Ola Elvestuen (Venstre), 2014-06-20:
I forbindelse med at Stortinget godkjente endringer i Kyotoprotokollen 12. desember i fjor ba vi om at regjeringen skulle komme tilbake til Stortinget med en sak om innretting av Norges internasjonale klimainnsats i løpet av vårsesjonen 2014. I kapittel 5 i revidert nasjonalbudsjett er den tilbakemeldingen som Stortinget har bedt om. Jeg vil gjerne knytte noen ord til dette. Vi går inn i et veldig viktig år internasjonalt på veien mot det som forhåpentligvis blir en ny klimaavtale. Først skal det være et klimatoppmøte den 28. september i New York, initiert av FNs generalsekretær. Deretter skal det gjennomføres forhandlinger inn mot toppmøtet i Lima og deretter i Paris til neste år. Med de klimautfordringene og klimaendringene vi allerede ser, er det av avgjørende betydning at vi klarer å få en folkerettslig bindende avtale i Paris, som også er bindende for alle land, ikke bare noen land fra Kyotoprotokollens tidligere fase. I revidert budsjett går regjeringen gjennom noe av det som skal være Norges rolle fram mot Paris-forhandlingene. Noe av det viktigste Norge gjør, er å bidra innen klima- og skogsatsingen – der vi er ledende. Det er imponerende resultater man har klart å oppnå i Brasil, Indonesia og Guyana. Forhåpentligvis vil man også kunne oppnå resultater i et framtidig samarbeid med Colombia, som man har initiert. Det er et komplisert område, der man ikke bare skal finansiere opp det som er tidligere resultater, men der man i stor grad må samarbeide med land og drive også på det innenrikspolitiske og lokalpolitiske feltet for å oppnå resultater. Det er litt underkommunisert fra Warzawa at vi også på dette feltet fikk en framdrift. Det som er viktig, er at når vi skal ivareta regnskogen, må vi gjøre dette på en måte som fremmer utvikling og det biologiske mangfoldet. Når man får en internasjonal avtale, trenger man også å se på hvordan vi skal overføre dette til norske forhold, der det ikke bare handler om å lagre CO2, men også om å bevare det biologiske mangfoldet. Regjeringen legger stor vekt på at man trenger en pris på CO2, og ønsker et internasjonalt kvotemarked. Jeg tror det er lite sannsynlig at vi får det. Det er ingenting som tyder på at de store landene vil ønske å få et forpliktende kvotemarked. Jeg tror at vi i vår politikk ikke skal ta utgangspunkt i at dette kommer. Det er derfor forpliktelsene av landene i sum som må være sterke nok til å nå togradersmålet. Her sies det også mye om hvordan vi skal være med internasjonalt på å bekjempe subsidier av fossilt drivstoff. Det er en viktig oppgave. Det er mange subsidier i mange land. Men jeg tror vi i den forbindelse også må se på hvilke subsidier vi har. For norsk olje- og gassvirksomhet er det også subsidier når det gjelder oljeleting, enten det er leterefusjonsordningen, fribeløp eller avskrivingsregler. OECD har vurdert disse, som vi kan kalle subsidier, i en størrelsesorden opp mot 21–25 mrd. kr. Det er klart at når vi krever at subsidier skal fjernes internasjonalt, må vi være forberedt på at vi også må gjennomføre endringer i Norge. Det vil være et viktig bidrag. Fram mot klimatoppmøtet skal landene vurdere hvordan de kan redusere egne utslipp raskere fram mot 2020. Det ligger også i samarbeidsavtalen som Venstre og Kristelig Folkeparti har med regjeringen, at vi skal forsterke klimaforliket. I årets budsjett er dette gjort ved at mineraloljeavgiften og elavgiften er økt. Det er også andre tiltak. Om gjennomgangen som regjeringen gjør av hva som er regjeringens politikk, vil jeg bare si et par ord. Det ene er: Det er ingen tvil om at det er helt avgjørende at vi får et grønt skatteregime og forsterker det vi begynte i år. Det er viktig at vi får nedsatt en grønn skattekommisjon. Det er også viktig at vi ikke venter på at den er klar, før vi setter i gang tiltak. Vi vet nok om hvor godt økonomiske incentiver virker. Da må også tiltakene igangsettes fra første budsjett. Man må ikke vente på den endelige, store vurderingen. Det vil være viktig for Venstre. Helt til slutt: Karbonfangst- og lagring er viktig. Så gjelder det utfasing av oljekjeler. Problemstillingen med grunnlast visste jeg ikke eksisterte. Gjør som i Oslo: Bare fjern alt, og ikke gjør det mer komplisert enn det det er.