Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-12:
Når det gjelder striptease, tror jeg representanten fra Kristelig Folkeparti har gått tilstrekkelig inn på det, så det er ikke behov for å utdype det nærmere. Jeg syns det var en nøyaktig vurdering av hva vi står overfor av utfordringer der. Ellers: Dette er skatteendringer i revidert nasjonalbudsjett, og veldig mye går på personbeskatningen. Vår personbeskatning innebærer et høyt skattenivå, og jeg syns det er grunnlag for at vi hele tida kan ta fram en del enkle setninger når det gjelder personbeskatning, som er like gyldige i dag som tidligere – setninger som «gjør din plikt – krev din rett», setninger som sier at en skal basere personbeskatningen på evneprinsippet, altså en progressiv inntektsbeskatning, en beskatning av formue når den kommer over et nivå hvor det er riktig å beskatte den, og en forsiktig beskatning av eiendom gjennom eiendomsbeskatning. Det er når en har inntekt å betale skatter med, at en føler det som greitt å betale skatt. Det har allmenn støtte, og det blir sett på som rettferdig. Fra Senterpartiets side er det også gitt tilslutning til offentliggjøring av skattelistene. Det er et standpunkt vi har hatt over tid. Fullstendige skattelister gjør listene tilgjengelige for pressen, og vi er enig i at det vil styrke den kritiske debatten om skattesystemet. Det er fare for at pressen kan bruke skattelistene på en måte som kan være uheldig. Jeg regner med at pressen vil bruke Vær Varsom-plakaten på dette punktet som på andre punkter, og fokusere på det som er formålet, nemlig den kritiske debatten om hvordan skattesystemet fungerer. For øvrig er det kommet opp en rekke forslag fra opposisjonen under behandlinga. Vi som tilhører regjeringspartiene, ser ingen grunn til å gå inn på de forslagene. Vi har levert våre forslag, men jeg har lyst til å gi noen kommentarer til punktene. Det er jo ting som vil komme opp igjen også på et seinere tidspunkt. Når det gjelder skattefradraget for gaver til frivillige organisasjoner, er Senterpartiet for det, men i et begrenset omfang – så vi ser ikke noen spesiell grunn til å endre det. Vår hovedlinje ligger på å stimulere de frivillige organisasjonene på andre måter gjennom statsbudsjettet. Punktet om lettelse i arveavgift er et sentralt punkt, og i Soria Moria-erklæringa står det at en skal gjøre generasjonsskifte i familiebedrifter lettere. Det er et punkt som blir fulgt opp. Det som er det sentrale der, er jo at det en arver i forbindelse med et slikt generasjonsskifte, er driftskapital. Kapitalen er altså i bedriften, og kan ikke – på samme måte som privat arv, uavhengig av bedrifter – brukes til forbruk. Forslaget om bunnfradrag for sjølstendige næringsdrivende er et tema som er sentralt ved ethvert statsbudsjett, og fra Senterpartiets side er det viktig å legge opp til en likebehandling med lønnsmottakerne som har rett til et minstefradrag, som har vært økt betydelig i det siste. Det er absolutt behov for å se på dette. Hvilken teknisk måte en skal gjøre det på, kan i høyeste grad diskuteres. Økt avskrivningssats for maskiner i saldogruppe d er et tilbakevendende punkt fra opposisjonen. I Senterpartiet har vi forståelse for det, samtidig som vi syns det skulle legges økt vekt på at vi her står overfor et driftsmiddel hvor de driftsmessige avskrivningene i mange tilfeller går lenger enn dagens skattemessige avskrivninger. Det børtilstrebes å ha et samsvar mellom skattemessige og driftsmessige avskrivninger. Økning i boligsparing for ungdom er i høyeste grad et aktuelt tiltak som må stimulere sparekulturen for ungdom. Jeg regner med at det er et forslag som Regjeringa vil komme tilbake til i det kommende statsbudsjettet. Økt fradrag for fagforeningskontingent: Opposisjonen er imot det. Regjeringa har et klart standpunkt, nemlig at det skal forbedres, for derigjennom å stimulere til fagorganisering og sikre forholdet mellom de ulike interessene i arbeidslivet. Fiskerfradraget: Senterpartiet har stor forståelse for å se nærmere på det. Det er et viktig skattevirkemiddel for å sikre rekruttering av folk til fiskerinæringa. Bare helt til slutt om forskningsstimulansen: Fra denne talerstolen blir det sagt mye om penger når det gjelder forskning. Det sies gjentatte ganger at det er for lite penger, og det er i veldig stor grad en debatt om ulike tall. I Senterpartiet syns vi den diskusjonen burde vært kombinert med mye større vektlegging på kvalitet når det gjelder krav til sikring av at forskningsresultater blir omsatt til nye og mer effektive produkter eller tjenester, altså opprasjonalisering av forskningsresultatene i den praktiske virkeligheten. Her har vi svært mye å hente, og historisk sett i Norge er det mange gode forbilder her. Ett av dem er samarbeidet mellom NTNU i Trondheim og verkstedindustrien på Sunnmøre, hvor en på en god måte utøver samspill mellom forskning og praksis, et gjensidig samspill mellom næringsliv og forskningsinnsats. Jeg tror dette er et område som det burde vært fokusert enda mer på. Det er kanskje viktigere i mange tilfeller enn forskningsbeløpenes størrelse. Dette er det en enkel sak å endre på, mens det på andre områder mange ganger skal en kulturforandring til for å få det til på en god måte.