trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Eg takkar igjen for svaret. Eg reknar ikkje med at eg får eit anna svar sjølv om eg stiller spørsmålet på ein ny måte, men eg kan jo sitera Senterpartiet sin eigen kommunestyrerepresentant i Sandnes, som er veldig tydeleg på at Senterpartiet lokalt meiner at det er ei heilt lovleg samanslåing som har skjedd, og at dei står ved den avgjerda og ikkje ønskjer å bruka den argumentasjonen som den avgåtte kommunalministeren brukte overfor Statsforvaltaren. Så spørsmålet mitt er: Vil statsråden likevel lytta til dei lokale signala – også målborne av Senterpartiet – om at dette er ein omkamp om kommunereforma, og at det difor er naturleg, dersom det blir eit initiativ, at det blir lagt fram for Stortinget og ikkje blir avgjort i Oslo av Kongen i statsråd –at det blir lytta til dei lokale signala og lagt fram for Stortinget, dersom regjeringa, mot dei lokale ønska, ønskjer å fullføra den prosessen som den tidlegare kommunalministeren har sett i gang?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
På vegner av stortingsrepresentantane Sylvi Listhaug, Helge André Njåstad, Silje Hjemdal og meg sjølv har eg gleda av å setje fram eit forslag om straumsituasjonen i Geirangerfjorden etter vedtaket om nullutslepp for cruiseskip.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Når Noreg no etter seiande har sete og sett på at Kina og India på klimatoppmøtet berre får fortsetje med sine enorme kullkraftverk og sine forureiningar, korleis vert det då mogleg å kaste vekk miljøvenleg norsk vasskraft på dårlege og dyre symbolpolitiske tiltak, som elektrifisering av sokkelen faktisk er? Kan statsråden forklare miljøeffekten av å elektrifisere sokkelen, sende gassen til Europa, lage straum av han der, for så å sende straumen tilbake til Noreg?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Det som det norske folk ikkje forstår, er at brent gass er brent gass, og kva for klimaeffekt ein kan få når ein sender rein norsk vasskraft ut på sokkelen, for så å sende gassen til Europa, som så blir brent i Europa. Om gassen vert brent i Europa eller i Noreg, forstår ikkje det norske folk forskjellen på. Så eg synest ikkje det var noko svar på korleis ein kan få ein miljøeffekt av å brenne gassen i Europa i staden for å brenne han i Noreg, og det å erstatte det med norsk rein vasskraft er det iallfall veldig få som forstår. Så kva er eigentleg miljøeffekten?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
«Statsråden har hevda at auka drivstoffprisar, meir enn ei tredobling av CO2-avgifter, forbud mot bensin- og dieselbilar i enkeltsoner i byane, elektrifisering av sokkelen som medfører dyrare straum og nettleige til folk flest og næringslivet, og massiv bygging av vindmølleparkar mot folket sin vilje, slik som til dømes vindmøllene på Haramsøya i Møre og Romsdal, ikkje smertar folk flest og næringslivet sin kvardag. Kan statsråden forklare korleis dette er mogleg?»
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Det var mange tiltak, men eg trur stort sett oppfatninga blant befolkninga er at det er ein del ting folk ikkje forstår. Det eg ikkje forstår, er at når ein ønskjer å få folk til å køyre miljøvennleg osv., kvifor aukar ein då avgiftene på hybridbilar så kraftig at folk no må gå ut av kontraktane dei har inngått om ny bil til neste år? Det vil seie at folk ikkje vil kjøpe hybridbilar, dei vil fortsetje med diesel- og bensinbilane, for elbilar er ikkje aktuelt for veldig mange i distrikta, med tanke på kor langt dei rekk. Kva meiner statsråden ein oppnår med å gjere det så mykje dyrare for folk faktisk å tenkje på miljøet og kjøpe hybridbil?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Det er sånn at eg sjølv har elbil, og eg kjem frå eit distrikt der det faktisk ikkje er 0 eller 1 grad heile året – det kan vere både 20 og 25 minus, og då er det berre halvparten av avstanden eg kan køyre med den elbilen. Det er ikkje alle som har råd til ein elbil til rett under 1 mill. kr, som dei bilane som går 600–700 km i dag, som på vintertid då er nede mot halvparten. Det er langt frå alle i befolkninga som har moglegheit til det. Diesel- og bensinbil vil vere heilt avgjerande for folk flest i store delar av landet framleis, og det er ikkje sånn at elbilane kan takle det. Er statsråden einig i at vi faktisk har vinter i dette landet her, og at det er ein heilt annan effekt på elbilane om vinteren?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
«Senterparti- og Arbeidarparti-styrte Ålesund kommune planlegg å kutte 108 institusjonsplassar, som er blant dei lovpålagde tenester i ei kommunal drift. Samtidig planlegg Senterpartiet og Arbeidarpartiet å bruke 240 millionar kroner på ei ikkje lovpålagd bypakke mot folket sin vilje, og dei har planar om eit badeland i samarbeid med Høgre. Det vart hevda i valkampen at Senterpartiet var for tenester «nær folk», og for Arbeidarpartiet var det «vanlege folk sin tur». Eldre folk i Ålesund er vel vanlege. Vil statsråden gripe inn i Senterparti- og Arbeidarparti-styrte Ålesund, slik at dei eldre ikkje vert nedprioriterte til fordel for ikkje lovpålagde tenester?»
