trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2000-03-07:
Jeg mener fremdeles at dette ikke er noen stor dag for Stortinget. Men når man først har stelt seg så galt, må man være interessert i å få fram mest mulig om sakens fakta. Nå sørget Hedstrøms regi, dvs. Carl I. Hagens regi, av denne saken for at den startet med et gigantisk mageplask, men det er kanskje ikke Rudihagen den første som skal bebreides for. Jeg ser at Arbeiderpartiet mener at dette skal være en måte å satse på den nye kunnskapsbaserte teknologien på, som skal være det som drar investeringer og arbeidsplasser over på andre områder, og som skal gjøre at vi ikke blir like avhengig av olje som det man har vært til nå. Jeg ser at det er intensjonene. Men SV har ingen tro på at dette er oppskriften for en IT- og kompetansenæring. Tvert imot tror vi at det beste staten kunne bidratt med på dette området, ville være å styrke utdanningsinstitusjonene, styrke forskningen og styrke investeringene i skolen, slik at man er sikker på at den oppvoksende slekt har moderne, oppdaterte måter å jobbe på, og ikke å drive og salte ned penger ved å velge én type anbyder på IT Fornebu. Jeg synes egentlig det er rart at Regjeringen ikke har brukt det vedtaket som Stortinget har gjort tidligere, om at alle store saker burde vurderes ut fra et distriktspolitisk perspektiv. Denne saken er nettopp en sak der man ikke burde gjort vedtak før de distriktspolitiske konsekvensene var skikkelig utredet. Hvis dette lykkes, frykter jeg at man på svært mange områder hvor man nå er i ferd med å skape interessante IT-bedrifter, vil få store problemer med å klare å få arbeidskraft til å slå seg ned.
Jan Petersen (Høyre), 2000-03-07:
Det er helt riktig som Kristin Halvorsen sier, at dette er en sak av stor allmenn interesse, og potensielt med store konsekvenser, derfor vil det være helt urimelig å begrense debattopplegget så sterkt som det er gjort. Jeg vil derfor gi min støtte til det forslaget som nettopp er fremmet.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2000-03-07:
I Arbeiderpartiet ønsker vi å være generøse. Selv om komiteen har innstilt på et annet debattopplegg, syns vi det er helt i orden at vi utvider replikkrundene etter hovedtalspersonene, og støtter forslaget fra SV.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2000-03-07:
Vanligvis er det jo slik at en følger ønsket fra komiteen når det gjelder debattopplegg. Nå har jeg lyttet til hva de andre parlamentariske lederne har sagt. Vi vil ikke motsette oss at denne replikkadgangen blir utvidet, men jeg går ut fra at også det for fremtiden blir vurdert av den komiteen som til enhver tid har en sak under behandling.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-03-07:
Da verken Fremskrittspartiets parlamentariske leder eller nestleder er til stede, tar jeg meg den frihet å være positiv til det forslaget som er fremsatt fra Stortingets talerstol.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-03-07:
Ja.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-03-07:
Vi skiller den nye kunnskapsøkonomien fra den tradisjonelle økonomien og industrisamfunnet. Det er helt klart at skal Norge lykkes innenfor høyteknologiområdene og ikke fortsatt i stor utstrekning være en råvareleverandør, må vi komme ut av råvareklemma. Da må det satses på forskning, utdanning, innovasjon, etterutdanning osv. Og jeg vil minne Stortinget om at ett kalenderår er sju dataår. Så her skjer alt eksplosivt, og vi må være med i denne konkurransen hvis vi skal lykkes. Til nå er Norge det eneste land i Norden som ikke har utviklet eller er i ferd med å utvikle et internasjonalt konkurransedyktig IT- og kunnskapssenter. Av de to konkurrentene som står igjen, peker IT Fornebu Technoport seg klart ut. De setter mest privat kapital inn – 780 mill. kr i eiendomsselskapet – de har en rekke internasjonale og regionale kontakter, og de har i det hele tatt et mye mer gjennomarbeidet prosjekt. Men det skulle vel også bare mangle, i og med at de har jobbet for å nå sitt mål i snart fire år.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-03-07:
Jeg vil begynne mitt replikksvar med å lese fra St.prp. nr. 35, som vi i dag behandler, for det som er nedfelt i den, regner jeg med at Regjeringen og statsministeren står bak: «I St. meld. nr. 13(1998-99) forutsatte Regjeringen at inkubatorvirksomhet skulle drives i regi av private aktører, men at SIVA og SND ville være naturlige samarbeidsaktører. Regjeringen vil legge til rette virkemidler gjennom SND og SIVA for å styrke de regionale IT- og kompetansesentrene og deres samspill med et fremtidig miljø på Fornebu. Senteret vil kunne være gunstig for fagmiljøene i distriktene om det etableres sterke og forpliktende koblinger mellom IT-senteret og andre FoU-miljøer og bedrifter. SND og SIVA vil være med på å konkretisere slike koblinger mellom et senter på Fornebu og næringshager, kunnskapsparker … «og forskningsparker … ellers i landet.» (1998-99) Så flertallets forslag, som nå er omgjort til et oversendelsesforslag, hadde en god intensjon. Dette er jo stort sett, slik som jeg tolker det, i tråd med det som er nedfelt i proposisjonen. Og vi har tillit til at Regjeringen fortsatt vil at SIVA skal spille en sentral rolle, for vi i Fremskrittspartiet mener at SIVA i regionene – og dette er faktisk noe Stortinget har gått inn for, at vi skal ha positive ringvirkninger i regionene – er statens sterkeste apparat for å få til innovasjon og næringsutvikling. Vi syntes faktisk at ideen var god, at man skulle få inn mer privat kompetent kapital i regionene for å vitalisere denne delen. Dette er i tråd med hva Norsk institutt for by- og regionforskning også har kommet fram til.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-03-07:
Jeg vil takke for den rosen jeg tross alt får fra komiteens leder, Morten Lund. Det varmer(munterhet i salen) (munterhet i salen) Nå er det mulig at det snek seg inn en liten misforståelse med hensyn til Fremskrittspartiets standpunkt når det gjelder å bruke offentlige midler i industriell virksomhet. Der står vi på vårt primære standpunkt. Vi mener at private skal drive denne virksomheten når det gjelder vanlig eller konvensjonell industri. Men innenfor høyteknologiområdene har vi kommet til – i hvert fall når det gjelder Fornebu – at staten skal ha en understøttende rolle, og det har vært viktig for oss. Hvis det hadde vært tid, skulle jeg kommet litt mer inn på det. Men se hva som har skjedd i Oulu i Finland på slutten av 1980-tallet, i Kista i Sverige og nå i Ørestaden. Vi her i Norge krangler om hvem som snakker med hvem og hvem som spiser middag med hvem, men tyngdepunktene innenfor høyteknologiområdene flyttes, og det er vekk fra Norge.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-03-07:
Når det gjelder SIVAs rolle, har jeg forstått det slik at Regjeringen relativt lenge har ønsket at både SIVA og SND skulle spille en sentral rolle, bl.a. når det gjaldt inkubatorvirksomheten på Fornebu. Det vi vet når det gjelder SIVA, er at de har utarbeidet en inkubatormodell som er ganske lik den man ønsker å utvikle på Fornebu. Der skal man først, det er i hvert fall meningen, ha en felles inkubator mellom Fornebu og Gaustadbekkdalen – Forskningsparken er nemlig en bit i dette – og da blir det en vinn-vinn-situasjon at Fornebu har synergieffekter ved å trekke på SIVA og omvendt. Så var det i utgangspunktet meningen at disse skulle tilrettelegge for kompetent kapital i regionene. Det synes jeg i utgangspunktet er en veldig god idé, og jeg håper at Regjeringen vil jobbe videre med det. Når det gjelder valg av aktør, vil jeg gjenta overfor representanten Halvorsen det jeg sa i mitt hovedinnlegg: Her har ikke flertallet endret sitt syn. Vi står på IT Fornebu Technoport og opprettholder I i forslaget til vedtak. Det begrunner vi med at det er milevis forskjell i kvalitet på disse to alternativene. IT Fornebu Technoport har et langt mer gjennomarbeidet konsept. De sprøyter inn nesten tre ganger så mye privat kompetent kapital som konkurrenten og har solide internasjonale kontakter både med utenlandske universiteter og amerikanske selskaper som, hvis de får de rammebetingelsene de ønsker, kan være interessert i å etablere forsknings- og utviklingsavdelinger på Fornebu. De er beviselig også kommet lengst når det gjelder den regionale dimensjonen.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-03-07:
Vi har i en lang periode nå hatt en situasjon med mindretallsparlamentarisme i Norge. Hva innebærer det i praksis? Jo, det betyr at den regjering som sitter, i mange saker må være mer lydhør overfor Stortingets flertall. Min personlige mening er at dette er en kontinuerlig prosess, det er ikke noe som ligger fast, men det skjer en utvikling i forhold til dette. Men det er klart at jeg regner med at det er svært få stortingsrepresentanter som er rettslærde i den forstand at de kan tolke den norske konstitusjon. Jeg tror at alle vi som sitter her, kan trenge å få hjelp, få et redskap til bedre å vite hvordan vi skal jobbe i denne sal. Men min konklusjon er altså at dette er en kontinuerlig utviklingsprosess, det er ikke noe som ligger fast og er rigid, situasjonen og tolkningen til de rettslærde kan være helt annerledes om 10, 15 eller 20 år enn i dag.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-03-07:
Til representanten Apelthun Sæle: I denne debatten er det veldig viktig at vi skiller kortene. Når det gjelder det statlige området på Fornebu, skal jo dette reguleres etter kommunedelplan 2, og der skal det være en blanding av boliger og næring. Det må være klinkende klart. Boligene som skal bygges på statens grunn, er kun studentboliger og noen gjennomgangsboliger. Jeg begynner å lure på om Kristelig Folkeparti ikke vil respektere det kommunale selvstyret. Jeg trodde faktisk at de holdt sin fane høyt i den saken. Så til dette med begrunnelsen for å velge Nettverk Fornebu. Man ønsker en sterk statlig styring og kontroll. Det høres sikkert bra ut i Kristelig Folkepartis ører. Statsråd Dåvøy har jo hele tiden fulgt opp dette med at vi må ha sterk statlig styring og kontroll i de policyskapende organene, men likevel får jeg ikke dette til å henge sammen. Staten skal ha i underkant av 50 pst. av aksjene i Nettverk Fornebu, men dette selskapet skal i sin tur bare ha ca. 10 pst. av aksjene i de to selskapene som skal drive med inkubator-, forsknings- og utviklingsvirksomhet. Hvordan kan da representanten Apelthun Sæle beskrive dette som en modell som gir god statlig styring og kontroll – jeg tenker da på selskapene som skal drive forsknings-, utviklings- og inkubatorvirksomhet? Hvordan henger dette sammen?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-03-07:
Jeg blir ille berørt av Kristin Halvorsens innlegg. Hun kommer med grove påstander og tar ordet konspirasjon i sin munn. Jeg kan neppe tro at dette skal være en eksponent for sosialismens sanne ansikt i Norge – neppe! Spørsmålet er vel om det er Kristin Halvorsens sanne ansikt. Jeg har vært saksordfører for IT Fornebu i denne runden, og mitt kontor har vært åpent for alle interessenter, alle som har vært interessert i å bidra i prosessen. Jeg trodde at Kristin Halvorsen hadde holdt kurs om lobbyisme. Jeg vil si det så sterkt at lobbyisme er gjennomført i veldig liten grad i Norge i forhold til i en rekke andre land, men poenget med lobbyisme må jo være at de det bedrives lobbyisme overfor, hører alle de forskjellige aktører og selv gjør seg opp sin mening. Men vi har et ekte sosialistisk parti i Norge, for jeg vil våge den påstand at ikke noe annet vesteuropeisk land vil si nei til kapitalister, som selvfølgelig vil gjøre profitt, som ønsker å investere penger i hundre millioners-klassen i sitt land og få til verdiskapning. Og med økonomisk verdiskapning mener jeg at det man får ut i enden av en produksjonsprosess, har høyere verdier enn innsatsfaktorene og lar seg selge på pris og kvalitet. Men jeg synes denne situasjonen er relativt alvorlig, så jeg forlanger nå at Kristin Halvorsen – hun er tross alt parlamentarisk leder i Sosialistisk Venstreparti –dokumenterer sine påstander. Jeg har gjort så godt jeg har kunnet, jeg, og forsøkt å ta hensyn til alle interesser i denne sak. Jeg forlanger at hun nå dokumenterer sine påstander om konspirasjon.
