trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg vil bare kort takke for en god og spennende debatt. Så må jeg understreke at det kjærlighetsforholdet som er etablert mellom Fremskrittspartiet og Rødt, har forsterket seg gjennom denne debatten. Jeg tror ikke det blir noe brudd der med det første, slik de på hver sin måte plasserer seg under fanen «uansvarlighet» i politisk framtoning. For det er faktisk sånn når en så til de grader ikke vedkjenner seg det ansvaret de har hatt opp gjennom tiden, og ikke minst i syv av de siste åtte årene som leder av Olje- og energidepartementet. Hvorfor ble det ikke gjort noen tiltak for å hindre markedet i å fungere? Hvorfor ble det ikke gjort noen tiltak for å kutte begrensningene i utenlandskablene? Hvorfor ble det ikke gjort andre reguleringer da Fremskrittspartiet satt i Olje- og energidepartementet? Jo, fordi de ønsket – og ønsker – nettopp det som nå skjer. De har heiet på mer marked, flere kabler og enda mindre kontroll over situasjonen i norsk energiforsyning. Det er realiteten. Og når representanten Listhaug utfordrer olje- og energiministeren: Den pakken er på 1,1 mrd. kr, og den saken skal vi behandle senere i dag.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Stortinget har vært innstilt på å behandle denne saken raskt. Det har også en enstemmig energi- og miljøkomité gjort. Jeg vil understreke at jeg opplever at olje- og energiministeren har klart å svare ut de hovedspørsmålene som er stilt fra Stortinget i forbindelse med denne behandlingen, og det er laget gode provenyberegninger på de ulike spørsmålene som også er kommet. Så er det sånn at Fremskrittspartiet i dag morges stilte noen spørsmål om provenyberegninger knyttet til ulikt årlig forbruk for en del eksempler, som ikke departementet har klart å svare ut. Det er vanskelig å provenyberegne det, og det er også veldig avhengig av hvordan strømprisen faktisk utvikler seg i tiden framover for å kunne gi et korrekt svar. Jeg mener at denne saken har vært godt opplyst for komiteen, og jeg vil anbefale Stortinget å behandle den. Det er svært viktig at vi klarer å få behandlet denne saken i dag, sånn at vi ikke på noen som helst måte sår tvil om at utbetalingene og virkningene kan skje fra og med 1. januar 2022.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
La meg aller først si at jeg er veldig godt fornøyd med at Stortinget velger å behandle denne saken slik den nå foreligger, og jeg mener som sagt at den er godt opplyst. Situasjonen for folk nå er ganske kritisk. Mange er frustrerte og engstelige for hvordan den private økonomien skal utvikle seg i tiden framover. Derfor er det viktig at Stortinget er tydelige og leverer i denne saken, slik at en kan få satt i gang med å avhjelpe konsekvensene av den ekstremt høye strømprisen som er. Jeg har derfor lyst til å starte med at jeg er glad for at komiteen har behandlet saken raskt. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har fått til en enighet og en avtale om hvordan en skal håndtere det. Men det aller viktigste nå er faktisk at vi klarer å hjelpe folk. Jeg mener at den ordningen som er foreslått av regjeringen, som system, er robust, den er velbegrunnet, den er god, den treffer alle, og den er rettferdig. Det er viktig. Den gjør heller ikke strømkundene som nå sliter i en anstrengt situasjon, til klienter i et system. Dette foregår på en god måte, hvor nettleieselskapene, skal vi si, reduserer strømregningen i tråd med det man har krav på ut fra den modellen som er valgt. Modellen er egentlig enkel. Det er sånn at når prisen overstiger 70 øre i et prisområde, dekkes den overskytende strømprisen med 55 pst. – opp til 5 000 kWh. Det er et godt håndslag til strømkundene og husholdningene i en meget krevende tid. Hafslund har laget regneeksempler allerede, de har lagt dem ut i dag på sine hjemmesider, og det er tusenlapper det er snakk om for veldig mange familier. Dette vil utgjøre en forskjell, og jeg er veldig glad for det. Så har det blitt en stor diskusjon om dette med effekttariffer. Det som blir sagt fra flertallet i Stortinget i dag, er at en utsetter det myndighetskravet som Solberg-regjeringen la opp til når det gjelder å innføre effekttariffer fra 1. januar 2022, og at vi ikke iverksetter dette før i hvert fall etter våren 2022. Begrunnelsen for det er at det er en ganske anstrengt situasjon på strømmarkedet, og at ikke minst nettselskapene skal gjennomføre en stor samfunnsoppgave i å håndtere denne strømstøtteordningen. Da synes vi det er riktig å fjerne det pålegget som ligger i det myndighetskravet og forskriftskravet som regjeringen Solberg la opp til i sommer. Jeg vil si at dette er en god ordning, og jeg er veldig glad for at vi kan behandle den raskt i Stortinget.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Det har blitt en del nettleieeksperter i denne salen etter hvert, som kommer med ganske bastante uttalelser om at sånn og sånn er det. Det er jeg litt forundret over, for det er et ganske komplisert system. Jeg forstår det overhodet ikke, men det er en reguleringsmyndighet som kan det, og så er det noen i kraftselskapene som kan det. Det er et ganske sammensatt og komplisert system – og gjennomregulert. Hvis vi overfører effekttariffer til mitt område, vil jeg spare litt nettleie på vinterstid, og så vil jeg betale litt mer på sommeren. Jeg tror de fleste egentlig er i den situasjonen. Når vi nå har sagt at vi utsetter myndighetenes krav om å pålegge nettselskapene å gjøre det, er det fordi det er en ganske krevende, uoversiktlig situasjon i strømmarkedet for kundene. Vi mener det er naturlig å avvente akkurat det, nettopp