trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-04-15:
Jeg synes det eksemplet som her vises fram fra representanten, er en veldig klar indikasjon på at ting ikke står sånn til som de burde gjøre. Som jeg sa i mitt første svar: Alle elever har krav på å få tilgang til læremidler som de kan nyttiggjøre seg, med det utgangspunktet de har. Derfor er det så viktig at vi nå får til denne gjennomgangen. I mitt første svar la jeg også vekt på at departementet vil følge opp på dette punktet, for å forsikre seg om at vi får til den servicen via Statped som er forutsetningen.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-04-15:
Det ser statsråden, og derfor er det jo en målsetting at man skal ha tilgang til de samme hjelpemidlene, eller tilsvarende læremidler som de elevene man går sammen med. Men det er klart at det kan vel oppstå situasjoner hvor det kommer bestillinger veldig sendt. Da er det desto viktigere at man også fra Statped sin side kan være med og se på om det finnes midlertidige løsninger dersom det vil bli noe ventetid hvis det kommer mange bestillinger på et sent tidspunkt.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-04-15:
Som representanten påpeker, er det nå forskriftsfestet at man må ha karakteren 4,0 i fellesfaget i matematikk fra videregående opplæring for å få opptak til grunnskolelærerutdanninger og lektorutdanninger fra høsten 2016. I Lærerløftet heter det også: «Regjeringen vil iverksette kompensatoriske tiltak ved innføring av skjerpede opptakskrav.» Det innebærer i praksis at kandidater med karakteren 3,0 vil bli vurdert for opptak dersom de består et forkurs som innebærer et matematikknivå tilsvarende karakteren 4 i fellesfaget i matematikk. Som statsråd Røe Isaksen avsluttet i sitt svar til representanten Giske, på hans spørsmål til skriftlig besvarelse, vil de nødvendige forskriftsendringer bli gjort så snart som mulig. Sluttresultatet blir at alle som starter på grunnskolelærerutdanning eller lektorutdanning, har et matematikknivå som minst tilsvarer karakteren 4.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-04-15:
Det jobbes nå i departementet med hvordan dette forkurset skal tilrettelegges. Det som er et uomtvistelig faktum, er at ingen skal kunne starte på lærerutdanningen før de kan dokumentere matematikkunnskaper tilsvarende nivå 4. Det betyr at dersom man tas inn med karakteren 3 og skal ta forkurs, så er det å betrakte som et foreløpig opptak. Dette gjøres nå for at man ønsker at flere kandidater som er motivert til å ta lærerutdanning, faktisk skal få en sjanse til å dokumentere at de har nok to i seg til å opparbeide seg bedre matematikkunnskaper. Jeg har stor tillit til at man skal få lagt dette til rette på en slik måte at man skal kunne dokumentere at det er karakteren 4 og det nivået som ligger til grunn når man skal starte sammen med medstudenter som er tatt opp med karakteren 4 som utgangspunkt.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-04-15:
La meg understreke: Det senkes ingen grense. Tvert imot slås det fast at for å kunne begynne på lærerutdanning, må man ha et kunnskapsnivå definert som det som må til for å oppnå karakteren 4. Det er faktisk mulig å fastsette hva som må til for å oppnå karakteren 4. Det er også sånn at de som skal kunne kvalifisere seg til å gå inn i et sånt forkursløp, må ha karakteren 3 i utgangspunktet. Karakteren 4 er det som er «starting point» for alle som starter høsten 2016, og så er det karakteren 3 som gjør at man eventuelt kan få prøve seg gjennom et forkurs.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-12-14:
Jeg vil med dette fremme forslag på vegne av meg selv og Miljøpartiet De Grønne om plan for nasjonale tiltak for å nå målet om 1,5 graders oppvarming.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Jeg mener at det har vært ganske stor åpenhet om hva som ligger i vedtaket. Delvis handler dette om pris, som ikke vil ramme pasientene. Delvis handler dette om bytte av produkter, slik at pasientene fortsatt skal kunne bruke produkter. Det siste punktet viser til at det faktisk ikke er innenfor regelverket for blåreseptordningen. Det er på grunn av at det har vært litt forvirring rundt hva som faktisk blir borte, hva som blir igjen, og hvordan utslagene blir, jeg har sagt at jeg ønsker å følge denne saken videre etter at endringen har trådt i kraft. Det er vanlig at man blir engstelig når ting blir endret. Det er pasientorganisasjoner med i disse rådene, men det er jo ikke alltid pasienter er enige med alle organisasjonene i det de kommer med av råd.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Igjen er det ikke samsvar med den informasjonen som ligger i saken. Jeg har fått ganske god informasjon, og jeg mener at det har vært åpenhet om det – det har vært sendt spørsmål til helseministeren, som nå har svart på hvordan dette er – og det som den enkelte pasient sier. Hvis vi skulle legge til grunn det pasientene sier, at dette vil gi en økning på 20 000 kr i året for dem, så er ikke det i samsvar med de tallene som ordningen viser. Det er derfor jeg ikke kan si annet enn at jeg tror vi må se hvordan dette virker, når det er satt ut i livet, for først da vet vi hvilke konsekvenser det får. Det ligger fortsatt mange produkter som er viktige for denne pasientgruppen, som de fortsatt kan hente ut på helt alminnelig måte, og deres helse skal være veldig godt ivaretatt når endringen nå gjøres.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Jeg blir faktisk litt forvirret over det spørsmålet fra SV, som i sine merknader i budsjettet viser til at et kutt på 32 600 kr for en som ligger på dobbeltrom på sykehjem mot sin vilje, er småpenger. Da blir det litt underlig at beløp som er langt under 32 000 kr for andre pasientgrupper, er et stort problem. Men igjen: 12 000 kr er ikke i tråd med det beregningene viser når det gjelder uttelling av disse deodorantene, og det er derfor jeg sier: Jeg tror vi må se hvordan dette funker, for de som har beregnet dette, sier noe helt annet enn noen enkeltpasienter forteller oss. Det er litt vanskelig å gjøre vedtak i Stortinget ut fra enkeltpasienter, men jeg sier at jeg er åpen for å se på hvordan dette slår ut etter hvert. Og så vet jo SV, som fjernet skattefradrag for særlig store utgifter for dem som har store utgifter til sykdom, at alle endringer alltid rammer skjevt.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Til TV 2 den 14. juni i år sier Freddy de Ruiter, som også sitter i helsekomiteen for Arbeiderpartiet, bl.a.: «Hanna var henvist fra Ullevål, og burde kunne stole på at medisinskfaglig ansvarlig sykehus garanterte for kostnad ved et svensk sykehus. – Det skal ikke være lommeboka som er avgjørende, når hun og andre av nød og fortvilelse reiser til utlandet for å få hjelp. – Men når pasienten er blitt frisk syns jeg jo at det blir underlig hvis den samme pasienten møtes med at det ikke refunderes, når samfunnet sparer millioner.» Arbeiderpartiet stemte imot muligheten til å få refusjon om det ikke var godkjent på forhånd, men til media sier man altså noe annet. Er det slik at Arbeiderpartiet har ett syn når de voterer og et annet utad i media? Og er det slik at Arbeiderpartiet kutter i denne posten fordi de mener at det bare er de som blir friske, som bør få refusjon?
