trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2020-12-09:
Norge har veldig mange steder med grensepassering, og det betyr at det er mange som nå er mobilisert for å ta imot folk. Det er klart at når disse reglene er blitt innført på kort tid, kan det oppstå spørsmål og uklarheter. Det er helt åpenbart. Men jeg opplever at dette i hovedsak er forstått og etterlevd. Så har det også skjedd noen feil, bl.a. i helgen skjedde det en feil med at en del ble pålagt å ta karantene på Gardermoen og ikke fikk lov til å fly videre til destinasjonsstedet og ta karantene der, som det står klart i reglene at man skal ha muligheten til. Så dessverre skjer det også feil i en krevende tid, og det er beklagelig at det har skjedd.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-09:
Det korte svaret på det er at det er fordi vi ikke har fått noen råd fra Helsedirektoratet om at det har vært et egnet virkemiddel, til nå. Vi har også hele veien sagt at det standpunktet og den vurderingen kan endre seg, så vel i direktoratet som i regjeringen, med utgangspunkt i utviklingen av både ny kunnskap og nye testmetoder. Nå skal Stortinget ta stilling til også dette spørsmålet i forbindelse med et representantforslag i morgen, så vi får god anledning til å komme tilbake til den debatten da. Når det gjelder ytterligere forberedelser til at en del vil reise i julen, er det også et arbeid som er i gang. I tillegg til de innstrammingene som vi har gjort knyttet til utenlandsreiser, jobber vi også med ytterligere tiltak for å nå fram til dem som må reise i julen. Så gjelder jo regjeringens generelle råd om at en bør unngå unødvendige utenlandsreiser i denne tiden, så dette er ikke tiden for å reise til utlandet for å ta en juleferie. Men vi vet at det er mange som bor i Norge som har hele sin nære familie i utlandet. Mange har vært i Norge over lengre tid for å jobbe og skal tilbake igjen til sin familie, og kommer til å komme tilbake igjen til Norge etter jul. Derfor vil det også bli iverksatt ekstra tiltak for å håndtere det. Regjeringen har ingen prestisje knyttet til ikke å ha testing på grensen – tvert imot. Men vi er avhengige av at det er mulig å gjennomføre, og at det er en fornuftig bruk av de samlede testressursene som vi har. Det har det ikke vært til nå, ifølge direktoratets vurdering, og så kan dette endre seg etter hvert som situasjonen endrer seg.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-09:
Jo, og det er derfor regjeringen er i forkant i disse spørsmålene, og det kommer vi også til å være denne gangen. Som jeg sa, har vi også et betydelig arbeid på gang på de behovene vi har for tiltak, også inn mot dem som skal reise i julen, og det kommer til å komme ytterligere tiltak også på det området i forkant. Så er det et spørsmål hva representanten legger i obligatorisk testing, for jeg er enig med representantens partileder, som i partilederdebatten i august veldig klart uttalte at det skal være en høy grense for å kreve helsetester av folk. Når en bruker ordene «obligatorisk testing», må en også tenke gjennom hva konsekvensene vil være hvis en person da ikke ønsker å teste seg. Hvis Arbeiderpartiet mener at en da f.eks. skal bli avvist på grensen, selv om en har lovlig opphold i Norge, mener jeg at det vil være å gå altfor langt, å gå langt utover noe som vil være forholdsmessig.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-09:
Jeg forstår at representanten kanskje ikke ønsker en videre diskusjon om hva som er obligatorisk testing, men for meg, som eventuelt skulle ha innført obligatorisk testing, er det hele kjernen i diskusjonen, for vi kan ikke innføre obligatorisk testing uten å vite hva obligatorisk testing betyr. Hvis vi skal ha obligatorisk testing – som ikke er frivillig testing, som vi har i dag, i dag har vi frivillig testing – må det faktisk være en sanksjon, for hvis ikke blir ikke testingen obligatorisk. Så jeg synes at til debatten i morgen bør kanskje Arbeiderpartiet tenke litt gjennom hva de faktisk mener med obligatorisk testing, for det vil være hele kjernen i spørsmålet. Ja, vi jobber også tett med de andre departementene og de ulike statlige etatene når det gjelder forberedelser til dem som kommer til Norge i forbindelse med vinterfisket og lofotfisket. Det var bl.a. et møte i går der alle de berørte var til stede og gikk gjennom sine planer knyttet til det, og det vil også der bli iverksatt ytterligere tiltak for å være forberedt på den situasjonen.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-09:
For å være helt klar: Jeg mener det vil være veldig uklokt hvis Stortinget i morgen vedtar obligatorisk testing uten å ha fått framlagt en vurdering av hva det har av betydning for f.eks. den andre testkapasiteten. For det er ikke sånn at det er helt uvesentlig hvor vi bruker testkapasiteten i Norge. Den må brukes der den gir mest effekt. Vi har ikke uendelig med testkapasitet, for det er mennesker som gjennomfører disse testene, og disse menneskene er i all hovedsak ansatt i kommunene der grensestasjonene er. Jeg ser f.eks. at en del av storbyene tar til orde for obligatorisk testing. Vel, det er veldig få flyplasser i Norge som ligger i de store byene. De fleste flyplassene i Norge ligger i nabokommunene til de store byene, og det er de som i tilfelle må gjennomføre denne testingen. Derfor bør en her også få gode faglige vurderinger fra Helsedirektoratet, der de ikke bare vurderer de smittevernfaglige spørsmålene basert på vurderinger fra Folkehelseinstituttet, men også vurderer konsekvensene for helsetjenesten og for kapasiteten til andre viktige oppgaver og veier dem opp mot hverandre. Det bør også Stortinget avvente.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2020-12-09:
Den siste tiden har mange reist til Norge for å tilbringe juletiden med sin familie og sine kjære. De er alle en del av denne dugnaden som vi står i akkurat nå, og de er også innforstått med at de må gjennom karantene før de kan bevege seg ute i samfunnet. Vi har i mediene kunnet lese flere saker om forvirring og feilinformasjon, og at det gis én beskjed fra både kommuner og offentlige etater til personer før ankomst, og at de får en annen beskjed ved ankomst. Mitt spørsmål til helseministeren er derfor: Føler han seg trygg på at ingen er blitt pålagt karantene på et sted på tvers av det reglene tillater? Og hva har han å si til dem som eventuelt er blitt pålagt slik karantene?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-09:
Mitt spørsmål går til finansministeren. Arbeidsfolk og bedrifter over hele Norge er hardt rammet av pandemien. Ved inngangen til julen i år er det utrolig mange folk rundt omkring i Norge som bærer på en stor usikkerhet og utrygghet for framtiden, og som lurer på om de har en jobb å gå til. Det er bedrifter som står i fare for å gå konkurs, det er folk som står i fare for å miste livsverket sitt og stå i stor gjeld. Det handler til dels om krisepakker som ikke har vært gode nok, og som ikke har kommet ut raskt nok. Det hjelper fint lite med store pakker med masse innpakning rundt, men med lite innhold når det folk trenger, er penger en kan bruke i den virkelige verdenen, til å betale regninger med og til å komme seg gjennom krisen med. Noe av det som er mest alvorlig med det som har skjedd i høst, er også alle de spørsmålene regjeringen skyver foran seg. Selv bor jeg på Romerike og ser hvor hardt Romerike er rammet av krisen i luftfarten, både de som er ledige, og som jobbet på Gardermoen, og i form av alle ringvirkningene rundt. Vi har ventet i måned etter måned, men det er fortsatt ikke kommet en avklaring av situasjonen for luftfarten. Det skal en komme tilbake til i januar. Kompensasjonsordningen for bedriftene har blitt gitt varighet til ut februar. En vet ingenting om hva som skal komme etter den tid. Det er ikke satt av én krone ekstra i budsjettet. Det samme gjelder for inntektssikringsordning for selvstendig næringsdrivende og frilansere. Når det gjelder alle dem som står i fare for å kunne bli sagt opp fordi perioden med permittering går ut, er det heller ikke der blitt satt av midler til en forlengelse. Hvorfor sørger en ikke for en plan og langsiktighet i stedet for å gi folk økt utrygghet inn i julen?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-09:
Det som er problemet, er at finansministeren ikke gir forutsigbarhet og trygghet for hva som skal komme. Han beskriver bare ytterligere problem på problem knyttet til hvordan dette kan løses, istedenfor å være i forkant og legge en plan og sørge for forutsigbarhet, og legge av penger til det i budsjettet, slik at en ser at det faktisk er en vilje. Det har vært problemet gang etter gang. Det er som om det som kommer av nye smittebølger, kommer som en overraskelse, og en er ikke klar til å sette inn tiltak når det treffer. De som er selvstendig næringsdrivende og bedriftseiere, trenger å vite hva de kan planlegge for og vite at vi har en plan for å ta Norge igjennom krisen, og at en i hvert fall har ordninger som varer fram til sommeren. Når det gjelder luftfarten, er det fortsatt ikke avklart om det kommer en kompensasjonsordning i det hele tatt, eller hva den eventuelt må inneholde. Kan finansministeren i det minste avklare at det kommer en kompensasjonsordning, hva slags omfang den vil ha, og hvordan den vil bidra til å redde arbeidsplasser?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-09:
Det Senterpartiet har gjort, er både å foreslå en kompensasjonsordning som kan treffe de norske flyselskapene og norsk innenriks luftfart, som er helt avgjørende for å binde et langstrakt land som Norge sammen, og for å redde de titusenvis av arbeidsplassene som er knyttet til flyselskapene, og ringvirkningene rundt. Det har vi blitt nedstemt på, men vi har også blitt nedstemt på forslag om å stille vilkår knyttet til kompensasjonsordning. Så regjeringspartiene og deres støtteparti Fremskrittspartiet har ikke vært villige til å være med på kompensasjonsordning, og heller ikke vært villige til å være med på våre forslag om vilkår. En har bare sittet og skjøvet det foran seg, gang etter gang. Det er fortsatt ikke lagt fram et forslag – og så skal en vurdere det i januar. Altså: Kommer det i det hele tatt til å komme en ordning fra regjeringen på dette området?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-09:
«Regjeringen har i sitt svar på budsjettspørsmål fra Senterpartiet gitt melding om at det nye regelverket for CO 2 -kompensasjon gjør at flere industribedrifter kan miste hele sin CO 2 -kompensasjon. Det gjelder bl.a. INEOS Bamble og INEOS Rafnes, INOVYN Porsgrunn, Rana Gruber, Sydvaranger, Yara Glomfjord og Yara Porsgrunn. I tillegg kan flere miste deler av sin kompensasjon. Vil statsråden gå nye runder med EU om denne saken for å inkludere flere virksomheter i ordningen og sikre mulighet for større støtte til hver virksomhet?»
