Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2010-06-16:
Kommuneproposisjonen for 2011 viser at regjeringen, gjennom de økonomiske rammene for kommunesektoren neste år, fortsetter å legge til rette for videre utbygging av velferdstjenestene lokalt. I en tid da landene rundt oss bruker øks på sine offentlige budsjetter og kutter i velferdstilbudet til sine innbyggere, øker den rød-grønne regjeringen kommunesektorens samlede inntekter med 4–5 mrd. kr. Det kommer på toppen av de løftene som er gitt mellom 2006 og 2010. Selv om det i innstillingen til kommuneproposisjonen varsles bred enighet om rammene for kommunesektoren, kommer Høyres leder, Erna Solberg, med mer gjenkjennelige Høyre-toner i Spekters magasin, Aspekter, tidligere i år. Hun uttaler: «Vi må begynne med å bremse på veksten i velferdsgodene og økningen av ansatte i offentlig sektor.» Slike uttalelser passer bedre med den sultefôringen kommunene opplevde da nettopp Erna Solberg var kommunalminister. Det står en smule i kontrast til høyresidens representanter i debatten her i dag, som synes det er litt knapt med penger til kommunesektoren. Dersom Høyre får makt og innflytelse i framtiden igjen, kan vi med utgangspunkt i partilederens uttalelser slå fast at skattekutt fortsatt er viktigere for Høyre enn penger til barnehager, skoler og eldreomsorg i kommunene. Jeg har ikke møtt noen lokalpolitikere som ønsker seg tilbake til en slik Høyre-politikk, og det inkluderer Høyres egne lokalpolitikere som jeg har møtt på min vei. I innstillingen er det på flere områder store forskjeller mellom de rød-grønne partiene på den ene siden og Høyre og Fremskrittspartiet på den andre siden. Der Fremskrittspartiet ønsker en statlig og byråkratisk stykkprisfinansiering, som vil ramme distriktene særlig hardt, mener Arbeiderpartiet at velferdstjenestene best utvikles lokalt. Der Høyre vil ta midler fra skattesvake kommuner og dele ut til de skatterike kommunene, mener Arbeiderpartiet at det er behov for omfordeling. Jeg vil understreke at Arbeiderpartiets stortingsgruppe har gitt sin tilslutning til endringene i kostnadsnøklene nettopp med det utgangspunktet. Høyresidens alternativer vil i sum føre til større forskjeller kommunene imellom, og dermed til større forskjeller i velferdstilbudet til befolkningen og til enkeltmennesker. Det er en politikk det er grunn til å advare mot. Kommunene har de siste årene gjennomført noe tilnærmet en barnehagerevolusjon. 47 000 flere barn har fått plass i barnehage de fire siste årene. Dette er bra for barna, som gis mulighet til å være i trygge og gode barnehager sammen med andre barn. Men det er også bra for samfunnet, for norsk økonomi og for norsk arbeidsliv. Med barna trygt plassert i barnehagen kan foreldrene med sin kunnskap og arbeidskraft delta i arbeidslivet. Investering i barnehager er derfor en god investering for norsk økonomi. I tillegg har kommunene sørget for flere tusen nye årsverk i pleie- og omsorgstjenestene. Målsettingen fra forrige regjeringsperiode, 10 000 nye årsverk i omsorgstjenesten, ble overoppfylt. Løftene ble holdt. Nå skal vi sette oss nye mål, og fram mot 2015 skal vi jobbe dag og natt for å sikre full sykehjemsdekning, eller tilbud om heldøgns omsorgsbolig til dem som trenger det. Storting og regjering har de siste årene stilt opp med milliarder av kroner til kommunene – som igjen har fulgt opp med over 35 000 flere årsverk, noe som har gitt bedre velferdstjenester over hele landet. Det er grunn til å rose kommunene for den jobben de har gjort. Samtidig er det viktig å si at verken i 2010 eller i 2011 kommer tjenestetilbudet til å være perfekt eller uten mangler rundt omkring i landets kommuner. Det er derfor vi bevilger nye milliarder til kommunene, slik at de kan bygge videre ut velferdstilbudet til innbyggerne. Men det er også grunn til å løfte blikket og se på finanskrisens herjinger i Europa. Mens Norge brukte nye milliarder i kommunesektoren for å dempe virkningene av finanskrisen, må andre europeiske land kutte i sine velferdstjenester. Norge fikk god effekt av sine tiltak mot finanskrisen, fordi vi sa nei til skattekutt og ja til penger til fellesskapet.