Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2008-05-08:
Jeg vil også benytte anledningen til å takke interpellanten for å ha tatt opp en viktig og meget aktuell problemstilling i dag. Også fornybar energi-produksjon kan være konfliktfylt. Det har vi sett i forbindelse med vannkraftdebatten, vi ser det innenfor vindkraftdebatten og nå også innenfor debatten om biodrivstoff. Felles for alle disse typene fornybar energi-produksjon er at det finnes noen prosjekter som er gode, og noen som vi bør unngå fordi de er for konfliktfylte. Innenfor biodrivstoff finnes det dårlige prosjekter som fortrenger regnskogen, som har dårlige miljøkvaliteter, og som gir prispress på matvarer. Eksempler på gode prosjekter er biodrivstoff fra ulike typer avfall. Biodrivstoff kan også i framtiden produseres fra trevirke. Det finnes flere typer biodrivstoff som er miljøriktig framstilt, og som ikke kommer i konflikt med dyrking av matvarer. Vi må også huske at klimaendringene i framtiden kan føre til enda større matvarekriser gjennom feilslåtte avlinger og langvarig tørke eller flom. Kanskje er det klimaendringer som allerede har ført til at avlinger har slått feil flere steder i verden det siste året. Skal vi løse klimautfordringene, må vi bl.a. satse på fornybare energikilder. Biodrivstoff kan ha betydelige fordeler - og betydelige ulemper. Fordelene fikk vi redegjort for da Brasils president Lula da Silva var på statsbesøk i Norge i september 2007. Bidrag til å løse klimaproblemene, økt energisikkerhet også for fattige land og flere jobbmuligheter for fattige i fattige land er her sentrale stikkord. Men etter hvert har vi også fått øynene opp for ulempene. Verdens matvareprogram advarer mot økt dyrking og bruk av biodrivstoff som rammer matproduksjon for fattige land. Som vi har sett, har prisene gått betydelig opp på viktige matvarer på verdensmarkedet. Prisen på hvete har f.eks. økt med nesten 100 pst. det siste året. Dette medfører at mange fattige land må bruke mye mer ressurser på å brødfø sin egen befolkning. I de mest utsatte områdene kan dette medføre sult og underernæring. Enkelte typer produksjon av biodrivstoff bidrar også med mer utslipp av klimagasser enn det et ordinært fossilt drivstoff vil bidra med. Foruten å virke inn på ernæring og fattigdom har den økte satsingen på biodrivstoff en rekke andre miljømessige og samfunnsmessige sider. Det er viktig å kartlegge disse for å kunne skille mellom de gode og de dårlige prosjektene. Forskjellen er knyttet til hva slags råstoff som benyttes, hva slags arealer de er dyrket på, samt gjødsling, vannbehov, frakt, produksjon osv. Jeg er enig med interpellanten i at det haster med å finne en balanse mellom de ulike hensynene knyttet til dette sakskomplekset. Vi må sørge for å innrette satsingen slik at vi oppnår mest mulig klimaeffekt og samtidig forhindrer de negative konsekvensene. Venstre ønsker ikke en utvikling hvor bruk av biodrivstoff går på bekostning av verdens matvaresituasjon og på bekostning av miljøet. Jeg mener at for å kunne styre unna de verste negative effektene av økt dyrking og bruk av biodrivstoff, trenger vi effektive internasjonale standarder og sertifiseringssystemer, slik at vi kan skille mellom de dårlige og de gode prosjektene. Venstre tok tidlig til orde for en slik ordning i kombinasjon med satsingen på biodrivstoff. De som kjøper og bruker biodrivstoff, bør ha tilgang til relevant informasjon om hvor og hvordan drivstoffet er framstilt, og om det innfrir gitte krav. Disse bør avspeile alle nevnte miljømessige og samfunnsmessige forhold av betydning. Deretter må vi vurdere å legge dette til grunn for hvilke typer biodrivstoff man gir subsidier til i form av f.eks. avgiftsfritak. Regjeringen bør se nærmere på hvordan Norge kan bidra til å få på plass en slik ordning. Til slutt vil jeg si at det er positivt med all oppmerksomheten rundt biodrivstoff og matvaresituasjonen. Jeg vil imidlertid advare mot at man overvurderer Norges rolle i dette bildet og tar forhastede beslutninger. Vi bør imidlertid stoppe opp og finne den måten Norge best kan bidra til å redusere sult og fattigdom på, og finne bærekraftige måter å produsere fornybar energi på. Selv i en opphetet klimadebatt er det viktig å holde hodet kaldt.