trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Kollektivtransport er viktig for folks hverdag, og derfor foreslo regjeringen i januar å videreføre støtten til fylkeskommunal kollektivtrafikk, ekspressbusser og togselskaper. Stortinget har siden 2020 bevilget totalt 14 mrd. kr for å kompensere kollektivtrafikken for reduserte inntekter og økte kostnader som følge av pandemien. Stortinget vedtok i januar at fylkeskommunal kollektivtransport skal kompenseres for reduserte inntekter ut juli. Togselskapene har mottatt støtte ut mars, men jeg har tidligere varslet at regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett vil foreslå å forlenge gjeldende kompensasjonsordning ut juni. Jernbanedirektoratet, som kjøper av persontransporttjenester med tog, har videre fått mandat fra regjeringen til å forhandle med togselskapene om endringer i gjeldende avtaler for å sikre at avtalene er bærekraftige over tid. Stortinget vedtok i januar to anmodningsvedtak, og dette innebærer bl.a. at regjeringen skal sette seg mål om at andelen reisende med kollektiv og jernbane skal opp på samme nivå som før pandemien, og deretter fortsette å vokse. Det vil jeg selvfølgelig følge opp. Jeg nedsatte tidligere i år en arbeidsgruppe, ledet av Statens vegvesen og med deltagelse fra sentrale aktører innenfor kollektivtrafikk. Arbeidsgruppen har kommet med noen anbefalinger og tiltak i møte med den nye normalen, både rettet direkte mot kollektivtilbudet og for å bedre kollektivtransportens konkurransekraft sammenlignet med privatbilen. Jeg mottok arbeidsgruppens rapport i april og vurderer nå anbefalinger som kommer fram i rapporten. Som et første ledd i oppfølgingen av arbeidsgruppens anbefalinger har Samferdselsdepartementet nylig gitt Statens vegvesen et oppdrag om å konkretisere anbefalinger knyttet til elbilenes bruksfordeler i byområdene. Det er jo sånn at kollektivtrafikken må tilpasse seg en ny normal. Jeg er samtidig enig med representanten i at vi må unngå en negativ spiral der rutekutt gir et mindre attraktivt tilbud, som igjen gir færre reisende, reduserte inntekter og nye rutekutt.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Uansett hvordan man nå ser på statens rolle, er det jo et fylkeskommunalt ansvar å finansiere og drifte kollektivtransporten. Det er også sånn at det hele tiden er endringer og bevegelser i etterspørselen. Det ser ut til at det sakte kryper oppover, og det er godt nytt. Så tenker jeg at vi sammen med byene og kommunene må finne virkemidler som bidrar til å få kollektivtransporten opp og gå. Jeg har lansert noen av disse – de vil nok ikke bli gjeldende fra juli av, men jeg tror også noen av disse virkemidlene som styrker konkurransekraften til kollektivtrafikken, vil bidra med å ta oss i rett retning.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg er glad for å kunne gjenta det jeg sa i mitt første svar, at vi har nedsatt en arbeidsgruppe med kollektivaktørene, der Statens vegvesen har ledelsen. Dette er også forslag som konkret har kommet opp i arbeidsgruppen, men det er først og fremst aktørene selv som må levere her. Det som er godt nytt, er at mange av aktørene, slik jeg opplever det, jobber godt med dette. Noen har allerede lansert slike grep, og noen vurderer å gjøre det. Så jeg tror at kollektivaktørene her gjør et godt stykke arbeid. Jeg er enig i at man må tilpasse seg den nye normalen – som vi nok kan anse blir mer varig –nemlig at i hvert fall deler av befolkningen benytter hjemmekontor i større grad. Da vil det ikke bli reiser, og det er jo klimamessig veldig bra. Så er det det andre perspektivet, som jeg så vidt har vært innom, nemlig at langt flere nå sitter i bilen sin. Det er ikke fullt så bra.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Regjeringen prioriterer togtilbudet i Intercity-området på Østlandet høyt, og det er veldig viktig for folks arbeidsreiser og reiser til skole og fritid. Toget er også åpenbart en forutsetning for å redusere utslipp og skape velfungerende og trivelige byer. Jeg oppfatter at spørsmålet fra representanten dreier seg om prosjektet Sandbukta–Moss–Såstad på Østfoldbanen. Prosjektet legger til rette for redusert reisetid og tilbudsforbedringer mellom Moss og Oslo. Når vi er ferdig med denne utbyggingen, får vi en redusert reisetid, hvor man kommer ned på 30 minutters tidsbruk på reisen mellom Moss og Oslo. Prosjektet har møtt noen store utfordringer gjennom krevende grunnforhold i Moss sentrum, og i revidert nasjonalbudsjett 2021 ble det omtalt at prosjektet ville bli forsinket fra 2024 til 2026, og at kostnadsrammen øker til hele 18,3 mrd. kr. Det er en betydelig økning fra den opprinnelige kostnadsrammen på 10,5 mrd. kr. Bane NOR har avbestilt deler av arbeidet i avtalen med entreprenøren Mossia, som er knyttet til ca. 1 km i sentrumsområdet. Bane NOR ønsker i stedet å dele opp arbeidet i flere mindre enkeltoppdrag basert på den oppdaterte kunnskapen om grunnforhold. NGI gir i sin anbefaling en rekkefølge på de ulike tiltakene. Moss stasjon er da ett av de delprosjektene som er tatt ut av avtalen med Mossia. Det er for øvrig i dag full produksjon og god framdrift på de 9 km av det framtidige dobbeltsporet som er under bygging utenfor sentrum. Avbestillingen av deler av arbeidet i Moss sentrum innebærer en noe utsatt oppstart i denne sonen. De første enkeltkontraktene forventes å kunne kunngjøres nå før sommeren og igangsettes i løpet av året. Først når disse kontraktene er inngått, er det mulig å si noe om konsekvenser for framdrift og kostnader.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Nei, jeg vil nok si at dette som vi ser her på Østfoldbanen, er spesifikt knyttet til de utfordringene som er med grunnforhold. Det man – nær sagt heldigvis – har avdekket gjennom dette prosjektet, er at det var stor ustabilitet i grunnen i Moss sentrum, og det skyldes ikke jernbanen. Når jernbaneprosjektet blir ferdigstilt, vil det bidra til betydelig større sikkerhet og trygghet for resten av Moss by, samtidig som vi får på plass en fullt ut moderne jernbaneløsning i byen. Så det er godt nytt. Så er det riktig å si, selv om det ikke er knyttet til spesifikke enkeltprosjekter, at vi har signalisert at vi er i en situasjon nå hvor vi må vurdere prosjekter, fordi økonomien har høy temperatur. Som også salen vel er godt kjent med, blir det behov for å prioritere forsvar, samfunnssikkerhet og beredskap, utgifter til mottak av flyktninger m.m. Så det er noen parametere som vil påvirke, men ikke spesifikt knyttet til prosjektet representanten nevnte, i og for seg.