trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-10:
Det var et par ting jeg tenkte jeg skulle komme inn på, som jeg ikke rakk i det forrige innlegget. Det gjelder organiseringen av IKT-virksomheten i den nye materielldivisjonen i Forsvarets logistikkorganisasjon. FLO/IKT leverer sikre kommunikasjons- og støttesystemer til Forsvaret både nasjonalt og internasjonalt, til NATO, E-tjesten, Statsministerens kontor, Regjeringen osv. - til mange instanser. Denne virksomheten produserer og leverer viktige IKT-tjenester som vi benytter i forbindelse med styring og ledelse av vitale samfunnsfunksjoner, og disse tjenestene og systemene må være motstandsdyktige mot dagens trussel- og terrorbilde. De siste årene har IKT-virksomheten blitt halvert, og de gjenværende ressursene må organiseres slik at de samles og styres mot de utfordringene vi står overfor. Hvis ikke har vi tapt i forhold til de nasjonale sikkerhetsbehovene. Det derfor et mindretall foreslår, som en forutsetning for IKT-virksomheten i FLO/M, at det må organiseres med én faglig ledelse for å opprettholde hele IKT-verdikjeden. Så tenkte jeg at jeg skulle si noen ord om salg av eiendommer fra Forsvaret. Det har i den senere tiden vært en debatt om Østre Bolærne, og jeg vil bare peke på de merknadene som flertallet i komiteen gav i forbindelse med Budsjett-innst. S. nr. 7 for 2002-2003: "Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, vil vise til at Regjeringen kan overdra eiendommer, bygg og anlegg som Forsvaret ikke lenger har behov for til kommuner eller til overtallig personell i Forsvaret i forbindelse med utnyttelse av etablissementer til næringsutvikling. Overdragelsen kan skje vederlagsfritt, eller med redusert vederlag der dette anses hensiktsmessig. Flertallet vil vise til Innst. S. nr. 342(2000-2001)(2000-2001) og mener at dette vil gjelde noen få sterkt belastede lokalsamfunn." (2000-2001) (2000-2001) Jeg vil peke på at hensynet til allmennheten i områder med stor knapphet på tilgjengelige arealer for friluftsliv, slik som i strandsonen eller nær befolkningskonsentrasjoner, tilsier at slike typer eiendommer, som skal avhendes fra Forsvaret, bør overdras til offentlige aktører etter de samme prinsippene som tidligere er lagt til grunn i sterkt belastede lokalsamfunn. Dette bør også gjelde Østre Bolærne. Etter SVs mening bør slike eiendommer forbli i offentlig eie, slik at de også kan utvikles til beste for allmennheten og ikke bare nyttes gjennom ferdselsrett.
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-10:
Representanten Hernæs berørte mange viktige problemstillinger som jeg er enig i, men han berørte ikke salget av militære eiendommer. Det har vært mye snakk om Bolærne, og på Sørlandet har det vært en del snakk om Marvika. I Fædrelandsvennen den 4. juni står det: " forstår ikke hva som er så galt med å selge til private.Hvem som eier området er da ikke vesentlig, sier Hernæs." Da jeg leste det, kom jeg til å tenke på Oscar Wilde, som sa: "En kyniker er en som vet prisen på alt, men ikke verdien av noen ting." Er det bare penger som betyr noe for Høyre i salget av eiendommer? Har ikke samfunnsinteresser, som allemannsretten og fellesskap, noen betydning for Høyre?
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-10:
Representanten Wisløff Nilssen har alltid vært opptatt av samfunnssikkerhet, og det preget innlegget. Hun er jo også saksordfører for innstillingen til St.prp. nr. 39 om sivilt-militært samarbeid. Mitt spørsmål er: Hvordan ser representanten Wisløff Nilssen på organiseringen av sivilt-militært samarbeid mellom Politiet, Heimevernet og fylkesmannen både nasjonalt og ikke minst lokalt? HV er jo det viktigste bindeleddet mellom Forsvaret og det sivile samfunnet. Mitt hovedproblem med dette er at i Grunnloven står det at en kan ikke bruke militær makt mot norske borgere. Da er spørsmålet: Kan HV brukes mot sivile, norske borgere i en terrorsituasjon? Det er et spørsmål som for meg står ubesvart, om det faktisk er mulig å sette Heimevernet inn mot norske borgere med militær makt.
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-10:
Verken statsråden eller representanten Hernæs nevnte Østre Bolærne, som de siste ukene er blitt en het potet i norsk politikk. Saken har flere sider og ståsteder, noen mer uventede enn andre. I går gikk selveste turbokapitalisten Trygve Hegnar ut i sin egen avis og sa at Østre Bolærne ikke burde ha blitt solgt til private. Men det ser ikke ut til at dette påvirker statsråden, som gjentar at man må selge til markedspris. Jeg vil spørre statsråden om hun synes det er et paradoks at hun insisterer på markedspris på kystperler, mens næringsministeren selger SND Invest til en pris som er så lav og omdiskutert at Stortingets kontrollkomite behandler saken. Er dette god Høyre-politikk? Er det dette Høyre mener med at man skal få mest igjen for pengene?