på basis av den situasjonen. Samtidig skal nettselskapene administrere den strømstøtteordningen som er så viktig for at folk skal få hjelp akkurat nå. Derfor gjør vi det. Ellers er det mye klokt i å ha effekttariffer for å utnytte allerede foretatte investeringer, men det er ganske vesentlig at vi nå ikke forstyrrer det som er situasjonen, og gjør folk rundt omkring i landet enda mer frustrerte fordi de ikke forstår noen ting – selv om noen her i salen visstnok forstår akkurat hvordan en regner ut nettleien, tror jeg ikke de faktisk gjør det. Så til det med å være bakpå: Det er greit å være uenig i ordningen, det er greit å mene at vi gir for lite. Men når det gjelder å bruke en retorikk om at en er for bakpå, at en er for sent ute: Dagens regjering har fra dag én tatt tak i strømkostnadene til husholdningene – først med å redusere elavgift, så med bostøtte, så med sosialhjelp, så med studentstøtte, så med enda mer oppmerksomhet og nå denne strømstøtteordningen, som jo er et pionerarbeid. Det er en helt ny ordning som blir etablert, en ordning vi trodde kanskje egentlig ikke gikk an å administrere så enkelt. Det er det vi har fått til. Den er robust, troverdig, etterprøvbar og behandler alle likt. Denne regjeringen er overhodet ikke bakpå i dette spørsmålet. Den er frampå, og den møter den tiden som er framfor oss nå. Det er situasjonen. Så kan jeg godt akseptere at noen vil gi enda mer penger. Det er jo noen som så fort de er ute av regjeringskontorene, overhodet ikke vet forskjellen på en million og en milliard. Det lever vi godt med, men jeg synes en bør – i rettferdighetens navn – se på den modellen som foreligger, og akseptere den. Det har faktisk en enstemmig komité gjort, og derfor syns jeg det er veldig rart at en til de grader bruker ord om hvor langt bakpå en er i denne sammenheng.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg håper vi kan avslutte denne debatten nå. Vi kan godt ha en lang og brei energi- og klimadebatt. Det kan bestandig være interessant så lenge vi får både klimafornektere, markedsfornektere og andre inn i debatten – som ikke minst Fremskrittspartiet har framstått som i løpet av den siste tiden. Men jeg velger nå å konsentrere meg om det som er saken, nettopp å få på plass en støtteordning som hjelper folk i en meget krevende og anstrengt situasjon når det gjelder høye strømpriser. Jeg er veldig glad for at vi får et flertall for det forslaget som foreligger nå, at vi får en sterk støtteordning som betyr noe for folk, og at vi også i Stortinget, uavhengig av litt ulike innganger til dette, har en veldig samstemt oppslutning om at det systemet som er valgt i bunnen, faktisk står seg. Jeg takker for debatten og håper at vi snart kan få vedtatt noe som betyr noe for folk. Og så gleder jeg meg til fortsettelsen med de klima- og energipolitiske debattene, som nok kanskje blir langvarige.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg vil takke finansministeren for omrisset av ordningen, som virker både sjenerøs og godt innrettet. Det er ingen tvil om at det med lønnsstøtte og en lønnsstøtteordning har vært etterspurt, og det har vært diskusjon om dette både under forrige nedstengning og i det som vi er vitne til nå. Så det er ingen tvil om at det er en ordning som er ønsket av partene. Jeg synes også det er betryggende at en jobber tett med partene i å utvikle den ordningen som skal være der. Det er med på å etablere trygghet når en kjenner til det. For oss er det viktig at vi spiller på lag med partene. Det er viktig at ordningen som er der, fremmer aktivitet, og at vi har ordninger som faktisk underbygger aktivitet og holder folk i jobb. Det er viktig at en i så stor grad som mulig klarer å unngå permitteringer, selv om jeg er helt enig med finansministeren i at det å ha gode permitteringsordninger også er et viktig sikkerhetsnett i den tiden vi befinner oss i. Vi ser fram til å få dette til Stortinget og mener det er riktig at en kjører de prosessene som regjeringen nå har lansert, og ser fram til å behandle denne saken i Stortinget.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-12-17:
Representanten innleia med å visa til pressekonferansen som nyleg fann stad utanfor døra her, og at det som vart teke opp, var veldig viktig for innbyggjarane i Noreg. Då er det ganske påfallande at Arbeidarpartiet har teke til orde for å utsetja den nye nettleigemodellen. Ifølgje Energi Norge er det både praktisk og teknisk umogleg å utsetja innføringa av ein ny nettleigemodell frå 1. januar. Så spørsmålet mitt er: Kvifor i all verda er Arbeidarpartiet med på eit slikt politisk spel og ein slik retorikk når ein hevdar at dette er svært viktig for svært mange familiar? Mange familiar vil sannsynlegvis slita med å gjera opp for seg i løpet av vinteren, så kvifor i all verda er Arbeidarpartiet med på ein slik retorikk som dette?
Ove Trellevik (Høyre), 2021-12-17:
Det er påfallande å høyra denne etterpåklokskapen. Eg synest det er veldig merkeleg då at Arbeidarpartiet ikkje kom med dette i tilleggsmeldinga, dersom ein sakna det i den førre regjeringa sitt budsjettframlegg. Heller ikkje i budsjettforliket kom det som me no forhandlar om og vedtek i dag. Vel vitande om at Høgre og andre parti har fremja synspunkta sine i budsjettbehandlinga, kom Arbeidarpartiet veldig på hælane og har somla og fomla ei heil veke sidan ein førre laurdag la fram nokre tankar som ikkje i det heile stemmer med det som ein har vorte einig med SV om i dag. Den retorikken som representanten har her, samsvarar ikkje med den langsiktigheita og dei tiltaka som han tek til orde for. Så kvifor held ein på med ein slik retorikk?
