trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-01-19:
Da statsråden var styreleder i KS, møttes vi til debatt under Arendalsuka i fjor. Blant annet var vi skjønt enige om at fylkeskommunene kunne ta på seg langt flere oppgaver enn i dag. Terje Hagen, som ledet Hagen-utvalget, var også med, og understreket at nye fylkeskommuner nå representerte regioner som kunne ta på seg større oppgaver enn med den tidligere strukturen. I diskusjonen rundt oppgaver til fylkeskommunene kom Gram med en klok anmodning: Den kraften som potensielt ligger i fylkeskommunene, må vi bygge videre på og utnytte. Da legger jeg til grunn at han refererte til den kraften som potensielt ligger i dagens elleve fylkeskommuner. Mener statsråden at den potensielle kraften i fylkeskommunene han refererte til som daværende styreleder i KS, vil bli svekket om Troms og Finnmark oppløses?
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-01-19:
Jeg vil ikke helt slippe Hagen-utvalget og de oppgavene som ble foreslått flyttet til fylkene. Utvalget understreket at det nettopp var den nye fylkesstrukturen som åpnet for en sånn massiv utflytting av oppgaver. Da saken ble behandlet i Stortinget høsten 2018, gikk Senterpartiet langt i å støtte Hagen-utvalget i oppgavene de foreslo å flytte ut. Her er det noe som skurrer. Senterpartiet nekter å akseptere premissene for hvordan og hvorfor de oppgavene potensielt kan flyttes ut, nemlig gjennom større regioner, men ønsker likevel at flere av oppgavene blir flyttet ut. Mener virkelig statsråden at oppgavene i Hagen-utvalgets rapport fortsatt kunne vært flyttet ut – selv om man velger å reversere enkelte av fylkene? Jeg hadde forutsett at statsråden var litt mer ambisiøs, så det er jo et paradoks at han nå lander på at det bare er oppgaver som ligger rundt statsforvalteren, han ønsker å flytte ut.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-01-19:
I spørretimen forrige uke ble jeg langt på vei utfordret av Venstre-representanten Bjørlo om å ikke være så opptatt av delingsprosessene, men heller stille opp for fylkeskommunene og de utviklingsmulighetene de arbeider med. Jeg svarte at det i grunnen var det siste jeg først og fremst vil bruke tid og krefter på. Men Venstre-representanten Skjelstad følger likevel her i dag opp med nok et spørsmål om fylkesdeling, historikk og det som har skjedd tidligere. Det vil jeg selvsagt svare på. Jeg vil ikke at det skal være noen tvil hos Venstre, en av pådriverne for tvangssammenslåing av fylkeskommunene, om at Senterpartiet står for en annen politikk. Senterpartiet stemte for nær samtlige av de frivillige kommune- og fylkeskommunesammenslåingene som ble fremmet av Solberg-regjeringen, men vi har avvist Venstres tvangsbruk. Det er en grunnleggende forutsetning for Senterpartiet at lokaldemokratiet tillegges stor vekt, ikke minst når det gjelder vurderingen av hvorvidt man skal bestå som egen enhet eller ikke. Dette ligger også til grunn for regjeringens arbeid.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-01-19:
Jeg er veldig opptatt av fylkeskommunenes rolle i norsk forvaltning, i både tjenesteyting og utviklingsarbeid. Jeg mener at fylkeskommunene er en veldig viktig aktør her, ikke minst som en aktør i det regionale utviklingsarbeidet ved å bygge regionale partnerskap og utnytte regionale fortrinn. Derfor satser regjeringen på fylkeskommunene og på å styrke den fylkeskommunale økonomien. Vi har i Hurdalsplattformen vist til at vi ønsker å se på oppgavefordelingen mellom bl.a. statsforvalteren og fylkeskommunene, og også på andre forhold. Jeg har også i tidligere svar pekt på at arbeidet med regionvekstavtaler for fylkeskommunene blir sentralt. Jeg mener at de oppgavene vi ser for oss nå, de oppgavene foregående regjering la til fylkeskommunene, og det vi ser for oss framover, godt kan ivaretas også innenfor en endret fylkeskommunestruktur, som det kan være muligheter for at det kommer søknader om å få til.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-01-19:
Det mener jeg ikke er en korrekt gjengivelse av det svaret jeg nettopp ga. Jeg viste til ønsket om å styrke fylkeskommunenes økonomi, som bl.a. kan bidra til å styrke musklene i det regionale utviklingsarbeidet. Jeg viste til konkrete statsforvalteroppgaver, men jeg sa også at det var aktuelt å se på andre oppgaver. Jeg viste bl.a. til regjeringens forslag om å utvikle et system med regionvekstavtaler, hvor fylkeskommunene kan spille en viktig rolle. Det er jo fristende å stille et spørsmål tilbake, for dette spørsmålet har jeg nå fått flere ganger fra representanten Skjelstad: Det framstår som veldig uklart for meg hvilke konkrete oppgaver han snakker om som dagens fylkeskommuner eller en justert fylkesstruktur faktisk kan ivareta. Jeg har lest Hagen-utvalget, og det er svært mye der som godt kan ivaretas med en justert fylkesstruktur også, kanskje bortsett fra å flytte ansvaret for sykehusene. Men det har jeg heller ikke hørt at representanten Skjelstad tar til orde for.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-01-19:
«I Hurdalsplattformen lover regjeringen innen 2023 å sikre minst én hurtigladestasjon i alle kommuner. Den lover også å innføre moms på de dyreste elbilene. Begge løfter har opphav i Arbeiderpartiets «100-dagersplan for en ny regjering». Det ble ikke foreslått moms i statsbudsjettet, selv om det har støtte i stortingsflertallet. Derimot ble det bevilget 100 mill. kr til ladestasjoner. Hvor mange hurtigladestasjoner regner regjeringen med at man får for pengene, og hvor mange flere kunne man fått om man hadde innført elbilmoms i tråd med løftene?»