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Men er statsråden einig i at det er rimeleg «greinalaust» at det ser ut til å bli vanlege folk i Ålesund sin tur til å betale skyhøge gebyr for renovasjon, auka kostnader for vatn og avløp, auka eigedomsskatt og faktisk 3,7 mrd. kr i bompengar på toppen?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Eg registrerer at statsråden ikkje kan instruere, men statsråden har også vore ordførar. Spørsmålet er om han ikkje kan ta ein telefon til partikollegaene sine i Senterpartiet og Arbeidarpartiet i Ålesund og kanskje gje dei nokre gode råd om korleis ein kan drive kommunen best mogleg og prioritere dei gode tenestene, for eg trur vi som har vore ordførarar, har erfaring med å bruke pengane der det er viktig for folk flest. Så kanskje ein telefon?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-11-17:
Mange eldre er ensomme i alderdommen. Noen føler seg utrygge hjemme fordi huset ikke er tilrettelagt for en kropp som kanskje ikke er like sprek som før. Dørkarmen er høy, trappen opp til andre etasje kan være for tung. Mange savner muligheten til å kunne handle mat selv og å kunne treffe andre rundt en kaffekopp når helsa svikter og huset man bor i, er et stykke unna bygdesenteret. Det er nettopp det sosiale fellesskapet som faller bort når avstanden blir for stor og terskelen for høy. Høyres svar på disse utfordringene har vært å starte et prosjekt for å bygge trygghetsboliger som er sentralt plassert i nærheten av butikken, biblioteket, kafeen og legesenteret, slik at veien blir kort og trygg, både til naboen for å slå av en prat og til butikken for å handle melk og brød. Helt uten en plan for hvordan eldre skal kunne bo lenger hjemme, har Arbeiderpartiet og Senterpartiet nå strøket ut hele prosjektet med trygghetsboliger fra sitt justerte statsbudsjett. I sommer, før hun ble helseminister, uttalte Ingvild Kjerkol til NRK at ideen om trygghetsboliger var så god at hun mente de måtte bygges over hele landet, ikke bare i distriktskommunene. Da vil jeg gjerne spørre statsråd Ingvild Kjerkol: Hva er det som har endret seg for statsråden de siste par månedene?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-11-17:
Helomvendingen fra statsråden er overraskende, og den er skuffende, og den er veldig sørgelig for mange eldre som trenger at vi tilrettelegger bedre for at de kan ha en så aktiv alderdom som mulig. Det å kunne leve livet mest mulig selvhjulpent og med mulighet for omgang med andre er viktig i alle faser av livet. Så vet vi at det er en stadig økende levealder. Vi vet også at det er særlig distriktskommunene som får mye av utfordringene med å skape en trygg alderdom for eldre. Nå hører jeg statsråden sier at man ønsket en større satsing. Jeg vil bare minne statsråden på at de kommunene som var med i dette prosjektet – det er altså 209 av landets kommuner som er innenfor den piloten med trygghetsboliger. Er denne større satsingen noe annet enn trygghetsboliger?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Det å forberede det norske samfunnet på en aldrende befolkning er veldig viktig. Uttalelsen som representanten Trøen viste til, da den forrige regjeringen kom med en ordning for at distriktskommunene kunne bygge ut trygghetsboliger, står jeg fortsatt ved. Det er også bakgrunnen for at regjeringen har trukket ordningen tilbake. Vi ønsker å se dette i sammenheng med en større satsing – muligheten for alle kommuner til å bygge ut trygghetsboliger og nye boformer. I starten på forrige stortingsperiode gjorde faktisk Stortinget et vedtak om å utrede nye boformer for eldre. Det beklager jeg at den forrige regjeringen ikke fulgte opp. Det prosjektet som kom på tampen, hadde veldig mye godt ved seg, som vi kommer til å ta med i det videre arbeidet. Men bakgrunnen for at vi ikke ønsker å gå videre med den ordningen, er at vi ønsker så se det i sammenheng med en større satsing, i sammenheng med en bo-hjemme-reform, som også handler om de tjenestene eldre får i hjemmet. Jeg tror at vi trenger å tenke nytt for å utvikle boformer som gir et trygt og aldersfremmende samfunn, som det heter, hvor de eldre i størst mulig grad kan bo hjemme og få trygghet gjennom gode tjenester og bruk av teknologi – hvor også disse sosiale fellesarenaene, som representanten Trøen peker på, i større grad er til stede i og rundt boligene. Så dette vil vi komme tilbake til og se på i en større sammenheng.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Jeg setter veldig pris på at representanten siterer meg, og det sitatet sa jo at vi mener at det å bygge trygghetsboliger, utvikle nye boformer for eldre, blir veldig viktig framover. Derfor burde vi ha rullet ut tilsvarende ordninger for alle landets kommuner. Det er ikke noen helomvending. Det tar vi konsekvensen av, og derfor jobber vi med andre ordninger som vil komme alle kommunene til gode, og det vil vi komme sterkt tilbake til. En pilot i 200 kommuner er jo interessant i seg selv. Hvorfor ikke lage ordninger som alle landets kommuner kan søke på? Det har vi erfaring med fra tidligere, hvor Husbanken har vært et effektivt virkemiddel, og det ønsker vi å se på igjen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Jeg mener at kommunene er godt i stand til å vurdere det. Leve hele livet-reformen, som forrige regjering la fram, påpekte særlig at dette skulle være kommunenes egen reform. Den inneholdt en katalog med gode eksempler fra ulike norske kommuner på hvordan man har utviklet gode nærmiljøer, gode bomuligheter for eldre, hvor man også har den sosiale arenaen ivaretatt. Her tenker jeg at norske kommuner trenger hjelp fra staten, og det er et arbeid vi kommer til å sette i gang, med virkemidler som kan bistå kommunene i å nå disse målene som Leve hele livet-reformen peker ut, med gode måltidsopplevelser, gode sosiale møtearenaer – her tror jeg vi må tenke nytt – og også tilskudd og investeringsvirkemidler for at kommunene kan gjennomføre disse investeringene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Denne regjeringen har en distriktspolitikk som setter kommunene i stand til å løse oppgavene. Derfor har vi i den tilleggsproposisjonen Stortinget nå har til behandling sammen med statsbudsjettet fra Solberg-regjeringen, økt kommunenes frie inntekter med 2,5 mrd. kr. Det er viktig. Den forrige regjeringen var ikke veldig raus med håndsrekninger for at kommunene skulle kunne investere i framtidige bo- og pleie- og omsorgstilbud for eldre. Ta f.eks. andelen heldøgns pleie- og omsorgsplasser: Den var «all time low» – «pardon my French», president – i Solberg-regjeringens siste budsjett. Det at vi nå ser med nye øyne på en ordning for å kunne gi mer fleksible boliger til eldre, der man kan ta i bruk teknologi, der kommunen får mulighet til å ha en annen type bemanning enn det man har i heldøgns pleie og omsorg, tror jeg at distriktene vil være takknemlig for på lengre sikt. Så ble det ikke det prosjektet Høyre ønsket seg denne gangen,(presidenten klubber) men kommunene(presidenten klubber igjen) er satt bedre i stand til å løse oppgavene(presidenten klubber igjen) etter tilleggsproposisjonen. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen) (presidenten klubber igjen)
