Inga Balstad (Arbeiderpartiet), 2001-06-05:
I denne proposisjonen er det fremmet flere forslag til endringer i sosialtjenesteloven. For å ivareta tjenestemottakernes rettssikkerhet, er det tre virkemidler som er viktige: Internkontroll med utøvelse av tjenestene, regler om klage og saksbehandling og eksternt tilsyn med den kommunale tjenesten. I de senere år har kommunene fått ansvar for nye brukergrupper, og flere mottar nå tjenester i private hjem og i bokollektiver i stedet for i institusjon. Dette har medført et behov for å utvide fylkesmannens tilsyn til også å gjelde tjenestetilbud utenfor institusjon, og samtidig å endre metoder for tilsyn. Det er gjort vellykkede forsøk med systemrevisjon, kombinert med kommunenes internkontroll. Dette har vist seg å fungere godt, og komiteen slutter seg både til utvidelsen av tilsynet, og til den nye tilsynsformen. Det er også i proposisjonen foreslått en forlengelse av virketiden for kapittel 6A i sosialtjenesteloven. Disse reglene trådte i kraft 1. januar 1999, og skulle gjelde fram til 31. desember 2001. De skal gi grunnlag for å trekke grensen mellom den tvang som etter loven kan godtas i omsorg og behandling, og uakseptabel maktbruk. For hele fagfeltet er det en stor utfordring å utvikle fagetiske standarder. Komiteen har merket seg at det har vært noen oppslag i media om firkantet regelforståelse. Blant annet i rådslag i Sør-Odal kommune har pårørende og omsorgspersonell understreket dette. Saksbehandlingsreglene etter dette kapittel er for omfattende, og komiteen forutsetter at det blir sett på muligheten til forenklinger når loven skal evalueres. Rådet for vurdering av praksis og rettssikkerhet etter sosialtjenesteloven har foreslått at virketiden for loven utvides med to år og at rådets funksjonstid utvides med seks måneder. Dette er identisk med departementets forslag, og komiteen slutter seg til dette ut ifra at loven så langt i hovedsak ser ut til å fungere etter intensjonene, og at en skal få et godt nok grunnlag til å kunne evaluere den. I proposisjonen var det foreslått ikke å gi lovpålegg om at kommunene skal etablere internkontroll med omsorgstjenestene, og departementet fant det heller ikke ønskelig å forskriftsfeste retningslinjene om kvalitet i pleie- og omsorgstjenestene for tjenesteyting etter sosialtjenesteloven. Arbeiderpartiets medlemmer i komiteen er enige med flertallet i at vi gjennom denne forskriftsfestingen får en harmonisering av kommunehelsetjenesteloven og sosialtjenesteloven, men Arbeiderpartiet støtter departementet i at vi på sikt må få en forenkling av regelverket som gjør at kommunenes ansvar for kvalitetssikringen kan ivaretas mer helhetlig enn i dag. Arbeiderpartiets medlemmer er enige med departementet i at vi må få en forenkling i det statlige regelverket, slik at kommunesektoren får større handlefrihet og ikke blir detaljstyrt på områder der de har fullt ansvar. Allikevel fant vi ikke at tiden er moden for et slikt ansvar nå. Fylkeslegens oppfølging av kvalitetsforskriften etter kommunehelsetjenesteloven har vist at det er behov for eksternt press i tillegg til veiledning i en startfase. Siden det her er svake grupper som berøres, ønsker vi derfor forskriftsfesting nå. Etter innkjøring av fylkesmannens systemrevisjon og en opplæring av kommunene, ønsker vi i Arbeiderpartiet å komme tilbake med forslag om en slik forenkling, og helst et samlet tilsyns- og klageregelverk. Flertallet i komiteen mener at en slik forskrift bør være styrende for et lokalt tilpasset tjenestetilbud, og mener ikke at dette vil være å detaljstyre. Med ulik tilnærming fra komiteens medlemmer foreligger det nå en enstemmig innstilling, som jeg anbefaler Odelstinget å vedta.