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-01-19:
Takk for svaret. Hvis klimapolitikken skal monne, er vi avhengig av at den også har bred tilslutning, og at ikke klimapolitikken forsterker de økonomiske forskjellene. Dagens elbilpolitikk har jo til en viss grad kanskje bidratt til det motsatte, fordi vi ser f.eks. av statistikk fra Statistisk sentralbyrå i fjor at det fortsatt er sånn at de dyreste elbilene blir kjøpt av dem som har mest penger. Samtidig har vi en rekke kommuner – ved årsskiftet var det 73 kommuner – som ikke engang har ladestasjoner. Jeg vil følge opp det statsråden svarer om moms. Vi har allerede differensiert moms, f.eks. på strøm, uten at dette er i strid med EØS- eller EU-regler. Jeg lurer på om dere har satt i gang arbeidet med å innføre moms på elbiler.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-01-19:
Da fortsetter jeg på det sporet. Hvis denne regjeringen hadde innført moms på de dyreste elbilene, ville man jo fått inntekter som går an å bruke på å tette de hullene som statsråden selv var inne på, knyttet til ladestasjoner i hele landet, sånn at elbil i mindre grad blir en luksusvare i urbane strøk og i større grad blir noe som er tilgjengelig for folk flest. Derfor lurer jeg fortsatt på om statsråden kan svare på om de 100 mill. kr som er satt av, er nok til å sikre ladestasjoner i alle kommuner, i tråd med 100-dagersplanen, og om innføring av moms vil bidra til å øke det beløpet, sånn at de faktisk får innfridd de løftene som er gitt.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Klimakrisen er vår største utfordring. For denne regjeringen er det helt klart at vi skal nå klimamålene, og at vi må innrette økonomien vår i retning av å være mer fornybar og bærekraftig. Derfor gjorde vi allerede i vårt første statsbudsjett tydelige grep for at vi skal få til å kutte klimagassutslipp. Et av disse grepene var å bevilge 100 mill. kr til å bygge nye ladestasjoner. Den norske elbilpolitikken er et godt eksempel på god klimapolitikk. Når det er sagt, er det – som representanten sikkert også er oppmerksom på – ikke like enkelt å kjøre elbil overalt, fordi man nettopp mangler hurtigladestasjoner. Dette hullet på ladekartet vil regjeringen fjerne. Derfor bevilget vi, som sagt, allerede i tilleggsnummeret 100 mill. kr til utbygging av hurtigladestasjoner. Det vil gi flere mulighet til å kutte klimagassutslipp i hele landet. Det er ikke så lett å svare helt eksakt på hvor mange hurtigladere det vil være mulig å etablere med 100 mill. kr før Enova har gjort en vurdering av hvilke av områdene som skal prioriteres først. Det kan være veldig store variasjoner i kostnader knyttet til bygging, og mye avhenger av hvor nært ladestasjon ligger etablert strøminfrastruktur. Enova opplyser f.eks. at en gjennomsnittlig kostnad for etablering av lader på 50 kW er i overkant av 1 mill. kr. Dersom det skal bygges ladere på 150 kW, vil kostnaden kunne øke opp mot 1,5 mill. kr. Det vil være i tråd med den overordnede styringen av Enova, være opp til Enova, å innrette støtteordningen basert på deres erfaringer og faglige vurderinger. I Hurdalsplattformen framgår det at regjeringspartiene vil sørge for en rettferdig klimapolitikk, og at det betales merverdiavgift på beløp over 600 000 kr ved kjøp av ny elbil. Det er ikke angitt hvilket tidspunkt dette skal gjelde fra. En beløpsbegrensning på 600 000 kr per bil vil innebære et helt nytt element i merverdiavgiften. Dette reiser tekniske, rettslige og administrative problemstillinger som må utredes nærmere. En beløpsbegrensning vil også være en side ved EØS-avtalen, siden merverdiavgiftsfritak er å anse som statsstøtte og godkjent av ESA i sin nåværende form ut 2022. Med den begrensede tiden regjeringen har hatt til rådighet, har det ikke vært mulig å få på plass en beløpsgrense i budsjettet for 2022.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Ja, når det gjelder moms og den biten som representanten her berører, ligger det under Finansdepartementet, så det vil ikke jeg gå nærmere inn på. Men jeg er enig i beskrivelsen av at vi skal gjøre elbilen tilgjengelig for alle. Det er hensikten, og det er hensikten at vi skal ha en offensiv politikk for å bygge ut ladeinfrastruktur i hele landet.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Poenget med mitt innlegg var nettopp det at vi har finansiert opp dette tiltaket. Disse 100 mill. kr er beregnet med utgangspunkt i et behov, men jeg forsøkte også å beskrive at det vil selvfølgelig alltid finnes en viss usikkerhet knyttet til disse beregningene. Det er målet om at vi skal ha hurtigladestasjoner i disse kommunene, som mangler, som ligger til grunn for denne bevilgningen.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Regjeringen vil gjenopprette et velfungerende drosjemarked, og vi følger selvfølgelig opp målsettingene i Hurdalsplattformen. Denne regjeringen vil sikre en drosjenæring med ordnede forhold, der kundene er trygge og sjåførene har en jobb å leve av. Vi skal ha en trygg pasient- og skoletransport og et godt drosjetilbud i distriktene, og vi skal stanse frislippet vi nå ser i drosjemarkedet. Dagens regulering av drosjenæringen er omstridt og krevende, og jeg skjønner at det er utålmodighet knyttet til det varslede arbeidet. Det er også viktig at vi lager solide løsninger som står seg over tid, både for å gjenopprette forutsigbarhet og tillit og for å unngå nye runder med omfattende regelendring. Da er det bl.a. behov for endelig avklaring av handlingsrommet i EØS-retten. For denne regjeringen er det avgjørende å sikre en god og forutsigbar drosjepolitikk. Likevel er vi tydelig på at vi ønsker en annen kurs enn den høyreregjeringen hadde. Derfor har vi også i dag varslet at vi vil innføre nye krav til løyvehavere. Det vil sikre kompetanse som kan bidra til et mer seriøst arbeidsliv i næringen, og vi vil også se på krav til bankgaranti, eventuelt taklampe og andre positive grep som kan være riktig å relansere. Jeg hadde møter med næringsaktører, fylkeskommuner og kontrollmyndigheter i november i fjor, så dette gjorde vi altså veldig tidlig etter at vi trådte inn i regjeringskontorene. Der fikk jeg veldig mange gode innspill, og jeg tenker at vi skal ha en god prosess hvor vi involverer de berørte, særlig arbeidstakerorganisasjonene, men også bransjen for øvrig i det arbeidet vi skal gjøre med å utforme en drosjepolitikk som står seg, men som selvfølgelig er basert på Hurdalsplattformen. Vi vil nå vurdere en rekke ulike konkrete tiltak for å følge opp plattformens punkter og hvilke prosesser som kreves for at vi skal få til den gjennomføringen. Om kort tid vil jeg kunne orientere mer om videre oppfølging på dette veldig viktige området.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Jeg redegjorde nå for bl.a. at vi kommer til å innføre noen krav til løyvehavere, og så har vi tenkt å utrede grundigere hvordan vi skal gå konkret inn i de temaene som er nevnt i Hurdalsplattformen. Det er altså Hurdalsplattformens punkter som ligger til grunn for det arbeidet vi skal gjennomføre. Men jeg ber om forståelse for at vi må utrede det som skal iverksettes som politikk i Norge.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Jeg aksepterer ikke helt premissene for det som representanten sier nå heller, for vi er i gang med dette arbeidet, og så vil vi selvfølgelig kunne ta ned de enkelte temaene etter hvert. Allerede nå varsler jeg at vi vil gjøre noe med krav til løyvehavere. Så vil det komme andre konkrete punkter fortløpende. Vi har ikke tenkt å bruke veldig lang tid på det, men vi skal gjøre det grundig nok til at det står seg, at det er en solid drosjepolitikk som kan ha tilslutning, oppslutning og varighet over tid.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
«Olje- og gassnæringa er Noregs viktigaste næring og står for ein svært stor del av Noregs inntekter. Næringa har også tusenvis av norske arbeidsplassar. Regjeringa har i forlik med SV i framlegg til statsbudsjettet lagt til grunn ei CO 2 -avgift på olje- og gassnæringa på heile 28 pst., og stoppa 26. konsesjonsrunde. Korleis vil denne CO 2 -avgifta påverke olje- og gassnæringa her i Noreg negativt, og korleis vil stoppordren for 26. konsesjonsrunde påverke næringa og arbeidsplassane med tanke på tapte oljeinntekter?»
