Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2012-06-11:
Korpsmiljøene er bekymret over dårlige rammevilkår for korpsene og ønsker større oppmerksomhet rundt problemet, som de kjenner på daglig. Det er bekymringsfullt når mange ungdommer slutter i skolekorpsene. Norges Musikkorps Forbund er Norges største frivillige kulturorganisasjon med over 65 000 medlemmer. Som jeg har forstått på dem, er tålmodigheten nå tynnslitt av det de mener er en manglende interesse fra regjeringen, Kulturdepartementet og kulturmakten i Oslo. Du tuller ikke med gamle korpsgutter. I fjor som i år truet de med at de ønsket å boikotte 17. mai. Heldigvis ble det ikke noe av det. Korpsmiljøene føler de ikke får oppmerksomhet rundt sine bekymringer, som særlig dreier seg om å få styrket korpsene. Dette bør være en gyllen anledning for regjeringen til å gå inn i samtale med organisasjonene og korpsmiljøet. Det er dramatisk frafall i skolekorpsene. Det er et stort frafall av musikanter mellom 10 og 19 år, som gir grunn til stor bekymring. Skolekorpsene har mistet 40 pst. av medlemmene mellom 10 og 19 år siden 2004. De siste tallene viser at de har mistet 3 500 i denne aldersgruppen bare det siste året. Det er nettopp gruppen mellom 10 og 19 år som vi ønsker å fange opp og få med i bevegelsen. Dette er dramatiske tall som gir grunn til bekymring. Hvis vi framskriver disse kurvene for skolekorpsene, så er korpsene borte om tolv år. Hva er årsaken til frafallet? Er det bare i festtaler at frivilligheten i Norge skal styrkes? Fremskrittspartiet mener at det ikke er riktig at det bare er foreldrene som skal ta ansvar for den folkebevegelsen som musikkorpsene er. Alle må ta ansvar: regjeringen, kommunen og, ikke minst, Stortinget her i dag. Fremskrittspartiet har noen ideer om hvordan bevegelsen kan styrkes, som vi også skriver i forslaget vårt. Fremskrittspartiet skjønner at tålmodigheten er slutt. Fremskrittspartiet skjønner at rammevilkårene for skolekorpsene må bli betydelig styrket. Fremskrittspartiet er kjent med at Norges Musikkorps Forbund og Kulturskolen i Bergen nå samarbeider om et prosjekt som skal styrke skolekorpsene i Laksevåg-området og korpsundervisning i skoletiden, med meget god erfaring. Det kan være en løsning for andre av landets skolekorps, uten at regjeringen ønsker å vurdere dette, og det synes jeg er beklagelig. Arbeidet som er gjort med korpsundervisning i skoletiden, har gitt gode resultater og bidratt til at man har rekruttert flere aspiranter til korpsene. Korps er viktig fordi det skaper et fellesskap for barn og unge. De fleste skoler vil også kunne oppfylle læreplanens krav i større grad ved å innføre korps i skolene. «Korps i skolen» er også et effektivt verktøy for å skape flere musikere. Det er meget god og positiv erfaring fra et samarbeid mellom Nes og Flå kulturskole, Nes barneskole og Nesbyen skolekorps, der prosjektet ble gjennomført i skoleåret 2009/2010. Undervisningsopplegget har både styrket musikkundervisningen på skolen og økt rekrutteringen til skolekorpset samt til musikk- og kulturlivet for øvrig – ja, et kinderegg. Jeg vet ikke om det er forbudt å si «kinderegg» i Stortinget i dag, men det er i hvert fall tre gode løsninger, som vi bør vurdere. Skolekorpset ble for øvrig mer enn doblet allerede året etter. UNESCO-undersøkelsen slår også fast at dårlig undervisning i kulturfag har direkte negativ effekt på barnas kreative selvtillit. Det denne undersøkelsen ettertrykkelig slår fast, er at god undervisning i kunst og kultur har store positive effekter på barn og unge i skolen. Undervisning i kulturfag bidrar til økt selvtillit, mindre fravær og bedre lese- og skriveferdigheter blant barn og unge. Så god undervisning i kulturfag, med god kvalitet og av kompetent personale, har klare positive effekter på barn og unges helse og generelle tilfredshet og motivasjon. God undervisning innen kulturfag kan påvirke barn og unge og hele lokalsamfunnet. Det kan også påvirke elevenes motivasjon og selvtillit. Dette er en vinn-vinn-sak som regjeringen bør gå i dialog med korpsene om. Til slutt ønsker jeg å fremme de forslagene som Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet står sammen om.