Aud Gaundal (Arbeiderpartiet), 1999-11-16:
Det er etter min mening heldigvis sjelden vi i Stortinget behandler forslag som i så stor grad har preg av å overstyre kommunene. Og kanskje er det mest oppsiktsvekkende at det er Høyre og Fremskrittspartiet som er forslagsstillere. Også fra en annen vinkel er det overraskende, for da jeg satt i kommunestyret, var det Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti som var bekymret for avgiftsøkningene, mens høyrepartiene mente at kommunen ikke skulle subsidiere avgiftene, men holde seg til at den reelle kostnaden ved kommunale tekniske tjenester skulle avspeile seg i avgiftsinntekter. I likhet med forslagsstillerne er vi fra Arbeiderpartiets side også bekymret for avgiftsøkningene, men vi har ingen forutsetning for å overprøve det kommunestyrene selv har vedtatt. Novemberrapporten fra Det tekniske beregningsutvalget viser at det er betydelige forskjeller i de kommunale avgiftene. Små kommuner har lavere avgifter enn store kommuner, og rike kommuner har lavere prisnivå enn kommuner som har mindre kommunale inntekter. Forskjellen i de kommunale inntekter er den dominerende forklaringsfaktoren til prisforskjellene. Høye kommunale inntekter bidrar til lavere avgifter for samtlige tjenester. Beregningsutvalget sier videre at avgiftsnivåene har nærmet seg hverandre det siste tiåret. Kommuner som opprinnelig hadde de laveste satsene, har hatt sterk vekst på 1990-tallet. Hvorfor, gir utvalgets analyse ingen informasjon om. Men etter min mening bekrefter den rapporten at det foregår subsidiering av avgiftene i de kommunene som har råd til det. Og rapporten bekrefter det flertallet i komiteen har sagt, nemlig at grunnen til at kommunene nå øker avgiftene, er sammensatt: Både store utgiftsøkninger gjennom statlige pålegg og en generell stram kommuneøkonomi er årsaken. Hvis Høyre og Fremskrittspartiet ønsker avgiftene ned, hadde det derfor vært naturlig at disse partiene støttet forliket mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene når det gjelder kommuneøkonomien. For jeg er ikke i tvil om, selv om Det tekniske beregningsutvalget ikke gir informasjon om grunnen til at økningene har skjedd og hvorfor kommunene har nærmet seg hverandre, at en av hovedårsakene er en stram kommuneøkonomi. En inntektsmulighet som kommunene har, er eiendomsskatt. Hvis høy inntekt gir lav avgift, går da Høyre og Fremskrittspartiet inn for eiendomsskatt? Jeg tror svaret er nei. Dokument nr. 8:49 inneholder tre forslag: Det første forslaget, om at Regjeringa skal utarbeide forslag til revisjonsordning som kontrollerer at forbrukerne betaler riktig pris, er etter vår mening å mistenke kommunene for å ta mer i avgifter enn det som er reelle utgifter. Etter Arbeiderpartiets mening har vi ingen grunn til å gjøre det. Vi må ha tillit til at de folkevalgte i kommunene vet hva de gjør, og som det er sagt tidligere, er det en mulighet for de folkevalgte til å anke, slik at fylkesmannen kan kontrollere kommunene. Arbeiderpartiet har ikke noe imot at det i den opplæringa som nå foregår for de nyvalgte i kommunestyrene, blir gjort spesielt oppmerksom på denne muligheten. Det er viktig at de er gjort kjent med den, og om de ønsker, kan bruke den ankemuligheten, men å lage enda en revisjonsordning mener vi ikke er rett. Til det andre forslaget, om å pålegge kommunene å tilby forbruksavhengige priser, sier Høyre og Fremskrittspartiet i sine merknader at de forskriftsendringer som nå utarbeides, synes å ivareta dette forslaget. Det er vi enig i. Når det gjelder det tredje forslaget, om å pålegge kommunene å benytte anbud innen kommunale tekniske tjenester, er det sånn som det er sagt tidligere, at det er opp til kommunestyrene selv å bestemme. Vi mener det fortsatt må være sånn. Det er en grense for hvor detaljstyrt kommunene skal være fra oss som sitter på Stortinget. Etter Arbeiderpartiets mening er det nå viktigere å se på om ikke kommunene kan få større frihet til selv å bestemme, enn at vi skal gå den motsatte vei, nemlig å overstyre dem enda mer. Vi i Arbeiderpartiet er bekymret for avgiftsnivået, for det er riktig som forslagsstillerne mener og vi hevder i våre merknader, at avgifter rammer alle, enten du tjener mye eller lite. Vi mener derfor at forslag nr. 8:49 derfor kan vedlegges protokollen, også med den begrunnelse at i arbeidet med et enklere Norge kan deler av forskriftene og lovene ses på. En forenkling på dette området er vi ikke imot. Når det gjelder forslag nr. 8:68, fra Fremskrittspartiet, inneholder det i tillegg et forslag om at Stortinget skal be Regjeringa sørge for at «eventuelt for meget innbetalt avgift de tre siste år tilbakebetales til abonnentene». Hvis det er slik at en kommune har tatt for mye i avgifter, går jeg ut fra at kommunestyret selv er i stand til å håndtere dette. Her mener vi i Arbeiderpartiet at det er riktig å avvise forslaget nettopp med den begrunnelse.