trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-02-15:
De partiene som skrøt av at det nå skulle bli en så åpen debatt, sitter altså i et hemmelig rom et eller annet sted og lager et forlik som avgjør Kommune-Norges framtid. Frivillige prosesser skal sjølsagt respekteres, og de bør respekteres begge veier, men det vi nå snakker om, er hvilke kommuner og fylker som skal tvangssammenslås, og det virker å være en slags politisk hestehandel mellom de fire partiene. Da er det ikke så rart at vi spør: Hvilke faglige kriterier er det som ligger til grunn hvis en f.eks. nå freder Rogaland og Møre og Romsdal fordi Høyre og Fremskrittspartiet i Rogaland og Møre og Romsdal er imot sammenslåing, mens en tvinger andre regioner sammen? Det er heller ikke så rart hvis vi spør om hvorfor fylkeslederen i Akershus Fremskrittsparti sier i avisa 3. februar at hun har overbevist lederen i kommunalkomiteen, fra Fremskrittspartiet, om at kommunestrukturen på Øvre Romerike skal bevares slik som den er i dag, fordi Fremskrittspartiet ønsker det. Da må det være lov å spørre: Er det denne typen avtaler mellom Fremskrittspartiet lokalt og sentralt som er de faglige kriteriene som ligger til grunn for tvangssammenslåing?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-02-15:
Det er en viktig problemstilling, som sjølsagt må arbeides med internasjonalt, men det er også en stor vilje i Stortinget til å behandle denne typen saker og til å gjøre vedtak. Som flere av talerne har vært inne på, er det allerede gjort vedtak i Stortinget som vi venter på at regjeringen skal følge opp. Så forstår jeg det slik at statsråden skyver alle konkrete spørsmål om oppfølging av vedtak over til avfallsmeldingen og en handlingsplan mot plastforsøpling. Problemet er bare at så langt jeg kjenner til, er avfallsmeldingen varslet i juni. Hvis avfallsmeldingen blir lagt fram i juni, blir den ikke behandlet av Stortinget. Ettersom dette er siste sesjon før et stortingsvalg, kommer den meldingen til å bli trukket tre uker etter at den er lagt fram. Det synes jeg er en sørgelig måte å behandle Stortinget på, og også å behandle oppfølgingen av de viktige vedtakene som Stortinget allerede har gjort fordi vi ønsker å bidra framover. Spørsmålet er: Er det mulig for statsråden å legge fram denne meldingen tidligere, slik at Stortinget faktisk får behandlet den?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Jeg registrerer at kommunalministeren ikke vil svare på hvordan han forholder seg til det faglige grunnlaget som ligger fra fylkesmennenes side. Arbeiderpartiet er for endringer i kommune- og fylkesstrukturen, men vi mener at det skal skje ved frivillighet. Det mente også kommunalministeren høsten 2013. Den gangen ble han referert på følgende måte i Fagbladet: «Det skal ikke lages et kart på kommunalministerens kontor, hevder Sanner, som benekter at regjeringen vil bruke tvang for å slå sammen kommuner.» Nå kan vi lese i avisen at kommunalministeren likevel vil bruke tvang, og at han nettopp sitter og tegner kart – om ikke på kontoret, så i hvert fall på et eller annet bakrom – og det er snakk om 10–15 tvangssammenslåinger. Dette er Arbeiderpartiet uenig i, og det har falt Høyre tungt for brystet. I VG har vi bl.a. lest at statsrådens partifelle sier at «Arbeiderpartiet vil reversere reformer som har til hensikt å øke velferdsstatens bærekraft og ruste Norge for fremtiden». I en situasjon med 130 000 ledige –
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Ja. Er statsråden enig i at tvangssammenslåinger er det som står mellom velferdsstatens bærekraft og sammenbrudd?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Mitt spørsmål går til kommunalministeren. Kommunene har som kjent ansvaret for mange av våre viktigste tjenester til befolkningen – barnehage, skole, helsetilbud og eldreomsorg. Det er særlig innenfor eldreomsorgen vi må sørge for å ruste kommunene til den hverdagen de vil stå i om få år. Stadig flere aktive eldre er en stor ressurs for samfunnet, men vi må også sørge for at kommunene kan utvikle eldreomsorgen med både plasser, teknologi som gjør at flere kan bo hjemme lenger, nok ansatte og riktig kompetanse. Kommunalministeren har selv vært opptatt av eldreboomen, skal vi tro et utspill i Nationen for noen uker siden. Men selv om vi kan være enig i mye av beskrivelsen av virkeligheten, er vi nok uenige om hvordan vi skal møte utfordringene. For Arbeiderpartiet er styrking av kommuneøkonomien helt sentralt. Før jul fikk vi presentert KS’ budsjettundersøkelse for kommunene. Undersøkelsen viser at i nesten halvparten av landets kommuner er budsjettarbeidet mer krevende i 2017 enn det var i 2016. Under denne regjeringen blir det stadig mer krevende å sørge for gode tjenester til befolkningen lokalt, og det skjer – paradoksalt nok – i en situasjon med rekordhøy bruk av oljepenger. Vi er også overrasket over at regjeringen i 2017 kutter i tilskuddsordningen for sykehjemsplasser og omsorgsboliger. Kommunene planlegger plasser som aldri før, men regjeringen stiller ikke opp – den kutter tilsagnsrammen til Husbanken tilsvarende 700 plasser, som er en nedgang på nesten 30 pst. Da er mitt spørsmål: Hvorfor prioriterer ikke regjeringen å ruste kommunene for framtiden og sette dem i stand til å bygge ut eldreomsorgen, både med plasser, med teknologi og med kompetanse?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Kommunalministerens bruk av tall er til veldig liten hjelp for dem som står der ute og har oppgaven med å ruste eldreomsorgen for framtiden. Vi ser at veksten i sysselsettingen i kommunene er om lag halvert under denne regjeringen, og det skjer til tross for at vi har 130 000 ledige i landet, og at behovene i eldreomsorgen og i kommunene øker. Vi ser også at for svært mange kommuner er ikke kommuneopplegget for 2017 engang nok til å dekke lønns- og prisveksten. Poenget her er at regjeringen ikke stiller opp med de pengene og virkemidlene som trengs for å møte eldrebølgen. I en situasjon med rekordhøy ledighet, med rekordhøy oljepengebruk og veldig store behov innenfor eldreomsorgen velger regjeringen å kutte i Husbankens rammer til å bygge omsorgsboliger, og man prioriterer 20 mrd. kr i skattekutt framfor å ruste kommunene for framtiden. Hvorfor er skattekutt viktigere enn eldreomsorg for denne regjeringen?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
«For å sikre framtidig kraftforsyning i Øst-Finnmark er utbygging av det overliggende nettet selve fundamentet. Statnett vurderer ifølge NRK Finnmark å bygge et gasskraftverk for å redusere behovet for nett. En slik løsning vil gi mindre fleksibilitet i kraftforsyningen, redusere mulighetene for ny industri og ny energiproduksjon som vindkraft. Vil statsråden sørge for at Statnett raskt får igangsatt og realisert en nettutbygging til Øst-Finnmark i stedet for gasskraftverk?»