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Jeg er bekymret for de økte behovene innenfor psykisk helse. Det er også bakgrunnen for at Hurdalsplattformen har som en av sine hovedsatsinger en opptrappingsplan på hele psykisk helsefeltet, helt fra lavterskel psykisk helsetilbud i kommunene til langvarig sammensatt behandling og døgnplasser. Jeg er også glad for at Hurdalsplattformen har nettopp det vedtaket representanten Listhaug viser til, som ett av punktene: at nedbyggingen av antall døgnplasser slutter på denne regjeringens vakt. Så vil vi trappe opp dette, og i det tilleggsproposisjonen som regjeringen har lagt fram, styrker vi sykehusene med 700 mill. kr, og vi styrker grunnfinansieringen, noe som gjør at prioriteringen av psykisk helsevern når opp. Den regjeringen som representanten Listhaug var en del av, også i det departementet jeg i dag sitter i, greide ikke i ett eneste år mens de styrte landet, å oppfylle sin egen prioriteringsregel for psykisk helsevern. Det endrer vi på nå. Gjennom økt grunnfinansiering vil alle beredskapsfunksjonene i sykehusene få en sterkere prioritet. Ikke minst gjelder det psykisk helsevern. Det er også viktig at vi klarer å forebygge – tidlig – den typen hendelser som representanten viser til. Når skaden har skjedd, er det for sent – da er det overlatt til rettsapparatet og politiet å etterforske slike alvorlige hendelser. Vår ambisjon er å styrke hele feltet, gjennomgående, og det kommer vi til å prioritere i de kommende budsjettene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Først vil jeg si at vi ikke venter på store utredninger. I tilleggsproposisjonen som Stortinget har til behandling nå, har vi allerede styrket grunnfinansieringen i sykehusene og satset på psykisk helsevern i den prioriteringen, med oppsøkende FACT-team, som kan møte brukerne i hjemmet, og vi har sagt at nedbyggingen av døgnplasser slutter på vår vakt. Når det gjelder de lovprosessene som går, om bruk av tvang i helsetjenesten, har vi også tenkt å evaluere lovendringen i loven om psykisk helsevern fra 2017. Det var en lov som ble vedtatt med både Arbeiderpartiets og Fremskrittspartiets stemmer. Den gangen ønsket Arbeiderpartiet og Senterpartiet at man skulle følgeevaluere. Det var et forslag Fremskrittspartiet valgte å ikke gi sin støtte til, men det gjennomfører vi nå. Vi skal følge opp tvangsbegrensningslovutvalgets arbeid, og det kommer vi tilbake til. Der gikk høringsfristen ut i forrige uke.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Det er viktig at pasienter med alle typer diagnoser og lidelser får den beste tilgjengelige hjelpen i Norge. Det har vi et system for, som kombinerer både prioriteringskriterier vedtatt av Stortinget og det til enhver tid tilgjengelige handlingsrommet i sykehusenes budsjetter. Systemet for nye metoder er en ordning som representanten Listhaug og hennes parti har lovfestet. Det er viktig at pasienter og fagfolk har tillit til dette systemet, og det skal nå videreutvikles. I morgen kommer det en rapport hvor hele systemet er evaluert, og den vil gi oss et viktig grunnlag for en prioriteringsdebatt framover. Det er alltid utfordrende når det kommer nye medikamenter som får godkjenning – om man har mulighet til å ta dem i bruk i Norge. Den veien til norske pasienter ønsker vi skal være kortest mulig. Men dette er et system som er lovfestet med Fremskrittspartiets stemmer.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Først vil jeg si at jeg skyver ikke byråkratiet foran meg. Jeg forholder meg til de lovene Stortinget har vedtatt. Det tror jeg er en god pekepinn for enhver statsråd. Systemet for nye metoder er nå evaluert. I morgen får vi en rapport, og den ønsker jeg å invitere både representanten Listhaug og andre til å delta i en offentlig debatt om. Det er utfordrende å skulle finansiere nye medikamenter. Jeg mener vi må jobbe sammen med andre land for å få til best mulig innkjøpsavtaler på vegne av norske pasienter og også sette noen standarder overfor en industri som tar seg veldig godt betalt. Alle ønsker vi å hjelpe alvorlig syke pasienter, men vi må ha et system som sikrer rettferdighet og prioritet. Det er den eneste måten å drive en solidarisk offentlig helsetjeneste på. Slik var det også under den forrige regjeringen, men jeg er veldig glad for at vi nå får en god debatt om systemet Nye metoder, for det ønsker vi å utvikle.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Denne regjeringen har lagt fram en tilleggsproposisjon, og det er begrenset hva vi får endret på i Solberg-regjeringens budsjett. Jeg må si jeg var overrasket da jeg så Solberg-regjeringen legge fram en så kraftig økning av egenandelene. I fjor prøvde Solberg-regjeringen seg på det samme. Det ble kontant slått tilbake av Stortinget. Nå foregår det forhandlinger om budsjettet her på huset, og jeg sender en hilsen til dem som forhandler. Når det gjelder tannhelse, vil jeg også si til representanten at det er ikke sånn at vi ikke gjør noen ting. Det ligger også inne en styrking i Hurdalsplattformen. Denne regjeringen ønsker en gradvis utvidelse av den offentlige tannhelsetjenesten, med mål om å likestille den mer med andre tjenester. Vi vil først konsentrere oss om de som har spesielle behov, og så gå etter alderstrinnene for å utvide den offentlige tjenesten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Tilleggsproposisjonen er en justering av den forrige regjeringens budsjett – dessverre. Det har ikke vært rom for å gjøre store endringer. Vi har prioritert psykisk helse og kapasitet i sykehusene, som står i en veldig presset situasjon som følge av økte innleggelser nå på grunn av både covid-19-sykdom og andre luftveisinfeksjoner, for at det skal være mulig for dem både å prioritere psykisk helse og å ta igjen etterslepet av pasientbehandling fra pandemien. Vi har også prioritert fastlegene. Grunnen til at vi har gjort en prioritering, er at vi har hatt begrensede muligheter i en tilleggsproposisjon. Vi har vurdert dette som det viktigste, det som haster mest, og så har Hurdalsplattformen forpliktende formuleringer om også å trappe opp innsatsen for mer offentlig tannhelse.