Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2017-12-18:
Regjeringens politikk handler om å skape muligheter for alle, en enklere hverdag for folk flest og et sterkere sosialt sikkerhetsnett. Kommunesektoren har fått en sterkere realvekst i sine frie inntekter under denne regjeringen enn under foregående regjering. Vi har særlig prioritert midler til helsestasjoner, skolehelsetjeneste, rustiltak og tidlig innsats i skolen. Investeringstilskuddet til heldøgns omsorgsplasser har blitt styrket betydelig, og i 2018 gis det rom for tilskudd til om lag 1 800 heldøgns omsorgsplasser, og dagaktivitetstilbud til personer med demens økes med 350 plasser. Kommunereformen vil gi større og sterkere velferdskommuner. Kommunene leverte i 2016 det beste økonomiske resultatet siden 1990-tallet, noe som har gitt et rekordlavt antall kommuner i ROBEK, og om lag 100 flere kommuner anses å ha større økonomisk handlingsrom i 2016 sammenliknet med 2013. Like før helgen ble Effektivitet i kommunene lagt frem. Analysene viser at det samlede effektiviseringspotensialet i de tre sektorene grunnskole, barnehage og pleie og omsorg var 13 pst. i 2016. Ressursbruken kan med andre ord reduseres med 13 pst. uten at produksjonen reduseres, dersom alle kommuner blir like effektive som de mest effektive kommunene. Gjennom budsjettforliket foreslås det å heve beløpsgrensen for rett til gratis kjernetid i barnehage for 3-, 4- og 5-åringer. Det foreslås å øke budsjettposten med ytterligere 100 mill. kr for å øke antallet stillinger i skolehelsetjenesten og på helsestasjonene, og ytterligere 75 mill. kr til å følge opp Opptrappingsplanen for rusfeltet. Vårt samfunn må gjennom stadig omstilling og utvikling. Offentlig forvaltning må bruke ressursene riktig for å møte innbyggernes behov. Regjeringen har hatt som hovedfokus å forenkle, fornye og forbedre. Økt bruk av digitale systemer er nødvendig for å få til effektive løsninger. Utviklingen av nye løsninger gjør at presset mot personvern blir sterkere, og det må stilles strenge krav til lagring, bruk og videreformidling av informasjon. Den nye personvernforordningen trer i kraft i løpet av 2018. Norge er et land med store variasjoner og rikt mangfold, og vi jobber hele tiden for å styrke vekstkraften i hele landet. En vellykket regional- og distriktspolitikk måles i hvilke muligheter mennesker og næringsliv har i distriktene. Satsingen på samferdsel, skatte- og avgiftslettelser, differensiert arbeidsgiveravgift, inntektssystemet for kommunene, helsetjenester, utdanning, forskning og innovasjon har stor betydning for å få til en god regional utvikling og regional balanse. At arbeidsledigheten nå går ned i alle fylker, forteller oss at vi lykkes med vår næringsvennlige politikk, som gir grunnlag for vekst i alle deler av landet. Satsing på fylkesveier er viktigere enn reduksjonen i regionale utviklingsmidler. Den brede distriktspolitikken har vært en suksess, og det går nå bra i Distrikts-Norge. Staten har mottatt over 100 søknader om utviklingskonsesjoner i havbruket. Reiselivsnæringen melder om nye rekorder. Antallet nyetablerte bedrifter er rekordstort, og innovasjonen er stor i det eksisterende næringslivet. Økt satsing på regionale utviklingsmidler hadde ikke kunnet erstatte den positive utviklingen vi nå ser i distriktene. Distriktene er styrket med et næringsliv i vekst, rekordsterk kommuneøkonomi og kommuner som blir større. Regjeringspartienes politikk har styrket distriktene, forhindret nedleggelser av bedrifter og arbeidsplasser, og dermed fraflytting. Færre rådhus og politikere betyr mer penger til bedre tjenester for innbyggerne. For å hindre fraflytting har det vært viktig å skape kommuner som er attraktive å bo i. Regjeringens sosiale boligpolitikk har også gitt resultater. En fersk kartlegging gjennomført av By- og regionforskningsinstituttet viser at antallet bostedsløse i Norge har gått ned med hele 36 pst. de siste fire årene. Nedgangen har kommet i alle typer kommuner. En rekke ordninger og tilskudd har bidratt til det vi nå ser resultatet av, og regjeringens mål om å sikre raskere saksbehandling av byggesaker og forenklinger i plan- og bygningsloven sikrer også mer og raskere utbygging av nye boliger. Regjeringen har gjort flere forbedringer i bostøtteordningen. Satsene justeres nå med prisutviklingen og retter dermed opp en stor svakhet etter de rød-grønnes omlegging av ordningen i 2009. Månedlige oppdaterte inntektstall og forbedrete regler for store familier og mennesker i bokollektiv er også viktige endringer som er blitt gjort. Uføre som hadde bostøtte før uførereformen trådte i kraft, omfattes av kompensasjonsordningen, som hindrer at reformen fører til reduksjon i bostøtten. Denne kompensasjonsordningen videreføres.