Ove Trellevik (Høyre), 2021-12-17:
I innlegget til statsråden kunne me høyra at det skulle satsast på havvind, og at ein no meinte alvor. Men ut frå debatten her i salen i dag kan me eigentleg kanskje konkludera med at havvindsatsinga er over før ho har starta. I magasinet Europower Energi bekreftar statsråd Mjøs Persen at formuleringa om mellomlandssamband i regjeringsplattforma ikkje gjeld hybridkablar. Då vert det litt pussig når me høyrde representanten Myhrvold frå Senterpartiet i replikkordskiftet i dag, der han gav ein heilt annan definisjon på dette og sa at mellomlandskablar faktisk er det . Så det skulle ha vore interessant å høyra kva statsråden tenkjer om Senterpartiets definisjon om at hybridkablar er eit mellomlandssamband, som regjeringsplattforma er veldig tydeleg på ikkje skal byggjast.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-12-17:
Petroleumsnæringa er Noregs største og viktigaste næring, og Høgre er oppteke av å sikra stabile og ansvarlege rammevilkår for petroleumsnæringa der lønsemd, føreseielegheit og god ressursforvalting står sentralt. Høgre meiner næringa må støttast i det vidare arbeidet med leiting etter nye ressursar og gjennom energitransformasjonen som me er i. Gassdelen av petroleumsverksemda vår er sentral i dette. Dersom olje- og gassproduksjon i verda skal reduserast, er det etterspurnaden som må endrast. Det er eit betydeleg meir effektivt klimatiltak enn å flytta produksjonen til andre land. Næringa treng stabile og føreseielege rammevilkår, som gjev aktivitet i heile landet. Tilgjengeleg leiteareal er en vesentleg del av rammevilkåra for næringa. Å utsetja 26. konsesjonsrunde, slik regjeringa no har vorte einig med SV om, skaper alt anna enn føreseielege rammevilkår for næringa. Energikrisa me opplever i Europa no, viser kor avhengig EU er av norsk gass. I EUs Green Deal er f.eks. hydrogen og ammoniakk løfta fram som viktige element for å integrera ulike energisystem og bidra til CO 2 -reduksjon spesielt innan prosessindustri og transport. Hydrogenproduksjon basert på norsk naturgass med fangst og lagring av CO 2 kan såleis bli ein svært viktig faktor i energitransformasjonen i Europa gjennom dei neste ti åra. Det er mange operatørar og interessentar som vart svært skuffa over at det ikkje vart noko av 26. konsesjonsrunde. Oljedirektoratet såg for seg at det ville vera interesse for fleire blokkar bl.a. i Barentshavet. Goliat-feltet og det nærliggjande Alke-lisensen, som me finn i Barentshavet, og som stort sett inneheld gass og kondensat, inneheld ca. 25 milliardar standard kubikkmeter gass. Det er som kjend eit godt og pågåande samarbeid med ambisjonar om produksjon av blå ammoniakk og naturgass med fangst og lagring av CO 2 i Hammerfest. På morgonkvisten i dag fekk me høyra at Enova med bakgrunn i budsjettframlegget frå Solberg-regjeringa støttar dette prosjektet med fleire hundre millionar kroner. På Kollsnes i Øygarden kommune byggjast det ein hydrogenfabrikk som skal basera seg på gass frå Troll-feltet. Produksjon av blått hydrogen og blå amoniakk med karbonfangst og lagring er difor ei naturleg vidareutvikling av norsk sokkel. Me høyrde svært lite om dette frå statsråden i innlegget hennar. Sjølv om det i dag er fleire gode prosjekt som har fått støtte frå Enova, må me innsjå at stopp i 26. konsesjonsrunde gjev stor uvisse og vert eit skot for baugen for mange operatørar. Kva signal er det eigentleg regjeringa no sender? SV seier at det er slutten for norsk petroleumsnæring, og regjeringa avdramatiserer det heile.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Regjeringen har lagt fram et budsjettforslag og noen støtteordninger. Det kan oppsummeres med at norsk olje og gass har fått et skudd for baugen med denne regjeringen. Klimaet står fremdeles i høysetet, og folk flest blir avspist med smuler. Man henter inn titalls milliarder; strømprisen har økt vanvittig, og statens inntekter har økt vanvittig. Staten selv anslår – i et svar til meg fra finansminister Vedum – at deres egne strømutgifter øker med fem og en halv gang. Hvordan kan denne regjeringen forsvare at man henter inn minimum 13 mrd. kr, som man selv anslår? Man sier at momsen holdes utenfor, for man antar at folk hadde brukt disse pengene, og at staten hadde fått inn momsen på annet vis – noe som er litt søkt. Men hvordan kan regjeringen forsvare at man tar med begge hender og gir smuler tilbake?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Det er interessant å se hvor opptatt Senterpartiet er av historien. Med tanke på deres historikk her, er det litt rart at de vil bli påminnet om det med Europas grønne batteri, det at man satte i gang disse utenlandskablene og en del andre politiske vedtak og beslutninger som er tatt som ikke er helt fordelaktige sett i lys av dagens situasjon. Det er også interessant å se det de selv skriver i Prop. 44 L, om strømstøtteordningen og det at utviklingen i det europeiske kraftmarkedet har stor innvirkning på norske strømpriser gjennom Norges overføringsforbindelser til utlandet. Senest 21. september sa de at med en gang man kom i regjering, skulle man se på regler og lovverk for å regulere dette. Spørsmålet mitt er: Hvorfor har Senterpartiet i regjering gått helt bort fra sine egne tanker om å begrense krafteksporten til utlandet, sånn at Norge kan nyte godt av fornybar vannkraft?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Fremskrittspartiet og Rødt er enige når det gjelder elektrifisering av sokkelen. Det er meningsløs og kostbar symbolpolitikk. Det vil ikke gjøre noe for klimaet, kun flytte utslippene til Europa. Når det gjelder klimapolitikk, stopper vel enigheten der, for tidligere hadde jo Rødt en sluttdato for oljeproduksjon. Den har de heldigvis fjernet. Jeg håper de har forstått at norsk olje og gass er viktig for både Norge og Europa, det gjenstår å se, men senest i august sto de for 70 pst. kutt av klimautslippene innen 2030, og da uten elektrifisering av sokkelen, noe som gjør dette enda vanskeligere. Norsk olje og gass eksporterer 7 TWh energi per dag til Europa; tilsvarende for Norsk Vind er 10 TWh årlig. Hva tenker representanten: Er man fremdeles imot norsk olje og gass, eller ser man at norsk olje og gass er kjempeviktig for Europa framover?