikke minst det nevnte industrimiljøet i Mo i Rana inngår, og som bl.a. jobber aktivt med nye, grønne verdikjeder, hvor muligheter innenfor elektrifisering og batterier er av det som blir framhevet. Eyde-klyngen, i en helt annen del av landet, er et såkalt NCE, og Eyde-klyngen har gitt viktige bidrag innenfor forskning og kompetanse som har bidratt til å realisere investeringen i en ny batterifabrikk i Arendal. Gjenbruk av batterier vil være en del av en samlet verdikjede for batterier. Vi har allerede sett interessante eksempler på industribedrifter i Norge som har startet virksomhet innenfor gjenvinning av batterier. Norge skal være et foregangsland i utviklingen av en grønn og sirkulær økonomi som utnytter ressursene bedre. En nasjonal strategi om sirkulærøkonomi vil etter planen legges fram denne våren. Regjeringen ønsker å ha et godt samspill med industrien i arbeidet med grønn omstilling, og det skjer på ulike måter. Vi har etablert det strategiske samhandlingsforumet Prosess21 for å ha god kontakt med industrien om sentrale spørsmål i en grønn omstilling og reduksjon av klimagassutslipp. Batterier og produksjonsmuligheter på dette området er absolutt et tema i arbeidet til dette samhandlingsforumet. Det offentlige legger til rette for næringsvirksomhet og investeringer først og fremst gjennom gode og generelle rammevilkår. Gjennom offentlig finansierte utdanningsinstitusjoner sørger det offentlige for godt utdannet arbeidskraft. Tilgang på og overføring av kompetanse er helt sentralt i utviklingen av denne typen industri. God infrastruktur bidrar til effektiv transport. Det gjør at næringslivet blir mer produktivt. Et prinsipielt forankret skattesystem med brede grunnlag og lave satser legger til rette for god utnyttelse av arbeidskraft og investeringer i næringslivet. Regjeringen har gjennom sju år prioritert skatte- og avgiftsendringer som fremmer økonomisk vekst og legger til rette for grønn omstilling. Industri og næringsliv trenger forutsigbare og gode rammevilkår, for det fremmer investeringer, det reduserer risiko, og det kan øke lønnsomheten i nye og etablerte virksomheter. Vi ønsker å ha nær kontakt og samarbeid internasjonalt om viktige spørsmål innenfor grønn omstilling og industriutvikling. Det gjelder ikke minst i Europa, hvor EU har en sentral ramme for sitt arbeid gjennom European Green Deal. Norge støtter fullt ut EUs arbeid med European Green Deal. EUs vekststrategi er i tråd med norske ambisjoner, og norsk industri er tett integrert i europeisk industri. EU har også etablert den europeiske batterialliansen og arbeider for at virksomheter i hele verdikjeden for batterier skal kunne finne sted i Europa. Norge har, med en avansert industri og sterke kompetansemiljøer, et godt utgangspunkt for å ta en sterk posisjon i en helhetlig verdikjede for battericeller. Vi har en unik tilgang til store, fornybare kraftressurser, og regjeringen fremmer ny, grønn virksomhet gjennom en rekke konkrete virkemidler som støtter grønn industriomstilling og ny virksomhet. Det er derfor gledelig å slå fast at det nå blir jobbet med helt konkrete prosjekter i industrien for å etablere ny virksomhet innenfor verdikjeden av batterier.