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-09:
Jeg takker for svaret. Jeg merker meg at det er en del av det samme som blir svart nå, som også kom i et skriftlig svar til Stortinget i forrige uke, etter at jeg hadde levert inn mitt spørsmål. Det er bra at det er en prosess, og at en jobber videre, men fortsatt er jo spørsmålet hva som blir den konkrete konsekvensen for bedriftene. For som også statsråden viste til, er dette en utrolig viktig ordning for de virksomhetene som er omfattet av CO 2 -kompensasjonsordningen. Den 30. oktober i år, i et svar på budsjettspørsmål fra oss, skriver da regjeringen at som konsekvens ser det ut til at følgende norske virksomheter mister hele sin etter de nye retningslinjene – og så er det listet opp INEOS Bamble, INEOS Rafnes, INOVYN Porsgrunn, Rana Gruber, Sydvaranger, Yara Glomfjord og Yara Porsgrunn, og i tillegg at INOVYN Rafnes og Borregaard kan miste deler av sin kompensasjon. Er det fortsatt situasjonen, eller er det rom her for at disse virksomhetene kan ha CO 2 -kompensasjon videre?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-09:
Det som er viktig for disse bedriftene, er jo hva som vil bli støtten som de får etter de nye reglene som skal begynne å gjelde fra neste år. Derfor er det utrolig viktig å få avklart det, og selvsagt at en jobber målrettet, og jeg oppfattet statsråden dit hen at en fortsatt jobber målrettet for å få de virksomhetene som står på denne listen, innenfor reglene. Eller er det slik at det er noen virksomheter som det er avklart ikke vil kunne komme innenfor reglene? Og det neste spørsmålet er: Vil regjeringen innenfor det handlingsrommet som Norge da får, sørge for å fremme forslag om at en utnytter det handlingsrommet som Norge får, fullt ut, både når det gjelder hva slags virksomhet, inkludert eksempelvis at en bruker det handlingsrommet som gjelder nikkelproduksjon, og at en utnytter maksimalt når det gjelder hvor mye støtte hver enkelt virksomhet kan motta?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-09:
Me har ei regjering som har mykje folk frå First House og andre kommunikasjonsbyrå, slik at marknadsføringa og utsalet av pakkene skal det ikkje stå på. Problemet er at det står noko med lita skrift som gjer at det som er realiteten for bedriftene, ikkje stemmer med det utsalet som skjer. Senterpartiet var fornøgd då me fekk på plass 250 mill. kr til ei ordning for sesongbedriftene. Regjeringa har laga vilkår. Det viste seg å vera 250 mill. kr, og så er 18 mill. kr brukt, og regjeringa kjem no til å dra tilbake resten av pengane. For dei som arrangerer reiser, turoperatørane, var det lova 500 mill. kr. No kjem regjeringa og tek tilbake 305 av dei millionane. Det er god næringspolitikk å leggja fram pengar for bedriftene, men ein har med noko med lita skrift som gjer at når bedriftene skal nyttiggjera seg pengane, så nappar ein dei tilbake og legg dei inn i safen igjen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-09:
Det som bekymrer oss i Senterpartiet ganske kraftig nå inn mot julen, er alle de permitterte. Det er over 60 000 som er permittert, og mange begynner å komme opp mot maksgrensen for hvor lenge de kan være permittert. Vi hadde en tilsvarende debatt før sommeren, der regjeringen var veldig usikker på hva man skulle gjøre, om man skulle utvide fra seks til 12 måneder, mens flertallet av partiene på Stortinget var tydelig på det. Så kom regjeringen i august og sa de skulle utvide permitteringen til 12 måneder. Nå har vi en ny sånn usikkerhet. Pandemien er ikke over. Vi skal ha en hotellnæring etterpå, folk skal tilbake til jobbene. Da håper jeg, selv om vi hadde runder også den siste uken, at regjeringen begynner å tenke seg om og kan gi signaler ganske tydelig om at man utvider permitteringstiden fram til sommeren, så det gir trygghet for alle de familiene som nå føler uro. Vil regjeringen ganske raskt signalisere om de vil utvide permitteringsreglene, eller er det helt uaktuelt?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-12-09:
Jeg mener oppriktig at jeg er glad for det svaret, for det at det nå signaliseres en mer åpen holdning, oppleves som et viktig signal. Så skjønner jeg også Sanners argumenter om at permittering, spesielt i en normalsituasjon, har en del negative effekter, men vår vurdering er at situasjonen er såpass spesiell at man ikke kan legge samme tenkning til grunn i denne ekstraordinære krisen. Så hadde vi en annen ordning som kom på plass takket være jobbingen her på Stortinget, og det var ordningen for selvstendig næringsdrivende, der man laget en inntektssikring for selvstendig næringsdrivende. Det er folk som ofte er i starten på større bedrifter, gründere som tar risiko. Vi laget en inntektssikringsordning som har hjulpet veldig mange siden mars. Nå er den ordningen varslet at skal fases ut når februar måned er over, og at den blir satt ned til 60 pst. tilskudd i januar/februar. Vil regjeringen ha samme åpne holdning til det, at man kan forlenge den også, sånn som det er med permitteringer?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Mitt spørsmål går til helseministeren. Nå legger vi alle ned en stor innsats for å stoppe smitten i samfunnet fra å spre seg, og folk ofrer mye. Før mars kom det fly til landet med smittede skiturister på vei hjem. I sommer åpnet vi for feriereiser uten at teststasjonene var klare når folk kom hjem, og i høst kom det smitte inn i landet med arbeidere som kom hit for å jobbe. Ifølge Helsedirektoratet har fire av fem utenlandspassasjerer gått forbi teststasjonen på Gardermoen siden midten av august, og tall fra Folkehelseinstituttet i september viser at kun 40 pst. overholdt karantenereglene. Hvis importsmitten stiger igjen over jul, vil vanlige folks innsats kunne ha vært forgjeves. I forrige uke hørte vi assisterende helsedirektør Nakstad på Dagsnytt 18. Han påpekte at det er viktig å ta tak nå, før situasjonen oppstår. I januar kommer mange av dem som bor i utlandet, men som jobber i Norge, tilbake etter å ha feiret jul. Det er en stor vekst i flyprogrammet fra 15. desember til 15. januar. SAS alene har opprettet over 50 ruter i forbindelse med nyttår, og det er naivt å tro at folk ikke vil reise i jula. Nakstad sa at testing ved grensen ikke løser alle problemer, men vil bidra til at de som er smittsomme idet de kommer over grensen, blir fanget opp og ikke smitter andre. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Hvorfor vil ikke regjeringen innføre obligatorisk testing ved viktige grensekryssinger og lufthavner, i kombinasjon med de karantenereglene som utarbeides av helsemyndighetene?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Jeg er veldig lettet over at statsråden ikke avviser obligatorisk testing. Helsedirektoratet var jo faktisk for obligatorisk testing av alle som satt på karantenehotell, selv om regjeringen ikke innførte det. Argumentasjonen imot, om at dette er for inngripende tiltak, hører jeg heller ikke at statsråden gjentar. Det gjør meg også optimistisk, for det er jo den samme som helsemyndighetene hadde mot krav om negativ test ved grensen for utlendinger, og så endret man – klokelig – det når importsmitten viste seg å være et så stort problem som det har vært denne høsten. Så jeg vil bare igjen oppfordre: Er det ikke riktig at vi er litt mer i forkant i denne runden? Nå står vi midt i smittebølge to, og det er mange som er bekymret for at det i januar kan bli en smittebølge tre. Er det ikke mer i tråd med uttalelsene til assisterende helsedirektør Nakstad å sette inn kraftigere tiltak nå?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Når fire av fem går forbi teststasjonen, tror jeg ikke vi skal bruke mest energi på å diskutere hva obligatorisk testing er. Sanksjoner har heller ikke Arbeiderpartiet tatt til orde for. At flere tester seg, må jo være det viktigste. I dag er det bare et skilt og en invitasjon til å teste seg hvis man føler for det. Men jeg har et litt annet oppfølgingsspørsmål, og det handler om de tusenvis av utenlandske arbeidere som nå krysser grensen i Nordland for å jobbe under vinterfisket. Der har en bekymring nådd oss om at politi og helsemyndigheter ikke får dele informasjon. Det er kritisk viktig. Disse arbeiderne kommer hvert eneste år for å bidra på fisket i Lofoten, og hvis ikke helsemyndigheter og politi ved grensen kan dele informasjon, vil vi også ha større utfordringer med både å fange opp smitte og å kunne drive effektiv smittesporing. Så spørsmålet er: Hvordan vil man samhandle med sine kolleger i regjering for å bedre denne informasjonsflyten og bedre håndtere smittevern?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Det er godt å høre at man jobber med å bedre situasjonen i nord. Helsetjenesten er mer sårbar i nord. Det vil være mer dramatisk hvis de røffly 3 000 arbeiderne som kommer inn til vinterfisket, har smitte med seg, så det er ganske viktig. Til diskusjonen om obligatorisk testing: Nå skal den gå i salen i morgen, under behandlingen av et representantforslag fra Fremskrittspartiet. Det vil jo være statsrådens oppgave, hvis Stortinget mener at vi skal innføre obligatorisk testing, å utforme det. At Arbeiderpartiet ikke har klare oppfatninger om hvordan et sanksjonsregime skal fungere – det er heller ikke Arbeiderpartiets jobb eller Stortingets jobb, det er helseministerens jobb. Er det klare reservasjoner i så måte, må jo det komme fram i debatten. Jeg er glad for at helseministeren så tydelig ikke var avvisende til dette, så jeg ser fram til at det blir en fruktbar debatt. Det som er kritisk, er at tiltakene må skje nå …
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Det er andre ting som er kritisk, president.(Munterhet i salen.) (Munterhet i salen.)
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Og tiden er ute.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Det var hyggelig. Det at det er inngripende, har man jo allerede forsert ved å innføre karantenehotell, som er det mest inngripende vi har. Hvordan obligatorisk testing skal foregå, forventer jeg at regjeringen kan bidra med hvis stortingsflertallet snur i morgen. Da er det godt å høre at i hvert fall Høyres helseminister ikke avviste det.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-09:
Jeg har et spørsmål til fiskeri- og sjømatministeren. Det er mange bedrifter som sliter tungt i Norge. Staten bruker milliarder av kroner på kompensasjonsordninger og andre tiltak. Samtidig har fiskeriministeren søknader på sitt bord som kan utløse mange titalls millioner kroner i investeringer. Dette kan gi økt sysselsetting, og det kan gi penger i kassen for bedrifter som sliter. En av søknadene som fiskeriministeren har på sitt bord, er fra Hofseth Aqua på Sunnmøre. Dette dreier seg om en visningstillatelse for oppdrett for laks og ørret knyttet til Atlanterhavsparken i Ålesund og Storfjorden. Det er snakk om investeringer i størrelsesorden 70–80 mill. kr, som vil gi lokale entreprenører kjærkomment arbeid. Det er veldig positivt for Atlanterhavsparken, som betyr veldig mye for Ålesund og området der oppe. Det er en viktig attraksjon. Det er også en park som ble Norges første marine vitensenter i 2019. Det er et viktig tilbud for barn og unge for å gi kunnskap som sikrer rekruttering til havbruksnæringen, som er en av de næringene som Norge skal leve av framover. Atlanterhavsparken har slitt tungt i koronatiden, og dette kan også være med på gi dem faste ekstrainntekter. Dersom tillatelsen nå kommer raskt, kan man faktisk greie å ferdigstille dette prosjektet til kommende turistsesong. Søknaden ble sendt inn første gang 19. september 2018, og mitt spørsmål er: Når har statsråden tenkt å behandle søknaden fra Hofseth Aqua?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-09:
Atlanterhavsparken har i et normalår 140 000 besøkende, og det er selvfølgelig folk både fra lokalmiljøet, fra resten av landet og fra utlandet, så det er en viktig attraksjon i vårt område. Under koronakrisen har stort sett alle departementer fått opp tempoet, enten det er snakk om krisepakker eller andre typer behandling av saker, rett og slett fordi man ser at landet er i krise, og at vi trenger å få gjort ting raskere. Når det da ligger ti forskjellige søknader på visningstillatelser, og også mange andre, er mitt spørsmål om det ikke nå er på tide at også Fiskeridepartementet får opp dampen, sånn at vi får sikret gode prosjekter, satt i gang og får til investeringer. For det må jo være mer fornuftig at man faktisk får i gang investeringer, og at selskaper får bruke penger og sysselsetter entreprenører, enn at man skal drive og bruke massevis av statlige kroner på kompensasjonsordninger.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-12-09:
Først må jeg si meg veldig enig med representanten Listhaug i at Atlanterhavsparken er en veldig flott plass. Jeg har vært der selv og ble imponert over hva de har fått til, og hvordan de klarer å vise fram vårt marine liv under vann på en flott måte. Det er også veldig populært, det er ca. 100 000 besøkende i et såkalt normalår. Det er jo imponerende, og akkurat det poenget er også et vesentlig poeng opp mot vurderinger som skal gjøres når man har søkt om en visningstillatelse. Det handler jo egentlig om å få formidlet forhold rundt norsk laks og norsk sjømat til flest mulig, så vi har ganske mange søknader liggende – jeg tror vi har ca. ti forskjellige søknader knyttet til visningstillatelser liggende i departementet. Jeg kan selvfølgelig ikke her og nå si når denne søknaden vil bli behandlet, men vi har en prosess i departementet hvor søknadene blir behandlet i rekkefølge etter når de kom inn, og så har vi også andre søknader, om det som heter utviklingstillatelser. Der har vi ca. 30 saker liggende, med en komplisert saksbehandling, hvor det er søknader på mange hundre sider osv. Så summen av alt dette, inklusiv at vi nå i sommer ble saksøkt av oppdrettsnæringen i det produksjonsområdet som har fått nedtrekk med hensyn til miljø, gjør at vi ikke har fått behandlet søknaden, selv om søknaden ble sendt til Fiskeridirektoratet i 2018. Og så får vi den etter hvert til klagebehandling hos oss, så den har kanskje ligget i departementet i seks til tolv måneder, for alt jeg vet.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-12-09:
Jeg er veldig enig i at noe av det viktigste vi gjør nå, er å få i gang nye investeringer. Det er utrolig viktig å få i gang bygging og utvikling av nye arbeidsplasser i privat sektor, og det fokuserer vi veldig på. Senest i forrige uke fikk vi i gang en klagesak som handlet om en utviklingstillatelse oppe i Sør-Troms, i Gratangen, som kan utløse opptil en halv milliard kroner i investeringer, og forhåpentligvis med lokale ringvirkninger. Så jeg er veldig enig i det, og vi behandler sakene fortløpende. Jeg kan forsikre om – og er egentlig imponert over – at departementet og mitt embetsverk har jobbet sent og tidlig gjennom koronakrisen. Det er en ekstraordinær situasjon og også ekstraordinære oppgaver som må løses, så vi kommer til å prøve å få behandlet denne konkrete saken så fort som mulig, og også de andre sakene.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-12-09:
Representanten Myrseth sier at hun prøver å spørre igjen, og da får jeg si at jeg prøver å svare igjen. Vi behandlet kvotemeldingen før sommeren, i mai. Hensikten med kvotemeldingen er å forenkle og effektivisere og gjøre kvotesystemet mer fleksibelt, og foranledningen er en årelang prosess med utredninger og egen NoU. Forslagene som ble fremmet i Stortinget, og kvotemeldingen, ble vedtatt med bl.a. et anmodningsvedtak i tillegg, hvor «Stortinget ber regjeringen sørge for at fordelingen av kvoter mellom flåtegruppene ikke endres vesentlig». Hvis man da skal ta kvotene til åpen gruppe fra toppen, får man en fordelingsvirkning av det. Så den høringsprosessen, som jeg oppfatter at representanten er kritisk til, er en helt tradisjonell årlig høringsprosess hvor man skal se på neste års fiskeri. Vi har fulgt opp Stortingets anmodningsvedtak om at fordelingen mellom flåtegruppene ikke endres vesentlig. Da er man nødt til å be næringen om innspill på og høre om de har forslag til hvordan man kan kompensere dem. Vi har nå fått inn alle høringssvarene. Prosessen er oppsummert i Fiskeridirektoratet og vil bli oversendt departementet ganske snart, sånn at vi får anledning til å ta en beslutning før årsskiftet – som man gjør hvert år i forhold til neste års regulering av fiskeriene.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-12-09:
Hvert eneste år er det en stor prosess i næringen hvor man har på høring hvordan man skal regulere neste års fiskeri. Det er veldig mange detaljer, så jeg skal ikke begi meg inn i det minefeltet, og det er selvfølgelig også mange motstridende interesser. Derfor kan det av og til bli litt høylytt i fiskerisektoren. Mitt svar går på at med den høringen som nå har vært ute hos Fiskeridirektoratet, følger vi opp et konkret anmodningsvedtak som ble fremmet i stortingssalen og vedtatt i forbindelse med behandlingen av kvotemeldingen, hvor regjeringen anmodes om at fordelingen av kvoter mellom flåtegruppene ikke skal endres vesentlig. Jeg må bare si at alle forslag i kvotemeldingen er tilstrekkelig utredet, men den kvotemeldingen ville ha enkelte fordelingsmessige effekter hvis kvotene til åpen gruppe skulle tas fra toppen. Så vi har fulgt opp både kvotemeldingen og anmodningsvedtaket som ble vedtatt i Stortinget.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-12-09:
Jeg har litt problemer med å forstå hvorfor representanten fortsatt ikke oppfatter at jeg har svart på en del av det hun spør om. Det er regjeringens oppgave å følge opp det som er blitt vedtatt i Stortinget. Kvotemeldingen er tilstrekkelig utredet. Men da det kom et anmodningsvedtak fra Stortinget om at regjeringen må sørge for at fordelingen av kvoter mellom flåtegrupper ikke endres vesentlig, er det akkurat det vi har fulgt opp i det som nå har vært ute til høring fra Fiskeridirektoratet. Hvert år har Fiskeridirektoratet en sånn høring om hvordan man skal regulere neste års fiske, og det handler også om hvordan man fordeler ressursene. Så vil jeg si at vi på en måte er heldige i Norge som har en fiskerinæring som er lønnsom. Den består stort sett av små og store familiebedrifter langs kysten vår. Det er et stort potensial for å utvikle denne næringen videre, og det er vår oppgave, og der vil jeg også se til opposisjonen og passe på at vi skaper mest mulig stabile og forutsigbare rammebetingelser for den næringen.