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Det var hyggelig å høre at Venstre tok seg tid til å droppe litt innom strømprisene man opplever i dag, og den situasjonen mange er i, før de gikk videre til det de bryr seg mest om, nemlig klimakrisen, som er noe kun Norge kan redde verden fra, og der vi er nødt til å bruke alle penger og alt fokus, tydeligvis. Til det som er spørsmålet: Da Venstre hadde statsråden, nektet man å regne med skogen i klimaregnskapet. Fra den nåværende statsråd har jeg fått beskjed om at man kun trengte å kutte 25 pst. på andre sektorer utenom det, og at man kunne redusert målet og heller brukt pengene utenlands. Men hva er viktigst for Venstre, som roper klimakrise hele tiden? Er det mest mulig kutt per krone, eller er det dyrest mulig kutt i Norge, såkalt klimanasjonalisme?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Jeg skal ikke ta for meg den generelle klimapolitikken, det har vi hatt mange diskusjoner om allerede, og det kommer jeg tilbake til i mitt innlegg senere. Derimot skal jeg gå inn på Enova, der regeringen sier at den øker til 750. Det er vel og bra, men det er jo primært klimatiltak dette går til også. Befolkningen og forbrukerne betaler inn 400 mill. kr, og regjeringen sier at 100 mill. kr skal gå til strømsparende, energieffektiviserende tiltak. I lys av de strømprisene som er nå, og i lys av de prognosene man legger opp til, med Prop. 44 L, altså strømstøtteordningen, forutser man skyhøye strømpriser lenge framover. Hadde det ikke da vært mer naturlig å gi folk støtte til å kunne innføre strømsparende tiltak og få redusert sine utgifter i husholdningene?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
I dag har endelig klimaet måttet vike litt. Strømprisen er såpass høy at til og med de andre partiene må ta stilling til det. Ellers har jo debatten i denne salen fram til nå handlet om klima, 95–99 pst., uansett hvilket parti som har vært på, bortsett fra Fremskrittspartiet, som forstår at det er mer enn kun klimaet som påvirker hverdagen til folk flest. Jeg så for et par uker siden at VG tok opp hvilke klimamålsettinger og hvilken klimapolitikk som var mest fornuftig, og som hadde størst sannsynlighetsgehalt og sannhetsgehalt, og det var Fremskrittspartiets. Vi har tatt med skogen, vi foreslår internasjonale kvotekjøp, og vi gjør fornuftige tiltak. For Norge er allerede i veldig bra stand. Vi har allerede 98 pst. fornybar kraft, og vi har allerede en av verdens beste energimikser. Da er det helt meningsløst at vi samtidig er de som skal kutte mest, vi skal ikke ta med norsk skog, og vi skal gjøre det vanskeligst mulig for oss selv. Konsekvensene ser vi nå. Europa har gått denne veien som veldig mange partier her på Stortinget ønsker. De har faset ut den regulerbare kraften, de har innført meget strenge klimatiltak, og de er nå i en situasjon som er selvpåført, der prisene er skyhøye, og de har en kraftkrise. Det norske folk, og ikke minst Europa, kan prise seg over at de har norsk olje og gass, som Fremskrittspartiet virker å være det eneste partiet som står opp for nå etter at den siste konsesjonsrunden ble avlyst. For hadde de ikke hatt norsk olje og gass, hadde de ikke hatt 25 pst. gass og det energiforbruket de har nå. Norsk gass fortrenger jo også kull, som forurenser vesentlig mye mer enn det som gass gjør i dag. Strømprisene framover og prognosene fra regjeringen nå i deres egen proposisjon er skyhøye. De estimerer – hentet fra andre kilder, men de må gå god for dem – at strømprisene framover i de sørlige regionene kommer til å ligge på rundt 179 øre per kWh. Hva tror regjeringen og statsrådene som er til stede her i salen i dag, at dette vil gjøre med norske husholdninger, at dette vil gjøre med norsk næringsliv? Norge er i en særstilling. Strøm brukes til så å si alt. Enkelte hus har ikke annen oppvarmingskilde enn strøm. Man kan ikke la strøm være et luksusgode. Vi appellerer til å stemme for våre gode, løse forslag her i dag. Istedenfor bare å plastre blødningen, arterieblødningen, må vi stoppe den, og så må vi på lengre sikt ha en bedre energipolitikk. Jeg viser for øvrig til våre merknader i de forskjellige sakene.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Jeg skal snakke om litt forskjellig, om klima generelt, om generell energipolitikk, men jeg begynner med å ta tak i det representanten Hussaini fra Arbeiderpartiet kom med. Han snakket om at man ikke vedkjenner seg det man har gjort, og at det som har skjedd før, ikke har noe å si, og at vi ikke har noen forslag. Det er med respekt å melde vrøvl. Vi har kommet med mange konkrete forslag. Det mest konkrete, og som hadde gitt folk penger før jul, i motsetning til det man får her nå – hvis forslaget til strømstøtte vedtas i dag, det gjenstår å se om det blir ferdig – er 4 000 kr til hver husholdning. Så har vi foreslått noe som ville virket for alle, og det er å fjerne momsen. Det har vi foreslått for november, desember, det samme for elavgift, og vi har foreslått det samme for 2022. Strømprisene er skyhøye. Prognosene regjeringen lener seg på, viser at strømprisene kommer til å være skyhøye. Så det vi også har foreslått, og fremmet mange forslag om, bl.a. et Dokument 8-forslag som skulle hastebehandles her i Stortinget, er å se på eksport av kraft i forhold til beredskapshensyn. Vi fikk ikke flertall for hastebehandling, så i dag har vi fremmet et løst forslag om å bruke § 12 i Statnetts konsesjonsvilkår for utenlandskablene for på grunn av allmenne hensyn å redusere eksporten. Det er helt riktig at de 17 kablene som er der, har tjent oss vel tidligere, men de to siste kablene har en meget, meget stor kapasitet, og de er nå tilknyttet land med en meget, meget dårlig energipolitikk. Dette er land som NVEs prognoser viser at kommer til å ha kraftunderskudd i 2025. Med andre ord er det ikke mye å hente fra dem. De har kraft som produseres når det blåser, og når solen skinner – ikke når vi trenger den. Vi har kraft de trenger, og vi har regulerbar kraft som de kjøper fra oss når de behøver det. Med andre ord: Vi bringer gull til bordet, og vi får gråstein tilbake. Det er grunnen til at det ikke er noe gunstig å gå direkte etter Europa med energi- og klimapolitikken vi ser i dag, for Europa er på villspor. Tyskland skal ha 80 pst. fornybar energi i sin kraftmiks i 2030. Det er 80 pst. variabel energi. Hvis de ikke får kraft fra alle naboland, og suger de nabolandene tomme for kraft, kommer de til å oppleve enda mer blackout enn det de gjør i dag. For det er et faktum: Som et land i tredje verden må Tyskland sjalte ut industrien i dag. Det er ikke akseptabelt.