Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
Kultur har en egenverdi. Opplevelser, inntrykk og følelse av identitet – alt skal også i framtiden være varemerke for norsk kultur. Men vi vet at kulturen har utviklet seg til også å være næringsutvikling. Kulturbasert næringsutvikling er voksende i landet og i den vestlige verden. Stoltenberg-regjeringen tok tak i dette og la fram en del eksempler på kultur- og næringsprosjekter i utredningen kalt Tango for to, der de også ønsket en kartlegging av kultursektorens næringsmessige betydning. I fjor la Østlandsforskning fram en studie, og det viser seg at denne type næring sysselsetter rundt 87 000 mennesker og skaper verdier for omtrent 33 milliarder kr pr. år – en bekreftelse på en voksende næring. Det er bra at vi nå har fått meldingen Kultur og næring, men meldingen staker ikke ut noen kurs om hvordan vi skal få framdrift i dette samarbeidet. Det savner jeg ut fra det som ble sagt og skrevet under behandlingen av kulturmeldingen fram mot 2014. Vi produserer og selger tradisjonelle varer i dag, men det er viktig at vi i enda større grad får markedsført varene som noe spesielt gjennom design, kvalitet, miljø og historie. Det betyr salg av norsk kultur og kvalitet også i utlandet. For oss i Norge har kvalitet alltid spilt en stor rolle, og det skal det fortsatt gjøre. Vi bør legge vekt på å få kultur som næring inn i utdanninger i kulturformidling og entreprenørskap, og se dette i sammenheng med økonomiske og tekniske utdanninger. Da har vi startet fra grunnen av, og muligheten til å lykkes er enda større. Norge er et land med en fantastisk natur. Naturopplevelser, reiseliv og turisme er spesielt utviklet i Distrikts-Norge. Landet vårt har en lang kyst, hvor mulighetene er mange for kultur- og næringsutvikling. Dette er en viktig del av Arbeiderpartiets program om en helhetlig kystpolitikk. I avisen Nordlys 4. mai kunne man lese: «UT: Råstoff og bedriftsklyngerINN: Kultur og kunnskap» Videre stod det å lese i Avisa Nordland samme dag: «Den sterke veksten i kulturmarkedet i Nord-Norge utfordrer blant annet bankene til å tenke nytt. For mens industri og kultur har vært to motpoler, er kultur nå blitt industri. Milliardindustri.» Kreativitet skaper vekst. Det er Sparebanken Nord-Norge som legger fram oppsiktsvekkende tall som viser at Nord-Norge omsatte kulturprodukter for 7,5 milliarder kr i 2004. Som man skjønner, er vi godt i gang i min landsdel, og med en slik holdning fra bankene er det store muligheter for å lykkes i framtiden. Vi vet at Innovasjon Norge og bankene har innflytelse på hverandre, og skal vi lykkes med å skape kultur og næringsutvikling, må Innovasjon Norge få økt sine tilskudd betraktelig, og de regionale såkornfondene og kommunale næringsfond må utvides og styrkes. Dette vil påvirke også bankenes utlånsvillighet. Mulighetene i Nord-Norge er fortsatt mange. I Nordland har vi bl.a. Skulpturlandskap Nordland, en spektakulær serie av kunstverk utstilt i ulike landskapsmiljøer fra sør til nord i fylket, og som teller 33 kulturuttrykk skapt av noen av Nordens og verdens ledende kunstnere. Dette er kunstverk som kan besøkes hele døgnet, gratis. Her ligger det store muligheter for turisme, samtidig som man kan oppleve hver enkelt kommunes særegenhet. Jeg er glad for at flertallet i komiteen deler mine betraktninger om verdien av disse. Til slutt vil jeg sende et lite varsku. Det gjelder ikke å bli for ivrig og tro at alle typer kultur kan bli næring. Det er ikke alle kulturtiltak som tjener mange penger. Vi lever i et samfunn med konkurranse og kommersialisering, noe som har forsterket seg de senere årene, men jeg håper at Norge aldri kommer dit at all kulturvirksomhet skal kommersialiseres.