trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Saera Khan (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Den 17. oktober 2005 fikk landet en ny Stoltenberg-regjering, og bemerkelsesverdig nok er den 17. oktober verdens internasjonale fattigdomsdag. I Soria Moria-erklæringen sies det klart og tydelig at det er et mål å avskaffe den offentlige fattigdommen. Dette er et meget ambisiøst prosjekt og en desidert krevende operasjon, men det er alvorlig ment. Fattigdomstiltakene er økt med 1,6 milliarder kr i denne regjeringsperioden. Handlingsplanen mot fattigdom inneholder målrettet innsats som styrkes i statsbudsjettet for 2008. Styrkingen neste år er på hele 336 mill. kr. Vi er på rett vei i kampen for et mer rettferdig samfunn for dem som har minst. Oslo har særlige utfordringer. Levekårsforskjellene er størst i hovedstaden. Det er fortsatt slik at folk på vestkanten lever ti år lenger enn folk på østkanten. Det er her man har flest minoriteter. Rusproblematikken hoper seg opp i denne byen, og kriminaliteten er høyest her – folk føler seg ikke trygge i Oslos gater. Prostitusjonsbildet har endret seg sterkt de siste år. Bostedsløshet – og hospitsene – eksisterer ennå, også i hovedstaden. Regjeringen understreker Oslos betydning og spesielle behov ved å fremlegge en hovedstadsmelding, hvor målet er å skape en åpen og trygg hovedstadsregion. Det er å anerkjenne hovedstadens potensial, og at en sterk hovedstad er et fortrinn for hele landet. Vi vil ha en hovedstad vi er stolte av, men da må vi også erkjenne hovedstadens særskilte utfordringer. Jeg gleder meg til å se fortsettelsen av fattigdomsbekjempelsen og få et storbyperspektiv på levekårsforskjellene når hovedstadsmeldingen skal behandles i Stortinget om ikke så veldig lenge. En sosial boligpolitikk er en av forutsetningene for å knekke fattigdommen. Alle skal kunne ha et trygt og godt sted å bo – en verdig bolig. Tiltakene er mange: Bostøtte, startlån, boligtilskudd og Husbanken er gode virkemidler for å nå det målet. Vi er opptatt av at kommunen skal kunne benytte seg av disse virkemidlene til fordel for dem som er vanskeligstilt på boligmarkedet. Gjennom Stortingets behandling av statsbudsjettet har et godt budsjett blitt enda bedre. 30 mill. kr går til å bedre bostøtten for de vanskeligstilte, 25 mill. kr til rustiltak og nye plasser ved Tyrili, og barn og unge i risikosonen vil få enda mer. Statsbudsjettet er en ytterligere styrking av tiltakene for å bekjempe fattigdom. I løpet av tre år er innsatsen nå tredoblet. Fortsatt gjenstår mye arbeid, men ingen skal være i tvil om at Arbeiderpartiet fortsatt er opptatt av dem som har minst. Dette – statsbudsjettet for 2008 – sett i sammenheng med den kommende hovedstadsmeldingen, gjør at jeg blir optimistisk. Fattigdomsbekjempelsen virker lovende og realistisk. Jeg gleder meg til neste år.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2007-12-11:
Det var svært interessant å høre på representanten Tørresdals innlegg. Kristelig Folkeparti viser jo nå stadig oftere, vel to år etter at de forlot regjeringskvartalet, at de er opptatt av kommunenes ve og vel. Da er mitt spørsmål til representanten Tørresdal: Sammen med hvem tror Kristelig Folkeparti man kan oppnå mest når det gjelder å trygge fellesskapsløsningene, en lokal velferd og, som det også ble nevnt spesielt i innlegget, en god distriktspolitikk? Sammen med hvem kan man løse disse oppgavene best, med høyresida eller med oss på den rød-grønne sida?
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2007-12-11:
Jeg er enig med replikanten i at dette har vært en veldig god ordning. Den begynte i 2002, og vi har fått opprusta veldig mange gode skolebygg etter den tid. Ordninga er ikke videreført. Det skyldes bl.a. at kommuneøkonomien er blitt bedre. Men jeg tror også det er slik at vi må finne andre former for stimuleringstiltak. Jeg forventer derfor at Regjeringa ser nærmere på det, for det er nødvendig med noen incitamenter slik at kommunene kan få vedlikeholdt skolene sine.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2007-12-11:
Nå er det jo slik at vi er i samarbeid med flere partier i denne regjeringa. Vi har ikke fulgt opp akkurat det som replikanten nevnte, men på flere ulike måter har vi prøvd å gjøre det slik at kommunene skulle få bedre økonomi. Det behøver jeg ikke å trekke så veldig langt, når jeg sier at i løpet av de siste åra har kommunene fått 21 milliarder kr i tillegg, pluss at de har fått beholde den økte skatteinngangen som det også, heldigvis, har vært i disse åra.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2007-12-11:
Jeg oppfatter tydelig hva Tørresdal sier her, og jeg skal være den første til å understreke at dette har vært en veldig god ordning. Jeg tror vi har tall på at det er nesten 1200 skolebygg som har blitt satt i stand ved denne ordninga. Vi vet jo også at vi har hatt den samme ordninga for kirkebygg. Det var muligens det som satte representanten Tørresdal på dette med å komme tilbake til det i revidert, for det skjedde med kirkebygg i fjor. Da ble ordninga tatt vekk i vanlig budsjettbehandling, men i revidert ble den ført tilbake igjen. For egen del må jeg si at det var ingen dum idé. Så vi får se hva som kan skje her, det er mange som kan påvirke.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-11:
Det er et stort etterslep når det gjelder vedlikehold i Kommune-Norge. Det er samlet sett i milliardklassen på mange kommunale bygninger. Det er store verdier som står og forfaller og råtner på rot. Med Senterpartiet og Regjeringens budsjett er ikke rentekompensasjonsordningen videreført, med de konsekvenser det har for vedlikeholdet av skolebygninger og kirkebygg. Senterpartiet har vært opptatt av dette tidligere. Representanten Enger kom ikke inn på dette i sitt budsjettinnlegg. Jeg har et spørsmål: Hva er det som gjør at Senterpartiet ikke vil prioritere denne gode ordningen for å unngå at store verdier står og forfaller i Kommune-Norge?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-11:
Statsråden utelukker ikke at flere kommuner kommer til å gå på en smell etter Terra-saken. Spørsmålet er hvor mange. Terra-saken er en skandale, det kan vi være enige om alle sammen. Det er en skandale for innbyggerne i de kommunene som er berørt. Statsråden har signalisert tiltak, at man ønsker å granske aktørene i Terra-saken og begrense hva kommunene kan låne penger til. Men hva er konsekvensen for disse kommunene når det gjelder økonomien? Hva vil denne skandalen koste staten? Hva vil denne skandalen koste fylkesmannen? Og hvor mye av skjønnsmidlene til fylkesmannen må gå med til denne skandalen? Er dette tidenes økonomiske bombe?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-11:
I mitt forrige spørsmål tok jeg opp Terra-skandalen, som vil få store konsekvenser for de innbyggerne som bor i de berørte kommunene. Jeg fikk ikke svar på alle spørsmålene mine. Hva er konsekvensene for disse åtte kommunene det nå gjelder? Kan det være aktuelt at man bruker fylkesmannens skjønnsmidler, eventuelt at staten bidrar enda mer for at innbyggerne i disse åtte kommunene som er berørt, ikke må lide, at det ikke får konsekvenser for det tilbudet som gis fra kommunene. Det er ikke noen tvil om at dette vil være en økonomisk bombe for disse kommunene, så her må staten bidra. Jeg synes statsråden må kunne signalisere noe – i hvert fall når det gjelder disse åtte kommunene man allerede har kartlagt – når man ser beløpets størrelse.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2007-12-11:
I Senterpartiets program for denne perioden står det at de vil «styrke kommunesektoren gjennom mer frie økonomiske midler, først og fremst ved å øke kommunenes andel av skatteøret». Nå har Senterpartiet hatt kommunalministeren i over to år. Både i 2007 og i 2008 er det reduksjon i kommunenes frie inntekter. Den kommunale skattøren er blitt redusert både i 2006, i 2007, og nå i 2008. Hva er årsaken til at Senterpartiet, med ansvar i Kommunaldepartementet, gjør det motsatte av hva som står i Senterpartiets program?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2007-12-11:
I VG den 31. oktober 2005 sier statsråd Bjarne Håkon Hanssen at integrering blir jobb nr. 1, og i den forbindelse kritiserer han sin forgjenger – helt urettmessig i Høyres øyne. Men jeg skal ikke ramse opp det Erna Solberg gjorde, nå, bare henvise til det statsråden selv har ramset opp av tiltak i statsbudsjettet, og bemerke at det vel egentlig bare er tiltak mot tvangsekteskap som går på integrering. Høyre har i sitt budsjett en rekke forslag som går på integrering. Vi vil ha språkkartlegging av alle på fireårskontrollen, både i by og bygd over hele landet, vi vil øke de obligatoriske norsktimene i introduksjonsordningen til 500 timer, vi vil ha gratis barnehage for barn av alle dem som er med i introduksjonsordningen, nettopp for å gjøre det bedre for kvinnene. Og vi vil ikke at barn skal være tolker. Barn må få slippe å bli trukket inn i de voksnes vanskelige verden. Men vi får ikke flertall for dette, fordi regjeringspartiene ikke vil være med på det. Vil statsråden sørge for å komme tilbake og være med oss på disse forslagene?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2007-12-11:
Offentlig sektor må både effektiviseres og moderniseres for å møte framtidens utfordringer. Status quo er ingen holdbar løsning. Nå har statsråden vært fornyelsesminister i over to år. Jeg har gått gjennom kommunal- og forvaltningskomiteens saker siden regjeringsskiftet i 2005, og det er ikke en eneste proposisjon eller melding fra statsråden som dreier seg om temaet fornying og modernisering. Synes statsråden det er en holdbar situasjon at departementet under hennes ledelse ikke har gjort noe på dette området som er så omfattende at det krever en egen sak for Stortinget eller Odelstinget?
Trine Skei Grande (Venstre), 2007-12-11:
Ja, det er en helt riktig observasjon. Det vil være umulig for Venstre og Fremskrittspartiet å bli enige i en regjeringsplattform om politikken på dette området, sjøl om det sikkert er mange andre områder hvor vi kan klare å bli enige. Men min beskrivelse av Fremskrittspartiets politikk er at det er en veldig gruppetenkning. Det er en gruppetilnærming som minner om andre politiske ideologier enn det som er tradisjonelt i den borgerlige tilnærmingen til politiske spørsmål. Man behandler mennesker som grupper, og ikke som enkeltindivider med rettigheter ut fra de konvensjonene som vi har knyttet oss til. Det mener jeg er brudd på borgerlig tankegang. Men vi skal nok klare å få til et regjeringsalternativ også utenom dette. Så det kan vi ta helt med ro.
Trine Skei Grande (Venstre), 2007-12-11:
Jeg hadde kanskje trodd at Rolf Reikvam skulle spørre meg om kvoteflyktninger, men det ble det ikke noe av. Vi mener at de oppgavene som er tillagt Datatilsynet, har økt, vi mener at det ligger pris- og lønnsstigninger her, og alle disse tingene til sammen fører til at Datatilsynet, som er stadig mer presset, med flere oppgaver og flere utfordringer, faktisk opplever å få enda mindre handlingsrom enn det de har. Venstre har lagt inn enda mer penger utover dette.
Trine Skei Grande (Venstre), 2007-12-11:
Det er faktisk slik at denne regjeringa har basert seg på å være en flertallsregjering. Når den ikke har flertall i Stortinget lenger, er basisen til denne regjeringa og filosofien bak denne regjeringa brutt. Jeg tror kanskje ikke at folk kommer til å gå i store massetog i forbindelse med neste valg fordi flertallsregjeringer er det eneste som skaper demokrati, det eneste som skaper fraværsdebatt, det eneste som ikke gjør at vi faktisk har regjeringspartnere som demonstrerer på forsiden av Stortinget, mot egen regjering. Jeg tror at det kaoset som denne flertallsregjeringa har skapt, gjør at folkeoppropet for å få til en flertallsregjering kommer til å forsvinne, og at mindretallsregjeringer, som også bringer mer demokrati tilbake i offentlig debatt og gjør at Stortinget får en viktigere rolle i tida framover, kanskje er en bedre politisk løsning enn det flertallsregjeringer er.