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Jeg skal forholde meg til parlamentarisk språk denne gangen, selv om jeg trodde jeg gjorde det i sted også. Det er litt interessant å se representanten Aasland si at han ikke vil polarisere, og så komme med en del karakteristikker av meningsmotstandere. Det som er saken, er at man i stor grad har vært enige om hvor vi skal, men når vi er på feil vei, må vi endre kursen. Selv ikke et oljesmurt maskineri hjelper oss hvis vi går på skjær, og det er der vi er på vei hvis vi følger blindt etter Europa, med deres klima- og energipolitikk. Det jeg egentlig kom for å si nå, var at vi er nødt til virkelig å få fortgang i løsninger for små og mellomstore bedrifter, restauranter og andre bedrifter som sliter. Så jeg håper at en strømstøttepakke til dem kommer så fort som mulig, for sånn det er nå, er husstrøm dyrere enn husleie for disse bedriftene.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Jeg må støtte en del av det Høyres representant sa: Denne pakken som kommer, kommer i seneste laget. Det har vært klart ganske lenge at disse strømprisene kom til å bli høye, at de kom til å vedvare, og det er synd at folk har måttet sitte hjemme i uvisshet, i kalde hus, og vente på hva som skal skje. Ordningen gjelder ikke for november, og mange har jo allerede fått en ganske høy strømregning – den vil jo første gjelde fra desember. Det er bra at det kommer noe, men vi mener at dette er for lite og for sent. Jeg har regnet litt selv: I lovproposisjonen står det i en prognose som regjeringen bruker, at man forventer en gjennomsnittspris på 159 øre i første kvartal for sørlige regioner. Selv med en støtte med 55 pst. over 70 øre, vil gjennomsnittsprisen per kWt nesten bli halvannen krone, pluss nettleie, hvis denne prognosen slår til. Det er fremdeles skyhøyt – vesentlig høyere enn den folk flest er vant til, og folk og bedrifter vil slite. Man har ennå ikke kommet med noen gode tiltak overfor næringslivet. Næringsdebatten har jo vært, så vi håper at det kommer en god ordning her så fort som mulig. Vi får håpe vi får flertall, men dessverre antar jeg at vi ikke får flertall for vårt forslag. Vi har alternativt kommet med forslag til denne proposisjonen, som ligger an til å få flertall. Vi mener at stønad bør gis fra 50 øre, og at man bør støtte 75 pst. av prisen over, slik at man gir en skikkelig støtte. Det bør også ha en tilbakevirkende kraft, fra november. Senterpartirepresentanten var her inne på at fyllingsgraden er lav. Den er jo det, men det er jo på grunn av at strømmen pøses ut av landet. Fyllingsgraden, gjennomsnittlig tilsig og nedbør er helt på medianen, det er helt gjennomsnittlig. Det er ingenting som skulle tilsi at vi har så lav fyllingsgrad som vi har, om vi hadde tatt de takene som Fremskrittspartiet har fremmet forslag om flere ganger, om å begrense og regulere krafteksporten. Kraft i Norge er viktig. Det er livsviktig for både forbrukere og for næringslivet. Det skal være stabilt, det skal være rimelig – og det opplever man ikke lenger. Det ligger an til å være sånn fem år fram i tid, ifølge den siste prognosen jeg har sett. Våre forslag ligger der, og de ville ha hjulpet enda mer. Jeg tar opp vårt forslag og håper at de andre stemmer for de andre løse forslagene, når vi kommer til det senere.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Jeg leste på europower-energi.no før jeg kom inn her nå for å være med i debatten om denne proposisjonen, at makspristaket på strøm i Europa ser ut til å bli sprengt. Det ser ut til å måtte heves fra 31 kr per kWh – nei, jeg mente ikke øre, 31 kr per kWh – til 41 kr per kWh. Det er situasjonen i Europa nå. Det er grunnen til at vi tar opp disse kraftkablene. Ja, historisk har de tjent oss vel, men historisk hadde Europa også en fornuftig energi- og klimapolitikk, der de hadde regulerbar kraft og ikke gikk helt berserk med 80 pst. variabel kraft. De har nå stengt flere kjernekraftverk i Tyskland, de skal stenge flere i vinter, de skal stenge flere neste vinter – kjernekraftverk som produserer store mengder energi som et Tyskland i kraftkrise hadde trengt. Istedenfor trekker de strøm og kraft fra resten av Europa, også oss, og vi ser resultatet nå, en kombinasjon av en klimapolitikk ute av styr og en energipolitikk ute av styr. 41 kr per kWh – da er det ikke mye næringsliv igjen i Norge, ei heller folk som har råd til å varme opp huset sitt. Det er jo det som er den store forskjellen mellom Europa og Norge også. Europa har også gass, de har andre energikilder. Norge har strøm. Vannkraften har historisk vært et gode i Norge, og industri, kraftkrevende industri, har blitt plassert der det har vært vannkraft – ikke nødvendigvis der det har vært mest folk og mest sentralt, men der det har vært kort vei til kraft. Det er en av forutsetningene for at Norge har vært en kraftkrevende industrinasjon: ren, fornybar, stabil og rimelig kraft. Det er vi i ferd med å skusle bort nå. Derfor sier vi at man må se på disse utenlandskablene, man må se på disse eksportavtalene. Så kommer en inn på at nett og nettleie kunne være vanskelig. Ja, det er riktig. Nettet er også vanskelig. Dette skal henge sammen, dette skal være harmonisk, og det skal være like mye kraft som forbrukes, som det som produseres. Europa går nå mot at folk kan forbruke når strømmen produseres, og ikke sånn som Norge historisk har hatt det, at vi produserer strømmen når vi trenger den. Vi må altså begynne å ta en varm dusj når vinden blåser, for det er da det er nok kraft. Dette systemet og denne veien ønsker ikke Fremskrittspartiet å være med på. Derfor mener vi at vi må se på en regulering av disse avtalene, og ikke minst må vi senke elavgift og moms, slik at folk har en fornuftig strømpris nå i vinter.