Helge Thorheim (Fremskrittspartiet), 2016-06-10:
Regjeringens forslag til endring av valgloven vedrørende personvalg til Stortinget reiser prinsipielle spørsmål hvor en må vurdere tilliten til den demokratiske prosessen i partiene ved oppsetting av stortingslistene opp mot den rett velgerne skal kunne ha til å kaste om på listene ved stortingsvalg. Fremskrittspartiet er enig i at dagens ordning kun er en teoretisk mulighet, da det forutsettes at 50 pst. av velgerne til vedkommende parti må gi det samme medlemmet en ekstra stemme før det skal telle med ved valget. En slik sperregrense på 50 pst. har ikke blitt nådd tidligere, og det anses ikke som realistisk at den vil bli nådd heller. Likevel kan en prinsipielt si at det er demokratisk at det må være et flertall som skal til for å overkjøre nominasjonsmøtets vedtak. Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa, OSSE, har også påpekt at en sperregrense på 50 pst. ved stortingsvalg i realiteten ikke gir velgerne en mulighet til å påvirke hvem som kommer inn ved stortingsvalg, og gir Norge råd om enten å gi velgerne reell mulighet eller å fjerne muligheten til å rette på valglistene helt. Fremskrittspartiet er enig i at tiden er inne for å gjøre noe med dette forholdet. Bakgrunnen for regjeringens forslag for å endre personvalgreglene ved stortingsvalg er et anmodningsvedtak fra Stortinget av 14. juni 2012, som lød som følger: «Stortinget ber regjeringen utrede endringer av valgordningen for stortingsvalg slik at velgerne gis mulighet til å påvirke rekkefølgen av partienes kandidater, samtidig som hensyn til partienes mulighet til å sikre innflytelse over hvilke kandidater som velges, sikres. Stortinget ber om at en slik reform for stortingsvalg utredes slik at den eventuelt nye valgordningen kan innføres ved stortingsvalget i 2017.» I anmodningsvedtaket er det, slik det fremgår av vedtaket, lagt føringer for at partienes mulighet til å sikre innflytelse over hvilke kandidater som velges, skal sikres. Fremskrittspartiet mener forslaget som er fremlagt, ikke på en god nok måte balanserer hensynet til partienes mulighet til å prioritere mellom kandidatene på den ene siden og velgernes direkte innflytelse ved valg på den andre siden. Som jeg sa innledningsvis, må en vurdere tilliten til den demokratiske prosessen i partiene ved oppsetting av stortingslistene opp mot den rett velgerne skal kunne ha til å kaste om på listen ved stortingsvalg. Partienes nominasjonsprosess er sprunget ut av demokratiske beslutningsprosesser, der partiene selv velger nominasjonskomité, og denne komiteen utfører et møysommelig arbeid over tid, der en tar mål av seg til å sette sammen en liste som er representativ for geografi, kjønn, alder, yrkesbakgrunn, egnethet mv. Listene som settes opp, har gjerne gått flere runder mellom nominasjonskomité og fylkets partilag før denne legges frem for selve nominasjonsmøtet, der den blir fastsatt som fylkeslisten til stortingsvalget. En senkning av sperregrensen ved stortingsvalg til 8 pst., slik som ved fylkestingsvalg, vil utvilsomt styrke velgernes adgang til å påvirke rekkefølgen for hvem som blir valgt til Stortinget fra vedkommende parti. Uten at en samtidig gjør tiltak for å sikre partienes innflytelse over hvilke kandidater som velges, fremstår forslaget som noe ubalansert. Fremskrittspartiet ser at med en ensidig nedsettelse av sperregrensen til 8 pst. ligger det til rette for at såkalte kjente personer med liten tilknytning til partiet kan foretrekkes fremfor personer med god kunnskap om partiets helhetlige politikk og som er godt motivert for oppgaven som stortingsrepresentant med det som dette vervet innebærer. Likeså legges det til rette for å sette i gang aksjoner for å kaste om på rekkefølgen, f.eks. å endre sammensetningen mot konsentrering om et geografisk område, menneskegrupper, kjønn osv. Det kan her diskuteres hvorvidt en ivaretar demokratiet ved at et mindretall av partiets velgere på 8 pst. skal kunne kaste om på partiets egen liste til valget. En slik ordning legger til rette for at stortingsvalget kan bli mer et personvalg enn et partivalg, som vi i Norge har tradisjon for. En senkning av sperregrensen så langt ned som til 8 pst. bør diskuteres nærmere, likeså bør det vurderes nærmere en kombinasjon av sperregrense og en eller annen variant av kumulering, slik som en f.eks. har ved kommunevalg i dag. Fremskrittspartiet kan ikke bifalle forslaget om å senke sperregrensen for personvalg fra 50 pst. til 8 pst., men Fremskrittspartiet vil subsidiært støtte forslaget fra Senterpartiet. Regjeringens forslag til endringer av valgloven omhandler også elektronisk avkryssing i manntallet på valgdagen, flytting av fristen for godkjenning av forhåndsstemmer fra valgdagen til dagen etter valgdagen kl. 17 og presisering av reglene for fritak ved kommunestyre- og fylkestingsvalg. Fremskrittspartiet bifaller forslagene på disse punktene, og jeg viser ellers til saksordførerens redegjørelse.