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Per nå har vi ingen grunn til å si at vi utsetter gjennomføring av ny ruteplan på Østlandet. Men som representanten er kjent med, kan det skje ting i framtiden her som gjør at det blir utfordringer, men jeg er ikke kjent med det per nå.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg kan glede representanten med at det blir et lengre svar! Fornebubanen er et fylkeskommunalt prosjekt der Oslo kommune er byggherre. Dette prosjektet er et av dem som er innrammet i 50/50-ordningen, der staten dekker 50 pst. av kostnadene. Etter retningslinjene for 50/50-ordningen, som ble fastsatt av den foregående regjeringen, skal statens andel fastsettes etter en vedtatt reguleringsplan for prosjektet og etter gjennomført KS2. For Fornebubanen ble KS2 gjennomført i 2018, og det ble lokalt vedtatt en styringsramme på bakgrunn av KS2. Statens bidrag ble deretter fastsatt. Dette er på om lag 8,6 mrd. kr i 2022-kroner. I henhold til de nevnte retningslinjene ligger det statlige bidraget fast, og staten skal ikke være med og dekke kostnadsøkninger for prosjektet. Under den forrige regjeringen ble imidlertid det statlige tilskuddet økt til 66 pst., men denne økningen kom som kjent med noen spesielle vilkår, nemlig at den ene halvparten av økningen måtte brukes til å redusere bompenger og den andre halvparten kunne brukes til å bedre kollektiv. Som et ledd i et helhetlig arbeid med å avhjelpe situasjonen for kollektivtransporten, har regjeringen besluttet å innføre en fleksibilitet for tilskuddsordningen som er knyttet til bompengenivå. Det vil være frivillig, selvfølgelig, for byene å bruke den halvparten som nå brukes for å redusere bompenger, til å bedre kollektivtransporten. På den måten gir vi lokale myndigheter mulighet til å bruke mer av det statlige tilskuddet på kollektivtransport. Samtidig får lokale myndigheter større handlingsrom til å øke bompengetakstene, også for elbiler, noe som vil kunne gi både økte inntekter og virke restriktivt mot biltrafikken. Så er jeg kjent med at lokale myndigheter nylig har blitt enige om en revidert Oslopakke 3, der det er lagt til grunn at Fornebubanen skal bygges, og at det skal gjennomføres med høy kostnadsbevissthet. Jeg er også kjent med at Oslo og Viken vil bruke deler av det statlige tilskuddet som nå brukes til å redusere bompenger for elbil, til Fornebubanen i stedet, i tillegg til den delen som allerede brukes til prosjektet.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Det er riktig som representanten sier, at i Hurdalsplattformen har vi lagt 70 pst. til grunn i de store kollektivprosjektene. Det regjeringen nå gjør, er at vi heller prioriterer å innføre en fleksibilitet for tilskuddsordningene, og dermed mulighet for større bidrag til kollektivtransporten, framfor et statlig bidrag på 70 pst. på nåværende tidspunkt. Det ligger som en føring fra Hurdalsplattformen, men det er ikke det vi nå kommer med konkrete forslag på. Så har jeg lyst til å si at Oslo, som andre byområder, må håndtere hele porteføljen innenfor de rammene som er. Det vil si at hvis noen prosjekter sprekker – hvis vi bruker det begrepet – og får økte kostnader, vil man da potensielt sett, alt annet ellers likt, måtte prioritere noe annet ned. Det gjelder alle byområder. Det er det som heter porteføljestyring, og som den foregående regjeringen for så vidt har et visst eierskap til.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Kostnadsrammen og prosessen med å fastsette det ligger fast. Det ville være veldig spesielt hvis vi skulle ulikebehandle på det punktet og si at Fornebubanen, selv om det er et veldig viktig prosjekt, skulle håndteres annerledes for Oslo enn andre prosjekter. Så det må ligge fast. Så bare gjentar jeg at vi nå har foreslått å løse opp igjen en, må vi få lov å si, litt merkelig konstruksjon som den foregående regjeringen hadde, nemlig at man ga 16 pst. økning, hvor man var pålagt å bruke 8 pst. på å redusere bompenger og 8 pst. til kollektiv. Vi løser nå opp i det, som jeg er sikker på at representanten er enig med meg i er en god idé, og det bidrar til at Fornebubanen kan realiseres hvis lokale parter ønsker det.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Regjeringen ønsker å legge til rette for å nå målet om nullvekst i personbiltrafikk i byene og i byområdene våre i Norge, og da er byvekstavtalene en viktig arena for å få dette til. Det genuine og det flotte med dette er at det er tre forvaltningsnivåer som går sammen om finansiering og virkemiddelbruk for å nå nullvekstmålene. Det er inngått byvekstavtale med de fire største byområdene, Oslo, Bergen, Trondheim og Nord-Jæren. Så er det de fem mindre, altså de mellomstore, byene, som Kristiansand er en del av, der ønsket er å komme i posisjon til å forhandle om byvekstavtale med staten. Jeg er godt kjent med at Kristiansand planlegger for en ny fase av sin bompengefinansierte bypakke, Samferdselspakke for Kristiansandsregionen fase 3. Det planlegges for en rekke nye tiltak rettet mot kollektiv, sykkel og gange som skal bidra til at man når nullvekstmålet. Det er et bra utgangspunkt. Så er norsk økonomi i en høykonjunktur med utsikter til tiltagende lønns- og prisvekst og renteoppgang. Da vil økt offentlig pengebruk kunne være med på å forverre den situasjonen med høy aktivitet i økonomien og mangel på tilgjengelige ressurser, og det vil kunne forsterke presset på priser og lønninger. Derfor må vi se alle statens utgifter i lys av fare for oppheting i norsk økonomi – og selvfølgelig også konsekvensene av krigen i Ukraina. Det gjør at vi må se på prioriteringer på nytt, også i samferdselssektoren. Dette er selvfølgelig en krevende situasjon å stå i både for staten og for lokale myndigheter. Vi skal nå klima- og miljømålene våre og ha god framkommelighet og mobilitet i byene, og disse ambisjonene kommer vi selvfølgelig ikke til å redusere.