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Representanten her er opptatt av klimaet, og det er bra klimatiltak. Likevel er det skuffende at når tilleggsinnstillingen fra den nye regjeringen blir lagt fram, så viser den at klimautslippene i 2030 – og det er i henhold til Finansdepartementet – ville ha blitt svekket med 1,5–2 mill. tonn; det ville ha vært høyere med regjeringens forslag til budsjett. Dette ble i stor grad rettet opp av SV i forhandlingene. Men det er likevel fortsatt ikke like sterkt som klimatiltakene i den forrige blå-grønne regjeringens forslag til budsjett. Da blir mitt spørsmål: Er representanten – siden man sier at vi skal øke målene til 55 pst., og det er Venstre enig i – fornøyd med resultatet av det regjeringen har lagt fram nå i høst?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Jeg er glad for at representanten tok opp behovet for å elektrifisere veitransporten og også at vi må utvikle en lavinfrastruktur og styrke Enova. Enova gjør jo allerede mye for å få en infrastruktur med hurtigladere i Norge. Det kommer på plass i Nord-Troms og Finnmark, i Lofoten og også i Nord-Trøndelag. Så her er det et program. Den forrige regjeringen, og Stortinget, har jo helt siden vel 2015/2016 hatt et tydelig mål om at alle nye biler skal være nullutslippskjøretøy i 2025. Dette står ikke i Hurdalsplattformen. Der er dette blitt et mål om fossilfrie biler. Da lurer jeg på: Er representanten fornøyd med at dette målet nå svekkes, eller vil han fortsatt at det skal selges bare nullutslippskjøretøy i 2025?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Representanten Haltbrekken og resten av SV ønsker å kutte utslippene med 70 pst. innen 2030. Da tror jeg man skal ta inn over seg hvor vanskelig det er. 55 pst. er vanskelig nok. Da må man ha 60 pst. kutt i petroleumssektoren, 60 pst. kutt i industrien og 50 pst. i det som er ikke-kvotepliktig sektor. Men 70 pst. kutt – jeg vet ikke om de tror på det helt selv. Men det er ikke spørsmålet mitt. Spørsmålet mitt er: Når det er målsettingen, er SV da fornøyd med en budsjettavtale med Arbeiderpartiet og Senterpartiet som i beste fall går i null sammenliknet med det som var forslaget fra Venstre, Høyre og Kristelig Folkeparti?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Men økningen av CO 2 -avgiften med 28 pst. var det jo den forrige regjeringen som foreslo. Det dere har vært med på, er jo å utligne denne med veibruksavgiften. Støtten fra Enova bygger vel på den økningen som har vært tidligere. Vi har jo doblet støtten til Enova i løpet av de siste åtte årene. Jeg håper det fortsetter framover. Og det er bra at SV har rettet opp mange av de kuttforslagene som regjeringen la inn i sin tilleggsproposisjon, men spørsmålet mitt blir allikevel: Står dette i forhold til målet SV har satt seg, eller burde ikke SV heller tatt utgangspunkt i den forrige regjeringens budsjett og forsøkt å forsterke det i forhandlinger?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Det gjorde ikke den forrige regjeringen. Det representanten Mossleth sier, er feil. De store tallene viser redusert tap av tamrein til rovvilt. Det er ikke riktig så mye som for sau, der er det 50 pst., men det er vel rundt 10 pst. reduksjon, hvis jeg ikke tar feil, de siste åtte årene. Akkurat som i den todelte målsettingen er det i reindriftsområdene mindre rovdyr enn det er i de rovdyrprioriterte områdene. Det forrige regjering har gjort, er å følge opp vedtakene fra Stortinget. Jeg viser til at det har vært vellykket. Vi har en sterk beitenæring i Norge, akkurat som vi også har klart å opprettholde en rovviltforvaltning med rovviltbestander som ikke har ført til økt tap.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Nei, alle i Norge sliter ikke med strømregningen. Jeg gjør det ikke, og det er helt sikkert mange i Norge med gode inntekter som ikke gjør det. Men vi har veldig høye strømregninger, og det er et problem for mange, så det Venstre har gjort når vi har sett på dette, er at vi hele tiden har forsøkt å målrette det mest mot dem som trenger det mest. Nå har vi nettopp sett forslaget som man har blitt enig om før vi gikk i dette møtet. Nå skal vi ta en vurdering av det før komiteen skal levere sin innstilling, men vi vil ha den samme grunntilnærmingen: at vi skal gi mest til dem som trenger det mest, og ikke gi mest til dem som i utgangspunktet både forbruker og har mest.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Dette er selve grunnlaget i Parisavtalen, og Parisavtalen må vi få til å virke. Det vil si at alle land må følge opp sine forpliktelser og forsterke sine forpliktelser. Det gjelder også Norge, og det er ingen motsetning mellom det og det internasjonale ansvaret og internasjonale engasjementet som vi har, så det er selvsagt for Venstre at vi må kutte våre utslipp. Derfor har vi knyttet oss til EU, så vi har et felles system for det, samtidig som vi – som Sverige, som Tyskland, som Danmark – også setter oss egne nasjonale mål, som strekker seg lenger enn det. Det er riktig at vi ikke har regnet med hele tilveksten i skogen, særlig på det målet som er satt for 2050 – som er lovbestemt, det er besluttet her i Stortinget – at vi skal kutte 90 pst. i Norge. Det er mulig. Da må vi slutte med fossile drivstoff, og så skal vi i tillegg bidra internasjonalt med at skogen også(presidenten klubber) binder CO 2. Vi vil gå i pluss. (presidenten klubber)
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
I klimasammenheng er det bare resultater som teller, dvs. at man har faktiske utslippskutt, og så tydelige som mulig. Det jeg påpekte, er at det er ingen sammenheng mellom beskrivelsen om 70 pst. kutt og det SV faktisk er med på i budsjettenigheten. Det Venstre mener, er at vi fikk på plass en klimaplan i vår, og når vi nå skal forsterke vår innsats, er det den vi må forsterke ut fra. Vi må bruke skatter og avgifter aktivt, vi må drive fram de støtteordningene som vi har for å få til omstillingen og få den til raskt nok, vi må holde fast ved de målene vi har om bare nullutslippskjøretøy i 2025, 50 pst. reduksjon innenfor skipsfart – alle de områdene – og se hvor det skal forsterkes, og vi må være med på alle delene av EUs initiativer, både Klar for 55 og de andre initiativene de har.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Teknologien for karbonfangst og -lagring er viktig å utvikle. Vi har Northern Lights og Norcem, men vi har også prosjektet på Klemetsrud, som dessverre ikke fikk støtte fra EU i den første runden, men det er 15 mill. kr til en ny søknad i budsjettforliket, noe som Venstre også støtter. Vi er ikke garantert å få støtte da heller, selv om sikkert alle håper at det kommer på plass nå. Men det vil uansett mangle en økt støtte fra staten for at prosjektet skal kunne gjennomføres. Mitt spørsmål blir da: Uavhengig av hvordan det nå går med den søknaden som skal sendes inn, vil statsråden være innstilt på at vi gjennomfører prosjektet for karbonfangst og -lagring på Klemetsrud, med det som det innebærer også av økt statlig støtte?