Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-27:
Regjeringens visjon er at Norge skal være en verdensledende maritim nasjon, og at vi skal levere de mest innovative og miljøvennlige løsningene for framtiden. Ambisjonsnivået stiller selvfølgelig krav til den maritime utdanningen: Den må være relevant, framtidsrettet, ha høy kvalitet og må legge til rette for at kandidatene har kunnskap som møter den maritime næringens kompetansebehov. Ambisjonsnivået stiller også krav til rekrutteringen. Både yrket og utdanningen må være attraktiv og interessant, slik at ungdom ønsker å velge en karriere innenfor den maritime næringen. Så over til representantenes forslag: I dette vises det til rapporten som ble laget av en arbeidsgruppe nedsatt av MARUT i 2009. Gruppen ble ledet av rektor Petter Aasen og skulle komme med anbefalinger om hvilke nasjonale grep og prioriteringer som må til for å møte utfordringene og innfri kravene til framtidsrettede maritime profesjonsutdanninger. Arbeidsgruppen anbefalte at antall fagskoler bør reduseres betydelig. Differensierte utdanningsløp, rekrutteringsarbeid, nasjonal rammeplan, samarbeid og arbeidsdeling, kompetanseutvikling, infrastruktur og økt oppmerksomhet på forskningsbasert utdanning var blant forslagene. I representantforslaget bes regjeringen om at MARUT og Aasen-utvalgets innstilling følges opp. Mange av tiltakene som foreslås av arbeidsgruppen, følges opp i regjeringens generelle politikk for høyere utdanning, slik som samarbeid, arbeidsdeling og faglig konsentrasjon, og differensierte og profilerte utdanningstilbud. Jeg har stor tro på at det beste er om sektoren selv tar det faglige ansvaret og jobber seg fram til gode løsninger på de utfordringene som maritim utdanning står overfor. Departementet har samtidig en klar rolle. Gjennom dialog, klare politiske signaler og økonomiske insentiver legger jeg betydelig trykk på institusjonene for å jobbe nettopp med samarbeid, arbeidsdeling og faglig konsentrasjon. De fire høyere utdanningsinstitusjonene som gir maritim utdanning – Høgskolen i Vestfold, Høgskolen Stord/Haugesund, Høgskolen i Ålesund og Universitetet i Tromsø – samarbeider nå tett i MARKOM2020. Dette er et utviklingsprosjekt for maritim kompetanse der de overordnede målene er å løfte utdanningen til et høyere og mer spesialisert nivå og å levere utdanning i verdensklasse. Målet med MARKOM2020-prosjektet er å følge opp MARUT-rapporten. I år støtter departementet MARKOM2020-prosjektet med 13,6 mill. kr, mens 4,9 mill. kr vil gå til kompetansehevingstiltak for lærere innen maritime utdanninger på fagskolenivå og til tiltak for økt erfaringsutveksling og samarbeid mellom fagskolene og med høyskolene. Regjeringen har de siste fire årene gjennom regjeringens strategi for miljøvennlig vekst i de maritime næringer, Stø kurs, satt av ca. 115 mill. kr til styrking av maritim utdanning – både på fagskolenivå og i høyre utdanning. Midlene har bl.a. gått til kompetansehevingstiltak for lærere, tilpassing av bachelor- og mastergrader, tilrettelegging for økt bruk av professor II- og lektor II-stillinger, stipendordninger for å rekruttere utenlandske studenter og til økt erfaringsutveksling og samarbeid. Størstedelen av midlene har gått til kompetanseheving i fagskole og høyere utdanning. 25 mill. kr ble gitt til nytt utstyr og oppgradering av infrastruktur ved maritime utdanningsinstitusjoner. Så her satses det, som flere av talerne også har vært inne på. Ifølge forslagsstillerne bør de maritime utdanningene sentraliseres i større grad enn i dag. Etter universitets- og høyskoleloven er det de høyere utdanningsinstitusjonene selv som bestemmer hvilke utdanninger de vil tilby. Jeg kan derfor ikke styre disse prosessene, men jeg ser med glede at de fire universitets- og høyskoleinstitusjonene nå jobber tett sammen. MARUT-rapporten anbefaler også at det skal være fire høyere regionale utdanningssentre, og jeg ser ikke grunnlag for å konsentrere maritim høyere utdanning på færre institusjoner enn i dag. Når det gjelder fagskolene og videregående opplæring, er disse underlagt fylkeskommunen. Regjeringen kan ikke styre struktur eller ressursinnsats på dette området. Jeg har imidlertid stor tro på at faglig samarbeid, arbeidsdeling og konsentrasjon vil ha positive effekter på fagskoleområdet, og jeg forventer at fagskolene i dialog med arbeidslivet de skal betjene, ser på hvilke strukturer som er best egnet for å gi fagskoleutdanning med god kvalitet. Jeg er også kjent med at de høyere utdanningsinstitusjonene jobber med å utvikle samarbeidet med fagskolene. Forslagsstillerne peker på at de maritime profesjonsutdanningene ikke har en nasjonal rammeplan eller et nasjonalt råd som skaper en felles arena for faglig diskusjon, samarbeid og fagutvikling. Det er et mål i MARKOM2020 at det innen 2015 skal være på plass et nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for høyere maritim utdanning, godkjent i samarbeid med Sjøfartsdirektoratet. Dette skal stille faglige krav som går lenger enn sjøfartsorganisajonenes sertifikatkrav, den såkalte STCW-konvensjonen, slik at vi gir våre kandidater best mulig kompetanse. Kort sagt: Regjeringen har gjennom Stø kurs hatt stor oppmerksomhet om maritim utdanning og satt inn tiltak på mange av de områdene som forslagsstillerne etterlyser, og de maritime utdanningene er inne i en god utvikling. Jeg mener derfor at det ikke er behov for en melding, slik representantene foreslår, men at maritim utdanning er best tjent med at regjeringen støtter opp under de gode prosessene som er satt i gang.