Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-27:
Jeg er glad for at representanten Røbekk Nørve tar opp dette sentrale temaet fra legemiddelmeldingen, Rett kurs mot riktigere legemiddelbruk. Som beskrevet både i meldingen og Helsetilsynets rapporter, kan feil og uklarheter i forbindelse med legemiddelbruk få store konsekvenser for pasientene. Dette tar jeg selvfølgelig svært alvorlig. Vi har helt klart et forbedringspotensial både i spesialisthelsetjenesten og i helse- og omsorgstjenesten i kommunene. Når Helsetilsynet har ført tilsyn med legemiddelbruken i sykehjem, har de vurdert om ledelsen i kommunen og ved sykehjemmet har systemer som sikrer at pasientene får nødvendig og riktig legemiddelbehandling. De har undersøkt om behandlingen blir vurdert og fulgt opp, om det foreligger god og tilgjengelig dokumentasjon, og om sykehjemmet har den tilstrekkelige kompetanse. Avvikene som er avdekket ved de 48 sykehjemmene, er av ulik alvorlighetsgrad. Ved de aller fleste sykehjemmene er det avdekket mangler ved sykehjemmets journalsystem og mangler og uklarheter ved styring og ledelse av legetjenesten ved sykehjemmene. Slike avvik innebærer at regelverket ikke følges. Kommunen eller institusjonen har plikt til å rette opp disse avvikene. Helsetilsynet følger opp sykehjemmene helt til de dokumenterte avvikene er lukket. Statens helsetilsyn skal også i 2010 gjennomføre tilsyn med de kommunale tjenestene til eldre. Blant annet skal det gjøres et landsomfattende tilsyn med disse tjenestene som ledd i en helhetlig plan for tilsyn med helse- og sosialtjenester til eldre for perioden 2009–2012. Vi har foreslått å styrke dette tilsynsarbeidet med 4 mill. kr i neste års budsjett. Som representanten Røbekk Nørve viser til, skisserer legemiddelmeldingen flere tiltak for å styrke oppfølgingen av legemiddelbruk på pasientnivå. I tråd med meldingen er det satt i gang en rekke pilotprosjekter for å vurdere effekt og nytte av å gjennomgå pasientenes legemiddelbruk. I 2006 og 2007 ble det gitt midler til 25 slike prosjekter. Også i år er det gitt midler til ti prosjekter som dreier seg om samhandling mellom helsepersonell, bruk av multidose og forskrivning og bruk av vanedannende legemidler. Helsedirektoratet har oppsummert prosjektene i en foreløpig rapport og vurdert hvilke tiltak vi bør satse videre på. Jeg skal nevne noen av anbefalingene. Legemiddelgjennomganger i sykehjem pekes ut som den klareste anbefalingen. Det innebærer at et tverrfaglig team, der farmasøyt inngår, går gjennom – som også interpellanten var opptatt av – pasientens legemiddelbruk og vurderer om noe bør endres. Slik kommer man frem til hva som er den beste behandlingen for akkurat denne pasienten. Erfaringene fra prosjektene viser også at man bør gjennomgå pasientenes legemiddelbruk ved skifte av omsorgsnivå, som ved inn- og utskrivning av sykehus. Her trengs det flere undersøkelser for å finne gode måter å gjøre det på. Slike prosjekter er satt i gang innenfor årets budsjetter. Legemiddelsamtale mellom pasient og farmasøyt er et annet viktig tiltak. I en legemiddelsamtale tas utgangspunkt i pasientens egne spørsmål om sin legemiddelbruk. I en slik en-til-en-samtale kan farmasøyten avdekke hva pasienten trenger å vite mer om, og skape forståelse for hvor viktig det er å ta medisiner på riktig måte. Helsedirektoratet vil gå videre med erfaringene i pilotprosjektene, særlig det som gjelder legemiddelbruk i sykehjemmene. Systematisk bruk av legemiddelgjennomganger har høy prioritet. Det vil også være behov for å se på bemanningen og