Trine Skei Grande (Venstre), 2007-12-11:
En viktig jobb for oss som politikere er å være ombud og lyttestasjon for hva det er som egentlig skjer blant folk. I dag har det vært litt forvirrende for meg, for vi begynte debatten med en hyllest fra hr. Hagebakken om hvor fantastisk alt har blitt i kommunene. Alt kunne man nå få til, i hvert fall det som var viktig, og det som man ville. Med det som bakteppe leser vi at kunnskapsministeren er veldig bekymret for de kuttene som skjer i skolene rundt omkring i kommunene. Jeg tenkte jeg skulle referere fra en mail som er kommet fra en kommunestyrerepresentant som bor ikke så langt fra Hagebakkens hjemkommune, nemlig i Østre Toten. Dag Løken har skrevet en mail til meg om at man har en realvekst på minus 0,77. Han skriver videre om hvordan han som venstremann med fortvilelse må kutte 3,2 mill. kr i undervisningen i sin egen kommune, han som trodde at dette var Regjeringas store satsingsområde. Min forundring er: Er det kunnskapsministeren og Dag Løken i Østre Toten som har rett, eller er det Hagebakken som har rett i sin virkelighetsforståelse her?
Trine Skei Grande (Venstre), 2007-12-11:
Venstre er veldig glad for tonen i starten på statsrådens innlegg. Det er tydelig at det gamle LO-grepet om at arbeidsinnvandring bare svekker norske arbeidstakere, har forsvunnet fra Regjeringen, og det er vi glade for. Jeg har lyst til å ta opp et område som representanten Reikvam har tatt opp i spørsmålsstilling til flere her, og det gjelder kvoteflyktninger. Soria Moria-erklæringa har en djerv målsetting. Libe Rieber-Mohn sa – som jeg refererte i innlegget – 15. oktober at man hadde ønsket at det var flere. Det er jo ikke sånn at vi bare tar imot flyktninger for at det øker vår egen velferd, det er også fordi vi har et internasjonalt ansvar. Hvorfor har ikke statsråden hatt et trykk på dette området, så man oppnår Soria Moria-målene også på det området?
Trine Skei Grande (Venstre), 2007-12-11:
Jeg vet at det for mange har vært lange og slitsomme debatter i dag, men jeg syns likevel at dette er en så viktig sak at den må nevnes fra talerstolen. Regjeringa sa i sin regjeringserklæring at den vil ha fokus på og sikre at personvernet ikke svekkes. Likevel ser vi at vi er i en tid der personvernet stadig vekk trues. Noen av oss hadde George Orwells bok «1984» som pensum da vi gikk på skolen. Grunnen til at den bare ble sett på som en utopi da vi leste den i 1984, var at man tenkte at så store mengder med informasjon er det faktisk ikke mulig for noen å samle. Det er nå helt forandret. Med dagens teknologi har vi enorme muligheter til å samle informasjon, og vi har enorme muligheter til å sammenstille informasjon. Og det vi stadig vekk ser, er at teknologien er sjølve drivkraften bak det å iverksette ting. Det er som debatten vi hadde her om nye maskiner på Gardermoen. Det viste seg at det ikke var snakk om noen sikkerhetsmessig vurdering av bruken av dem, det var ikke snakk om hastighet eller bekvemmelighet – men man beveget seg inn i folks personlige sfære fordi det var en interessant og spennende ny teknologi, som man hadde veldig lyst til å bruke. Dette ser vi på en rekke områder. Vi ser at det i helsesektoren blir veldig fristende å bruke ny teknologi og nye sammenstillinger av informasjon. Vi ser det innenfor samferdsel, der det blir veldig spennende å se hvordan man klarer å sette grenser for ny sammenstilling og samling av informasjon. Vi ser det selvfølgelig på justissektoren, sjøl om det for meg, som liberaler, er ganske oppsiktsvekkende at de gamle personvernområdene som vi var så opptatt av, som handlet om statens overvåking av individet, nå holder på å bli mindre og mindre viktig sammenlignet med den private overvåkingen av individet i samfunnet. Og vi ser stadig vekk en tjenestebransje, som f.eks. forsikringsindustrien, som tilbyr folk andre vilkår hvis man er villig til å la seg overvåke, hvis man er villig til å henge en liten «duppeditt» på båten eller i bilen som forteller hvor du hele tiden er. Dette betyr at det er enormt viktig at Datatilsynet og de andre organene som vi har i samfunnet til å ta vare på personvernet, faktisk gjøres i stand til å gjøre det. Jeg er oppmerksom på at det er plusset på 1 mill. kr i forhold til Regjeringen, men vi i Venstre har villet plusse på 2 mill. kr oppå det igjen. Det er et enormt arbeidspress som ligger på Datatilsynet, og de har en jobb som de gjerne skulle ha gjort på skikkelig vis. Men vi burde kanskje, vil jeg si fra Venstres ståsted, ha desentralisert mer av makta og godkjenninga for å få en debatt nærmere folk når det gjelder personvernutfordringene. Det er fremmet en rekke forslag fra Venstre på området personvern. Det kommer til å komme en debatt knyttet til kommisjonen. Men det er viktig at Datatilsynet ikke svekkes i jobben sin, og at de blir gjort i stand til å gjøre den viktige jobben de har, for faktisk å være med og svare på hvordan vi som individer skal kunne beholde vår integritet i et samfunn der teknologien stadig driver oss til nye skanser.
