Svein Harberg (Høyre), 2016-12-14:
Det ble en hektisk innspurt på budsjettbehandlingen i komiteen denne gangen. Jeg tror det var like hektisk og utfordrende for posisjon som for opposisjon, og jeg vil takke komiteen for tålmodighet, smidighet og godt samarbeid som gjorde at vi i dag har en innstilling til behandling som kom på plass i løpet av tre–fire hektiske døgn etter at finanskomiteen hadde blitt enige om rammer og budsjettavtale. Budsjettet for 2017 er en god oppfølging av Solberg-regjeringens løfte om å målrette innsatsen på en slik måte at det utløser engasjement, kreativitet, innsats fra innbyggerne og bidrag fra flere enn det offentlige. Regjeringen har gjort som de lovte, nemlig å se på hvordan de pengene vi politisk har til rådighet, kan brukes på best mulig måte. I denne perioden har det blitt brukt mer penger på kulturfeltet enn noensinne, selv om noen prøver å framstille det som noe helt annet. Det viktigste er likevel hvordan vi bruker pengene. Politisk ledelse i Kulturdepartementet tør denne perioden å gjøre det som altfor mange før dem ikke turte, nemlig å foreta prioriteringer. Disse prioriteringene gir mulighet for ekstra innsats og nye løsninger. Gaveforsterkningsordningen har blitt benyttet fullt ut etter at regjeringen innførte ordningen. Stadig nye grupper får ta del i ordningen, og stadig nye prosjekter finner sin finansiering i dette samspillet mellom privat og offentlig støtte. Prosjekter blir gjennomført raskere og i sin helhet. Det er mange gode sider med denne ordningen som brukerne er godt fornøyd med. Gjennom at regjeringen nå øker innsatsen til 51 mill. kr, vil det sammen med privat kapital tilføre museer, kulturliv og festivaler 256 mill. kr i 2017. Det er et betydelig bidrag til norsk kulturliv. Regjeringens budsjett for 2017 er et budsjett for arbeid, aktivitet og omstilling. Det er vel ingen tvil om at det på alle områder trengs omstilling i form av nye måter å møte nye behov på, å ta i bruk de muligheter ny teknologi gir oss, og gjennom å løfte nye generasjoner med ny giv og friske øyne. Det er nettopp dette kulturbudsjettets prioriteringer så tydelig legger til rette for, stimulerer til og prioriterer. Gjennom denne regjeringens klare satsing på Talent Norge har regjeringen, ved å gå foran og vise vei, utløst over 53 mill. kr fra andre bidragsytere. Det er et formidabelt løft for talentutvikling og rekruttering. 12 talentutviklingsprogram er etablert, og det er etablert 1 200 talentutviklingsplasser over fire år. Mange av disse får den nødvendige hjelp til å starte en profesjonell karriere, talenter utvikles på internasjonalt nivå, og dette er en suksess som løfter Norge som kulturnasjon. Innsatsen må imidlertid settes inn på flere områder, og dyktiggjøring av kulturarbeidere og apparatet rundt dem får derfor også et skikkelig løft og tilgang til kompetanse gjennom satsingen på Kreativt Norge. Hele 70 mill. kr er omprioritert til denne satsingen, som er fordelt på Kulturrådet, Innovasjon Norge og ikke minst på fem regionale miljøer med 2 mill. kr hver som skal bygge nettverket og kompetansen rundt kulturarbeidere i sine regioner. Etableringen av selve kontoret Kreativt Norge, som skal være et koordinerende kontor for kreativ kulturnæringsutvikling i hele landet, er også et ledd i regjeringens aktive innsats for maktspredning og ønsket om å involvere hele landet i nye prosjekter. Kontoret skal etableres utenfor Oslo. Norge har kunstproduksjon på et høyt internasjonalt nivå, men har ikke vært flinke til å ta ut potensialet og den mulige verdiskapingen omkring dette. Det skal vi nå gjøre noe med. Kunstnerstipendene blir styrket i budsjettet, og gjennom budsjettet for 2017 er det første bidraget til etablering av en kunstnerassistentordning på plass. Dette er en ordning en samlet komité har tatt til orde for, og denne ordningen for utøvere innen visuell kunst er nok en innsats for å løfte kommende nasjonale og internasjonale