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Jeg opplever at dette blir å sette ting litt på hodet, for i denne salen var det verken i fjor eller i år noe stort flertall for å øke egenandelene for sykdom, slik jeg har oppfattet det av det partiene så langt har sagt om sine prioriteringer. Det er det Solberg-regjeringen som har lagt fram forslag om, stikk i strid med den budsjettavtalen de gjorde med Fremskrittspartiet i fjor. Vi har prioritert – vi driver ikke med politisk spill. Vi har prioritert 700 mill. kr til styrking av sykehusbudsjettet. Vi har prioritert 100 mill. kr til fastlegeordningen, noe som haster. Vi har prioritert en rekrutteringspakke for å utdanne flere spesialsykepleiere, det roper tjenestene våre etter. Vi har også prioritert lavterskel psykisk helsetilbud til barn og unge. Politikk er prioriteringer. En tilleggsproposisjon er begrenset, og vi mener at dette var det som hastet mest nå.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Jeg tror jeg bare må gjenta: Tilleggsproposisjonen er en justering av Solberg-regjeringens budsjett. Jeg er helt enig med representanten – neste års budsjett blir regjeringen Støres budsjett. Det er en prosess vi allerede har begynt på. Der skal ikke helsepolitikken bidra til økte forskjeller. Den skal bidra til det motsatte, at det ikke er hvem man er, eller hvor man kommer fra, som avgjør hvor lenge man kan leve, og hvor godt man kan ivareta helsen. Det vil være våre prioriteringer. Der viser Hurdalsplattformen retning. Der satser vi på vår felles helsetjeneste. Der vil vi styrke den psykiske delen av helsetjenesten. Der vil vi sikre at vi har en fastlegeordning som er stabil og gir god legedekning over hele landet, og vi vil investere i barn og unge gjennom brede folkehelsetiltak. Det er en prosess jeg ser fram til. Det er et budsjett jeg vil være mer stolt av. Det vi har klart å få til i tilleggsproposisjonen, er prioritering.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Jeg vet ikke om jeg helt kjenner igjen beskrivelsen av at det er store planer om å legge ned mange spesialsykehus. Der i landet det pågår strukturendringer, kjenner vi til det. Det er her i Oslo, det er i Innlandet – der står de i startgropen, der er det ikke tatt noen beslutning om hvilken vei de ønsker å gå ennå – og utover det har vi de sykehusene vi har. Så er det også sånn at her har vi ideelle aktører, særlig innenfor psykisk helse og rus, som vi ønsker å utvikle med en annen type tilknytning til den offentlige helsetjenesten enn vår forgjenger. På vår vakt vil ikke nedbygging av døgnplasser fortsette. Vi ønsker en opptrapping på hele feltet, fra lavterskel psykisk helse i kommunene til de som trenger langvarig døgnbehandling. Dette vil vi komme tilbake til, men vi viser retning i tilleggsproposisjonen, hvor vi styrker grunnfinansieringen i sykehusene, sånn at man kan prioritere psykisk helsevern.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Det er ikke denne regjeringen som har inngått avtale med kommunene. De partiene som utgjør regjeringen, har hatt en annen profil på eldreomsorgen og våre prioriteringer hele veien. Dette er Fremskrittspartiets prestisjeprosjekt, og jeg mener egentlig at Fremskrittspartiet har gjort en litt for dårlig jobb opp mot den regjeringen de har vært en del av i sju år, og støttet i åtte år, for å sikre denne babyen sin. At kommunene kommer i en vanskelig situasjon, har jeg forståelse for, men denne regjeringen har lagt fram et tilleggsbrev, en justering av Solberg-regjeringens budsjett. Hvis vi skulle ha funnet de pengene som Solberg-regjeringen fjernet da de brøt avtalen med disse kommunene, så ville ikke det vært i tråd med våre prioriteringer. Vi har valgt å styrke alle kommunene, med 2,5 mrd. kr i tilleggsbrevet. Det er for at alle kommunene skal være i stand til å gi en forsvarlig og god eldreomsorg, en varm og individuelt tilpasset eldreomsorg, som representanten sier i sitt innlegg, og som jeg er helt enig i. Vi ønsker at det ikke skal være store forskjeller for eldre i det tilbudet som møter dem lokalt, men vi mener at kommunene er de beste til nettopp å gi et tilbud lokalt. For det er forskjeller i om man investerer i utstrakt dagaktivitet, f.eks. Det er forskjeller i om man har et stort antall institusjonsplasser, kontra det å ha mer tilrettelagte boliger og en sterkere hjemmetjeneste. Disse vurderingene gjøres lokalt, ut fra den befolkningen hver enkelt kommune har. Det vi i regjeringen kommer til å hjelpe kommunene med, er å sikre dem nok kompetanse i eldreomsorgen, sikre at heltid blir en standard, sånn at man får de samme fjesene å forholde seg til når man trenger hjelp, og at det blir mulig også å investere og bygge ut heldøgns pleie og omsorg i årene som kommer.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Representanten Hoksrud prøver å gi meg ansvaret for en politikk som ikke er denne regjeringens politikk. De to partiene som utgjør Støre-regjeringen, har aldri gått inn for dette forsøket. Dette er Fremskrittspartiets avtale med kommunene. Det er Fremskrittspartiet som har skjøttet den dårlig. Her har Fremskrittspartiet både vært en del av høyreregjeringen i sju år og støttet den i åtte år. Det var like overraskende for meg som det sikkert var både for den ordføreren i kommunen jeg bor i, som er en SIO-kommune – SIO er forkortelse for dette prosjektet – og for representanten Hoksrud, at Solberg-regjeringen her brøt en inngått avtale. Min forgjenger, helseminister Bent Høie, var så sent som i valgkampen på besøk i Stjørdal, min hjemkommune, og garanterte for dette prosjektet. Den prioriteringen vi har gjort i tilleggsbrevet, er å styrke alle kommunenes evne til å gi forsvarlig eldreomsorg, gjennom en økning på 2,5 mrd. kr i frie inntekter.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Jeg har ikke kunnskap om de konkrete sakene som representanten refererer til. Derfor kan jeg heller ikke gå inn i dem. Men vi vet at flere steder enn Trøndelag har hatt utfordringer med pasientreiseordningen. Denne regjeringen er imidlertid opptatt av å forbedre denne tjenesten. Det framgår av Hurdalsplattformen at vi vil forenkle og forbedre pasientreiseordningen og da gå igjennom dagens anbudspraksis. Pasientregelverket regulerer pasientenes rett til å få dekket nødvendige utgifter i forbindelse med reiser til og fra behandling. Det er helseforetakenes pasientreisekontor som hjelper pasienten med å tilrettelegge for transporten. Men vi har også sett at behandlernes rolle er veldig viktig. Det er behandlerne som kan og skal vurdere om det er behov for særskilt tilrettelegging av transporten. De må vurdere transportbehovet ut fra pasientens helsemessige situasjon. Helse- og omsorgsdepartementet har allerede før denne regjeringen tiltrådte, begynt et arbeid med gjennomgang av pasientreiseområdet. Det er bl.a. for å følge opp tidligere vedtak i Stortinget. I foretaksmøtene i juni i år ble helseregionene bedt om å følge opp sin egen rapport, Interregional utredning av organiseringen av pasientreiseområdet. Her ble det stilt krav om forbedring av rekvirentordningen, utvikling av standarder og retningslinjer for venting på transport og samkjøring, videreutvikling av nasjonalt rammeverk for anbud og forvaltning av avtaler med transportleverandører. Det ble også satt krav om fortsatt satsing på digitale løsninger. Dette er naturlig nok så vidt nye krav at man ikke har sett resultatene, men det vil vi følge opp. Det foregår dessuten en gjennomgang av regelverket i departementet. Det planlegges å gå ut med en høring om en revidert pasientreiseforskrift. Forslagene som skal legges fram, baserer seg på en evaluering av gjeldende forskrift foretatt av Helsedirektoratet. Regjeringen arbeider med utgangspunkt i Hurdalsplattformen og har som klart mål å forenkle og forbedre pasientreiseordningen, slik at den fungerer bedre for alle pasienter.