Inger Løite (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
I den innstillingen som behandles i dag, ser vi hvorfor det ikke finnes noe troverdig regjeringsalternativ til den sittende rød-grønne regjeringen. Fremskrittspartiet og Venstre er rykende uenige om innvandrings- og integreringspolitikken. Det er vanskelig, om ikke umulig, å se for seg at de to partiene skal kunne samarbeide i disse spørsmålene i regjering. Hvordan vil representanten Skei Grande beskrive Fremskrittspartiets innvandrings- og integreringspolitikk?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2007-12-11:
Lat meg streka under at Regjeringa ser på situasjonen som er i dei kommunane vi så langt kjenner til, som særs alvorleg. Vi har sendt brev til alle ordførarar for å be dei sjekka ut eige finansreglement, om dei følgjer reglementet, og om det er i tråd med kommunelova. Vi har bedt alle fylkesmenn gjennomgå og føreta lovlegkontroll. Så langt er det kjent at dette gjeld åtte kommunar. Det som no må vera bod nr. 1, må vera å få oversikt. Desse kommunane har nyleg meldt at dei antek at dei har eit tap på nær 400 mill. kr. Eg ber om forståing for at eg ikkje kan gå ytterlegare i detalj i denne saka før bod nr. 1, oversikt, er oppfylt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2007-12-11:
Lat meg fyrst uttrykkja glede over at Høgre, ved Bent Høie, er så oppteke av å styrkja fellesskapen, og dermed kommuneøkonomien i alle kommunar. Det har eg som tidlegare leiar av kommunalkomiteen erfart ikkje har vore tilfellet for kort tid tilbake i denne salen, så det er svært gledeleg. Så skal eg lova at Regjeringa skal gjera det ho kan for å leggja fram eit nytt og meir rettferdig inntektssystem i kommuneproposisjonen. Eg meiner det framleis er viktig å ha fokus på fråflyttingskommunane, på dei kommunane som er i vekst, og på nokre store byar med heilt spesielle utfordringar. Vi skal no gå igjennom både Sørheim-utvalet og høyringsutsegnene der og Borge-utvalet, som ligg der frå før. Resultatet skal presenterast til våren.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2007-12-11:
Eg kan for det fyrste bekrefta at desse låneordningane for skulebygg var så populære at dei faktisk vart oppfylte to år før dei skulle. 15 milliardar kr vart oppfylte før forventa tid. Så vil det vera ei avveging om ein skal halda fram med å satsa på låneordningar, eller om ein fyrst og fremst skal konsentrera seg om ved direkte overføringar å gjera kommunane i stand til å sikra både betre tenester og betre vedlikehald. Det er, som representanten kjenner til, eit stort etterslep på vedlikehald. Kva kjem Regjeringa til å gjera? No i budsjettet har vi sett at det Regjeringa konkluderte med, var å sikra handfaste pengar til kommunane. Vi kjem til å vurdera denne saka vidare.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2007-12-11:
Eg kjenner ikkje detaljane i kommunebudsjettet for Østre Toten. Det som eg vil anta, er at Østre Toten òg har fått sin del av dei 21 milliardar kronene som kommunane no faktisk er lyfta med. Nivået er altså 21 milliardar kr høgare. Men som eg sa i mitt innlegg: Vi er ikkje i mål. Som kjent har Kommune-Noreg vore underfinansiert i lang tid. Det var jo ikkje det feltet t.d. den regjeringa som Venstre var ein del av, prioriterte høgast. Difor er det mykje å ta igjen. Det er mitt mål at det skal verta eit samsvar mellom oppgåver og midlar. Då trur eg både Østre Toten, Hagebakken og Trine Skei Grande vil vera fornøgde.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2007-12-11:
Det er nokre påstandar som har versert i denne debatten som eg synest det er greitt å kommentera. Den eine påstanden er at det er ein nedgang i dei frie inntektene neste år. Det er feil. Det er 2 milliardar kr meir i frie inntekter neste år i høve til i år. Kanskje har Høgre og Kristeleg Folkeparti, som belegg for sine påstandar, rekna med meirskatteveksten – men det går ikkje. Frå departementet si side har ein vore utsøkt tydeleg når det gjeld å understreka at meirskatteveksten er eingongsinntekter – 6 milliardar kr i fjor, 2 milliardar kr i år – som ikkje bør brukast til drifta. Tvert imot, rådet har vore heilt klart: Bruk desse midlane til ekstraordinært vedlikehald og til nedbetaling av gjeld! Til debatten om skattøyre: Hadde Høgre fått gjennomslag for sitt forslag i budsjettet for neste år – Bent Høie kan eventuelt korrigera det, men eg trur det er slik – hadde dei flytta 4 milliardar kr til dei meir skattesterke kommunane. Regjeringa går altså den motsette vegen – for å gjera det mogleg for fleire kommunar å tryggja likeverdige tilbod. Så høyrde eg representanten Gundersen kritisera det at utgiftsveksten auka sterkt – eg trur han brukte ordet «eksplosjon» – i 2006. Det enklaste ein kan gjera for å halda utgiftsveksten nede, er sjølvsagt at ein ikkje sikrar fleire barnehageplassar, at ein ikkje sikrar fleire nye årsverk innan skule eller omsorg. Men når kommunane i løpet av to år faktisk har sikra 25 000 fleire barn barnehageplass og 9 800 nye årsverk i eldreomsorga, seier det seg sjølv at det krev auka utgifter. Det er difor kommunane òg har fått auka inntekter. Så til spørsmålet om øyremerking eller ikkje. Det er tilfellet at frå tredje kvartal i fjor til og med tredje kvartal i år har kommunane i sum brukt 15 pst. meir til barnehagar, 10 pst. meir til eldreomsorg, vel 7 pst. meir til skule – litt forskjellig frå kommune til kommune, noko som understrekar at det er viktig å arbeida for ein vidare auke i dei frie inntektene. Situasjonen i kommunane er forskjellig. Behova er ulike.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Jeg tror nesten man må være fra Fremskrittspartiet for å se for seg at det norske arbeidsmarkedet ville ha fungert dersom innvandrerbefolkningen hadde reist hjem i morgen. Jeg synes at det er ganske imponerende at det er en krevende analyse for representanten Amundsen å henge seg på. Hvis alle som har kommet hit og fått opphold i Norge, gjennomgående mot Fremskrittspartiets anbefalinger og ønsker, ikke hadde gått på jobb i morgen, ville eldreomsorgen i Oslo ha stoppet opp, sykehusene i Oslo ha stoppet opp, folk for øvrig hadde ikke kommet seg på jobb fordi T-banen ikke hadde gått, bussen hadde ikke gått, trikken hadde ikke gått. Det ville i det hele tatt ha blitt full stopp i norsk arbeidsliv. Resonnementet som jeg har ført, er ikke mer avansert enn det. Jeg er helt sikker på at NHO er enig med meg i det, men det oppsiktsvekkende er jo at Fremskrittspartiet ikke greier å henge med i en såpass enkel analyse.