Bent Høie (Høyre), 2014-06-17:
Begge Dokument 8-forslagene som skal behandles i dag, tar opp psykisk helse, både utfordringsbildet og hva som må gjøres, og det er jo i stor grad sammenfallende. Jeg er derfor glad for at vi kan diskutere forslagene samlet. Forslagene viser at det er bred enighet om at det psykiske helse- og omsorgstilbudet i kommunene må styrkes. Det er der folk lever sine liv og har sine venner og familier. Mange grupper får ikke et godt nok tilbud i dag. Forslagene peker på barn og unge, voksne med lettere og moderate lidelser, eldre og personer med rusproblemer. Det er behov for bedre forebygging for å hindre at folk blir syke og bedre oppfølging og opplæring for å kunne leve godt med sin sykdom og unngå forverring. Jeg er enig i at det er behov for mer ressurser, og denne regjeringen har startet opptrappingen. Men andre tiltak er også viktige. Vi må tenke nytt om arbeidsformer og hvordan vi organiserer tjenestene. Først til temaet organisering: Jeg er helt enig i at det psykiske tjenestetilbudet må være en integrert del av helse- og omsorgstjenesten. Vi er hele mennesker. Våre fysiske og psykiske helseutfordringer og eventuelle rusproblemer har ofte en sammenheng. Gjennom den varslede meldingen om framtidens primærhelsetjeneste skal vi vise hvordan vi kan skape en mer helhetlig og samordnet tjeneste. Leger, psykologer, sykepleiere, fysioterapeuter, vernepleiere, sosionomer og andre må jobbe tverrfaglig for et bredt spekter av tilbud. I tillegg til vanlige helsetjenester med god tilgjengelighet og lav terskel er det behov for sosiale treffsteder og aktivitetstilbud. En god psykisk helse skapes ikke i helsetjenesten. Derfor må flere sektorer bidra. Psykisk helse må være en sentral del av det brede folkehelsearbeidet. Hvordan dette kan skje, vil være et viktig tema i den varslede folkehelsemeldingen. I saken som kommer etter denne, vil Stortinget be om at en skal jobbe med en egen ungdomshelsestrategi i forbindelse med stortingsmeldingen om primærhelse. Det vil også være viktig i dette arbeidet. Det er også behov for nye arbeidsformer. Brukerorganisasjonen Mental Helse påpeker at tjenestene må legge mer vekt på den enkeltes ressurser – på det friske og mindre på symptomer. Brukerne må få hjelp og opplæring til å leve med sykdom og til å unngå forverring. Tjenesteyterne må spørre brukerne, slik Unge funksjonshemmede foreslår: Hva er viktig for deg, i ditt liv, akkurat nå og framover. Det leder meg over til det viktige temaet «barn og unge». Vi er helt enige om at helsestasjonstjenesten og skolehelsetjenesten må rustes opp når det gjelder både kunnskap og personell. Barneombudet forteller at barna etterspør en mer tilgjengelig skolehelsetjeneste, der de treffer helsesøstre som vet mye om psykisk helse, og som jobber sammen med psykologen. Denne tjenesten må utvikles på barnas og de unges premisser. Også her er det behov for nye arbeidsformer. Men helsetjenesten kan ikke møte utfordringene alene. Det må skapes gode oppvekstmiljøer for barn. Ansatte i barnehage og skole, som ser barna hele dagen, må ha kunnskap om og oppmerksomhet på psykisk helse. Det er tiltak som er viktige i folkehelsearbeidet. I tillegg må sektorene samarbeide bedre for tidlig å fange opp de barna som er i fare for å utvikle problemer, og følge dem opp. Regjeringen har startet arbeidet med å styrke tjenestene innen psykisk helse og rus. Vi har også varslet 400 mill. kr mer til kommunene til neste år, for at kommunene skal komme i gang med å bygge opp en bedre skolehelsetjeneste og helsestasjonstjeneste og et bedre tilbud innenfor psykisk helse og rus. I tillegg vil vi legge fram tre meldinger i 2015, der det psykiske helsetjenestetilbudet skal stå sentralt: én melding om primærhelsetjenesten, én om folkehelsearbeidet og én nasjonal helse- og sykehusplan. Sammen med de to varslede opptrappingsplanene for rus og rehabilitering, skal vi skape nettopp brukernes helsetjeneste – i tråd med det som er våre mål. Vi har alle sammen en psykisk helse. Derfor er det også viktig at vi bidrar til å bygge ned barrierene for å søke hjelp også for psykiske helseutfordringer. Altfor mange av dem som i dag har begynnende psykiske helseutfordringer, opplever fortsatt at terskelen for å søke hjelp er for høy. For mange av oss spør ikke om hverandres psykiske helse. Det er fortsatt vanskelig å snakke om. Men vi er også nødt til å bygge opp tilbudet, slik at når en ber om hjelp, får en tidlig hjelp og må ikke bli sykere for at hjelpen skal stille opp.