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Jeg er klar for å være tydelig overfor tjenesten som har ansvaret for å gi en god og trygg pasientreise. Så er jeg helt enig med representanten Hoksrud, dette er ikke et ukjent problem. Jeg husker faktisk langt tilbake i tid, da jeg sto i en debatt med Bård Hoksrud mens vi begge var transportpolitikere. Hoksrud var statssekretær i Samferdselsdepartementet, og stedet var landsmøtet til Taxiforbundet, faktisk. Siden den gangen har jo Fremskrittspartiet i regjering liberalisert taximarkedet. Det har ikke blitt bedre tilgang på taxi i distriktene, og det er klart at for helsetjenesten, som her er oppdragsgiver for en tjeneste – er i hvert fall denne regjeringen opptatt av at ting skal henge sammen. Vi ønsker å se på pasientreiser. Pasientene i Norge er veldig godt fornøyd med det behandlingstilbudet de får i spesialisthelsetjenesten. Der de er mest misfornøyd, er på pasientreisetilbudet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Jeg er helt enig. Dette er en del av tjenesten, som skal være like god over hele landet, og da har vi muligheten til bl.a. å regulere det i forskrift, og det gjør vi. Jeg vil også si at for at helseforetakene skal ha gode leverandører til å utføre denne tjenesten, er man avhengig av et velfungerende marked lokalt. Det er nok en situasjon som er litt annerledes nå enn sist jeg og representanten diskuterte denne problemstillingen. Jeg er villig til å se på nye måter å organisere denne tjenesten på, men så langt har vi tenkt å følge opp de rapportene som er utarbeidet. Vi vet noe om hva som ikke fungerer, og det er også et godt utgangspunkt for å gjøre noe med problemet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
I år er det første året med ett egenandelstak. Egenandelstak 1 og egenandelstak 2 ble slått sammen fra januar 2021. Nå hører egenandeler for legetjenester, medisiner på blå resept, pasientreiser og fysioterapi m.m. inn under det samme taket. Under budsjettforhandlingene for 2021-budsjettet ble det sammenslåtte egenandelstaket fastsatt til 2 460 kr. Det er det samme som egenandelstak 1 var i 2020. Takordningen har en bagatellgrense på 200 kr, som er grensen for hvor mye man må ha betalt over taket i egenandeler før man får penger refundert. Det betyr at dersom man har betalt 199 kr over taket i egenandeler, så blir ikke disse pengene tilbakebetalt. Regjeringen Solberg har foreslått å avvikle bagatellgrensen, sånn at dersom man betaler mer enn taket, blir beløpet faktisk tilbakebetalt. Det er et godt forslag som reduserer utgiftene til mange som bruker helsetjenester. Men regjeringen Solberg foreslo også å øke egenandelstaket med 461 kr. 35 kr finansierer avviklingen av bagatellgrensen, og 74 kr er prisjustering av egenbetalingen, sånn at realverdien av den opprettholdes, men økningen av egenandelstaket med hele 352 kr er for å gi en besparelse på takordningen på 500 mill. kr. Denne økningen skulle vi veldig gjerne vært foruten. Det er mange forslag i Solberg-regjeringens budsjett vi gjerne skulle endret, men vi har hatt kort tid og har måttet prioritere strengt. Derfor har vi fokusert på psykisk helse, på økt kapasitet i sykehusene og på å komme fastlegeordningen til unnsetning. I Hurdalsplattformen står det at regjeringen vil holde egenandeler på et lavt nivå, og det vil vi. Vi vil følge opp egenandelsområdet i budsjettene framover, hvor vi også står bak hele prioriteringen i hele budsjettet. Det første budsjettet som Støre-regjeringen vil legge fram fullt og helt, får man dessverre først fra 2023.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
Forslaget til statsbudsjett er jo lagt fram – mesteparten fra Solberg-regjeringen gjennom deres Prop. 1 S, og så har Støre-regjeringen lagt fram et tilleggsnummer hvor vi har måttet prioritere strengt. Vi har fokusert på psykisk helse, økt kapasitet i sykehusene og fastlegeordningen, blant flere ting. Så skal det forhandles i dette huset for å få et flertall for budsjettet. Jeg har merket meg at SV i sitt alternative statsbudsjett prioriterer å reversere hele denne økningen. Jeg sender gode tanker til de forhandlingene som skal foregå i dette huset, med tanke på å få vedtatt et godt helsebudsjett som ikke øker de sosiale helseforskjellene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-17:
I Hurdalsplattformen står det at vi skal holde egenandelene på et lavt nivå. Det vil vi følge opp i de kommende budsjettene. I tilleggsnummeret fra Støre-regjeringen, som ligger i Stortinget nå, gjør vi våre prioriteringer. Dessverre er det bare mindre justeringer på et budsjett fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Så er det sånn at alle innbyggere, særlig de som har dårlig råd, dessverre må vente til statsbudsjettet er vedtatt. Her er det partier som ønsker å dra i samme retning som oss, og jeg håper at de kan finne sammen. I fjor slo Stortinget kontant tilbake den samme økningen på egenandeler. Til slutt ble det en budsjettavtale med Fremskrittspartiet hvor dette ble reversert. Det er også bakgrunnen for at jeg sa at jeg var overrasket da Solberg-regjeringen prøvde seg nok en gang. Så jeg ønsker lykke til med budsjettforhandlingene og at landet får et statsbudsjett.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2021-11-17:
Det å kunne leve livet mest mulig selvhjulpent og i fellesskap med andre er viktig i alle faser av livet. Det er særlig viktig når alderen begynner å sette sine spor og den vanlige omgangskretsen blir mindre, kanskje fordi ektefelle og venner faller fra. Da må vi som samfunn stille opp. Ved å sørge for å tilrettelegge for at eldre kan komme tidlig inn i tilrettelagte boliger, kan vi forhåpentligvis bidra til at hjelpebehovet deres utsettes og de kan klare seg selv lenger og dermed trives bedre i hverdagen. Statsråden var inne på distriktene, og mitt spørsmål til statsråden er da: Når regjeringen nå kutter midler til trygghetsboliger, hva mener statsråden vil være et godt tilbud for ensomme eldre i distriktene?
