Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-01-07:
Siden vi behandler første sak i det nye året, vil jeg gjerne også benytte anledningen til å ønske både finansministeren, presidenten og kolleger et godt nytt år. Jeg tror vi kommer til å få mange interessante runder i denne salen i året som kommer. Vi var i høst gjennom en omfattende budsjettbehandling. Det var mange påfølgende debatter, både i denne salen og i det offentlige rom, og arveavgiften var et tema som gikk igjen. Når jeg allikevel velger å reise denne interpellasjonen, er det fordi det gjennom høsten var helt umulig å få et svar fra finansministeren på om det var regjeringens hensikt å påføre en rekke enkeltpersonforetak skatteskjerpelse når arveavgiften fjernes og man legger om til kontinuitetsprinsippet i forbindelse med arv og gave. Finansministeren nevnte i hvert fall ikke det med ett eneste ord under sin finanstale. Tvert imot sa hun: «Endringer i skattesystemet skal gjøre det mer lønnsomt å spare, investere og arbeide. Får vi til dette, vil vi lykkes med å skape økt vekst i fremtiden. Nettopp derfor har vi i forslaget til tilleggsproposisjon prioritert lettelser som bidrar til vekst.» Jeg er helt sikker på at det sitter en del bønder og eiere av enkeltpersonforetak rundt omkring i Norge og lurer på hva i all verden hun mente med akkurat det. Store deler av regjeringspartienes valgkamp bygde på en fortelling om bekymring om økende todeling i norsk økonomi og om behovet for å styrke fastlandsøkonomien og, ikke minst, de små og mellomstore bedriftene. Så det er i grunnen ganske oppsiktsvekkende at svaret som kom i regjeringens tilleggsproposisjon, var økt oljepengebruk – som øker oljeavhengigheten, ikke reduserer den – kombinert med flere tiltak som direkte angriper viktige næringer utenfor oljesektoren. Det gjelder fiskeriene – hvitfiskpakken har vi vært inne på – det gjelder de konkurranseutsatte bedriftene, som går usikre tider i møte, og som får strammere permitteringsregler med seg som hilsen fra regjeringen, og så gjelder det altså en lang rekke enkeltpersonforetak. Vi var fra Arbeiderpartiets side mildt sagt overrasket over det. Men det virker som det kom ganske overraskende på en del av representantene for regjeringspartiene også. Representanten Gunnar Gundersen sa f.eks. til Nationen etter at tilleggsproposisjonen var lagt fram: «Det som overrasker meg, er at næringen ikke har påpekt tidligere hvor komplisert dette er, tidligere. Det er vel en lærdom av denne prosessen.» Så næringen skulle altså overskue at dette ville komme, og gi beskjed om at det kom til å slå lite heldig ut. Da er det fristende og ganske nærliggende å sitere en annen høyrepolitiker. Så sent som 7. november uttalte finanspolitisk talsmann i Høyre, representanten Svein Flåtten, til Bondebladet: «Det vil være helt hinsides om vi først fjernet arveavgiften og lot det stå igjen regler som tok vekk fordelen ved at arveavgiften var borte. Jeg er helt overbevist om at det ikke kommer til å skje.» Det kan jo være at bønder og andre selvstendig næringsdrivende eiere av enkeltpersonforetak tenkte akkurat som representanten Flåtten, at gitt regjeringspartienes retorikk og uttalte målsetting om skattekutt for dem som skaper verdier, ville det være helt hinsides om regjeringen la fram et sånt forslag. Dermed falt det dem vel heller ikke inn at det kunne komme til å skje, og de satte heller ikke i gang noen stor mobilisering mot det i forkant. Nå har det jo ikke akkurat vært mye tid til prosess og debatt om saken. Det er sikkert flere enn representanten Gundersen som har lært noe av det. Men det er faktisk regjeringen som har ansvar for å ha oversikt over konsekvensene av sine egne forslag. Etter å ha slått retrett på en god del valgløfter, det være seg garanti om null bompenger med Fremskrittspartiet i regjering, ekstra sykehusmilliarder eller redusert egenkapitalkrav, er det i grunnen lett å forstå regjeringens iver etter å kunne levere på i hvert fall ett sentralt valgløfte. Men her virker det som om det har gått så fort at man ikke helt har fått med seg hva forslaget faktisk kommer til å bety for folk – hva det kommer til å bety for disse bøndene, for disse