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Jeg takker for svaret, og jeg tror mange vil bli beroliget over at gasskraftverk ikke regnes som et alternativ til linjeutbygging. Så er det jo sånn at det er et stort potensial for vindkraft i Øst-Finnmark, men det er også en rekke andre nye arbeidsplasser og industrielle muligheter som er helt avhengig av at nettet bygges ut. Det er den klassiske høna og egget. Derfor vil jeg spørre statsråden: Har regjeringen et mål om å bygge ny kraftlinje mellom Skaidi og Varangerbotn, som jo er der det mangler i dag? Skal den linjen på plass?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Igjen: Jeg er glad for at gasskraft er lagt bort. Men det er jo sånn at det å ha tilgang på nett vil utløse en rekke nye arbeidsplasser. På samme måte er det en rekke nye arbeidsplasser og industrielle muligheter som ikke vil komme i gang dersom man ikke har en forutsigbar, stabil og tilstrekkelig kraftforsyning i framtiden. Derfor er man fra Øst-Finnmark tverrpolitisk meget tydelig. Sist uke gikk Fremskrittspartiets stortingsrepresentant fra Kirkenes ut og sa at dette må på plass. Derfor er mitt spørsmål ikke hva Statnett tenker om denne saken, men hva tenker statsråden? Mener statsråden at linjen mellom Skaidi og Varangerbotn skal på plass?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-02-15:
Det er tydelig at kommunalministeren og regjeringen er veldig glad i tvang og veldig glad i store enheter nesten koste hva det koste vil. Men jeg tror folk lurer litt på hva dette skal være godt for. Det ene er en regionreform uten innhold, altså med færre oppgaver – et eller annet stort som ingen vet hva noen skal bruke til. Det andre er kommunesektoren. Jeg registrerer at ministeren var ute for et par uker siden og gråt krokodilletårer for eldre og varslet at det er så ille med eldreomsorgen i kommunene, og at store kommuner sannsynligvis vil være løsningen på det også. Men eldreomsorg handler jo om at man har økonomi, at man prioriterer det som en verdisak. Det er ikke gamle folk som er for dyre, det er Høyres politikk som er dypt urettferdig. Eller er det sånn at Sanner vil tvangsflytte gamle mennesker for at eldreomsorgen skal bli mer rasjonell og effektiv, slik som Høyre liker?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-02-15:
Det er behov for mange tiltak, som statsråden sier, men når det gjelder å komme med dem til Stortinget slik at vi kan få vedtatt dem, ser det nå ut til at vi ikke skal få dem før det er for seint for dette stortinget å ta en beslutning. Nå hører jeg at statsråden sier at han skal komme med noe om ikke lang tid. Da spør jeg helt konkret: Handler det om at kommunene – der vi nå ser folk er veldig aktive og er med på å rydde – trenger å ha en økonomi sjøl for å finansiere den ryddingen som de ikke får folk i frivilligheten til å gjøre, og at de skal kunne både bøtelegge forsøpling og ha mulighet til å finansiere opprydding gjennom renovasjonsavgiften? Er det et av de forslagene som kan komme til Stortinget, slik at vi får tid til å behandle det og mulighet til å gjøre det? Og er det slik at regjeringen nå har mulighet til å legge fram forslagene om sirkulær økonomi, på et tidspunkt som gjør at vi kan få tatt nødvendige beslutninger tidsnok?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2017-02-15:
Dette synest eg var ein merkeleg runde. Det er vel få reformer i offentleg sektor som har vore gjenstand for så stor openheit, så brei forankring og så stor demokratisk deltaking som nettopp kommunereforma. Men eg er sikker på at dersom Senterpartiet kjem til makta til hausten, vil dei nok stille seg opp i eit ope rom saman med sine eventuelle medsamansvorne og annonsere at no stiller vi klokka fire år tilbake. For dei av oss som er opptekne av å sjå litt framover, vil eg stille statsråden eit spørsmål. Eg er einig i at kommunereforma har vore ein suksess, og at ho har gitt gode resultat. Samtidig er det framleis mange område i landet der vi godt kunne fått sterkare bu- og arbeidsmarknadsområde. Ikkje minst er det framleis eit stort behov for å flytte fleire oppgåver og meir myndigheit ned til lokalnivået. Så korleis ser statsråden for seg at kommunereforma og prosessane som høyrer til ho, eventuelt vil halde fram i neste stortingsperiode?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2017-02-15:
«Statsråden mottok nylig en rapport fra Vista Analyse som viser at delingsøkonomien vil gå fra å utgjøre ca. 500 mill. kroner i 2015 til om lag 40 mrd. kroner i 2025. Delingsøkonomien kan også medføre at mange av tjenestene som i dag utføres av bl.a. kommunene, kan leveres med lavere kostnader og bedre kvalitet. Forutsetningen er at man legger til rette for økt gründerskap innen kommunale oppgaver som helse- og omsorgstjenester. Vil statsråden være en pådriver eller brems for en slik utvikling?»