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-10:
Arbeiderpartiet er godt fornøyd med det arbeidet som er lagt fram i og med Ombudmannsnemnda for Forsvarets innberetning om virksomheten i tiden 1. januar-31. desember 2003. Dette gjenspeiler seg også i forsvarskomiteens innstilling, som er enstemmig. Når jeg likevel tar ordet, er det for å trekke fram et par punkter i innberetningen. Komiteen er tilfreds med at omstillingen og nedbemanningen i Forsvaret ikke har medført et særlig økende antall klagesaker, men ser det likevel som bekymringsfullt at Ombudsmannens datasystemer ikke er oppdatert. Løpende oppdatering av gjeldende lover og regler er selve grunnlaget i Ombudsmannens arbeid. Til tross for gjentatte purringer er dette pr. 26. mars i år ennå ikke i orden. Selv om disse to sakene kanskje ikke har noe direkte med hverandre å gjøre, er det viktig at de som er satt til å kontrollere, også har redskap til utføre sitt arbeid. Jeg håper datasystemet pr. dags dato er oppe og går. Vi i Arbeiderpartiet har også merket oss at behandlingstiden for økonomiske og sosiale saker er lang, og at rekrutteringen til velferdsoffisersstillingene ikke er god nok. Dette må det gripes fatt i, da det har med trivselen til soldatene å gjøre. Voksenopplæringen er viktig som et kompensasjonselement for å utføre lovpålagt førstegangstjeneste. Det er også viktig som et statushevende tiltak, noe Arbeiderpartiet har påpekt ved flere anledninger. Når det gjelder internasjonale operasjoner og sikkerheten ved øvelser og operasjoner, er jeg enig med Ombudsmannsnemnda i at Forsvaret må ta et effektivt og medisinsk fornuftig ansvar. Jeg vil vise til loven om personell i Forsvaret, som vi skal behandle i Odelstinget senere i dag. Her vil det nye avdelingsbefalet og det nye Forsvarets helsetilsyn få viktige oppgaver vedrørende våre soldaters trygghet. Med dette vil jeg på vegne av Arbeiderpartiet støtte komiteens enstemmige innstilling og forslag til vedtak.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-06-10:
Representanten Hernæs ønsket å dele Hærens transformasjons- og doktrinekommando, TRADOK, både til Linderud og Østerdalen garnison med mindre elementer i Base Troms. Fremskrittspartiet er av den oppfatning at TRADOK, med unntak av Krigsskolen, bør samles i Base Østerdalen, og ikke splittes til ulike deler av landet. Dette bl.a. fordi St.prp. nr. 45 for 2000-2001 la grunnlaget for utviklingen av dette området som kjerneområde for Hæren i Sør-Norge. Fremskrittspartiet mener at det er hensiktsmessig å samle disse, bl.a. for å utnytte de ressurser som er investert i området, som oppbyggingen av taktisk treningssenter. Det fagmilitære miljøet vil nyte godt av det, det har økonomiske fordeler, og det vil bety mye for et lokalmiljø hvor man har investert så mye nettopp for at Forsvaret skal komme. Spørsmålet blir da: Hvilke fordeler synes representanten Hernæs det er ved å splitte opp TRADOK? Og vil han nå tallfeste hvor mange som blir plassert på de nevnte steder?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-06-10:
Av det som omtales i St.prp. nr. 42, har vel ingen forsvarsgren blitt så berørt som Heimvernet, med en reduksjon fra 83 000 til 50 000 mann, inndeling av mannskaper etc. samt en stor reduksjon av antall heimevernsdistrikter fra dagens 18 til 13. Hvilke fordeler - i motsetning til Fremskrittspartiet som ønsker fortsatt 18 distrikter - ser representanten Wisløff Nilssen med å redusere med fem distrikter, hvor bl.a. HV-04 i Kongsvinger blir utradert? Her blir et distrikt som har fungert godt, fjernet, og et nytt Hedmark/Oppland-distrikt opprettes. Distriktene blir store. Tidligere investeringer i personell og bygninger/infrastruktur er bortkastet, og det blir en festning uten militær aktivitet, med unntak av et kommandantskap på tre personer. Utgiftene med festningens drift og vedlikehold er der fortsatt. Hvorfor denne sammenslåingen av distrikter? Og hvis det blir tid, vil jeg gjerne høre litt om de 33 000 som skal være en reserve - jeg ville heller kanskje lagt dem i en møllpose.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-06-10:
Senterpartiet har distriktspolitikk som et av de viktigste budskapene. Da er det svært merkelig at Senterpartiet - i motsetning til Fremskrittspartiet - går imot økt innkjøp av private tjenester og bortsetting av oppgaver til sivile, noe som vil bety store økonomiske innsparinger for Forsvaret. Lokalsamfunn får oppdrag og tjener penger. Befolkningstallet og servicetilbudet opprettholdes - samt at Forsvaret får mer for pengene. En annen viktig del er muligheten til offentlig/privat samarbeid eller offentlig/privat partnerskap, noe som vil styrke allerede eksisterende private selskaper ute i distriktene. For Fremskrittspartiet er dette riktig tankegang med hensyn til Forsvarets bruk av midler.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-06-10:
St.prp. nr. 54 for 2003-2004 kap. 1760 omhandler visse investeringsprosjekter. Dette har bakgrunn i tidligere saker, som St.prp. nr. 45 for 2000-2001, Omlegging av Forsvaret i perioden 2002-2005, og dagens sak, St.prp. nr. 42 for 2003-2004, Den videre moderniseringen av Forsvaret i perioden 2005-2008. Slik sett er proposisjonen i orden, og komiteen er rimelig godt samlet i sine merknader. Fremskrittspartiet vil bare minne om at dette er prosjekter med høy prislapp. Vi har registrert at prosjektene er eksternt kvalitetssikret. Dette er bra og burde tilsi at alt er i orden. Likevel vil Fremskrittspartiet påpeke at rammen må holdes, samt at gjenkjøp i henhold til gjeldende retningslinjer for etablering og gjennomføring blir gjort. Derfor ønsker komiteen, inklusive Fremskrittspartiet, å bli løpende oppdatert om kostnadsutviklingen i prosjektene.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-06-10:
St.prp. nr. 73 for 2003-2004 omhandler endringer i Regulativ for tillegg mv. til utskrivne vernepliktige mannskap, gjeldende fra 1. juli 2004. Forslag til regulering er basert på meklingsresultatet mellom staten og LO-Stat, Yrkesorganisasjonenes Sentralforbund-Stat, Akademikerne og Utdanningsgruppenes Hovedorganisasjon fra lønnsoppgjøret i staten. Med basis i lønnsoppgjøret for statsansatte blir primærgodtgjørelser til vernepliktig mannskap anbefalt økt med 8,9 pst. Merutgiftene for 2004 er utregnet til 23,4 mill. kr, fordelt på tjenestetillegg og korporaltillegg, kompensasjonstillegg, forsørgertillegg og ikke minst dimisjonsgodtgjørelse og utdanningsbonus - alt dette for å sikre de vernepliktige mannskaper og eventuelt deres familier en rimelig god levestandard den tiden man er i Forsvaret.