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Når det gjelder hvordan vi konkret innretter budsjetter, tror jeg representanten er godt kjent med at det vil synes når vi legger fram budsjetter. Jeg er enig i at byvekstavtaler er et veldig viktig virkemiddel. Det er skissert et økonomisk handlingsrom der knyttet til NTP, samtidig som det også står veldig tydelig i NTP – og det gjelder alle prosjekter – at det må fases inn i økonomien etter som det er økonomisk handlingsrom til det. Så tror jeg det er riktig å si at når det gjelder Kristiansand, er de i en posisjon hvor de i hvert fall er på vei mot byvekstforhandlinger, fordi de har en bypakke som de nå skal ha en ny runde på. Den vil på et eller annet tidspunkt sannsynligvis komme til behandling her, for det krever nye prosesser i bypakken. Så det er en forutsetning først, før man eventuelt kommer videre med byvekstforhandlinger.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg tror det først er nødvendig å klargjøre at når man går inn i forhandlinger og har kommet så langt, skal det forhandles. Så hvis noen har tenkt at man har sikre penger til å drifte kollektivtransport i byene nå, tenker jeg at da har man vært i overkant ambisiøs. Det er tross alt sånn at det å drifte kollektivtransporten er et fylkeskommunalt ansvar, og det er også sånn – og det er viktig å påpeke – at det foreligger belønningsavtaler med disse byene i dag. De har også egne bypakker som bidrar til finansiering – noen bruker det på kollektiv, men veldig få gjør kun det, de bruker det stort sett på gange, sykkel og kollektiv. Det vil si at de bygger ut infrastruktur som gjør dette bedre. Så med hensyn til når man kan forvente å komme i mål med byvekstavtale, vil ikke representanten få et klart svar fra meg om det nå, for det avhenger også av den andre part.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Det første forhandlingsmøtet om en byvekstavtale for Tromsø fant sted 24. mars, og Statens vegvesen ledet forhandlingene. På dette møtet ble det satt opp en ambisjon om at staten skulle legge fram statens økonomiske rammer den 16. mai. I lys av den økonomiske situasjonen og den siste tidens signaler fra regjeringen ba Statens vegvesen om tilbakemelding fra Samferdselsdepartementet dersom det var behov for avklaringer utover rammene som Statens vegvesen hadde fått i mandat, som ble gitt i brev av 6. april. I brev av 25. april til Statens vegvesen skrev Samferdselsdepartementet: «I lys av den økonomiske situasjonen og den siste tids signaler(…) må ambisjonsnivået i samferdselssektoren vurderes nærmere. Dette vil kunne ha konsekvenser for de økonomiske rammer i en eventuell byvekstavtale for Tromsø. (…) Samferdselsdepartementet kan derfor ikke gi tilsagn om økonomiske rammer for en byvekstavtale med Tromsø nå, og må komme tilbake til statens bidrag når rammene i statsbudsjettet 2023 er nærmere avklart.» Det overordnede målet for en byvekstavtale er nullvekstmålet, altså at klimagassutslipp, kø, luftforurensing og støy skal reduseres gjennom effektiv arealbruk ved at veksten i persontransporten tas med kollektivtransport, sykling og gange. Forhandlingene om en byvekstavtale vil derfor omfatte mange temaer, og de må ses i sammenheng på tvers av forvaltningsnivåer. Det bør derfor, i lys av dette, være mye å diskutere om vi nå skal nå det overordnede målet. Jeg ser det derfor som fordelaktig og hensiktsmessig at forhandlingene fortsetter som planlagt. Slik jeg ser det, er det gjennom forhandlinger vi kan utvikle gode løsninger for Tromsø og nå det overordnede målet. Til spørsmålet om avtalen kan sluttføres i 2022: Det er forhandlinger om en byvekstavtale. En avtale vil kreve enighet mellom partene, og en avtale skal godkjennes både lokalt og regionalt. Jeg håper selvfølgelig at det blir enighet om en avtale. Det er min ambisjon. Men en slik enighet og en slik avtale vil ikke bare bero på staten, men også de andre partene som deltar.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg vet ikke hvordan det er med representanten, men i min verden er det veldig sjelden man i forhandlinger blir presentert for sluttresultatet ved oppstart. Det hører i hvert fall til unntakene. Det skal forhandles, og det man kommer fram til gjennom disse prosessene, skal selvfølgelig finansieres gjennom statsbudsjett. Til det med signaler til Tromsø: Ja, vi har gitt et signal til Tromsø om at vi går i gang med byvekstforhandlinger, i motsetning til den foregående regjeringen, som ikke gjorde det. Så vi har i alle fall synet kortene og vist at vi ønsker å komme i gang med det. Vi har gitt et mandat, vi er i gang med forhandlinger, og så må selvfølgelig forhandlingene ta oss til et sluttresultat. Jeg kan ikke på forhånd gjette hva som blir utfallet av en slik prosess. Men det er veldig viktig for staten at vi når nullvekstmålene. Hovedpoenget med det brevet har vært å synliggjøre det som alle her i denne salen vet, nemlig at et statsbudsjett ikke er et statsbudsjett før det er vedtatt. Staten kan ikke binde seg opp før man har et budsjettvedtak i denne salen.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Representanten er veldig oppmerksom på at Nasjonal transportplan er en stortingsmelding, og i den stortingsmeldingen står det noe som er ganske opplagt – at de økonomiske rammene vil bære preg av den økonomiske situasjonen landet er i, og de prioriteringene som til enhver tid gjøres. Det gjelder for byvekstavtaler som for alle andre prosjekter. Jeg bare gjentar at dette var et brev til Statens vegvesen, som spurte om de kunne få fastsatt en ramme for prosessen. Det kunne ikke vi gi nå, men det er ingenting i veien for at man i prosessen også diskuterer økonomi. Men rammen for forhandlingene fastsettes ikke nå. Den vil komme etter at et statsbudsjett er vedtatt.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-05-04:
«Kan Bane NOR eller Jernbanedirektoratet nå si noe om når vi kan vente dobbeltsporet på Østfoldbanen, inkludert Moss stasjon, ferdigstilt?»