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2017-02-15:
Eg takkar for svaret. Det er godt at statsråden seier han vil vere ein pådrivar, og dette idéheftet som det blir vist til, høyrest ut som ein god idé. Så er det openbert at delingsøkonomien medfører ein del utfordringar, men også nye moglegheiter. Utfordringar er det jo mange som er opptekne av – statsråden nemnde nokre av dei. Eg er mest oppteken av å sjå moglegheitene, også moglegheitene innanfor sektoren som statsråden har ansvaret for. Eg les vel også rapporten til dette utvalet til regjeringa, som det blir vist til, slik at dei der i høgste grad legg vekt på moglegheitene. Så er spørsmålet kva for oppgåver ein kan sjå for seg som i dag blir utførte, som kan skape rom for ny næringsverksemd. Eg tenkjer at det er mogleg å sjå for seg ei utvikling der iallfall ein del heimehjelpstenester kan bli supplerte eller bli erstatta av ulike delingsmodelløysingar, f.eks. tilbydarar av måltid, reinhald, transporttenester m.m. Er statsråden einig i at dette kan vere område og tenester som er aktuelle for det vi no snakkar om? Og ser han eventuelt andre område der delingsøkonomien kan spele ei nyttig rolle innanfor kommunal sektor?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2017-02-15:
Eg takkar igjen for svaret og for eit godt eksempel. I denne rapporten som spørsmålet tek utgangspunkt i, frå Vista Analyse, vektlegg ein at offentlege reguleringar kan vere ein av dei store usikkerheitsfaktorane for kor stort omfang delingsøkonomien kan få framover – jo meir regulering, jo mindre omfang er nok hovudregelen. Den mest aktuelle problemstillinga vi står overfor, er jo knytt til lovlegheita av tenester som i større eller mindre grad er regulerte, f.eks. transporttenester og overnatting. Men utgangspunktet mitt for spørsmålet er å sjå på kva konsekvensar ein større delingsøkonomi kan ha på gründerskap og nye arbeidsplassar innanfor kommunale oppgåver. Og då er spørsmålet om statsråden i dag ser regelverk, lovkrav osv. som kan stå i vegen for å utvikle eit større mangfald, utan at han med det treng å gå inn for verken å styrkje eller fjerne dei.
Iselin Nybø (Venstre), 2017-02-15:
I forbindelse med byggingen av Ryfast har det blitt dumpet massevis av plast i sjøen. Folk som bor langs kysten, går og plukker bærepose etter bærepose med plastikk. Fuglene bygger reir av plast i stedet for av tang og tare. Nå skal vi i gang med byggingen av Rogfast, og fylkesmannen i Rogaland har vært helt tydelig på at man ikke vil akseptere noen form for plastutslipp i forbindelse med dumping av fyllmasse. Vegvesenet har protestert mot dette. De mener det er helt nødvendig å bruke skyteledninger av plast, og at dette ikke vil medføre veldig lokale problemer fordi dette skal synke til bunns. Mitt spørsmål er om ministeren mener at det er greit at storsamfunnet på denne måten dumper store mengder plastikk i sjøen.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Takk til Venstre for et godt spørsmål og til ministeren for gode svar. Dette er et miljøproblem hvor det er veldig enkelt å være enig i både problembeskrivelsen og analysen. Så er utfordringen å få gjort noe med det. Det er helt riktig som ministeren sier, det viktigste gjøres internasjonalt. Dette er en innsats som alle land må gjøre, men ikke minst gjelder dette en stor havnasjon som Norge. Mitt spørsmål handler om hva vi kan gjøre her hjemme i Norge. Stortinget gjorde for et år siden et vedtak om at vi ba om en handlingsplan mot mikroplast. Det ble understreket i debatten som var i Stortinget, at her var man veldig utålmodig, nettopp fordi det forelå en tiltakspakke fra Miljødirektoratet. Nå skjønner jeg at den kommer til å komme i avfallsmeldingen som kommer i løpet av våren. Da er forventingene i hvert fall fra Arbeiderpartiets side store. Stortinget gjorde også et eksplisitt vedtak om at regjeringen skulle fremme forslag med sikte på å forby mikroplast i kroppspleieprodukter, slik amerikanerne har gjort nå med virkning fra 1. januar 2017. Mitt spørsmål til ministeren er: Hvor ligger det forslaget om forbud mot mikroplast i kroppspleieprodukter?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2017-02-15:
I et brev til Miljødirektoratet datert 22. desember 2016 tar Norges Miljøvernforbund til orde for et storstilt prosjekt for rydding av plast i verdenshavene og langs norskekysten. NMF mener at ledig kapasitet i deler av den norske havgående skipsflåten, bl.a. offshorefartøy som ligger i opplag, lett kan tilpasses oppdrag med rydding av plast i kystnære områder. I et intervju med NRK Møre og Romsdal for to dager siden bekreftet ledelsen i offshorerederiet Havila Shipping at deres skip med enkle grep kan bli klargjort for slike ryddeoppdrag langs kysten. Havila har allerede innledet et samarbeid med firmaet Clean Coast AS i Vanylven om innsamling av plastavfall og annet miljøavfall langs norskekysten ved hjelp av et større offshorefartøy. Ser statsråden vinn-vinn-potensialet i en slik samarbeidsmodell når det gjelder å sette inn effektive tiltak mot plastforsøpling og samtidig skaffe oppdrag til skip og mannskap i en kriserammet del av den norske havgående flåten? Og vil statsråden sørge for at tilstrekkelige midler blir stilt til rådighet for å utvikle og utvide et slikt konsept?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2017-02-15:
Jeg vil gi statsråden honnør både for at det blir jobbet aktivt med tiltak for å hindre plastforsøpling langs kysten, og for at tiltak er gjennomført. Statsråden nevnte bl.a. tilskuddsordningen for vraking av fritidsbåter som ett eksempel på det. Så har vi kanskje en av de viktigste ordningene, tilskuddsordningen for tiltak mot marin forsøpling. Jeg forstår at statsråden ikke kan uttale seg om konkrete enkeltprosjekt som jeg var inne på i mitt forrige oppfølgingsspørsmål, men det er likevel innlysende at f.eks. det å klarere et offshorefartøy for denne typen oppdrag vil være kostnadskrevende. Vi må anta at oppmerksomheten rundt plastforsøpling vil føre til økt aktivitet fra frivillige, og vi må anta at levert plastavfall til forbrenning eller gjenvinning vil øke betraktelig med den effektive måten å rydde avfall på som en f.eks. nå vil prøve ut i Møre og Romsdal. Totalrammen for tilskuddsordningen for tiltak mot marin forsøpling var på 15 mill. kr i 2016. Vil statsråden ta nødvendige grep for å sikre at den totalrammen blir utvidet, hvis det viser seg at økt oppmerksomhet rundt problemet og nye konsept gjør det nødvendig?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-02-15:
Når jeg hører Vidar Helgesen snakke om plast, er det litt sånn som når jeg hører ham snakke om klima – vi er best i verden og dårligst i Norge. Det er liksom regjeringens linje. Jeg vil gå tilbake igjen til å snakke om akkurat det som ble tatt opp tidligere, og som statsråden ikke svarte på, nemlig følgende: Statens vegvesen har forsøplet og tilgriset de rogalandske fjordene med store mengder plast de siste årene. Plasten er blitt dumpet på sjøen i forbindelse med veiutbyggingen Ryfast. Den siste tiden har vi sett hva plastforsøplingen gjør med livet i havet. Fugler, fisk og andre dyr forveksler lett plasten med mat. Vi husker hvalen utenfor Sotra som hadde plastposer i magen og døde av sult, og bildene av fisk med plast og sjøfugl med plast som stadig kommer fram. Nå har Statens vegvesen begynt å forberede Rogfast-utbyggingen, nok en stor veiutbygging, og Fylkesmannen i Rogaland har stilt krav til Statens vegvesen om at det ikke skal dumpes mer plast i havet – vi har nok allerede. Det skal ikke være noen form for plastavfall i sprengningsmassen som skal brukes til å fylle ut, i sjøen, og plasten som kommer fram, skal samles opp. Men dette kravet har altså Vegvesenet klaget på til Miljødirektoratet, Vidar Helgesens direktorat. «Noen miljøulemper er ikke til å unngå», sier Vegvesenet til NRK. Jeg synes ikke dette er greit. Synes Vidar Helgesen dette er greit? I rapporten fra Miljødirektoratet som ble sendt til Klima- og miljødepartementet 6. juni i fjor, slår de fast at plastavfall fra bygg- og anleggsbransjen er en betydelig kilde til plastforsøpling i havet. Derfor ber jeg Vidar Helgesen på nytt svare på følgende spørsmål: Vil han sikre at vi ikke gjentar den gedigne plastforsøplingen fra Ryfast-utbyggingen, og sørge for at forbudet mot å dumpe plastholdig avfall fra Rogfast opprettholdes?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-02-15:
Det er bra hvis det er mulig å forstå statsråden dit hen at det han gjør, er å sende et tydelig signal til Miljødirektoratet om at det skal være slik at plasten skal samles opp. Men vi får vente og se hva det er Miljødirektoratet bestemmer i den klagesaken. Plasten er et stort problem. Jeg oppfatter – for det er ikke kommet noe til Stortinget om disse tingene, og hele stortingsmeldingen om dette er forsinket – at statsråden trekker beina etter seg når det gjelder det nasjonale arbeidet med å få gjort noe med norske utslipp av plast. Et av grepene som Miljødirektoratet har foreslått, er at kommunene skal få muligheten og myndigheten til å bøtelegge forsøpling. Det har altså hele stortingsflertallet, alle bortsett fra regjeringspartiene, sagt at vi skal ha på plass. Hvilken del av dette pålegget om muligheter for kommunene er det regjeringen er imot, og når kommer den muligheten for kommunene til å bøtelegge plastforsøpling?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2017-02-15:
Spørsmålet går til klima- og miljøministeren, og det handler faktisk om plast. Det skyldes at en nebbhval var så elskverdig å dø i full offentlighet på norskekysten med magen full av plast, noe som har gjort oss oppmerksom på det som i svært mange år har vært et gigantisk problem, men som vi nå skjønner er et problem helt på linje med klimatrusselen – fordi havøkosystemet kommer til å få et større plastproblem før det plastproblemet igjen blir mindre, ettersom tilførselen fortsetter å øke og nedbrytingen av plast til mikroplast som går inn i økosystemet, kommer til å fortsette. Derfor er tiltak akutt nødvendige. Det er også grunnen til at jeg spurte fiskeriministeren i forrige uke om hans tiltak for å redde norsk sjømatnæring fra konsekvensene av å bli infisert med mikroplast. Det spørsmålet sendte han videre til miljøministeren, som sendte det videre til helseministeren, som ikke hadde all verden å svare. Det var kanskje symptomatisk for det faktum at lite praktisk er gjort av regjeringen. Men én ting er helt opplagt: Skal vi stanse plastforurensningen, må vi stanse plastforurensningen, og det vil si å slippe ut null plast. Vil klimaministeren gå inn for å legge til grunn null utslipp av plast og fremme tiltak som sikrer null utslipp av plast, i den handlingsplanen mot plastforurensning som han legger fram?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2017-02-15:
Jeg takker for svaret. Det er vel lite uenighet om at plast er nyttig. Det er jo helt typisk for alle store forurensningssubstanser at de er nyttige til et eller annet, og deretter viser de seg å være farlige. Så må jeg med en viss forskrekkelse konstatere at statsråden ikke vil bekrefte at det å slutte med plastforsøpling er et mål for denne regjeringen. Jeg kommer til å gå inn for, fra Miljøpartiet De Grønnes side, i valgkampen å få en regjering på plass som faktisk vil slutte å forurense med plast. Men Miljøpartiet De Grønne har foreslått i Stortinget at Norge skal ta initiativ til en internasjonal konvensjon for regulering av plast, og alt det jeg hører fra statsråden, bygger opp under akkurat dette. Statsråden har også uttalt at det skal vurderes om det bør utvikles en juridisk bindende global avtale for å bekjempe marin forsøpling og mikroplast fordi Norge skal lede an i kampen mot plastmonsteret, men statsrådens parti stemte imot vårt forslag. Har regjeringen nå snudd i synet på Miljøpartiet De Grønnes forslag om en internasjonal konvensjon for å regulere plastforurensning?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Jeg synes statsråden kan sammenlikne Arbeiderpartiet 2017 med regjeringa 2017 og ikke regjeringa etter 2013 med Arbeiderpartiet før 2013. Det blir ikke direkte sammenliknbart. Jeg registrerer at heller ikke statsråd Sanner ønsker å løpe fra det faktum at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringas bevilgninger til kommunene har direkte betydning for kvaliteten på eldreomsorgen. Jeg var også en av dem som reiste rundt i landet før valget i 2013 med tall fra statsråd Sanners eget departement, som viste at 14 av 21 kommuner i Buskerud ville få mindre penger med Høyre enn med Arbeiderpartiet, bl.a. til eldreomsorg. Da sa Høyre, ganske riktig, at det var skremselspropaganda, men virkeligheten ble altså verre. Fylkesmannen viser nå at hele 17 av 21 kommuner i Buskerud har fått kutt i frie inntekter i 2017. Hele tolv kommuner får en realnedgang i samla inntekter, og Nedre Eiker er en av dem. De har ikke råd til å bygge sykehjem. Jeg lurer på hva statsråden egentlig har å si til de eldre i Nedre Eiker som ikke får den omsorgen og den tryggheten de har krav på.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
«Høyre- og Fremskrittsparti-regjeringen snakker mye om behovet for omstilling i norsk næringsliv, men resultatene uteblir. Det skapes nesten ikke jobber i privat sektor. Regionale utviklingsmidler har tidligere vært et viktig virkemiddel for fylkeskommunene i rollen som regional utviklingsaktør, bl.a. i Buskerud, men Høyre og Fremskrittspartiet har konsekvent valgt å kutte i disse midlene. Har statsråden oversikt over hvilke konsekvenser denne kuttpolitikken har fått for utviklingen av nye arbeidsplasser i Buskerud?»
