Odd Einar Dørum (Venstre), 1999-06-15:
Lov om midlertidig endring i politiloven – utvidet adgang til visitasjon – som Odelstinget nå behandler, vil utvide politiets adgang til å undersøke om personer bærer våpen på offentlig sted. Den nye bestemmelsen i politiloven § 10 a er foreslått å gjelde i tre år. Kampen for et tryggere samfunn og mot kriminalitet er et av Regjeringens viktigste innsatsområder. Det er her en særlig utfordring å finne fram til virkemidler som bl.a. kan møte volden på offentlige steder, spesielt i enkelte storbymiljøer, der våpen tas i bruk. Loven vil på den måten være et viktig ledd i Regjeringens generelle arbeid for å forebygge og bekjempe kriminalitet. På bakgrunn av flere alvorlige voldsepisoder tok Regjeringen sommeren 1998 initiativ til en bred samling mot vold. Som ledd i dette arbeidet inviterte daværende justisminister Aud-Inger Aure til tiltak mot vold. I denne sammenheng foreslo riksadvokaten en utvidet adgang til å undersøke om personer bærer våpen på offentlig sted. Med bakgrunn i riksadvokatens forslag sendte Justisdepartementet 5. februar 1999 på høring et forslag om ny bestemmelse i politiloven § 10 a om utvidet adgang til å undersøke om personer bærer våpen på offentlig sted. Lovforslaget var basert på riksadvokatens forslag, med enkelte justeringer. Høringsinstansene har i overveiende grad vært positive til lovforslaget. Flere har pekt på at det vil være behov for utvidelse av gjeldende visitasjonsadgang for å avdekke våpen. Et par av høringsinstansene har imidlertid stilt spørsmål om det er behov for utvidet adgang til visitasjon. En utvidet adgang til visitasjon er en inngripen i den enkeltes privatsfære, som både må begrunnes og begrenses. For å ivareta disse hensynene er det viktig å oppstille visse begrensninger i lovens anvendelsesområde, videre at det oppstilles formelle krav til gjennomføringen. Det har også vært viktig å vurdere nøye hensynet til personvern, og at forslaget ikke er i strid med Den europeiske menneskerettskonvensjonen artikkel 8. Den nye bestemmelsen i politiloven § 10 a er bl.a. et nytt hjelpemiddel for politiet i forbindelse med forhåndsplanlegging av aksjoner for å kunne avdekke våpen. Dette gjelder på offentlig sted, i situasjoner eller på steder der vold erfaringsmessig lett utøves. Det er grunn til å understreke – og ikke minst etter innlegg i debatten i dag – at man ved utformingen av denne bestemmelsen ikke har ment å fortrenge de hjemlene man allerede har i dag, enten i straffeprosessloven eller i politiloven. Den nye bestemmelsen er kun ment som et nyttig supplement til eksisterende hjemler. Departementet har også funnet grunn til å understreke at praktiseringen av bestemmelsen må legges opp slik at hensynet til publikum søkes ivaretatt på best mulig måte – dette for å kunne ivareta formålet med loven, og at praktiseringen er i henhold til det. Justisdepartementets forslag til ny bestemmelse i politiloven bygger på det lovforslaget som ble sendt på høring, med enkelte justeringer. Justeringer er foretatt med bakgrunn i innspill i høringsrunden og gjelder i forhold til våpenbegrepet og beslutningsmyndigheten. Justisdepartementets forslag til ny bestemmelse i politiloven kan kort oppsummeres slik: Politiet kan på offentlig sted – i situasjoner eller på steder hvor vold erfaringsmessig lett utøves – visitere person når det er grunn til å undersøke om personen er i besittelse av våpen.Visitasjon skal i slike tilfelle først foretas ved hjelp av teknisk hjelpemiddel.Visitasjon kan bare gjennomføres når politimesteren, eller politimesterens stedfortreder, på forhånd har gitt samtykke til at visitasjon kan foretas i et nærmere angitt område og tidsrom.Visitasjon kan bare foretas av tjenestemann som har gjennomgått særskilt opplæring. Justisdepartementet har funnet det riktig at bestemmelsen blir gitt som en midlertidig lov. Gyldighetstiden er foreslått satt til tre år fra ikrafttredelsestidspunktet. I løpet av denne tiden vil man opparbeide seg erfaringsgrunnlag, både med hensyn til praktisering av bestemmelsen og med hensyn til hvilke effekter man har oppnådd. Jeg er kjent med justiskomiteens innstilling og de ulike kommentarer der, og vil vise til at flertallet på side 4 i innstillingen legger til grunn og er enig med departementet i at det framsatte lovforslag ikke strider mot Norges forpliktelser etter Den europeiske menneskerettskonvensjonen. Etter dette har komiteens flertall i innstillingen på sidene 5 og 6 imidlertid foreslått to endringer i lovforslaget. Jeg refererer ikke dem her, de er referert tidligere av saksordføreren. Jeg vil si følgende: Dette tar jeg til etterretning, jeg aksepterer det, og jeg oppfatter det som justeringer av lovforslaget. Avslutningsvis finner jeg grunn til å nevne at departementet tar sikte på å foreta en evaluering av bestemmelsen etter at denne har vært i virksomhet i noen tid – dette for å kunne forsikre meg om at den nye lovbestemmelsen får den effekten vi ønsker, og ikke får noen negative utslag. Så vil jeg allment si at jeg etter mange år som storbypolitiker, spesielt i denne byen, og etter mange års erfaring bl.a. i kampen mot organisert kriminalitet, i bred kontakt med Oslo-politiet – bl.a. den sittende politimester – ble noe forundret over at politiet skulle være så uformuende som det kom fram i et tidligere innlegg her. Det er helt klart at politiet etter gjeldende lovhjemler selv mener at det har virkemidler som det kan bruke dersom det er nødvendig for å sikre den offentlige ro og orden, og trygghet. Politiloven § 7 og politiloven § 10 gir slike hjemler. Jeg kan forsikre om at hvis det i tiden som kommer, skulle være slik at dette er en vurdering som ikke strekker til, vil vi selvfølgelig handle ut fra det. Jeg vil også vise til at denne saken ble sendt ut på høring i februar, og den behandles i Stortinget nå, i juni. Det viser at et solid flertall i denne salen er i stand til å handle når det er nødvendig for å sette grensene i kampen mot vold, for å sørge for at voldsutøvere blir stoppet og at vold forebygges. Det gleder meg meget!