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-05-04:
Då konstaterer eg at når det gjeld dobbeltspor og sjølve bygginga der, er det ikkje noko nytt – det er framleis 2026 som gjeld, som varsla i RNB, mens det enno ikkje er noko svar på når Moss stasjon vil vere klar. Det er sjølvsagt beklageleg med både utgiftssprekkar og at ting tar tid, utan at statsråden skal måtte bere det fulle ansvaret for det. Men realiteten er at ein no ser forseinkingar mange plassar, og det vert stadig annonsert nye. Blant anna annonserte regjeringa tidlegare i år at det no også vert forseinkingar på Ringeriksbanen. Der har partiet til statsråden og samarbeidspartiet hans lova oppstart i 2022, no vert det snakka om 2025 frå statssekretæren si side. Spørsmålet mitt, når ein no ser at det vert forseinkingar i utbyggingstempoet på andre strekningar på austlandsområdet, er: Er det dei sprekkane og kostnadsaukane som har skjedd, som er grunnen til det? Eller er det andre grunnar til det?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-05-04:
Det siste er ganske urovekkjande. Dersom det no er slik at fordi ein ønskjer å prioritere andre i og for seg gode samfunnsformål, kan vi – dersom eg tolkar statsråden rett – forvente oss ytterlegare utsettingar av prosjekt som ligg inne i NTP, av omsyn til situasjonen i norsk økonomi. Dersom det er slik at regjeringa no, for å prioritere, vel å prioritere ned viktige infrastrukturprosjekt og viktige miljøprosjekt – som jernbaneutbygging trass i alt er – vil det vere noko mange uroar seg over, også denne representanten. Så det må eg seie er urovekkjande. Men med dei forseinkingane vi no ser på utbyggingstempoet, både når det gjeld Østfoldbanen, Ringeriksbanen og kanskje også andre prosjekt, melder spørsmålet seg: Når kan vi forvente at ein får den nye ruteplanen for Austlandet, med tanke på alt det som no er i spel og dei usikre datoane?
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-05-04:
«Hvorfor har ikke staten prioritert å igangsette prosessen med å få på plass en byvekstavtale for Kristiansandregionen, og når kan vi forvente at denne forhandlingen kommer i gang?»
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-05-04:
Som statsråden sier er disse byvekstavtalene særdeles viktige for at regionene skal kunne nå sine klimamål. Kristiansand og Tromsø er to av de byene som skal forhandle byvekstavtale nå. På tross av gjentatte forsøk på å komme i gang med forhandlingene har ikke forhandlingene med Kristiansand kommet i gang, eller så langt som man skulle ønske. I Tromsø har ordføreren nylig referert til et brev fra Samferdselsdepartementet om at forhandlingene om byvekstavtalene er satt på vent – igjen – i lys av trangere rammer for samferdselssektoren. Tromsø har, i likhet med Kristiansandregionen, vært klar for forhandlinger, fulgt opp og justert seg etter statens krav, men staten har vinglet i saken. I møte med Tromsø kommune uttalte statssekretær fra Samferdselsdepartementet nylig at ambisjonsnivået står fast. Betyr det at regjeringen vil bruke like mye penger som tidligere lagt til grunn, eller vil regjeringen bruke byvekstavtalene, et av byenes viktigste klimatiltak innenfor transportsektoren, som en salderingspost i budsjettene?
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-05-04:
Ifølge opplysninger fra Agder kollektivtrafikk vil mangel på byvekstavtale kunne lede til kutt i kollektivtilbudet i Kristiansand med 35 pst., og det blir mindre penger til tiltak for å kunne gjøre det enklere for syklende og for gående. En byvekstavtale er dermed svært viktig for Kristiansand og Agder, og kutt i de økonomiske bidragene til dette vil være svært alvorlig. Kristiansand, Tromsø og de tre andre byområdene som er aktuelle for byvekstavtale, må få en avklaring for rammene. Det er viktig for klima og miljø og for legitimiteten til bompengeordningen. I Tromsø innføres bompengene til høsten, og for å sikre at disse inntektene og belønningsmidlene ikke settes på spill, er det viktig med en avklaring om når disse pengene fra staten kommer. Når vil det være klart hvor mye midler regjeringen setter av til byvekstavtalene? Vil det være når statsbudsjettet legges fram, eller vil kommunene og fylkeskommunene få klarhet i dette før, sånn at de kan sette i gang arbeidet?
Seher Aydar (Rødt), 2022-05-04:
«I Helsedirektoratets veileder for tannbehandling står følgende: Hva som er god klinisk praksis i tannhelsetjenesten, er uavhengig av om pasienten betaler selv eller en annen part bidrar økonomisk til behandlingen. Allikevel har det kommet fram at mennesker som får tannbehandling dekket av Nav, får behandling etter lavere faglige standarder. Vil statsråden gjøre noe for å sikre en mer likeverdig praksis?»
Seher Aydar (Rødt), 2022-05-04:
Her snakker vi om mennesker som har rus eller psykiske helseproblemer bak seg. Det kan være flyktninger, det er folk med sykdommer som gir dårlig tannhelse. Også Tannlegeforeningen har vært bekymret for at disse får behandling etter andre standarder enn de som betaler, og at det kan velges midlertidige, dårlige løsninger, løsninger som ellers ikke brukes på unge mennesker. Disse menneskene som får dekket tannhelse nå, er midt i livet, og de skal kunne både spise og smile i mange år til. Men vi ser at praksisen ikke i alle tilfeller samsvarer med de retningslinjene som statsråden så godt refererte til. Da lurer jeg på om statsråden mener at det er akseptabelt at Nav i visse tilfeller krever at en tann som kunne vært reddet med en helt ordinær prosedyre som rotfylling, skal trekkes når det er Nav som betaler?