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Det var underlig å høre statsråden snakke så mye om fylkesveier når spørsmålet gjaldt regionale utviklingsmidler. Men for å ta tak i den enden: Fjellregionsamarbeidet er et politisk nettverk for kommuner, regionråd og fylkeskommuner i Sør-Norge, hvor også Buskerud er med, og Fjellregionsamarbeidet har vært veldig tydelig i sine tilbakemeldinger til regjeringa. De er bekymret over det de kaller en klar sentralisering av nasjonale ordninger med begrensninger i muligheter for lokale og regionale tilpasninger, og de ber Høyre og Fremskrittspartiet om å øke, ikke svekke, de regionale utviklingsmidlene. De sier også at det er foreslått at store summer skal gå til fysisk infrastruktur som fylkesveier. Fjellnettverket er sterkt undrende til denne typen dreining av virkemidler. At det blir satt likhetstegn i effekt mellom relativt små, men viktige midler til utviklingsoppgaver og vedlikehold og investering til fylkesveier, er knapt til å forstå, sier Fjellnettverket. Hvorfor har Høyre så liten tillit til hva lokale og regionale folkevalgte sier om situasjonen i sitt område?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Igjen forundrer det meg hvor stor avstand det er mellom det som sies fra sentralt hold, og det som sies fra lokalt og regionalt hold når det gjelder næringsutvikling. Det virker som om regjeringa har problemer med å anerkjenne at det finnes masse ressurser, verdier og kunnskap spredt over hele landet som sammen bør få lov til å bidra til den nasjonale omstillingen vi trenger. Når Buskerud fylkeskommune påpeker kutt på 20 pst. i regionale utviklingsmidler, sier de at enda viktigere er faktisk den dreiningen som har vært i bruken av de resterende midlene. Der har man også mistet muligheten til å fortsette det verdifulle, velfungerende samarbeidet som har vært mellom Buskerud og kommunene – for utvikling av lokalsamfunnet og arbeidsplasser i alle deler av fylket. Tror Høyre at det som sies fra fagfolk og politikere i Buskerud om at det er en negativ utvikling, er sant? Hvis ja, vil statsråden vurdere å høre på dem og reversere kutt i regionale utviklingsmidler?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
«Ny Sluppen bru på riksvei 706 i Trondheim inngår i Miljøpakken og forutsettes delvis bompengefinansiert. Utbyggingen vil løse en betydelig trafikkutfordring i og rundt Trondheim. Miljøpakken vil forskuttere byggingen, men Statens vegvesen har satt foten ned til etter at ny NTP er vedtatt av Stortinget, noe som betyr utsettelse av den nye brua i flere år. Kan statsråden garantere at en ny Sluppen bru er en del av ny NTP så Miljøpakken kan forskuttere byggingen?»
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Strekningen Sluppen–Stavne ligger inne som et prosjekt i gjeldende NTP, som ble vedtatt under den rød-grønne regjeringen, og er således et prioritert prosjekt for Arbeiderpartiet. Det er Statens vegvesen i Midt-Norge som kontant vil avvente å inngå kontrakter for videre prosjektering og byggeplanlegging inntil Nasjonal transportplan er vedtatt. Og sist undertegnede sjekket, er det statsråden som er øverste leder av Statens vegvesen, og som også har anledning til å gi Statens vegvesen mulighet til å si til Miljøpakken at brua kan forskutteres. Nå hører jeg at statsråden ikke vil garantere for framtiden til brua. Det synes jeg er veldig synd at han ikke vil, for dette er den største flaskehalsen i Trondheim og har vært det i mange, mange år. Er det sånn at regjeringen nok en gang snur opp ned på lokale og regionale prioriteringer, og at Sluppen bru nå er sendt langt ut i framtiden, og ikke vil bli realisert?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Ifølge orienteringen som Miljøpakken har gitt til politikerne i Trondheim og til Statens vegvesen – også gitt av Statens vegvesen – sier Statens vegvesen at det ikke er reguleringsplanen som er forsinket, men det er Statens vegvesen selv som vil avvente å inngå kontrakter, nettopp på grunn av manglende signaler i forbindelse med NTP. Så er det interessant at statsråden er mer opptatt av å snakke om representanten Tung enn av å snakke om Sluppen-brua. Men for å snakke om Sluppen-brua: Det er selvfølgelig en utfordring for prosjektet Sluppen–Stavne, som i mange andre veiprosjekter, at kostnadene i prosjektet øker. Kostnadene i prosjektet har gått fra 565 mill. kr til 935 mill. kr. Da lurer jeg på: Hva gjør statsråden for å sørge for at kostnadene i prosjektet kan gå ned, men at kvaliteten holdes på tilsvarende nivå som i det prosjektet som ligger nå?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-15:
Jeg antar at representanten Tung egentlig er såpass dreven i politikk at hun vet at vi ikke kan forskuttere noe som helst i en stortingsmelding som ennå ikke er behandlet, og heller ikke lagt fram. Men det jeg kan love, er at det skal bygges mer vei og mer jernbane i dette landet i årene framover enn det vi har sett tidligere. Vi skal sørge for at en større andel av statsbudsjettene blir innrettet mot infrastruktur. Så sjansen for at flere veiprosjekter blir realisert også i Trondheim, har aldri vært større enn nettopp med dagens regjering. Så er det litt rart å høre at et prosjekt kan bli utsatt i mange år, med det argumentet at det er et par måneder til NTP blir framlagt. Det er ingen harmoni i at noe blir utsatt i mange år bare fordi Stortinget skal gjøre vedtakene nå, før sommeren. De vedtakene må Stortinget gjøre, og da vil representanten Tung og alle andre i Stortinget få lov til å være med og påvirke både rekkefølge, omfang og innhold i Nasjonal transportplan. Men det skal bygges mer enn noen gang. Sluppen bru burde vel egentlig vært bygd for lenge siden, vil mange si, men det ble aldri prioritert under forrige regjering. Det har klart nærmet seg byggestart med dagens regjering.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-15:
Jeg tror en skal være arbeiderpartipolitiker for å klare å konkludere sånn ut fra det jeg sa, for det jeg sa, var at vi skal legge fram dette om kort tid. Da skal Stortinget gjøre prioriteringene og vedtakene, og da er det helt unaturlig at jeg står og lekker fra et dokument som en ikke engang har vedtatt. Det er noe annet å si at vi planlegger å skyve ut, og det er heller ikke det samme som å si at vi planlegger å vedta det nå. Det er rett og slett måten Nasjonal transportplan håndteres på. Det trodde jeg en representant som Tung visste, som selv har vært med i et parti som, inntil nylig, har lagt fram to nasjonale transportplaner. Så er det litt interessant å høre at dette prosjektet, som de selv ikke la fram i første periode, nå angivelig skulle være byggeklart i tråd med de vedtak vi hadde. Nei, de føringene lå ikke der fra Arbeiderpartiet, og jeg minner om at Arbeiderpartiet bidro til å underfinansiere sin egen nasjonale transportplan så fort den ble lagt fram. Dagens regjering måtte øke veibevilgningene med over 1 mrd. kr for å sørge for at det var god framdrift på mange prosjekter, men Sluppen bru var ikke av de prosjektene som var prioritert fra Arbeiderpartiet med hensyn til å komme i gang nå. Vi er ikke engang ferdig med reguleringsplanen lokalt, og derfor er det ikke noen grunn til å si at en kunne satse på alt en gjorde nå.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-15:
Med fare for å gjenta meg selv påpeker jeg at inntil NTP er lagt fram, kommenterer vi verken bekreftende eller avkreftende til veiprosjekter. Så selv om jeg mistenker at representanten Tung nå planlegger å gå ut og komme med såkalte lekkasjer, er det ikke kommet noen lekkasjer. Det jeg har lagt vekt på i mitt svar, er at det skal brukes mer penger på å bygge vei enn noen gang før. Det betyr at alle veiprosjekter vil stå nærmere å kunne realiseres. Men representanten Tung peker jo selv på noen faktorer her, nemlig at kostnadene har gått opp. Slike ting må en håndtere. Jeg minner om at reguleringsplanen ikke er ferdig ennå. Det er litt rart av representanten Tung å påstå at et veiprosjekt blir mange år forsinket, når reguleringsplanen ennå ikke er vedtatt, og NTP skal jo vedtas lenge før reguleringsplanen er klar. Da er det ikke en sammenheng mellom kritikken og fakta i saken. Vi har gjort veldig mye for å prøve å få kontroll på kostnadsveksten. Blant annet har vi opprettet Nye Veier, som går kritisk inn i mange prosjekter for å se hvordan kostnadene kan gå ned. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet stort sett har protestert og stemt imot alle våre forslag til å redusere kostnader, mens de nå i Stortinget ber om å få lavere kostnader. Det henger ikke sammen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-15:
Det har vært en god prosess rundt konkurranseutsetting av FOT-rutene både i Sør-Norge og i Nord-Norge. Sør-Norge hadde akkurat de samme rammene som Nord-Norge. Jeg registrerte ikke at Arbeiderpartiet syntes det var problematisk da, men jeg registrerer at Arbeiderpartiet har hatt en annen strategi for å svartmale situasjonen i Nord-Norge. Det har vi også sett i interne e-poster fra arbeiderpartifolk, med oppfordringer til andre om at nå må alle gå ut og kritisere regjeringen. Jeg kan framskaffe kopi, hvis det er ønskelig. Jeg synes ikke det er en konstruktiv måte å sørge for et best mulig flytilbud i distriktene på. Vi bruker mer penger nå enn i 2013 på å opprettholde FOT-rutetilbudet. Det er flere flyavganger og flybevegelser på de 30 minste flyplassene i dag enn det var da Arbeiderpartiet styrte. Men det å sørge for at vi får til et best mulig rutetilbud framover, handler ikke om at departementet skal være involvert i høring etter at Widerøe har lagt fram sitt ruteopplegg, siden det var Widerøe som vant. Vi mener det hadde vært mye bedre med direkte kontakt mellom dem som skal bruke flyrutene, og dem som skal levere disse. Det er jo nettopp det som har skjedd, for istedenfor å ha et høringsopplegg der staten skal være en mellommann, har vi oppfordret alle til å ha direkte kontakt med Widerøe. Vi ser jo at resultatene har kommet. Jeg opplever ikke den samme kritikken nå som før – rett og slett fordi Widerøe gjennom de innspillene de har fått, også har endret på ruteopplegget. Widerøe kom til oss og sa at også departementet må endre på noe i de bestillingene vi har hatt, for at Widerøe skal kunne levere et enda bedre tilbud enn det de hadde i sitt første utkast. Der gjorde vi de endringene som Widerøe ønsket, og da ser vi jo at det vil være enda flere avganger enn det Widerøe først skisserte. Vi får løst stort sett alle de utfordringene som en pekte på, og dermed synes jeg egentlig at den oppdaterte måten å gjennomføre høringen på, nemlig direkte mot Widerøe, har fungert mye bedre enn sånn som det har vært tidligere. Det må jo være resultatet som teller, ikke at det skal være byråkrater involvert i alle prosesser.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-15:
La meg prøve å ta tiradene i tur og orden. Jeg pekte på at Arbeiderpartiet har hatt en kampanje internt i sitt parti for å lage mest mulig misnøye rundt flyrutetildelingen. Jeg har sett kopi av en e-post som ble sendt ut, mellom Arbeiderpartiets stortingsrepresentanter. Ut og skyld på regjeringen, var budskapet. Og da sier jeg at jeg synes ikke det er konstruktivt. Hvis en mener at Widerøe kan levere et bedre flytilbud, må en kontakte Widerøe, som faktisk setter opp rutene. Vi har hatt klare krav til hvordan dette skal fungere. Det fungerte veldig godt i Sør-Norge, og der har jeg ikke registrert at Arbeiderpartiet har satt i gang en sånn kampanje. Det har vært mer misnøye i Nord-Norge. Det som er poenget, er at da Widerøe kom med sitt første ruteforslag, var det mange negative tilbakemeldinger, men mye av dette er jo justert. Da er mitt spørsmål tilbake til representanten: Hvilke ruter er det nå han mener ikke er gode nok, i forhold til de endringene som Widerøe har foreslått?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-15:
Jeg har reist mer i Finnmark enn de fleste samferdselsministre før meg nettopp for å lytte til folk. Jeg har reist såpass mye i Nord-Norge at samferdselsråden i Troms mente jeg burde være mer i Oslo. Det syntes jeg var en ganske interessant kommentar da jeg kjørte E10 for en tid tilbake. Men det er jo nettopp den runden som har vært mellom Widerøe og aktørene, som har vært viktig. Da snakker man jo direkte med leverandøren. Det er åpenbart at representanten Simensen ikke har fått med seg den runden, men det er der han burde kanalisere energien sin, for det er de som leverer dette. Widerøe har en minimumsbestilling, og den er stort sett den samme som da Arbeiderpartiet styrte. Og så har Widerøe hatt en del tilbud utover minimumsbestillingen, men der har det vært endringer. Noen steder er det mange flere avganger nå enn før. Andre steder er det færre, rett og slett fordi det ikke har vært nok passasjerer til å forsvare det. Men minimumskravene er stort sett de samme. Og da må en jo gå på dem som leverer tjenesten, og si at her er det et tilbud som Widerøe kunne fått mange reisende på, men som de i dag ikke dekker. Og da vet vi at Widerøe ville levere flere tjenester, for de er opptatt av å tjene penger og ha passasjerer.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-15:
Utviklingen av digitale kommunikasjonsformer er utrolig viktig, og denne regjeringen har hatt en veldig offensiv strategi for det. Hvis representanten Aasrud ikke har fått det med seg, ble det lagt fram en stortingsmelding, av Kommunaldepartementet, nettopp for å se på bruk av digitale verktøy i offentlig sektor, men også utbygging av infrastrukturen for å støtte opp om dette. Det ville også ha gjort at vi fikk enda bedre dekning i regioner og i distrikt. Det er litt rart å høre påstanden om at vi har en lavere uttalt ambisjon enn forrige regjering. Jeg skulle gjerne likt å høre hvilken ambisjon den forrige regjering uttalte, så skal vi sammenligne med den som dagens regjering har, så det håper jeg hun kommer tilbake til i oppfølgingsspørsmålet. Vår målsetting er at vi skal ha en god digital dekning over hele landet. Det er viktig for å kunne sørge for at næringsliv etablerer seg i hele landet, at folk synes det er attraktivt å bo, at en får alt fra høgskoler til barneskoler og barnehager som kan koble seg opp digitalt og sørge for at en fungerer som en del av hele samfunnet, for stadig mer av virksomhetene våre og stadig mer av gjøremålene våre skjer nettopp digitalt. Det er litt rart å høre påstanden – ja, det er riktig at mange steder er det ikke godt nok, men veldig mange steder er det betydelig mye bedre enn det var før, og ingen steder har det blitt dårligere. Når det gjelder dekning på 100 megabyte fiber, f.eks., har det gått opp fra 63 pst. dekning til 78 pst. dekning på tilkobling over 100 megabyte på fire år. Hvis en mener at det er for dårlig i dag, var utgangspunktet enda verre, og veksten er nå mye bedre enn den har vært. Det tyder på at ting går i riktig retning, selv om vi ikke er i mål. Når det gjelder hjemfylket til Aasrud, er det et område som virkelig var i bakleksa under forrige regjering, men der veksttakten er mye høyere nå, og der en faktisk holder på å ta igjen landsgjennomsnittet. Selv om jeg kan være enig i at ting ikke er godt nok, ser vi at det aldri har vært grunnlag for å være mer optimistisk enn nå med tanke på å få en god dekning også der. Når det f.eks. gjelder 4G-dekning, var dekningen i Oppland 9 pst. i 2013, og den er 91 pst. i 2016. Det er ikke tall som tyder på at Oppland har blitt nedprioritert på noen måte. Tvert imot er det tall som tyder på at Oppland ikke var prioritert før 2013, mens en nå virkelig har sett at utviklingen går bra. Jeg har stor medfølelse – hvis jeg kan bruke det ordet – med de som sitter og ikke har opplevd å få den dekningen som naboen har i dag, som verken er koblet opp på 4G eller på fiber. Men nettopp fordi vi gjør den jobben vi gjør, ser en en vekst som er langt bedre enn det den har vært tidligere. Derfor er mulighetene for å få innfridd dette raskere med dagens flertall i Stortinget enn med tidligere.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-15:
Det er mulig jeg snakket for lenge, slik at noen av hovedargumentene forsvant i mengden av andre gode argumenter. Men ja, vi er opptatt av dette. Det var det jeg prøvde å ha som hovedmål å kommunisere, og at styrkingen av både fiber- og mobildekningen er mye bedre nå enn den var før. Hvis det var sånn at en hadde en veldig satsing under forrige regjering, og den har forsvunnet helt under dagens regjering, kunne jeg i hvert fall ha forstått argumentene til representanten Aasrud. Jeg minner om at i perioden 2011–2013 fikk Oppland 18,6 mill. kr til utbygging av fiber. I årene 2014–2016, en treårsperiode, det også, har de fått 26,7 mill. kr og altså fått en økning på 30–40 pst. i bevilgninger fra staten til dette, samtidig som vi har gjort det mer interessant for de kommersielle selskapene å investere i dette. Det er riktig at det er 9 pst. av fylket som ennå ikke har 4G-dekning, men det er 91 pst. som har det – i motsetning til da Aasrud var statsråd, da det var 9 pst. som hadde dekning, og 91 pst. som ikke hadde det, så sjansen for en god mobildekning er langt bedre nå, og stadig økende.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-15:
Jeg skal ta det i tur og orden her også. Ja, jeg er gjerne med og møter folk som bor langs veiene i Norge. Jeg kan si med hånda på hjertet at jeg har kjørt E6 fra Svinesund til Kirkenes, og jeg har kjørt E16 fra ende til ende nettopp for å oppleve hvordan mobildekningen er, hvordan folk som bor langs veiene, har det, og hvordan transportnæringen har det. Jeg tror jeg har snakket med mange av disse allerede. Men det er helt riktig: Representanten Aasrud kan ta meg med til folk som har dårlig mobildekning, men poenget er at det bare er en tiendedel så mange som har dårlig mobildekning nå, som da Aasrud selv satt i regjering. Det er jo et tegn på at vi håndterer utfordringene, selv om vi ikke er i mål. Hvis jeg hadde sagt at nå har vi gjort nok, nå gjør vi ikke mer, hadde jeg forstått kritikken, men når vi viser til at vi tvert imot har gjort mer enn det representanten Aasrud fikk til, så mener jeg at kritikken ikke er like berettiget. Men jeg skal ikke hvile på mine laurbær, jeg skal sørge for at vi jobber videre. Så minner jeg også om det tallet jeg nettopp ga: Vi gir mer penger i bredbåndsstøtte til Oppland nå enn Aasruds egen regjering gjorde – 18,6 kontra 26,2, og 26 er større enn 18.