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Det at CO 2 -avgifta for oljebransjen aukar med 28 pst., gjer at kostnadane for oljebransjen aukar kraftig. Petroleumsnæringa i Noreg er kanskje den næringa og det området som betalar mest i CO 2 -avgift og kvoteprisar allereie. Det er på mange måtar absurd å vere vitne til at i ei tid der Europa manglar nok naturgass og Noreg set stadig nye rekordar i eksport av naturgass til Europa, er svaret til regjeringa å styrkje russisk energimakt og svekkje Noregs posisjon ved kraftig å skeivfordele avgiftslegginga av petroleumsnæringa og gassnæringa i Noreg. Kvifor svekkjer regjeringa vår viktigaste næring med ein kraftig auke av CO 2 -avgifta når dei har betalt så mykje frå før?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Svaret på det er i alle fall ikkje å elektrifisere sokkelen. Det er i alle fall eit område som ikkje vil medverke positivt på nokon som helst måte. Ein flyttar det berre til Europa og får eigentleg ikkje noka reinare verd av det. Men eg har eit spørsmål til slutt: Når Noreg no eksporterer så mykje naturgass til Europa og prisane er skyhøge i forhold til det dei har vore tidlegare, kan statsråden informere om kva dei er, dei totale ekstrainntektene den norske stat får inn på grunn av dei skyhøge gassprisane som vi no ser?
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Norsk petroleumsindustri skal utvikles, ikke avvikles. Petroleumssektoren er en høyproduktiv næring som bidrar med store inntekter, verdiskaping og arbeidsplasser i Norge. Vi vil legge til rette for fortsatt høyt aktivitetsnivå på norsk sokkel. I Norge produseres olje og gass effektivt og med lave utslipp. Hovedvirkemidlene for å redusere utslipp på norsk sokkel er kvoteplikt og CO 2 -avgift. De høye utslippskostnadene gir selskapene sterk egeninteresse av å redusere sine utslipp av klimagasser. Vi ser at virkemidlene fungerer. Vi produserer med lave utslipp, og utslippene er på vei ned. Økningen i CO 2 -avgiften i årets budsjett vil bidra til ytterligere utslippsreduksjoner i Norge. Samtidig er det viktig at utslippskostnadene på norsk sokkel gir minst mulig uønskede effekter på verdiskaping, sysselsetting og statlige inntekter. Fordi økte kostnader kan medføre ulemper for produsentene, er det viktig at sektoren sikres forutsigbarhet. Regjeringen er derfor tydelig på at CO 2 -avgiften skal økes gradvis. Alle områder som er åpnet for petroleumsvirksomhet og er tilgjengelig for nye tildelinger, kan lyses ut i en konsesjonsrunde. Budsjettavtalen med SV påvirker ikke dette. Hvordan de ulike prospektive områdene lyses ut, avgjøres av hva som er mest hensiktsmessig ut fra en petroleumsfaglig vurdering. I størstedelen av åpnet, tilgjengelig areal på norsk kontinentalsokkel har det vært leteaktivitet i tiår. Områdene er nå modne og derfor omfattet av TFO-konsesjonsrundene. Leteaktiviteten og nye arealtildelinger vil derfor i denne stortingsperioden hovedsakelig foregå innenfor de forhåndsdefinerte områdene. At konsesjonssystemet ligger fast, betyr bl.a. at regjeringen vil gjennomføre nye konsesjonsrunder. Jeg offentliggjorde en gledelig tildeling under TFO 2021 i går. Vi vil videreføre TFO-ordningen slik det praktiseres i dag, både i 2022 og videre. Av budsjettavtalen med SV framgår det at en eventuell 26. konsesjonsrunde ikke vil bli utlyst i 2022. Det betyr verken mer eller mindre enn akkurat dette.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Jeg er nok ikke enig i virkelighetsbeskrivelsen til representanten Sve om at man svekker rammevilkårene betydelig, slik det påstås her. Jeg har lyst til å peke på at det er bred politisk enighet om at vi skal øke CO 2 -avgiften, fordi det er et av våre aller viktigste virkemidler for å redusere klimagassutslippene. Det er fristende å stille spørsmålet om hva alternativet til opptrapping av CO 2 -avgiften er. Det ville kanskje være å gjøre hele økningen i ett hopp, og det ville i hvert fall ikke vært forutsigbarhet for det som er en av våre aller viktigste, mest høyproduktive næringer i landet i dag.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Vi får selvsagt inn betydelige økninger i inntektene. Det går inn i petroleumsfondet vårt, som vi skal bruke til framtidige pensjonsutgifter, og der vi tar et uttak knyttet til handlingsregelen. Jeg har ikke lyst til å gi et nøyaktig anslag for det her og nå, i og med at det ikke var det som var det opprinnelige spørsmålet. Men jeg har lyst til å peke på at når det gjelder virkemidlene for å få ned utslippene, er både CO 2 -avgift og kvoteplikt og også det å produsere olje og gass med lave klimaavtrykk og lave klimautslipp av de viktigste virkemidlene vi har for at vi også skal kunne ha en høyproduktiv olje- og gassektor i framtiden. Elektrifisering av det – om det så skjer som vi ønsker, med