Seher Aydar (Rødt), 2022-05-04:
Jeg har egentlig lest Hurdalsplattformen slik at også regjeringen er enig i at det må sikres på en bedre måte at de som har rett til gratis offentlig tannhelsetjeneste får et riktig og godt tilbud – for det står i Hurdalsplattformen, så det betyr jo at regjeringen også er enig i at det ikke har vært godt nok. Det står også at regjeringen vil styrke støtteordningene til dem med dårligst råd og gjennomgå refusjonsordningene på tannhelsefeltet. Det som skjer nå, er at når tennene ikke behandles som en del av kroppen, blir det ikke bare faglige vurderinger, men både økonomi og Nav sine vurderinger som ligger til grunn for hva slags behandling folk får – og vi kan jo ikke ha det slik at de med dårlig økonomi får dårligere hjelp. Da lurer jeg på: Når og på hvilken måte kommer de med dårligst råd, og de som har trygderettigheter, til å merke noe av det som står i Hurdalsplattformen?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-05-04:
Utviklingen der overgripere benytter internett til å komme i kontakt med barn og unge for å begå overgrep, er veldig bekymringsfull. Det synet tror jeg vi deler. Det er et område der det dessverre nærmest er uuttømmelige muligheter for å begå kriminalitet, og det kan være vanskelig å oppdage. Derfor er regjeringen veldig opptatt av at vi styrker innsatsen mot vold og overgrep konkret, men også det som spesielt er knyttet til internett. Det er vi veldig tydelige på i Hurdalsplattformen, og dette har vi jobbet med siden vi tiltrådte i høst. Vi har varslet en opptrappingsplan mot vold og overgrep mot barn og vold i nære relasjoner. Den skal bl.a. bidra til å forsterke innsatsen mot overgrep på nett. En plikt til å pålegge tjenesteleverandørene å melde fra hvis deres tjenester brukes til å begå straffbare handlinger eller distribuere ulovlig materiale, mener jeg er viktig at vi utreder nærmere, og det kan være aktuelt å innføre dette i Norge. Men internettrelaterte overgrep er et grenseoverskridende problem. Vi ser at materiale som finnes på nett, kan ha vært innom mange land. Det kan være overgrep som begås i et land av en overgriper som sitter i et helt annet land, eller mot et barn som ikke er på samme sted som overgriperen. Det trengs ikke bare nasjonal innsats, men også internasjonalt samarbeid. Derfor mener jeg det er veldig viktig at utredning av en sånn plikt som vi snakker om nå, gjøres i samarbeid med våre naboland. Forslaget fra Europakommisjonen, som representanten refererer til, vil det være naturlig å se på. Jeg er opptatt av å ha god dialog med dem som leverer teletjenester her i Norge, og som har mye av markedet, og dermed også mange av de plattformene som kan brukes til dette. Derfor har jeg invitert til et møte om dette i departementet på fredag. Det er i første omgang Telenor og Telia vi skal diskutere dette med. Jeg har også invitert VIPPS, fordi vi vet at også VIPPS bl.a. brukes til betaling for deling av ulovlig materiale. Det blir viktig. Vi skal drøfte internettrelaterte overgrep og å forebygge disse, men jeg vil selvsagt også ta opp annen digital kriminalitet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-05-04:
Jeg vil gi politiet dette verktøyet så fort som mulig. Jeg mener det er viktig at vi har et grundig bakgrunnssamarbeid for å innføre denne typen plikt overfor tjenestetilbyderne. Det kan være mange krevende spørsmål og skjæringspunkter som vi må utrede. Representanten tar feil når hun hevder at Senterpartiet, mitt parti, ikke er opptatt av europeisk samarbeid. Det er jeg veldig opptatt av. Jeg er opptatt av at vi skal samarbeide med land rundt oss og med land i andre deler av verden. Men jeg mener i motsetning til Høyre at Norge til syvende og sist må ta beslutningene selv. Så å samarbeide kan vi gjøre, men avgjørelsen om hvordan den endelige løsningen skal se ut, mener jeg må ligge i Norge. Og det gjør den. Derfor skal vi ha en egen utredning om dette, men Europakommisjonens forslag vil bli viktig å se hen til, fordi mange land i Europa ligger nært oss.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-05-04:
Den strategien som ble lagt fram i august 2021, danner grunnlag for tiltakene inntil ny strategi foreligger. Det er den vi jobber etter, fram til vi legger fram en egen opptrappingsplan. Jeg tror det bare er positivt at vi fortsetter på det arbeidet den forrige regjeringen begynte på, og at vi har enda større ambisjoner om å bekjempe vold og overgrep. Det tenker jeg det også er behov for. Det tror jeg er ambisjoner vi deler, for dette problemet er både voksende og veldig stort. Det rammer mange sårbare barn og unge. Det foregår på internett, som er en side ved det aller meste av det vi driver med i dag. Jeg vil også legge til følgende, som egentlig er relatert til det forrige spørsmålet: Det er helt riktig, som Foss sa, at gjennom NCMEC har vi fått avslørt og påtalt overgrep her i Norge. Det viser hvorfor det er viktig å samarbeide, men beslutningen må vi, som sagt, etter min mening ta selv.
Ingunn Foss (Høyre), 2022-05-04:
Det er veldig bra med samarbeid i Europa, noe som Senterpartiet vel ikke er så veldig opptatt av ellers. Både Kripos og politiet har i lengre tid bedt om å få verktøy for å kunne beskytte barn mot denne type kriminalitet, og vi ser fra Operasjon Spiderweb at Sør-Vest politidistrikt har hatt stor nytte av samarbeidet med den amerikanske organisasjonen National Center for Missing and Exploited Children, NCMEC, som rapporterer til norsk politi hvis de oppdager overgrepsmateriale. Da er det ingen grunn til å vente at EU skal få på plass et regelverk før det skjer noe i vårt eget land. Ifølge Operasjon Spiderweb har det fra januar 2019 til februar 2022 skjedd hele 20 domfellelser, som startet med NCMEC-rapportering. Så spørsmålet er: Hvorfor vil ikke statsråden gi politiet dette verktøyet så fort som mulig?
Ingunn Foss (Høyre), 2022-05-04:
Innføring av meldeplikt ved funn av overgrepsmateriale er en oppfølging av strategien som allerede ble lagt fram i august 2021 av Solberg-regjeringen. Jeg har stilt flere spørsmål til statsråden om hvordan dagens regjering vil bekjempe og forebygge vold og overgrep. Statsråden viste for et øyeblikk siden til at regjeringen vil legge fram en egen opptrappingsplan, uten å si noe som helst om tidspunkt for framleggelsen. Mine spørsmål er: Når kan vi forvente at opptrappingsplanen legges fram? Hvorfor kan ikke strategien som ble lagt fram i august 2021, danne grunnlag for tiltak inntil ny strategi foreligger?