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Kvotemeldingen behandlet vi i vår, og den har vi jo diskutert mye også i denne salen. Det meste ble sånn som regjeringen ønsket når det kommer til ressursfordeling. Man fikk endret trålflåten i favør av kystflåten, og i tillegg flyttet man åpen gruppe til toppen, altså at man tar kvoteavsettingen til åpen gruppe før man foretar fordelingen mellom kystflåten og havflåten – helt i tråd med regjeringens forslag. I etterkant har det vært mye usikkerhet om konsekvensene som meldingen ville gi, og det topper seg nå når Fiskeridirektoratet sender ut et brev på høring med forslag om at kystflåten skal kompensere havflåten for endringen i ressursfordelingen gjort i kvotemeldingen. Det synes jeg er veldig spesielt, og det er en veldig uryddig måte å jobbe på. Det skaper mye usikkerhet, og det er mange som spør seg hva mer som nå skal endres. Jeg har prøvd å spørre fiskeriministeren opptil flere ganger om han stiller seg bak dette høringsutspillet, og hva som er bakgrunnen for det. Svaret har vært at han enten ikke har lest brevet, eller ikke har fått med seg kritikken som har kommet. Så jeg prøver å spørre igjen: Hvorfor har man nå i etterkant av behandlingen av kvotemeldingen skapt denne typen usikkerhet, og er statsråden enig i at trålflåten skal kompenseres av kystflåten?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Når man snakker om at man har brukt en årelang prosess på dette, er det veldig spesielt at man ikke har utredet konsekvensene av sine egne forslag. For det kom jo også inn i behandlingen her i salen – man måtte konsekvensutrede forslagene og virkningen av dem i etterkant av vedtakene i Stortinget. Det er en veldig spesiell måte å behandle en næring på. Jeg vet ikke om man behandler andre næringer på samme måte. Når man har brukt en årelang prosess på å utrede disse spørsmålene, hvorfor i alle dager har man ikke da også utredet dette spørsmålet, når man har fått gjennomslag for de forslagene man har vedtatt? Det var regjeringens forslag som fikk gjennomslag på ressursfordeling her i Stortinget. Det var ikke Stortingets forslag; det var regjeringens. Jeg tenker at dette burde man gjort før. Og til det å si at dette er en prosess hvert år: Nei, det vises til forslagene i kvotemeldingen, som vi ikke behandler hvert år.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Fiskeriministeren trenger ikke å spare på detaljene for min del. Jeg forstår fiskeripolitikken, jeg. Men jeg lurer på om det er andre forslag som ble vedtatt, som man tenker å gå tilbake på, f.eks. da man endret trålstigen, til ganske høylytte protester – av en grunn. Har man tenkt å gå tilbake til den dynamiske trålstigen, f.eks., som også har betydning for fordelingen mellom hav og kyst? Det man har gjort nå, er jo at man har sagt at den minste delen, altså kystflåten, skal kompensere de aller største på grunn av vedtak man har gjort i kvotemeldingen, som jo også har mange forslag i seg som fra før av forfordeler de aller største. Også Riksrevisjonen viser til at de store har blitt større, og nå fortsetter regjeringen den trenden. Men spørsmålet er altså: Har man tenkt å gjøre andre typer endringer ut fra det som er vedtatt i Stortinget?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
«Mange i Nord-Norge ønsker seg investering i jernbane. Både Nordlandsbanen og Ofotbanen er viktige for folk og næringsliv. Ofotbanen har fått en viktig rolle i nord som den miljøvennlige, elektrifiserte transportåren ut av landsdelen for 200 000 tonn fersk fisk. Det er fisk for 12 mrd. kroner. I Nasjonal transportplan fra 2017 er det bestemt at en i første periode av NTP skal øke kapasiteten på banen ved å bygge et krysningsspor på Narvik stasjon og at en skal konsekvensutrede dobbeltspor på banen. Hva er status på arbeidet med konsekvensutredning for Ofotbanen?»
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Takk for et grundig svar. NTP-en fra 2017 hadde en særskilt satsing på gods på jernbane – en historisk satsing. Grunnlagsdokumentene for den NTP-en viste at det å bygge dobbeltspor på Ofotbanen var det samfunnsøkonomisk mest lønnsomme man kunne gjøre, ikke bare i Norge, men også i Norden, som infrastrukturprosjekt. Vi etterlyser derfor konsekvensutredningen og krysningssporet. Dette er den eneste elektrifiserte eksportveien for fersk fisk fra Nord-Norge. Alternativet er vogntog, og hvis man skal kjøre fra Hadsel til Narvik eller fra Senja til Narvik, er det lettere å bruke et norsk vogntog enn hvis man skal hele veien til Polen og Frankrike. Da blir norske vogntog litt mindre konkurransedyktige. Vi ser nå at vi ikke får disse investeringene, og nå avvises det seks tog til neste år. Kan ministeren forstå at jernbaneentusiaster i nord opplever at våre prosjekter blir nedprioritert i forhold til de store prosjektene i sør?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Det å få gods over på bane, det å bedre klima og miljø og det å bedre transportsikkerheten er noen av hovedmålene i Nasjonal transportplan. De veiene vi har i nord, er ikke bygd for de vogntogene som går der i dag. Det blir kjempeviktig med den utbyggingen som vi skal få av E10, som er «fiskeveien» framfor noen. På denne tiden av året er det snø, det er glatt, og mange kvier seg for å kjøre på grunn av vogntogene. Mange er særlig redde for de mange utenlandske vogntogene. Transportøkonomisk institutt sier i dag at ulykkesrisikoen for tunge godsbiler går ned, men fortsatt har utenlandske lastebiler dobbelt så høy ulykkesrisiko sammenliknet med norske. Når vi vet at det å si nei til seks godstog til neste år fører til 144 flere vogntog i uka mellom Nord-Norge og markedet, må dette være et av de mer lavthengende prosjektene å investere i for å få oppfylt alle de gode formålene i NTP.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-09:
Eg takkar for dette viktige spørsmålet. Eg er veldig einig med representanten Lyngedal i at Nordlandsbanen og Ofotbanen er viktige transportårer for folk og næringsliv, med tanke på både varetransport og persontransport, lokalt, regionalt og internasjonalt. Ofotbanen er Noregs viktigaste godslinje målt i transporterte tonn per kilometer. Malmtrafikken er førande for kapasitetsbehovet på banen, og det vidare behovet for utvikling av banen er avhengig av utviklinga i etterspurnaden etter malm. Godstransport på Ofotbanen via Sverige er viktig òg for framføring av kombilast til Nord-Noreg og det internasjonale persontogsambandet til Sverige frå Narvik. For Ofotbanen er det viktig å sjå tiltak på svensk og norsk side i samanheng. I det pågåande utgreiingsarbeidet samarbeider no Jernbanedirektoratet, Trafikkverket og Bane NOR om å utarbeide trafikkprognosar og identifisere kapasitetsbehov på Ofotbanen. Kapasitetsbehovet som kjem fram gjennom dette arbeidet, vil avgjere behovet for tiltak i infrastrukturen på banen. Det planleggjast òg for ombygging og utviding av både Narvikterminalen og Narvik stasjon. På Narvik stasjon er det behov for auka kapasitet, og på Narvikterminalen er det behov for tiltak for å leggje til rette for kombitrafikken. Trass i vesentlege aukingar i jernbaneløyvingane dei seinare åra har det så langt ikkje vore rom for desse prosjekta. Dette følgjer av dei store kostnadsaukane på enkelte pågåande jernbaneprosjekt. I Nasjonal transportplan 2022–2023, som blir lagt fram våren 2021, vil regjeringa føreslå den vidare prioriteringa av tilbodsforbetringar på jernbanen, deriblant Ofotbanen. Oppsummert: Me er for fullt i gang med dette arbeidet. Me ser det viktige arbeidet som Jernbanedirektoratet, Trafikkverket og Bane NOR no gjer. Den utvidinga som er planlagd for Narvikterminalen og Narvik stasjon, bør så absolutt vere prioriterte tiltak. Teknisk sett kunne me ha gjort det i 2021, men me manglar budsjettmidlane for å få det til. Sjølv om me har ein auke i jernbanebudsjettet på over 6 mrd. kr i budsjettet for 2021, har me brukt dei midlane til pågåande arbeid og dei store kostnadsoverskridingane som har vore der. Men det er altså veldig gode tiltak som ligg klare, nettopp knytt til Nordlandsbanen og Ofotbanen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-09:
Me har ei gigantisk satsing på jernbanen, men likevel er det mange prosjekt – det gjeld i både nord og sør – som er sette ut i tid på grunn av dei kostnadsoverskridingane me har hatt. Eg trur det er mange som er entusiastiske med tanke på jernbanen rundt Stor-Oslo, Bergen, Trondheim og Stavanger òg, og me ser at det er tiltak der òg som i realiteten har blitt sette noko på vent. Men eg vil seie at nettopp tiltaka som gjeld Narvikterminalen for kombitrafikk, Narvik stasjon og kapasitetstiltak på eksisterande bane, er veldig gode tiltak. Det er ikkje tvil om at dei ligg veldig langt framme i køen i våre vurderingar inn mot NTP. Me kjem med Nasjonal transportplan i mars, så me landar dette i januar/februar. Dette er gode tiltak for Ofotbanen som bør prioriterast.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-09:
Eg synest representanten Lyngedal argumenterer veldig godt, både når det gjeld kor viktig det er at me får meir gods frå veg til bane, og når det gjeld nokre av tiltaka knytte til Ofotbanen. Eg nemner Narvikterminalen og Narvik stasjon, men òg kapasitetstiltak på den eksisterande banen er viktige. Me veit kor viktig dette er for trafikksikkerheit og miljø- og klimaeffekten. Sjølv om me har hatt ein rekordstor auke i jernbaneinvesteringar, har me ikkje funne rom for desse prosjekta enno, men dei ligg klare. Det er ikkje noko teknisk – det er i realiteten ressursane for 2021 det kjem an på. Me skal sjå på dette no når me skal jobbe med NTP. Dette er gode prosjekt, og eg ser eigentleg optimistisk på det, for det er lågthengande frukter, som representanten Lyngedal så tydeleg sa det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-09:
Eg vil takke for spørsmålet og for anledninga til å kommentere nettopp denne problemstillinga. I det møtet som næringsministeren og eg hadde med Wizz Air 3. desember, var arbeidstakarane sine rettar ei av fleire problemstillingar som blei diskutert. Eg innleia med å presisere kva for sentral verdi samarbeidet mellom arbeidstakar- og arbeidsgivarsida har i Noreg, og korleis retten til å danne fagforeiningar og retten til å la seg organisere er ein sentral verdi i det norske samfunnet. Til dette svarte direktøren i Wizz Air med å understreke at det ikkje er opp til leiinga i eit føretak å bestemme om dei tilsette skal organisere seg eller ikkje. Han presiserte at organisasjonsfridomen er ein konstitusjonell rett for alle tilsette, og det er opp til kvar enkelt arbeidstakar korleis ein vil bruke denne retten. Dette er ikkje det same som å seie at Wizz Air må vere part i ein kollektiv avtale, men sånn eg oppfatta samtalen, viser det at selskapet tar grunnleggjande spelereglar på alvor. I praksis trur eg at verdien av retten til å organisere seg for dei som arbeider for Wizz Air i Noreg, vil kunne avhenge av kva tilknyting dette selskapet vil få til Noreg. På spørsmål frå meg forklarte direktøren at selskapet vil rette rekrutteringa mot den lokale arbeidsmarknaden òg i Noreg, altså tilsetje norske arbeidstakarar, etter ein oppstartsperiode med utsende arbeidstakarar frå andre land, og etter at pandemien har avtatt og etterspørselen sannsynlegvis har tatt seg opp. Direktøren heldt fram at det er grunn til å tru at ein større del av personellet som flyr innanriks i Noreg, da vil vere personar busette i Noreg. Når ein større del av personellet er busett i Noreg og underlagt norske rettar, er det òg grunn til å tru at den norske arbeidslivsmodellen får større betyding for dette selskapet. Men når det er sagt: Det er enno for tidleg å seie korleis dette vil utvikle seg, og kva betyding det har for Wizz Air. Det vil òg avhenge av responsen frå det flygande personellet sjølv. Men eg kan forsikre om at departementet vil følgje dette nøye, og at me var tydelege i dette møtet nettopp på å fortelje kva den norske modellen er, og kva verdiar me har i vårt arbeidsliv, og det trur eg òg er viktig for eit selskap som har ein noko annan kultur. Sånn sett synest eg møtet var positivt, men eg vil seie at effekten av kva ein statsråd seier til eit sånt selskap, heller ikkje skal overvurderast, så derfor er det veldig viktig at me følgjer denne utviklinga nøye.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-09:
Eg vil gjere det eg kan for at nettopp den retten skal gjelde for oss alle, og det bør det òg gjere i den type selskap. Så får me sjå kva som blir Wizz Airs tilbod, og kva dei reelt sett gjer i Noreg. Det trur eg er litt tidleg å seie. Så langt har nok ikkje aktiviteten til dette selskapet vore nokon stor suksess i Noreg. Eg vil bruke det handlingsrommet eg har, til å sikre at det er den type aktørar som har eit arbeidsliv som er – vil eg seie – i samsvar med den graden av forventning me har i Noreg, eg skal løfte fram. Så veit me at konkurranseregelverket og EØS-avtalen legg nokre føringar, men eg trur det er viktig at me bruker det handlingsrommet me har, eigentleg i tråd med det òg representanten Moxnes her peiker på. Det er vår jobb, og eg vil leite etter det handlingsrommet når eg ser på bl.a. kva ordningar me kjem med for luftfarten framover.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-09:
Dette handlar om kva reelt handlingsrom me har. Det blei gitt eit veldig tydeleg politisk signal frå statsministeren da ho stod nettopp på denne talarstolen og fekk spørsmål om ho ønskte å reise med Wizz Air. Da sa ho at det var ikkje hennar ønske, fordi det selskapet ikkje opptredde i tråd med den type verdiar som gjorde at ho ønskte å reise med dei. Det er noko eg er fullt ut einig med statsministeren i. Ein reell boikott vil nok vere eit anna verkemiddel frå staten Noreg, og det er ei heilt anna problemstilling, men eg trur det ligg eit betydeleg ansvar på den enkelte i nettopp den type spørsmål. Det finst òg moglegheiter, f.eks. gjennom allmenngjorde avtalar, som sikrar at me får ein standard. Det er eit omdiskutert verkemiddel blant dei fagorganiserte, men det finst moglegheiter, og det er viktig at me leiter etter det, sånn at me får eit anstendig arbeidsliv.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-12-09:
«I spørretimen 25. november sa statsråd Knut Arild Hareide at det er viktig med fagorganisering, og at det de fagorganiserte har gjort for oppbygginga av Norge har en utrolig verdi, og han varslet at han ville ta kontakt med Wizz Air og være tydelig på hva som er den norske modellen. Den 3. desember møtte næringsministeren og samferdselsministeren Wizz Air. Kan statsråden fortelle hva som ble tatt opp i møtet om fagorganisering og den norske modellen, og hva han vil gjøre videre?»
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-12-09:
Ved etableringen av selskapet i Norge sa lederen i selskapet: «Vi er et flyselskap uten fagforeninger.» Det er også en rekke eksempler på at selskapet aktivt har motarbeidet fagorganisering, bl.a. at en ansatt som ønsket å bli med i en fagforening, mistet jobben, sammen med 18 andre. De måtte ta det helt til høyesterett før de fikk gjennomslag og fikk tilbake jobben i selskapet. Vi har også sett hvordan piloter i Wizz Air kan bli sagt opp på dagen fordi de ikke er engasjert som ansatte, men som selvstendig næringsdrivende, istedenfor å ha arbeidstakerrettigheter. Det jeg tror folk der ute lurer på, er om statsråden kan gi en garanti for at de av dem som skal jobbe på Wizz Airs flygninger internt i Norge som ønsker det, vil ha retten til å organisere seg intakt også i praksis.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-12-09:
En del av det handlingsrommet er nå allerede for så vidt tatt i bruk av folkevalgte på lokalt og regionalt nivå, som sier at i deres fylke eller i deres kommune kommer de ikke til å benytte seg av Wizz Air, for det er en aktør som har vist seg å være fagforeningsfiendtlig, og som man tror kan undergrave den norske modellen. Det er muligens ikke direkte under Hareides portefølje, men vi kan likevel spørre om han har et syn på om ikke staten burde si til sine virksomheter at man ønsker å unngå å bruke Wizz Air som leverandør av tjenestereiser, for vi ønsker å støtte opp under dem som opptrer seriøst. Det er også en del av handlingsrommet som staten har, hvis man ønsker å understøtte organisering og jobbe for et mer ryddig arbeidsliv. Hva tenker statsråden om en sånn type grep fra regjeringens side?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
«Regjeringen hevder at ABE-reformen har bidratt til realvekst for universiteter og høgskoler. Det er verdt å spørre seg om dette er en vekst som kommer hele universitets- og høgskolesektoren til gode. Kan statsråden gjøre rede for hvor store andeler av det regjeringen betegner som en realvekst i 2021, som er henholdsvis øremerkede midler og søknadsbaserte midler som institusjonene må konkurrere om?»
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Jeg takker statsråden for svaret. Da er det i hvert fall sånn at betydelige deler av denne realveksten er gitt i form av øremerkede bevilgninger, og da er det i all hovedsak studieplasser det dreier seg om, tenker jeg. Det vil i hvert fall være misvisende å si at dette er midler som styrker sektoren som sådan. Aldri har betydningen av forskning vært tydeligere enn under denne pandemien. Norge som nasjon er avhengig av forskning, også for å løse andre samfunnsutfordringer. Næringsliv og samfunn kommer til å trenge kunnskapsutvikling for å lykkes framover. Likevel forhandler regjeringen bort en tiltrengt satsing på kunnskap og kompetanse med dette forliket. Forskningsbudsjettet er redusert, og ABE-kuttene er økt. Hvordan mener statsråden at dette vil bidra til nødvendig omstilling framover?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Takk for svaret nå også. Tilbake til det med studieplasser: Det var rekordhøy søkning til høyere utdanning i høst. Det var 10 pst. økning sammenliknet med året før. Økt arbeidsledighet gjør at flere søker seg til universiteter og høyskoler. I tillegg vil det være behov for mer etter- og videreutdanning. Denne veksten kommer på høyden av en stigende kurve som har vært over flere år. Arbeiderpartiet mener det er behov for en type mer varig opprustning av høyere utdanning. Men går man tilbake til før koronakrisen, hadde regjeringen foreslått bare 250 nye studieplasser innen høyere utdanning. Spørsmålet er: Er det dette som er nivået som regjeringen kommer til å legge seg på framover? De sier tydelig i statsbudsjettet at de ikke kommer til å øke dette utover krisen, så det blir nedjustert etter at krisen er over.