kompetansen i sykehjem og hvordan ledelsen kan legge til rette for riktigere legemiddelbruk. Helsetilsynet påpeker at det er mangler i styringen og ledelsen av legetjenesten i sykehjemmene. Å bedre legetjenesten i kommunene er et sentralt element i Samhandlingsreformen, som Stortinget skal behandle til våren. Vi vil bl.a. vurdere tydeligere kommunal styring av de allmennmedisinske offentlige oppgavene som legene kan pålegges, og tydeligere kommunal styring av fastlegenes kurative virksomhet for å sikre at praksis er i tråd med helsepolitiske prioriteringer. Under arbeidet med Samhandlingsreformen kom det klart frem at svikt i pasientforløpet kan oppstå i alle ledd av helsetjenesten, særlig ved skifte av omsorgsnivå. En arbeidsgruppe som spesielt tok for seg legemiddelbehandling, trakk frem fire hovedårsaker til at det oppstår svikt på dette området. Disse var: mangelfull informasjonsutveksling, manglende oversikt, mangelfull pasientopplæring og det at ingen har ansvar for helheten i behandlingen. Det er f.eks. ikke uvanlig at en og samme pasient er innom mange forskjellige leger og institusjoner – det kan være fastlege, legevakt, spesialist og sykehus – uten at disse har tilstrekkelig oversikt over hvilke legemidler de andre har forskrevet. Hvis legemidler forskrives på mangelfullt eller feil grunnlag, kan dette igjen føre til feilmedisinering, behandlingssvikt, unødvendige bivirkninger for brukeren og unødvendige kostnader for samfunnet. Arbeidsgruppen støttet Helsedirektoratets anbefaling om å satse på tverrfaglige legemiddelgjennomganger og legemiddelsamtaler med pasienten. Lærings- og mestringssentrene kan være aktuelle arenaer for slike samtaler. Disse sentrene er i dag en del av helseforetakene og drives ofte i samarbeid med brukerorganisasjoner. Kompetent personell er den viktigste suksessfaktoren i helsetjenesten. Det gjelder også for god legemiddelhåndtering. Det er startet et nytt masterstudium i klinisk farmasi ved Universitetet i Oslo. Det kom i gang i høst med 14 studenter. Videreutdanningen skal gi farmasøyter kompetanse i å identifisere, forebygge og håndtere legemiddelrelaterte problemer, og de skal få gode ferdigheter i å veilede pasienter, pårørende og helsepersonell. Helsetilsynet påpeker at mangel på dokumentasjonssystemer ofte er årsaken til at det oppstår feil og svikt i legemiddelbehandlingen. Arbeidsgruppen delte dette synet og konkluderte med at nødvendig og oppdatert informasjon om pasienten må være tilgjengelig for alt helsepersonell som har behov for det. Etablering av elektronisk kjernejournal er det viktigste tiltaket som foreslås for å få en samlet oversikt over den enkelte pasients legemiddelbruk, allergier og opplysninger som kan være viktige i en akuttsituasjon. Innføring av kjernejournal vil også kunne forebygge utilsiktede hendelser i diagnostisering og behandling og øke tryggheten både for pasienten og for helsepersonalet. Men det er et stykke frem til dette. Elektronisk kjernejournal krever at hele Helse-Norge er på nett med gode IKT-løsninger. Vi har opprettet Norsk Helsenett SF, som skal koordinere arbeidet med å få på plass et sikkert nasjonalt nett for forvaltning og kommunikasjon av informasjon i helse- og omsorgssektoren. Jeg vil legge stort trykk på dette arbeidet. Som jeg nå har gjort rede for, tar jeg rapportene fra Helsetilsynet på alvor. Regjeringen vil gjennom de ulike tiltakene som jeg har nevnt, arbeide for at pasienter skal få en riktig og helhetlig legemiddelbehandling, uansett hvilket ledd av helsetjenesten han eller hun befinner seg i.