Ketil Kjenseth (Venstre), 2017-12-18:
Kommunesektoren er førstelinja i det offentlige Norge. Først og sist i livet er tida da de fleste av oss har mest behov for fellesskapets tjenester. Tidlig innsats i livet skaper best mulige liv hele livet. Ja, for en god barndom varer gjerne livet ut. Det helsefremmende arbeidet kan ikke få startet tidlig nok. De som trenger det mest, er vår viktigste prioritering, og de siste årene har vi gitt mye mer penger til dem som trenger det aller mest – de små som går i barnehage, førskole og skole, og faktisk også de eldre som har behov på slutten av livet. Det er blitt over 500 flere helsesøstre, jordmødre og psykologer. Neste år starter en forsøksordning med primærhelseteam. Altfor mange eldre opplever dessverre fragmenterte tjenester der de må forflytte seg mellom fastlege og ulike tjenester i den kommunale helsesektoren. Mange eldre ønsker å bo hjemme så lenge som mulig, men med dagens organisering ute i kommunene er det ofte ikke en kjede som er forenelig med å sette pasienten i sentrum. For Venstres del har vi også prioritert å få inn midler til å prøve ut oppfølging på avstand gjennom fastleger, hvor flere kan bo hjemme og ta i bruk digitale hjelpemidler for å få en mer systematisk oppfølging. Framover er det et stort behov for mer innovasjon i omsorg, og det er et stort behov for rekruttering for å møte de velferdsutfordringene vi står framfor de neste 15–20 årene. Tidsvinduet er veldig godt nå. Vi har god økonomi i Norge. Det er ikke nå vi har de fleste eldre på tur inn i pleie- og omsorgssektoren, det er om ti års tid. Derfor er vinduet akkurat nå veldig godt for en kommunereform, og derfor må vi fortsette å forberede kommunene på å møte utfordringene de står overfor. Kommuneøkonomien har de siste årene gått i riktig retning. Det er stor vekst i de frie inntektene, og det er også stor vekst i skatteinngangen. Det er en del av bildet som er blitt lite nevnt så langt i debatten i dag. Det er også viktig for å sørge for at en kan tilpasse seg lokale utfordringer. For Venstres del skulle vi gjerne brukt enda mer penger på kommunene. I vårt alternative budsjett foreslo vi 2,6 mrd. kr mer til kommunesektoren. Skolesatsing er også viktig. Økningen i frie inntekter i Venstres alternative budsjett begrunnes hovedsakelig med behov for økt innsats i skoler, barnehager og sosiale tjenester. Opptrappingsplanen for rusfeltet og en nasjonal minstenorm for sosialhjelp er viktige. Flere stillinger i skolehelsetjenesten og på helsestasjoner, flere barnehageplasser, flere med gratis kjernetid, makspris og differensiert oppholdsbetaling for SFO er også viktig for mange barnefamilier, samt flere lærere og sterkere satsing på språk og IKT i skolen. Digitalisering er også viktig for å møte framtida. I dag har vi en kommunesektor som vi har oversett litt fra Stortingets og statens side. Det er et for stort digitalt mangfold der ute, og vi har mye å hente på å samordne og standardisere i kommunal sektor, og det må vi sette fart på i tida som kommer. Et mindre godt eksempel på hvordan vi har organisert dette, er den nasjonale digitale læringsarenaen som fylkeskommunene gikk sammen om i 2006. Den har ført til et monopol, og de digitale læremidlene i videregående skole er ikke et eksempel til etterfølgelse. Vi må organisere dette på en annen måte når grunnskolene nå skal gå over til å ta i bruk digitale læremidler i større grad. I en del av budsjettforliket fikk Venstre også inn 50 mill. kr mer til utvikling av digitale læremidler, men der vi i framtida gjør det på en annen måte enn ved å lage et nasjonalt monopol. Jeg tror jeg stopper der.