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Jeg har i hvert fall lyst til å være så positiv at jeg sier at både jeg og – jeg er helt sikker på – også regjeringspartiene i Stortinget har merket seg de forslagene fra Høyre. For eksempel er spørsmålet om å utvide antall norsktimer i introduksjonsordningen absolutt et tema vi bør ha til vurdering i tiden som kommer. Som kjent er introduksjonsordningen evaluert, og vi begynner nå å gjennomgå resultatene. Jeg ønsker å se på evalueringen og hva den sier om nivået på norskopplæringen, og med basis i en grundig og omfattende evaluering vurdere hvorvidt det er det å heve antall timer i norskopplæring vi nå bør prioritere, eller om det er andre ting som avsløres gjennom evalueringen av introduksjonsordningen, som skal gå foran. Jeg mener at grunntonen i det Regjeringen gjør, og det Høyre foreslår i dette budsjettet, er det samme, bare med noen nivåjusteringer. Men uansett hva jeg hadde lagt fram, ville vel Høyre ha nivellert seg litt over på noen områder.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Først og fremst må representanten Tørresdal se litt bedre etter, for det ligger 10 mill. kr i budsjettet til styrket returarbeid. Der har man altså bladd litt for fort i proposisjonen. De ti millionene holder vi nå på og fordeler, og det vi først og fremst satser på, og som vi nå jobber intenst med – og det tror jeg faktisk at stortingsflertallet vil være enig med meg i – er å få på plass flere utlendingsattacheer, som de har vært kalt til nå i hvert fall, på viktige utenriksstasjoner, som f.eks. Amman og Moskva – den type stasjoner – for nettopp å ta tak i det hovedproblemet vi har med retur knyttet til mangel på ID-dokumenter og reisedokumenter. Så det ligger en veldig målrettet satsing på styrket returarbeid i budsjettet, og så vidt jeg vet, stemmer også Kristelig Folkeparti for det.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Jeg har i hvert fall hatt så pass trykk på det at vi nå ligger 200 mottak høyere enn da Venstre satt i regjering. Det første vi måtte gjøre, var jo å bygge nivået opp fra den gangen Venstre var med og styrte landet. I så måte har jeg ikke dårlig samvittighet i forhold til representanten Skei Grande. Det står i Soria Moria-erklæringen at vi skal opp fra 1 000 kvoteflyktninger, som det var da vi tok over, til 1 500. Da er det ett budsjettforslag igjen til å kunne nå målet. Det vi har prioritert i årets budsjett, er norskopplæringen. Vi mener det er viktig når vi får nyankomne asylsøkere og flyktninger som bosettes i kommunene – og flyktningene bosettes jo direkte. Innenfor de budsjettrammene vi nå har hatt til disposisjon, har vi prioritert norskopplæringen for å få den på plass i introduksjonsordningen, slik at den kan danne grunnlaget for å øke kvoten i budsjettene som kommer.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Da forstår jeg representanten Amundsen dit hen at når det gjelder dem som har kommet så langt, er det positivt og bra, og de fungerer godt i arbeidsmarkedet og bidrar til velstand og utvikling i Norge. Men kommer det flere nå, får vi et problem. Det synes jeg også er et ganske avansert resonnement. Hvis det kommer inn 400 000, virker det bra, men kommer det 500 000 får vi et problem. Men jeg er enig med representanten Amundsen i at det ville være helt feil utelukkende å fokusere på arbeidsinnvandring for at norsk arbeidsmarked skal kunne møte utfordringene for framtiden. Derfor har også Regjeringen flere tanker i hodet samtidig. Det er derfor vi gjennomfører NAV-reform og pensjonsreform, men også ser på tilrettelegging for arbeidsinnvandring. Det som har skjedd de siste årene, er at 150 000 flere har kommet i jobb i Norge, samtidig som vi har over 100 000 arbeidsinnvandrere. Så det er ikke sånn at arbeidsinnvandrere har forhindret folk i Norge i å komme i jobb. Folk har kommet i jobb pluss at arbeidsinnvandringen har økt. Det er det som blir litt for vanskelig for Fremskrittspartiet.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-11:
Det er svært interessant å høre på statsråd Bjarne Håkon Hanssen når han trekker frem de største fordelene ved den massive innvandringen vi har opplevd i Norge de siste ti årene. Det han først og fremst lister opp som argument for innvandringen til Norge, er behovet for arbeidskraft. Da er det litt rart at han snakker mot bedre vitende, at han snakker stikk i strid med det den kanskje fremste organisasjonen i det norske arbeidslivet uttaler rimelig klart og greit, nemlig at vi må begrense innvandringen til Norge. Den massive innvandringen er ingen løsning på de utfordringene vi har når det gjelder mangel på arbeidskraft. De foreskriver langt på vei Fremskrittspartiets innvandringspolitikk som en løsning på de utfordringene vi står overfor. Er statsråden her fullstendig på kollisjonskurs med arbeidslivet, eller er det slik at NHO ikke har forstått noe som helst?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-11:
Det er selvfølgelig ingen som har til hensikt å sende tilbake innvandrere som har fått lovlig opphold i Norge. De som har kommet hit, skal selvfølgelig få bli her. Ingen i denne sal har intensjoner om å kaste noen som helst ut. Poenget er at det å tro at man i fremtiden kan løse utfordringen ved mangel på arbeidskraft ved å hente ytterligere flere mennesker til Norge, er noe som NHO advarer sterkt imot fordi man ved å gjøre det kun skalerer opp økonomien. Dermed løser man ingenting som helst. De nye innvandrerne som kommer til Norge, vil også etterspørre varer og tjenester, de vil ha behov for tilbud, osv., osv., pluss at vi vet av erfaring at de innvandrerne som allerede er kommet hit, i langt lavere grad enn andre deltar i arbeidslivet, og i langt større grad enn den øvrige befolkningen mottar ytelser. Hvordan kan statsråden ha arbeidsinnvandring som løsning på de problemene vi står overfor i arbeidslivet, gitt disse fakta?
