Margunn Ebbesen (Høyre), 2014-10-06:
Ved valget i fjor ga folket beskjed om at de ønsker en ny politikk. Landet har fått ny regjering, og med god støtte fra våre samarbeidspartnere i Venstre og Kristelig Folkeparti er vi godt i gang med å gi landet det folket ønsker. Regjeringen er i gang med å levere på de områdene vi gikk til valg på. Vi senker skattene og avgiftene for vanlige folk og norske bedriftseiere i dag for å styrke konkurransekraften og skape trygge arbeidsplasser i framtiden. Vi tar et historisk løft for etter- og videreutdanning av lærere i dag, fordi det betyr mye for å løfte elevenes læring i framtiden. Vi fornyer og forbedrer politi og beredskap i dag for at vi i framtiden skal ha trygghet og sikkerhet for våre verdier. Som samfunn må vi ta vare på de svakeste – i justissektoren betyr dette barn som opplever vold og overgrep. Ved mange barnehus har ventetiden vært altfor lang. Stortingsbehandlingen i vår ga et tydelig politisk signal om at ventetiden skal ned, og nye forskrifter må på plass. Regjeringen tar dette på alvor, og det er igangsatt en prosess for å få ned ventelistene. Videre har jeg en klar forventning om at nye forskrifter for barnehus snart ferdigstilles. På justisfeltet får vi dette året flere store saker til behandling i Stortinget. Politireformen jobbes det nå med, dessverre uten at det største opposisjonspartiet er med og tar et ansvar i denne viktige jobben. Jeg hørte i dag at justiskomiteens leder Hadia Tajik fra Arbeiderpartiet sa at de flere ganger har invitert til tverrpolitisk debatt om politireform, men at de ikke har fått respons. Er det virkelig slik at når regjeringen inviterer til bredt samarbeid, sier Arbeiderpartiet nei og mener at det riktige er å møte på debatter som Arbeiderpartiet inviterer til? Da spør jeg meg: Er problemet for Arbeiderpartiet at det er feil adressant på den som har leveringsansvaret for denne viktige reformen? Vi behøver et politi i framtiden som klarer å være robust nok til å møte morgendagens kriminalitetsbilde. Gjørv-kommisjonens rapport og Politianalysen påviste alvorlige mangler hos politiet. Norge har i dag ikke et enhetlig politi. Det er for store variasjoner i den polititjenesten som tilbys befolkningen. Analysen konkluderer med at politiet verken er godt nok organisert eller rustet for å møte det kriminalitetsbildet vi står overfor. I regjeringsplattformen er det også fastslått at vi må omstrukturere politiet for å skape en handlekraftig organisasjon som skal bli enda bedre til å forebygge og bekjempe kriminalitet. For Høyre i regjering er det en målsetting med det nye nærpolitiet at politiet skal være operativt, synlig og tilgjengelig med kapasitet til å etterforske og påtale kriminelle handlinger. Høyre er innforstått med at dette vil kreve økt grunnbemanning i politiet. Også her har regjeringen vist sin vilje til å prioritere politi. Det er lovet 165 mill. kr til 350 nye politistillinger i neste års statsbudsjett. En viktig melding som kommer til Stortinget i løpet av høsten, er kriminalomsorgsmeldingen. Skal vi lykkes som samfunn i å skape nødvendig trygghet og rettssikkerhet for kriminalitetsofre, er det viktig at vi har nok soningsplasser til dem som dømmes til ubetinget fengsel. Jeg har vært på flere besøk rundt i norske fengsler og fått tilbakemeldinger fra mange andre. Disse besøkene og henvendelsene sier meg at forfallet ikke startet det siste året. Jeg frykter at den varslede stortingsmeldingen vil vise et betydelig vedlikeholdsetterslep som vil kreve et massivt investeringstrykk i årene som kommer. Når vi vet at planleggings- og prioriteringsprosessen for å få bygd fengsel er lang, er det beklagelig at den avgåtte rød-grønne regjeringen ikke kom lenger med å planlegge økt fengselskapasitet. Hadde det vært vilje til å prioritere dette arbeidet, ville vi i dag kunne sett at spaden allerede var satt i jorda. I dagens nyhetsbilde hører vi også at det kom som et sjokk på kriminalomsorgen at andelen utenlandske innsatte i norske fengsler var så stor – én av tre innsatte har ikke tilhørighet til Norge og skal heller ikke integreres i det norske samfunn etter endt soning. Da er det en viktig og riktig jobb regjeringen har startet når den nå har innledet samtaler med Nederland for midlertidig kjøp av fengselsplasser der, fram til vi har fått bygd ut egen kapasitet. Handlekraft vises også ved at justisministeren har varslet at straffeloven av 2005 skal ikraftsettes i løpet av neste år – de rød-grønne så dette for seg i 2022.