Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2012-03-20:
Biogass er et miljøpolitisk kinderegg. Eneste forskjell fra det kinderegget vi kjenner fra reklamen, er at det ikke er noen kinder-overraskelse. Med biogass vet du hva du får, og du får det hver gang. Noen vil kanskje si at den eneste overraskelsen ved biogass er kostnadene, for rett skal være rett: Biogassproduksjon er ikke blant de aller billigste klimatiltakene, men så er det til gjengjeld god miljøpolitikk og fornuftig forvaltning av en verdifull ressurs. Tilbake til kinderegget: Produksjon av biogass fra avfall og husdyrgjødsel reduserer utslippene av metangass fra landbruket av avfallssektoren. Det bidrar med klimanøytralt drivstoff til transportsektoren, og man sitter igjen med en biorest som kan erstatte kunstgjødsel eller brukes som jordforbedringsmiddel i landbruket – tre ting på en gang. Det er ikke ofte vi behandler politiske forslag med en slik effekt. Biogass er en klimanøytral metangass med samme egenskaper som naturgass, men regnes som en fornybar energikilde. Biogass oppstår «naturlig» i gamle søppeldeponier med mye organisk avfall, eller kan produseres under kontrollerte forhold i biogassreaktorer. Innsatsfaktoren er avfall, avløpsslam og husdyrgjødsel som ellers ikke ville blitt utnyttet. Biogass kan benyttes til varme- og strømproduksjon eller som drivstoff i kjøretøy bygget for gassdrift. Biogass fra husdyrgjødsel og avfall er en energiproduksjon som krever minimalt med naturinngrep sammenlignet med andre typer fornybar energi. En studie utført av Østfoldforskning, universitetet på Ås og Enova har beregnet at potensialet for produksjon av biogass fra avfall i Norge er om lag 6 TWh. Dette tilsvarer rundt 10 pst. av Norges behov for drivstoff til transportsektoren. Av dette utgjør husdyrgjødsel og våtorganisk avfall til sammen noe over 80 pst. De resterende ressursene er avløpsslam, deponigass og halm. Per i dag har vi en lang vei å gå for å ta ut dette potensialet. Regjeringen virker kanskje litt uinteressert – for å være helt ærlig – i å gjøre så mye på dette området. De få positive eksemplene som finnes i Norge, skyldes lokale initiativ, bl.a. i Oslo og i min egen hjemby, Fredrikstad. I Fredrikstad kjøres det i dag på biogass produsert av Frevar, både i busser og i renovasjonskjøretøyer. I Oslo har vi renovasjonsbiler, vi har busser, og vi har også fire TINE-biler på biogass, ref. forrige debatt. Når Oslos eget biogassanlegg er på plass i 2012, vil det produsere drivstoff tilsvarende 3 mill. liter diesel, eller behovet til 135 busser. En viktig fordel ved bruk av biogass i kjøretøy er at forbrenningen blir svært ren, og at problematikken rundt lokale utslipp av helseskadelige partikler og gasser derfor ikke er aktuell. Biogass er altså en løsning, også på utfordringen med luftkvalitet i storbyene. Våtorganisk avfall kan ikke deponeres i dag, og det senker brennverdien på annet avfall dersom det sendes til forbrenningsanlegg. Husdyrgjødsel har vi masser av, men det er fordelt på en rekke gårdsbruk over hele landet, noe som byr på logistikkutfordringer. Utnyttelse av matavfall og husdyrgjødsel til biogassproduksjon er både logisk og fornuftig, men det er komplisert og krever vilje og innsats. Derfor er det viktig med en biogasstrategi, som flere departementer må stå sammen om. Regjeringen har i denne saken lovet Stortinget å komme tilbake med en vurdering av en biogasstrategi som klimatiltak i klimameldingen, slik den har lovet med alle andre klima- og miljøtiltak som opposisjonen har fremmet siden 2008. Listen over lovnader begynner å bli lang, selv om det ikke loves noe annet enn at man skal vurdere det i klimameldingen som kommer. Så min utfordring er: Kanskje vi skal begynne med å vedta de gode forslagene, som et kinderegg, når vi har mulighet til det i dag? Vi må gripe sjansen. Jeg tar med dette opp det forslaget som også Kristelig Folkeparti står bak som forslagsstiller.