Rita Tveiten (Arbeiderpartiet), 2004-06-10:
Representanten Kjetil Bjørklund innleia innlegget sitt med å seia at det er vanskeleg å spå om framtida, men me har faktisk ei sak i innstillinga som er konkret og nær, og som er viktig for norsk industri, og den industrien treng eit minstemål av kunnskap om ein meir eller mindre nær tidshorisont. Det dreier seg om fregattkjøpet. Fregattkjøpet har i dag ført til at eitt fartøy er sjøsett, og framleis ventar me på at fire til skal sjøsetjast. Desse skal stort sett setjast inn i nordområda våre, eit område som Bjørklund var oppteken av. Noreg, og ikkje minst norsk industri, har også note godt av dette kjøpet. Gjenkjøpsavtalen sikrar norsk industri, og det same kjem sjølvsagt til å gjelda det det norske forsvaret kjem til å kjøpa i åra som kjem. Men korleis trur SV at deira forslag om å oppheva kjøpet av fregattane vil påverka norsk industri, og ikkje minst evna til å overvaka nordområda våre, og meiner SV at det vil vera fornuftig bruk av pengar å betala store beløp for marinefartøy me ikkje får? Eg trudde ikkje at SV hadde eit så stort forsvarsbudsjett.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2004-06-10:
Det er riktig at jeg er opptatt av samfunnssikkerhet, for jeg ønsker å se totalforsvarskonseptet under ett, som en helhet. Det går jo så langt at hver enkelt av oss også har et samfunnssikkerhetsansvar i den jobben vi gjør. Men dette kan vi diskutere videre utover høsten. Når det gjelder Heimevernet og samarbeid sivilt-militært, føler jeg behov for at vi tar noen seminarer og møter utover høsten for å diskutere nettopp dette. Når det gjelder det å ikke bruke militær makt mot egne borgere i forhold til terror, er det klart at det er Politiet som har ansvaret, og de må be om hjelp fra Forsvaret når de trenger det. Men jeg synes at vi skal få til noen møteplasser før vi avgir innstilling til høsten, hvor vi får gjennomdrøftet både tanker og ideer og kan få litt respons ikke minst fra politiet på dette området.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2004-06-10:
Regjeringen fikk egentlig en bestilling om at distriktene skulle ses på, så de har bare fulgt opp den. Det som jeg ser som positivt i denne distriktsinndelingen, er at den stort sett følger fylkesgrensene, men det er flere fylker som slås sammen til ett distrikt. Det er greit i forhold til samfunnssikkerhet, hvor fylkesmannen har en aktiv oppgave. Så der tror jeg en skal få til gode løsninger. Men, som jeg sa også i mitt innlegg, av og til må en se på tvers av fylkesgrensene, og det regner jeg med blir gjort. Når det gjelder HV-04, er det ingen tvil om at jeg har jobbet for å bevare Heimevernet i Kongsvinger, men når det ikke gikk, har jeg sagt at ja, det er lov å sture en dag eller to, men så får vi bare brette opp ermene og se hva vi får til videre.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2004-06-10:
Jeg ser NATO som viktig for Norges sikkerhet og for vår sikkerhetspolitikk. Jeg ser det som en viktig allianse for forsvarssamarbeid der vi også kan samarbeide om forsvarsmateriell og på mange andre områder. Da kommer slike utfordringer som atomvåpen inn som noe vi må diskutere med NATO. Der må vi jo bare si hva vi mener. I Kristelig Folkeparti er vi klare på at vi er imot atomvåpen. Vi må se det også i en større sammenheng, og prøve å gjøre NATO-alliansen sterk og god på en fornuftig måte også i forhold til de forsvarsmuligheter som ligger der.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2004-06-10:
Saksordføreren har hatt en grei gjennomgang av saken, men det er to områder som er nevnt i innstillingen som jeg velger å si litt om. Stressmestring er en stor utfordring i forbindelse med internasjonale operasjoner, og det er viktig at den enkelte soldat får tett oppfølging på dette området. Ombudsmannsnemnda for Forsvaret er av den oppfatning at det har klare fordeler, ikke minst for dem som har fått psykiske senskader, at Forsvaret samler sine ressurser på dette felt i en nasjonal poliklinikk som også kan gi råd i juridiske spørsmål og i trygdespørsmål. Personellets mestringsevne i forhold til egne helseproblemer vil bli svekket ved manglende oppfølging. Kristelig Folkeparti er derfor opptatt av at det blir jobbet videre med forslaget fra Ombudsmannsnemnda. For oss er det viktig å forebygge og å hjelpe den enkelte til å kunne takle tøffe internasjonale oppdrag. God oppfølging er også viktig mens personellet er ute. Det vil sannsynligvis gi mindre ettervirkninger og senskader. Det er viktig at det legges til rette for et godt helsetilbud. Har personellet problemer, bør de ha mulighet til å snakke med leger og annet helsepersonell som skjønner hva de snakker om, og som har større forutsetning for å forstå hva de egentlig sliter med, enn oss andre, som kanskje bare har jobbet i helsevesenet her hjemme. Det vil også gi behandlingen større styrke, og resultatet vil bli bedre. Et annet viktig område for Kristelig Folkeparti er voksenopplæringen. Det er viktig med en grundig og gjennomgripende gjennomgang av voksenopplæringen med sikte på å avklare målgruppe, formål og økonomiske rammer. Voksenopplæringen i Forsvaret bør opprettholdes på et nivå som fortsatt sikrer at voksenopplæringstilbudet oppleves som en virkelig kompensasjon for det året førstegangstjenesten avtjenes. Voksenopplæringen skal heve den sivile kompetansen hos vernepliktige mannskaper, vervede kontraktbefal og nå vel også avdelingsbefal. Tilbudet bør være meningsfylt for alle disse gruppene. Forsvaret må dessuten ta ansvar for at personell i internasjonale operasjoner også gis sivil kompetanse som kan komme til nytte etter at deres militære engasjement er over. Derfor er det helt nødvendig å se på hvilke oppgaver voksenopplæringen skal ha ansvar for, og bevilge penger i forhold til det. I dag er det ikke balanse. Pengene har ikke strukket til for de ønsker og behov som er framsatt. I dag er det ikke kun de vernepliktige som får tilbudet. Det er blitt flere. Det er derfor det er det så viktig å se på hele voksenopplæringsbiten og hvordan vi ønsker å bruke den.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-06-10:
Jeg må først få lov til å si at jeg synes at kommentaren fra forsvarskomiteens leder om Senterpartiets forsvarspolitikk var unødvendig banal. Det er sjølsagt ikke så enkelt, og det vet også forsvarskomiteens leder - hvis hun har lest innstillingen. Det er ikke slik at noen av oss ønsker at alt skal være som det har vært. Det gjør Senterpartiet heller ikke når det gjelder Heimevernet. Vi sier at man gjerne kan redusere dagens styrke, fra 83 000 mann til 70 000 mann, men vi kan ikke se at det på noen måte er godtgjort at man faktisk har behov for akkurat 5 000 i en innsatsstyrke, som Arbeiderpartiet går inn for. Ikke engang av sivile myndigheter er det godtgjort at en vil ha behov for en slik størrelse på en styrke. Heller ikke ut fra de høringer vi har hatt, kan jeg se at det er godtgjort. Da må det være lov å stille spørsmål ved om det er nødvendig å bygge opp en innsatsstyrke på 5 000 mann - som vil bli svært kostbar - på bekostning av den stående heimevernsstyrken, som har mange fortrinn. Når det gjelder distriktene, er det mulig at Arbeiderpartiets leder i forsvarskomiteen synes at vi er unødvendig konservative. Men jeg kan forsikre at mange av hennes partimedlemmer utover landet er helt enig med oss.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-06-10:
Det er riktig at vi sammen med andre partier fremmer en rekke utmerkede mindretallsforslag i innstillingen - f.eks. å videreføre Hauk-klasse MTB-er, 335-skvadronen på Gardermoen, å opprettholde LDKS i Trondheim og å etablere ARBC-skole på Rena. Dette er forslag som jeg tror også Høyre - hvis det hadde vært det gode, gamle Høyre, kanskje i opposisjon - ville ha støttet. Men de tør ikke lenger. Da blir det Fremskrittspartiet, Senterpartiet og SV som står sammen om dette. For øvrig ser jeg overhodet ikke mørkt på et mulig regjeringssamarbeid med Arbeiderpartiet og SV når det gjelder forsvarspolitikken. Men jeg håper at Høyre kan gi meg noen råd når det gjelder samarbeidet med Arbeiderpartiet, for de samarbeider jo utmerket med sin såkalte hovedfiende.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-06-10:
Vi har ikke distriktspolitikk som det viktigste. Vi har en bred og god forsvarspolitikk som det viktigste - som tar hensyn til den geografiske plasseringen Norge har, som styrker nordområdene, som styrker Heimevernet og Sjøforsvaret, og som ikke skaper et sentralisert og svært sårbart forsvar. Når det gjelder utsetting av oppgaver og offentlige/private løsninger, er jeg redd for at prosessen nå går over stokk og stein, at en rett og slett bruker den type prosjekter for på en enkel måte å sikre at bemanningen blir redusert. Da blir tallet på hvor mange ansatte som faktisk er ute av Forsvaret, penere overfor Stortinget. Jeg synes at en her skal ha is i magen og heller vente, evaluere de pågående utsettingsprosjekter en har, og se hvordan de har slått ut - ikke minst for dem dette berører - før en går videre.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-06-10:
Senterpartiet er redd for at vi nå får et mer sentralisert og sårbart forsvar. Det er svært mange oppsigelser og nedleggelser av enheter. Det er begrunnet i at det skal bli sammenheng mellom struktur og kostnader. Samtidig settes det store spørsmålstegn ved hvilken kontroll en faktisk har innenfor Forsvaret når det gjelder kostnader knyttet til både investeringer og drift. Vi står nå overfor fregatter som kan komme til å koste ikke 12, men kanskje over 20 milliarder kr. Det er en overtidsbruk og en konsulentbruk i Forsvaret bare det siste året på nærmere 1 milliard kr. Det er 15 ganger så mye som det en vil spare på å legge ned landsdelskommandoen i Trondheim. Det er en lønnsvekst som er på 1 pst. over gjennomsnittet i staten. Bare flyttingen av 335-skvadronen til Rygge kan komme til å koste flere hundre mill. kr. Noe av det viktigste en regjering og en statsråd har av ansvar, er kontroll over kostnader i staten. Kan statsråden her garantere at hun har kontroll over kostnadene knyttet til f.eks. de forhold som her er nevnt?
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-06-10:
Vi debatterer en modernisering av Forsvaret. Det er jo litt rart at utetjenesten prioriteres. Vi fører krig i andre land. Soldatene våre er ute i krigsoppdrag. Nei, de er ikke i krig, sier statsministeren. Våre soldater som er ute, og som mister livet sitt i krig, skulle i hvert fall ha fått beskjed om det, men det får de ikke. I min militærtjenestetid skulle en dø for Kongen, flagget og fedrelandet. Jeg lurer på hvem de skal dø for, de soldatene som vi har ute nå. Det kan ikke være for Kongen, flagget og fedrelandet de dør. Vi er en stormakt på havet. Sammen med Grønland, Færøyene, Island og Russland forvalter vi enorme verdier av mat, energi og transport. Dette skal ivaretas av Kystvakten, og de får lite penger. De får vel 2 pst. av forsvarsbudsjettet, som er på knapt 30 milliarder kr. 70 pst. av våre eksportinntekter kommer fra havet. Vi har folkerettslige forpliktelser til å ivareta verdier som olje, gass, skipsfart og mat. Og dette skal gjøres av en kystvakt som får lite penger. De får 700 mill. kr av et enormt forsvarsbudsjett. Det er mindre enn det som er bevilget på statsbudsjettet til morsmålsundervisning, nemlig 785 mill. kr, mens Kystvakten får 700 mill. kr. Nå skal jeg ikke sette den ene gruppen opp mot den andre. Men bare for å sette det litt i perspektiv: Vi bruker 785 mill. kr på morsmålsundervisning, mens Kystvakten får 700 mill. kr. Tenk dere om lite grann! Det lokale lider, mens vi engasjerer oss i utlandet. Vi kutter i bruksvakten, og vi kutter i Heimevernet og gir dem større oppdrag. Vi svekker Heimevernet, samtidig som vi gir dem mer å gjøre. Dette er ikke god prioritering, for å si det mildt. Jeg tar opp det forslaget som er omdelt på representantenes plasser i salen. Det skulle ha vært mange forslag til, men jeg har ikke flere i dag.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-06-10:
Jeg kan bekrefte at vi legger innstillingen til grunn i det videre løpet med å modernisere og nedbygge støttestrukturen. Det er viktig at vi er enige om at støttestrukturen og logistikkstrukturen skal nedbygges ressursmessig og personellmessig. Det ligger fast. Komiteen går faktisk enda lenger enn proposisjonen, ved at man sier at hvis man ikke klarer de kostnadsreduserende tiltak som er nevnt, må man muligens gå enda kraftigere til verks på støttestrukturen og på FLO. Jeg kan samtidig bekrefte at denne statsråden ikke er tilhenger av privatisering for privatiseringens egen skyld. Jeg er helt enig i at vi må legge en beredskapstenkning til grunn. Vi skal være i stand til å håndtere både en artikkel 5-situasjon og en annen situasjon, der vi må reagere raskt, og vi skal legge til grunn at vi har en reell innsparing. Men noen ganger får man en reell innsparing ved å kunne kjøpe tjenesten når man har behov for den, istedenfor å ha personellet tilgjengelig året rundt.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-06-10:
Til det siste spørsmålet først: Det er forskjell på Telemark bataljon og 6. divisjon. Men både Telemark bataljon og 6. divisjon har tatt på seg internasjonale oppdrag. De har rotert for hverandre. Det har de gjort i Kosovo, og det planlegger vi at de skal gjøre i Afghanistan. Det betyr ikke at ikke 6. divisjon har en høy nok kvalitet i forhold til de oppdragene de skal ha. Jeg vil i særdeleshet peke på den enheten fra 6. divisjon som har hatt ansvaret i Kosovo denne våren. Det har kanskje vært det mest krevende oppdraget noensinne i Kosovo. Det har vært opptøyer. Vi har måttet utøve farlige masse-tjenester, og våre folk fra 6. divisjon har fått den beste karakter av samtlige NATO-styrker, fra øverste generalen selv, SACEUR. Det er ikke nødvendigvis forskjell mellom alder og kvalitet. Spørreren har rett i at Telemark bataljon er mer spesialisert og eldre, men heller ikke Telemark bataljon kan være ute kontinuerlig. Også de må hjem og ha gjenopptrening, og de har krav på rotasjon.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-06-10:
Det er ingen hemmelighet at det norske synet på fangebehandling er annerledes enn det amerikanske synet. Det er ingen hemmelighet at internt i amerikanske fengsler er det en helt annen situasjon enn det er internt i norske fengsler. Det er heller ingen hemmelighet at Norge har reagert meget sterkt på de avsløringene som har vært fra Abu Ghraib-fengselet i Irak, og at vi har forlangt både at de skyldige straffes, og at det ryddes opp i kommandolinjene. Norge er en viktig aktør for å sørge for at menneskerettigheter og humanitære rettigheter og Genève-konvensjonen følges. Jeg vet at utenriksministeren benytter alle de anledninger han har i internasjonale fora, til nettopp å ta opp disse spørsmålene. Når det gjelder den delen av disse spørsmålene som sorterer under meg, de operasjonene vi er inne i, har vi adressert spørsmålene knyttet til Abu Ghraib tydelig. Jeg kan heller ikke utelukke at dette vil være et av de diskusjonstemaene som kommer opp i Istanbul, men det er det for tidlig å si noe om.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-06-10:
Det er riktig som representanten Marit Arnstad sier, at Forsvaret har en utfordring på kostnadssiden, særlig driftskostnader, og særlig lønnsrelaterte driftskostnader. Derfor har også Forsvarsdepartementet på spørsmål fra komiteen opplyst f.eks. at det er mer enn 1 000 lønnskoder i Forsvaret. Det er kostnadsdrivende bare å fylle ut 1 000 lønnskoder, men det er også et uttrykk for at man har forhandlet seg fram til et sett med tillegg og særordninger som ikke er hensiktsmessige i dagens situasjon. Jeg er derfor veldig glad for den meget klare påpekning komiteen har kommet med om at dette systemet må revideres og endres, og nærmest gitt et pålegg til Forsvaret om å gjøre nettopp det. Når det gjelder fregattene, så er jeg mindre bekymret, av den grunn at den kostnadsøkningen som har vært fra 12 til 16 milliarder ikke er en kostnadsøkning, men en konsekvens av at gjennomføringskostnader har blitt tatt med. Vi har fått Link-16, og vi har fått en del andre ting som Stortinget har godkjent alt sammen. Men det viktigste er det som jeg nevnte først. Den utfordringen tar vi, og vi er glade for komiteens krystallklare støtte.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-06-10:
Er det noe denne statsråden er opptatt av i forhold til Bolærne, er det tilgang for folk flest og båtfolk. Det er 45 øyer der ute. Jeg var der selv og beskuet dem på tirsdag. Jeg har seilt forbi der mange ganger, og hver gang jeg har seilt forbi, har jeg irritert meg over disse skiltene der det står adgang forbudt, bading forbudt, fortøyning forbudt, militært område. Det som skjer nå, er at vi i den avtalen som Forsvarsbygg har framforhandlet, har tatt 44 av disse øyene og gjort dem 100 pst. tilgjengelig for allmennheten. Den siste øya har vi også gjort tilgjengelig for allmennheten gjennom reguleringsbestemmelser og gjennom avtalemessige forhold, og vi har gjort havna tilgjengelig for allmennheten. Da står vi igjen med noen få bygninger midt på den siste øya, og det er et kurs- og konferansesenter. Det er bygninger som må vedlikeholdes, og det er bygninger som det vil koste å eie. Derfor har ingen offentlig etat som har krav på det, ønsket å overta dem til takst. Derfor er den solgt til markedspris. Skulle hele dette området vært solgt til markedspris, 2 600 mål midt i skjærgården, hadde denne ministeren hatt mye mer enn 26,5 mill. kr å rutte med.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-06-10:
Jeg skal bare kort prøve å besvare noen spørsmål som er stilt i løpet av debatten. Ett spørsmål fra representanten Korsberg var knyttet til kystjegerne og hvor fartøyene skal være lokalisert. Nå er det vedtatt at Kystjegerkommandoen skal ha hovedstasjonering i Harstad, men det er samtidig klart at det her er kystjegerne selv som må ha fleksibilitet, for allerede i dag beveger kystjegerne seg deler av året til Olavsvern, deler av året til Ramsund og deler av året til Harstad. Det er jo nettopp det at Kystjegerne er en mobil enhet, som gjør at vi også må la dem få ta med seg den mobiliteten videre inn i neste periode. Men enhetens hovedlokalisering er altså Harstad, uten at det binder båtene til noen spesiell lokalisering. Her er det behovet som avgjør. Når det gjelder spørsmål nr. to fra representanten Korsberg, knytter det seg til helikoptrene i Bardufoss. I dag er Lynx, som tilhører Kystvakten, lokalisert i Bardufoss. Ifølge det vedtaket som i dag får flertall, skal vi innen innfasingen av de nye helikoptrene, dvs. innen 2006, komme tilbake til Stortinget med et konkret forslag om stasjonering i Bardufoss også av de nye helikoptrene, med de premissene som ligger i innstillingen. Men der har vi fortsatt noe tid til å arbeide med detaljene. Når det gjelder spørsmålene fra Carl I. Hagen, var det ett spørsmål om jeg personlig tror at det blir en endring i norsk industris muligheter i forhold til JSF. Til det vil jeg svare at jeg tror både Lockheed Martin og Eurofighter og andre aktører er fullstendig klar over at Norge ikke kommer til å kjøpe noen kampfly der vi ikke får en tilstrekkelig god kontrakt for industrien vår. Det ligger som et premiss i bunnen, uansett hvem vi handler med. Da er det viktig å ha den nødvendige kontakten med JSF. Det har vi i dette tilfellet når det gjelder utviklingsprosjektet, samtidig som vi har god og skikkelig kontakt med Eurofighter. Jeg hadde et aldeles utmerket møte med Eurofighter på mandag i denne uken, der vi snakket om de operative behovene. Nettopp fordi de industrielle mulighetene uansett ligger som et premiss for kjøp, er det viktig at vi også bruker tid på de operative behovene og hvordan vi kan samarbeide logistikkmessig og operasjonsmessig. Det andre spørsmålet fra Carl I. Hagen gjelder kjøp av transportfly. Der har vi en dialog med flere mulige leverandører. En av dem er Airbus. Vi planlegger ikke å kjøpe nye transportfly før tidligst i 2012. Det er kommunisert i denne innstillingen, men det betyr selvfølgelig ikke at vi ikke har god kontakt når det gjelder de tilbudene som er kommet fram. Vi vil avmelde til Stortinget allerede i St.prp. nr. 1 til høsten hvordan vi forholder oss til de tilbudene vi har fått. Så helt til slutt: Representanten Nybakk bad meg gi håp for Lakselv-samfunnet og Garnisonen i Porsanger. Mitt svar vil være at det beste håpet vi kan gi dem, er allerede nå å signalisere stor sympati for å ta det trettende HV-distriktet til Garnisonen i Porsanger. Jeg synes det vil være en god løsning.
