Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2016-12-14:
Jeg har store ambisjoner på vegne av norsk kunst og kulturliv – ambisjoner som er større enn at de bare kan måles i kroner og øre. Jeg mener at kulturpolitikken handler om det som skapes; det er det vi må se på. Som kulturminister er jeg så heldig å få lov til å reise rundt i hele landet og se resultatene av det som skapes. Jeg møter mange dyktige kunstnere, etablerte artister som allerede har oppnådd anerkjennelse, og enda flere unge talenter som brenner etter å nå ut med kunsten sin – med det de skaper. Derfor må vi utvikle en kunstnerpolitikk som legger til rette for at flere kan leve av kunst. Det er da et paradoks at det som kunstnerøkonomiutredningen viste oss og pekte på, var at kunstnernes inntekter sank samtidig som kulturbudsjettet ble doblet og den globale handelen av kunst og kulturprodukter økte formidabelt. Det er derfor denne regjeringen viser en tydelig retning i kulturbudsjettet. Vi tar noen grep, særlig knyttet til hvordan flere kunstnere skal nå ut til større markeder for å få flere som kjøper det de skaper, og få inntekter tilbake til kunstproduksjonen. Derfor legger vi i neste års statsbudsjett inn 70 mill. kr til nye tiltak som skal legge til rette for vekst og utvikling i kreativ næring. Jeg håper at det er en start. Et av årets høydepunkter var da jeg for noen uker siden var på Sentralen og fikk oppleve Jeaninne Masika Lukusa fra TekstLab og Talent Norge. Hun trollbandt salen da hun fremførte sine egne dikt. Hun fortalte meg at det hadde hun aldri klart hvis det ikke hadde vært for at hun hadde blitt plukket ut som et av talentene gjennom Talent Norge-programmet. Hun blir fulgt opp og jobber tett sammen med andre etablerte kunstnere og andre som vil det samme som henne, for at hun virkelig skal ha troen på at hun skal nå ut i den store verden. Mange unge menn og kvinner som henne er det Talent Norge nå satser på – sammen med private investorer og sponsorer, for at de skal ha mulighet til å realisere sine drømmer. Dette er en satsing på offentlig–privat samarbeid som gir norsk kulturliv flere ben å stå på. Jeg er veldig stolt av at vi har fått det til. I sommer fikk jeg også gleden av å reise fra prosjekt til prosjekt og se resultatene som gaveforsterkningsordningen gir oss. Den ordningen er det ikke alle som synes noe om. Da jeg besøkte krigsminnet «Hestmanden» i Kristiansand, gjorde det et sterkt inntrykk. Vi har et utall av bygg, museer og kirker i Norge der veggene forteller historie. Å ta vare på kulturarven er viktig, enten det skjer i samarbeid med private eller som i år, ved hjelp av tiltakspakken mot økt ledighet. Jeg er glad for at vi prioriterer det, men jeg er også veldig glad for å se at midler fra private er med på å styrke kulturlivet. Det synes jeg er bra at vi har fått på plass, og jeg håper at det vil fortsette å utvikle seg. La meg kort si noe om mediepolitikken, for det er en alvorlig mediesituasjon vi står oppe i. Mediene står overfor tøffe krav til omstilling som resultat av økt internasjonal konkurranse og fallende annonseinntekter. I omstillingstider kan vi ikke bare peke på gamle virkemidler. Regjeringens innføring av momsfritak for elektroniske nyhetsmedier og plattformnøytral produksjonsstøtte er virkemidler som er tilpasset dagens utfordringer, men mediepolitikken må også ses i sammenheng. Der skal denne sal være med på å ta viktige beslutninger i tiden fremover som vil ha stor betydning for det medielandskapet vi lever i. Til slutt vil jeg takke komiteen for godt arbeid, og jeg vil særlig takke Kristelig Folkeparti og Venstre for at de har gjort dette budsjettet bedre. Det er et veldig godt resultat. Det er et godt kulturbudsjett, som jeg er stolt av, og som jeg tror kommer til å gi oss mange store opplevelser i året som kommer.