Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-03-22:
Jeg må nok utfordre premissene i representanten Oktay Dahls virkelighetsbeskrivelse på noen punkter, slik han beskriver dem i interpellasjonen. Han framsetter en rekke løsrevne påstander, som ikke kan dokumenteres. Premissene for selve spørsmålet kan jeg nok heller ikke godta. Vi er ikke på etterskudd hva angår politidekning. Jeg må først få presisere at politidekningen er – som alle er klar over – avhengig av både antall polititjenestemenn og antall innbyggere. I tillegg må alle politistillinger i politidistriktene og særorganene medregnes når politidekningen skal beregnes. Regjeringen har gjort mye for å legge til rette for at antall polititjenestemenn skal øke. Vi har en langsiktig plan for dette arbeidet. Den er basert på rapporten «Politiet mot 2020 – Bemannings- og kompetansebehov i politiet», som Politidirektoratet la fram sommeren 2008. I denne rapporten foreslår Politidirektoratet å øke bemanningen i politiet med 2 700 polititjenestemenn og 1 000 sivile stillinger fram mot 2020. Dette målet er det både politifaglig og tverrpolitisk enighet om. Vi tok et stort skritt med hensyn til de sivile stillingene allerede i 2009, da det ble opprettet 460 sivile årsverk i politi- og lensmannsetaten. Et av de viktigste målene med denne økningen var at politiutdannet personell skulle frigjøres til operativt politiarbeid. En innrapportering som ble foretatt ved utgangen av 2009, viste at ca. 280 polititjenestemenn ble frigjort til operativt arbeid. For å møte behovet for 2 700 nye polititjenestemenn fram mot 2020 foreslo regjeringen å øke opptaket ved Politihøgskolen til 552 studenter fra 2009 – i samsvar med det som var foreslått i rapporten. I 2010, 2011 og også i 2012 ble opptaket økt ytterligere, til 720 studenter. Det er først i 2013 at det første store kullet på 720 studenter går ut fra Politihøgskolen. Ut fra de prognoser som foreligger, vil politidekningen bli to per 1 000 i 2020. Vi ligger altså ikke på etterskudd, slik representanten Oktay Dahl hevder. En vesentlig usikkerhetsfaktor ved prognosene er likevel befolkningsveksten. Da «Politiet mot 2020» ble lagt fram i 2008, tilsa prognoser fra SSB, som nevnt, en befolkningsøkning på 13,5 pst. fram mot 2020, dvs. en befolkning i 2020 på ca. 5,38 millioner. De siste prognosene viser imidlertid en større befolkningsvekst enn det som ble lagt til grunn i 2008. SSBs nyeste prognose tilsier en befolkning på 5,597 millioner i 2020. Dette er 217 000 flere innbyggere enn det som ble lagt til grunn, og bare dette gir et behov for 434 flere polititjenestemenn. Dette illustrerer noen av utfordringene vi står overfor, og viser at vi må tilpasse det politiske kartet til terrenget i årene som kommer. La meg nå gå gjennom noen av representanten Oktay Dahls påstander. Han skriver: «Sentrum–Høyre-regjeringen påbegynte en opptrapping av plasser på Politihøgskolen, som ble videreført etter en to års pause av Stoltenberg II.» Dette er med respekt å melde direkte feil. Denne regjeringen har ikke stått for noen «to års pause» i opptrappingen. Det første budsjettet vi utarbeidet fra starten av, var budsjettet for 2007. Opptaket ved Politihøgskolen ble da økt fra 360 til 432 studenter. De tre siste årene, 2012 medregnet, har opptaket vært på 720 studenter – med andre ord en fordobling av hva det var da vi overtok etter sentrum–Høyre-regjeringen. Noe av årsaken til at vi har hatt for få polititjenestemenn, er at opptaket ved Politihøgskolen var for lavt i for mange år, noe Høyre har en stor del av ansvaret for. Representanten Oktay Dahl sier videre: «Derfor har mange politidistrikt de siste årene gjennomgått nedbemanninger og sliter med å oppfylle Stortingets mål.» Dette er nok heller ikke riktig, tvert imot: For å legge til rette for at studentene skal få jobb i etaten, har regjeringen i 2009, 2010, 2011 og 2012 foreslått økte bevilgninger, slik at de økende studentkullene fra Politihøgskolen kan tilbys jobb i politiet. Dette er ikke ensbetydende med at alle studentene blir tilbudt jobb med en gang de er ferdig utdannet. Det vil ta noe tid før det blir ledige stillinger, men erfaringsmessig har 93–95 pst. av studentene jobb i etaten ett år etter fullført utdanning. Beregninger over hvor mange som går av med pensjon, eller slutter av andre årsaker, bygger på statistikk over alder og erfaringstall. Dersom avgangen blir lavere enn beregnet, kan det føre til at det tar noe lengre tid før alle studentene har fått jobb i etaten. I tillegg er det viktig å huske at vi utdanner et politi for hele landet. Det er ingen menneskerett å få jobb i storbyene, så politistudenter må, i likhet med ingeniører, journalister, sykepleiere og andre, være villig til å flytte på seg. For at studentene raskt skal få jobb, skal de nye stillingene i politiet utlyses som grunnstillinger. Dessuten viser den siste oversikten over antall årsverk i politi- og lensmannsetaten som jeg har mottatt fra Politidirektoratet og PST, en klar økning på 917 årsverk fra utgangen av 2008 til utgangen av 2011. Dette fordeler seg med 201 polititjenestemenn, 15 jurister og 701 sivile stillinger. Dette er tall på faktiske årsverk. Når det gjelder budsjettutviklingen, vil jeg si følgende: Mens representanten Oktay Dahl uttrykte bekymring for budsjettveksten i justissektoren, mener han nå at den økonomiske situasjonen i politidistriktene ikke ser «ut til å bli særlig mye bedre i årene som kommer». Da må jeg minne om at budsjettet for politi- og påtalemyndigheten i perioden 2005–2012 har økt med om lag 56 pst, fra 8,2 mrd. kr til 12,9 mrd. kr. Det var faktisk en annen situasjon den gang Per-Kristian Foss var finansminister. Tidligere justisminister Odd Einar Dørum beskriver holdningen til justissektoren under forrige regjering på følgende måte i sin selvbiografi, Ombudsmann på jobb: «Høyre – med finansministerposten, flertallet i regjeringen og en tidligere leder av justiskomiteen rundt bordet valgte kreative inntjeningsforslag heller enn å gi friske penger til å styrke lov og orden.» Det er riktig at det har vært nødvendig å prioritere IKT i politiet de siste årene. I 2011 ble det innenfor politiets driftsramme satt av om lag 250 mill. kr til arbeidet med å fornye politiets IKT-systemer. I år ble det gitt en særskilt bevilgning på 80 mill. kr til IKT-tiltak i politiet, herunder til å fornye straffesakssystemene i politiet. Men det er ikke riktig som representanten Oktay Dahl skriver, at Stortinget har «blitt informert om at det vesentlige» av den framtidige fornyingen av straffesakssystemene «skal hentes direkte fra politidistriktenes driftsbudsjetter». Politidirektoratet har utført en konseptvalgsutredning, som nå undergås en ekstern kvalitetssikring. Når utredningen er kvalitetssikret, får regjeringen et grunnlag for å vurdere de økonomiske rammene som er nødvendig for å gjennomføre prosjektet. Utgiftene vil bli vurdert i de årlige budsjettene, og jeg kan love at Stortinget vil bli grundig informert om dette på egnet vis når den tid kommer.