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-03-02:
På vegne av stortingsrepresentantene Seher Aydar, Bjørnar Moxnes og meg selv har jeg gleden av å fremme et representantforslag om å hjelpe ukrainere på flukt fra krig ved å tilby kollektiv beskyttelse til ukrainske flyktninger.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-03-02:
«På helsenorge.no kan vi lese: «Du som har fått barn, bør få et hjemmebesøk av jordmor i løpet av de tre første døgnene etter hjemreise.» Tall fra 2020 viser at bare 40 pst. får hjemmebesøk av jordmor etter fødsel. Disse tallene har vært stabile over flere år. Har regjeringen planlagt tiltak for å sikre at alle kvinner som har født får hjemmebesøk av jordmor?»
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-03-02:
Jeg takker for svaret. I retningslinjene for barselomsorg står det: «Hjemreise forutsetter et organisert barseltilbud på hjemstedet og støtte fra kvinnens nettverk/partner.» Likevel ser vi altså at tallene viser at bare 40 pst. får hjemmebesøk av jordmor etter fødsel, og det er ikke en underdrivelse å si at det er altfor dårlig. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Er helseforetakene i dialog med kommunene for å forsikre seg om at et organisert barseltilbud på hjemstedet er på plass i regionen når de planlegger for svært kort barseltid på sykehuset?
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-03-02:
Nå er hjemmebesøk av jordmor bare en anbefaling i retningslinjene, men aksjonsgruppen Barselopprøret mener dette skal være en pasientrettighet. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Er statsråden enig i at hjemmebesøk av jordmor bør være en pasientrettighet, når vi ser at tilbudet svikter for så mange?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-03-02:
Jeg vil på vegne av Rødt fremme et forslag om ratifikasjon av tillegg til Roma-vedtektene om straffeforfølgelse av folkerettsstridig angrepskrig og kriminalisering av folkerettsstridig angrepskrig i norsk straffelov.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-03-02:
Russlands invasjon av Ukraina er et grovt folkerettsbrudd som vi alle står sammen om å fordømme. Rødt ønsker kraftfulle sanksjoner mot Putin og oligarkene rundt ham og mener at Norge også må gå foran for å stille Putin rettslig til ansvar for angrepet på Ukraina. FN-paktens forbud mot angrepskrig er krystallklart – det som har manglet, er vilje til å håndheve forbudet. Men i 2018 ble det aktivert et tillegg til Roma-vedtektene som gir Den internasjonale straffedomstolen jurisdiksjon til å dømme statsledere for folkerettsstridig angrepskrig. Flere østeuropeiske land som frykter russisk aggresjon, har ratifisert det tillegget. I dag har Rødt på nytt foreslått at Norge ratifiserer tillegget til Roma-vedtektene og får en tilsvarende bestemmelse innlemmet i den norske straffeloven. Gjør vi det, åpnes muligheten for at Norge kan utstede en internasjonal arrestordre mot Putin for å få ham dømt for den folkerettsstridige invasjonen av Ukraina – hvis loven trer i kraft mens det russiske angrepet eller okkupasjonen fortsatt pågår. Så må selvsagt etterforskning og rettssak være uavhengig, men det er ingen hemmelighet at mange – også Rødt – ønsker å se Putin bak lås og slå for angrepet på Ukraina. Mitt spørsmål er: Vil regjeringen nå støtte forslaget om ratifikasjon og lovendring, som den internasjonale juristkommisjonen har anbefalt, slik at Norge kan gi en arrestordre mot Putin og samtidig styrke Norges nasjonale og internasjonale rettsvern mot angrep fra fremmede makter?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-03-02:
Da har jeg en god nyhet. Dette foreslo vi også i 2020. Det var til grundig behandling i Stortinget, og Arbeiderpartiet tok stilling til forslaget, som altså er identisk med vårt forslag i 2022. Det interessante er at Danmark den gang var veldig tydelig på hvorfor de ikke ville ratifisere avtalen som foreslått. Det var nemlig at de ønsket å selv ha muligheten til å kunne gå til krig uten FN-mandat. Det er jo også derfor stormaktene Russland og USA stritter imot å ratifisere avtalen. Hvis regjeringen skulle si nei til å styrke Norges rettsvern mot angrep, og også er med på å blokkere for norsk bidrag til å få etterforsket og dømt Putin for angrepskrig, er det fordi den norske regjeringen ønsker å ha samme handlingsrom som den danske regjeringen, som eksplisitt sa at de vil ha muligheten til å selv kunne gå til angrepskrig uten FN-mandat i framtiden?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-03-02:
Den grunnleggende forskjellen er at Rødt er mot angrepskrig uansett hvem som gjennomfører det, også om det skulle være våre allierte som står for det. Nå er situasjonen at Russland grovt krenker folkeretten, grovt invaderer Ukraina, og må fordømmes på det sterkeste og må også møte sanksjoner for dette. Men vi må også samtidig gjøre det vi kan for å sørge for at de ansvarlige makthavere for angrepskrig kan etterforskes og kan dømmes for denne grove forbrytelsen. Dette har vært et kjent forslag i mange år, diskutert i Stortinget i flere runder, godt kjent for Arbeiderpartiet, skulle jeg tro, og ratifisert av en rekke andre land, også i Øst-Europa, som har fryktet russisk aggresjon. Så det er jo oppsiktsvekkende hvis ikke utenriksministeren kjenner forslaget og kan gi et slags syn på dette forslaget i Stortinget i dag.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-03-02:
Jeg tror vel verken Rødt eller andre tror at ratifikasjon av tillegget ville ha stanset invasjonen av Ukraina – det var ikke det som egentlig var spørsmålet. Men det er jo interessant hvis regjeringen blokkerer for ratifikasjon av et tillegg som skal gjøre det mulig både å etterforske og straffe ledere som er ansvarlige for angrepskrig, fordi man ikke tror det ville ha stanset Russlands folkerettsstridige invasjon av Ukraina. Det har også vært et ønske fra en rekke østeuropeiske land og mange andre – også fra den internasjonale juristkommisjonen – at man skal ratifisere tillegget. Så kan man naturligvis la det beste bli det godes fiende, men det er underlig hvis vi har en regjering som støtter opp om FN-paktens forbud mot angrepskrig – som er krystallklart – men ikke samtidig ønsker å ta inn et tillegg i norsk lovgivning som vil gjøre det mulig for oss både å kunne etterforske og pådømme andre statsledere for å bryte forbudet. Det synes jeg er en merkelig logikk.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-03-02:
«Fødeavdelingen i Kristiansund skulle gjenåpnes 1. desember 2021, men den er fortsatt stengt. Det skapte håp da det ble bevilget 25 millioner til rekrutteringstiltak i statsbudsjettet – det ville gjøre det lettere å rekruttere. I oppdragsdokumentet til Helse Midt-Norge – som er statsrådens styringsverktøy – er ikke gjenåpning av fødeavdelingen spesifikt nevnt. Når blir fødeavdelingen gjenåpnet, og hva konkret gjør statsråden for å sikre en snarlig gjenåpning?»
