Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-03-29:
I fjor høst opplevde vi historisk høye priser og debatter her i Stortinget om den situasjonen vi var i på det tidspunktet, mens nå, et snaut halvår etterpå, har vi de laveste prisene som vi har hatt på flere år, og fulle magasiner; situasjonen er en helt annen enn det den var for få måneder siden. Dette illustrerer, etter min oppfatning, først og fremst hvor sårbare vi er i forhold til at en så stor andel av kraftforsyningen vår kommer fra vannkraft, og at vi har en stram kraftbalanse, slik som vi har hatt over lang tid. Det er derfor nødvendig å iverksette tiltak på ulike områder. Jeg er enig med representanten Kvassheim i at et av de områdene der vi har et stort potensial, og faktisk også kan oppnå gode resultater med relativt lave kostnader, er nettopp området energieffektivisering. Jeg har brukt eksempler på det tidligere, hvor vi gjennom tilskudd fra Enova på 125 mill. kr har klart å oppnå energieffektiviseringsresultater i industrien på 600 GWh, mer enn et Alta-kraftverk, for å ha noe å sammenlikne med. Det altså til en pris som er ca. en fjerdedel av det vi måtte brukt med de støttesatser som Regjeringen har foreslått til vindkraft, for å få den samme produksjonen basert på vindkraft. Skulle vi ha brukt de satsene som bransjen selv ber om, måtte vi ha brukt ca. 900 mill. kr for å få den samme produksjonen som vi klarte å få redusert energiforbruket med, gjennom et tilskudd på 125 mill. kr. Jeg mener det siste er fornuftig bruk av fellesskapets penger. Der har vi et stort potensial, et potensial som vi må utnytte. Jeg trodde Venstre og representanten Kvassheim var for å bruke penger på CO2-håndtering. Jeg er litt i tvil etter måten han formulerte seg på i stad, men vi må ikke glemme at det Regjeringen satte i gang på Kårstø først og fremst er å håndtere CO2, som en følge av den konsesjonen som ble gitt av tidligere regjeringer. På dette området har vi valgt å være offensive. Vi skal være offensive, for det er nødvendig å ta i bruk gasskraft i større grad enn det vi har gjort, ikke minst for å få til en diversifisert strømforsyning, noe som er helt nødvendig. Derfor har vi også opprettholdt konsesjonen på Skogn, vi har opprettholdt de øvrige konsesjonene som har vært gitt, og det er gitt energikonsesjon til Statoils prosjekt på Tjeldbergodden. Det er ikke, slik forslagsstillerne hevder, gitt avslag på utslippstillatelsen på Tjeldbergodden. Den ligger til behandling i Miljøverndepartementet. Det som er situasjonen, er at Statoil og Shell i fellesskap har satt i gang et annet prosjekt enn det opprinnelige, og at man derfor ikke har til hensikt å bruke den opprinnelige konsesjonen som ligger der. La meg avslutningsvis i forhold til grønne sertifikater – som er en stadig gjenganger – si, for dette er noe vi har diskutert i ulike sammenhenger: Ja, det er riktig at det var sendt ut et lovforslag på høring, men det gjenstod en sentral ting, som den forrige regjeringen ikke hadde sluttført. Det var forhandlinger med de svenske myndighetene, forhandlinger som var helt nødvendige for at det skulle være mulig å få etablert et felles sertifikatmarked. Det jeg heller ikke har sett fra noen av forslagsstillerne, som hevder at vi ikke har fått tilstrekkelig produksjon igangsatt på ulike områder, er hva slags tiltak man ser for seg. I dag har vi altså lavere strømpriser enn vi har hatt på lang tid, og vi er lenger unna lønnsomhet i nye prosjekter enn det vi har vært på lang, lang tid. Det vil selvfølgelig også være avgjørende for de investorer som skal ta beslutninger. Hva er det man ønsker seg? Er det høye strømpriser, for på den måten å få utløst investeringer? Er det subsidiering av gass, for på den måten å få utløst nye investeringer? Hva er det som er opposisjonens forslag for å få nye investeringer på plass? La meg understreke at vi har satt i gang et arbeid med evaluering av energiloven. Jeg mener at noe av det man må se på før man kan utarbeide en handlingsplan, eller eventuelt se på endringer, er grunnlaget. Der er jeg enig med dem som allerede har hevdet det i denne debatten. Det skal gjennomføres i alt ni utredninger som skal være ferdigstilt i løpet av det neste halve året, knyttet til investeringer i produksjon, overføringsnett, rammen for magasindisponering, energieffektivisering og utvikling i varmesektoren, for å nevne noen. La meg understreke at det er lagt opp til en bred vurdering av disse temaene. Det innebærer bl.a., som forslagsstillerne også viser til i innstillingen, at utredningene ikke er begrenset til bare å gjelde lovtekniske forhold. Utrederne skal også vurdere hvordan øvrige forhold knyttet til rammebetingelser, til plan og til konsesjonsbehandling, og f.eks. vektlegging av miljøhensynet samt forhold i det nordiske og nordeuropeiske kraftmarkedet har virket inn på utviklingen etter innføringen av energiloven, og eventuelt fremme forslag til endringer her. Dette skal ferdigstilles i løpet av tidlig høst, og resultatene vil komme til å bli gjort bredt tilgjengelige. Dette vil danne grunnlaget for det videre arbeidet på dette området, som også vil være et godt grunnlag for Stortinget å ha med seg når man skal vurdere endringer i energipolitikken framover.