Modulf Aukan (Kristelig Folkeparti), 2000-03-07:
Bruken av flyplassområdet på Fornebu har vorte ei sak full av paradoks. Vi i Kristeleg Folkeparti har gått inn for – og gjer det framleis – at det skal etablerast eit internasjonalt IT- og kunnskapssenter som skal ta vare på viktige regionale og nasjonale interesser. Forsking, utdanning og næringsliv skal medverka til ei framtidsretta utvikling i den nye IT-bransjen. Inntrykket Framstegspartiet prøver å skape generelt, er at partiet vil ha minst mogleg statleg medverknad i næringslivet, jf. landbruk, industri etc. Men i denne saka vil etter alt å døma Framstegspartiet si stemmegiving føra til ein monaleg auke i bruken av offentlege pengar i næringsliv, når det gjeld bustadprosjekt, osv. At Arbeidarpartiet går inn for dette, bør ikkje vera ei overrasking for nokon. I det partiet har statskassa vore flittig bruka gjennom tidene. Men at Framstegspartiet skulle landa på denne måten, er eit paradoks. At ein i tillegg konkret bestemmer kva statleg organ som skal medverke, er også eit paradoks. Overstyring er vel det rette ordet. Kvar vert det då av målsetjinga til Framstegspartiet om reduserte offentlege inngrep? Kan representanten Hedstrøm prøva å gje oss ei forklaring på det?
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2000-03-07:
Som en forlengelse av avslutningen til Hedstrøm, der han sa at de hadde jobbet i fire år, kunne han ha føyd til: og i nært samarbeid med bl.a. Hedstrøm. Da jeg hørte innlegget fra Hedstrøm hvor han liksom tok oss med inn i det gamle verdensbildet og delvis tegnet det nye, følte jeg meg hensatt til en forsamling med nordmenn med lusekofte som ikke hadde sett sin første PC. Det er jo ikke den verden vi lever i! IKT-næringen har allerede en omsetning på mellom 150 og 200 milliarder kr i året, så vi er ikke på noen måte noviser på dette området. Når Hedstrøm og stortingsflertallet snakker om at statens oppgaver i den nye verden blir helt annerledes enn i den gamle, lurer jeg på hvilken verden Hedstrøm er i. Og da han snakket om styringssosialisme, ja da rant det meg i hu at nå snakker en ekspert, for i Adresseavisen for et par dager siden kunne vi lese om nettopp det som går på styring, det som går på manglende tillit til Regjeringen og til statsråd Sponheim. Hele denne innstillingen viser at Hedstrøm og stortingsflertallet har ønsket å parkere statsråd Sponheim for all fremtid. Man har ikke tillit. Det står helt eksplisitt i den avisartikkelen, og det står også indirekte mellom linjene i hele innstillingen. Det står i Adresseavisen: «Det er åpenbart at SIVA-vedtaket er en form for instruksjon. Vi vet hvor vi vil. Så får det være opp til regjeringen å velge om de vil la seg instruere, sier Fremskrittspartiets Øystein Hedstrøm.» Mitt spørsmål til Hedstrøm er: Hvordan skal nå stortingsflertallet holde statsråd Sponheim i ørene? Hva har skjedd i løpet av det siste døgnet som tilsier at den mangel på tillit som har vært til stede mens innstillingen ble skrevet, og som kom til uttrykk i de uttalelsene som har kommet etter at innstillingen ble avgitt, er endret så fundamentalt at det nå fremstår som helt unødvendig å ta den styringen han har ivret for så lenge?
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2000-03-07:
Rudihagen var inne på, i forbindelse med oversendelsesforslaget, at flertallet – det vil si Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet – ikke har endret synspunkt i forhold til innholdet i forslaget. Forslaget skyldes, så vidt jeg har skjønt, at man ikke har tillit til statsråden. Det er eksplisitt uttalt i en artikkel i Adresseavisen, der Rudihagen sier: «Vi stoler rett og slett ikke på Sponheim i denne saken». Og på den bakgrunn har man fremmet dette forslaget. Når man i dag omgjør dette forslaget til et oversendelsesforslag, er det da slik at det har skjedd noe i forhold til Regjeringens lovnader om å følge opp det som ligger fra stortingsflertallet? Eller er det slik at man bare omgjør dette forslaget, og så er man beredt til å ha fingeren på avtrekkeren og er klar til å fremme nye forslag for å ta saken opp igjen hvis Sponheim ikke gjør det som stortingsflertallet forventer? Rudihagen var selv inne på forholdet mellom storting og regjering. Jeg kunne tenke meg å spørre på et generelt grunnlag: Hva er Rudihagens syn på en situasjon der et parti eksplisitt uttaler at det ikke har tillit til en statsråd? Hva hadde vært en logisk konsekvens av dette – er det gjennom et stortingsvedtak, et plenarvedtak, å instruere, eller er det å uttrykke eksplisitt tillit eller mangel på tillit også i denne salen og ikke bare i avisene?
