Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-29:
I likhet med forskningsministeren er jeg glad for at representanten Eriksen Søreide tar opp en viktig debatt om forskningsprioriteringen. Hun tar utgangspunkt i en uttalelse i Aftenposten der statsråden sier at hun ønsker seg en handlingsplan for forskning der klima, helse og velferd prioriteres. Som vi har hørt, oppfatter representanten Eriksen Søreide at den uttalelsen delvis står i motstrid til prioriteringene i forskningsmeldingen. Jeg deler ikke denne oppfatningen av statsrådens uttalelser. Jeg oppfatter den mer som en konkretisering av prioriteringene som er lagt i forskningsmeldingen. Verden har gått videre siden forskningsmeldingen ble vedtatt, og vi har opplevd en kraftig klimadebatt, som selvfølgelig vil prege også det vi ønsker oss av nye forskningsprosjekter. Jeg synes imidlertid at statsråden er svært tydelig på at nettopp forskning på energi og miljø er svært sentralt i klimaforskningen. Dette er helt i samsvar med vedtaket i forbindelse med forskningsmeldingen. I 2007 sluttet vi oss til EUs 7. rammeprogram for forskning, teknologisk utvikling og demonstrasjonsaktiviteter. Dette er verdens største internasjonale forskningssamarbeid, med en økonomisk ramme på 400 milliarder kr. Vår kontingent i perioden fram til 2013 vil være på ca. 9,3 milliarder kr. Ved å delta i dette programmet vil Norge styrke kvaliteten på egen forskning, få impulser til innovasjon og verdiskaping samt få et samarbeid med andre for å møte globale kunnskapsutfordringer på viktige områder. Statsrådens prioriteringer er også de samme som er vedtatt som hovedsatsingsområder i dette programmet. Helse vil være et sentralt tema, som det også er i vedtaket i forskningsmeldingen. Forskning innen både nanoteknologi og bioteknologi vil være sentralt for å bygge opp under de helseutfordringene vi har. Selv om jeg oppfatter statsrådens budskap som mer i tråd med forskningsmeldingen enn det representanten Eriksen Søreide gjør, så reises det en viktig debatt om hvordan vi prioriterer innen forskningen, og hvem vi involverer i prioriteringsdebatten. Det reises også et spørsmål, synes jeg, om hvordan vi presenterer våre prioriteringer slik at de blir forstått i de miljøene som driver forskning, slik at de kan føle seg trygge på at forskningsmålene ligger fast over tid. Forskningsrådet har i høringer her i Stortinget gitt uttrykk for at de skulle ønske seg en mer helhetlig oversikt over de politiske prioriteringene, i og med at forskningsprioriteringene og ressursene ligger i flere departementer. Det er vanskelig å få oversikt over om de prioriteringene en har diskutert og spilt inn i forkant av et budsjett, er fulgt opp. Det er derfor positivt når statsråden sier at hun er opptatt av å få fram en mer helhetlig plan over de prioriteringene Regjeringen samlet gjør i forhold til forskningen. Det vil bidra til å konkretisere de forskningspolitiske prioriteringene, og vil gjøre dialogen lettere med både Forskningsrådet og alle andre som er opptatt av temaet. Jeg støtter derfor statsråden i den tanken, og ser fram til at en plan kommer på plass. En slik plan vil også kunne gjøre det lettere å samordne forskningsinnsatsen på flere områder. Vi har mange utfordringer på forskningsområdet. En av de største utfordringene er rekruttering av nye forskere. Dette gjelder ikke bare med hensyn til å rekruttere et tilstrekkelig antall nye forskere, like mye gjelder det å få rekruttert forskere innenfor de områdene vi prioriterer, og med en kvalitet som gjør at vi når de forskningspolitiske målene vi har satt oss. Det hjelper lite med vedtak i Stortinget om vi ikke har mennesker med den rette kompetansen til å omsette vedtakene våre i handling. Jeg vil derfor benytte anledningen til atter en gang å gi uttrykk for at jeg ser fram til stortingsmeldingen om forskerrekruttering, som statsråden har varslet. Det blir en viktig debatt med tanke på hva vi ønsker å oppnå av forskningspolitiske målsettinger framover.