Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-10-11:
Vi må ha en utlendingsforvaltning som bygger på tre hovedpilarer: rettferdighet, rettssikkerhet og humanitet. Rettferdigheten sikrer vi, den sikrer forvaltningens legitimitet. De som ikke skal være i Norge, skal heller ikke være det. Men de som har rett til eller behov for å være i Norge, har vi en plikt til å stille opp for. Rettssikkerheten sikrer at alle får den oppfølgingen de skal ha, den informasjonen de skal ha, og de rettighetene de har. Humaniteten skal sikre at menneskene bak tallene, søknadene og statistikkene blir sett og ivaretatt. Vi har de siste årene gjentatte ganger sett tilfeller der regelverket har slått urimelig ut, men der det fra regjeringshold ikke er gitt anledning til utøvelse av skjønn. Dette har ført til situasjoner der familier lever splittet, og barn vokser opp uten en av foreldrene. Det må ikke være et overordnet mål å stenge grenser og gjøre det urimelig vanskelig å komme inn i landet. Vi må også evne å ta hensyn til retten til familieliv. UDI gjør som regjeringen sier, og følger regelverket til punkt og prikke. Men bak disse punktene og disse prikkene befinner det seg mennesker. Flere melder om at vi har et regelverk der det ikke er mulig å utvise skjønn. Utlendingsdirektoratets tidligere direktør Ida Børresen har uttalt at reglene slår urimelig ut, og hun mente at det var på tide å endre regelen, slik at skjønnsrommet ble større. Det samme kan sies i dag, til tross for justisministerens forsøk på å gi inntrykk av det nå er gitt mer rom for skjønn. Den 5. juli i år forsøkte justisministeren seg på det jeg vil kalle en humanisering av regelverket. Men det lille hun ga, ble spist opp av det hun tok, for regjeringen har varslet en økning av underholdskravet med ca. 20 000 kr og nærmer seg dermed Fremskrittspartiet, som vil øke det ytterligere. Ved økningen av underholdskravet gjør regjeringen det enda vanskeligere for familier å komme sammen – enda vanskeligere for ektefeller å tilbringe livet sammen, enda vanskeligere for barna i disse familiene å få leve sammen med både mor og far. Kristelig Folkeparti mener at underholdskravet fremdeles bør tilsvare det som tidligere utgjorde lønnstrinn 8, nemlig 232 400 kr. Eventuelle økninger av underholdskravet må heller ikke gå utover lønnsveksten for øvrig. Samtidig er det på tide å gi utlendingsmyndighetene anledning til i større grad å bruke skjønn når regelverket slår urimelig ut. UDI skal få mulighet til å se menneskene bak tallene, skjebnene bak statistikkene og mulighetene bak søknadene. De må få handlingsrommet til å støtte dem som trenger det, og selvsagt også styrken til å avvise der det ikke er grunnlag for opphold. Det har blitt snakket om hva årsaken til underholdskravet har vært. Det er flere som har påpekt det faktum at dette ble innført for å motarbeide tvangsekteskap. Dét var årsaken til at denne ordningen ble innført. Jeg synes Aksel Hagen har en veldig interessant tilnærming når han stiller spørsmålet: Har underholdskravet hatt den effekten som vi mente skulle ligge til grunn, da vi innførte denne ordningen? Det er et spørsmål som jeg tror vi skal ta med oss. Jeg håper også justisministeren merket seg det spørsmålet, for det er en ordning som det kanskje er på tide å få en evaluering av, for å se om ordningen har klart å motvirke tvangsekteskap, slik den var ment å skulle gjøre. Venstre vil fremme et forslag som er omdelt i salen. Jeg regner med at Venstres representant fremmer dette forslaget selv, men jeg vil fra Kristelig Folkepartis side bare si at vi støtter forslaget.