bl.a. havvind i framtiden – er veldig viktig for å opprettholde produktiviteten på sokkelen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Nettselskapene er monopolvirksomheter som er kraftig regulert av energimyndighetene. Hvert enkelt nettselskap, også Statnett, har selv ansvar for å utforme tariffer i sitt nett innenfor tildelt inntektsramme, som er fastsatt av Reguleringsmyndigheten for energi, RME, i tråd med kravene til tariffering som følger av energiloven med forskrifter. Nettleien skal dekke kostnadene ved drift, vedlikehold og utbygging av strømnettet vårt. Det er strømkundene som sammen dekker disse kostnadene gjennom nettleien. Statnett reduserte sin andel av nettleien for alle forbrukskunder i 2021 med 24 pst. for å avhjelpe situasjonen for husholdninger og næringsliv som var i en vanskelig økonomisk situasjon på grunn av koronapandemien. RME godkjente at Statnett reduserte tariffsatsen særskilt for 2021, og at inntektsreduksjonen skulle hentes inn over de neste fem årene. Olje- og energidepartementet har ikke hatt noen rolle i denne prosessen. Statnetts praksis er å fastsette tariffene i transmisjonsnettet for ett år av gangen. Underlaget for neste års tariff legges fram for kundeorganisasjonene i mai, og fastsettelsen skjer i styremøtet i september året før. I tråd med energilovgivningen har ikke Olje- og energidepartementet en rolle i denne prosessen. Flaskehalsinntektene som oppstår i forbindelse med overføring av strøm, skal i sin helhet gå til å redusere tariffene. Flaskehalsinntektene varierer fra år til år, og Statnett fastsetter tariffer for transmisjonsnettet basert på prognoser fra flaskehalsinntektene før den endelige størrelsen på flaskehalsinntektene er kjent. Statnett opplyser at høyere flaskehalsinntekter enn forventet ved fastsettelse av tariffene vil bidra til å redusere tariffene i senere år. Jeg legger til grunn at Statnett selv utformer tariffene innenfor rammene som følger av energilovgivningen. De store flaskehalsinntektene Statnett mottok på slutten av året, vil komme fellesskapet til gode gjennom redusert nettleie senere år. Regjeringen har på sin side lagt fram en god tiltakspakke som gjør at vi raskt og treffsikkert kan støtte husholdningene ved direkte å gi tilskudd til strømregningen. Vi har foreslått å styrke ordningen ytterligere, og jeg håper Stortinget vil slutte seg til dette.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Som jeg også sa i mitt forrige svar, er det nettselskapene som er ansvarlige for utformingen og fastsettelsen av tariffer innenfor den tildelte inntektsrammen som er fastsatt av Reguleringsmyndigheten for energi, i tråd med de kravene til tariffering som følger av energiloven med forskrifter. Som representanten er inne på, mottok Statnett ganske mye penger i flaskehalsinntekter i 2021, faktisk 5,3 mrd. kr, og 3,5 mrd. kr – 61 pst. av disse – kom i fjerde kvartal. Flaskehalsinntektene varierer fra år til år, og størrelsen er heller ikke kjent på det tidspunktet tariffsatsen skal fastsettes, men tariffsatsene i sin helhet skal gå til å redusere tariffene. Hvis flaskehalsinntektene blir høyere enn forutsatt ved fastsettelse av tariffen, vil inntektene brukes til å redusere tariffsatsene i senere år. Jeg er selvfølgelig opptatt av at NVE og RME følger opp og kontrollerer nettselskapene, slik at dette blir gjort i tråd med lovgivningen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Da må jeg nesten gjenta det jeg allerede har sagt to ganger, at dersom et selskap har hatt lavere faktisk inntekt enn tillatt inntekt, er det mindreinntekt, og da må de hente det inn igjen senere. Hvis de har hatt økte inntekter, slik at de har tjent mer, skal de betale det ut igjen. Det skal gå i reduksjon til nettariffene. Dette er regulert gjennom loven, og Olje- og energidepartementet har ingen rolle i å fastsette disse nettariffene. Det gjøres på bakgrunn av inntektsrammen for hvert år, som blir fastsatt før man ser hvor store inntektene er for hvert enkelt år. NVE, gjennom RME, er tilsynsmyndighet, og jeg forutsetter at de fører tilsyn og følger opp, slik at dette blir gjennomført i tråd med lover og regelverk.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
«Statnetts styre reduserte nivået på nettleien for 2021 med 24 pst. sammenlignet med 2020. Dette gjorde Statnett med bakgrunn i den vanskelige økonomiske situasjonen?mange har?som følge av koronapandemien.?I år har derimot Statnett økt tariffsatsene med 6,5 pst. igjen. De siste kvartal og til dags dato har Statnett dratt inn enorme inntekter som konsekvens av skyhøye kraftpriser og skyhøy eksport av kraft. Med bakgrunn i den vedvarende koronakrisen, og dagens kraftpriser som årelater befolkningen og næringslivet, kan statsråden redegjøre for hvor mye Statnett vil, og kan, redusere nettleien i 2022?»
