Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2004-12-02:
For Fremskrittspartiet er NATO hjørnesteinen i norsk sikkerhets- og forsvarspolitikk. NATO har en solid beredskap i samfunnssikkerhet og sivilt-militært samarbeid, noe som er viktig for olje- og gassnasjonen Norge. Barentshavet og Norskehavet er blant verdens mest produktive havområder. Fremskrittspartiet ønsker en forsvarspolitikk og et forsvar som bygger på de utfordringer vi står overfor i samfunnet. Vi ønsker et forsvar med kjerneoppgavene på norsk jord og med kapasitet til å delta i internasjonale operasjoner. Det grunnleggende for norsk sikkerhetspolitikk må være vår plassering i den strategiske geografien. Nordområdene har historisk sett alltid vært interessante sett med forsvarsøyne, ikke minst sjøområdene og sjørutene. I de senere år er det oppdaget store verdifulle forekomster av olje og gass i nettopp disse havområdene. Her er det også rike fiskeforekomster. At grense- og ansvarsforholdene er uavklart i disse områdene, øker risikoen for konflikter og kriser. Eventuelle kriser bør vi håndtere med egne ressurser, fordi det vil kunne virke eskalerende dersom vi trekker inn allierte. Vi merker en stadig mer pågående holdning fra russisk side i disse områdene, spesielt ved det som uttrykkes gjennom offisielle dokumenter. Blant annet er det derfor viktig at vi bygger nye fregatter og missiltorpedobåter som kan seile i disse farvannene og vise det norske flagget og Norges suverenitet. Fra amerikansk side er det kommet advarsler over utviklingen i NATO og over manglende europeisk evne til å ta ansvar, som kan få konsekvenser for USAs engasjement i Europa og for NATOs framtid. Utviklingen av ny styrkestruktur og nye strategiske målsettinger for de amerikanske militære styrker kan innebære at USA reduserer sitt engasjement i Europa, noe som vil endre vår sikkerhetspolitiske stilling. Fremskrittspartiet mener det er spesielt viktig å videreføre og utvikle det strategiske partnerskapet med USA. Det forutsetter at de bilaterale relasjonene til USA må håndteres slik at båndene styrkes. Et av de viktigste elementene i et slikt partnerskap er forhåndslagring av amerikansk militært utstyr. Like viktig er det å videreføre amerikansk trenings- og øvelsesvirksomhet i Norge samt effektivt etterretningssamarbeid. Som sagt tidligere mener Fremskrittspartiet at NATO er hjørnesteinen i norsk sikkerhets- og forsvarspolitisk forankring. Men det er også viktig at Norge finner et troverdig feste i det forsvarspolitiske samarbeidet i Europa. Men det må ikke skje på bekostning av tilknytning til NATO og USA. Norge har sluttet seg til NATOs reviderte strategiske konsept, som følgelig også gjelder utformingen av det norske forsvaret. Forsvarsbudsjettets andel av BNP er en viktig målestokk for forsvarsinnsatsen i de enkelte medlemsland i alliansen. Norges del av BNP lå på 3 pst. i 1990, mens den i 2000 kom ned på 1,9 pst., og etter prognosene vil den bli liggende der i årene framover, i perioden fram til 2005. Gjennomsnittet for NATOs medlemsland er 2,2 pst. NATOs søkerland gjør store anstrengelser for å komme opp på 2 pst., og det burde etter vår mening være en selvfølge at Norge ikke ligger under denne grensen. Vi vil derfor rette oppmerksomheten mot vårt alternative budsjett på ca. 31,2 milliarder kr, eller en påplussing på ca. 1,3 milliarder kr. Paradokset er at alle de andre partiene har kuttet i sine alternative budsjett. Fremskrittspartiet er svært opptatt av at Norge skal ha et forsvar med bredest mulig forankring i befolkningen, noe som etter vår mening best kan sikres gjennom et vernepliktsforsvar. Det er gjort og vil gjøres tiltak for å stimulere til at flest mulig gjennomfører førstegangstjenesten, og at førstegangstjenesten er meningsfull. Profesjonalitet er noe som i større grad aktualiseres gjennom Forsvarets nye og utvidede oppgaver. Et militært ansvar i ulike deler av landet er viktig med tanke på så vel strategiske verdier som forankring overfor befolkningen i de ulike deler av landet, for derved å sikre en videreføring av folkeforsvaret. På bakgrunn av det som er sagt, mener Fremskrittspartiet at Forsvaret bør ha følgende oppgaver: militær tilstedeværelse i prioriterte områder etterretning og overvåking av norske interesseområder suverenitetshevdelse i norske områder forsvar av norske områder og tilrettelegging for å møte utfordringer mot norsk sikkerhet sammen med allierte sikring av vitale samfunnsfunksjoner internasjonalt engasjement annen samfunnsnyttig bruk av Forsvaret Fremskrittspartiet er videre svært fornøyd med at forliket med regjeringspartiene har gitt en påplusning til Kystvakten på 10 mill. kr, noe som skal gjøre nettopp Kystvakten fullt operativ. Videre er vi fornøyd med en påplusning på 10 mill. kr til skytefeltet til Marinejegerkommandoen på Ramsund, men ikke minst har forliket bidratt til at Forsvarets sanitet har fått ytterligere midler til psykiatrien, spesielt med tanke på etterbehandling av soldater som har vært i krigstjeneste. Fremskrittspartiet er, og har lenge vært, opptatt av at Forsvaret må få nye kampfly til erstatning for dagens F 16. Vi mener det er av vital betydning for det norske forsvar å ha en kampflykapasitet også i årene som kommer. Ved anskaffelse av nye kampfly er det viktig at norsk industri får kontrakter i forbindelse med utvikling og produksjon av flyene. I dag er Norge med i to utviklingsprosjekter, JSF og Eurofighter. Regjeringen får i dag støtte til å forhandle om et Memorandum of Understanding med amerikanske myndigheter, såkalt MoU, om videre kriterier for utviklingssamarbeidet i forbindelse med JSF. Dette, sett i sammenheng med de store overføringer til JSF gjennom den inngåtte utviklingsavtalen, setter JSF som tilbyder i en særstilling. Vi mener det vil være fornuftig og naturlig å gå inn på et tilsvarende MoU med Eurofighter samt se på nye industrimuligheter i forbindelse med utviklingen av Eurofighter. Fremskrittspartiet har også lenge vært opptatt av at Forsvaret må få nye transportfly til erstatning for dagens C-130. Vi er opptatt av de behov Forsvaret har – og vil få – for taktisk og strategisk transportkapasitet i forbindelse med transformasjonen i Forsvaret og dets oppgaver i inn- og utland. Regjeringen ønsket ikke å binde seg til en avtale med Airbus Military om kjøp av A400M transportfly. Dette er etter Fremskrittspartiets oppfatning kortsiktig tenkt. Den forelagte avtalen ville innebære tilstrekkelig transportflykapasitet fram til ca. 2050. Det ville også hatt store positive ringvirkninger for norsk industri, og ville bidratt til å trygge tusenvis av norske arbeidsplasser. Til slutt: Fremskrittspartiet ser med undring på at det reises tvil om vi overhodet skal ha jagerfly, samtidig som Marinen delvis legges til kai. Vi spør derfor: Hva slags forsvar er det egentlig noen partier i denne salen vil at Norge skal ha? Helt til slutt vil jeg ta opp forslaget fra Fremskrittspartiet og Senterpartiet som er inntatt i innstillingen.