Trond Helleland (Høyre), 2005-12-07:
Regjeringen Bondevik II gjennomførte i perioden 2001–2005 en stor satsing på gode samferdselsløsninger for hele landet. Veksten er fordelt på flere transportgrener og var rettet mot mål om bedret framkommelighet og trafikksikkerhet innen transportsektoren, samt mål om å bedre miljøet. Økte samferdselsbevilgninger er også et viktig bidrag for å styrke verdiskaping og sysselsetting rundt i landet. Konkurranse i samferdselssektoren skal bidra til et bedre tjenestetilbud for brukerne og mer effektiv ressursbruk innenfor transport- og post- og teleområdet. Konkurranseutsettingen av produksjonsvirksomheten til Statens vegvesen er et godt eksempel på det. Omstilling, modernisering og konkurranseutsetting innenfor Vegvesenet gjør at det innen 2008 kan spares rundt 850 mill. kr årlig, noe som gir mer penger å bygge vei for, og mer vei for pengene. Prisene har sunket med mellom 10 og 15 pst. Besparelsen kommer både fra den interne effektiviseringen i Statens vegvesen og fra konkurranseutsettingen. Regjeringen Bondevik II økte bevilgningene til veiformål i løpet av forrige periode med 25 pst. Veiinvesteringene i perioden ble styrket med nesten 20 pst., og Sem-erklæringens mål for veiinvesteringer er mer enn oppfylt når også de igangsatte OPS-prosjektene regnes med. Høyre vil føre en politikk som bidrar til et transportsystem med høyest mulig grad av sikkerhet og minst mulig sårbarhet, bygd på en visjon om at det ikke skal forekomme ulykker med drepte eller livsvarig skadde i trafikken – nullvisjonen. Det er gledelig å se at antall drepte i trafikken nå ser ut til å komme ned på det laveste nivået på svært mange år. Høyre vil spesielt framheve det store behovet for statlige midler til rassikringsarbeid. Jeg vil understreke at det ikke kan aksepteres at menneskeliv går tapt i ras. Høyre mener at sikkerheten til dem som bor og ferdes i områder med rasfare, må vektlegges, og fremmer forslag om ytterligere økning av bevilgningene til kap. 1320 post 31 Rassikring. Vi er opptatt av flyt i veibyggingen. Oppstartede prosjekt må fullføres før nye settes i gang. Som drammenser er jeg glad for at bevilgningene f.eks. til Vegpakke Drammen er på plass, og også glad for at komiteen bekrefter videre framdrift i tråd med forutsetningene. Dette gjelder flere prosjekt, og det er viktig at vi følger på når vi har startet opp. Sem-erklæringens mål om en økning for kollektivtransporten på mellom 1,5 og 2 milliarder kr er mer enn oppnådd. I løpet av perioden 2002–2005 har kollektivtransporten blitt styrket med over 4 milliarder kr. Bevilgningene til jernbaneformål i forrige stortingsperiode var større enn noen gang før, med unntak av den ekstraordinære utbyggingen av Gardermobanen. Vi er godt fornøyd med forslagene fra regjeringen Bondevik II om ytterligere styrking med 370 mill. kr av kollektivtransporten i 2006, og at regjeringen Stoltenberg II velger å videreføre disse forslagene. Vi støtter forslaget om 50 mill. kr til tiltak for funksjonshemmede gjennom programmet BRA, bevilgninger til T-banering i Oslo og bybane i Bergen og ikke minst 150 mill. kr til belønningsordning for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk i de fem største byene. Jeg viser til at Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre i finansinnstillingen i tillegg sammen har gått inn for å øke bevilgningen til belønningsordningen med ytterligere 75 mill. kr, totalt 225 mill. kr. Satsingen har allerede gitt resultater, kollektivtransporten i samtlige storbyer viser vekst i antall passasjerer og/eller reduserte takster. Vi er fornøyd med at det er avsatt midler til Nordlandsbanen, Lysaker stasjon, nytt dobbeltspor Sandnes–Stavanger, Brattøra godsterminal og nytt dobbeltspor Kolbotn–Ski, inkludert ombygging av Ski stasjon, i forslaget fra regjeringen Bondevik II. Vi foreslår at det i tillegg til regjeringen Bondevik IIs forslag bevilges ytterligere 50 mill. kr til investeringer i jernbanelinjen. Personlig merker jeg hver dag hva investeringer i jernbanelinjen betyr. Med ny tunnel Asker–Sandvika har jeg opplevd det utrolige, som jeg ikke har opplevd på ni år, å kjøre inn seks minutters forsinkelse fra Drammen to dager på rad. Det viser at en ny tunnel faktisk bidrar svært positivt. Det er skuffende at noe av det første den nye regjeringen gjorde, var å stoppe konkurranseutsettingen av Jernbaneverkets drift og vedlikehold. Jeg har tidligere vist til de store innsparinger man har hatt på veisektoren ved bruk av anbud. Det samme kunne man oppnådd i jernbanesektoren. Det er vel og bra med økte bevilgninger, men dersom man samtidig gjør sitt beste for å unngå konkurranse og effektivisering, blir det lite igjen for pengene. Vi er alle enige om at sikkerheten skal ha 1. prioritet, og det er ingenting som tyder på at oppgaver utført av private ivaretar dette på en dårligere måte. Høyre beklager også at Regjeringen nå kutter ut anbud på jernbanestrekninger. Anbudet på Gjøvikbanen gav et klart svar: Passasjerene får et bedre rutetilbud og bedre materiell til en rimeligere pris. Attpåtil var det NSB Anbud som fikk oppdraget. Men dette