Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-22:
Senterpartiet er for regelstyrt handelspolitikk, og vi forholder oss til eksisterende avtaler som EØS-avtalen og WTO-avtalen. Uttalelsen fra daværende utenriksminister Jonas Gahr Støre er en politisk erklæring som advarer mot at nye handelsbegrensende tiltak i dagens vanskelige økonomiske situasjon kan føre til økt proteksjonisme. Men oppropet endrer ikke landenes rettslige handlefrihet i forhold til WTOs regelverk. Landene som står bak oppropet, avgir et løfte om å utvise tilbakeholdenhet i innføring av nye tiltak som kan ha betydelig proteksjonistisk virkning. Det er viktig å merke seg at oppropet gjelder nye tiltak, og det er derfor ikke til hinder for at norske myndigheter fortsatt kan ivareta norske interesser innenfor eksisterende regelverk. Vi fraskriver oss ikke muligheten til å bruke det handlingsrommet som er innenfor eksisterende WTO-avtale når det gjelder prosenttoll/kronetoll. Høyre og Fremskrittspartiet insinuerer ofte at de mener at det norske importvernet for landbruksprodukter er proteksjonistisk. Idealet synes i mange tilfeller å være EU. Men er EU-landene fri for proteksjonisme overfor Norge, overfor andre handelspartnere, overfor u-land? Nei, EU benytter de samme proteksjonistiske virkemidlene som Norge for å benytte egen landbruksproduksjon, som også utenriksministeren her har påpekt. Et eksempel: Tollbelastningene øker med graden av bearbeiding av fiskevarer. Det gir arbeidsplasser og verdiskaping i EU-landene som vi da går glipp av i Norge, som i større grad forblir en råvareeksportør. For eksempel blir tollen nær seksdoblet hvis man skal eksportere røykelaks framfor fersk eller frossen laks. Det drar ikke minst industrien i Danmark nytte av. Jeg registrerer også at Høyre, i sitt alternative statsbudsjett, foreslår at regjeringens forslag om å innføre prosenttoll for noen landbruksprodukter skal reverseres. Det er hvert fall det jeg har oppfattet. Begrunnelsen er at Høyre mener det er feil at norske forbrukere skal betale mer for produktene. Høyre mener også at dette er dårlig handelspolitikk overfor våre naboland, EU-land og land i den tredje verden. Det Høyre egentlig gjør, er å prioritere EUs matindustri foran norske bønder og norsk matindustri. Det er konsekvensen av budsjettforslaget og Høyres holdning i denne saken. Verden er tjent med åpne og forutsigbare handelssystemer, noe som Norge har arbeidet hardt for under Doha-forhandlingene i WTO. Sammen med EU har Norge også arbeidet hardt for løsninger som gjør det mulig å opprettholde landbruk i land med krevende produksjonsforhold. Interpellanten nevner også EØS-avtalens artikkel 19 og forhandlingene der, men jeg har lyst å understreke at i artikkel 19 står det mer enn det som interpellanten påpeker. Det står at det skal være basert på en balansert utvikling i handelen, men det som er faktum, er at utviklingen har vært entydig i EUs favør og Norges disfavør. Interpellanten nevner gradvis liberalisering, men hun underslår åpenbart at det i artikkel 19 også står at dette skal skje innenfor partenes respektive landbrukspolitikk. Hvorfor underslår interpellanten et viktig poeng, at vi skal ta hensyn til både EUs og Norges landbrukspolitikk når vi forhandler? Det er det Norge har gjort. Vi ble enige med EU i januar 2010 om en ny artikkel 19-avtale. Det gir økte kvoter. Som et eksempel vil jeg til slutt understreke at Statens landbruksforvaltning før helgen avsluttet auksjoner på neste års tollfrikvoter på de fleste landbruksvarer. Resultatet var en prisvekst på snaue 50 øre per kilo importost. Det er en økning på under 2,1 pst. fra i fjor, og omtrent på samme nivå som den generelle prisstigningen. Det viser at tollkvotene vi har fått på plass sammen med EU, gir en god dekning av behovet man har for eksport av ost til Norge. Det ivaretar både våre og EUs interesser, og det er ingen grunn til å ta skremmeskuddene fra høyresiden alvorlig i denne saken.