Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Det er fortsatt nesten 200 000 helt eller delvis arbeidsledige i Norge. Det er dobbelt så mange som før koronakrisen. Forhåpentligvis vil det bli færre nå som smittesituasjonen bedres, men likevel vil det være mange flere som står utenfor arbeidslivet, og mange flere som vil trenge hjelp for å komme tilbake i jobb. I mars opplyste regjeringen at det var om lag 140 000 personer som var definert til å være i risikogruppen som kunne få problemer med å komme tilbake i arbeid. Men kun én av ti av disse fikk tilbud om oppfølging i en aller annen form. Arbeiderpartiet vet det er vanskelig å være uten jobb i lang tid, både økonomisk og helsemessig. Mange av de 140 000 mangler kompetanse og arbeidserfaring, og mange trenger helsehjelp og oppfølging. I revidert budsjett står det at regjeringen skal inkludere flere i arbeidslivet, og at det er behov for tiltak rettet inn mot dem med lav utdanning, unge og innvandrere. Det er lett å være enig i det. Behovene er store, men til sammenlikning: I 2013 var andelen ledige som deltok i arbeidsrettede tiltak, om lag 50 pst. høyere enn i dag. Det sier noe om innsatsen for dem som faller utenfor. Det hjelper ikke med de fine ordene; det er budsjett og handling som teller. Tiltakene vi ser i dag, er ganske puslete og lite treffsikre. Det eneste nye tiltaket høyreregjeringen har kommet fram til, er et jobbskattefradrag for dem som er i fast arbeid – altså en omskrevet versjon av deres vanlige skattekutt. Det er spinnvilt. Ideen er like dårlig nå som da Erna Solberg omtalte den som litt gammeldags Høyre-politikk i 2013. Vi har hatt en av de største krisene i landet på mange år. Arbeiderpartiet har brukt pengene på å sikre folk og bedrifter. Ordningene ble kraftig forbedret – ikke av regjeringen, men av Stortinget. Det har vært nødvendig, og det kan bli nødvendig også etter 1. oktober, når flere av ordningene endres tilbake til det som var før koronatiden. Når antallet unge på uføretrygd har fordoblet seg på høyreregjeringens vakt, og når ledigheten blant unge er stor, burde alarmklokkene ringe. Det må settes inn flere og mer treffsikre tiltak. I vårt alternativ til revidert budsjett foreslår vi tiltak for å skape flere jobber, ved å øke støtten til de bedriftene som har vært hardt rammet av smitteverntiltakene, med 0,5 mrd. kr. Tilsvarende øker vi bevilgningene til de kommunale ordningene. Vi foreslår også 1,2 mrd. kr i investeringsstøtte til nye, grønne arbeidsplasser. For å hjelpe flere i jobb har vi 5 000 flere tiltaksplasser, med særlig fokus på lønnstilskudd, kvalifiseringstilskudd og flere ansatte i Nav for å få til en tettere oppfølging av dem som står utenfor arbeidslivet. Det er nødvendig når vi hører at enkelte veiledere i Nav skal følge opp over 100 personer. Det er krevende for én enkelt medarbeider i Nav bare å gi én person rett veiledning, sørge for at det er riktig tiltak, sørge for at man får prøvd seg i arbeidslivet, og sørge for at man får den helsehjelpen som er nødvendig. Like viktig som å hjelpe folk tilbake til arbeidslivet er det å stramme inn på regelverket, sånn at den veksten som kommer, gir hele, faste stillinger. Vi trenger ikke flere midlertidige ansettelser og mer innleie. Derfor er Arbeiderpartiet helt klar på dette, og vi kommer til å foreslå det – dersom vi kommer i regjering – i løpet av våre 100 første dager i regjeringskontorene. Selv om arbeidsmarkedet er i bedring, trengs det kraftigere tiltak for å få folk tilbake i arbeid. Like viktig er det at de krisetiltakene som Arbeiderpartiet gikk i bresjen for da Norge ble stengt ned, varer så lenge krisen varer. Her har regjeringen er stort ansvar for å følge med på hvordan arbeidsmarkedet utvikler seg, og for å være klar til å forlenge ordningen om ny smitte gjør behov for nye tiltak nødvendig. Den forskriftskompetansen som regjeringen har fått, må brukes dersom det viser seg å være nødvendig.