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2021-11-17:
Jeg er enig med statsråden i at kommunene nok trenger hjelp fra staten, men det var nettopp det Solberg-regjeringen ga. Det var lagt inn midler til trygghetsboliger. Grunnen til at jeg spør statsråden om ensomme eldre i distriktene, er at det var i distriktene Solberg-regjeringen i første omgang ville sette i gang med trygghetsboliger, fordi vi vet at det er mangel på sånne boliger i distriktene, og vi vet at det er i distriktene andelen eldre vil øke sterkest. For den enkelte vil en tilrettelagt bolig med felles oppholdsareal bidra til å redusere ensomhet og å opprettholde kognitive funksjoner gjennom aktivitet. Så i første omgang skulle dette være rettet mot distriktene. Når det står i Hurdalsplattformen at distriktspolitikken må forsterkes og fornyes, er det i sterk kontrast til at regjeringen kutter de midlene som vi har lagt inn. Da er mitt spørsmål til statsråden: Er ikke statsråden enig i at det er riktig å starte med trygghetsboliger i distriktene? Og hvor distriktsvennlig mener statsråden det er å kutte midler til trygghetsboliger i distriktene, sånn som regjeringen nå gjør?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Hendelsene i Kongsberg og på Bislett har rystet landet. Politiet etterforsker, men alt tyder på at det er svikt i psykiatrien. Alvorlig syke mennesker som kan være en fare både for seg selv og andre, får ikke nødvendig hjelp. Det koster uskyldige mennesker livet, og jeg tror at mange reagerer på at Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen nå foreslår smuler i ekstrabevilgningen til helse og psykiatri, i den situasjonen vi står i. Man sender en ekstraregning på 600 mill. kr til landets syke i form av økning i egenandelene. Man straffer uføre med kutt i fribeløpet, mens man bruker hundrevis av millioner kroner på å øke fagforeningsfradraget. Pengene renner ut til klima og bistand. Behovene i psykiatrien er enorme. Jeg besøkte ROS i Bergen, som jobber med spiseforstyrrelser, og de slår alarm om økningen blant barn og unge. Vi har gjennom veldig mange år sett en kraftig nedbygging av institusjonsplasser, og erfarne psykiatere slår alarm om at folk ikke får nødvendig hjelp. Det går ut over de syke, og det går ut over lokalsamfunn – ja, det går faktisk ut over sikkerheten til oss alle. Stortinget vedtok i vår – med bl.a. Arbeiderpartiets og Senterpartiets stemmer, sammen med Fremskrittspartiet – at vi skal stanse nedbyggingen av institusjonsplasser. Man skal gjennomgå tilgjengelig kapasitet, og man skal se på behovet videre. Fremskrittspartiet er tydelig på at vi framover må øremerke penger til oppbygging av institusjonsplasser. Er statsråden enig i at antall institusjonsplasser må økes, og at det er viktigere å styrke psykiatrien enn å øke fagforeningsfradraget?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Problemet er at disse institusjonsplassene trengs nå. Derfor må dette skje raskt. Man kan ikke sitte og vente på utredninger opp og ned og i mente. Det er syke mennesker som ikke får hjelp. I 2017 ble regelverket for bruk av tvang endret. Terskelen for å bruke tvang ble hevet. I ettertid mener i hvert fall Fremskrittspartiet at dette ikke burde vært gjort. Det har ført til at mange går rundt i gatene og lever i samfunnet vårt med store psykiske problemer fordi de er for friske til å få et tilbud eller ikke ønsker å bli tvangsinnlagt. Reglene for tvang har stor betydning for samfunnets sikkerhet. Nå er det på høring et nytt forslag fra tvangslovutvalget, og dette kan gjøre det enda vanskeligere å bruke tvang. Vil statsråden ta initiativ til å skrote forslaget fra tvangslovutvalget og gjøre det enklere, ikke vanskeligere, å bruke tvang for å hjelpe de sykeste blant oss – de som kan være en fare for seg selv eller for andre?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Heller ikke cystisk fibrose-syke får nødvendig helsehjelp. Ellen Winther på 46 år sitter i Svelgen i Vestland og er fullstendig knust og fortvilet over at hun har fått det fjerde avslaget på medisinen Kaftrio – en medisin som har fantastiske resultater, der legene i Danmark sier de kan se med det blotte øye at lungekapasiteten øker. Tilstanden til Ellen er svært alvorlig. Hun har 22 pst. lungekapasitet. Hun kan ikke få lungetransplantasjon, og hun har lungesykdommen cystisk fibrose i endestadiet. Det som kan redde Ellen, er rett og slett å få tilgang til Kaftrio. Denne medisinen er nå godkjent i 15 europeiske land. Sist ute var Spania. Likevel er det sånn at Norge ikke har råd til å bruke denne medisinen, og det blir avslag på avslag for disse pasientene, som er i en helt fortvilet situasjon. Vil statsråden skjære igjennom og sikre at Ellen får tilgang til medisinen som kan redde livet hennes, og som legene hennes sier gjør at hun kan få forsvarlig helsehjelp?