Tor Bremer (Arbeiderpartiet), 2012-11-30:
Av ein eller annan grunn kom eg til å tenkja på Alf Prøysen under denne debatten i dag. Han hadde evna til å ta tidsånda og beskriva både kvardagslivet og kvardagsheltane våre. Det er ikkje til å leggja skjul på: Ingeniørane har alltid vore kvardagsheltane våre. Tenk å bli ingeniør – det var fantastisk. Difor har både Alf Prøysen og Gjøvik tekniske fagskule alltid stått høgt i kurs blant oss sogningar. Det var nesten like stor stas å kunna dra til Gjøvik og bli ingeniør som å kunna dra til Bergen, Vestlandet sin hovudstad. Det er all grunn til at det framleis bør vera like stor stas, om ikkje nødvendigvis å dra til Gjøvik, så i alle fall å kunna bli ingeniør. Ingeniørane våre er sjølve ryggrada i arbeidslivet for store delar av landet vårt. Noreg har i stor grad eit næringsliv basert på mange av våre fantastiske naturressursar. Realfagleg og teknologisk kunnskap legg difor mykje av grunnlaget for verdiskapinga og velferda vår. Denne kunnskapen skapar arbeidsplassar og gjev eit viktig bidrag til vår helse og velferd. Difor får òg ingeniørutdanningane våre stor politisk merksemd, og det er det debatten i dag skal handla om. Det gleder meg å høyra statsråd Halvorsen sine tal på den positive utviklinga innan utdanning av nye ingeniørar. Samfunnstrenden har i mange år medverka til mindre fokus på realfag og ingeniøryrket. Det har dessverre ikkje vore førstevalet for våre studentar. Men dette har regjeringa teke fatt i, og det er me glade for. Det blir no jobba målmedvite og i tråd med realfagstrategien, og mitt inntrykk frå Vestlandet – utviklinga kjem som kjend først der – er at trenden er i ferd med å snu. Dette blir no bekrefta av statsråden, og det er utruleg bra. Talet på nyutdanna teknologar er det høgaste på over ti år. Talet på førstevalssøkarar til ingeniør- og sivilingeniørutdanningane gjennom Samordna opptak har auka med 55 pst. sidan 2005. Utan forkleining for temaet den kommande månaden, vil eg påstå at ein betre julebodskap til oss realfagsinteresserte neppe kan tenkast. Dette blir av regjeringa fylgt opp med tildeling av 4 400 nye studieplassar i teknologi- og realfag innan utgangen av 2016. Denne positive veksten over mange år viser at me har lukkast med å leggja forholda til rette for rekruttering til og kvalitet i teknologi- og realfag. Eg vil peika på at det er viktig å sikra kvaliteten og auka gjennomføringsgraden for treårige ingeniørutdanningar. I haust blir ny rammeplan og nye nasjonale retningslinjer implementerte i ingeniørutdanningane. Det betyr naturleg nok store omstillingar på den enkelte utdanningsinstitusjon, med nye fagplanar, alternative undervisningsmetodar og meir samarbeid på tvers av ulike fagdisiplinar og mellom utdanningsinstitusjonar. Dessutan seier rammeplanen noko om fokus på auka arbeidslivskontakt og internasjonalisering. Rammeplanen opnar for å tilby 10 studiepoeng praksis i bedrift. Det er i tråd med det fagleg sterke innlegget til representanten Truls Wickholm. Det seier seg sjølv at alle ingeniørutdanningane bør ha eit slikt tilbod til sine studentar, men dette krev forpliktande samarbeid mellom utdanningsinstitusjonane og arbeids- og næringslivet. Det er i dag stort fokus på ingeniørutdanningane som er innretta mot offshorenæringane våre, og det er bra. Det er store moglegheiter her i framtida, og det er spennande yrke. Men eg vil òg gi honnør til statsråden for å lytta til og fanga opp regionale initiativ frå næringslivet når det gjeld å oppretta nye studieplassar til ingeniørutdanningar. No ser me at det oppstår eit behov for fokus på bl.a. el-ingeniørutdanningane, som fleire har vore inne på. Produksjon av og kunnskap om fornybar energi er eit satsingsområde for Noreg. Berre i mitt fylke har eg registrert ca. 1 800 nye småkraftverk, som er på planleggingsstadiet. Ikkje alle blir realiserte, naturleg nok, men det seier litt om volumet. Dei klare tilbakemeldingane eg får, er at det er eit tydeleg behov for fleire el-ingeniørar, og eg er trygg på at departementet og statsråden fangar opp dette behovet.