talenter, denne gangen i samspill med erfarne kunstnere. Kunstnerlønningene har ikke fått et løft gjennom tidligere kulturløft. Det er derfor viktig at et slikt konkret og målbart tiltak nå blir etablert. Et annet spennende prosjekt som gjennom dette budsjettet blir realisert, er etableringen av en kunstnerresidens på Svalbard. Denne er også blitt mulig gjennom et tett samarbeid med private aktører og lokale myndigheter på Svalbard. Kunstnerresidensen vil styrke den kulturelle og kreative næringen på Svalbard og bidra til kunstfaglig utveksling både regionalt, i nordområdene og internasjonalt. Satsingen er godt forankret både økonomisk og faglig gjennom det samarbeidet som er etablert. Museumssektoren er preget av stor aktivitet. Mange oppgaver løses med få midler og stor innsats fra venneforeninger, frivillige og ansatte som bidrar. Det er likevel mange store og tunge løft som kreves, og i budsjettet er det bevilget 25 mill. kr til museumsanlegg. Gjennom det blir anlegg rehabilitert og nye bygg realisert. Permanenten ved KODE i Bergen, grafisk museum i Stavanger og selvfølgelig det nye nasjonalmuseet som reiser seg på Vestbanen – det er viktige arenaer for fortelling og kunnskap om kulturarven som etableres under denne regjeringen. Også filmsektoren har lagt bak seg et svært innholdsrikt år. Gode filmskapere, regissører og ikke minst skuespillere av topp klasse har gitt opplevelser vi sent glemmer. Filmincentivordningen som ble innført, ble ikke uventet fort brukt opp. Det betyr at vi har sikret mer internasjonal filmproduksjon her i landet. I 2017 styrkes ordningen med 10,8 mill. kr, noe som vil utløse ytterligere volum av internasjonal film- og serieproduksjon i Norge. Det er viktig å huske at dette også styrker grunnlaget for norske filmarbeidere gjennom deltakelse og utveksling i et internasjonalt kompetansemiljø. Idrett er en sterkt voksende aktivitet, og norske utøveres innsats har fått mye oppmerksomhet også det siste året. Gode prestasjoner, medaljer og seire har stor interesse og får god dekning i media. Den viktigste oppgaven i idretten, som i annet frivillig organisasjonsliv, er imidlertid den oppgaven de spiller i ethvert lokalsamfunn, der de skaper tilknytning, inkludering og fellesskap. Det var derfor flott å oppleve at kulturministeren sist fredag ved fordeling av et rekordhøyt bidrag fra spillemiddeloverskuddet til idrett klart prioriterte arbeidet som skjer i breddeidretten og blant barn og unge – rett og slett en stor satsing på hverdagsintegrering. Frivilligheten er en stor ressurs som denne regjeringen vet å sette pris på, har forenklet hverdagen for og støtter. Også i 2016 ble det innvilget full momskompensasjon på bygging av idrettsanlegg. Det er umulig å si hva som er behovet i 2017, men grunnlaget er lagt gjennom økning i forhold til årets budsjett. Jeg vil også vise til støtten til enkeltarrangement som i 2017 vil samle store menneskemasser på arrangement av internasjonal interesse, og som vil være viktige og gode markedsførere av Norge både som idrettsnasjon og som reisemål. X Games, sykkel-VM i Bergen og Homeless World Cup er svært forskjellige arrangement, men store og viktige arrangement på hver sin måte for de forskjellige utøverne og publikumsgruppene. Vi gleder oss! Komiteens mange og vide politikkområder gjør det vanskelig å rekke innom alt, og kolleger vil derfor følge opp på noen av de områdene jeg ikke rekker innom i dette innlegget. Til slutt må jeg si jeg er stolt over at regjeringen i et tøft budsjett med tøffe prioriteringer nok en gang holder kulturbudsjettet på et nivå som gir mulighet for fortsatt satsing på talentutvikling, kreativ satsing og utvikling. En stor og omfattende sektor med stor aktivitet har fått nye bidrag som utløser engasjement og innsats i hele landet. Det gir en god følelse. Så vil jeg samtidig gi beskjed om at Høyres gruppe anbefales å støtte forslag nr. 18, fra Venstre, om å se på en endring i pressestøtten.