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Fremskrittspartiet vil endre det nettopp fordi vi ser at det ikke fungerer, mens statsråden skyver byråkratiet foran seg. I Norge får ikke cystisk fibrose-syke best tilgjengelige hjelp, for den blir de nektet. Det er 400 cystisk fibrose-syke i Norge. De har tre valg: Man kan kjøpe medisinen selv. En familie gjør det med en datter på 13 år. De betaler 228 000 kr i måneden. Man kan bli helseflyktning, som Christian i Bergen nå vurderer. Han vurderer å flytte til Danmark. Han ble anbefalt av legen å gjøre det, for får han en lungebetennelse nå i vinter, så kan han faktisk dø. Man kan leve i fortvilelse, bli sykere eller få transplantert lunger for dem som kan det. Ellen kan ingen av delene. Arbeiderpartiet sier det er vanlige folks tur. Det er definitivt ikke cystisk fibrose-syke sin tur – og de er nå helt fortvilet. Mener statsråden det er holdbart at folk tvinges til å bli helseflyktninger eller betale 228 000 kr i måneden av egen lomme for å få forsvarlig helsehjelp i Norge?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
«I mars uttalte parlamentarisk leder Marit Arnstad til VG på vegne av Senterpartiet at partiet ikke kunne sitte i en regjering med bensinpriser over 20 kroner literen. Nå har bensinprisen økt til over 20 kroner literen, og Senterpartiet foreslår å øke avgiftene på diesel og bensin ytterligere neste år. Hvorfor foreslår regjeringen å straffe bilistene enda hardere?»
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Da Fremskrittspartiet hadde en hånd på rattet, reduserte vi bilavgiftene med 1,5 mrd. kr. Vi gjorde det billigere å kjøpe bil. Det som Slagsvold Vedum presterer i sitt første budsjett, er å gjøre det mye dyrere. Vi har sett fortvilte mennesker over hele landet som har bestilt seg ny bil og som nå blir presentert for en ekstraregning på opp mot 80 000 kr. I tillegg kommer man med en økning i diesel- og bensinavgiftene, som man lovte velgerne ikke å gjøre. Klima- og miljøministeren var nylig her i spørretimen og kalte det for en kraftig økning i avgiftene som kommer til å ramme bilistene knallhardt. Nå er det ikke alle mennesker i Norge som er pendlere, og som kan få disse fradragene. For mange vil dette svi kraftig i lommeboka. Hvorfor løper statsråden fra løftene sine fra valgkampen og gjør det rett og slett dyrere for folk å kjøpe og kjøre bil?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-11-17:
Vi må da trekke den slutning at Senterpartiets ønskede nivå er langt høyere enn de oppimot 20 kronene som vi nå ser. Vi må jo trekke den slutningen, siden man da foreslår å øke. Ja, man foreslår en lavere avgiftsøkning enn Erna Solberg, men det hjelper svært lite for alle de bilistene som allerede nå blør. Dette er tidenes mageplask, og jeg synes det er rart at man bare prøver å snakke det vekk og skylde på tidligere regjeringer når man legger fram forslag om kraftige avgiftsskjerpelser. Så skal man inn i budsjettforhandlinger med SV, som vi vet hater bilen, ser på bilen som et problem og tror at det går T-bane, buss, bil og trikk i hele landet, noe det ikke gjør. Vi er bekymret for at dette blir enda dyrere. Kan det ikke være en idé for regjeringen å komme til Fremskrittspartiet – la oss sette oss ned sammen for å redusere utgiftene for bilistene og avgiftene på diesel og bensin?
Seher Aydar (Rødt), 2021-11-17:
Jeg vil gjerne følge opp spørsmålet om tilgang til helsetjenester. Det finnes flere utgifter i helsetjenesten som ikke er dekket av frikortet. Det kan være utgifter til bandasjemateriell, bedøvelsesmateriell osv. I tillegg behandles fortsatt ikke tennene som en del av kroppen. Nå øker regjeringen egenandelstaket og gjør ingenting med tannhelse. Når vi vet at forskjellene øker i samfunnet vårt, at veldig mange mennesker har dårlig råd – det kan være uføre, minstepensjonister eller alenemødre som har dårlig råd – mener statsråden at regjeringens grep innenfor helsepolitikken, både det som gjøres, som f.eks. å øke egenandelstaket, og det som ikke gjøres, f.eks. med tannhelse, bidrar til at flere får tilgang til helsetjenestene våre?
Seher Aydar (Rødt), 2021-11-17:
Jeg vil også sende en hilsen til dem som forhandler, og håper at de klarer å endre så mye som mulig på det regjeringen har levert akkurat nå på helse, for å gjøre det mer tilgjengelig for folk uansett hva slags økonomi de har. Det er riktig, det statsråden sier om tannhelsereform i Hurdalsplattformen, men poenget mitt er at det gjøres ingenting i budsjettforslaget. Det gjøres ingenting – ikke en start, ikke et lite steg, ikke et hint om at her skal vi prøve å likestille alle helsetjenestene våre, og her skal vi f.eks. starte med dem som har dårligst råd, eller dem som har de største utgiftene. Hvorfor gjøres det ingenting?
Seher Aydar (Rødt), 2021-11-17:
«I sitt første innlegg som helseminister på Stortinget sa statsråden at «Ulikhet er i seg selv en kilde til økte helseforskjeller. Vi skal være en regjering for vanlige folk, en regjering som utjevner forskjeller». Men økningen av egenandelstaket skaper tvert imot større helseforskjeller og rammer sosialt skeivt. Mennesker som har dårlig råd kan i verste fall utsette eller la være å oppsøke legehjelp. Hvis regjeringen ønsker å utjevne helseforskjeller, hvorfor velger regjeringen å beholde økning av egenandelstaket med 465 kroner?»
