Tina Bru (Høyre), 2015-03-17:
Jeg vil starte med å takke komiteen på vegne av saksordføreren, Odd Henriksen, for et godt og konstruktivt samarbeid med denne saken. Det er bred enighet i hele komiteen om at vår kraftintensive industri er en viktig og framtidsrettet næring. Skal denne næringen kunne utvikle seg videre i Norge, trenger næringen gode rammevilkår – og energi er et fortrinn som vi har i Norge. Vår industri er i det alt vesentlige bygd opp rundt vannkraft og er av den grunn en av verdens mest miljøvennlige industrier. For Norge blir det viktig å holde fast på at vi skal bruke vår kraft til å produsere produktene verden har behov for, med et av verdens minste karbonavtrykk. Verden trenger metall, og skal vi sammen nå våre utslippsmål, er norsk produksjon viktig. Vår industri er ikke bare miljøvennlig. Den er også en pådriver innen ny teknologi. Industrien jobber aktivt med å redusere sine utslipp. Videre er norsk industri hele tiden på jakt etter å produsere sine produkter mest mulig energieffektivt. Vår teknologi og våre miljøkrav til industrien har gjort den svært effektiv, miljøvennlig og konkurransedyktig. Her har vi muligheten til å eksportere ikke bare rene metaller, men også teknologi. Vår industri er, som sagt, avhengig av gode rammevilkår. For store bedrifter med høy brukstid er altså ikke bare strømpriser viktig. Like viktig er det at kostnadene for nettleie er så lave som mulig. Vårt kraftnett er i stor endring. Det er behov for betydelige investeringer i nettet. Først og fremst skyldes dette at deler av nettet har behov for vedlikehold. I tillegg kommer ny produksjon av fornybar energi og nytt forbruk. I løpet av nærmeste framtid skal tredje elmarkedspakke innføres, og i mai 2014 la Reiten-utvalget fram sin rapport «Et bedre organisert strømnett». Videre er det gitt konsesjon til å bygge ut to nye utenlandskabler. Alle disse investeringene i nettet vil gjøre at nettkostnadene øker. Kostnadene med å drifte nettet må betales av kundene, og kostnadene må fordeles etter beste evne gjennom forskjellige nettariffer. Hovedprinsippene i norsk lovgivning er at tariffene skal basere seg på ikke-diskriminerende og objektive vilkår og utformes slik at de i størst mulig grad gir brukerne av nettet signaler om effektiv utnyttelse og utvikling av nettet. Tariffene skal differensieres etter objektive og kontrollerbare kriterier basert på relevante nettforhold. Tariffene skal også fastsettes slik at de gir nettselskapene nødvendige inntekter til dekning av kostnader innenfor tildelt inntektsramme og dekning av kostnader til overliggende nett. Med ovennevnte begrunnelse har Statnett lansert en egen tariffmodell for storforbrukere med høy brukstid. Industrien tarifferes individuelt basert på sitt bidrag til systemdriften. I tillegg til nærhet til kraftproduksjon differensieres det ut fra om industrien har lang brukstid, høyt og stabilt forbruk om sommeren, og om bedriften har lite variasjon i forbruket innenfor døgnet. Inndeling i kundegrupper påvirker kostnadsfordelingen. I sentralnettet gis forbruk som er samlokalisert med produksjon, en lavere tariff enn forbruk i rene uttakspunkt. Videre er det slik at regionalnettselskap som har store brukere med høy brukstid i sitt nett, får tariffreduksjon basert på nettmessige forhold etter kriteriene i Statnetts tariffmodell. De aller fleste regionalnettselskap viderefører tariffreduksjonen basert på nettmessige forhold til storforbrukere med høy brukstid tilknyttet sitt nett. Denne modellen benyttes fordi industrien bidrar til jevn bruksprofil og at vi får en effektiv nettutnyttelse. Industrien bidrar til å stabilisere kraftsystemet, noe som medfører reduserte systemkostnader og mindre behov for investeringer i nettet i framtiden. Komiteen mener at Statnetts modell for sentralnettet er god og godt begrunnet. En del av vår industri ligger ikke i sentralnettet, men i regionalnettet. Komiteen oppfordrer regionalnettselskapene til å videreføre tariffen i sitt nett. Dersom dette gjøres basert på nettmessige forhold, vil prissignalene bli forutsigbare. Flertallet i komiteen er av den oppfatning at en enhetlig modell for fastsetting av tariffer for storforbrukere med høy brukstid kan bidra til å øke forutsigbarheten for næringen. Samtidig mener flertallet at et forskriftsfestet tak for fastleddet/fast tariffmodell for storforbrukere i regionalnettet og sentralnettet kan være i strid med nettmessig begrunnede tariffer og sette på spill den tariff som industrien har i dag. Differensierte priser må begrunnes individuelt og fastsettes individuelt. En enhetlig tariffmodell vil innebære at store forbrukere bidrar for lite til å dekke kostnadene i regionalnettet. Disse kostnadene vil i stedet måtte dekkes av de øvrige forbrukerne i regionen. Flertallet støtter derfor ikke de framlagte forslagene i denne saken. Høyre ønsker en framtidsrettet og konkurransedyktig norsk industri, som kan bygge på det fantastiske utgangspunktet som ligger i vår unike tilgang på vannkraft og fornybar energi. Med et stort kraftoverskudd i årene som kommer, ligger alt til rette for ny industriutvikling i Norge framover. Både i dag og i framtiden vil det finnes mange grønne arbeidsplasser i norsk industri.