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Regjeringspartiene sier seg ofte enig i at vi må styrke innsatsen overfor kronikerne, men et av de mest omtalte kuttene på neste års statsbudsjett, som representanten også nevnte i sitt innlegg, er reduksjonen på til sammen 65 mill. kr til medisinsk forbruksmateriell, et kutt som rammer nettopp kronikere, bl.a. stomiopererte og mennesker med inkontinens. Forklaringa til regjeringspartiene på dette er forvirrende, bl.a. sier man at pasientorganisasjonene sjøl har vært med og bestemt som fagråd for HELFO. Mitt spørsmål til komiteens leder er som følger: Dersom pasientorganisasjonene har sluttet seg til dette kuttet, hvorfor er protestene fra de samme pasientene så massive, og hvorfor er de faglige rådene fra HELFO om dette spørsmålet unntatt offentlighet?
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Venstre har gått i bresjen for å styrke innsatsen overfor mennesker med diabetes. Det vil Arbeiderpartiet gi representanten Kjenseth anerkjennelse for. Vi støtter, i likhet med Venstre, at det utarbeides en diabetesplan for å styrke innsatsen for denne pasientgruppa, som jo har en alvorlig kronisk sykdom. Diabetesforbundet har spesielt pekt på én utfordring som de ber oss om å få en rask avklaring på, nemlig at det utarbeides et system i barnehager og skoler som sikrer klare ansvarsforhold, opplæring og god legemiddelhåndtering for barn med diabetes. Hvorfor kan ikke Venstre støtte det forslaget i innstillinga som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti har fremmet om nettopp dette?
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Regjeringa kjenner i likhet med oss i Arbeiderpartiet til hva som er den største utfordringa i helsesektoren i årene som kommer, nemlig at vi kommer til å ha knapphet på helsepersonell. Da er det merkelig at privatisering og kommersialisering i den aller spisseste enden av tiltakskjeden, nemlig spesialisthelsetjenesten, kan være løsninga – når vi vet at det er i kommunene vi kommer til å få det største behovet for tjenester. Derfor må jeg nok en gang tilbake til fritt behandlingsvalg. For til tross for massiv negativ mottakelse ser det ut til at statsråden og regjeringa fremdeles tviholder på at denne ordninga skal rulles bredt ut. Og ja, det kan godt hende at det er en ordning som kommer til å endre maktforholdene i Helse-Norge, men ikke ved å flytte makt fra systemet til pasientene – jeg tror heller det blir fra offentlig helsetjeneste, som har sitt oppdrag fra folkevalgte politikere, til kommersielle aktører som har oppdraget fra sine private eiere. Helse- og omsorgsdepartementet har sendt på høring et forslag om forskrift til fritt behandlingsvalg, og nok en gang er tilbakemeldingene negative. Jeg har lyst til å sitere fra Norsk forening for allmennmedisin. Hør på dette: «Det forelagte dokumentet er med sine 86 sider både ordrikt og samtidig beklagelig innholdsløst. Forslaget til forskrift viser en mangel på forståelse for hvordan utredning og behandling av sykdom i regelen foregår.» Dette er et utsagn som trumfer det meste jeg har sett av negative tilbakemeldinger på høringsforslag. I sum betegner fagfolk og tunge fagmiljøer i Helse-Norge, samt pasient- og brukerombudene, både godkjenningsordning, oppfølging og henvisningspraksis i fritt behandlingsvalg som ufullstendige og direkte dårlige. Noen sier rett ut at resultatet kan bli overdiagnostikk og overbehandling, og alle advarer mot at kvaliteten i behandlinga som gis, kan komme til å bli «sekunda vare» og en utfordring for pasientsikkerheten. Da må helseministeren iallfall spørre seg selv: Er dette pasientens helsetjeneste? Lytt til kunnskapen. Så har jeg på tampen lyst til å si noe om ventetider. Ja, det er helt riktig at ventetidene går ned, og det er veldig bra. Men de har gått ned siden 2010. Det er bare å gå inn og se på Norsk pasientregister, så ser man den helt like trenden i disse årene – de siste årene på rød-grønn vakt og nå. 2010 er ikke tilfeldig, for det var da vi kom i orden med økonomien etter å ha overtatt et konkursbo i 2005. Og taket for behandling var det den borgerlige regjeringa som innførte, fordi man ikke hadde styr på økonomien. En tverrspesialisert rusbehandling og psykiatri som har samme nedgang i ventetider fra 2011 til 2012 som det har vært det siste året, er veldig bra, og jeg synes vi skal stå sammen om å glede oss over at vi får ventetidene ned. Men det har ikke bare skjedd på vakta til denne regjeringa.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-12-14:
Eg vil følgja opp der den førre representanten slapp. Representanten Kari Kjønaas Kjos seier at det er vanleg å verta engsteleg når noko vert kutta, men det er vel òg vanleg å vita kva ein kuttar, før ein kuttar i eit statsbudsjett. Her er det veldig mange millionar som vert kutta i ei blåreseptordning der det har kome fram at vurderingane bak frå HELFO si side ikkje er offentlege. Er det da sånn at representanten Kjønaas Kjos er tilfreds med at det vert gjort kutt i statsbudsjettet utan at ein veit kvifor, og er det sånn at representanten Kjønaas Kjos ikkje trur på pasientorganisasjonane, som er veldig fortvilte, og som faktisk er brukarar av dette tilbodet?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-12-14:
Det vart sagt mykje bra om sjukehusbudsjettet i innlegget til representanten. Men i Bergens Tidende den 10. desember seier administrerande direktør i Helse Bergen at dei for første gong på seks år opplever ein realnedgang i budsjetta sine, og vi ser at tillitsvalde over heile landet, særleg innan rus- og psykiatrifeltet, ropar eit varsko om at det no vert kutta i rus- og psykiatritilbodet for neste år. Ein helseleiar ved St. Olavs hospital spør i NRK om det er slik at ein kan oppfatta den gylne regel som oppfylt dersom ein kuttar mindre i rus og psykiatri enn i det somatiske tilbodet. Eg vil spørja representanten Wilhelmsen Trøen om ho òg meiner at den gylne regel er å forstå slik at føretaka skal kutta mindre innan rus- og psykiatriområdet enn i det somatiske tilbodet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-12-14:
Senterpartiet er nok einig i veldig mange av Kristeleg Folkepartis prioriteringar på helsefeltet, så eg har eigentleg eit spørsmål om noko som eg ikkje heilt kan forstå. Det er kvifor Kristeleg Folkeparti ikkje har gjort noko i sitt alternative budsjett med det kuttet som er føreslått frå regjeringa si side, kutt i medisinsk forbruksmateriell til pasientar som har stomi eller inkontinens, og kva Kristeleg Folkeparti vil gjera framover når ein ser at mange der ute har reagert på dette.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-12-14:
Det har skjedd ei sterk nedprioritering av det offentlege helsevesenet med den nye regjeringa. To lokalsjukehus er til og med lagde heilt ned. Kompetansemiljøet er fjerna. Vi ser mange tilbakemeldingar no på neste års budsjett – det offentlege helsevesenet slit fordi dei er òg pålagde å kjøpa meir av private. Senterpartiet ønskjer å styrkja dei offentlege helsetilboda, dei offentlege sjukehusa, for vi ser at det er ledig kapasitet der. Der har vi gode kompetansemiljø. Det er òg dei som står for akutt hjelp. Det er der vi sikrar utdanning av helsepersonell. Det er klart at dersom det offentlege helsevesenet hadde fått lov, og ikkje var nøydt til å privatisera, kunne vi fått til eit godt helsevesen for alle pasientar.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-12-14:
Eg får berre lyst til å spørja tilbake om kvifor ikkje Framstegspartiet støttar vårt forslag no, når dei meinte dette i 2009, og bakgrunnen er vel kanskje litt av det same. Elles vil eg ta avstand frå at eg gjekk rundt og spreidde usikkerheit i valkampen. Det eg har sagt om Nasjonal helse- og sykehusplan, er akkurat det same som helseministeren sa i sin sjukehustale den 7. januar, at ein ville diskutera ei utvikling der lokalsjukehus vert fråtatt akuttkirurgi, noko som òg no er kome som eit forslag. Eg meiner at slike sjukehus ikkje er robuste – eg skal bruka det ordet – som ikkje vil rekruttera, og som på sikt ikkje vil overleva som sjukehus. Den bekymringa er like sterk no som ho var i valkampen.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-12-14:
Det var mange påstandar her. Senterpartiet skal ikkje skrota heile samhandlingsreforma. Vi har stilt spørsmål om betalingsplikta for dei skrøpelege eldre, dei som er i livets sluttfase. Vi har levert forslag om at det kanskje ikkje er den rette måten å driva betalingsordninga på. Når det gjeld rus og psykiatri, tenkjer kanskje representanten på det som skjer i Innlandet, på den fordelingsnøkkelen som er i Helse sør-øst. Eg har stilt spørsmål om dette til helse- og omsorgsministeren. Eg synest at det som skjer ved Sykehuset Innlandet, er altfor drastisk, det går ut over tilbodet til dei som treng hjelp for psykiske lidingar, og eg meiner at ein er nøydd til å sjå på desse ordningane. Skal ein styrkja det psykiske helsetilbodet, må ein sørgja for at det òg skjer ute i føretaka, og at det ikkje berre er noko ein snakkar om her inne.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-12-14:
Venstre er opptatt av psykisk helse. Det synest eg er veldig bra. Eg veit at representanten er opptatt av tilbodet ved Sykehuset Innlandet. Det har vore i avisene der at da ein behandla Opptrappingsplanen for psykisk helse, vart dei tilført ca. 184 mill. kr, mens dei no vert pålagde å kutta 257 mill. kr over åtte år – altså tilbake igjen til nivået før opptrappingsplanen, kan ein seia. Samtidig ser eg at Venstre i det alternative budsjettet sitt kuttar 530 mill. kr i barselløyvinga til Helse sør-øst. Spørsmålet mitt er om han trur at ei slik prioritering av sjukehusbudsjettet vil føra til fleire midlar til helsetilbodet ved Sykehuset Innlandet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-12-14:
Eg har spørsmål om den gylne regelen – ikkje om ein skal ha han, men korleis han skal praktiserast. St. Olavs hospital planlegg eit kutt innan rus og psykiatri på 20 mill. kr. I samband med dette uttalte styreleiaren på St. Olavs hospital seg til NRK den 25. november. Han spurde retorisk om det å kutta mindre i psykiatrien enn i somatikken, eller det å sørgje for å auka aktiviteten utan høgare økonomisk vekst enn i somatikken, vil oppfylla den gylne regelen. Eg vil spørja statsråden om akkurat dei to tinga: Vil det som styreleiaren spør om, vera å oppfylla den gylne regelen? Eg trur kanskje det er mange andre i føretaka som lurer på det same.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-12-14:
Takk for svaret – men eg fekk ikkje svar på spørsmålet mitt. Dette var to heilt konkrete ting som var lyfta fram i NRK av styreleiaren, altså om føretaket kan kutta mindre i psykiatrien enn i somatikken, og slik oppfylla den gylne regelen, eller om føretaket kan sørgja for å auka aktiviteten utan høgare økonomisk vekst enn i somatikken, og slik oppfylla den gylne regelen. Faktum er at veldig mange føretak planlegg kutt både i somatikk og i psykiatri. Den diskusjonen – kvifor dei gjer det – skal vi la liggja. Då er dette ei reell problemstilling: Er det å kutta mindre i psykiatrien og somatikken, å oppfylla den gylne regelen? Eller er det å sørgja for auka aktivitet utan at dette er auka økonomisk vekst, å følgja opp den gylne regelen? Eg kunne ønskja at statsråden svarte på denne konkrete problemstillinga.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-12-14:
Representanten Kristin Ørmen Johnsen nemnde meg fleire gonger i innlegget sitt. Ho bagatelliserte på ein måte Senterpartiets prioritering av ein sjukehusmilliard med at han ikkje ville ha effekt fordi det er reformer sjukehusa no treng ‒ og ikkje pengar. Dette er litt provoserande å høyra for dei som jobbar ute i tenestene. Vi har fått mange meldingar om at det vert planlagt kutt. Som eg sa i mitt innlegg, sa administrerande direktør i Helse Bergen at det er første året på seks år at dei opplever ein realnedgang i sine budsjett. Når nattambulansen vert fjerna i Granvin kommune på grunn av at føretaket skal kutta 10 mill. kr, treng dei ikkje ei reform. Dei treng finansiering i 2016. Eg er einig med representanten Ørmen Johnsen i at vi må ha fokus på hjernesjukdomar. Eg må nemna at Senterpartiet har løyvd 5 mill. kr til ein ny nevroplan. Vi treng ikkje vurdera det lenger. Eg synest det er skuffande at statsråden nektar å svara på korleis den gylne regelen skal følgjast opp. Er det å kutta mindre å oppfylla den gylne regelen? Er det å auka aktiviteten utan større økonomisk vekst å oppfylla den gylne regelen? Statsråden burde sagt klart nei på begge desse to spørsmåla. Det gjer han ikkje. Det er eg bekymra for. Når det gjeld rammefinansieringa som vart tatt opp, meiner vi at sjukehussektoren i all hovudsak skal rammefinansierast. I dag vert han 50 pst. innsatsstyrtfinansiert. Vi har mange tilbakemeldingar på at ei slik finansieringsform med høg del ISF kan føra til feilprioriteringar, ved at det er dei pasientane som løner seg, som vert prioriterte ‒ ikkje dei som har størst behov. Andre land har gjort ei omlegging med godt resultat, f.eks. Skottland. Det som er ekstra gale, er at dei regionale helseføretaka vidarefører denne finansieringsmåten ned på kvart enkelt sjukehus og kvar enkel avdeling. Da får ein den absurde situasjonen som ein har på fødeavdelingane, som vert premierte med 5 000 kr per 500 ml bløding ei kvinne har ved fødselen. Vi kan ikkje ha eit slikt finansieringssystem. Fødeavdelingane må i alle fall rammefinansierast. Heilt til slutt: Flyktingsituasjonen har vore spesiell i haust. Han vil utfordra tenestene våre på mange område, men òg kommunehelsetenesta og sjukehusa. Eg er bekymra for om vi er godt nok rigga, at det vert god nok helseteneste på asylmottak for dei som ventar. Eg er bekymra for tilbakemeldingar om at folk og ungar vert sjuke og kanskje ikkje har fått god nok hjelp. Eg er òg veldig bekymra for at ein i den situasjonen bruker sjukehusa som salderingspost. Det skjedde i budsjettavtalen med Kristeleg Folkeparti og Venstre, da 130 mill. kr gjekk ut.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Jeg er også opptatt av kuttene som rammer stomiopererte. Representanten Kjønaas Kjos sier at hun er svært opptatt av å se hvordan dette går, men det normale er jo at vi vet hvordan det går før vi kutter millioner i ordningene til en pasientgruppe. SV har bedt departementet om å få en oversikt over beregnede tap for enkeltpersoner. Det svaret fikk vi ikke innenfor fristen på fredag, Stortinget vet altså altfor lite om hvor mye enkeltpasienter kan tape når en vedtar dette budsjettet. Da synes jeg det er uansvarlig å vedta det. Vi var i kontakt med en ufør minstepensjonist, som sier at vedkommende får kostnader på 12 000 kr i året bare til å dekke posedeodorant. Mitt spørsmål til representanten er ganske enkelt: Er det ikke uansvarlig å gjennomføre et kutt når det er helt åpenbart at regjeringspartiene ikke har oversikt over konsekvensene av det kuttet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Helseforetakene pålegges nå å overta ansvaret for overgrepsmottak, og det er vi svært positive til. Men en av de tingene som har fått en del oppmerksomhet i budsjettet, og som heller ikke er rettet på i forliket, er at det ikke følger penger med oppgaven. Innenfor et stramt sykehusbudsjett, der det er lagt sterke krav til effektivisering og begrensede ekstra bevilgninger, er det mange som er bekymret for at det vil mangle økonomisk handlingsrom til å utføre denne nye oppgaven på en god nok måte. Derfor er mitt spørsmål hvordan Høyre vil forsikre seg om at overgrepsmottak ikke blir nedprioritert innenfor de stramme budsjettene som helseforetakene skal forholde seg til i tiden som kommer.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Det gjelder samme sak. Det er vel og bra at Kristelig Folkeparti vil jobbe med dette inn mot revidert, og jeg er også glad for at de vil støtte vårt forslag om å få en redegjørelse raskest mulig. Men det er jo likevel slik at Kristelig Folkeparti har gått inn for dette kuttet med åpne øyne, og åpenbart uten å ha full oversikt over hva konsekvensene blir for enkeltmennesker. Til NRK Trøndelag fortalte stomiopererte Ingrid Anette for kort tid siden at hun kan få 20 000 kr i ekstrakostnader på grunn av det kuttet Kristelig Folkeparti støtter i dag. Jeg har redegjort for en annen som vi har hatt kontakt med, som sier at kostnadene blir 12 000 kr. Dette er gjerne mennesker som sliter med å få endene til å møtes, og der dette kan være betydelige kostnader. Så mitt spørsmål er: Er det virkelig slik at Kristelig Folkeparti, i arbeidet med å få forhandlet fram budsjettavtalen, ikke sikret seg at det fantes en ordentlig oversikt over hva kostnadene kunne bli for den pasientgruppen det gjaldt?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