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-11:
No har jo både offentleg og privat sektor eit stort behov for arbeidskraft. Denne regjeringa meiner at dei viktigaste velferdsoppgåvene skal løysast i offentleg sektor, og at det er den einaste måten å sørgje for at velferdstenestene er dei same for alle innbyggjarane i dette landet på, uavhengig av geografi, storleik på lommeboka eller eventuell bakgrunn. Så vi har òg behov for arbeidskraft i offentleg sektor. Det vi ikkje har behov for, er at vi brukar arbeidskrafta vår feil. Der er eg heilt einig med representanten Åge Starheim. Det ligg òg til grunn for fornyingsstrategien og ikkje minst for den satsinga vi no gjer på å få mest moglege tenester elektronisk, slik at folk kan gjere dei sjølve. Eg snakka med representantar frå Lånekassa i førre veke, som viste til at dei berre dei siste to åra har redusert med 60 årsverk, bl.a. fordi dei satsar stortstilt på å gjere mest mogleg av tenestene sine elektronisk tilgjengelege, slik at eg og representanten kan gå inn og vere kundar i Lånekassa via nettet. Slik tenkjer vi på alle samfunnsområde. Men det som då er viktig, er at dei underliggjande etatane beheld litt utviklingspengar nettopp til å utvikle desse elektroniske tenestene, for så i neste omgang å kunne redusere talet på årsverk brukt i offentleg forvalting.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-11:
No er først og fremst fornyingsstrategien lagd fram, på same tid som statsbudsjettet, og det er jo ei glimrande anledning for Stortinget til nettopp å diskutere Regjeringa sin fornyingsstrategi. Det er ikkje slik at vi ikkje har gjort noko fordi vi ikkje har hatt eigne saker i Stortinget. Tvert imot har vi nettopp fokusert innsatsen på underliggjande direktorat, tilsyn og kollegaer i dei andre departementa, og ikkje minst på å få dei tilsette med på laget. Har vi ikkje heile tida dei tilsette med oss når det gjeld å tenkje effektivitet, tenkje brukarvenlegheit når dei utfører si daglege teneste for oss, så har vi missa i fornyingsarbeidet. Vi ynskjer effektive statlege tenester, både ved hjelp av dei tilsette, ved hjelp av ny elektronisk teknologi og ikkje minst ved at ein har ein økonomi i statsforvaltinga som gjer at folk kan tenkje utvikling. Vi ser no at dei nye elektroniske tenestene nettopp vert utløyste ute i departementa og direktorata, som i stor nok grad har hovudet over vatnet til å tenkje korleis ein skal jobbe lurare, slik at brukarane får ei betre teneste, og at vi i neste omgang kanskje kan frigjere arbeidskraft.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-11:
No var det nok ikkje eg som fann på Noreg.no, men eg var faktisk den første politikaren som hadde med seg Kristin Halvorsen på besøk til Noreg.no i 2000, då portalen vart oppretta. Portalen er ikkje oppretta fordi han skal ha flest moglege treff kvar dag, slik som ei nettside, f.eks. vg.no, har – tvert imot. Poenget er at både eg og representanten skal finne fram i staten utan å måtte trenge hjelp til det. Portalen skal vere så oversiktleg og greitt ordna at vi finn fram på ein enkel måte når vi skal søkje på skatt eller NAV, eller kva det er. Det som Noreg.no er, er ei publikumsteneste som skal hjelpe ein til å finne fram i dette virvaret som mange opplever i ein fragmentert stat. Når dei no har over 9 000 treff kvar dag, er det for så vidt ikkje eit mål i seg sjølv at det skal bli fleire, for det betyr kanskje at vi er vortne meir uoversiktlege. Det betyr at dei skal halde oppe ei god nettside og ikkje minst ei telefonteneste som gjer at dei som ikkje finn fram, faktisk får hjelp, og det får dei av Noreg.no i dag.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-11:
Fyrst må eg få lov å takke for Kristeleg Folkeparti si konstruktive støtte til Regjeringa sin fornyingsstrategi, og ikkje minst òg for den støtta eg opplever det er til ein verdibase, som ligg i fornyingsstrategien, om å halde m.a. dei viktigaste velferdstenestene i offentleg sektor – slik eg òg oppfatta Kristeleg Folkeparti. Det er nesten ikkje råd å peike på eitt enkelt tiltak, fordi strategien er nøydd til å famne om fleire forskjellige retningar, som òg strategien nemner, men lat meg iallfall nemne to, kanskje tre. Det eine er knytt til openheit. Soria Moria-erklæringa er gjennomsyra av ordet openheit, og vi er heilt avhengige av at vi har openheit rundt dei beslutningane vi tek, og rundt den ressursbruken vi har i offentleg sektor. Så når vi no får på plass ei ny offentleg lov – det er det justisministeren som har ansvaret for – har vi lagt til rette for ein heilt ny offentleg elektronisk postjournal som skal sikre at alle har eit innsyn, f.eks. i kva korrespondanse som går til og frå regjeringskvartalet kvart år. Det er eit tiltak som er viktig. Det andre er sjølvsagt å få på plass fleire elektroniske tenester og ein eID som gjer at vi får ei saumlaus, effektiv offentleg forvaltning òg på nett.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-11:
Ja, no trur eg representanten Starheim drog meg litt langt i forhold til kva eg var einig med han i i førre replikkveksling, men eg var einig i at det er viktig at vi har ei effektiv offentleg forvaltning, anten det er i stat eller det er i kommune. Når det gjeld mi haldning til interkommunale selskap, kan eg berre seie at det er eg positiv til. Eg var m.a. for ikkje lenge sidan og opna det fyrste interkommunale barnevernskontoret i Sogn og Fjordane, der nettopp kommunar tek på alvor at dei har veldig små fageiningar kvar for seg, og som då tvert imot kan lage eit fagmiljø dersom dei slår seg saman. Det som vi skal vere opptekne av når det gjeld dei interkommunale selskapa, er jo den politiske styringa, at ikkje kommunestyra lèt den gå frå seg. Elles er fyrst og fremst mitt bidrag til effektiviseringa ute i kommunane òg å stimulere dei til å leggje til rette for elektroniske tenester. Vi har desse byggsakene som eksempel på at ein som entreprenør gjer omtrent heile jobben. Det betyr at ein kan få ned behandlingstida i teknisk etat, slik at ein faktisk får utført sine prosjekt innanfor rimeleg tid og ikkje som i dag, då mange må vente – dessverre – altfor lenge.
