Trine Skei Grande (Venstre), 2012-05-14:
I Norge har vi i dag en tendens til å omtale grupperinger av mennesker som bølger av problemer. Vi snakker om at vi får en eldrebølge, og vi snakker om at vi får en studentbølge. For meg som liberaler er det å snakke om mennesker som bølger av problemer ikke noen god tilnærming. Jeg mener at det er en kjempestor mulighet at vi har masse ungdommer som i framtida kommer til å ønske å få mer kunnskap. Det må være en fantastisk mulighet for en nasjon å vite at det er veldig mange ungdommer som kommer til å stå i kø for å øke sitt kunnskapsnivå. Det bør være en mulighet som vi skulle gripe med stor glede, og si at sjølsagt skal dere få det. Politikk mener jeg er å forberede seg på framtida. Det er ikke bare å takle dagens problemer, men det er å gjøre et samfunn rustet til å møte framtidas utfordringer. Derfor har Venstre satt fram dette Dokument 8-forslaget. Det å ha gode planer for hvordan man skal få til rekrutteringsstillinger inn i hele FoU-systemet, er sjølve nøkkelen for å klare å møte det kravet om kunnskap som ungdom vil komme med i framtida. Der har vi store utfordringer. Nå er det mulig jeg høres ut som en gammel dame, men jeg har sittet i denne komiteen lenge. Jeg husker bl.a. da Kristin Clemet la fram sine forskningsmeldinger og sine rekrutteringsplaner. Der var alle enige om at alt var veldig bra, men SV skjelte og smelte fra denne talerstolen om at man ikke hadde en god nok plan for å rekruttere flere inn i FoU. Det var Rolf Reikvams store klammeri mot hele den meldinga. Nå har vi betraktelig lavere ambisjoner på dette området, og jeg er enig med Rolf Reikvam i at dette er veldig viktig for å møte framtidas utfordringer. I rapporten Tilbud og etterspørsel etter høyere utdannet arbeidskraft fram mot 2020 slår man fast at det er behov for mellom 340 og 400 nye rekrutteringsstillinger hvert år fram mot 2020. Det største behovet er innenfor teknologi og realfag. Vi har en ganske god balanse når det gjelder humaniora, samfunnsvitenskap og medisin, sjøl om vi ser at de fagene vil få utfordringer framover også. Men flertallet påstår i denne saka at en rekrutteringsplan i seg sjøl ikke rekrutterer flere stillinger. Det er jeg i og for seg enig i, men så lenge hvileskjæret i forskninga fortsatt holder fram og basisfinansieringa ikke øker, må vi faktisk ha en plan som sikrer både finansiering, satsing og vilje til å klare å komme i mål. For det har vært en nedgang i doktorgradsavtaler de siste åra, ifølge NSD. Innen humanistiske fag har avtalene gått ned fra 121 i 2007 til 99 i 2011. Innenfor teknologiske fag er fallet enda mer dramatisk, fra 237 i 2007 til 171 i 2011. Det er nødvendig å styrke også nærings-ph.d.-ene i samarbeid med næringslivet. Som flere har sagt her, er det forskjeller i lønnsnivå i privat og offentlig sektor som gjør at rekrutteringa til disse fagene hemmes, hvis vi ikke også får til nærings-ph.d.-er. Det virker i svarbrevet fra statsråden som om hun prøver å skyve ansvaret for rekrutteringa over på forskningsmiljøene sjøl. Det syns jeg ikke holder, når bevilgningene i hele UH-sektoren har stått stille, som gjør at vi ikke klarer å få til en økning. Vi får faktisk til en nedgang. Derfor mener vi at en opptrappingsplan er viktig for å sikre hele kunnskapsutviklinga i akademia, i næringslivet og i samfunnet, og for å møte de utfordringene vi har ved at de mange ungdommer vi ser kommer til å ønske kunnskap, faktisk blir møtt med kunnskap, faktisk blir møtt med at vi har forberedt oss på at de kommer til å ønske kunnskap, og sørge for at vi har godt nok kvalifiserte folk som skal forelese, som skal lære dem opp, og som skal forske videre for å skape det vi skal leve av i framtida.