Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
La meg først takke representanten Syversen for å rette søkelyset mot en viktig samfunnsutfordring. Jeg har oppfattet det slik at det er bred politisk enighet både om problemene vi står overfor, og at det er behov for handling. La meg innledningsvis understreke at norsk arbeidsliv i all hovedsak er preget av ryddige og seriøse aktører. Vi har imidlertid i Norge, som i de fleste andre land, utfordringer med en svart økonomi, med alvorlig økonomisk kriminalitet. Dette er et stort samfunnsproblem som må bekjempes. Det å bidra til vekst i den svarte økonomien er ikke bare usolidarisk overfor fellesskapet ved at det bl.a. unndras skatter og avgifter, svart økonomi er også svært ødeleggende for næringslivet, fordi uærlige aktører i næringslivet utkonkurrerer seriøse næringsdrivende. De senere årene rapporterer politi, kontrolletater, næringen og fagbevegelsen om en stigende kriminalisering av deler av arbeidsmarkedet. Særlig byggebransjen er utsatt, men også andre bransjer, som restaurantbransjen og renholdsbransjen. Arbeidsmarkedskriminalitet inneholder elementer av både organisert og økonomisk kriminalitet. Trusselbildet innebærer kriminalitetsformer som bl.a. hvitvasking, korrupsjon, skatte- og avgiftsunndragelser, sosial dumping, kriminalitet knyttet til helse, miljø og sikkerhet, identitetstyveri og trygdesvindel. Det er derfor viktig at forskjellige samfunnsaktører utveksler erfaringer, lærer av hverandre og samarbeider i bekjempelsen av arbeidsmarkedskriminalitet. Kripos arbeider med å utarbeide en helhetlig felles trusselvurdering med bidrag fra bl.a. skatteetaten, Arbeidstilsynet og Næringslivets sikkerhetsråd. Denne er forventet ferdigstilt høsten 2014. Denne trusselvurderingen vil komme i tillegg til den årlige og svært nyttige trusselvurderingen som allerede utarbeides av Økokrim. En felles forståelse av kriminalitetsbildet og truslene vil gi politi og kontrolletater bedre grunnlag for samarbeid. De samme etatene arrangerte 5. mai en konferanse om arbeidsmarkedskriminalitet. Her holdt både næringen, fagbevegelse og berørte etater innlegg som ga et godt bilde av omfanget og kompleksiteten på området. Det som fremkom på konferansen, understreker behovet for godt og tett samarbeid mellom kontrolletater, politi og næringsliv. Kampen mot økonomisk kriminalitet er preget av sektorovergripende problemstillinger. Kontrolletater, politi og påtalemyndighet er avhengige av å samarbeide med hverandre og med ærlige aktører i næringslivet. I tillegg til at etatene får et felles analysegrunnlag, er det behov for i større grad å samordne prioriteringer og etablere gode rutiner for samarbeid mellom etatene. Det prøves nå ut nye samarbeidsformer mellom kontrolletatene. Skatteetaten, kemneren i Bergen og Arbeidstilsynet gjennomfører i perioden januar 2014 til desember 2015 et pilotprosjekt for å prøve ut en arbeidsform der man er fysisk samlokalisert og arbeider sammen om saker mot samme aktører i arbeidslivet. Erfaringer tilsier at aktører som er useriøse på enkelte deler av lov og regelverk, også bør undersøkes nærmere om sitt forhold til andre regelverksområder. Prosjektet innebærer bl.a. at det gjennomføres felles eller samordnede kontrollaktiviteter. Et slikt samarbeid mellom etatene vil derfor kunne gi økt effekt av arbeidet for den enkelte etat og bidra til seriøsitet i arbeidslivet. Jeg legger til grunn at etatene til enhver tid gjør sitt ytterste for å finne fornuftige, smarte og kostnadseffektive samarbeidsformer. Jeg mener samtidig at vi må jobbe for at samarbeid mellom etatene ikke kommer i tillegg til deres ordinære drift, men blir en integrert del av driften i de aktuelle etatene. Ulike regjeringer har siden 1992 fremmet fem handlingsplaner mot økonomisk kriminalitet. Den forrige handlingsplanen ble iverksatt 15. mars 2011 og løp ut mars i år. Regjeringen har ikke tatt endelig stilling til om det skal fremmes en ny handlingsplan, men det arbeides med et forslag til en ny handlingsplan mot økonomisk kriminalitet. Jeg mener utgangspunktet for en eventuell ny handlingsplan bør være å identifisere tiltak som berører flere forvaltningsområder, og koordineringen mellom disse. Det vurderes ulike tiltak, og viktige deler av dette vil inngå i arbeidet med en eventuell ny handlingsplan. Som nevnt vurderes det en rekke konkrete tiltak, bl.a. enklere skattlegging av utenlandske arbeidstakere på kortvarig arbeidsopphold i Norge. Et enkelt og forståelig regelverk vil ha større legitimitet og kunne gi bedre etterlevelse. Arbeidet