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Det kanskje viktigste vi skal gjøre her i klimapolitikken de neste årene, er å få en ny avtale med EU om klimaavtale for 2030. Da er det noe som går automatisk i EØS-avtalen, det som er i kvotepliktig sektor. Ikke-kvotepliktig sektor er en annen del, protokoll 31, og man har også områder for skogbruk, arealbruk, etc. Da er mitt spørsmål: Kan vi være trygge på at statsråden nå bruker sin tid på å påvirke disse prosessene i EU, og at når det vedtas der, vedtas det også umiddelbart her?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Vi nærmer oss slutten av diskusjonen. Først: Det er egentlig representanten Hussaini jeg tar ordet for. Han ga det vanlige bildet av at forrige regjering ikke gjorde noen ting, og at det nå er en helt ny tid, med klimapolitikk som skal komme framover. Da tror jeg man skal minne om at skal vi nå klimamålene våre, er det én ting som er helt nødvendig, og det er samarbeid. Det vil si at den regjeringen som nå har tiltrådt, skal være veldig glad for det som har blitt gjennomført av forrige regjering – ikke bare at utslippene går ned og har gjort det de siste årene, men også det som er bygget opp, enten det er innenfor Enova, miljøteknologiordningen eller Nysnø. Man har område etter område hvor det er forsterket, hvert eneste år, og som denne regjeringen nå kan bygge videre på. Man må ha samarbeid, og sånn må det være i alle land, og at man ikke har de store skiftene etter et valg, men at klima- og miljøpolitikken faktisk drives framover – med ulikhet, men det må drives framover. Samarbeid i Europa: Som jeg også nevnte i mitt innlegg tidligere, var det kanskje viktigste vedtaket forrige regjering fikk på plass, og som Stortinget sluttet seg til, klimaavtalen med EU. Den innebærer en forpliktelse som enhver regjering og ethvert flertall må følge, med et klimabudsjett for hvor mye vi kan slippe ut hvert år fram til 2030, og vi må ha tiltakene for å nå dem. Så det er et samarbeid i Europa som vi er en del av. Jeg er også glad for at vi har på plass de utenlandskablene som er kommet, for vi må ha et samarbeid for å få ned utslippene – ikke bare hos oss, men også ellers i Europa. Og det er utvekslingskabler. Det er det det er nå, og det er det det vil forsterkes som i årene framover. Det vil være med på å holde også våre priser nede i perioder. Det er først og fremst været som gjør at det nå er veldig høye priser. Det kan også endre seg, men det vil være med på å få ned utslippene raskere i Europa. Det er slett ikke sånn at dette er en slags støtte til olje- og gassindustrien. Tvert imot, det gjør at Europa, med sin grønne nye deal, lettere når sine mål, også i samarbeid med oss. Så skal jeg til slutt ta en liten stemmeforklaring. Jeg må si jeg har vært bekymret for det kuttet som ble foreslått i tildeling til skogvern. I budsjettene de siste åtte årene har vi laget rundt 460 nye verneområder for vern av skog, produktiv skog, og det har vært drevet i budsjettprosessen. Framover mener jeg det må drives med en større plan, så jeg varsler fra Venstres side at vi vil stemme for forslag nr. 8, om en plan for 10 pst. skogvern innen 2030.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Det kan gjerne representanten Fylkesnes si, men jeg var nå her i fjor også, og før jul i fjor satt vi i akkurat samme situasjonen. Vi fikk en brå nedstengning, den kom for utelivsbransjen den gangen som den gjør nå, og de blør virkelig. Nå er det permitteringer på område etter område i tusenvis. Hva gjorde vi da? Jo, vi skjønte at vi var seint ute, men vi klarte å få på plass en ordning via kommunene og fikk penger ut til kommunene før jul – 250 mill. kr i nysalderingen, og den hjalp. Den traff mange av de små, den kom overraskende, den gjorde at mange kom seg gjennom jula i fjor. I år har vi prøvd å gjøre det samme. Nå har vi hørt i en måned at det finnes 200 mill. kr – som helt sikkert er 200 mill. kr som er igjen fra revidert budsjett i vår, for da hadde vi en reserve på 500 mill. kr – men jeg har ennå ikke sett at de er levert ut til kommunene. Disse pengene trenger vi nå, de kan ikke komme i januar. De er bevilget, det trenger ikke vedtas i Stortinget engang. Det andre vi burde gjøre, er akkurat det samme som vi gjorde i fjor – 300 mill. kr i nysalderingen. Det kan vi gjøre, det kan vedtas på tirsdag, og pengene er ute i kommunene med en gang. De greide å få dem ut til bedriftene i løpet av 14 dager i fjor, men dette klarer ikke denne regjeringen å gjøre. Ja, vi skal ha på plass en kompensasjonsordning. Det tar lengre tid. Så skal vi ha lønnsstøtteordning, men den kommer også for seint. Jeg skal ikke gå inn på hva jeg hører om den, men det er definitivt deler av den jeg er uenig i, og det ligger kanskje litt i innlegget til representanten Fylkesnes. Nå har vi i godt over et år hørt en voldsom bekymring over at det er utbytte, at det er noen som har fått for mye i denne perioden. Det har vært den konstante klagen over systemet. Det har nok vært helt riktig. Det er vanskelig å lage omfattende ordninger som treffer bredt nok, og det er helt klart noen som har fått midler de ikke burde fått i den grad de har oppnådd. Men på den annen side: Hvis man nå sitter og strammer inn alle disse reglene, man strammer inn lønnsstøtteordningen, man strammer inn hvem som kan få på den kompensasjonsordningen, og jeg vet ikke om man også sitter og strammer inn på den ordningen som skal til kommunene, så risikerer man at man nok klarer å unngå at det er noen som ikke bør få midler, som får det, men man gjør også at veldig mange som trenger det – og trenger det mer enn noen gang, de er på sin tredje nedstengning – heller ikke vil få det. Det er vår bekymring. Vi trenger pengene nå, før jul. Det forrige flertallet greide det, denne regjeringen har så langt vist at de ikke greier det.