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2000-03-07:
At representanten Gabrielsen tok næringsministeren hardt innledningsvis i denne perioden tror jeg var veldig nødvendig, for ellers hadde kanskje mange ting vært enda verre enn det har blitt. På den annen side er det jo sånn at selv en næringsminister trenger våpendragere i Stortinget. Og når han har fornuftige ting på dagsordenen, er det for så vidt ingen grunn til at en ikke skal forsvare disse tingene. Så det interessante spørsmålet som jeg stilte i slutten av mitt innlegg, og som Rudihagen tar opp og sier at ved et oversendelsesforslag er det et «handlingsrom». Det er for så vidt et helt uinteressant ord i denne sammenheng. Spørsmålet gjelder jo innholdet – hvis det liksom bare er formatet på papiret som er handlingsrommet. Jeg har en nagende mistanke om at det handlingsrommet er meget smalt – meget smalt. All erfaring i denne saken viser i hvert fall at det har vært tilfellet frem til nå. Og når det gjelder ord som skandale og ikkeskandale, må jeg si at jeg kan ikke se det på noen særlig annen måte enn at Rudihagen må ha en meget høy terskel for hva som er skandaløst i en politisk sammenheng. Hvis det ikke er slik at det her har vært ting og er ting som det politiske systemet og Stortinget burde vært foruten, må det skyldes at man er både blind og døv. Når det gjelder de godordene Rudihagen gir til Høyre som næringslivets parti, må jeg gi ham helt rett i det – for så vidt i motsetning til hans eget parti. Og så til statens egen rolle oppi dette. At IKT-næringen, med en omsetning på 160-180 milliarder kr før Rudihagen og Hedstrøm har våknet, må ha et aktivt statlig engasjement som skal bestå i at SIVA skal peke ut et par styrerepresentanter som skal sitte i et styre et eller annet sted sammen med Fred.Olsen-gutta ute på Fornebu, og at det skal lede oss inn i den nye tidsepoken, er ikke bare skivebom, men man skyter i feil retning.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2000-03-07:
La meg si aller først: Det jeg har sagt, det står, og det står seg. At Gabrielsen har vært på krigsstien? Jeg har en nagende følelse av at Knudsen skulle ha likt å ha vært i det felttoget. Jeg har en nagende følelse av at et ikke ubetydelig flertall i Fremskrittspartiets gruppe skulle ønske at de kunne fylke seg bak Gabrielsen. Dette de er blitt med på, er de blitt dratt inn i, jeg tror ikke ryggmargsrefleksen er det som har utløst engasjementet. Jeg synes imidlertid Fremskrittspartiets representanter i de omgangene vi har hatt, har gjort en utmerket jobb her fra talerstolen. Men jeg har litt vanskelig for på en måte å akseptere at det er deres innerste som kommer fram. For deres innerste hva gjelder SIVA, hva gjelder næringsengasjement, er nedfelt i dokumentmapper så tjukke som herfra til månen. Siste gangen SIVA-saken var til behandling i denne salen, uttalte Fremskrittspartiets medlemmer – og de legger seg tradisjonelt i disse saker helt i ytterligheten, langt til høyre for Høyre, hvis en kan si det slik – følgende: «Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Torbjørn Andersen og Lodve Solholm, mener at det ikke er en statlig oppgave å drive næringsvirksomhet. Statlige investeringer, eierskap og drift av industribygg eller næringsparker må derfor anses som næringsvirksomhet som ligger utenfor statens ansvars- og virkeområde.» Dette har vært Fremskrittspartiets politikk, opplest og vedtatt i 25 år uten unntak, bortsett fra i den ene saken som vi i dag behandler. Når det gjelder dette felttoget og denne krigsstien, vet egentlig alle at i den grad Stortingets enkelte representanters vilje skulle komme til uttrykk i denne salen, hadde vedtaket vært annerledes enn det som i dag blir dyttet på Regjeringen. Det er med stor frimodighet jeg står, og det er med stor frimodighet jeg setter to streker under det som jeg har sagt.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2000-03-07:
Gabrielsen hadde provosert Sæle – ja, det kan godt tenkes. Men når hun i neste åndedrag sier at hun i stor grad er enig med Gabrielsen, er det veldig langt å gå på talerstolen, og det skulle ikke forundre meg om hun i en annen sammenheng ville være villig til å gå enda lenger når det gjelder å dele sin enighet. Det som er det faktiske forhold, er at Høyre i den innstillingen som vi i dag behandler, har nedfelt et standpunkt som vi har hatt hele tiden, som er i overensstemmelse med det hennes egen regjering altså mente i fjor. Så sier hun at det lenge har vært flertall for. Ja, dessverre har det det. Hvorfor har det det? Jo, fordi man gjorde en unnlatelsessynd fra Regjeringens side ved at man ikke satte foten ned. Hadde man gjort det i fjor, hadde byggingen vært i gang der ute, man hadde solgt arealene. Folk står i kø på børsen for å investere penger i denne næringen, det er ikke mangel på kapital, det er ikke mangel på prosjekter, det er ikke mangel på selskaper. Mendet har vært mangel på styringsvilje fra Regjeringen i forhold til denne saken, og man har latt seg drive med vær og vind. Fra Høyres maktesløse posisjon? Ja, det eneste saliggjørende i livet er jo ikke å få lov til å stemme med flertallet til enhver tid. Det er andre verdier i livet enn å innordne seg etter et flertall som man bruker mye energi på å skjelle ut, for i neste omgang å bøye av for. Høyre har en annen agenda, og Høyre kommer til å fortsette den agendaen.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2000-03-07:
Jeg kan ikke dele innledningen og premissene for Lunds replikk, for jeg kan ikke se at jeg eller noen andre fra Høyre har uttalt at Regjeringen ikke har Høyres tillit i denne saken. Så hadde han en oppramsing av en del aktuelle saker, som i alt vesentlig ligger i komiteen, og gjennomgangsmelodien var liksom at Høyre skulle være uten innflytelse. Da må jeg si at han traff litt dårlig i forhold til rekkefølgen han tok på disse sakene. For å ta mineralloven er det relativt åpenbart at Regjeringen blir tilnærmet parkert i denne saken, og når det gjelder e-handel og landbruksmelding, tror jeg hr. Lund skal vente til vi er ferdig med å behandle dette før han feller noen endelig dom. Men jeg vil gjenta at vår holdning i disse sakene kommer til å være Høyres holdning at vi ikke har noe behov for nødvendigvis å slutte opp om flertallet hvis vi ser det går i feil retning. Så til spørsmålet: Vil Høyre bidra til etablering av IT-arbeidsplasser i distriktene? Ja, vi har et virkemiddelapparat til å ta seg av dette, og jeg kan ikke se noe annet enn at Høyre gjennom sin opptreden har bidratt til nettopp det, og det vil vi også fortsette med. Forrige gang kommunalkomiteen behandlet SIVA, hadde altså Høyre et annet standpunkt enn Fremskrittspartiet. Derfor sier jeg for så vidt at den SIVA-avtalen som er inngått, intensjonsavtalen, isolert sett har mye fornuft i seg; det frigjør kapital som kan brukes til reinvesteringer andre steder. Det bør fortsette.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2000-03-07:
Djupedal har rett i at det verken er et folkekrav eller et krav i miljøene som beskjeftiger seg med IKT, at det bør etableres der, som det her legges opp til, med noen hundre millioner i startkapital fra staten. Det at skipsredere er med på dette, tror jeg kanskje er noe av det bedre i det hele – at i hvert fall de alliansepartnerne som til sjuende og sist blir valgt, er folk som er vant til å ta risiko, og som har gjort det før, så jeg ser ikke det som det helt store problemet. Når det gjelder kokkelimonkebiten, så vil jeg ikke ta den i dag.(Latter i salen) Når det gjelder hva vi bør gjøre på Fornebu, hva som ideelt sett burde vært plassert der, er det altså slik at utdanningsinstitusjonene selv, universitetene og høyskolene, har påpekt at det er et behov for 8 000 m2 der man kan drive en symbiose mellom det næringslivet som etablerer seg på Fornebu, og utdanningsinstitusjonene. Det er jo ikke en unaturlig og ulogisk plassering ut fra at Telenor etablerer seg så massivt som de gjør, og at det må antas at hvis vi hadde fått solgt tomtene som vi ville, hadde det blitt ytterligere store IT-etableringer. Og da er det jo for så vidt naturlig at universitetene og høyskolene plasserer den utdanningsbiten som de skal ha i forhold til doktorander og hovedfagsstudenter, i nærheten av det næringslivet. Så selve plasseringen, de begrensede 8 000 m2, som vi har lagt opp til og som Regjeringen la opp til i fjor, og som altså universitetene ville, tror jeg for så vidt er grei nok. Jeg tror ikke det er en sak som man bør heise de distriktspolitiske og lokaliseringspolitiske fanene i forhold til. (Latter i salen)
Morten Lund (Senterpartiet), 2000-03-07:
Jeg er svært glad for å høre at Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet har tillit både til Regjeringen og til SIVA, og at de bruker Regjeringens formulering for å begrunne at det ikke lenger er nødvendig å opprettholde II i forslaget til vedtak. Det synes jeg er flott, og også det at vi nå kan snakke om samarbeid for å få til Fornebu-prosjektet istedenfor samrøre og pinsettstyring, som det har vært snakket om i denne saken her så mange ganger før. Saken kunne ha blitt husket på grunn av den detaljstyringen som det har vært prøvd på. Det var i en periode sånn at Spjøtvoll-utvalget fikk fem uker på sin viktige utredning, og Regjeringen fikk fem uker på å legge fram saken for Stortinget. Og i en periode gikk det også rykter om at anbudspapirer skulle sendes over til Stortinget for at stortingsrepresentantene skulle få studere dem. Men vi har hatt en prosess der det har blitt et godt resultat, og jeg synes nå at det ser ut til at vi kan få en god prosess videre. Så vil jeg gi ros til Fremskrittspartiet for deres syn på staten som partner og som eier. I den nye økonomien skal staten opptre som en privat eier, ikke gammeldags, men det må da være på en måte som private eiere opptrer, altså ut fra både økonomi og andre mål som eiere har. Og staten har sine mål med å være eier, på Fornebu bl.a. ved å dirigere så det ikke blir for mye sentralisering ut av det. Jeg synes det er flott at Fremskrittspartiet går med på det. Så skal den statlige kapitalen være med for å gjøre det lettere å få inn privat kapital. Men vi har en del plasser i landet der det er enda mindre privat kapital enn det vi har rundt Fornebu. Og spørsmålet til Fremskrittspartiet er da: Vil Fremskrittspartiet satse like offensivt utenfor Oslo-området som det de signaliserer at staten skal gjøre i Oslo-området, der det kan bli satset flere hundre millioner kroner mer enn det som står på papiret i dag?
Morten Lund (Senterpartiet), 2000-03-07:
Det er positivt at Arbeiderpartiet har tillit til at Regjeringen vil gjøre det som Regjeringen har sagt at den vil gjøre, og vil følge den tempoplanen som Regjeringen har sagt at den vil følge – det er flott. Det er også flott at representanten Gabrielsen presset så hardt på for å få fram de tillitserklæringene som jeg synes det er godt å høre i denne salen og i denne saken. Så er Arbeiderpartiet opptatt av at det ikke må henge igjen at de går inn for en form for subsidiering av Fred. Olsen. Jeg tror det blir vanskelig å få bort det inntrykket, for det har vært grunn til å si det så pass ofte. Nå er dette selskapet langt bredere, det er med mange flere interessenter enn Fred. Olsen, men for å være sikker på å få bort dette inntrykket, tror jeg det er viktig at Arbeiderpartiet er offensiv for å vise at det vil støtte andre IT-sentre og andre utdanningstilbud rundt i landet, som absolutt trenger å styrkes hvis vi skal unngå at det blir sentralisering som følge av dette. Da blir det også et spørsmål om hvor mange penger som vil gå til Fornebu. I første omgang er det 260 mill. kr, og staten vil da få en minimumseierandel på 33,4 pst. i visjonsselskapet og litt mer i eiendomsselskapet. Men så skal det være en emisjon på 300 mill. kr i 2007, og på 1 150 mill. kr på et senere tidspunkt, når arealet skal økes, og hvis staten skal følge opp og beholde sin eierandel, blir det mange penger. Når Rudihagen uttrykte seg som han gjorde, og skapte tvil om hvorvidt staten burde bli med videre, må jeg få spørre: Er det viktig for Arbeiderpartiet at vi beholder en negativ kontroll i dette selskapet videre, eller er det kun tenkt som en fødselshjelp at staten skal være med, eventuelt for å få inn de rette interessentene?
Morten Lund (Senterpartiet), 2000-03-07:
Ja, Høyre har sin egen agenda og roper at Regjeringen ikke har Stortingets tillit – men ble alene om det. De mange gangene de har ropt at nå er det krise, for dette kan da umulig Regjeringen tåle i denne saken, så har det gått bra. Imens har altså prosjektet utviklet seg fra overskrifter med lite innhold til gode prosjekter med solide deltakere. Det er Regjeringens strategi som har ført fram til det. Høyre kritiserer Regjeringen for det meste, for ikke å legge opp til å fornye næringspolitikken nok. Vi har lagt fram meldinger: om forskning, om handel, om reiseliv, om landbruk, om skogbruk, mange om IT, om eierskap, om fiskeri, om minerallov. Det har ikke vært mangel på muligheter for å få forandret den politikken, men Høyre har ikke fått flertall, rett og slett. Jeg er enig i at politikken ut fra næringslivets behov forandrer seg i riktig retning og fort nok. Næringskomiteen var på tur på Sørlandet nettopp og fikk se hva som skjedde etter at folk protesterte mot flyttingen mot Fornebu da Ericsson skulle flyttes. Og noe av det som skjedde da, var at det offentlige kom inn og fikk til en ingeniørutdanning, og så har de private selv sørget for investeringer for å beholde kunnskapen. Grunnen til at Senterpartiet er med så sterkt for å få til statlig medvirkning på Fornebu, er å sørge for at det skjer både på Fornebu og utenfor Fornebu. Vil Høyre her bidra til videre offentlig satsing innenfor de nye næringene for å hindre at de med mest penger skal bestemme hvor de arbeidsplassene og den kompetansen havner?