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-03-02:
Jeg vil følge opp på rekruttering. De er nesten i mål, men de mangler én gynekolog. Vi har hørt fra Bunadsgeriljaen at det har vært svakheter med rekrutteringsarbeidet. For eksempel ble en avgjørende gynekologstilling i 2022 utlyst som vikariat selv om behovet åpenbart er fast. Etter den påpekningen ble dette endret på. Vi lurer på hva statsråden gjør for å forsikre seg om at Helse Møre og Romsdal gjør sitt ytterste for å få løst oppdraget de er blitt pålagt av Stortinget, og som også framkommer av regjeringsplattformen.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-03-02:
Situasjonen er at både Stortinget og regjeringen har slått fast at her skal det åpnes en fødeavdeling, og det er også bevilget midler, 25 mill. kr, for å sikre at det skjer. Så skjer det likevel ikke ennå. Regjeringen har et arbeid i gang for å se på endringer i helseforetakene, nettopp for å sikre at vi får mer politisk og demokratisk styring av helsevesenet. Hvilke verktøy tenker statsråden at hun har til rådighet per dags dato, når ikke politiske vedtak blir fulgt opp innen den tid det er vedtatt og tenkt?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Jeg har gleden av å framsette et forslag fra Fremskrittsparti-representantene Marius Arion Nilsen, Silje Hjemdal, Erlend Wiborg, Sylvi Listhaug og meg selv om å sikre økt norsk gasseksport.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Da har jeg gleden av å ønske olje- og energiministeren velkommen til spørretimen. Den russiske invasjonen av Ukraina viser den grenseløse brutaliteten og kynismen som utgjør Putins autoritære regime. Finansieringen av den russiske krigsmaskinen baserer seg i stor grad på europeisk avhengighet av russisk gass, som Putin i lang tid har brukt som et ledd i sitt kyniske maktspill. Under valgkampen i høst handlet store deler av den politiske debatten i Norge om at stadig flere partier ønsket å avskaffe den norske olje- og gassnæringen, av hensyn til klimaet. Som eneste parti argumenterte Fremskrittspartiet konsekvent for at en sånn energipolitikk kun vil bety at vi svekker norsk energimakt og andre demokratisk underlagte energimakter og tilsvarende styrker makten til brutale og autoritære regimer, som Putins Russland. Norge er i dag en energistormakt i Europa. Vi er verdens tredje største gasseksportør, og vi forsyner hvert år EU med rundt 25 pst. av deres gassforbruk. Den andre stormakten er Russland, som produserer rundt 40 pst. av EUs gassbehov. Når et samlet storting nå virker å være enige om å straffe Russlands invasjon av Ukraina knallhardt med økonomiske sanksjoner uten historisk sidestykke, velger samtidig store deler av denne sal å se vekk fra det faktum at europeisk gassavhengighet til Russland er et problem som kan og bør løses med økt norsk gasseksport til kontinentet. EU har spesifikt forhørt seg med norske myndigheter om vi kan levere mer gass. Svaret fra regjeringen er at vi allerede eksporterer så mye vi kan. Da er mitt spørsmål til statsråden helt konkret: Hva kan Norge gjøre på sikt for å øke sin gassproduksjon og eksportkapasitet til et Europa som nå desperat forsøker å komme seg ut av Putins energijerngrep?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Jeg takker for svaret, men jeg er litt usikker på om det kom veldig mye nytt ut av det. Det første Arbeiderpartiet og Senterpartiet gjorde da de kom i regjering i høst, var å gi SV makt til å diktere framtiden til norsk olje- og gassnæring, som Fremskrittspartiet flere ganger i forkant advarte kraftig mot. Så ble det i budsjettenigheten mellom de tre partiene enighet om å stanse leting etter olje og gass i umodne deler av norsk sokkel gjennom den 26. nummererte konsesjonsrunden. Sett i lys av at vi har et Europa som nå tørster etter norsk naturgass, og som spesifikt har bedt oss levere mer gass, og vi samtidig har en despot i Russland som bruker europeisk avhengighet av russisk gass for alt det er verdt i et kynisk maktspill: Mener statsråden at et vedtak som vil svekke norsk energimakt, og som i verste fall vil styrke Putins energijerngrep over Europa ytterligere, er fornuftig energipolitikk?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
«Leder i Stortingets transport- og kommunikasjonskomité har kommet med utspill i media om å nedskalere flere viktige vei- og jernbaneprosjekter over hele landet. Statens vegvesen presenterte også for kort tid siden sin plan for gjennomføring av Nasjonal transportplan, hvor flere av regjeringspartienes prioriteringer i NTP ikke er tatt med. Er regjeringens prioritering fremover slik at fylkesveier og rassikring kommer til å gå foran utbygginger av stamveinettet med effektive korridorer mellom de store byene og regionene?»