Seher Aydar (Rødt), 2021-11-17:
Tidligere i dag sa statsråden at hun var overrasket over at Solberg-regjeringen la inn en så stor økning av egenandelstaket. Jeg må si at jeg er minst like overrasket over at Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen velger å beholde den økningen. Jeg anerkjenner og hører at de har hatt kort tid, men folk som har dårlig råd, har også dårlig helse. Det viser at Forskjells-Norge har mange og store konsekvenser. Som et minimum må tilgangen på helsehjelp være lik. I et samfunn med store økonomiske forskjeller, der det er både forskjeller i økonomi og forskjeller i helse, betyr dyrere helsehjelp at den uretten som var der fra før, forsterkes. Betyr dette at regjeringen kommer tilbake i revidert nasjonalbudsjett eller neste år – kan man love i dag at de aldri mer kommer til å øke egenandelstaket, eller at det skal reverseres til det det var?
Seher Aydar (Rødt), 2021-11-17:
For folk som har dårlig råd og sliter med å betale de utgiftene de har, er ikke gode tanker fra helseministeren nok. Man trenger handling fra statsråden og regjeringen; de kan ikke bare forvente at dem man skal forhandle med, kanskje tar sakene i sine egne hender. Jeg hører prioriteringene statsråden nevner, og synes de er viktige og gode. Jeg er glad for at regjeringen har gjort dem. Men regjeringen kunne hatt råd til mer velferd og billigere helsehjelp for folk hvis de ikke hadde tviholdt på skatteletter – 30 mrd. kr av dem – fra høyreregjeringen. Ser statsråden at det er viktigere med helsehjelp til folk enn å frede så mye av høyresidens skattelettelser?
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-17:
Jeg sitter egentlig litt sjokkert tilbake over svaret statsråden ga, for det er slik at Støre-regjeringen har lagt fram det siste tilleggsforslaget, og når statsråden svarer med å sende en hilsen til dem som forhandler, viser det at statsråden egentlig ønsker å redusere egenandelstaket fra Solberg-regjeringen. Her er det et taktisk eller politisk spill som går på bekostning av folk som har dårlig råd, og dem som i dag sitter og er bekymret for hvor mye de kan kjøpe for i julegaver, versus det de må spare for å kunne betale for helseutgifter til neste år. Dette synes jeg egentlig er ganske alarmerende, for det er snakk om liv og helse for veldig mange mennesker. Ja, vi kan være uenige om politikk, men å bruke egenandelstaket for å tvinge fram at SV skal forhandle fram det statsråden selv ønsker, synes jeg er svært sjokkerende å høre på.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-17:
Samtidig viser statsrådens og regjeringens tilleggsforslag at man ikke prioriterer de uføre eller dem som har dårlig råd, når man gjør det grepet med både å ta fra de uføre muligheten til å tjene ekstra penger og samtidig ikke gjør noe med egenandelstaket. Det virker som denne regjeringen heller ikke har prioritert å gjøre noe med de økende forskjellene og gi en hjelpende hånd til de folkene som trenger det mest i samfunnet. Igjen: Jeg håper at statsråden i neste års budsjett kommer med et forslag på helseministerens område som ikke øker forskjellene i samfunnet, og hvor det klassedelte helsevesenet vårt tar slutt.
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-11-17:
Statsråden løftet fram betydningen og viktigheten av å sikre nok sengeplasser innen psykiatrien og sørge for at disse er på gode behandlingsinstitusjoner. Det er en meget god vurdering som vi i Miljøpartiet De Grønne støtter fullt ut. Her ser vi en stor mulighet i dag. Det er mange av landets spesialsykehus for psykiatrisk lidende som i dag er foreslått nedlagt, over hele landet. Det vil si at vi risikerer å miste veldig mange meget gode behandlingsplasser og sengeplasser i psykiatrien, og det vil bli svært utfordrende å erstatte disse med like gode behandlingsplasser ved de somatiske sykehusene. Det er ikke godt nok utredet i hvor stor grad det faktisk vil kunne fungere i praksis, og denne endringen vil være irreversibel. Man vil aldri kunne få tilbake de spesialiserte sykehusene. Mitt spørsmål er: Ser statsråden her en mulighet for å bevare disse gode behandlingsinstitusjonene og behandlingsplassene?
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-11-17:
Det som er helt sikkert etter Glasgow-toppmøtet, er at det haster med å sette i gang med konkrete tiltak. Derfor skal jeg være helt konkret i mitt spørsmål. Klemetsrudanlegget er en stor utslippskilde i Oslo med årlig utslipp på over 400 000 tonn CO 2 . Ved å fange utslippene gjennom CCS vil man kunne kutte Oslos CO 2 -utslipp med rundt 14 pst. i året, altså 1,3 millioner tonn i perioden 2021–2030. Regjeringen har tidligere lovet å støtte prosjektet dersom det fikk ekstern finansiering, men den 16. november kom avslaget fra EU, og et av Norges viktigste prosjekt for å kutte utslipp og samtidig bygge nye grønne næringer står med det i fare. Med bakgrunn i avslaget på søknaden til EUs innovasjonsfond spør jeg: Hvordan vil regjeringen nå sikre finansiering og gjennomføring av CO 2 -fangst på forbrenningsanlegget på Klemetsrud i Oslo?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-17:
Mitt spørsmål går til klima- og miljøministeren. Under innspurten av det historisk viktige klimatoppmøtet i Glasgow la regjeringen fram sin tilleggsproposisjon til statsbudsjettet. Der klarte de det kunststykket å svekke en allerede for svak klimapolitikk. Selv klima- og miljøministeren måtte innrømme at utslippene blir høyere med Arbeiderpartiet og Senterpartiets forslag til budsjett enn høyreregjeringens forslag. Det hadde vært fristende å spørre statsråden hvordan i alle dager klarte dere det, men det skal jeg ikke gjøre. Jeg kjenner klima- og miljøministeren som en person som er ivrig etter å komme i gang med utslippskuttene. Derfor vil jeg gjerne få svar på hva han har tenkt å gjøre for å rette opp i denne fadesen i starten av regjeringsperioden. Hva vil klima- og miljøministeren gjøre for å sikre flere tiltak som raskt kutter utslippene og gjør at vi faktisk forsterker klimapolitikken, neste år og årene etter det? For ministeren må vel være enig i at det er et elendig svar på Glasgow-toppmøtet å starte med en svekkelse av en altfor dårlig klimapolitikk.