Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-03-30:
Som sagt arbeider regjeringen nå med en IKT-strategi for grunnopplæringen som skal ferdigstilles sommeren/høsten 2017. IKT-strategien har tre hovedområder: kompetanse, innhold og infrastruktur. Høy kvalitet på disse områdene er en forutsetning for en god digitalisering av skolen. Mange skoler og kommuner har kommet langt i å utnytte de mulighetene som digitaliseringen gir, men vi har fremdeles utfordringer med f.eks. store forskjeller mellom skoler og kommuner på alle de tre nevnte områdene. Det kanskje aller viktigste å satse på er profesjonsfaglig digital kompetanse hos de ansatte i skolen. Det er en forutsetning for at IKT skal kunne bidra til bedre og mer effektiv læring. Større grad av tilpasset opplæring forutsetter lærere som kan utnytte mulighetene digitaliseringen gir. Samtidig er det viktig å holde fast ved at læreren skal ha den pedagogiske og den faglige autoriteten, også i såkalte teknologitunge klasserom. Rammeplanen for ny lærerutdanning fra høsten 2017 stiller krav til lærerkandidaten om profesjonsfaglig digital kompetanse. Grunnutdanningen for lærere skal altså styrkes på dette området. Samtidig trenger vi også etter- og videreutdanning i profesjonsfaglig digital kompetanse. Videreutdanningen skal ivareta sentrale elementer i Kunnskapsløftet, herunder bruk av IKT i fagene. Når det gjelder innhold, må elevene tilegne seg digital kompetanse for videre studier og deltagelse i et stadig mer digitalisert arbeids- og samfunnsliv. Det var også en av grunnene til at digital kompetanse ble en grunnleggende ferdighet i Kunnskapsløftet. Gjennom fagfornyelsen i oppfølgingen av Meld. St. 28 for 2015–2016 kommer vi til å se på hvordan vi kan videreutvikle elevenes digitale kompetanse, både som grunnleggende ferdighet og i de enkelte fagene. Digitale læremidler skal ha høy kvalitet og utnytte teknologiens potensial, med interaktivitet, individuell tilpassing og mulighet for læringsanalyse. Vi må også legge til rette for et velfungerende marked, og vi vurderer nå videreføring og utvidelse av eksisterende tilskuddsordninger for å stimulere til utvikling av innovative og digitale læremidler. En statlig portal for norsk- og utenlandskproduserte digitale læremidler, slik det er foreslått, ser jeg på som en lite aktuell løsning. En slik portal vil veldig lett kunne oppfattes som en gjeninnføring av godkjenningsordningen for læremidler, som ble avskaffet i 2000. Når det gjelder infrastruktur, har undersøkelser vist forskjeller mellom skoler og kommuner. En fungerende IKT-infrastruktur er og må være skoleeiernes ansvar. Men samtidig kan man fra nasjonalt hold legge til rette for standarder, retningslinjer, informasjon og veiledning på dette feltet. Det gir skoleeiere et godt grunnlag for arbeidet med en velfungerende infrastruktur. Et eksempel på dette er Feide. Innføring av Feide gir kommunene økonomiske gevinster og sikrer samtidig ivaretagelse av personvernet til elevene. Senter for IKT i utdanningen følger opp de kommunene som ennå ikke har tatt i bruk Feide, slik at Feide skal bli den primære innloggingsløsningen for gjennomføring av eksamen og nasjonale prøver fra skoleåret 2018/2019. Et annet eksempel er skytjenester. Enkelte skoleeiere har allerede tatt i bruk de muligheter som skytjenester gir, men her vil det også være behov for å arbeide videre med nasjonale fellesløsninger. God bruk av digitale verktøy i skolen forutsetter balanse mellom velfungerende infrastruktur, tilgang til gode læremidler og god lærerkompetanse. Elevene skal gå ut av skolen med digitale ferdigheter som gjør dem i stand til å lykkes i videre utdanning, arbeid og samfunnsdeltagelse. Det skal den kommende IKT-strategien legge til rette for. Helt til slutt bare to ord om omorganiseringen og det prosjektet vi har på Kunnskapsdepartementets område: Det er tre formål med den omorganiseringen. Det ene er at vi skal bruke skattebetalernes penger på en god og effektiv måte. Det andre er at vi skal ha bedre tjenester for sektoren. Det tredje er at vi ønsker å flytte kompetansearbeidsplasser ut av hovedstaden til andre områder i landet. Det kan lett skapes – det ser jeg i hvert fall i ett oppslag i mediene i dag – et inntrykk av at når stortingsflertallet ikke har sluttet seg til Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet og deres standpunkt om at Senter for IKT i utdanningen ikke skal inn i Utdanningsdirektoratet, så har Stortinget dermed besluttet det motsatte, men det er ikke tilfellet. Slik jeg oppfatter flertallet på Stortinget, har man ikke besluttet at Senter for IKT i utdanningen skal inn i Utdanningsdirektoratet. Vi hørte jo også representanten Nybø fra Venstre understreke – kanskje er det å ha et agnostisk forhold til dette, i hvert fall er det regjeringen som organiserer på regjeringens område – at det ikke er å forstå slik at det er en beslutning om det motsatte. Jeg vil også understreke at beslutningen om dette heller ikke er tatt i departementet.