Vera Lysklætt (Venstre), 2009-06-12:
Det er veldig mye jeg kunne hatt lyst til å ta opp når vi i dag behandler stortingsmeldingen om samepolitikken, men på grunn av kort tid får jeg ta noe av det viktigste. Sentrale myndigheter har et ansvar for å bevare og videreutvikle den samiske kulturen og språket. I dette ligger også et ansvar for samiske elever i grunnopplæringen. Det er svært viktig at samiske barn får ivaretatt og utviklet sin språklige identitet. Samiske elever har krav på oppdaterte læremidler, som er i tråd med Kunnskapsløftet Samisk, og utvikling av samiske læremidler må derfor prioriteres for å sikre en god opplæring i og på samisk. Dette gjelder læremidler både til elever som har samisk som førstespråk, til dem som har det som andrespråk, og til elever med sør- og lulesamisk bakgrunn. Sentrale myndigheter kan ikke fraskrive seg det overordnede ansvaret de har for at også samiske elever og lærere har nødvendige læremidler. Etter opplæringsloven har alle elever krav på opplæring, og i det ligger også krav om tilrettelagte læremidler. Det er kommunene og kommunepolitikernes ansvar å sørge for at læremidler som er ferdigprodusert, er tilgjengelig for kommunenes elever og lærere til enhver tid. Skal vi få utarbeidet nye læremidler, må arbeidsvilkårene for samiske lærebokforfattere forbedres. Disse rekrutteres fra et svært lite miljø, og det er ofte lærere som tar permisjon fra sin stilling i skoleverket for å utvikle samiske læremidler. I stortingsmeldingen savner jeg oppmerksomhet på hvordan samiske tradisjoner og kunnskaper i forbindelse med høsting av utmarksressurser og utmarksnæringen skal videreføres på en best mulig måte til barn og unge som vokser opp i dag. Skolen har her en viktig rolle, og det er derfor nødvendig at skolene tilføres ressurser som gjør dette mulig. Det er flott at interessen for samisk opplæring øker. Med en økende interesse for opplæring i samisk er det viktig at kvaliteten i tilbudene følges opp og utvikles. Det er svært viktig at f.eks. Oslo med et så stort antall samisktalende legger godt til rette for et samiskspråklig tilbud i opplæringen, og at det blir gitt tilstrekkelig informasjon om dette, og om hvilke rettigheter elevene har. Jeg vil også understreke det behovet som er for ekstra oppmerksomhet om de sør- og lulesamiske språkene. For å spre kunnskap om og motivasjon til å lære språkene blant ungdom er det viktig å ta i bruk nye kanaler og ungdoms egne innfallsvinkler. Det er også et behov for å styrke rådgivningstjenesten i både grunnopplæring og i videregående opplæring for å få flere rådgivere med samisk bakgrunn og språk. Vi har en stor utfordring med å rekruttere nok studenter til studier i samisk språk og til samisk lærer- og førskolelærerutdanning. Søkertallene for i år til Samisk høgskole ser heldigvis ut til å være positive, men etter mange år med svært få søkere vil det fortsatt være behov for å bruke ressurser på å få utdannet nok samiske lærere og førskolelærere. Jeg er glad for at Regjeringen nå har lagt fram en handlingsplan for samisk språk, og her må det følge ressurser med i framtiden. Det er nå på høy tid at stiftelsen Kárášjoga Dáiddaskuvla – Kunstskolen i Karasjok – får realisert sine planer om kunstskole på videregående skoles nivå. Det er et stort behov for nettopp et slikt skoletilbud i denne delen av landet og i et samisk miljø. Mange barn og unge har interesser og ferdigheter innen kunst- og kulturfag, og de har vært elever ved ulike kulturskoler i kommunene. I en årrekke har det blitt arbeidet iherdig for å få etablert et samisk kunstmuseum i Karasjok. I dag står samiske kunstskatter stuet vekk og er i ferd med å råtne bort i dårlige kjellerlokaler. Det haster derfor med å få på plass et samisk kunstmuseum, slik at all kunsten blir ivaretatt for ettertiden, og slik at offentligheten kan få sett den. Når det gjelder Beaivváš Sámi Teáhter i Kautokeino, er det svært viktig at planene for et eget teaterbygg kan realiseres. Beaivváš har hatt veldig stor betydning for oppblomstring i samisk kulturliv etter etableringen i 1981, og det er derfor på høy tid at planene om et eget teaterbygg i Kautokeino kan bli en realitet etter snart 30 år. Tilskuddet til samiske aviser må også i fortsettelsen forvaltes av Medietilsynet i henhold til forskrift fastsatt av Kultur- og kirkedepartementet. Det er viktig at tilskuddet til produksjon av lule- og sørsamiske aviser økes, men dette må finansieres ved friske midler og ikke ved å redusere pressestøtten til de to samiske dagsavisene som vi har i dag, nemlig Ávvir og Ságat.