kan derfor også få betydning for omfanget av skatteunndragelser og ikke betalt skatt. En av intensjonene bak endringen av oppgavefordelingen i skatte- og avgiftsadministrasjonen er en bedre bekjempelse av svart arbeid. Ved å samordne kontroll og administrative prosedyrer for flere avgiftstyper i skatteetaten får etaten også bedre muligheter til å se disse i sammenheng. Skatteunndragelse kan også være et tegn på avgiftsunndragelse, og derfor er det viktig at vi har en helhetlig sammenheng i dette. Organisasjonsendringen vil gjøre det lettere å bekjempe skatte- og avgiftssvindel og kan også bidra til å bekjempe den svarte økonomien. Regjeringen har allerede forsterket arbeidet mot økonomisk kriminalitet i 2014 ved å tilføre Økokrim ni årsverk og politidistriktenes økoteam åtte årsverk. Det er videre naturlig at regjeringen i oppfølgingen av Politianalysen også ser på muligheten til å gjøre økoteamene i politiet mer robuste og effektive. Det vurderes bl.a. om vi bør ha færre, men større og mer slagkraftige økoteam. Regjeringen er opptatt av at vi har et godt og robust regelverk i kampen mot hvitvasking og terrorfinansiering, og at reglene blir etterlevd i praksis. Norge gjennomgår for tiden en vurdering av vår etterlevelse av de reviderte Financial Action Task Force-anbefalingene mot hvitvasking og terrorfinansiering. Dette er det ledende internasjonale organet for samarbeid om tiltak mot hvitvasking og terrorfinansiering. I forbindelse med evalueringen vil det bli laget en rapport om Norges gjennomføring av anbefalingene, samt om effektiviteten i Norges anti-hvitvaskings- og anti-terrorfinansieringsregime. Norge er sammen med Spania det første landet til å bli evaluert etter de nye anbefalingene, og vi må regne med at rapporten – som vil bli diskutert på FATFs plenumsmøte i oktober – vil vise enkelte svakheter og forbedringspunkter i det norske anti-hvitvaskings- og terrorfinansieringsregimet. Vi vil da se nærmere på hvordan vi bør følge opp de manglene som påpekes i rapporten. Det er viktig med tiltak for å bekjempe svart økonomi, men det er også viktig at tiltakene ikke går på akkord med skattyternes rettssikkerhet. Beskatning er et stort inngrep i eiendomsretten, og et godt skattesystem er avhengig av skattyternes tillit. Taushetsplikt er en grunnleggende rettssikkerhet for skattyter, og den skal verne om tillitsforholdet for de skatte- og avgiftspliktige og det offentlige. Derfor må det utvises forsiktighet med å gjøre innhugg i en viktig rettssikkerhetsgaranti som det taushetspliktreglene er for skattyterne. Aftenposten hadde tidligere i år en artikkelserie der det var særlig fokus på anskaffelsesreglene og skatteattestordningen. Det er i denne sammenheng viktig å minne om at skatteattestene kun gir informasjon om skatterestanser på det tidspunktet attesten gis. Attesten skal bidra til at det er de leverandører som har gjort opp sine skatte- og avgiftsforpliktelser, som får oppdrag. Skatteattesten gir ingen informasjon om skatte- og avgiftsforhold ut over dette. Det er krevende å komme lenger i arbeidet mot svart økonomi gjennom utvidelse av opplysningene i skatteattesten, bl.a. grunnet taushetspliktsreglene. Videre setter anskaffelsesreglene og også EØS-reglene begrensninger for hvilke opplysninger det er lov å vektlegge ved offentlige anskaffelser. Jeg mener det er et viktig prinsipp i norsk rett at man er uskyldig til det motsatte er bevist, og det vil være uheldig om taushetsplikten uthules, slik at uskyldige aktører utelukkes fra markedet basert på mistanke om skatteunndragelser. De som driver svart, skal likevel ikke slippe unna. Dersom et foretak som er under mistanke, får et oppdrag, betyr ikke dette at myndighetenes arbeid med å kontrollere og straffeforfølge dette foretaket stopper opp. I kampen mot den svarte økonomien pekes det ofte på ulike ressursutfordringer hos myndighetene som en begrensning av innsatsen. Jeg mener andre typer utfordringer er vel så fremtredende. Vi kan derfor ikke utelukke at tiltak av en organisatorisk eller strukturell art samt eventuelle regelverksendringer kan være viktigere enn tilførsel av mer ressurser. Jeg mener den svarte økonomien er en trussel mot velferdssamfunnet og er ødeleggende for samfunnsmoralen. Den er også ødeleggende for et sunt og seriøst næringsliv. Regjeringen vil søke å finne gode tiltak mot den svarte økonomien. Jeg er glad for det jeg oppfatter som tverrpolitisk enighet om at dette er et problem, og jeg ser frem til å samarbeide med partiene på Stortinget om gode tiltak mot dette samfunnsproblemet.