Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-12-12:
Jeg har lyst til å begynne med å si at denne regjeringa leverer. Vi har hørt at det er ulike oppfatninger om hvor mye, med hvilken kvalitet osv. En annen synsvinkel kan jo også være å se på utgangspunktet Regjeringa hadde da den tiltrådte, og hvor mye det er rimelig å rekke fra valg til valg. Det vil det nok også være delte meninger om. Men det er neppe uenighet om at vi ønsker at landet vårt skal være en sterk kunnskapsnasjon, og at vi da må bygge på et utdanningssystem av høg kvalitet som gjør det mulig for hver enkelt med livslang læring. For flertallet er det viktig å vektlegge at det nå føres en målretta politikk for å redusere forskjellene i samfunnet. Utdanningssystemet er en av de viktigste arenaene for ei slik utjamning. Målsettinga må være å gi alle barn og unge de beste muligheter for utdanning gjennom en helhetlig 13-årig grunnopplæring, slik at de er forberedt på arbeid og videre læring. Da er det bl.a. nødvendig å sette skoleeierne, kommuner og fylkeskommuner, økonomisk i stand til å oppfylle forventningene til en god skole. Det er viktig med god kommuneøkonomi, og det er derfor bra med den ekstra økninga i kommunesektorens inntekter for 2009 på om lag 8,4 milliarder kr. Penger er sjelden et dårlig virkemiddel. I denne stortingsperioden har det vært lagt fram mange meldinger. Jeg skal bare nevne to av dem: St.meld. nr. 16 for 2006–2007 som blei behandla våren 2007, og St.meld. nr. 31 for 2007–2008 som blei behandla nå i høst. I St.meld. nr. 16 for 2006–2007, … og ingen stod igjen, var fokuset satt på tidlig innsats. Det blei klart dokumentert at tidlig innsats gir resultater. Meldinga var faglig godt underbygd både med internasjonale og norske undersøkelser. Faktum er jo at til nå har for mange unge gått ut av grunnskolen med utilstrekkelige ferdigheter og kompetanse. Litt enkelt kan en si at med St.meld. nr. 31 for 2007–2008, Kvalitet i skolen, kommer tiltaka. Økt fokus på kunnskap og læringsutbytte er sentralt i denne meldinga. I løpet av de siste åra er det på nasjonalt nivå vedtatt og igangsatt vesentlige endringer for å styrke kvaliteten i grunnopplæringa. Den tilstandsbeskrivelsen som St.meld. nr. 31 for 2007–2008 presenterer, avdekker at det er et stort sprik mellom de forventninger som statlig myndighet har til skolesektoren, og sektorens evne til å realisere disse forventningene. Undersøkelser viser faktisk at de intensjonene og forventningene som ligger i Kunnskapsløftet, i for liten grad er tatt opp i skolenes arbeid lokalt. Dette følges nå opp med mer tilsyn med skolene. Lesing og regning er grunnleggende for all videre læring og for å kunne mestre livet. Det er bakgrunnen for at det settes i gang forsterka opplæring i norsk og matematikk gjennom økt lærertetthet for elever på første til fjerde trinn fra høsten 2009. For å kunne gi alle elever en kvalitativt god opplæring mener vi at et viktig tiltak er å øke tallet på lærere. Det vil gi elever som sliter, tettere oppfølging i løpet av de første skoleåra. Norske skolebarn på barnetrinnet har få timer på skolen sammenlikna med barn i andre land. Timetallet på barnetrinnets første til fjerde trinn blei utvida med fem uketimer fra høsten 2008. Disse timene blei brukt til å styrke basisfaga. Fysisk aktivitet er òg viktig for å øke elevenes læringsutbytte. Timetallet blir utvida med ytterligere to timer fra høsten 2009, og dette skal gå til fysisk aktivitet på barnetrinnet. Det er bra. Læreren er den viktigste innsatsfaktoren for å bedre læringsutbyttet i skolen. Det er nødvendig med flere og bedre lærere. Fra 2009 etableres det en skolelederutdanning for alle nytilsatte rektorer og for rektorer som ikke har en sånn utdanning. I tillegg etableres det et varig system for videreutdanning for lærere. Dette er et veldig godt virkemiddel, slik at lærere blir oppdatert på de områder skolen har bruk for. Vi skal huske at mange av lærerne