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-12-11:
Utover kvalitetsprogrammet er det lite fornying og modernisering å spore, men derimot mange fagre løfter. Fornyingsministeren har prøvd noen grep, bl.a. noe jeg skrev ned i stad, nemlig nettportalen Norge.no. Portalen skulle revolusjonere informasjonsflyten i det norske samfunnet. Dessverre er portalen lite kjent og brukt, og en kan vel ikke akkurat kalle dette en stor omveltning, en revolusjon. Når mener statsråden den revolusjonerende nettportalen skal bli bedre kjent for folk flest?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-12-11:
Jeg vet ikke om jeg skal føle meg beæret eller beleiret av at komitelederen, Hagebakken, avlegger meg en visitt i sitt åpningsinnlegg, men jeg hadde jo satt pris på om han hadde fullført referansen når han først gjør det. Det jeg skrev i det leserinnlegget Hagebakken refererer til, var at ingen kunne beskylde Erna Solberg for å ha skapt forventninger – og: Det ble snarere skapt forståelse for omstilling og effektivisering. Dagens regjering har skapt en forventningskrise i Kommune-Norge. Hagebakken peker på økte inntekter, men det hjelper lite når viljen til å love bort goder på vegne av kommunene er enda støtte. Det kan da ikke være så vanskelig å lese Regjeringens egne prognoser for utviklingen i kommuneøkonomien. Hagebakken vil finne en svært enkel framstilling i nasjonalbudsjettet, side 263, tabell 4.17. Den viser at kommuneøkonomien ble sterkt forbedret i årene 2004, 2005 og 2006. Dette er altså fra og med den forrige regjerings tredje år til og med den sittende regjerings første år. Det kan jo være på sin plass å minne Hagebakken om at en bedring i kommuneøkonomien betyr at inntektsveksten er større enn utgiftsveksten. For 2007 og 2008 viser samme tabell at inntektsveksten er lavere enn utgiftsveksten. Det kaller jeg en svekkelse av kommuneøkonomien, selv om inntektsveksten er betydelig. En står selvfølgelig igjen med spørsmålet om det er lokalpolitikerens trang til å avgi løfter, eller om det er sentrale politikeres løftekåthet som styrer dette. Men den samme tabellen viser at utgiftsveksten økte markert i 2006. Kostnadseksplosjonen er direkte knyttet til regjeringsskiftet. Hagebakken vrir seg i replikken ut av dette ved å fokusere på fordelingsnøkkelen mellom kommunene, men det retter jo ikke opp det fundamentale. En omfordeling betyr jo da bare at noen får det enda trangere. Kommunene er igjen tilbake til omstilling og modernisering, og det ventet de ikke. Forventninger er farlig. De har en tendens til å slå tilbake på den som skapte dem. Det er nok å ta en titt på nær sagt enhver lokalavis om dagen. Det er ikke akkurat handlefrihet som er gjennomgangstonen. Bildet stemmer ikke med det bildet Hagebakken trekker opp. Da gjenstår det bare et helt sentralt spørsmål: Når kartet ikke lenger stemmer med terrenget, er det da kartet eller terrenget det er noe galt med? Svaret overlates til den enkelte. Men jeg regner med at det blir like mye diskusjon om det som det blir om alt mulig annet.
Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2007-12-11:
Vi som er medlemmer av helse- og omsorgskomiteen, bør i tillegg til vårt eget budsjett også holde et særlig øye med kommunalbudsjettet. Kommunalpolitikken har stor betydning for om vi klarer å nå våre mål på helse- og omsorgsfeltet, særlig når det gjelder f.eks. eldreomsorg. Det er naturlig, når vi vet at kommunene bruker ca. 40 pst. av inntektene sine på omsorg. Det er fint å stå på talerstolen som medlem av en annen komite og kunne takke for det arbeidet som blir gjort på kommunalkomiteens felt. Kommunesektoren har virkelig fått et løft etter regjeringsskiftet i 2005. Takket være økninger i de frie overføringene til kommunene fikk vi 5 900 nye årsverk i omsorgssektoren i fjor. Dermed er Regjeringen godt foran skjemaet på 10 000 nye årsverk innen utgangen av 2009. Det viser at kommunene prioriterer omsorg, og at antallet årsverk øker gjennom økte frie inntekter. Jeg har sett på tall fra SSB over utviklingen i antall årsverk i pleie- og omsorgstjenestene. Veksten i fjor – tallene for i år er ikke klare ennå – er vesentlig større enn noen vekst i det siste tiåret, da vi har hatt borgerlige regjeringer. Regjeringen innfører et investeringstilskudd til 12 000 nye sykehjemsplasser og omsorgsboliger innen 2015. Det er en god nyhet. Kommunene kan søke om 600 000 kr pr. sykehjemsplass og 400 000 kr pr. omsorgsbolig. Jeg er enig i betydningen av at tilskuddsordningen blir forvaltet på en slik måte at forskjeller mellom kommuner ikke vil bli forsterket. Samtidig mener jeg det er viktig å bruke skjønn. Selv om f.eks. Bergen kommune har litt mer enn gjennomsnittlig dekningsgrad, kan Bergen ha særlige utfordringer knyttet til andre forhold som tilsier at det kan være riktig å prioritere plasser også der. Jeg er derfor glad for at flertallet i kommunalkomiteen – Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet – har en merknad der det står at de «mener at både fylkesmannen og Husbanken må utøve skjønn når de vurderer behov for tilskudd til den enkelte kommune». Og videre: «Flertallet vil understreke behovet for å utøve skjønn, særlig fordi enkelte områder av landet kan ha særskilte utfordringer som for eksempel svakere sosialt nettverk for eldre mennesker og skjevere alderssammensetning.» Dette er en viktig merknad, og jeg er glad for at flertallet har skrevet den inn i innstillingen. Jeg ber om at kommunalministeren følger nøye med når det gjelder forvaltningen av tilskuddsordningen, slik at vi kan sikre både at målet om 12 000 nye sykehjems- og omsorgsplasser nås, og at tilskuddet blir fordelt i tråd med de målsettingene vi mener er riktige.
Ragnhild Aarflot Kalland (Senterpartiet), 2007-12-11:
President! Eg stemde feil. Eg stemde for, men skulle ha stemt imot.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Jeg føler at det fortsatt er litt uklarhet rundt det som er det prinsipielle i forhold til finansiering. Jeg håper at statsråden nå skiller mellom det som har med drift og innkreving av gebyr å gjøre, og det som settes som et krav og påbud overfor havnene med hensyn til investering, og at det er samstemt med det EU gjør. Det er her jeg har fått andre opplysninger, som sier at EU er direkte inne med investeringsstøtte til havner i de forskjellige landene i EU i forhold til å sikre seg. Jeg føler fortsatt at det er litt usikkerhet rundt dette, så jeg vil be statsråden om eventuelt å komme tilbake til komiteen på egnet måte, i form av brev, og kvalitetssikre hvorvidt det som statsråden nå framhever i debatten, er riktig.
