Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-18:
Den meldingen vi har til behandling her i dag, er en direkte oppfølging av Stortingets tidligere anmodninger om at Riksrevisjonen i særlig grad skulle følge opp sin revisjon av Statens pensjonsfond – Utland. Med det omfanget Pensjonsfondet, eller la meg heller si deler av vår nasjonalformue, nå har fått, må denne delen av statsregnskapet ha høy prioritet når Riksrevisjonen skal velge sine satsingsområder. En enstemmig komité uttrykker tilfredshet med at Riksrevisjonen har foretatt en utvidet revisjon av Statens pensjonsfond, og at resultatene er oversendt Stortinget i et eget dokument. Det er Folketrygdfondet som forvalter Statens pensjonsfond Norge. Det er styret i fondet som har ansvaret for å påse at virksomheten er gjenstand for en betryggende kontroll. Heller ikke SPN gikk fri av finanskrisen. Det er derfor gledelig å kunne konstatere her jeg nå står, at Folketrygdfondet så vel som Finansdepartementet håndterte krisen på en svært god måte. Komiteen er også tilfreds med at det er innført klare varslingsrutiner i forvaltningsavtalen mellom Folketrygdfondet og Finansdepartementet, og at disse vil bli ytterligere presisert. Riksrevisjonens innvendinger gjelder i første rekke Statens pensjonsfond – Utland. I et samarbeid mellom regnskaps- og forvaltningsavdelingen i Riksrevisjonen er det foretatt en vurdering av verdsettelsen av finansielle instrumenter og utlån av verdipapirer i Statens pensjonsfond – Utland. Det er ikke betryggende når undersøkelsen avdekker manglende rammeverk for utlån av verdipapirer i SPU. Ved utgangen av 2008 utgjorde utlånet ca. 534 milliarder kr, eller ca. 23 pst. av forvaltningskapitalen. Jeg har merket meg at Finansdepartementet tar sikte på å gi nye regler om utlån i forbindelse med det nye regelverket om forvaltningen av SPU. Det er bra og nødvendig at nye regler kommer nå. At dette nå skjer, er etter min mening et uttrykk for at det er bred enighet om behovet for klare regler for utlånsvirksomheten. Riksrevisjonen viser videre til at det er foretatt omfattende belåning av verdipapirer i SPUs portefølje uten at belåningen eksplisitt har vært regulert i rammeverket fram til 2009. Komiteen har merket seg at det i forslag til nytt regelverk foreslås å begrense omfanget av belåningen slik at belåning ikke skal brukes til å øke den økonomiske risikoen i fondet. Vi forventer at et hensiktsmessig regelverk nå raskt kommer på plass. En samlet komité forutsetter dessuten at det etableres rutiner som sikrer Stortinget relevant informasjon om praksis ved belåning. Det er grunn til både fra Riksrevisjonens og fra komiteens side å stille spørsmål ved investeringen i amerikanske panteobligasjoner fra 2002. Når en forvalter av over 2 000 milliarder kr velger å ta opp lån i 50 milliarder kr-klassen for å investere i obligasjoner uten garantier i det amerikanske boligmarkedet, burde det være en forutsetning at man hadde sikret seg nødvendig kompetanse. Ifølge Norges Bank Investment Management var det imidlertid helt fra starten utelukkende avhengig av ekstern ekspertise på grunn av manglende intern kompetanse. Først fra høsten 2009 er det opplyst at den interne kompetansen skal være på plass. Det er bra, men dette er bakgrunnen for at en samlet kontroll- og konstitusjonskomité står bak kritikken av at det har tatt så lang tid å få etablert nødvendige kontrollrutiner. Komiteens merknader er på flere punkter enstemmige. Det er enighet om kritikken og om at det er positivt at regelverket nå synes å komme på plass. Det foreligger imidlertid tre særmerknader. Når det gjelder disse merknadene fra opposisjonen, vil jeg understreke at den sak komiteen har til behandling, gjelder kommentarer til regnskapet og forvaltningen av Statens pensjonsfond for regnskapsåret 2008. Endringer i revisjonsregime eller opprettelse av et eget styre ligger utenfor saken og hører naturlig hjemme under behandlingen av den bebudede meldingen om forvaltningen av fondet.