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
«Tidligere var det praksis med at nye tidstabeller på flyanbudsruter ble sendt på høring før de blir endelig bestemt. I forbindelse med nye kontrakter for ruteflygning i Nord-Trøndelag og Nord-Norge gjeldende fra 1. januar 2017 gikk regjeringen vekk fra denne praksisen. Hva var bakgrunnen for denne praksisendringen, og synes statsråden fortsatt dette er klokt, sett i lys av all misnøyen med de nye tidstabellene?»
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Svaret var som forventet. Jeg oppfatter det svaret dit hen at dette er Arbeiderpartiets skyld. Men folk – ikke vi i Arbeiderpartiet – er faktisk forbannet og frustrert over de forslagene som er kommet, og det ber jeg om respekt for. Vi i Arbeiderpartiet er folkevalgte, og vi målfører dette videre til departementet og andre som er med i beslutningsprosesser. Man har lukket ørene for å lytte til folk. Det synes jeg er politisk dårlig håndverk, og det er litt derfor spørsmålet reises i dag. Det å da snakke om at det er god kontakt mellom dem det gjelder – det er det slett ikke, nettopp på bakgrunn av frustrasjonen og forbannelsen fra dem som skal reise. Så det er ikke blitt veldig mye bedre flyruter, tvert imot, det er fortsatt dårligere forbindelser på mange områder. Blant annet er lørdagene nesten helt fri for fly i Nord-Norge, i hvert fall i Finnmark. Også da er det behov for å reise, men den muligheten er tatt bort gjennom den prosessen som nå har vært. Så det å da si at dette er bra, synes jeg er dårlig håndverk, for å si det rett ut.
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Jeg kan jo starte med lørdagsrutene. Ut fra det jeg har sett i den nye tabellen, er det to avganger i hele Finnmark: én til Alta og én til Hammerfest. Og det er faktisk behov for å reise internt i fylket på lørdager. En kan jo selv tenke seg, med utgangspunkt i været: Hvis det er dårlig og en har kommet seg til Alta, som er stamflyplass, på en fredag og flytilbudet er stengt, så må en sitte og vente til langt ut på søndag før neste fly går. Vi er gode til å vente – det er sant nok, og vi blir bare bedre – men jeg synes det er ganske interessant å høre på statsråden, at man liksom hele tiden fører dette inn mot Arbeiderpartiets misnøye. Det er faktisk folks misnøye, og jeg synes den respekten, gjennom det å lytte til folk, er totalt fraværende hos statsråden i dag.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «En rekke områder i Norge er fortsatt uten bredbåndsdekning, og i min hjemkommune er det flere som opplever at mobildekningen er omtrent fraværende. Dette hindrer etablering av både boliger og bedrifter og bidrar til sentralisering. Regjeringens ambisjoner på området synes å være betraktelig lavere enn det som ble uttrykt i forrige periode av de partiene som nå utgjør regjeringen i forrige periode. Hvilke planer har statsråden for at moderne kommunikasjonsformer kan brukes i hele landet?»
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Jeg takker for så vidt statsråden for svaret. Jeg regner med at han er veldig glad for de 10 mill. kr som Stoltenberg-regjeringen bevilget i 2013 i Oppland for å øke dekningsgraden der. Det står i sterk kontrast til de 56 000 kr som har kommet i år. I tillegg hadde man muligheten til å bruke de regionale utviklingsmidlene som vi nå akkurat har hørt at kommunalministeren har sagt er kuttet. Det er bra at det skjer noe i Oppland også. Det er områder i Gran og Jevnaker kommuner, som ligger rett ved E16, som ikke engang har mobildekning. Mitt spørsmål er: Er statsråden bekymret for at det er med på å hindre bosetting i kommuner som våre, og hva vil statsråden konkret gjøre med det?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-02-15:
Jeg skulle ønske at statsråden kunne bli med på et lite besøk til noen av dem som opplever å ikke engang kunne bruke mobiltelefonen sin i det daglige i såpass sentrale strøk som det vi bor i, så jeg inviterer gjerne statsråden med på en tur for å møte noen av de folkene som står der ute og ikke kan bruke mobil telekommunikasjon sånn som andre. Et siste spørsmål til statsråd Solvik-Olsen. I det første budsjettet som ble lagt fram, kuttet man ganske betydelig i midlene til bredbånd, og da uttalte statsråden at statlige midler dekker over kostnadsdrivende graveregler. Er statsråden fortsatt enig i at de statlige midlene dekker over kostnadsdrivende graveregler, og hva har statsråden gjort for å endre reglene?
Pål Farstad (Venstre), 2017-02-15:
«Bedrifter med færre enn fem ansatte belastes hvert år med mange milliarder kroner i kostnader til rapportering av offentlige skjemaer og oppfølging av regelverk. På de fleste områder må de forholde seg til de samme lover og regler og svare på de samme oppgavene som større bedrifter, men de bruker forholdsvis mer av sin tid på dette arbeidet enn store virksomheter på bekostning av verdiskaping og innovasjon. Vil statsråden ta initiativ til et kraftig og målrettet forenklingsarbeid rettet mot de minste bedriftene?»