Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
Jeg har lyst til å kommentere hoveddelen av det som var siste talers innlegg. Det har haglet med kritikk fra de rød-grønne partiene både mot regjeringen og ikke minst mot Kristelig Folkeparti og Venstre i denne saken. Det må jeg si at jeg stiller meg fullstendig uforstående til. Det må jo være basert på en åpenbar misforståelse å tro at vi i dag har andre uttakskriterier enn det det har vært tidligere. Det har vi altså ikke. Det er de samme uttakskriteriene som da Karin Andersens parti satt i regjering, som brukes i dag. Jeg synes at en debatt om et såpass alvorlig tema som dette er, iallfall bør ha den ryddighet i seg at en ikke legger til grunn at ting er blitt endret som ennå ikke er endret. Hvordan det vil se ut til slutt, vet vi ikke, men å bruke så kraftige ord og uttrykk som en del representanter har gjort her mot Kristelig Folkeparti, Venstre og regjeringen, er det altså ikke grunnlag for, og det synes jeg det er greit å innlede med. For øvrig har jeg lyst til å vise til saksordførerens utmerkede innlegg, der hun redegjorde for saken på en grundig og god måte I tillegg vil jeg slutte meg til de beskrivelsene som har vært av den alvorlige situasjonen som flyktninger fra Syria nå befinner seg i. Som jeg opplyste om i mitt brev til komiteen, har de fleste av de 123 flyktningene fått fremmet sakene sine for andre land. Mange har fått søknaden innvilget, eller søknadene er fortsatt til behandling. UNHCR har bl.a. overfor barne-, likestillings- og inkluderingsministeren erkjent at Norge fikk en uforholdsmessig stor andel saker som omhandlet personer med behov for helserelatert oppfølging. Dette hang sammen med at Norge var det første landet til å sende uttakskommisjon til Tyrkia. Norge hadde på sin side allerede tatt imot mange med behov for helserelatert oppfølging fra Libanon og Jordan. Vi har i år tatt imot ca. 130 flyktninger fra Syria med helserelaterte oppfølgingsbehov fra Libanon, Jordan og Tyrkia. Jeg vil understreke at UNHCR gir Norge ros. UNHCRs regionale representant for Nord-Europa, Pia Prytz Phiri, sa 10. desember dette: UNHCR er dypt takknemlig for Norges viktige kvoteøkning, som vil bidra til å beskytte og gi varige løsninger for noen av de mest sårbare flyktningene. Jeg har lyst til å fortsette sitatet og legge vekt på følgende: Siden 2014 har Norge ledet an ved å være et av de første landene som gjenbosetter syriske flyktninger. Mange av disse flyktningene er dypt traumatisert eller torturofre. Det å bosette flyktninger er en frivillig oppgave for kommunene. Vi må forholde oss til informasjon vi får om kommunene og deres kapasitet til å ta imot flere flyktninger med store helserelaterte oppfølgingsbehov. Jeg verdsetter det engasjementet for bosetting av flyktninger som flere kommuner har vist i høst. Som kjent skal vi nå øke kvoten for overføringsflyktninger neste år, og jeg håper og tror at det engasjementet vil holde seg, og at vi vil få bosatt både kvoteflyktninger og flere flyktninger fra mottak. Men jeg synes også det er spesielt at denne aksjonen fra SV ikke har tatt høyde for at det allerede i dag sitter flere titalls personer med omfattende helsebehov på mottak, som ikke blir bosatt. Det engasjementet fra SV vil jeg tro også bør omfatte dem, og engasjementet fra kommunene bør også omfatte dem. Ca. 30 av dem har sittet uforholdsmessig lenge på mottakene, uten å bli bosatt. Det er en alvorlig situasjon for dem det omhandler. Derfor synes jeg også det er litt underlig når SV gir inntrykk av at det bare er noe som er blitt tatt ut av luften, det at kommunene ikke har kapasitet til å bosette, når realiteten er at de faktisk ikke bidrar til å bosette denne krevende gruppen. Det er en utfordring. Men jeg håper at vi skal klare å få det til på en enda bedre måte fremover. Det har som kjent oppstått noen utfordringer med at tyrkiske myndigheter ikke utsteder utreisetillatelser til flyktninger som ikke har gyldige syriske pass. Regjeringen har tatt opp dette ved flere anledninger og på ulike nivå, både utenriksministeren og europaministeren har tatt opp dette flere ganger, min statssekretær har tatt det opp, og ambassaden i Ankara følger opp saken veldig tett. Vi fikk sist signaler om at alle skulle få reise til Norge innen 9. desember, men heller ikke denne fristen er blitt holdt. Utenriksministeren vil ta opp denne saken igjen på sin reise til Tyrkia i morgen og gjøre det som er mulig for å hjelpe flyktningene som vi har bestemt skal komme til Norge, til Norge, men nå ser det dessverre ut til at det er omtrent 220 flyktninger som ikke får reise ut fra Tyrkia i år. Det er veldig uheldig. Regjeringen vil selvsagt fortsatt følge opp denne saken nøye, og jeg håper på en snarlig løsning. Særlig viktig er dette naturligvis for dem som har behov for helsehjelp.