Ola Elvestuen (Venstre), 2019-11-05:
Jeg takker for interpellasjonen. Grønn skipsfart er en viktig del av å omstille Norge til det som blir framtidens samfunn, med ekstremt lave utslipp, og for å nå klimamålet for 2030. Denne regjeringen har som mål å halvere utslippene fra innenriks sjøfart og fiske innen 2030. Det betyr at vi må stimulere til null- og lavutslippsløsninger i alle fartøykategorier. Regjeringen har allerede tatt flere grep for å stimulere til utvikling og innføring av klimavennlige hurtigbåter: Vi øker klimastøtten til fylkeskommunene slik at de kan vektlegge reduksjon av klimagassutslipp i hurtigbåtanbud. Vi har støtteordninger for utvikling og realisering av null- og lavutslippsløsninger gjennom Enova, Innovasjon Norge med flere, og vi legger til rette for etablering av infrastruktur for alternative drivstoff. Det er gode grunner til å satse på klimavennlige hurtigbåter. Tradisjonelle hurtigbåter bruker mye drivstoff og har høye utslipp. Det er betydelig potensial for utslippskutt gjennom å utvikle null- og lavutslippshurtigbåter. Reduksjon av klimagasser fra hurtigbåter er derfor identifisert som et viktig tiltak i regjeringens handlingsplan for grønn skipsfart som ble lagt fram før sommeren. Det siste året har det kommet mye ny kunnskap om hvordan slike båter kan gjøres mer klimavennlige. Et viktig skritt ble tatt da Trøndelag fylkeskommune i 2017 søkte og fikk 7,5 mill. kr i Klimasats-støtte til et prosjekt som engasjerte fem industrigrupper til å legge fram forslag til teknologiske løsninger for utslippsfrie hurtigbåter. Hvis disse løsningene lar seg realisere, vil det kutte betydelige utslipp av klimagasser i norske hurtigbåtsamband. Det er også et stort marked for hurtigbåter internasjonalt, og dette er interessant for norsk skipsbransje. Her går lavere utslipp og norsk næringsutvikling hånd i hånd. Bruk av miljøkrav i offentlige innkjøp fra staten og fylkeskommunene, i kombinasjon med støtte fra Enova og Næringslivets NOx-fond, har vært effektivt for å stimulere til utvikling av null- og lavutslippsferger. På samme måte antas det å være viktig for å drive fram klimavennlige løsninger også innenfor hurtigbåtsegmentet. Om lag 100 hurtigbåtsamband driftes på oppdrag fra fylkeskommunene. I revidert nasjonalbudsjett for 2019 ble det derfor bevilget 25 mill. kr i støtte til fylkeskommunene for å stimulere til innføring av null- og lavutslippshurtigbåter. Pengene går til en midlertidig satsing innenfor ordningen Klimasats i Miljødirektoratet. Klimasats er en støtteordning for kommuner og fylkeskommuner som vil kutte utslipp av klimagasser. For 2019 er det satt av 24 mill. kr fra Klimasats-ordningen til å kutte utslipp fra hurtigbåter. Interessen er stor for å være med på denne omstillingen. Da søknadsfristen utløp 15. oktober, hadde Miljødirektoratet fått 11 søknader for til sammen 73,4 mill. kr. Ni fylkeskommuner, en kommune og et kollektivselskap har søkt om Klimasats-støtte til klimavennlige hurtigbåter. Derfor foreslår regjeringen i statsbudsjettet for 2020 å styrke den midlertidige ordningen under Klimasats med ytterligere 80 mill. kr. Satsingen har vært utviklet over tid. Allerede i 2016 delte Klima- og miljødepartementet ut 20 mill. kr til kompetansehevende tiltak for fylkeskommuner og kommuner som ønsket å stille miljøkrav i anskaffelser av ferger og hurtigbåter. Erfaringene så langt, særlig i Hordaland og Møre og Romsdal, tyder på at anskaffelse av batteridrevne ferger har gitt merkostnader for fylkeskommunene, sammenlignet med innkjøp av konvensjonelle ferger. Det har altså en viss kostnad å gå foran med ny teknologi, men samtidig skapes det også arbeidsplasser og en styrket norsk maritim næring. Det finnes ikke erfaringsdata som gjør det mulig å beregne netto merkostnader for nullutslippsløsninger for hurtigbåter. Overordnede bedriftsøkonomiske beregninger gjort av Menon i samarbeid med TØI og DNV GL indikerer imidlertid at for kommende hurtigbåtanskaffelser vil kostnadene ved null- og lavutslipp være høyere enn ved valg av konvensjonell teknologi. Rammefinansiering av fylkeskommunene gir sektoren handlingsrom til å tilpasse klimatiltakene til lokale forhold. I 2018 ble det gitt 100 mill. kr i frie inntekter til fylkeskommunene for å styrke båt- og fergesektoren. Disse midlene ble gitt uten at det var krav om null- og lavutslippsløsninger. I 2019 blir dette videreført. Midlene er fordelt mellom fylkeskommunene etter delkostnadsnøkkelen for hurtigbåt og ferge. Kostnadsøkninger innenfor en sektor vil fanges opp i inntektssystemet ved at sektoren på sikt vektes høyere i kostnadsnøkkelen, men innenfor en gitt ramme. Regjeringen vil ta hensyn til kostnadsøkninger som følger av at fylkeskommunene stiller krav om lavutslippsløsninger i ferge- og hurtigbåtsamband ved framtidige revisjoner av kostnadsnøklene i inntektssystemet for fylkeskommunene. Dette vil også fremme innføring av null- og lavutslippsløsninger. Kostnadene for null- og lavutslippsløsninger forventes å falle over tid. De neste årene vil det være engangskostnader knyttet til utbygging av infrastruktur. Ved oppskalering av markedet for batteripakker og andre teknologikomponenter vil kostnadene trolig reduseres. Det gjelder også kostnadene knyttet til batteribanker ved kai og nettbalansering. Regjeringen vil derfor på noe lengre sikt vurdere å stille krav om lav- og nullutslippsløsninger i offentlige ferge- og hurtigbåtanbud der det ligger til rette for dette. Satsingen på elferger har ført til verdiskaping i norsk maritim næring. Kontraktene for de nye miljøvennlige løsningene vinnes i stor grad av norske aktører. Det bygger kompetanse langs hele verdikjeden for grønn skipsfart. FNs sjøfartsorganisasjon, IMO, har vedtatt en ambisjon om å halvere utslippene fra internasjonal skipsfart innen 2050, sammenlignet med 2008. Det vil gi et voksende marked for aktører som kan levere teknologi og løsninger for null- og lavutslipp. Norsk maritim næring er godt rustet til å bli en betydelig leverandør for denne klimaomstillingen i global skipsfart. For å drive fram nullutslippsløsninger for hurtigbåter er det flere ting som må gjøres samtidig. Vi har gode støtteordninger i Enova, vi har NOx-fondet, og i tillegg har vi etablert støtteordninger innenfor Klimasats, med 25 mill. kr i år, 80 mill. kr til neste år. Det er også en regelverksutbygging som er bredere, som omhandler grønn skipsfart mer generelt, og vi ser også på hvordan fordelingen mellom fylkene skal være i framtiden. Som interpellanten også påpeker, handler dette om å redusere utslipp i Norge, men det handler vel så mye om å etablere og få til en næringsutvikling basert på den klimapolitikken vi fører i Norge. Vi skal i løpet av vinteren legge fram en egen handlingsplan for hydrogen og en hydrogenstrategi, som også vil være viktig for denne utviklingen.