Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2001-12-13:
Sem-erklæringen uttrykker tydelig vilje til satsing på samferdsel. Dette gjøres gjennom betydelig fokus på veg og kollektivtjenester, med ca. 4,5 milliarder kr i økte rammer gjennom denne fireårsperioden. Fordeling og prioritering mellom veg og kollektivtjenester er omtrent lik i vår satsing. Dette ut fra erkjennelsen av at vi ikke makter å bygge oss ut av tettheten i trafikken i pressområdene. Kollektive løsninger må derfor utvikles videre, via utbygging, konkurranseutsetting og effektivisering. Skal vi klare å løse fremtidens transportbehov, er det ikke tid for hvilepauser. Vi trenger gode samferdelstilbud som tar høyde for brukernes behov. Spesielt krevende blir det å utvikle miljømessige og samfunnsøkonomiske gode løsninger for privattransport og næringslivets behov generelt. Kristelig Folkeparti vil at man innenfor samferdselspolitikken skal løse store gruppers pendlerbehov fra hjem til arbeid samt næringslivets store transportbehov. En effektiv logistikktjeneste for næringslivets varer og tjenester er avgjørende for vekst og utvikling. Det motsatte av dette vil være stagnasjon og alt hva det kan innebære for den enkelte og for samfunnet. Vi må bli betydelig flinkere til å få til gode miljøløsninger. Vi må få til løsninger som gjør at vi kan frakte gods på tog og båt, og i større grad bort fra landeveistransport. Skal dette løses, må vi få til bedre tilbud – flere enkeltelementer må forbedres. De viktigste enkeltområder er pris, hurtighet, kvalitet og regularitet. Et godt eksempel her er ferskvaretransport, som ikke kan risikere forsinkelser. I større grad enn før må det også erkjennes at samferdselssektoren ikke er bedre enn det svakeste ledd. I denne forbindelse peker enkelte strekninger seg negativt ut. Det er strekninger med mange dødsulykker og dårlig fremkommelighet, som f.eks. E6 og E18 gjennom Østfold – et fylke som jeg kjenner meget godt, og hvor ca. 75 pst. av all landets godstransport fraktes. Kristelig Folkeparti ønsker derfor å få til mer effektive samferdselsløsninger for å få mest mulig igjen for de bevilgningene vi bruker. Dette er et ledd i et langsiktig arbeid til beste for pendlere og næringsliv. Og i dette ligger det at man også vil sikre distriktene et best mulig samferdselstilbud, inklusiv satsing på trafikksikkerhet. Kristelig Folkeparti ønsker hele tiden å ha brukeren i sentrum. Dette handler om menneskets hverdag og i betydelig grad om liv og helse. Kristelig Folkeparti går ikke inn for noen privatisering av NSB og Posten, slik SV og Arbeiderpartiet sier. Vi viser til at de skal være statlige aksjeselskap. Kristelig Folkeparti mener det må settes ned noen viktige prinsipper for disse selskapenes virksomhet. Tjenestene skal være landsdekkende, og prisene skal være konkurransedyktige. Jeg mener at det ikke er begått noen urett mot ansatte, slik det blir hevdet, når Kristelig Folkeparti peker på at det burde være mulig å drive mer effektivt enn i dag. Vårt mål er mer effektive tjenester, samtidig som vi sikrer at alle får dra nytte av bedre tjenester. For å få dette til er det nødvendig å åpne for reell konkurranse. Når flertallet i samferdselskomiteen anbefaler omlegging av NSB, Posten og Luftfartsverket til statlig aksjeselskap, ønsker man å få mer transport igjen for hver krone. Vegvesenets omlegging er et tydelig tegn på flytting av fokus fra administrasjon til produksjon. Staten kjøper persontransporttjenester av NSB. Det er omfanget av dette kjøpet som avgjør hvor godt tilbudet til passasjerene skal være også i fremtiden. Bondevik-regjeringen bevilger mer penger til kjøp neste år enn hva arbeiderpartiregjeringen foreslo. I vårt budsjett og i Sem-erklæringen har vi signalisert videre opptrapping. Dette er en offensiv kollektivpolitikk som passasjerene vil merke. Fokus ligger i å gi best mulig tilbud til brukerne av disse tjenestene. Regjeringspartiene er derfor tilfreds med at Fremskrittspartiet støtter omleggingen i samferdselssektoren. Dette er i samsvar med intensjonene i Sem-erklæringen. Når det gjelder Posten, er konsesjonskravene klare ved bl.a. at hele landet skal ha formidling av leveringspliktige posttjenester til rimelig pris og god kvalitet. Regjeringen vil fortsatt legge til grunn for sitt arbeid at det skal være gode og likeverdige tilbud over hele landet. Samferdselsminister Skogsholm har garantert at omgjøring av Posten og NSB til aksjeselskap ikke skal føre til dårligere tilbud i distriktene. Det skal tvert imot bli bedre. Dette støtter jeg fullt ut. Det betyr praktisk talt ingen forandring for NSB å bli aksjeselskap. «Vi fungerer allerede som et aksjeselskap», har kommunikasjonsdirektør Audun Tjomsland i NSB sagt til NTB om det å bli et statsaksjeselskap. NSB-ansatte arbeider i dag i et BA, et selskap med begrenset ansvar, og har ikke lenger statsansattes spesialordninger, slik de hadde tidligere. NSB sier selv at de synes det skal bli spennende å få konkurranse på sporet. Dette er positive signaler. Fortsatt er det Jernbaneverket som skal bestemme om andre operatører kan få bruke skinnene til togdrift. Jernbaneverket har ansvaret for forvaltningen og har det overordnede sikkerhetsansvaret og ansvaret for linjenettet, signaler og trafikkstyring. Posten ønsker også forslaget om å bli aksjeselskap velkommen. Konsernsjef Kaare Frydenberg i Posten Norge BA er også positiv til dette. Kravene til handlekraft og tempo i beslutningen er stadig økende. Da må også statseide bedrifter evne å ta raske beslutninger. Konsernsjefen i NSB mener også at en AS-dannelse ikke vil gå ut over de ansatte. Stortinget opphevet allerede i juni i år en rekke særordninger i BA-lovgivningen, slik at rammevilkårene for de ansatte allerede er harmonisert med aksjeselskapsloven. Kristelig Folkeparti vil mene at de ansatte ikke har grunn til å frykte en konkurranseutsetting. En AS-modell er ikke avgjørende for kvaliteten. Dette bestemmes ved kjøp av tjenester, forskrifter og lover. Vårt mål er å ha brukeren i sentrum. Vi ønsker mer effektive tjenester, samtidig som man sikrer at alle får dra nytte av tjenestene. Regjeringens politikk på samferdselsområdet må dømmes ut fra de mål vi har for hele valgperioden, og ikke ut fra Stoltenberg-regjeringens budsjettforslag.