Berit Brørby (Arbeiderpartiet), 2004-06-10:
Forsvarskompromissene har medført at Eggemoen leir, Hvalsmoen leir og Helgelandsmoen ble vedtatt nedlagt i 2001. Disse ligger i Ringeriksregionen. Dermed forsvant 500 arbeidsplasser, og mange arbeidsføre mennesker har mistet jobben sin. Etter dette har Statens kartverk blitt omstrukturert, og vips forsvant det 160 arbeidsplasser til - dette også i Ringeriksregionen. Riktignok har noen av disse fått ny jobb i den nye tinglysingsenheten, men dog. Nå i dag legger Stortinget ned ytterligere arbeidsplasser i samme område. HV-06 på Eggemoen blir borte - titalls arbeidsplasser blir altså borte fra denne regionen, i tillegg til alle de andre. I løpet av under tre år har nærmere 700 statlige arbeidsplasser forsvunnet fra ett distrikt. Jeg vil påstå at ingen annen region i Norge har blitt så hardt rammet av Forsvarets omstillinger. Og det som verre er: Ingen annen region har fått så lite tilbake fra staten til å omstille regionen for å takle bortfallet av så mange arbeidsplasser. Det er en skam, synes jeg. Det har ikke vært mange fakkeltog og demonstrasjoner ennå, men det er kanskje på tide at vi begynner med det også i mitt distrikt, for det er kanskje det som kan vinne fram. Jeg har merket meg at SV har foreslått i forslag nr. 28 at HV-06 med distriktsstab på Eggemoen opprettholdes. Det er jeg enig i. Det som tjenestemannsorganisasjonene ved HV-06 og HV-04 og kommunene Ringerike, Jevnaker og Hole mener er det beste alternativ, er å dele HV-05s teig mellom HV-04 og HV-06. Da vil en følge politidistriktene som teiggrenser, og en ville få et hovedkvarter på Kongsvinger Festning. Vi kunne ha fått en reetablering av hovedkvarteret for repetisjonsøvelsesleiren på Eggemoen ved SATSØR - den store satellittstasjonen på Eggemoen - for dagens HV-06. At SATSØR ligger der den ligger, gjør det også umulig å avhende hele bygningsmassen på Eggemoen. Jevnaker kommune, som jeg bor i, faller altså midt imellom alt dette. Vi ville også ha fått et forenklet planverk og et bedre samarbeid. Den løsningen som Stortinget nå kommer til å velge for HV, at det nye distriktet med ny distriktsstab skal opprettes i Kongsberg, forventer jeg ikke skal koste én krone å opprette. Jeg forventer at det som står i innstillingen om at det skal være "marginale tilpasningskostnader", betyr tilnærmet null. Alt annet vil etter min vurdering være sløsing med offentlige midler. Og når en da i tillegg ikke har hatt en eneste tanke om hvordan man kan tilføre Ringeriksregionen kompenserende tiltak, blir hele håndteringen av det framtidige HV for meg en farse.