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Det er riktig at tariffsatsene ble redusert som et midlertidig tiltak overfor norske forbrukere for å imøtekomme de økonomiske konsekvensene av koronapandemien. Det kan virke som man mener at de økonomiske konsekvensene av koronapandemien ikke lenger er til stede. Det er det jo litt uenighet om. I november i fjor sendte Statnett ut en pressemelding med overskriften om at rekordhøye inntekter fra strømkablene vil redusere nettleien. Til og med midten av november hadde Statnett tjent 2,9 mrd. kr på kabelforbindelser til naboland, og i tillegg fikk man innenlands flaskehalsinntekter på 1 mrd. kr. Dette skyldes jo store prisforskjeller mellom Norge og andre land og internt mellom prisområder. Dette er ny rekord for inntekter og skal bidra til å redusere nettleien, Statnett-leien, men samtidig øker overføringstapene, og nettleien er dermed blitt økt flere steder. Kan statsråden forklare hvor reduksjonen av nettleien blir av, samt rasjonalet bak at Statnett drar inn milliarder i flaskehalsinntekter uten å redusere nettleien tilsvarende?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Nettleien betales jo til det lokale nettselskapet uavhengig av strømleverandør, og det er riktig, som ministeren sa, at fakturaen dekker drift, vedlikehold og utbygging av strømnett samt avgifter til staten. Omtrent halvparten av nettleien er i dag avgifter til staten. Det er hovedsakelig kommuner og fylkeskommuner som eier nettselskapene, og mange av disse tar store utbytter hvert år, i stedet for å senke nettleien. Dette kan ses på som en ekstra skattlegging og at forbrukerne betaler mer enn nødvendig. Som et godt eksempel kan utbyttet til Hafslund Nett, som eies av Oslo kommune, på 1,5 mrd. kr i 2017 brukes. Jeg ser fra mitt eget hjemfylke – hvor jeg denne uken fikk et varsel fra Agder Energi Nett om en økning av nettleien på 600 kr årlig med virkning fra 1. februar – at reduksjon av nettleien tydeligvis ikke er prioritert av regjeringen. Mener statsråden det er rimelig at ekstra høy nettleie kommer på toppen av allerede skyhøye strømpriser, og at selskapene tar inn så mye penger at de kan ta milliardutbytte framfor å gi pengene tilbake til kundene ved lavere priser?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
«Gjennom media har vi blitt gjort kjent med at det er knyttet utfordringer til Norsk pasientskadeerstatning(NPE) (NPE) Hva vil statsråden gjøre for at pasientene skal kunne gjenvinne tillit til at de får sakene sine grundig og objektivt vurdert av sakkyndige, og at dette skjer innen rimelig tid, og tror statsråden saksbehandlingen til NPE kunne blitt bedre om saksbehandler oftere møtte pasientene som søkte om erstatning, og at man dermed kunne unngått at en stor andel av sakene ble omgjort i rettssystemet?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Jeg registrerer at statsråden nå kommer med embetsverket og byråkratiets svar. Dette er ikke slik jeg har opplevd Arbeiderparti-representanter og en statsråd som sitter i salen, forbrukerministeren, som også har vært tydelig i kritikken mot NPE og hvordan man behandler disse sakene. Og det må jo være et paradoks for statsråden og for tilliten at av 18 advokater i en undersøkelse som TV 2 har gjort, sier de aller fleste at de har liten tillit eller i hvert fall mindre tillit til mye av det som skjer rundt saksbehandlingen. Det handler om pasienter som søker pasientskadeerstatning, som sjelden eller aldri selv har medisinsk eller juridisk kompetanse, som møter en masse faguttrykk som man skal prøve å svare ut på best mulig måte. Da kunne det vært veldig bra med en god og tydelig dialog, hvor man hadde hatt møter. Hva vil helseministeren gjøre for å styrke pasientenes rettssikkerhet i møte med pasientskadeordningen?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Jeg registrerer at statsråden viser til de inngåtte avtalene, at det har vært møter, og at det egentlig er praksisen. Men jeg tror ikke at mange av pasientene som har klaget på saker, opplever at det har vært sånn hos Pasientskadeerstatningen. De opplever også at man ikke får møte den sakkyndige som faktisk skal gå igjennom og kvalitetssikre dette, og flere pasienter stiller også spørsmål rundt spesialistene og deres tilhørighet, hvor man føler at det er viktig å ligge, og at det er kontroversielt fra skadelidtes side. Jeg ser at statsråden egentlig ikke tar inn over seg kritikken som er rettet mot NPE og Helseklage med henhold til manglende tillit til saksbehandling, og da særlig bruken av sakkyndige. Jeg har lyst til å utfordre statsråden på hvordan hun tenker at aktørene kan ha tillit til et system hvor bl.a. den sakkyndige ikke undersøker den skadelidte, og hva helseministeren vil gjøre med at så mange har slik mistillit, for det vil også være en utfordring for statsråden at mange ikke stoler på de ordningene man har for å ivareta pasientene på en god og trygg måte.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
De aller fleste sakkyndige har inngått avtaler med Norsk pasientskadeerstatning, NPE, etter offentlige anbudskonkurranser. Et viktig vurderingskriterium er den sakkyndiges kompetanse innenfor sitt fagfelt. Dette kriteriet sikrer medisinskfaglig god kvalitet på de uttalelsene de sakkyndige gir. Det er viktig å presisere at det er saksbehandler som fatter vedtak, basert på en juridisk vurdering av saken. Oppgaven som sakkyndig i en pasientskadesak som er behandlet av NPE, skiller seg ikke fra oppgaven en sakkyndig får som rettsoppnevnt sakkyndig i en rettssak. Forventningene til deres objektivitet er den samme. NPE gjennomfører vanligvis møter med erstatningssøkere i en del av de omfattende og vanskelige sakene, og da primært under erstatningsutmålingen. NPE har også kontakt med erstatningssøkerne gjennom korrespondanse og telefonsamtaler. Det har vært praksis i NPE gjennom mange år, men koronapandemien har av smittevernhensyn gjort det vanskelig å gjennomføre møter. NPE har opplyst at praksisen vil bli gjenopptatt når pandemisituasjonen tillater det. Sett opp mot det store antallet saker som behandles i forvaltningen, er det få saker som havner for domstolene, og staten frifinnes i langt de fleste sakene som får rettskraftig dom. Pasientskadesaker er komplisert, og de er i møtet mellom medisin og jus. Domstolsbehandling av et antall saker hvert år innebærer en nyttig kvalitetssikring av det arbeidet som gjøres i forvaltningen. Jeg mener at vi i dag har et system som ivaretar pasientenes rettigheter på en betryggende måte. Samtidig er saksbehandlingstiden i NPE redusert. NPE brukte 2021 i snitt 6,7 måneder på å ta stilling til søkers rett til erstatning. Det er en nedgang på 60 dager siden 2019.