Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2005-06-09:
Ja, ettersom saksordføreren ikke er kommet, får jeg ta ordet. Den nye embets- og tjenestemannsloven som vi i dag skal vedta, handler om å legge til rette for framtidens velferd og er en tilpasning til virkeligheten i arbeidslivet. Jeg er glad for at Regjeringen får gjennomslag for den viktige harmoniseringen av lovene i arbeidslivet, i tråd med innstillingen og anbefalingene fra Arbeidslivslovutvalget. Lovforslaget innebærer at de samme ordninger nå i stor grad vil gjelde for offentlig og privat sektor. Dette vil bidra til et mer fleksibelt arbeidsmarked, hvor arbeidstakerne i større grad vil kunne veksle mellom arbeid i offentlig og privat sektor. Dette er en mobilitet av kompetanse og erfaring som er viktig både for den enkelte arbeidstaker, for bedriftene og for det offentlige – ja for hele samfunnet. Jeg har registrert at de rød-grønne partiene, Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, fremmer forslag om å sende loven tilbake til Regjeringen. De samme partiene har synspunkter på lovprosessen og mener at denne ikke følger utredningsinstruksens bestemmelser. Jeg vil understreke at proposisjonen og Regjeringens arbeid med den er en følge av, og i stor grad bygd på, Arbeidslivslovutvalgets utredning, NOU 2004:5. Behovet for å harmonisere regelverket medførte i seg selv så store endringer i gjeldende tjenestemannslov at Regjeringen mente en samtidig burde foreta en revisjon av denne loven. Jeg regner med at statsråden i sitt innlegg også vil komme inn på dette punktet. Jeg har allikevel behov for å bemerke at det ikke kan være slik at sterke hovedsammenslutninger skal forsinke viktige tilpasninger av regelverk når sammenslutningene selv velger å trekke seg fra dialoger og prosesser rundt lovforslaget. Høyre har vært og er en av pådriverne i moderniseringen av offentlig sektor. Vi har en forpliktelse som politikere til å våge å gjennomføre de endringer som er nødvendige for å sikre at offentlig sektor får flest og best mulig tjenester igjen for hver krone. Jeg må få uttrykke undring over den vegring enkelte sosialistiske partier har for å ta innover seg at det faktisk er et kontinuerlig behov for å modernisere og tilpasse også det offentlige arbeidslivet til den faktiske virkeligheten. Når Regjeringen foreslår å oppheve ordningen med ventelønn, er det bl.a. fordi en har sett at spesielt eldre arbeidstakere støtes ut av arbeidslivet ved denne ordningen. Høyre mener at det er gjennom arbeid velferd skapes. Velferd skapes ikke gjennom ordninger som virker passiviserende, og i dette tilfellet utstøtende, på enkelte arbeidstakere. Det er etter Høyres oppfatning også viktig at bestemmelser som regulerer tjenestemennenes rettsstilling i arbeidslivet, skal være identiske med dem som regulerer rettsstillingen til andre arbeidstakere i samfunnet. Regjeringens lovforslag om bl.a. opphevelse av ventelønnsordningen og endringer i stillingsvernsbestemmelser og rekrutterings- og ansettelsesordningen bidrar til at det ikke lenger skal være særregler for statens tjenestemenn. Som nevnt tidligere er dette viktig for å sikre økt flyt av kompetanse mellom offentlig og privat næringsliv, til det beste for samfunnet. Jeg konstaterer at Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet ikke ser behov for endringer for å møte de utfordringene som vårt samfunn og arbeidsliv står overfor. At ordningene har eksistert over lang tid, er etter Høyres syn ikke noe argument for at de må beholdes. Regjeringens lovforslag bidrar til forenkling av regelverk og redusert byråkrati og sikrer større flyt av arbeidskompetanse mellom offentlig og privat næringsliv. I Høyre er vi tilfreds med at Regjeringen tilpasser gjeldende ordninger til dagens virkelighet.