Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-11-22:
Takk til saksordføreren og komiteen, som har kommet fram til en god, enstemmig avgjørelse om å støtte forslaget om å gjøre NTNUs nye campus til en grønn spydspiss for å utvikle nye, grønne løsninger. Ingenting kan være mer selvfølgelig, det er på NTNU det bør skje. For en gammel pre-NTNU-er som meg er det veldig hyggelig å få være med på å fatte dette vedtaket. Vi er veldig fornøyd med at vedtaket gir uttrykk for veldig klare ambisjoner, og ikke minst at Stortinget er helt konkret og tydelig på at den bygningsmassen som nå skal etableres, skal produsere mer energi enn den bruker. Det er en føring som trekker med seg mye når det gjelder utvikling og nytenking. Jeg vil også benytte anledningen til å takke formannskapet i Trondheim kommune, som har gitt veldig klar støtte til dette prosjektet, og Trondheim kommune, som har jobbet godt med å legge til rette for en utvikling av denne nasjonale institusjonen. Dette er ikke bare en miljøpolitisk merkedag, det er en forskningspolitisk merkedag. For det å velge å gjøre det stedet, den bygningsmassen og den campusen – som framtidig forskning og undervisning innenfor hele NTNUs fagspekter skal gjøre – til et laboratorium i seg selv, er et veldig nyttig vedtak og en veldig fornuftig utnyttelse av de ressursene som skal inn i dette prosjektet. Dette vil gi et løft for NTNU, det vil gi et løft for utvikling av bærekraftige bygningsløsninger og områdeløsninger i Norge. Vi kommer selvfølgelig til å følge denne saken nøye – ikke minst det faktum at denne typen ambisjoner også krever vilje til investering. Og det krever én ting til: Det å utvikle bærekraftige bygningsløsninger er ikke bare å levere plussenergiløsninger og effektive energiløsninger, det er mye mer. Det er å sørge for at både materialproduksjon, byggeprosess, tilrettelegging, gjenbruk, endringer og reparasjoner kan foregå på en måte som ikke bare reduserer klimagassutslipp, men som fjerner avfall, og som er basert på resirkulering og effektiv gjenbruk. Det er altså helheten som er det viktige, ikke bare karbonene og klimaet. Fleksibilitet når det gjelder etablerte standardkrav, som til dels er driveren for gammeldagse og utslippskrevende løsninger, er et viktig stikkord her. Jeg håper at de myndighetene som blir involvert, med forskningsministeren i spissen, vil være oppmerksom på nødvendigheten av å se på de underliggende standardbyggekravene for at man skal få den nødvendige fleksibiliteten i dette prosjektet. I vårt representantforslag la vi vekt på potensialet for ringvirkninger av dette prosjektet og for arbeidsplasser i Norge gjennom satsing på å bruke norske materialer og resirkulerbare materialer. Det håper vi at det vil bli lagt vekt på, for dette er en mulighet til å løfte norsk byggevareindustri på alle områder. Til slutt, som flere har minnet om allerede: Dette bør også bli en standard for utviklingen av regjeringskvartalet, hvor det foreløpig har vært litt for tungt å få regjeringen med på et ambisjonsnivå som kler en så svær satsing som det regjeringskvartalutbyggingen er. Også der bør det samme ambisjonsnivået som det vi nå legger for NTNU, legges. Også i regjeringskvartalet må vi sørge for at standarden blir så høy og så banebrytende at det er et kvartal og en bygningsmasse som vil framstå som moderne og framtidsrettet også om 50 år.