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Nå som jeg har hørt på de to siste talerne, vil jeg begynne med å si at markedet har tjent dette landet veldig godt når det gjelder utviklingen av kraftmarkedet vårt. Det har også vært med på å gjøre at vi gjennom tiår har hatt billigere strøm enn resten av Europa, og selv i den ekstraordinære situasjonen vi er i nå, har vi fortsatt billigere strøm enn resten av Europa. Skal vi nå ta dette som en grunn for ikke å ha en utveksling med resten av Europa, og kanskje heller ikke videreutvikle det samarbeidet vi har i Skandinavia, vil det eneste resultatet av det være at vi må overinvestere, eller investere enda mer, i egen kraftproduksjon i eget nett for å være robuste nok. En del av kraftsikkerheten og tryggheten vår er nettopp forbindelsen med Europa og det samarbeidet vi har i Skandinavia. Så til selve saken: Jeg vil i likhet med representanten Astrup fra Høyre si at det har tatt veldig lang tid – nettopp som den diskusjonen vi hadde om vi i det hele tatt kunne behandle saken for å rekke å gjøre det før jul. Regjeringen har foreslått et stort utbytte fra Statkraft i den ordinære budsjettbehandlingen. Fra Høyre, Venstre og Kristelig Folkepartis side hadde vi også i den prosessen forslag – men med en målrettet ordning inn mot dem som har lavere lønninger, og dem som har flere familiemedlemmer – som kunne vært vedtatt i Stortinget allerede nå, så dette kommer sent. Så mener nok vi fra Venstre at også det forslaget som er lagt fram, kunne vært mer målrettet mot dem som har det vanskeligst, i stedet for å være målrettet mot dem som forbruker mest. Vi foreslår å redusere maksprisen på 5 000 kWh til 3 000 og så gi mer til dem som har et mindre forbruk – eller for det lavere forbruket. Det er viktig at vi har utbetalinger, kontantutbetalinger, til dem som nå er i en vanskelig situasjon; det er permitterte, arbeidsledige, folk på arbeidsavklaringspenger. Vi foreslår en kontantutbetaling på 1 000 kr, som kan komme med én gang, særlig i en situasjon hvor det er flere som blir permittert i disse dager. De har også strømregninger de må betale. Avslutningsvis vil jeg si at det også er viktig at vi følger med på situasjonen for små og mellomstore bedrifter og også utgiftene som mange frivillige organisasjoner har, med de eiendommene de har.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
Først får jeg si at å stoppe utslippene fra gasskraftverk på sokkelen er et klimatiltak. Så til nettariffene: Jeg registrerer nå at det med effekttariff ikke stoppes, men det pålegges heller ikke. Det er jo ingen tvil om at vi trenger å ha effekttariffer som gjør at vi unngår å ha for store utgifter i nettet i årene framover. Samtidig må vi ha en nettleie som legger til rette for og bidrar til energiøkonomisering, og som også bidrar til mer bruk av solkraft i norske hjem. Når det gjelder det halvåret hvor dette pålegget ikke skal være der, vil statsråden da se nærmere på hvordan vi balanserer de målene så godt som mulig, og om det må gjøres justeringer i den forbindelse?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-17:
President! Venstre skulle ikke støtte disse forslagene.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
Staten har spilt en viktig rolle i omstillingen av norsk næringsliv i mange år, og det skal den fortsette å gjøre. Fremstillingen som representanten gir, at nå kommer det et taktskifte, og at nå skal staten begynne å bli aktiv, er med respekt å melde tøv – hvis det er et parlamentarisk uttrykk. Jeg viste fra talerstolen til en rekke eksempler med store industriprosjekter som staten har vært med på å støtte. Det er små og store prosjekter over hele landet som får støtte av staten og fortsatt vil få det. Det er bra at de tre aktørene som i dag fikk støtte av Enova, til sammen i år har fått – altså under Solberg-regjeringen og Enova-budsjettet de styrte etter – 1,6 mrd. kr. Men det er klart at det også har betydning hvilken egenkapital og kraft selskapene har til å omstille seg på egenhånd. Når da SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet øker skattene med 10 mrd. kr for næringslivet, er det klart at det har en betydning for evnen til å investere i ny teknologi og til å omstille seg. Hvis ikke representanten Aasland forstår det, bør han ta seg en tur(presidenten klubber) ut i distriktene og snakke med bedriftene. (presidenten klubber)
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
Jeg kunne ikke vært mer uenig. Spotprisen på strøm i 2020 var litt over 11 øre, og første halvår 2021 var den litt over 40 øre. Statsbudsjettet for 2022 som Solbergregjeringen la frem, ble laget i august. Det var ingen som i august kunne forutse at gassprisen og CO 2 -prisen skulle være på det nivået vi har nå. Det var en bekymring for at strømprisen skulle være litt høyere enn vi er vant med, men ikke disse rekordartede strømprisene som vi har sett de siste ukene. Så la regjeringen frem en tilleggsproposisjon; da var jo strømprisene begynt å stige ganske kraftig uten at regjeringen la frem et eneste forslag som virkelig betyr noe for folk i hverdagen når det gjelder strømregninger. Så la man fram et budsjettforlik, hvor man satt og flyttet på milliarder av kroner og økte skattene betydelig for næringslivet, økte utbyttet fra Statkraft, uten å prioritere å lage en ordning som folk flest skulle nyte godt av. Dette er å somle og dra bena etter seg.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
Dette er et veldig stort tema som krever mer enn et minutt å svare fyllestgjørende på. La meg si det slik: Jeg mener at Norge ikke skal komme i en posisjon der vi må velge mellom kraft til ulike formål. Vi må sørge for å bygge ut tilstrekkelig med ny energi, slik at vi har muligheten til å etablere flere grønne industrisatsinger på land, slik at vi sikrer at forbrukerne har rimelige priser og rikelig tilgang på kraft, at vi får til elektrifiseringen av samfunnet som ikke minst er drevet av forbrukernes adferd ved at de velger andre løsninger enn de gjorde før, f.eks. elektriske biler. Så skal vi selvfølgelig nå de klimamålene som Fremskrittspartiet og Høyre sluttet seg til da vi satt i regjering sammen og forpliktet oss opp mot EU. Dette er en totalitet, men vi må forvalte energipolitikken og verdiskapingspolitikken i dette landet på en slik måte at vi ser helheten, og at vi sørger for at det er nok og rikelig tilgang på energi, slik at prisene er på et overkommelig nivå for både forbrukere og næringsliv.