Berit Brørby (Arbeiderpartiet), 2004-06-10:
President! Jeg ber om separat votering over forslag nr. 7.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2004-06-10:
Forsvaret går igjennom omfattende og nødvendige omlegginger. Det gjelder også støttefunksjoner, som FLO. Det overordnede er å ha et effektivt forsvar til de sikkerhetsmessige formål som Forsvaret har. Men i tillegg har Forsvaret stor betydning for arbeidsplasser, bosetting og virksomhet rundt i landet. Hensynet til dette siste må likevel vike dersom det står i strid med målsettingen om et effektivt, rasjonelt forsvar. Det kan en ikke protestere på, men jeg reagerer sterkt på den agendaen Regjeringa og Forsvarsdepartementet har utvist for å legge ned virksomheten ved Hovedarsenalet på Hovemoen på Lillehammer. Verken i ulike proposisjoner, meldinger eller i svar på spørsmål stilt forsvarsministeren, er det dokumentert en eventuell gevinst ved å sentralisere virksomheten til Gardermoen. Regjeringa har foreslått og fått støtte av komiteen i å lokalisere Produksjonsenhet Landsdekkende til Gardermoen. Et flertall støtter også separat at ledelsen i produksjonsenheten legges til Gardermoen. Dette synes underlig, all den tid eksisterende hovedarsenal på Lillehammer, med sin kompetanse, sine moderne teknologiske installasjoner, sine lokaler og sin geografiske plassering, best kan oppfylle Forsvarets og FLOs behov for kostnadseffektive løsninger. Det er også underlig når Regjeringa har en strategi på å flytte viktige tilsyn ut fra det sentrale Oslo-området, samtidig som Regjeringa vil bygge ned et velfungerende, effektivt arsenal på Lillehammer til fordel for Gardermoen-området. Komiteen har da også ved selvsyn fått med seg de forutsetninger som Hovedarsenalet Hovemoen har, og en enstemmig komite sier i innstillingen: "Komiteen understreker at FLOs lager på Hovemoen fungerer godt ift. forutsetningene. Det er et av de mest moderne i sitt slag, og har gitt betydelige effektiviseringsgevinster for Forsvaret. Denne typen effektivisering er ekstremt viktig for Forsvaret, og de prinsipper som er anvendt ved Hovemoen bør også anvendes bredt i andre deler av Forsvaret der det er hensiktsmessig. Komiteen mener at Hovemoen opprettholdes som lager, på en størrelse tilpasset dagens forsvar." Dette viser at her har ikke Regjeringa på noen måte fått medhold i å legge ned Hovedarsenalet Hovemoen. Marsjordren er det stikk motsatte. Jeg forutsetter at dette da forplikter Regjeringa til å opprettholde mest mulig av virksomheten på hovedarsenalet på Lillehammer og dermed utnytte den teknologien, kompetansen og arbeidskraften som der er. Jeg forutsetter også at når det nå blir vedtatt å legge Produksjonsenhet Landsdekkende til Gardermoen, må dette kunne organiseres slik at arbeidsplasser, teknologi og virksomhet under Produksjonsenhet Landsdekkende også fortsatt fysisk kan ligge på hovedarsenalet på Lillehammer, der det lar seg gjøre på en hensiktsmessig måte. I forbindelse med den organiseringen som nå skal skje i FLO, må dette kunne legges til grunn.
Martin Engeset (Høyre), 2004-06-10:
Det er en stor lettelse å kunne ta ordet her i denne forsvarsdebatten og konstatere at et bredt flertall endelig sikrer den militære aktiviteten ved Base Rygge i overskuelig fremtid. For bare tre år siden så situasjonen ganske annerledes ut. Med Arbeiderpartiet i regjeringskontorene fikk vi forslag om å legge Rygge militære hovedflystasjon i såkalt møllpose, hvor nærmest alt som var av tung militær aktivitet, skulle avvikles. Med Høyre i regjering er denne situasjonen snudd nærmest fullstendig på hodet, fra full nedleggelse til å få en sentral posisjon i Luftforsvaret og i forsvaret av Sør-Norge. Jeg nevner: en skvadron med Falconjet, en skvadron med transportfly, senter for heimevernet i Østfold og Vestfold, redningshelikopterbase og i tillegg åpning for sivil trafikk. I innstillingen sier flertallet, bestående av Arbeiderpartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti: "Dersom det skal drives sivil luftfartsvirksomhet på Rygge, må dette ikke gå på bekostning av Forsvarets behov." Jeg føler behov for å utkvittere akkurat den formuleringen, fordi det skal drives sivil luftfartsvirksomhet på Rygge. Det har da også flertallet i samferdselskomiteen sluttet seg til. At dette skulle gå på bekostning av Forsvarets behov, er det ingen grunn til å bekymre seg for. La meg derfor understreke: Et samarbeid mellom Forsvaret og Rygge sivile lufthavn er vedtatt og nedfelt i samarbeidsavtaler. Forsvaret er meget positivt til en sivil lufthavn på Rygge, og ser driftssamarbeidet som en vinn-vinn-situasjon. Alle driftskostnader på Rygge skal fordeles mellom Forsvaret og Rygge sivile lufthavn i henhold til fordelingsnøkler nedfelt i sentrale avtaler mellom Samferdselsdepartementet v/Avinor og Forsvarsdepartementet. Investeringer for sivil luftfart skal bæres 100 pst. av Rygge sivile lufthavn. Overføring av transportflyene og den flytrafikk det innebærer på Rygge, er tatt med og ivaretatt i de støyberegningene som er utarbeidet for Rygge i forbindelse med sivil luftfart. Og sist, men ikke minst, trafikkbildet på Rygge er avklart i samarbeid mellom Rygge flystasjon og Rygge sivile lufthavn. Militær trafikk skal ha prioritet, men det er ikke noen begrensning eller noe hinder for fri avvikling av både sivil og militær trafikk på Rygge i overskuelig fremtid. På 1980-tallet hadde Forsvaret nærmere 50 000 flybevegelser på Rygge årlig. Forsvaret har foreløpig satt et øvre tak på ca. 48 000 flybevegelser. Fullt utbygd vil sivil aktivitet kunne stå for i underkant av 20 000 av disse. Til orientering: I dag har Forsvaret maksimalt ca. 4 000-6 000 flybevegelser alene. Idet jeg viser til dette, skulle det ikke være noen som helst grunn til at enkelte politiske kretser som ikke ønsker sivil trafikk fra Rygge, betjener seg av feilinformasjon og bevisste misforståelser.
Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2004-06-10:
Ett av punktene i denne innstillingen dreier seg om det nye samarbeidsorganet for utvikling og anskaffelse av forsvarsmateriell innenfor EU og de tidligere samarbeidslandene i WEAG. Jeg tar ordet fordi jeg synes det er nødvendig i forbindelse med denne flertallsinnstillingen som sier at Norge i den videre prosessen bør arbeide aktivt for å sikre norske interesser, å gi uttrykk for det som også landene innenfor Vestunionen og de som deltar i hovedsesjonen i Vestunionen, er opptatt av, for dette var et av hovedtemaene som var oppe til behandling i forrige uke i Paris. Der uttrykker man som et svar på den årlige rapporten fra rådet at når man tar en masse forskjellige saker med i betraktningen, så ender man opp med en anbefaling. De tre første anbefalingene går nettopp på interessen til de landene som i dag er medlemmer av WEAG, men som ikke er medlemmer av EU. Man uttrykker meget sterkt at det er viktig at disse landene også i framtiden får den nødvendige anledning til å delta i dette materiellutviklingssamarbeidet. Jeg hadde ordet i den debatten, og understreket selvfølgelig de norske interessene - ikke fordi vi ønsket å be om noe, men fordi vi har noe å delta med og bidra med. Det ble også replisert i forhold til den turen som to av Vestunionens komiteer, Forsvarskomiteen og Komiteen for teknologi og aerospace, hadde til Norge tidligere i vår, hvor man så alle de gode og framtidsrettede utviklingspotensialer som ligger i den norske industriens fortrinn, ikke minst med tanke på Kongsberg-industrien. Jeg synes derfor det er viktig å understreke det nå, når dette går inn i sin avgjørende fase - jeg tror det skal tas en avgjørelse en av de nærmeste dagene. Det er hyggelig å legge merke til at et land som Norge i denne sammenheng blir betraktet som et viktig bidragsland for et felles forsvar og for utviklingen av forsvarsmateriellet i Europa. Jeg vil derfor bare understreke ganske sterkt det som står i innstillingen, og si at vi har spilt en viktig rolle. Det er viktig at vi er med og spiller en slik rolle også i framtiden, slik at norsk industri kan være med og konkurrere og utvikle seg på dette feltet.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2004-06-10:
Ikke lenge etter at nye Gardermoen flystasjon ble åpnet og tatt i bruk, starter ledelsen i Luftforsvaret nærmest et angrep, for å bruke sjargongen, for å få nedlagt Gardermoen flystasjon og flyttet transportflyene til Rygge. Det ble argumentert ut fra økonomiske grunner, noe som aldri ble synliggjort. Det var omkamp etter omkamp, og en har aldri fått det til. Nå argumenteres det ut fra fagmilitære og operative hensyn med at det lønner seg å flytte 335-skvadronen fra Gardermoen til Rygge. I dag får ledelsen i Luftforsvaret det som de vil. Hele innstillinga vi i dag behandler, legger til grunn at det ikke skal bygges nye bygg for Forsvarets virksomhet, bortsett fra på Rygge. Her gjelder ikke dette argumentet. Vi har altså Nord-Europas mest moderne flystasjon, skreddersydd for transportfly. Den skal brukes til andre ting, og transportflyene skal flyttes til Rygge, hvor det trengs investeringer i hundremillionersklassen, og hvor flyene kanskje skal plasseres i plasthaller. Ja, jeg understreker: Transportflyene skal kanskje plasseres i plasthaller i stedet for å være på en moderne, nybygd flystasjon. Det må være all grunn til å sette spørsmålstegn ved logikken i denne flyttinga. Så noen ord om Forsvarets logistikkorganisasjon, FLO, og diskusjonen om Kjeller og Kolsås. Som representant for Akershus, hvor begge disse stedene ligger, må jeg si at det finnes bare dårlige argumenter for å lokalisere FLOs ledelse til Kolsås istedenfor til Kjeller, bortsett fra økonomiske argumenter dersom Forsvaret får milliarder ved å selge arealer på Kjeller, flystripa inkludert. Her må det også være grunn til å sette en del spørsmålstegn. Vi snakker altså om landets eldste flyplass. Det har vært verkstedvirksomhet og forsvarsvirksomhet der i en årrekke. Kan vi se for oss hvilke overraskelser som her kan dukke opp i grunnen når vi begynner å rote og grave opp slike steder? Vi har noen erfaringer fra flyplassutbygginga på Gardermoen, fra Bjørvika og fra andre steder, som er meget krevende å håndtere med dagens miljøkrav. Jeg er glad for at stortingsflertallet sier at salget av eiendommene på Kjeller skal revurderes dersom det gjennom reguleringsarbeidet viser seg at salgsgevinsten blir redusert. Jeg understreker at her tror jeg noen hver får seg noen overraskelser. Den som tror at Forsvaret får milliarder ved å selge flystripa og andre eiendommer på Kjeller, tror jeg må tro om igjen. Jeg er helt sikker på at dette er saker som Stortinget kommer til å få flere omganger med.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2004-06-10:
Kan presidenten også ta forslag nr. 3 for seg sjøl?
Einar Holstad (Kristelig Folkeparti), 2004-06-10:
Jeg har ikke funnet argumenter av vesentlig overbevisende karakter for flytting av 335-skvadronen fra Gardermoen til Rygge. Operasjonsmønsteret til transportflyene vil alltid ha en overvekt av regulære transportoppdrag, som i stor grad vil avvikles fra Gardermoen. Militære operasjoner, som f.eks. evalueringer, er det i utgangspunktet ikke hensiktsmessig å utføre på hjemmebase. Hensikten er å simulere en deployering, og de bør derfor gjennomføres uten ordinær tilgang til hjemmebasen. Gardermoen flystasjon ble i 1996 etablert i moderne lokaler spesielt tilpasset driften av seks transportfly og de støtteelementer som er nødvendige for denne driften. Organisasjonen ble samtidig tilpasset de nye lokalene, slik at driften ble ansett å være tilnærmet optimal. Etter en drøy milliard kroner i investeringer og få år med drift er signalene at driften av flystasjonen verken er optimal eller spesielt godt tilpasset formålet. Jeg deler mange menneskers undring over kortsiktigheten hva gjelder planlegging, eller snarere mangel på det samme, i Forsvaret og kanskje spesielt i Luftforsvaret. Kundegrunnlaget for transportvirksomheten er lokalisert rundt Gardermoen, og all transport av last og personell foregår via Oslo Lufthavn Gardermoen. Ut fra dette vil Gardermoen alltid spille en sentral rolle opp mot transportflydriften. Investeringskostnadene ved etablering på Rygge er i forskjellige utredninger anslått til mellom en kvart og en halv milliard kr. Da er ikke konsekvenser av krav fra lokale myndigheter regnet med. Usikkerheten rundt framtidens transportløsning er et moment som absolutt taler for å beholde 335-skvadronen på Gardermoen. Relokaliseringen av transportflyene må være økonomisk motivert, slik hele omstillingen av Forsvaret var ment å være. Jeg finner ingen klare argumenter for flytting i de opplysninger som er allment kjent. Dersom det finnes andre og ukjente momenter som vektlegges, burde disse vært trukket med i debatten. Omstillingsprosesser i Forsvaret skal være preget av åpenhet. Det er en grunnleggende forutsetning for å beholde den nødvendige tilliten i befolkningen. Når det gjelder Forsvarets aktiviteter på Kjeller, erkjenner jeg at krav til omstilling får konsekvenser også her. Det vil likevel ikke være lønnsomt å flytte gjenværende vedlikehold av F-16, som foregår på Kjeller, i den perioden som gjenstår fram til nye kampfly fases inn. Nye kampfly må fases inn fra 2015. Vedlikehold av F-16 på Gardermoen vil generere ny støy i området knyttet til testing av motorer. En slik merbelastning for beboerne rundt Gardermoen kan unngås ved å opprettholde vedlikeholdet på Kjeller.