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Nå er det en statsråds oppgave å levere kvalitetssikrede svar til Stortinget. Det skulle tatt seg ut om statsråden gjorde noe annet. Da ville jeg forventet at representanten Hoksrud kom med et spørsmål ganske umiddelbart og spurte om dette virkelig var riktig. Det som er jobben framover, er å sørge for at Norsk pasientskadeerstatning og Helseklage fungerer, at man har den kompetansen man trenger, at de anbudene som leder fram til at man får riktig sakkyndig, både medisinsk og juridisk, fungerer, og at man har en rimelig saksbehandlingstid. Noe av forklaringen er knyttet til koronapandemien når det er snakk om at man ikke klarer å møte dem som søker om erstatning, i fysiske møter, og så er det viktig at man jobber for å få behandlingstiden kortest mulig.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Jeg mener det er viktig at NPE gjennomfører møter med erstatningssøkerne, for det er nødvendig for å gi en god nok behandling av sakene. Som oftest er det knyttet til de mer kompliserte sakene, de vanskelige sakene, hvor det ikke er tilstrekkelig bare å hente inn skriftlig dokumentasjon, men også få utfyllende informasjon. Det forventer jeg blir gjort. Og selv om Helseklage har sterk vekst i saksavviklingen, gir ikke det direkte utslag på saksbehandlingstiden på kort sikt. Det skyldes at dette er en restanse som må bygges ned. Man må gjennom den haugen av saker som har hopet seg opp, og det forventer jeg også at man har trykk på fra etatens side.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
I går behandlet Stortinget et representantforslag om en tannhelsereform. I mitt innlegg og i mine svar i debatten da la jeg også fram hva regjeringen tar sikte på. Som representanten Aydar er kjent med, er det Hurdalsplattformen og ikke Arbeiderpartiets 100-dagersplan som uttrykker denne regjeringens ambisjoner og mål for vårt arbeid. Det sentrale målet i Hurdalsplattformen er å få til en gradvis utvidelse av den offentlige tannhelsetjenesten med mål om å likestille tannhelsetjenester med andre helsetjenester. I budsjettforliket ble Arbeiderpartiet og SV enige om en rekke styrkinger. I budsjettåret vi nå er inne i, blir fylkeskommunenes rammer styrket, vi gir økte midler til tannhelsetjenesten for å kunne gi 21- og 22-åringene et tilbud med 50 pst. egenandel, og vi styrker det tilrettelagte tannhelsetilbudet, det såkalte TOO-tilbudet, til personer med sterk angst for tannbehandling. Dessuten har vi økt takstene på tannregulering fra 1. januar 2022. I går ga jeg uttrykk for at det er min ambisjon å følge opp anmodningsvedtakene på tannhelse fra desember i fjor. Regjeringen skal sette ned et utvalg som skal komme med forslag som kan sikre at tannhelsetjenestene blir likestilt med andre helsetjenester, og også da modeller for egenandelstak. Vi skal også sette i gang en utredning av status for tannhelsetjenesten i Norge. Dette er et arbeid vi starter nå. Stortinget har etterspurt det gjennom vedtak tidligere, og vi er innstilt på å levere.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Når Stortinget skal behandle revidert nasjonalbudsjett, har det gått langt mer enn 100 dager – det tror jeg vi kan være enige om. De målsettingene vi hadde, har vi kommet et stykke på vei med å innfri. Vi gjør det nå mulig for fylkeskommunene å tilby 21- og 22-åringene halv pris på tannbehandling. Det mener vi er et steg i riktig retning. Det er ikke å være helt i mål med tanke på Arbeiderpartiets 100-dagersplan, men at vi har en regjeringskonstellasjon som sammen med SV klarer å komme seg et godt stykke på vei, synes jeg er bra. De forslagene som Rødt fremmet i går, ble det votert over i denne salen, og de fikk ikke flertall. Da er det heller ikke noe en mindretallsregjering jobber med. Vi har varslet en stortingsmelding og flere utvalgsarbeid, som vi skal se i sammenheng når Stortinget får den meldingen til behandling.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Min oppgave er å gjennomføre en regjeringsplattform. Den er ambisiøs også på tannhelsefeltet, hvor vi tar steg for steg med tanke på å hjelpe både dem som har særskilte utfordringer med å kunne finansiere sin tannbehandling, fordi de trenger det, og de gruppene som vi vet ikke har mulighet til å prioritere å gå jevnlig til tannlege, nemlig de som er unge. Det er en regjerings prioritering. Slik er det alltid. Det er litt fristende å ta resonnementet fra representanten Aydar helt ut. Da ville det være ganske mange av Rødts forslag som ikke får flertall i denne salen, som også er løftebrudd. Så dette tror jeg at både velgere og folk flest har forståelse for. Man forhandler, så kommer man et steg videre, og det er gledelig for 21- og 22-åringene i Norge at de nå får halv pris.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Jeg kan berolige representanten med at Nasjonal helse- og samhandlingsplan vil bli minst like forpliktende som de nasjonale helse- og sykehusplanene som har vært behandlet tidligere. Nasjonal helse- og samhandlingsplan skal, på samme måte som de tidligere planene, behandles av Stortinget og gi føringer for spesialisthelsetjenestens regionale og lokale utviklingsplaner. Planen skal vise retning for hvordan vi skal lykkes med en desentralisert helsetjeneste som yter gode og likeverdige helsetjenester i hele landet. Når vi bytter ut ordet «sykehus» med «samhandling», er det for å synliggjøre prioriteringen av en av de aller største utfordringene i helse- og omsorgstjenesten, nemlig samhandling. Vi blir flere eldre, flere lever lenger med én eller flere kroniske lidelser, og vi vil ikke kunne møte dette behovet kun med økt bemanning. Vi er nødt til å bruke fagfolkene våre i sykehus og kommuner på en bedre måte. Ikke minst må vi i større grad ivareta pasienter og brukere med sammensatte behov. Alle pasienter, brukere og pårørende skal oppleve en helhetlig og sammenhengende helse- og omsorgstjeneste. I Nasjonal helse- og sykehusplan fra 2019 lanserte daværende regjering etableringen av 19 helsefellesskap mellom kommuner og helseforetak. Helsefellesskapene er langt på vei en videreutvikling av strukturene fra samhandlingsreformen, men vi mener de trenger flere og bedre verktøy i verktøykassen hvis de skal bli en drivkraft for felles planlegging og utvikling av tjenester til det beste for pasienter, brukere og pårørende. Regjeringen kommer til å se Nasjonal helse- og samhandlingsplan i sammenheng med helsepersonellkommisjonen og utvalget som skal se på styringsmodellen for spesialisthelsetjenesten. Denne regjeringen vil styrke vår felles helse- og omsorgstjeneste. Da må vi se