Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Klimagassutslippene våre skal kuttes med 40 pst. innen 2020, og skal vi oppfylle våre egne forpliktelser under Paris-avtalen, haster det. En videreføring av dagens klimapolitikk vil knapt gi utslippskutt i ikke-kvotepliktig sektor. Transportsektoren står for 31 pst. av det totale utslippet og for 57 pst. av utslippene i ikke- kvotepliktig sektor. Ved å legge til rette for reduksjon i utslippene i denne sektoren vil vi kunne nå de ambisiøse målene som vi har satt oss. Det er et samlet storting som har satt seg mål om at nybilsalget av personbiler i 2025 skal være basert på nullutslippsteknologi. Vi må bruke avgifter for å nå dette målet. Det må lønne seg å velge klimariktige løsninger framfor løsninger som gir klimagassutslipp. Samtidig må vi legge til rette for at det er et reelt valg for forbrukerne å velge nettopp nullutslippsbiler, og det er det ikke i dag. Det må bygges ut infrastruktur, og det må på plass et nett av fyllestasjoner for nullutslippskjøretøy. I Arbeiderpartiets alternative budsjett foreslår vi å bruke 304 mill. kr mer til bygging av infrastruktur for nullutslippskjøretøy i transportsektoren – 100 mill. kr mer enn det budsjettavtalen legger opp til. Dette skal gå til direkte støtte til Enova for utbygging av fyllestasjoner. Vi mener at dette må på plass hvis vi skal lykkes med å nå målet om at nybilsalget av personbiler i 2025 skal være basert på nullutslippsteknologi. Uten å bygge denne infrastrukturen over hele landet vil vi selvfølgelig ikke kunne forvente at man skal nå dette viktige målet vi har satt oss. Vi vil innføre et CO 2 -fond etter modell av NO x -fondet for næringstransporten, og vi mener at det må på plass så snart som mulig. Vi mener at det er feil å vente til 2020. Vi må ha en klar ambisjon om at det kommer raskere på plass enn det som ligger i budsjettavtalen mellom samarbeidspartiene. CO 2 -fondet skal gi tilskudd til merkostnader ved investering i primært nullutslippskjøretøy som går på el eller hydrogen, men også lavutslippskjøretøy som går på f.eks. biodrivstoff og biogass, kan få støtte. Næringstransporten står for dobbelt så store utslipp som privatbilene. Nullutslippsløsninger blir stadig mer tilgjengelig også innenfor tungtransporten og skipsfarten, men det finnes i dag ingen virkemidler for å stimulere til å bytte ut gammel teknologi med klimariktig teknologi. I klimaforliket fra forrige periode ble det vedtatt et mål om at trafikkveksten i og rundt de store byene skal tas med kollektivtrafikk, sykkel og gange. Bymiljøavtalene er viktige og vil bidra til reduserte klimagassutslipp, men vil først og fremst redusere lokal forurensing og løse køproblemene i storbyene. Vi foreslår å styrke satsingen med 1 mrd. kr til neste år. Jernbane er en viktig del av kollektivsatsingen og kan bidra til å redusere klimagassutslippene samt redusere lokal forurensing og køproblemer. Det er derfor trist å se at Solvik-Olsen og regjeringen ikke gjør noen ting for å ta igjen vedlikeholdsetterslepet når de foreslår å kutte bevilgninger til drift og vedlikehold av jernbanen. Vi i Arbeiderpartiet mener at det er uholdbart, og vi foreslår derfor å øke bevilgningene til jernbanevedlikehold og planlegging til 955 mill. kr – utover regjeringens forslag. Vi bruker 100 mill. kr på nullutslippsløsninger i fergetrafikken fordi skipsfart står for nærmere en femtedel av utslippene i ikke-kvotepliktig sektor. Dette er et stort område med potensial for kutt, og vi ønsker derfor å satse på grønn skipsfart. I Arbeiderpartiet har vi, i motsetning til regjeringen, valgt å gjøre anslag på resultatet av de klimaforslagene som vi fremmer fram mot 2030. Våre forslag vil ut fra de tallene som Miljødirektoratet opererer med, kutte utslipp i ikke-kvotepliktig sektor med over 10 millioner tonn i 2030. Jeg savner at regjeringen ikke gjør det samme med det budsjettforslaget de har presentert. Under Stoltenberg II-regjeringen overoppfylte vi Nasjonal transportplan. Den nåværende regjeringen derimot har ikke fulgt opp NTP på flere viktige områder. Blant annet er tiltak for trafikksikkerhet, skredsikring og kollektivtransport og tiltak for gående og syklende alle områder hvor regjeringen ikke oppfyller de forutsetningene Stortinget la til grunn i gjeldende Nasjonal transportplan. Samtidig bruker samferdselsministeren store ressurser på kostbare reformer, mens de store utbyggingsprosjektene får betydelig kostnadssprekk.