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Da kan jeg iallfall begynne med å slå fast at statsråden avviser utspillet fra Senterpartiets øverste samferdselspolitiske ledelse som uten betydning. Men jeg hadde jo håpt at det var mulig å være lite grann mer konkret enn det statsråden er. Ja, det er masse usikkerhet, og det er ingen problemer med å klare å skape usikkerhet. Og i tillegg til de utspillene som Sande har vært ute med, har statsråden selv skapt usikkerhet og forvirring med svar på et skriftlig spørsmål fra meg, bl.a. om Bakka–Solheim, hvor statsråden avviser at dette kommer til å bli fulgt opp, mens man i handlingsplanen til Statens vegvesen tar inn igjen prosjektet og sier at dette er noe en skal planlegge. Da er mitt oppfølgingsspørsmål til statsråden: Hvem er det jeg skal høre på her?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Det gleder meg svært å høre at statsråden har skiftet mening, for det går ikke an å skrive det tydeligere enn det svaret som tidligere jeg fikk på skriftlig spørsmål, om at dette var et prosjekt som det ikke var flertall for. At statsråden tar inn over seg at det er flertall for flere prosjekter etter Stortingets behandling av NTP, håper jeg virkelig at han kommer til å følge opp. Jeg tar da gjerne et oppfølgingsspørsmål om viktigheten av disse prosjektene, med å spørre når han forventer å komme tilbake til Stortinget med informasjon om videre framdrift på de omtalte prosjektene.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Eg vil på vegner av Framstegsparti-representantane Morten Stordalen, Sylvi Listhaug, Bård Hoksrud, Silje Hjemdal, Helge André Njåstad, Carl I. Hagen, Tor André Johnsen og meg sjølv fremje eit framlegg om å prioritere ny rv. 15 Strynefjellet no. Eg har også æra av å fremje eit framlegg på vegner av representantane Morten Stordalen, Sylvi Listhaug, Bård Hoksrud og meg sjølv om å stoppe Bypakke Ålesund.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Eg har gleda av å ønskje samferdselsministeren velkommen til spørjetimen. Samferdselsministeren har på eit skriftleg spørsmål, nr. 1241, frå Terje Halleland frå Framstegspartiet svart med ei oversikt over vegprosjekta som er omtala i NTP 2022–2033, og dessutan vegprosjekt som er omtala i merknader i Innst. 653 S for 2020–2021, med oppstart i første planperiode. Samferdselsministeren har gjort greie for kva Statens vegvesen har lagt inn i gjennomføringsplanen sin for perioden frå 2022 og ut over, noko som syner at Statens vegvesen ikkje har teke inn over seg at Stortingets fleirtal ønskjer følgjande prosjekt starta opp tidleg i første planperiode. Det gjeld rv. 282 Holmenbrua, rv. 15 Styrnefjellet med arm til Geiranger, E34 Bakka–Solheim, E14 Stjørdal–Storlien, E39 Vågsbotn–Klauvaneset, rv. 13 Vikafjellet og E16 Fagernes sør–Hande. Stiller samferdselministeren seg bak det Statens vegvesen har lagt opp til i framlegget sitt til handlingsprogram?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Eit stort fleirtal i Stortinget har vore veldig tydeleg på desse åtte prosjekta. Dette er gryteklare prosjekt der det er meir enn klart til å kunne setje full gass når det gjeld planlegging. Det er det partiet til statsråden, Arbeidarpartiet, også har sagt i Stortinget. Så spørsmålet mitt vidare er: Stiller eigentleg statsråden seg bak standpunktet til sitt eige parti i Stortinget, eller er det Statens vegvesen som på ein måte styrer regjeringa no, og som styrer korleis utviklinga skal vere? For det er veldig spesielt at ei så klar og tydeleg bestilling frå Stortinget ikkje vert gjennomført av Statens vegvesen. Dette er viktige vegprosjekt som har eit breitt fleirtal bak seg. Så stiller statsråden seg bak sitt eige parti, eller er det Statens vegvesen som styrer?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
«Samferdselsutvalet i Møre og Romsdal behandla høyring om traséval for ny E39 del Digernes til Ørskogfjellet den 27. oktober 2021. Her er mange alternativ, og fylket er sterkt kritisk til prosessen. Statsråden har i svar til underteikna i fleire spørsmål slått fast at trasévalet var tatt for prosjektet, og dette danna grunnlaget for eit kostnadsanslag på ca. 24 mrd. kr. Nå viser det seg at statsråden har feilinformert. Kan det gis ei forklaring på dei manglande kunnskapane til statsråden om prosjektet?»
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Eg har eigentleg eit kort spørsmål no, som første spørsmål: Statsråden er heilt sikkert kjend med at Statens vegvesen har ein del handlingsbøker og handbøker dei styrer etter. Spørsmålet er rett og slett: Kjenner samferdselsministeren til kva Handbok R764 inneheld?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Grunnen til at eg spør, er at eg står med den handboka her og også grunnlaget til dei fem alternativa for E39 som skal forbi Sjøholt. Grunnlaget for å kunne fastsetje noko som helst – anten P45, P50, P65 eller P85 – er faktisk anslagsmetoden i Handbok R764. Eg har halde på med samferdsel i 20 år og vore med på å arbeide fram veldig mange store prosjekt, og eg har lært meg at handbøkene er viktige å bruke som eit grunnlag for å kunne fastsetje pris. Det som undrar meg, er korleis ein kan seie at eit prosjekt skal koste 24,35 mrd. kr når grunnlaget i denne handboka, R764, ikkje er lagt til grunn, etter anslagsmetoden. Statsråden kan gjerne få desse skjemaa etter spørjetimen, for eg trur det kan vere nødvendig. Spørsmålet er rett og slett: Har ein tenkt til å følgje dei handbøkene som Statens vegvesen sjølv bruker?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-03-02:
Det er krig i Europa, og det er en krig som berører oss alle sammen – både følelsesmessig og praktisk. Vi bidrar med økonomisk og politisk støtte, og regjeringa varslet på søndag en betydelig opptrapping i den humanitære bistanden. Det er Høyre veldig glad for, og det har vi også bedt regjeringa om å vurdere. I tillegg sender vi både beskyttelsesutstyr og panservernvåpen til dem som nå med alt de har og alt de er, forsvarer landet sitt og friheten sin. Også det har Høyres fulle støtte. Situasjonen er helt ekstraordinær, regelverket tillater det, og situasjonen krever det. Ifølge FNs høykommissær for flyktninger har over 670 000 mennesker flyktet fra Ukraina, og antallet øker raskt. I tillegg er det over én million mennesker på flukt internt i Ukraina. Og som jeg har tatt opp i spørretimen før, har det vokst fram en stor humanitær krise i Øst-Ukraina, der over 14 000 er drept og over 3 millioner mennesker lever under veldig vanskelige forhold på et lite geografisk område. De trenger akutt nødhjelp – og grunnen er altså at Russland annekterte Krim i 2014 og startet krigshandlinger. Dette er mennesker som nå også kan komme til å flykte over landegrensene. Det er positivt at regjeringa sender signaler om at Norge skal ta imot mennesker som flykter fra denne brutale krigen som Vladimir Putin satte i gang. Nå er det vi som er nærområdene. Nå pågår det diskusjoner i EU om hvordan Europa best kan hjelpe og bidra til en fordeling mellom landene. Dette europeiske arbeidet er det viktig at Norge er en del av. Mitt spørsmål til utenriksministeren er: Hvordan jobber regjeringa nå konkret for å bidra til EUs felles respons for å hjelpe flyktninger? Og hvilke signaler har regjeringa gitt på hva Norge kan bidra med?