enkeltpersonforetakene. Enten det, eller så har man med åpne øyne og uten noen som helst forvarsel gått inn på et forslag som innebærer skattesmell for en rekke enkeltpersonforetak. Jeg vet faktisk ikke hva som er verst. Et resultat av det borgerlige budsjettforliket og de forhandlingene som foregikk i Stortinget, var at regjeringen skal gjennomgå konsekvensene for bønder – for landbruket. Det er helt nødvendig. Selv om det blir en del unntak fra kontinuitetsprinsippet i landbrukssektoren, vil det slå hardt ut at man mister muligheten til å skrive opp verdiene av maskiner, buskap osv. Driftsbygninger vil man i praksis bare kunne skrive opp til 75 pst. av verdien. Arveavgiften har i realiteten vært en veldig liten byrde for dem som overtar gårdsbruk, mens avskrivningsmulighetene har vært veldig gunstige for unge bønder som overtar. Bondelaget har selv beregnet at endringene for deres del kan beløpe seg til rundt 1 mrd. kr i året. Jeg har registrert og fått med meg at finansministeren mener at det tallet er for høyt. Det er godt mulig, men det er et tall som det er veldig vanskelig for oss som stortingspolitikere å vurdere, i og med at Finansdepartementet selv ikke har noe svar på hvor stor effekt det kommer til å få. Jeg regner med at det er fordi dette er noe finansministeren ikke har oversikt over. Til Nationen den 13. november sa hun i hvert fall at Finansdepartementet ikke har tilstrekkelig informasjon til å vurdere i hvilken grad eksempelberegningene som Bondelaget viser til, er representative. Om hun har rukket å skaffe seg bedre oversikt nå, hadde det vært fint om hun ga oss tall på det i dag, men at vi snakker om en betydelig skattesmell for en næring som i utgangspunktet har problemer med rekruttering, er helt åpenbart. De gunstige avskrivningsreglene har vært der for å sikre matproduksjon, og for å sikre aktivitet i hele landet. Endringene burde ikke ha skjedd uten noen som helst prosess eller forvarsel, og vi har stemt imot dem, men når det først er gjort, er det bra at regjeringen i etterkant skal gå gjennom hva slags konsekvenser dette får for norske bønder. Vi stemte selvfølgelig for forslaget om at den gjennomgangen skal komme. Men det gjør det desto vanskeligere å forstå hvorfor regjeringen ikke har vist noen som helst interesse for å se hvordan overgang til kontinuitetsprinsippet slår ut for andre typer enkeltpersonforetak. Dette er ikke noe som utelukkende vil ramme bønder. Det er ved arv og gaveoverføring at næringsvirksomhet og eiendommer som er gjenstand for gevinstbeskatning ved salg, at kontinuitetsprinsippet vil få størst betydning. En ting er at dette vil ramme alle som arver en sekundærbolig. Det er, mener jeg, ikke det mest alvorlige. Det alvorlige er at dette gjelder et stort antall enkeltpersonforetak, også utenfor landbrukssektoren. Det kan dreie seg om drosjeeiere, om enkeltpersonforetak som eier en gravemaskin osv., osv. Ifølge Bedriftsforbundet får fjerningen av arveavgiften skattekonsekvenser for 220 000 enkeltpersonforetak. «Viss forslaget blir ståande, risikerer vi at mange familiebedrifter vil gå over ende», sa administrerende direktør Lars Erik Sletner i Bedriftsforbundet. De ba i høst regjeringen om å snu. Det gjorde regjeringen ikke. I finansdebatten ble det gjort gjentatte forsøk fra rød-grønne representanter på å få svar på om dette var konsekvenser som finansministeren hadde overskuet. Det har blitt spekulert i om dette har vært et arbeidsuhell, og om hun – dersom det var et arbeidsuhell – vil være villig til å gjennomgå konsekvensene også for denne gruppen. Det fikk vi aldri noe svar på. Det eneste finansministeren snakket om, var arbeidet med å senke det generelle skatte- og avgiftstrykket. Det kan i og for seg være interessant nok å høre finansministerens tanker om skatter og avgifter generelt, men det var altså ikke det generelle skatte- og avgiftsnivået vi spurte om da, og det er heller ikke det jeg spør om i dag. Jeg spør om det har vært statsrådens intensjon å øke skattebyrden for potensielt 220 000 enkeltpersonforetak da arveavgiften ble fjernet, og om hun vil ta initiativ til å gå gjennom hvordan de nye skattereglene slår ut også for denne gruppen.