spesialisthelsetjenesten og den kommunale helse- og omsorgstjenesten i sammenheng. Når samhandling er hovedtema, mener jeg at en stortingsmelding som peker retning for den samlede helse- og omsorgstjenesten, vil skape mer eierskap og forpliktelse enn en melding som i hovedsak er rettet mot spesialisthelsetjenesten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Jeg er veldig usikker på den kritikken som representanten her framfører. Er det ordet «sykehus» som mangler, eller er det at det har vært samhandling før, men at det da ikke har hetet «samhandlingsplan»? Jeg synes det blir kritikk uten mål og retning. Jeg har vært med på å behandle to nasjonale helse- og sykehusplaner. De har vært vidt forskjellige. Jeg deler ikke den beskrivelsen som representanten Wilhelmsen Trøen har om at den første helse- og sykehusplanen fastslo sykehuskartet i Norge. Den pekte på flere områder hvor det fortsatt pågår strukturprosesser uten beslutning om hvor de nye sykehusene skal stå. Så det er jeg rett og slett ikke enig i. Den siste helse- og sykehusplanen handlet om store pasientgrupper med behov for koordinerte tjenester, hvor man delte inn i fire store grupper og målbar deres behov for nettopp samhandling, og hvor helsefelleskapene var det konkrete tiltaket.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Alle beslutninger er ikke tatt. På Sør-Helgeland har man valgt en to-sykehusmodell. Der er det fortsatt beslutninger som gjenstår før den geografiske strukturen er lagt. For Innlandet har man besluttet – og det var det den forrige helseministeren som gjorde – å utrede også et null-pluss-alternativ. Så vi er fortsatt ikke helt enige om virkelighetsbeskrivelsen. Men en stortingsmelding er jo like forpliktende uansett hvem som legger den fram. Måten vi har tenkt å følge opp dette på, er gjennom årlige oppdragsbrev og foretaksprotokoll – på samme måte som den tidligere helseministeren gjorde. Og det at man er bekymret for noe – jeg kan berolige representanten Trøen med at Stortinget har samme myndighet selv om regjeringer skifter.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Jeg kjenner saken som omtales, slik som den framkommer i den aktuelle avisartikkelen, og mine kommentarer er derfor naturlig nok generelle. I saker som omhandler mindreårige eller unge med rusproblemer, må alle krefter gå sammen for å sikre at ungdommen får det behandlings- og oppfølgingstilbudet han eller hun har behov for. Det gjelder i hele landet. Dersom spesialisthelsetjenesten vurderer den behandlingen som spesialisthelsetjenesten kan tilby, som nødvendig, har helseforetakene et sørge-for-ansvar, og retten til behandling har ingen nedre aldersgrense. Det er barne- og ungdomspsykiatrien som har ansvaret for å yte helsetjenester til barn og unge med rusproblemer, men oppføling i regi av tverrfaglig spesialisert rusbehandling eller barnevernet kan være aktuelt i enkelte tilfeller. Et tett samarbeid mellom helsetjenesten og barnevernstjenesten er særlig viktig i saker der barn eller unge har utfordringer med psykisk helse eller rus, og her vil jeg også understreke at vi skal styrke brukermedvirkningen i pasientbehandlingen. Pasienter – uansett alder – skal kunne gi tilbakemeldinger på hjelpen de får. Det er viktig for meg at vi utvikler tjenester og tilbud som svarer på behovene og ser menneskene bak rusproblemene. Det er behov for å utvikle og styrke tilbudet til unge med rusproblemer. Jeg vil derfor gi Helsedirektoratet i oppdrag å utrede nærmere hvorfor spesialisert rusbehandling for barn og unge bør tilbys, samt å beskrive konkrete forslag til styrking av tjenestene. Det skal i dette arbeidet ses på aktivt oppsøkende og tverrfaglige modeller, som FACT Ung, der kommuner og spesialisthelsetjenesten går sammen om å yte gode tjenester til unge. Jeg har også fulgt opp dette gjennom oppdragsdokumentene til de regionale helseforetakene. Der er det fastsatt et mål om å styrke psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert behandling generelt, og alle helseforetakene har i 2022 fått i oppgave å styrke rusbehandlingstilbudet til barn og unge. Vi vil styrke og utvikle tjenestetilbudene innen rusfeltet, slik som vi har varslet i Hurdalsplattformen, også for unge. Jeg vil komme tilbake til hvordan vi skal gjennomføre dette arbeidet, som omfatter både behandlings- og oppfølgingstilbud og et nasjonalt program for rusforebyggende arbeid.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Alle pasientene har rett på behandling ut fra det behovet de har for helsehjelp. Når man har omfattende og sammensatte behov for helsehjelp, både innen psykisk helsevern og rus, har helseregionene ansvaret for å sørge for det. Hvis man ikke har det tilbudet i egen regi, er det fortsatt den samme pasientrettigheten som gjøres gjeldende hvis man må motta det tilbudet et annet sted i landet. At barn og unge skal reise langt for å få god nok behandling, er ikke noe vi ønsker, men det er også en vurdering knyttet til hvor stor kapasitet man skal ha på døgnbehandling, og knyttet til hvor stor kapasitet man skal ha på poliklinisk behandling. Det målet vi har satt nå for aktivitetsvekst i sykehusene innen psykisk helsevern og rus, går både på døgnbehandling og på poliklinikk. Der skal det være en vekst.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-19:
Jeg vet ikke helt om jeg forsto spørsmålet, for vi har en rekke private og ideelle aktører innen psykisk helsevern og rus som har avtaler med de regionale helseforetakene. Hvis det er sånn at spørreren refererer til ordningen Fritt behandlingsvalg, så er det en ordning vi tar sikte på å avvikle fra neste år, 2023. Der er det bare 27 aktører per i dag, slik at de representerer en liten andel. I den regionen man omtaler, med det konkrete eksemplet fra Adresseavisen, er det veldig få – om noen – av fritt behandlingsvalgaktørene. Derimot har man større ideelle organisasjoner som har avtale med helseforetakene. Det er jo tilbud som fortatt skal være der, og som har vært der nesten helt siden vi fikk en offentlig helsetjeneste, og som samhandler godt med den øvrige offentlige helsetjenesten.
Seher Aydar (Rødt), 2022-01-19:
«Arbeiderpartiet la fram en 100-dagersplan for en ny regjering, der det ble lovet å fremme forslag om en gradvis utvidelse av den offentlige tannhelsetjenesten. De ville begynne med å «Innføre gratis tannhelsebehandling til personer i alderen 19 til 21 år, innføre halv pris for tannhelsebehandling for personer i alderen 22–25 år og sørge for egne støtteordninger for tannhelse til de med dårligst råd». Samme forslag ble også presisert i Hurdalsplattformen. De hundre dagene er gått. Kommer regjeringa til å gjøre som lovet?»