som fremdeles er i skolen, har to- eller treårig utdannelse. Det følger også penger med, 400 mill. kr. For at nyutdanna lærere skal bli bedre rusta til å møte faglige og pedagogiske utfordringer, bevilges det 100 mill. kr til utvikling av lærerutdanninga. Jeg mener Regjeringas politikk har god sammenheng – den har både hode og hale, om en vil. I tillegg til dette kommer det en stortingsmelding om framtidas lærerutdanning rett over jul. Den blir veldig viktig. Fra høsten 2007 begynte en gradvis innføring av gratis læremidler for videregående skole. Fra 2009 bevilges det penger, slik at ordninga også skal gjelde alle trinn. Det vil i tillegg bli gitt et stipend til utstyr gjennom Statens lånekasse for utdanning. Det er flott at alle elever fra skoleåret 2009/2010 sikres gratis læremidler. Dette er en historisk satsing og en god investering for Norge som kunnskapsnasjon. Vi ønsker å gi alle lik sjanse til å gjennomføre videregående opplæring, uavhengig av sosial bakgrunn. Det er sagt mye om forskning i denne debatten. Jeg skal nøye meg med å vektlegge at det er bra at klimaforliket følges opp med penger til forskning. 300 mill. kroner til forskning og utvikling innenfor områdene fornybare energikilder, karbonfangst og karbonlagring er viktig, nødvendig og framtidsretta. Jeg vil derimot bruke noe tid på regionale forskningsfond. Regjeringa har i budsjettet foreslått en betydelig satsing på forskning regionalt. Dette gjelder bl.a. opprettelse av regionale forskningsfond på 6 milliarder kr. De regionale fonda skal styrke forskningsevnen gjennom regional forskning og innovasjon. Den årlige avkastninga vil bli på om lag 285 mill. kr fra 2010. Fonda skal være et supplement til nasjonale FoU-midler og styrke regional forskning og samspillet mellom næringsliv, høgskoler og regioner. Dette vil bidra positivt til å realisere gode prosjekter i alle deler av landet. De regionale forskningsfonda skal bidra til langsiktig, grunnleggende kompetanseoppbygging i relevante forskningsmiljøer og bidra til økt forskningskvalitet. Fonda skal møte fylkenes FoU-behov ved å støtte FoU-prosjekter som er foreslått av private eller offentlige virksomheter. De kan være lokalisert i eller utenfor de geografiske nedslagsfelta til fonda. Det skal opprettes mellom fem og sju regionale forskningsfond. Det er mange som mener at tallet burde utvides noe, så det kan det kanskje være verdt å tenke litt over. Hver fylkeskommune skal være med i bare ett fond. Fylkeskommunene får sjøl i oppgave å foreslå samarbeidsgrupperinger innenfor ramma på fem til sju fond. Dette er altså et nytt tiltak og et løft både for forskning og regional utvikling. Forskningsfonda er et viktig virkemiddel i forvaltningsreformen, og den rød-grønne regjeringa styrker forskninga for hele landet. En av mine bekjente fra høgskolemiljøet i innlandet uttrykte det slik da han hørte om dette: «Terskelen for å komme i betraktning på det nasjonale nivået, er ofte høy. Vi har en fragmentert struktur på høgskoler. Ved at det nå åpnes for regionale forskningsfond, vil det være et viktig virkemiddel. Flere mindre forskningsmiljøer får mulighet til å vokse og kan bli interessante samarbeidspartnere for andre.» Det er altså en vinn-vinn-situasjon. Så til slutt noen få ord om Kirka. Trosopplæringsreformen har i de seinere åra vært et prioritert område i arbeidet med å videreutvikle Den norske kirke som en åpen og inkluderende folkekirke. Det er bra at opptrappingsplanen for trosopplæringa er fulgt opp over flere år, og også denne gangen med et forslag om 25 mill. kr i budsjettet for 2009. Det gjennomføres for tida store reformer i Kirka. Foruten demokratireformen og trosopplæringsreformen skal det også gjennomføres en omfattende gudstjenestereform. Vi får håpe at den betydelige reformperioden som Kirka nå er inne i, vil øke engasjementet for alle medlemmene – og der er jo de fleste av oss – slik at den forblir en åpen og inkluderende folkekirke.