Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-04-27:
Finanskomiteen har behandlet Ot.prp. nr. 34, som er en samleproposisjon med fem ulike skatteendringer foreslått av Regjeringen: offentliggjøring av skattelister mulighet for lignings- og avgiftsmyndighetene til å kreve kontrollopplysninger fra banker nye regler i skattebetalingsloven om innhenting av kontrollopplysninger fra tredjepersoner endringer i plikten til å betale arbeidsgiveravgift for humanitært arbeid i utlandet endringer i artistskatteloven. Det er slik at Regjeringen har fått flertall for alle sine forslag til endringer. Jeg vil trekke fram og kommentere to av sakene. Først til offentliggjøring av skattelistene. Komiteens flertall går inn for å begrense mulighetene til offentliggjøring. Det skal fortsatt være offentlige skattelister som er åpne for innsyn, men ordningen med masseutlevering og distribusjon skal opphøre. Skattelistene skal altså fortsatt være tilgjengelige, men de skal bare inneholde opplysninger om navn, poststed, fødselsår, formue, inntekt og utlignet skatt. Opplysninger om fødselsdato, gateadresse og skatteklasse blir fjernet. Listene skal ikke inneholde opplysninger om personer med sperret adresse. Det blir nå færre opplysninger i listene, og de blir liggende på nettet bare i tre uker. Vi vil få en god balanse mellom åpenhet og innsyn på den ene siden og hensynet til personvern og faren for misbruk på den andre siden. Den andre saken jeg vil trekke fram, er saken om arbeidsgiveravgift for ansatte i misjonsorganisasjoner og humanitære organisasjoner som arbeider ute. Bakgrunnen for forslaget til lovendring var at det ble avdekket at den praksis som misjonsorganisasjonene hadde fulgt, ikke har hatt klar juridisk forankring, og at forskriftene på dette området har vært uklare. Da den såkalte ettårsregelen, som bl.a. omfatter skatteplikt for nordmenn i utlandet, ble behandlet våren 2002, ble også saken om arbeidsgiveravgift omtalt. I innstillingen fra finanskomiteen sa en samlet komite: «Komiteen viser til at de uklare forskriftsbestemmelsene kan ha bidratt til å skape usikkerhet knyttet til omfanget av plikten til å betale arbeidsavgift o.l. og at praktiseringen av reglene dermed kan ha blitt uensartet. Komiteen forutsetter at de aktuelle uklarhetene fjernes, og at avgiftspliktige og skattytere ikke blir lidende urimelig under at myndighetene har laget uklare regler.» I behandling av denne saken har et bredt flertall, bestående av alle partier utenom SV, vist at Stortinget ikke ønsker noen endring i avgiftsberegningen i forhold til det som har vært praksis i årevis. Lovendringen gir tydelige og klare regler. Den brede politiske tilslutningen viser en bred politisk vilje til å gi gode og forutsigbare rammevilkår. Denne lovendringen gir en tydelig støtte til den praksis som har vært. Det har aldri vært meningen at misjonsorganisasjonene skulle betale arbeidsgiveravgift for sine misjonærer. Det har ikke vært meningen, og det skal heller ikke bli meningen fra lovgivers side. Eller sagt på en annen måte: Ja, det var, og det er, meningen å gi fritak for arbeidsgiveravgift til organisasjonene. Fritaket for å betale arbeidsgiveravgift for personer som arbeider ute i humanitært og filantropisk arbeid, gjøres generelt og likebehandler misjonsorganisasjoner og humanitære organisasjoner. Det vil si at det i tillegg til å gjelde misjonsorganisasjonene også skal utvides til å gjelde alle frivillige organisasjoner som har arbeidere utstasjonert i mer enn to år for å drive humanitært og filantropisk arbeid. Det er riktig å behandle alle organisasjoner likt. Jeg vil til slutt anbefale komiteens innstilling.