Seher Aydar (Rødt), 2022-01-19:
Vi ønsker alle forbedringer og disse tiltakene veldig velkommen. Men vi er også utålmodige, og det er ikke bare vi som er utålmodige. Folkeflertallet mener at tennene må behandles som en del av kroppen, og løfter som er gitt i valgkampen, skaper forventninger. Når man kan se forskjeller i folks økonomi ved å se på tennene deres, og når det er ganske mange som må gå med smerter eller som må ta opp lån for å betale tannlegeregningen sin, er det ikke nok at regjeringen har gode intensjoner, eller å høre hvor fornøyd regjeringen er med seg selv og med alt det den gjør. I går fremmet Rødt et forslag om at regjeringen skal foreslå sitt eget tannhelseløfte i revidert budsjett. Når regjeringspartiene stemmer det ned, er det vanskelig å se at helseministeren ønsker å gjennomføre tannhelseløftene i 100-dagersplanen hun gikk til valg på. Da blir spørsmålet: Hva er planene for å gjøre tannhelse gratis og billigere for de ungdommene som regjeringspartiet Arbeiderpartiet kom med løfter til?
Seher Aydar (Rødt), 2022-01-19:
Hvis Arbeiderpartiet ønsket å gjennomføre sin egen 100-dagersplan, gikk til regjeringsforhandlinger og kom med noe svakere til slutt, er spørsmålet om det var Senterpartiet som sto i veien for det, eller om det kun var noe man snakket om før valget, men som man ikke gjennomfører fullstendig etter valget. Det vil jo være et løftebrudd overfor de unge, som hadde gledet seg til rimeligere og gratis tannhelse, og som nå sitter igjen med regningen selv. Jeg må gjenta spørsmålet om hvorvidt ungdommer opp til 25 år kan se at regjeringen oppfyller de løftene de kom med før valget. Rødt mener selvfølgelig at det er både nødvendig og mulig med en ordentlig tannhelsereform som behandler tennene som en del av kroppen. Hadde regjeringspartiene stemt for sitt eget valgløfte, ville vi hatt flertall i stortingssalen, i hvert fall for det ene forslaget i går.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-01-19:
«Da Høyre la frem den første nasjonale helse- og sykehusplanen i 2015, var det for å stake ut kursen for landets sykehus i årene fremover – en plan som forpliktet, som gav forutsigbarhet og som redegjorde for hva som må til for å sikre alle et godt behandlingstilbud i hele landet. I sykehustalen sier helseministeren at regjeringen ikke skal fortsette med nasjonal helse- og sykehusplan. I stedet skal regjeringen lage en helse- og samhandlingsplan. Vil denne planen være mer eller mindre forpliktende enn nasjonal helse- og sykehusplan?»
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-01-19:
Jeg lytter til det statsråden sier, men det er jo ikke slik at samhandling og ressursutfordringer ikke har vært trukket fram i de to nasjonale helse- og sykehusplanene som vår regjering la fram, og som Stortinget behandlet. Dette har jo vært viktige temaer i begge de nasjonale helse- og sykehusplanene. Det som er litt bekymringsverdig, er f.eks. hvorvidt vi nå har et sykehuskart som ikke lenger er ferdig tegnet. Nasjonal helse- og sykehusplan ga for første gang et ferdig tegnet sykehuskart for Norge. Det har vært omkamper om sykehusutbygging i over 20 år, og selv om det medfører en kostnad å sitte i regjering, og selv om det medfører en kostnad å ta beslutninger, har altså den siste nasjonale helse- og sykehusplanen, som vi er nå inne i, helt tydelige føringer knyttet til sykehusutbygging i Norge. Vil statsrådens nye plan være like forpliktende på det området?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-01-19:
For det første håper jeg at det å stille spørsmål ikke oppfattes som kritikk. Dette er et spørsmål om hva den nye regjeringen legger i en nasjonal helse- og samhandlingsplan. Det er helt riktig, som statsråden sier, at da vi kom i regjering i 2013, startet vi arbeidet med å lage en nasjonal helse- og sykehusplan. Da varslet vi at disse prosessene knyttet til sykehusetableringer i Norge ville pågå. I løpet av åtte år ble alle disse beslutningene tatt, og den siste Nasjonal helse- og sykehusplan slo veldig tydelig fast hvordan sykehuskartet i Norge skal være. Den inneholdt samtidig både viktige beslutninger knyttet til samhandling – som statsråden har vært inne på – og veldig gode beskrivelser av hvor vi ville, og hvordan vi skulle få det til også på personellområdet. Jeg er mest opptatt av at planen skal være forpliktende. Jeg håper at statsråden kan bekrefte at sykehuskartet fortsatt er tegnet, og at det er klart.
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-01-19:
«Denne uken kunne vi i trd.by lese om en ung gutt i Trøndelag som ikke får den hjelpen han trenger til å håndtere sine rusutfordringer, fordi det ikke finnes et døgnbasert rusbehandlingstilbud for ungdom i hans nærområde. Vil statsråden sørge for at det opprettes tilbud til ungdom med alvorlige rusutfordringer som ikke passer inn i poliklinisk behandling eller institusjonsplassering etter barnevernsloven, uansett hvor i landet de bor?»
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-01-19:
Ofte blir rusbruk hos barn sett på som såkalt atferdsproblematikk og ikke helseutfordringer. For noen barn er det ikke behov kun for vedtak etter barnevernsloven, men også for riktig oppfølging i helsevesenet. Situasjonen for dem som sliter med rusutfordringer er sånn: I Helse Midt-Norge finnes det ikke institusjoner som gir døgnbasert behandling for dem under 16 år. Det gjør det heller ikke i Helse Sør-Øst, som bl.a. dekker mitt hjemfylke, Agder. Særlig for barn og ungdom kan det være vanskelig og skadelig å måtte reise bort fra familien sin og nettverket sitt for å få behandling. Gutten i saken som jeg viste til, sendes nå bort for behandling 50 mil unna familien, i strid med faglige råd. Jeg er veldig glad for at statsråden sier at hun vil følge opp saken videre og utrede den, men når kan denne gutten og andre barn i samme situasjon som ham, regne med å få et tilbud om hjelp uten å måtte reise fryktelig langt bort fra hjemmet?