Trond Helleland (Høyre), 2007-06-05:
Høyre støtter de foreslåtte lovendringene. Det er viktig at Norge tar sine forpliktelser i kampen mot terror, eller mulig terror, på alvor. Det er klart at dette gjelder svært mange havner. 220 havner må sette i verk atskillige utbedringstiltak for å kunne ivareta de kravene som nå er satt opp. I proposisjonen står det at en kan legge til grunn at det i hvert fall vil være snakk om 6–10 mill. kr pr. havn, i tillegg kommer utgifter til drift. Et enkelt regnestykke vil si at det i hvert fall blir et par milliarder kroner som må investeres for å få på plass det tryggingsregimet som det nå legges opp til. Det vi reagerer på, er at alle kostnadene skal veltes over på brukerne. Representanten Sandberg var inne på det. Jeg er redd for at gebyrene blir så høye at sjøfarten blir rammet, og at veitransporten blir mer konkurransedyktig på bekostning av havnene. Det er jo i strid med de miljømålsettingene som vi ellers setter oss i forhold til både klima og det å redusere presset på allerede overbelastede veier. Vi ønsker ikke ytterligere transport over på vei. Etter vår mening må en, som saksordfører Gjelseth påpeker, kjempe på den internasjonale arenaen for å få en fornuftig policy på dette området. Men, og det er et stort men, kostnadene må ikke utelukkende veltes over på brukerne. Da vi behandlet meldingen om samfunnets sikkerhet og sårbarhet, sårbarhetsmeldingen, var det en klar forutsetning at det å bedre samfunnssikkerheten primært var et offentlig ansvar. Så er jeg litt i tvil om noe, og det ber jeg statsråden svare på. Det står i proposisjonen at i tråd med gjeldende finansieringsprinsipp for maritim infrastruktur er det lagt opp til at sikringstiltakene blir betalt av brukerne. Det er vel ikke et EU-pålegg, går jeg ut fra? Det er vel den norske finansieringsmodellen som det legges opp til? Det er her jeg mener at en kanskje får appellere til Regjeringen – for det er jo ikke kostnadene vi behandler nå, det er lovendringene – om å se litt på finansieringsmodellene her, slik at en ikke havner i en situasjon der mindre havner får en uforholdsmessig stor belastning, og der brukerne blir belastet alt sammen, uten at en kan si at det har bidratt til å fremme en mer miljøvennlig utvikling ved å få mer av godstransporten over på sjøen. Jeg ber Regjeringen vurdere å ta en større del av kostnadene over statsbudsjettet. Lovendringene støtter vi. Jeg har ikke noe behov for å skjelle ut EU eller andre for den jobben de gjør, men dette er vel mer et hjertesukk: Hadde vi vært med i EU, kunne det hende vi kunne påvirket dette før beslutningene kom hit til Stortinget.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-06-05:
Satsing på sjø- og banetransport gir store samfunnsmessige og miljømessige gevinster. Vi har derfor et felles mål om å flytte mer transport fra veiene og over på bane og sjø. Det er et mål som den sittende regjeringen har, og det var et mål som den forrige regjeringen hadde, og som vi står sammen om i Stortinget. Hva skal vi så gjøre for å nå målet, eller i alle fall bevege oss i riktig retning? Det er et komplekst spørsmål. Et galt svar er i alle fall her å gjøre transporten til sjøs dyrere, noe som vil bli resultatet av den behandlingen som vi har i dag. Derfor er det en veldig viktig understrekning komiteens flertall gjør, når vi sier at «av omsyn til sjøtransporten si konkurranseevne er det viktig at gebyret som Kystverket vil krevje inn, og hamneavgiftene, ikkje blir høgare enn naudsynt». Det som gjør at dette ikke er så enkelt, er det faktum at terrortrusselen eksisterer, og vi er nødt til å tenke samfunnssikkerhet og håndtere truslene med forebygging og beredskap. Det gjelder alle sektorer i samfunnet, også havnene våre og skipsfarten. Vi er helt nødt til å innføre omfattende sikringstiltak, for sikkerhetens egen skyld og fordi det er avgjørende for norsk næringsutvikling at norske havner og skip har like god sikkerhetsberedskap som det våre handelspartnere har. Det er slik at Kystverkets oppgaver i stor grad brukerfinansieres, og det er i tråd med gjeldende finansieringsprinsipp for maritim infrastruktur når sikrings- og beredskapstiltak i havner betales av brukerne av infrastrukturen. Men det var et interessant spørsmål som representanten Helleland stilte til ministeren, om dette er EU-krav. Det spørsmålet vil vi også stille oss bak og be ministeren svare på. Likevel vil vi påpeke at det er grunn til å frykte høye gebyrer, og at de vil ramme sjøfarten og svekke konkurranseevnen. Derfor er det svært viktig å få på plass den lenge varslede gjennomgangen av avgiftene og gebyrene i denne sektoren. Det ventet vi på under den forrige regjering, og det venter vi på under den sittende regjering. Vi må forhindre at sjøtransporten blir lite interessant på grunn av den økonomiske belastningen som vi etter hvert legger på den. Til slutt: Vi må sørge for at trafikken langs kysten ikke blir lidende, stikk i strid med våre felles mål om økt sjø- og banetransport og mindre transport på vei.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-06-05:
Når det gjelder det som går på statlig medfinansiering, vil jeg bare vise til det jeg sa i mitt innlegg. Den måten vi løser dette på i Norge, er på linje med det EU-landene gjør. Vi har også hatt kontaktmøte med de andre nordiske landene, og de legger seg på den samme modellen. Det er viktig i denne saken å sikre at vår sjøtransport har de samme konkurransevilkår som sjøtransporten i de andre landene har. Jeg mener at de forslagene vi her har lagt fram, sikrer det.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-06-05:
Jeg er ikke kjent med at EU har et annet regime for dette enn det Norge har. Nå holder EU-kommisjonen på å utvikle en ny felles havnepolitikk. Det er et arbeid som Norge følger tett. Dersom det skjer politikkendringer som også omfatter dette området, er det klart at vi for det første skal ha en dialog med EU-kommisjonen om de endringene som kommer. Så skal vi fra Regjeringens side også i fortsettelsen jobbe for at vår sjøtransport kan konkurrere på lik linje med sjøtransporten i de europeiske landene.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Nå har statsråden i hvert fall delvis avklart at det er et bærende prinsipp i EU at alle kostnadene veltes over på havnene selv. Det er likevel ingenting til hinder for at norske myndigheter kan velge en litt annen linje hvis man mener det er nødvendig. Jeg ber om svar på det. Det andre er at det fra flertallets side her ligger en oppfordring om at den avgiften som skal deles ut fra Kystverket i forbindelse med gjennomføringen av disse tiltakene, skal være så lav som mulig. Det er vel og bra. Det er også vel og bra at man ser grundig på hele avgiftssiden innenfor sjøtransporten for å få vekk skjevdeling eller skjevbehandling. Men den store utgiften ligger utenom det. Den store utgiften er jo investeringen fra havnene for å bli sikre nok, og den er betydelig. Som representanten Helleland nevnte, kan det dreie seg om flere milliarder kroner. At så store investeringer vil medføre økte utgifter for brukerne av sjøtransport, er en bekymring som både Regjeringen og statsråden burde ha.