frister altså ikke til gjentakelse for den nye regjeringen. Nei, da er det bedre å la fagforeningene diktere kursen, heller enn å tenke på passasjerer og forbrukere. Jeg håper virkelig at Regjeringen nå ikke lar seg friste til å reversere en politikk som stimulerer konkurransen, hever kvaliteten og bedrer tilbudet. Men jeg tviler. Det siste eksempelet er å snu den varslede opphevingen av Postens brevmonopol, selv om Posten selv ønsket liberaliseringen velkommen for å lære seg å operere i et fritt marked fram til EU oppløser sitt postmonopol i 2009. Det er viktig å satse på forskning også innenfor samferdsel, og vi er derfor fornøyd med at regjeringen Bondevik IIs forslag om en bevilgning på 118,7 mill. kr til samferdselsforskning, noe som er en økning på 18,2 pst. i forhold til saldert budsjett, også videreføres av regjeringen Stoltenberg. Sikkerheten skal ha høyeste prioritet i alle deler av luftfarten. En aktiv konkurransepolitikk, fjerning av passasjeravgiften og forbud mot bonusprogrammene i innenrikstrafikken har bidratt til å gi reisende over hele landet et bedre og rimeligere flytilbud. Norges geografi og spredte bosetting tilsier at staten må sørge for ordninger og tiltak som opprettholder regionale flyruter og flyplasser som ikke kan drives på kommersielt grunnlag. De stadig tilbakevendende problemene med innstilte avganger og forsinkelser på grunn av manglende bemanning i flytårn og kontrollsentraler må opphøre. Jeg er glad for at det nå jobbes med løsninger. Når det gjelder denne problematikken og løsningen her, blir det omtrent som med «X-files», du tror det ikke før du ser det. «Take-Off-05» var slagordet for omstillingsprosjektet. Jeg håper virkelig på vegne av alle julepassasjerer at det ikke blir buklanding 2005. Jeg vil også framheve sjøtransportens viktige rolle som transportgren. Sjøtransport er dominerende i godstransporten til og fra utlandet. Det er positivt at det legges til rette for at havnene utvikles til effektive knutepunkter med god tilknytning til det landbaserte transportnettet, og at arbeidet for sjøsikkerhet og beredskap mot akutt forurensning videreføres. Høyre forholder seg til de vedtatte rammer og støtter i hovedsak de foreliggende forslag til bevilgninger innenfor rammesum 18. Vi ønsker imidlertid innenfor de foreliggende rammene å gjøre visse omprioriteringer i forhold til den nye regjeringens forslag. Jeg har nevnt det før: Vi ønsker å styrke kollektivtransporten i byer og bynære områder ved å øke belønningsordningen. Dette er nødvendig for å styrke kollektivtransportens posisjon, for at kollektivtransporten skal bygges videre ut og gjøres til et reelt alternativ til å kjøre bil. Vi ønsker derfor å styrke denne potten med ytterligere 75 mill. kr. Vi ønsker også å understreke det store behovet for midler til rassikring. Sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre vil vi øke bevilgingene her slik at hele 290,2 mill. kr bevilges til rassikringsarbeid i 2006. Komiteen har fått nytt navn siden forrige periode. Det er slutt på samferdselskomiteen, nå har vi navnet «transport- og kommunikasjonskomiteen». Jeg regner med at det vil bety mer enn en navneendring. Komiteen har et høyt ambisjonsnivå for bredbåndsutbygging i Norge. Allerede nå er det tilgang til bredbånd i alle landets kommuner. Da går jeg ikke inn på den lite fruktbare debatten om hvor bredt båndet må være for å få navnet bredbånd. I min første periode på Stortinget satt jeg i kulturkomiteen, bl.a. sammen med Per Sandberg, og i arbeidet med digital-TV-meldingen var komiteen i England og så på utviklingen av digitale tjenester og komprimeringsteknologi. Det er utrolig mye mer man får plass til av tjenester på samme båndbredde nå enn man fikk for fem år siden. Teknologien må tas i bruk av det offentlige. Forslaget fra tidligere statsråd Morten Andreas Meyer om «Min Side» er godt, og bør gjennomføres av dagens regjering. Etterspørselen må styre utviklingen av bredbåndet. Det vil være helt feil at vi her i Stortinget skal sette oss ned og på sviktende grunnlag definere hva båndbredde og tilbud skal være. Jeg er enig i at det offentlige har et ansvar for at alle deler av landet blir dekket, men la ikke dette skje i form av å gi ett selskap privilegier. Jeg er fortsatt usikker på hva Regjeringen ønsker å bruke BaneTele AS til. Det ville være fatalt om ett selskap fikk fortrinn som gjorde at markedet sluttet å fungere. Offentlig sektor derimot må være en krevende kunde, noe som vil stimulere utbyggingen og bredden på båndet. Det er også positivt at Regjeringen følger opp Nødnett-vedtaket. Det er på tide at nødetatene får et sikkert nett som gjør dem i stand til uforstyrret å gjøre jobben sin. Det nye regjeringen har lovd svært mye når det gjelder bevilgninger til vei og jernbane. Høyre frykter at man har lagt lista så høyt at det blir riv. Når man i tillegg senker ambisjonene om effektivitet og konkurranse, er dette dårlig nytt for brukerne av landets veier og baner. Jeg tar opp de forslag Høyre står som medforslagsstiller til, og varsler samtidig at Høyre vil støtte forslag nr. 4, fra Fremskrittspartiet, om OPS.