SV har aldri gått inn for et sånt prinsipielt skille, og det var litt kreativ sitering, for det jeg også sa i det intervjuet, og som jeg sier i alle disse sammenhengene, var at barnehageforliket kom av én ting. Det var at Høyre, på den tiden i regjering, ikke gjorde nok for å bygge barnehager, og da fikk vi, mener jeg, et strålende eksempel på pragmatisme i Stortinget: SV og Fremskrittspartiet fant sammen og tvang regjeringen til å begynne å bygge barnehager. Vi hadde selvfølgelig ikke fått med oss Fremskrittspartiet på det hvis de kommersielle ikke hadde sluppet til. Det var lurt, for det var sånn vi fikk til barnehagereformen, men det betyr ikke at det ikke hadde vært mulig å bygge barnehager på en annen måte. SV er for private aktører i eldreomsorgen, men vi er for de ideelle aktørene, for vi mener at utbygging av en kommersiell sektor vil føre til at for mye penger tas ut av eldreomsorgen og går til andre ting. Vi frykter at nettopp de private ideelle aktørene blir taperne på sikt innenfor f.eks. regjeringens modell med fritt behandlingsvalg, fordi de kommersielle kommer til å ta en stadig større andel av de oppgavene private ideelle aktører får.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
La meg først si at det gleder meg å se representanten Hoksrud komme på talerstolen med SVs alternative budsjett i hånden. Jeg synes nok at Haugesund kommune er et dårlig eksempel på rød-grønn handlingslammelse, for den har vært borgerlig styrt i uminnelige tider, tror jeg. Det føyer seg jo inn i en viktig del av den historien, nemlig ved at Fremskrittspartiet har sittet i posisjon mange steder og latt være å gjøre lokalt det som skal til for å bli kvitt dobbeltrom. Problemet med dobbeltromsrabatten er at den blir en unnskyldning for ikke å fjerne dobbeltrom. Det er derfor ikke bare SV er imot den rabatten, men også Pensjonistforbundet er det. Jeg skjønner godt at Hoksrud – til tross for at han kan finne inspirasjon i det heftet han har med seg – ikke hører så mye på SV, men hør på pensjonistene. De sier at dette er en dårlig ordning fordi den kommer til å legitimere dobbeltrom og til og med, i verste fall, gjøre at regjeringer kan spare litt penger på å la være å avskaffe dobbeltrom.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Det er ikke riktig at tillitsreformen har sitt utspring i et firma i Nederland. Det har derimot den såkalte nabolagsorganiseringen, som for så vidt også er en interessant måte å organisere hjemmetjenester på. Vårt forslag om tillitsreform, som nå skal prøves ut i Oslo, har sin opprinnelse i København og ble gjennomført av hun som fortsatt er eldreomsorgsbyråd i København, Nina Thomsen fra SVs danske søsterparti. Det å ha innflytelse er viktig, og hvis fritt brukervalg betyr det, er vi veldig for det. Det er nettopp det tillitsreformen og tidskontoen er tenkt å gi: større innflytelse over hva slags tilbud du får. Problemet med fritt brukervalg, sånn som høyresiden har gjennomført det i mange kommuner, er at det ikke gir den typen innflytelse. Det gir en rett til å velge hva slags firma som skal levere tjenester til deg, men det er den samme kontrakten, de samme minuttvedtakene og den samme rigide overstyringen som styrer hva slags tilbud du får. Da er det liten reell valgfrihet for de eldre.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Det kunne være fristende å fortsette diskusjonen om Haugesund med representanten Hoksrud, men med fare for å komme i konflikt med Stortingets julelunsj skal jeg ikke dra det for langt ut. Men la meg si at kjernen i denne debatten er jo om rabatten fører til at det bygges flere dobbeltrom eller ikke. Jeg synes at regjeringspartiene bør ta på alvor de advarslene en får, bl.a. fra Pensjonistforbundet, som har veldig mange medlemmer som er direkte berørt av dette selv, og som påpeker noe åpenbart, nemlig at rabattordningen faktisk åpner for at en kommune kan spare penger på å la eldre bo på dobbeltrom istedenfor å bygge nytt. Det er svakheten med ordningen. Det var ikke en ytring, det er fakta, så det skulle ikke være noe behov for at representanten Hoksrud må følge videre opp. Jeg har en liten tilleggsbemerkning til avstemningen. Jeg har tatt opp de forslag SV sto alene om, men vi ønsker, etter å ha vurdert nærmere forslagene fra andre partier, å slutte oss til ytterligere fire forslag som Arbeiderpartiet og Senterpartiet har fremmet, og som vi mener er kloke. Det gjelder forslag nr. 16 fra Arbeiderpartiet og forslag nr. 26, nr. 28 og nr. 29 fra Senterpartiet. Jeg vil be om at SV får anledning til å stemme for de forslagene i voteringen.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Den saken som Kjønaas Kjos her henviser til, handler vel om MS-behandling i utlandet og ville åpenbart ikke vært omfattet av den ordningen som representanten henviser til, igjen. For det handler jo om typen behandling man kan få ved norske sykehus, men av ulike årsaker ikke får, og dermed drar til utlandet og vil få det dekket i etterkant. Denne typen MS-behandling som de Ruiter her beskriver, er jo ikke tilgjengelig i Norge, dvs. den er i gang akkurat nå, men i veldig liten skala. Jeg er i likhet med Freddy de Ruiter veldig utålmodig på vegne av enkelte pasientgrupper som opplever at et medisinsk-teknologisk gjennombrudd er rett foran nesa deres, og den følelsen – at jeg kan kanskje bli frisk, bare jeg får tilgang på en ny medisin eller en ny behandlingsform ganske raskt – synes jeg vi skal ha stor respekt for. Det betyr ikke at det skal være noe automatikk i noe rundt dette; dette må Stortinget og fagmyndighetene diskutere. Men dette er bl.a. en av grunnene til at vi har foreslått at det bør etableres et behandlingsbasert forskningsprosjekt i regi av Haukeland når det gjelder MS-pasientene i Norge.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Jeg hører stadig vekk regjeringspartienes representanter skryte av at man ikke skal måles på det man lovte før valget, men på hva man faktisk gjør. Det er jeg enig i, det er en bra inngang til saken. Men denne øvelsen hvor man budsjetteknisk har klart å komme fram til hvor mange pasienter som kan behandles, det får vi først fasiten på om en stund, for her er det en rekke forutsetninger til stede som vi ikke vet om sykehusene så langt vil innfri. Når det gjelder Arbeiderpartiets budsjettopplegg, står jeg fullt og helt inne for det. Jeg synes det er veldig oppsiktsvekkende at partier ikke bare i opposisjon, men også i regjering har hatt inndekningsforslag som grenser til det spektakulære – det er nok å nevne poseavgift fra i fjor, og nå er diskusjonen i gang om flyseteavgift. Arbeiderpartiet har et meget solid, gjennomarbeidet budsjettopplegg som vi kunne styrt Norge på. Derfor har vi troverdighet når vi sier at vi er godt i gang og er i rute med å nå de målene vi før valget lovte velgerne når det gjelder sykehus.