Morten Lund (Senterpartiet), 2000-03-07:
Jeg syns vi har en god regjering og en lydhør regjering. Jeg tok med meg nå da jeg gikk opp, en artikkel fra i går av Rommetvedt, som skrev om forskjellige regjeringer som vi har hatt den senere tid. En lydhør regjering er en regjering som har sin egen politikk, men selvfølgelig prøver å finne ut hva som er mulig å gjennomføre. Denne regjeringen har fått gjennomført veldig mye mer enn det den forrige regjering fikk gjennomført, regnet «pr. måned», står det. Det går an å lage mange slags statistikker, men jeg tror det blir dommen etter denne regjeringen. Det er en mindretallsregjering som er nødt til å være lydhør, men som har fått igjennom sin politikk i veldig stor grad. Så har det vært mye oppmerksomhet om det som har skjedd i akkurat denne saken, og det har vært mye feil oppmerksomhet, som selvfølgelig Stortinget og Regjeringen kunne ha vært spart for. Vi er vel uenige om hvem som har skylda for det. Men jeg vil i hvert fall mene at det ikke har vært slik at det bare har stått i ro mens vi har holdt på å behandle disse sakene. Det har skjedd en utvikling innenfor IT-næringen. Vi har trengt tid til å få utredet hvordan universitetene og utdanningssystemet vårt skal utnytte dette. Og vi har fått mange verdifulle innspill fra næringslivet. Vi har fått andre konstellasjoner. De som nå får tildelt dette, er en langt bredere konstellasjon enn det som det så ut til at vi skulle greie å få til. Sånn hadde det ikke blitt hvis vi ikke hadde brukt litt tid. Jeg tror at når vi nå kommer i gang og får gjort det som skal gjøres videre, vil vi se tilbake på dette som tross alt en bra prosess.
Morten Lund (Senterpartiet), 2000-03-07:
Som jeg har sagt, har den prosessen som vi har vært igjennom, ikke vært av de ryddigste, og det har vært for mange strafferunder. Saksbehandlingen i Regjeringen har vært for mye preget av at det har vært satt korte, korte frister. Men tross alt har resultatet blitt bra. Det er ikke på noe vis rett at det er et mål for Regjeringen å få et så lite senter som mulig. Vi har ment – og fått bekreftet gjennom de utredningene som er gjort bl.a. av Spjøtvoll-utvalget – at arealet på 316 dekar er et stort nok areal. Så er det da sagt fra Fremskrittspartiet at det blir så altfor få boliger. Vi har ikke forutsett at de boligene som folk skal bo i, må være innenfor senteret. De kan bo hvor som helst i området. Det er mangel på boliger i Oslo, men det er en annen sak. Vi kan ikke stelle oss slik at det offentlige skal være med og finansiere boliger i Bærum for å løse det. Det vil bli løst på annet vis. La meg bare få nevne at når det gjelder næringsdelen av de planene som er lagt fram, har Nettverk Fornebu 97 000 m2 næring, mens IT Fornebu har 86 000 m2 til næringsvirksomhet. Det er slett ikke noen dårligere løsning på det viset, heller, det som Nettverk Fornebu legger fram.
Morten Lund (Senterpartiet), 2000-03-07:
Jeg har i flere replikker, og også i innlegget mitt, pekt på mulighetene for at det som flertallet går inn for, kommer til å bli kostbart for staten, og at vi kommer til å bli nødt til å betale mye mer for å ha en eierandel som er stor nok på Fornebu. Det hadde tydeligvis representanten Kristiansen ikke hørt. Jeg ser at det fort kan bli et problem hvis vi skal inn med 300 mill. kr. i året framover – det var kanskje et for stort beløp, men i alle fall store beløp hvert år – for å følge opp det som er igangsatt på Fornebu. Men det er altså noe som flertallet i Stortinget vil, det er ikke noe som Regjeringen har anbefalt. Vi har ønsket å gå inn på et prosjekt der vår innsats er begrenset og klarlagt på forhånd, og det tror jeg er viktig. På Sørlandet tror jeg de har kommet i en god situasjon, fordi de samlet seg og gikk i fakkeltog med skipsreder og fylkesmann i spissen for å hindre flytting til Fornebu. Og de fikk med seg investorer som hjalp til der staten også ville ha hjulpet til. Jeg tror at det samfunnsansvaret som eierne av de bedriftene som er på Sørlandet, føler, er slik at de ikke kommer til å flytte. Og de har søkere nok. Vi fikk høre at firmaet Nycomed, som hadde lyst ut tre ingeniørstillinger, hadde fått 100 søkere. Det må tyde på at fagfolk også vil være der. Så jeg tror altså ikke at Fornebu kommer til å være noe problem på akkurat det området, men de var selv veldig oppmerksomme på at problemet kunne oppstå. Men vi har mange andre områder, både når det gjelder utdanning og når det gjelder etablering av bedrifter, som akkurat nå står svakere enn det Sørlandet har gjort. Men jeg synes å merke en betydelig forbedring i mentalitet og i det hele tatt i situasjonen når det gjelder arbeidsplasser, på de årene som har gått siden Ericsson-aksjonen skjedde.
Morten Lund (Senterpartiet), 2000-03-07:
Sosialistisk Venstreparti antyder enda en gang at det som Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet har bidratt med i dag, er lite og nærmest uten betydning. Det som jeg har hørt, var at de gjorde om sitt forslag med henvisning til det som står i proposisjonen når det gjelder SNDs og SIVAs plass i dette – at de skal ha en viktig rolle, som det står i proposisjonen. De har også henvist til den framdriftsplanen som står i proposisjonen, og forlanger at den skal bli fulgt. Selvfølgelig vil Regjeringen gjøre det. Og da kan ikke jeg forstå at vi skal ha noen grunn til å være bekymret for det. Så er det forferdelig mange og sterke krefter som suger virksomhet, kunnskap og kapital innover mot sentrum. Det kan fort skje med IT-næringen. Det er jeg ikke i tvil om. Men det kan også gå den andre veien. Det å få inn staten på eiersiden, få inn SIVA med den kunnskapen de har om regional innovasjon, som kan knytte nettverk mellom sentrale strøk der det ligger forskningsparker, og andre strøk der det bor mindre folk, er en sikkerhet vi får gjennom vårt engasjement i det nye prosjektet. Det vil gjøre at akkurat den støvsugeren ikke blir så sterk som den ellers ville ha blitt. Som eksempel nevnte jeg Sørlandet. Der vil fagfolkene være, for der er det så fint å bo. De har gode arbeidsforhold. Og i en rekke av de bedriftene er SIVA og staten inne i bildet og har fått til slike klynger og gode utviklingsmiljø. Jeg tror mulighetene er der.
