Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-04-24:
Jeg skal komme inn på tre temaer som er tatt opp i innstillinga, først presisering av ordlyden i overgangsreglene til den nye rederiskatteordninga. Det er vedtatt overgangsregler i forbindelse med endringene i rederiskatteordninga som innebærer at det for opparbeidede skattekreditter i den tidligere rederiskatteordninga skal skje et oppgjør der to tredjedeler av det Regjeringa kaller «beregnet gevinst », skal tas til inntekt over ti år, mens et tenkt skattebeløp knyttet til den resterende tredjedelen kan avsettes på selskapets fond for miljøtiltak mv. Gevinst knyttet til avsetning på fond for miljøtiltak mv. tas til beskatning bare i den grad avsetninga ikke brukes til godkjente miljøtiltak. Det er regnskapsreglene som er bestemmende for hvorvidt investeringa kommer innunder regelverket. Jeg har merket meg at etter departementets oppfatning er innholdet i miljøfondsordninga i realiteten slik å forstå at gevinsten er skattefri såfremt det blir foretatt kvalifiserende miljøinvesteringer. Nåløyet er begrepet «kvalifiserende miljøinvesteringer ». Departementet foreslår endringer i skatteloven for å sikre at ordlyden i overgangsreglene ikke skal være til hinder for at hele eller deler av fond for miljøtiltak mv. kan klassifiseres som egenkapital, alt avhengig av om det foretas kvalifiserende miljøinvesteringer. Enkelt sagt: Penger avsatt på miljøfond er egenkapital med forpliktelser. «Kvalifiserende miljøinvesteringer » er et romslig begrep. Sjølsagt vil kvalifiserende miljøinvesteringer bidra til økte inntekter for rederiene framover. Godkjente investeringer må være langt mer enn det som kan defineres som en merkostnad for rederiene. Kvalifiserende miljøinvesteringer må ses i et perspektiv hvor miljø er et relativt begrep. Jeg forutsetter at nytt utstyr er relativt bedre miljømessig enn eldre utstyr. Slik praktiseres det også i andre bransjer. Det er jo sagt generelt fra Regjeringas side - og det er bra - at den i forbindelse med alle lover og tiltak skal legge til rette for at det som produseres nytt, er bedre enn det som er eldre. Når det gjelder et annet punkt, nemlig Finnmarkseiendommen, er jeg glad for at det der legges opp til at det ikke åpnes adgang for å skrive ut eiendomsskatt på Finnmarkseiendommens arealer. For øvrig er det heller ikke aktuelt å åpne for å skrive ut eiendomsskatt på næringseiendommer hvor det ikke er bygninger. Det er jo bygninger som det etter loven kan skrives ut eiendomsskatt på - bygninger med tilhørende tomt. Finnmarkseiendommen er i all hovedsak landarealer. Det er bruk av land. På sett og vis kan man si det er «landbruk » i ulike fasonger, en ny måte å definere begrepet på, og reindrift er da en av dem. Jeg er altså da glad for at det her presiseres at det ikke kan skrives ut eiendomsskatt på det. Men argumentasjonen vil jeg altså utvide til å presisere at dagens eiendomsskattelov ikke gir åpning for å pålegge eiendomsskatt på næringseiendommer hvor det ikke er hus, bygninger med tilhørende tomt. Til slutt: Når det gjelder fastsetting av grunnrenteinntekt i vannkraftsektoren, er Senterpartiet glad for at Regjeringa etter nærmere vurdering har kommet fram til at størrelsen for allerede utbygde og planlagte småkraftverk likevel skal ligge fast på 5 500 kVA, slik at kraftverk under denne grensen ikke skal betale grunnrenteskatt. Regjeringa arbeider videre med skatteregelverket for bl.a. nye ikke planlagte småkraftverk, jf. merknadene i innstillinga i forbindelse med statsbudsjettet for 2008. Det vil komme en avklaring på innholdet i denne merknaden i revidert nasjonalbudsjett. Derfor ønsker ikke regjeringspartiene å stemme for opposisjonens forslag i dag. Hovedutfordringa i merknaden som må oppfylles, er at tilgangen av fornybar energi må økes kraftig. Dette gjelder bl.a. miljøvennlig vannkraft, hvor både økt tilgang gjennom generell opprusting og nybygging, samt mer småkraft, må inngå.