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Først vil jeg si at jeg har ikke uttalt meg bombastisk imot forslaget til regjeringen, fordi jeg ser at det er argumenter som taler for at man bør ha en større grad av oversikt og åpenhet rundt hva som er forholdene i den lokale pleie- og omsorgstjenesten. Men jeg ser jo også i dag at det kommer sterke faglige innvendinger mot dette, og det tror jeg handler om – for å ta denne sammenligningen med sykehus – at det ikke finnes ventelister for akutt syke pasienter ved sykehus i dag. Er du akutt syk, får du umiddelbar hjelp. Den samme regelen gjelder strengt tatt i lovverket i den kommunale pleie- og omsorgstjenesten. Hvis du ikke kan bli møtt på det omsorgsbehovet du har, på noen annen måte enn gjennom en sykehusplass, er det ikke anledning til å si nei, eller til å si at man ikke kan stille opp med det i dag. Så vet jo jeg at dette er ikke så svart-hvitt som det høres ut. Derfor er jeg åpen for å diskutere det. Men jeg synes vi som storting skal ta på alvor sterke faglige innvendinger som kommer, om at dette ikke vil føre til det vi ønsker å oppnå, nemlig økt åpenhet og bedre kvalitet, men i verste fall kanskje det motsatte.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2015-12-14:
Arbeiderpartiet bruker mye av sin energi på å kritisere regjeringen når det gjelder sykehusøkonomi, til tross for at vi i våre tre budsjetter har en historisk styrking av budsjettene og har lagt til rette for en betydelig høyere vekst i pasientbehandlingen enn Arbeiderpartiets helseministre klarte å få gjennomslag for på åtte år. Nå går ventetidene ned og aktivitetene opp i sykehusene. Det er nok slik at regjeringer bør måles på hva de faktisk leverer av resultater, mer enn på hva de lover før valget, særlig etter å ha hatt hendene på rattet i åtte år. Nå opererer Arbeiderpartiet i sitt alternative statsbudsjett med inndekninger på nesten 5 mrd. kr som de ikke har dekning for. Jeg synes det er grunn til å spørre tidligere finanspolitisk talsperson – nå helsepolitisk talsperson – Micaelsen fra Arbeiderpartiet om hva han tenker om en slik urealistisk budsjettering, og hvordan det påvirker troverdigheten i Arbeiderpartiets sykehusløfter.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2015-12-14:
Jeg deler Arbeiderpartiets oppfatning av at et godt behandlingstilbud for MS-pasienter er viktig, og jeg er veldig glad for at det er startet opp i Norge – på Haukeland. Jeg har registrert at Kunnskapssenteret har levert en rapport knyttet til denne typen behandling. Så jeg venter i grunnen på arbeidet med den rapporten, altså hvordan vi skal tolke signalene som er kommet fra Kunnskapssenteret på dette området. Jeg tror dette er en veldig viktig debatt, som vi også kommer til å få når prioriteringsmeldingen legges fram for Stortinget.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2015-12-14:
Jeg er veldig glad for at representanten Toppe er opptatt av den gylne regel, som vår regjering gjeninnførte etter valget. Det var jo en regel som representantens parti i regjering selv fjernet. Det er ingen tvil om at vår regjering har satset betydelig mer innen dette området enn den forrige regjeringen gjorde, og vi ser det spesielt på rusbehandling, der ventetiden går ned. 13 dager mindre ventetid betyr utrolig mye for de pasientene det gjelder. Men vi er også opptatt av at intensjonen i den gylne regel skal følges. Nettopp derfor har regjeringspartiene sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre i en merknad i budsjettet bedt regjeringen se på om intensjonene knyttet til den gylne regel følges i helseforetakene.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2015-12-14:
Dette er et viktig område, og jeg er spesielt glad for at vi har gitt mulighet for at de gode interkommunale, eller de store, robuste kommunale overgrepsmottakene, også kan fortsette fremover, så dette er et arbeid som fortsatt vil gjøres i de overgrepsmottakene som har god og lang erfaring med det, og også innenfor spesialisthelsetjenesten i helseforetakene. Jeg har tillit til at helseforetakene vil prioritere dette. Det er et utrolig viktig arbeid som skal gjøres, og det er helt avgjørende at man er raskt på plass med nødvendige undersøkelser og behandling for dem som kommer i overgrepsmottak og trenger hjelp. Jeg har tillit til at dette er noe som prioriteres av helseforetakene.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2015-12-14:
Rus og psykisk helse har fått fortjenstfull stor plass i debatten i dag, og det er bra. Jeg har et behov for å kommentere representanten Venneslands innlegg når det gjelder midler til rus og hennes bekymring for at disse ikke brukes i kommunene. Dette er nettopp bakgrunnen for at vår regjering straks gjeninnførte øremerkingen av halvparten av disse midlene i vårt første budsjett. I tillegg har komiteen nå til behandling en opptrappingsplan om rus, en plan som er befriende tydelig på tiltak og midler til kommunene, til stor forskjell fra Se meg!, den rød-grønne regjeringens rusmelding. Vi mener at det er ikke nok å bare «se» de rusavhengige. Vi må ha konkrete tiltak for å bedre ettervernet og hvordan man lever livet sitt i kommunene. Så til dette med psykisk helse i skolen og viktigheten av å satse på forebyggende helsearbeid for barn og unge. Flere representanter fra Arbeiderpartiet har vært oppe og snakket om nettopp dette, og dessverre er det vel igjen grunn til å minne Arbeiderpartiet på at de i sitt siste budsjett før valget valgte å fjerne midler til programmet for psykisk helse i skolen, som vi gjeninnførte i det første budsjettet vårt. Flere fra Arbeiderpartiet mener nå også at øremerking av midler til helsesøstre er eneste svar for å styrke tjenesten. Selv satset Arbeiderpartiet ikke på langt nær så mye som vår regjering på forebyggende helsetjenester. Det er jo ikke de siste to årene at det har vært en utfordring med behov for bedre tjenester og mer tilgjengelige skolehelsetjenester. Der Arbeiderpartiet i sitt siste budsjett før valget la inn 180 mill. kr, er vår regjering, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, oppe i en satsing på totalt 767,7 mill. kr – de siste hundre millionene etter forliket med Kristelig Folkeparti og Venstre nå i budsjettet. Det er jo sånn at kommunene prioriterer dette. Jeg har vært i flere kommuner som sier at de egentlig ikke ønsker øremerkede midler, fordi de erfarer at det betyr at de må starte med å søke, og de må rapportere. De føler at de nå har en regjering som år etter år styrker dette området, og de stoler på at det kommer til å fortsette. Jeg har vært i Oppegård. Der har de fysioterapeuter, der har de psykologer, der har de skolehelsesøstre, og de har gjort denne satsingen til tross for – for å si det sånn – at dette ikke er øremerkede midler. Vi ser at de største ulikhetene i helse går mellom dem som har høy utdanning, og dem uten utdanning. Derfor er også denne regjeringens viktigste målsetting å satse på lærerne i skolen, for det er et viktig folkehelsetiltak og viktig for den psykiske helsen.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-12-14:
Milliardene kommer vi nok tilbake til senere i løpet av dagen. Men det jeg vil ta opp, er debatten som går nå om å innføre venteliste for pasienter i eldreomsorgen som åpenbart har et medisinsk behov for en sykehjemsplass. I dag er det slik i mange kommuner at plassen tildeles når det er ledig, og ikke når pasienten medisinsk har behov for det, og når fastlege og geriatrisk poliklinikk og andre har sagt at dette er nødvendig. Derfor vet verken lokalpolitikere eller vi her på Stortinget hvor mange som egentlig står på venteliste. Spørsmålet til Arbeiderpartiet og Micaelsen er da: Hvorfor er det så veldig viktig med ventelister og en nitid telling av ventelistene i sykehus, mens vi ikke skal ha en slik ordning i den kommunale pleie- og omsorgsstjenesten?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-12-14:
Under den rød-grønne regjeringa, med Senterpartiet blant partiene, ble et av Europas største helseprosjekter satt i verk, og det var sammenslåingen av sykehusene i Oslo. Ettertida viser vel at det er ingen stor heiagjeng som sitter her og tenker at dette er noe vi må gjøre med flere andre sykehus. Samhandlingsreformen var også en stor reform, det var mye riktig bak den, men det er ingen tvil om at den starter med de mest krevende pasientene, og Senterpartiet har et landsmøtevedtak som sier at de vil skrote hele reformen. Jeg er mest opptatt av psykisk helse og rus, hvor vi står overfor en stor utfordring. De inntektsmodellene som sykehusforetakene i dag bruker, stammer fra den rød-grønne tida. Hva tenker Senterpartiet om de inntektsmodellene?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-12-14:
Jeg takker for spørsmålet fra Arbeiderpartiet. Det skal utarbeides en diabetesplan i 2016. Det kan være at forslaget fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti finner sin plass i den diabetesplanen. Et annet forslag – fra Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti, Venstre og Sosialistisk Venstreparti – er at vi skal flytte fireårskontroller ut av helsestasjonene og over i barnehagene. Jeg tror nok at vi i stort her tenker ganske likt. Vi må sette inn innsatsen tidligere. Vi må tette hullene i overgangen mellom barnehage og skole. Vi må få mer systematikk. Men det umiddelbare svaret er ikke å starte med forslaget fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti. Vi vil se helheten før vi støtter dette forslaget.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-12-14:
Jeg takker for spørsmålet. Det er primært inntektsmodellen i Helse sør-øst som gjør at Sykehuset Innlandet blir pålagt sånne kutt. Så er det også en prioritering mellom somatikk og psykiatri som en gjør ved Sykehuset Innlandet. Denne inntektsmodellen er en krevende arv fra den forrige regjeringa med tanke på å sette opp mot hverandre såkalte storbyutfordringer og det at en har tyngre pasientkostnader og en del sikringsfanger, bl.a., med psykiatriske behov, som gjør at det blir krevende prioriteringer mellom det litt tekniske og hva som er politikken i det. Vi ønsker å få en evaluering av denne inntektsmodellen. Den rammer ikke bare Sykehuset Innlandet, men også flere andre helseforetak. Vi ser at det er ulike modeller i Helse sør-øst og Helse Midt-Norge. Det er behov for en gjennomgang av dette.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-12-14:
Først av alt vil jeg berømme SV for satsingen på tidlig innsats. Der er Venstre og SV ganske enige. Så til hvordan vi skal organisere eldreomsorgen. SV viser til en tillitsreform, som har sin opprinnelse fra en privat gründer i Nederland. De nevner også en tidskonto. I hjemmetjenesten i Oslo er det i dag fritt brukervalg, og 30 pst. av dem som er tildelt hjemmetjeneste, velger de private. Ser ikke representanten Lysbakken og SV at det er nyttig å ha aktører å sammenlikne seg med for å utvikle en god tjeneste, og ikke bare gi mer tid, dersom det kanskje ikke er godt nok det som en får av tid?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-12-14:
I dette innlegget vil jeg si litt om rehabiliteringssektoren, som har vært lite belyst i debatten. Det er slik at det skjer en strukturendring også der, og en del kommuner og helseforetak strides litt om hvem som skal tilby hvilke tilbud. Som et eksempel vil jeg starte i Østfold. Et nytt sykehus i Østfold er nå i drift. Det har kostet 6,5 mrd. kr, men det er uten en rehabiliteringsavdeling. Befolkningen i Østfold – det er dokumentert – har større behov for rehabilitering enn innbyggerne i Norge for øvrig, mens de tilbys mindre enn befolkningen for øvrig. Budsjettforliket har som ett resultat at det skal gjennomføres en pilot i nettopp Østfold. Helsehuset i Askim, som er eid av sju kommuner i Indre Østfold, har et ønske om å gjøre en pilot innenfor rehabilitering, særlig hverdagsrehabilitering, overfor utvalgte pasientgrupper. På Helsehuset i Askim har de allerede et godt tilbud om øyeblikkelig hjelp til pasienter, de har dialysetilbud der, og legevakten er også organisert der, så de har et godt utgangspunkt. Det er et interessant prosjekt, for i framtida er mange kommuner nødt til å samarbeide, nødt til å skrive avtaler, både mellom kommuner og med spesialiserte rehabiliteringssykehus, som f.eks. Sunnaas. Dette må vi få mer av, og jeg var i mitt hovedinnlegg innom innovasjon. Ergoterapeuter skal fra 2020 bli en del av primærhelseteamet i kommunene. Hagen-utvalget pekte i 2011 på at vi er nødt til å ansette tre ganger så mange ergoterapeuter i kommunene for å få til den innovasjonen vi ønsker oss. Her er det åpenbare sammenhenger. Vi er nødt til å gjøre mer på dette området framover, både i kommunene og i spesialisthelsetjenesten. Så må jeg ta en tur innom representanten Rigmor Aasrud, som i sitt innlegg sendte en hilsen til undertegnede knyttet til utredning av luftambulanse i Innlandet. For det første har Venstre lagt inn et eget forslag, et Dokument 8-forslag, om et drømmeløft for akuttmedisin, psykiatri og regional helseinnovasjon. Arbeiderpartiet kan jo se til det. Vi skal diskutere nasjonal helse- og sykehusplan til vinteren. For øvrig står Helse sør-øst og Sykehuset Innlandet fritt til å utrede prehospitale tjenester i dag. Den myndigheten behøver ikke Stortinget å vedta.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Jeg er helt enig i at vi har et veldig godt helsevesen, at mye er gjort og mye er ugjort. Vår oppgave som politikere er å prioritere, ikke minst fordi helse er det som utgjør den viktigste faktoren knyttet til sosial ulikhet. Høyre er også opptatt av at vi skal ha større makt i denne sal. Da Prioriteringsutvalget la fram sitt forslag til prioritering, som vi enda ikke har fått til behandling, løftet de fram MS-pasienter. Det var den gruppen som egentlig fikk minst hjelp i forhold til livskvalitet, og der savnet de en større innsats. Nå viser det seg at vi har klart å få fram et nytt behandlingstilbud også i Norge. Arbeiderpartiet fremmet derfor et forslag om å øke forskningsinnsatsen, slik at flere enn fem–seks får det tilbudet. Det handler også om valgfrihet – at det finnes et tilbud spesielt til alle dem som er rammet av MS. Så spørsmålet til Høyre er: Hvorfor vil ikke Høyre støtte en økt satsing nettopp på videre forskning knyttet til MS?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
For det første er Kristelig Folkeparti hjertens enig med Arbeiderpartiet i at det må øremerking til for å nå et visst nivå, ikke for øremerkingens del, men for ungenes del, for de får ikke sin rettmessige del av den økonomiske kaken som kommunene får. Derfor ønsker Kristelig Folkeparti å øremerke. Når det gjelder hvordan innretningen blir, er det viktig for Kristelig Folkeparti at det for det første skal komme ungene til gode, men også at det ikke skal svare seg for kommuner å la være å satse på skolehelsetjeneste inntil de får de midlene nærmest plassert fra staten. Det skal svare seg å være framoverlent og satse på ungene, og en skal ikke tape det å få inndekning for nye stillinger fordi en har vært forut for sin tid og satset på skolehelsetjeneste.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Kristelig Folkeparti forstår veldig godt reaksjonene som kommer. Vi har fått veldig mange reaksjoner. Kristelig Folkeparti ønsker ikke at dette skal ramme dem mest som ofte er utenfor fra før. Derfor har Kristelig Folkeparti sagt at vi vil vurdere dette kuttet i forbindelse med revidert budsjett, fordi vi tenker at det påvirker noen som i utgangspunktet ofte er mer isolert enn andre. Derfor vil Kristelig Folkeparti jobbe inn mot revidert budsjett i denne saken.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
I utgangspunktet var dette en gjennomgang av HELFO. Kristelig Folkeparti ser, i etterkant, hvilken direkte innvirkning dette har hatt på enkeltpersoner, og derfor står Kristelig Folkeparti på at vi ønsker å jobbe med denne saken inn mot revidert. Vi ønsker ikke den innvirkningen på enkeltpersoner som representanten viser til, som får merutgifter på opptil 12 000–20 000 kr. Derfor vil Kristelig Folkeparti ta denne saken opp i forbindelse med revidert budsjett.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Statsråden er prisverdig opptatt av å løfte områdene rus og psykisk helse, og det er fremmet en rusplan – 2,4 mrd. kr for de neste fem årene. Før helgen kom det et representantforslag fra Venstre om å flytte salg av alkohol – mellom 4,7 og 7,0 pst. – fra Vinmonopolet og ut i butikk. Vi vet at økt tilgjengelighet gir økt forbruk. Hva mener statsråden om et forslag om å flytte salget av sterkøl, og antakeligvis annen type alkohol, fra Vinmonopolet – som er en viktig del av norsk alkoholpolitikk – og ut i butikkene? Og hvilke konsekvenser tror statsråden det får for forbruket, og dermed også for helse?