Ingunn Foss (Høyre), 2015-06-17:
Stortinget skal i dag behandle innstilling fra næringskomiteen om jordbruksoppgjøret for 2015. Jeg vil takke komiteen og ikke minst komitésekretæren for et godt samarbeid noen hektiske dager i forrige uke. Jordbrukets krav ble lagt fram 24. april, og statens tilbud ble lagt fram 5. mai. Den 8. mai meddelte jordbruket at de ville gå i forhandlinger. Den 14. mai la Statens forhandlingsutvalg fram et revidert tilbud som grunnlag for en sluttløsning. Den 15. mai valgte Norsk Bonde- og Småbrukarlag å bryte forhandlingene, og staten og Norges Bondelag inngikk senere samme dag jordbruksavtale for 2015–2016. Den økonomiske rammen for avtalen inneholder endring i målprisene fra 1. juli 2015, endret bevilgning på kap. 1150 i 2016 på 45 mill. kr, overførte midler fra 2014 på 30 mill. kr og endret verdi av jordbruksfradraget på 10 mill. kr. Landbruksdirektoratet har på oppdrag fra Landbruks- og matdepartementet gjennomført en evaluering av kortsiktige effekter av fjorårets oppgjør. Oppgjøret ga som resultat at målprisene ble økt på noen varer fra 1. juli 2014, med helårseffekt i 2015. Innretningen av budsjettstøtten ble endret innenfor uendret total bevilgningsramme for kalenderåret 2015. Distriktstilskuddene ble videreført uendret. Tilskuddsprofilen, med avtakende støttesatser ved økende driftsomfang, ble flatet ut, og takene på tilskudd ble hevet for tilskudd til husdyr og opphevet for arealtilskudd. Samtidig ble virkemiddelsystemet forenklet og mulighetene for kontroll av tilskuddsutbetalingene forbedret. Konklusjonen fra evalueringen er at endringene i tilskuddsutmålingen gir svært små og usystematiske endringer mellom fylkene og bo- og arbeidsmarkedsregionene. Samlet har oppgjøret i 2014 virket positivt for økt produksjon og verdiskaping og nøytralt for målene om bærekraftig landbruk over hele landet. En samlet komité ønsker et miljøvennlig, bærekraftig og framtidsrettet norsk landbruk med små og store bruk i hele landet. Det er et mål at norsk landbrukspolitikk skal stimulere til økt matproduksjon, med intensjon om økt selvforsyning, av beredskapshensyn. Komiteen mener det må opprettholdes en differensiering av virkemidlene, som legger til rette for en variert bruksstruktur og sikrer bærekraftig produksjon på jordbruksarealene i hele landet. Komiteen er enig om å sikre en hensiktsmessig bruk av statlige overføringer, redusere kostnadsnivået og gi bonden nye og bedre inntektsmuligheter. Komiteen mener også at det er avgjørende at landbrukspolitikken som føres, gir trygg og sikker mat, landbruk over hele landet, økt verdiskaping og en bærekraftig næring. Komiteen har merket seg jordbrukets høye produktivitetsvekst de siste ti årene og at landbrukets aktivitet på mange måter er mer miljøvennlig i dag enn det var for 20–30 år siden. Komiteen viser også til at selv om foredling og omsetning av jordbruksvarer hovedsakelig ligger utenfor jordbruksavtalens virkeområde, har jordbruk og handelspolitikk, markedsordninger og prisutvikling på råvarer stor betydning både for næringsmiddelindustrien og for omsetningen. Landbrukspolitikken og utformingen av virkemidlene i jordbruksavtalen må som følge av dette ha alle ledd i kjeden fra jord til bord som perspektiv. En samlet komité trekker også fram at et aktivt og lønnsomt skogbruk og en konkurransedyktig skogindustri er viktig for bosetting, sysselsetting og næringsutvikling i store deler av landet. Et flertall i komiteen, bestående av Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, mener at jordbruksoppgjøret for 2015 markerer et nytt viktig skritt i arbeidet for å legge til rette for et miljøvennlig, bærekraftig og framtidsrettet landbruk med små og store bruk i hele landet. Dette flertallet viser også til at avtalens fordelingsprofil i år gjenspeiler hovedtrekkene i fjorårets avtale. Videre konstaterer dette flertallet at Budsjettnemnda for jordbruket har prognosert en sterk inntektsvekst i 2015, og at avtalen legger til rette for at jordbruket får en inntektsutvikling minst på linje med andre grupper fra 2015–2016. Med dette anbefaler jeg komiteens tilråding og ser fram til en god debatt på et viktig politikkområde.