Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2019-12-05:
Norges viktigste formue er ikke oljen, det er folk som hver dag går på jobb. Regjeringa vil ha levende lokalsamfunn over hele landet og fører en politikk som legger grunnlaget for at folk kan bo i hele Norge, og at de har en jobb å gå til. Derfor betyr det noe når regjeringa i budsjettet for 2020 foreslår at det bevilges 1,3 mrd. kr til ordninger som skal bidra til vekstkraft i næringslivet i regioner og distrikter. Som en del av regionreformen overføres oppdragsgiveransvaret for fem næringsrettede ordninger i regi av Innovasjon Norge og Siva til fylkeskommunene, som får til sammen 763 mill. kr til målrettet innsats for å utvikle næringslivet i fylkene. Det er bra, for selv om mye går bra i landet vårt om dagen – vi har lav ledighet og sterk økonomisk vekst – må vi bruke det handlingsrommet som er, til å omstille både næringslivet og offentlig sektor. Dersom vi skal sikre velferdssamfunnet vårt også i framtida, må vi sette tæring etter næring. Det viktigste for Norge framover blir at det skapes flere jobber i privat sektor, og vi er på rett vei. Ledigheten er den laveste på over ti år. Den registrerte ledigheten i august 2019 var på 2,2 pst. Veksten går opp, norsk økonomi vokser raskere enn vanlig, og det skapes flere jobber. Men vi må bruke de gode tidene til å inkludere flere i arbeidslivet, og derfor er det gledelig at vi nå ser at også andelen mennesker i jobb går opp. Jeg er glad for regjeringas satsing på et inkluderende arbeidsliv. Kravet om at minst 5 pst. av alle nyansatte i statlige virksomheter skal være personer med nedsatt funksjonsevne eller hull i cv-en, vil gi muligheter for enda flere til å delta og bli inkludert i arbeidslivet. Det er interessant å merke seg at den laveste ledigheten finner vi faktisk i de tradisjonelle distriktsfylkene, som Sogn og Fjordane med 1,5 pst., Troms med 1,7 pst. og Oppland og Nordland med 1,8 pst. Og mens noen liker å snakke distriktene ned, er vi i Høyre opptatt av å styrke infrastrukturen som bygger sammen bygd og by. Det er ingen tvil om at når bevilgningene til samferdsel har økt med 80 pst. i den borgerlige regjeringsperioden etter 2013, bidrar det til å redusere avstander, binde sammen lokalsamfunn og legge til rette for nye muligheter for både bosetting og næringsliv. Det er viktig for kommunenes økonomi og skatteinngang framover. Nylig ble regjeringas distriktsmelding lagt fram, en melding som peker på to alvorlige trender: Det blir flere eldre og færre arbeidstagere per pensjonist fram mot 2040. Konkurransen om kompetansen blir enda sterkere i framtida. I Høyre er vi glade for at regjeringa understreker betydningen av at vi også i framtida skal legge til rette for levende lokalsamfunn over hele landet og føre en politikk som bidrar til å sikre et likeverdig tjenestetilbud. I år har vi den høyeste investeringsgraden i fastlandsindustrien på ti år. Selskapsskatten og formuesskatten er redusert. Det betyr at norsk næringsliv i hele landet kan styrke sin konkurransekraft og investere mer i utviklingen av arbeidsplasser og selskaper. Men i møte med framtidas utfordringer, med tanke på knapphet på kompetanse og arbeidskraft, kan ingen sove i timen. Storting og regjering kan ikke vedta hvor folk skal bo og arbeide. Men der kommunene sier ja til nye lokale arbeidsplasser, har denne regjeringa tatt fram ja-stempelet. Det er en god start. Den som tror at status quo, reformangst og reverseringspolitikk er løsningen på framtidsutfordringene, må tro om igjen. Det blir ikke enklere for bedriftene i distriktene å finne folk med riktig kompetanse om en reverserer kommune- eller regionreformen. Det blir heller ikke flere unge av den grunn. Vi må sette kommunene i stand til å drive samfunnsutvikling, ikke bare samfunnsdrift. Til det trengs sterke kommuner, og det bidrar dette årets statsbudsjett til.