Morten Lund (Senterpartiet), 2000-03-07:
Jeg er av dem som er opptatt av at SIVA skal kunne utvikle seg videre som et godt virkemiddelapparat og et godt redskap for staten og for folk som bor rundt omkring i landet. Da er det viktig at det som er hovedoppgavene deres, fortsatt vil være i fokus. Til nå har de greid å kombinere både engasjement i sentrale strøk og å ha sitt hovedengasjement rundt omkring. Det at de vurderer en omorganisering, slik at deler av eierskapet til SIVA kan gå inn i et investeringsselskap sammen med private, synes jeg ikke er dramatisk. De eierandelene som skal inn i det selskapet, er til sammen 7 pst. av det som SIVA eier, og de har allerede 400 medeiere i de selskapene. Om det da skulle komme 150 mill. kr inn i det selskapet, som gjør at SIVA kan være med flere plasser, er det heller ikke på noe vis dramatisk. Jeg håper at departementet og SIVA kommer fram til ordninger som gjør at den nye kapitalen ikke kommer fra noen få private investorer, men at det blir en åpen emisjon slik at man kan få inn mange. Poenget må være at vedtektene i det nye selskapet blir slik at det nye selskapet følger de samme retningslinjene som SIVA gjør i dag. Ut fra de resultatene til SIVA som jeg kjenner til, både når det gjelder økonomi og å skape nye arbeidsplasser, må det være positivt for dem som kommer inn som investorer i det selskapet. Ellers hørte jeg at Fremskrittspartiets talsmann sa at dette var en delprivatisering av SIVA. Det er så feil som det kan bli. Det har vært SIVAs jobb hele tiden å prøve å få inn ny, privat kapital ved siden av sin egen på de fleste plassene de er. Det er det dette dreier seg om.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2000-03-07:
Det er en fundamental misforståelse å fortolke Johan Sverdrups kjente utsagn «all makt i denne sal» som en oppfordring til at Stortinget skal utøve regjeringsmakt. Presidenten har kalt inn til et seminar om bl.a. temaet rollefordeling mellom storting og regjering. Etter min mening er den saken vi behandler i dag, et av de verste eksempler på stortingsregjereri. Rett nok er situasjonen noe forbedret etter at II i forslaget til vedtak er trukket og gjort om til et oversendelsesforslag, men dessverre er jeg redd for at holdningene som ligger til grunn, og føringene i II er der fortsatt. Mitt spørsmål til representanten Hedstrøm blir da: Er representanten Hedstrøm og Fremskrittspartiet enig med stortingspresidenten i at det er viktig med et seminar for stortingspolitikere for å gjennomgå rollefordelingen mellom storting og regjering?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2000-03-07:
IT Fornebu Technoports konsept på om lag 605 dekar inneholder en stor boligdel som etter min og Regjeringens vurdering ikke er en forutsetning for et faglig godt senter, men som tvert imot kan medføre at fokuseringen tas bort fra hovedideen med IT- og kunnskapssenteret og retter oppmerksomheten mot rene kommersielle interesser. Statlig medvirkning til forsknings- og innovasjonselementer i et IT-senter er ikke uvanlig forskjellige steder i verden. Men et sentralt element i IT Fornebu Technoports opplegg, og det som flertallet går inn for, er at staten også skal være medeier i en meget omfattende og høyst ordinær boligbygging på Norges tomteindrefilet. Kan representanten Rudihagen vise til noen andre IT-sentre, f.eks. i Norden, der statlige myndigheter også har tatt på seg å drive omfattende ordinær boligbygging sammen med private investorer? Er det ikke heller slik at det ikke finnes et eneste IT-faglig argument for at det er noen vits i dette, men at det er gjort for at en skal imøtekomme private investorer?
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2000-03-07:
Eg finn ikkje nokon grunn til å begynne å kommentere dette med mi rolle som statssekretær osv., men spørsmålet om stortingsregjereri, forholdet mellom storting og den utøvande makta, ser eg har vore eit tema i denne saka her. Eg synest at mange ting blir snudde på hovudet, for spørsmålet er jo heile tida om det utøvande organet vil følgje opp Stortinget sitt syn, stortingsfleirtalet si meining. Det er det som er parlamentarisme, ikkje spørsmålet om at Stortinget skal overstyre og gå langt inn i Regjeringa sitt ansvarsområde. Som representanten Apelthun Sæle peikte på, er det niande gongen vi behandlar denne saka. Eg synest at Stortinget gjennom alle desse rundane har vore rimeleg klart med omsyn til kva slags IT- og kunnskapssenter vi vil ha på Fornebu – når det gjeld storleik, når det gjeld å gjere det internasjonalt slagkraftig, når det gjeld evna til å betene regionane og lokale utviklingsmiljø, og når det gjeld spørsmål om samhandling med eksisterande utdannings- og forskingsinstitusjonar osv. Gjennom desse behandlingane har Stortinget uttrykt sitt klare syn på eit slikt senter, og heile tida har det vore eit spørsmål om det utøvande organet ville gjennomføre det som stortingsfleirtalet har meint i denne saka. Det meiner eg heilt klart er i tråd med parlamentarismen. Det er ikkje eit spørsmål om stortingsregjereri.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2000-03-07:
For Arbeidarpartiet er det, som eg sa i innleiinga mi, viktig at vi nå får realisert senteret på Fornebu. Det er viktig at vi får den aktøren som evnar, i hop med staten, å utvikle det senteret som vi gjennom mange rundar har sagt at vi vil ha der. Eg har forstått gjennom det som står i avisene seinast i dag, at langt inn i Regjeringa er det stor semje om at SIVA bør ha ei rolle i dette. Eg refererte til Per N. Hagen, tidlegare statssekretær i Kommunaldepartementet. På ei tid da Enoksen allereie var statsråd, hadde Per N. Hagen, òg som styremedlem i SIVA, gått inn for at det vart framforhandla ei avtale med interessentane. SIVA hadde teke kontakt med båe dei aktuelle interessentane, men det var berre med IT Fornebu Technoport dei hadde fått fram ei intensjonsavtale. Gjennom dei opplysningane som står her, gjennom det som står i proposisjonen og det som er uttalt i media, meiner eg at det ikkje er stor usemje mellom oss og regjeringspartia om at SIVA bør ha ei aktiv rolle. Så i tillit til det synest eg det er heilt greitt at vi gjer dette forslaget om til eit oversendingsforslag. Når det gjeld forholdet mellom Stortinget og Regjeringa, kommenterte eg det i det førre svaret mitt. Her er det eit spørsmål om ikkje Stortinget skal bruke den retten det har til å uttrykke ein klar vilje og ha ei meinig om korleis ting bør ordnast. Så kan ein så klart i alle saker diskutere kor detaljert og kor langt ein skal gå. I utgangspunktet meinte vi faktisk at II, slik det står i vårt framlegg til vedtak, òg gav Regjeringa eit handlingsrom, men ser at det vart tolka som at vi skulle føre det frå Sponheim og over til Enoksen. Vi har ikkje sagt noko om kva departement som skal handtere dette, vi peikte på at SIVA burde ha den aktive rolla i dette. Dersom det skal bli ein diskusjon om det, trur eg det er veldig greitt at vi gjer forslaget om til eit oversendingsforslag.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2000-03-07:
Til subsidiering av Fred. Olsen: Eg lurer på korfor det i det heile er namnet Fred. Olsen som går att i denne samanhengen. IT Fornebu Technoport, som vi nå tilrår som samarbeidspartnar for staten, har faktisk Telenor som den absolutt største interessenten innanom sitt selskap – vår desidert største og mest kompetente IT-bedrift i dette landet. Når ein ser korleis andre land tek vare på og stimulerer sine store teleselskap, er det litt underleg at Noreg ikkje vil bygge eit slikt senter rundt den kompetansen som ligg i Telenor. Eg gjorde i innlegget mitt greie for at det ikkje er ei form for subsidiering. Det er spørsmål om ei investering frå staten si side. Det er klart, som eg sa, at når vi sel desse eigedomane, kan vi putte det inn i mange andre gode formål òg rundt om i dei ulike regionane. Men vi har jo meir enn nok pengar. Problemet er at vi kan ikkje berre bruke pengar av frykt for å få ei overoppheiting av økonomien, så vår oppgåve blir å bruke den økonomiske handlefridomen vi nå har, til å bruke pengane på noko som vil skape ny vekst, ny næringsutvikling. Det er derfor eg meiner at det er heilt riktig at staten tek del på Fornebu, anten det nå måtte vere med 260 mill. kr eller 425 mill. kr. Men Stortinget har heile tida sagt at det vi skal gå inn med der, er verdien av staten sine eigedomar, fordi vi har desse eigedomane ute på Fornebu. Vi har ikkje sagt – som eg sa i innlegget mitt – at vi skal vere med på kvar form for kapitalutviding framover i tida for at vi skal behalde den negative eigarstrukturen. Vårt utgangspunkt er, som vi har sagt tidlegare, at det beløpet som Stortinget har lagt som eit tak på dette, skal haldast.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2000-03-07:
Påstanden om at vi legg ting opp i fanget til Fred. Olsen, blir ikkje riktigare sjølv om Djupedal gjentek den enda ein gong. Eg vil ikkje kommentere dette noko meir. Eg har prøvd å seie korleis eg ser på akkurat statens engasjement i så måte. Men denne saka gjeld val av den aktøren som skal vere staten sin samarbeidspartnar. Begge desse aktørane har i sine prosjekt synleggjort korleis dei vil samarbeide med utdanningsinstitusjonar, med forsking osv., for det har vore ein klar føresetnad frå Stortinget heile tida at det som skal skje av utdanning og forsking på Fornebu, må gå føre seg på dei eksisterande utdanningsinstitusjonane sine eigne premissar. Det ligg bakt inn i båe desse alternativa, og derfor har ikkje vi i vår innstilling streka under dette enda ein gong. Det har vore gjort så mange gonger før. Så er det SIVAs rolle og spørsmålet om saka skal attende til Stortinget. Eg håper inderleg at saka ikkje kjem attende til Stortinget, at vi nå får bruke tid og krefter på å få realisert planane, der vi nå har kome ned på et veldig godt detaljeringsnivå. Når eg seier at SIVA skal ha ei aktiv rolle, er det faktisk heilt i tråd med det Regjeringa sjølv seier i proposisjonen. Etter det talsmenn for regjeringspartia har sagt, som eg refererte til tidlegare, kan eg ikkje forstå at det skal vere nødvendig å lage enda ein ny konflikt av det.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2000-03-07:
For det første: Det er snakk om to alternativ når det gjeld storleik – det eine på 316 dekar og det andre på brutto 605, eller netto 505. I båe dei to alternativa er det ein del bustader. Interessentane meiner at det er nødvendig med bustader, dei er berre ueinige om kor mange som er nødvendig. IT Fornebu Technoport har lagt opp til at det må vere rikeleg med utleiebustader, studentbustader på 50 m2 og nokre større på 100 m2. Dette vil sannsynlegvis bli eit noko pressa område med dyre prisar. Dersom ein i det heile skal få inn internasjonale aktørar – både på forelesarsida, på studentsida og på næringssida – som skal vere her i stuttare eller lengre tid, er det behov for å ha bustader å tilby. Kor mange det skal vere, vil i stor grad avhenge av den endelege reguleringsplanen, som Bærum kommune har eit ansvar for. Differansen mellom 316 dekar og 605 dekar må i tilfelle IT Fornebu Technoport skaffe seg sjølv. Det er ikkje staten som skal gå inn og kjøpe det onrådet. Pr. i dag er det i stor grad Oslo kommune sin eigedom, og det må da vere interessenten sjølv som skal forhandle om å overta det. Det er regulert til både nærings- og bustadformål, og etter vårt syn vil ei innlemming av det området vere med og styrkje det totale konseptet og gjere det enda meir attraktivt internasjonalt. I så måte synest eg det er heilt riktig at bustader er med i det totale konseptet på Fornebu.