Bente Stein Mathisen (Høyre), 2018-05-29:
I Norden er det stor støtte til det nordiske samarbeidet. I en nylig gjennomført undersøkelse på vegne av Nordisk ministerråd og Nordisk råd kom det frem at et overveldende flertall – ja, faktisk over 90 pst. av befolkningen – mener at nordisk samarbeid er viktig. Flere fremhever at den internasjonale utviklingen taler for et enda tettere samarbeid, jf. det vi ser i Storbritannia med brexit. Vi som er valgt inn i Nordisk råd, opplever en vitalisering av det nordiske samarbeidet. Interessen for Norden og nordiske løsninger er stor. De nordiske landene skårer høyt på internasjonale rangeringer som måler lykke, velferd, likestilling, demokrati, rettstrygghet og innovasjonsevne. Mange er nysgjerrige på våre velferdsløsninger, på hvordan vi arbeider, og på hvordan vi lever. I Norden er vi små land hver for oss, men med en felles kulturarv og et ganske likt levesett. Verden utenfor oss ser ofte ikke på oss som enkeltland, men som én region. Det ligger et stort potensial og mange muligheter i det å bli mer opptatt av oss selv som en nordisk region. Dette potensialet bør vi bli flinkere til å utnytte. Jeg mener ikke dermed at vi skal viske ut de nordiske landegrensene, men at vi skal fjerne unødvendige grensehindre som har oppstått mellom oss, og styrke mobiliteten på tvers av landene. Dette arbeidet er høyt på agendaen i Nordisk råd. Når de nordiske land ser hverandres fortrinn, utnytter det og bruker potensialet som er der, og samarbeider godt over landegrensene, blir også de enkelte land mer synlige hver for seg, til tross for at vi av mange blir oppfattet som ett stort land eller én region. Det gir økt tilgang til markeder, og det enkelte land kan påvirke mer. I 2017 hadde Norge formannskapet i Nordisk ministerråd, og da var temaet «Norden i omstilling» et av hovedsatsingsområdene. Økonomisk vekst og innovasjonsevne er avgjørende for nordisk velferd, og samarbeidet i Norden skal støtte opp om dette, om de enkelte lands klimamål, det grønne skiftet og FNs bærekraftsmål. Regjeringen ønsker at det nordiske regjeringssamarbeidet skal være praktisk, nyttig og utgjøre en forskjell for folk. Derfor er samarbeidet forankret i den politiske plattformen Jeløya-erklæringen. Å fjerne grensehindre og øke mobiliteten over landegrensene er en viktig del av dette samarbeidet. En annen praktisk og viktig del av samarbeidet er det statsråden snakket en del om – det digitale samarbeidet. De nordiske ministrene med ansvar for digitalisering vedtok i 2017 en nordisk-baltisk erklæring om digitalt samarbeid. Det skal styrke regionens digitale transformasjon og næringslivets konkurranseevne. Det er også opprettet et eget ministerråd for digitalisering i Norden, og Norge har fått en viktig lederrolle innen digitalt samarbeid, med innføring av en felles eID i Norden, som vi har vært mye opptatt av i Nordisk råd. Dette vil ha stor betydning for folks hverdag, for dem som bor i ett land og arbeider eller studerer i et annet nordisk land. «Nordisk samarbeid for bedre helse 2017–2019» er også et prioritert satsingsområde. Ett av målene er å legge til rette for nordisk helseforskning på helseområder der de aktuelle pasientgruppene i hvert enkelt land er for små. Ser vi Norden under ett, er pasientgrunnlaget mye større, med 25 millioner, og vi har gode helseregistre som vi kan utnytte bedre. Nordisk ministerråd har bidratt med midler til tre delprosjekter innenfor IKT-løsninger, utveksling av helsedata og kliniske studier for utprøving av medisin. Sosial trygghet, forebyggende tiltak og tilrettelegging for innovasjon og forskning er de viktigste satsingsområdene for det nordiske samarbeidet på sosial- og helseområdet. Som leder av Velferdsutvalget i Norden de siste to og et halvt årene har jeg fulgt tett med på dette arbeidet, og det skjer mye spennende og mye viktig. Nordisk ministerråd og Nordisk råd følger bl.a. opp anbefalinger i Bo Könberg-rapporten, som anbefalte et tettere nordisk samarbeid, spesielt på legemiddelområdet. Høsten 2017 ble det nedsatt en arbeidsgruppe som skal se på informasjons- og erfaringsutveksling om legemiddelpriser og refusjoner. Her er det mye å hente i et godt nordisk samarbeid. Antibiotikaresistens er en av de største helseutfordringene verden står overfor i dag. Hvis vi ikke får ned overforbruket av antibiotika, kan vi om noen år igjen oppleve at folk dør av noe så vanlig som en lungebetennelse. Norge og de nordiske landene er i dag internasjonale pådrivere i kampen mot antimikrobiell resistens. Utfordringene og tiltakene på dette området må ses i en global sammenheng og i et perspektiv der folkehelse, dyrehelse og miljø blir sett i sammenheng – «one health». Det er etablert en nordisk One Health AMR strategigruppe og en ekspertgruppe for å styrke det nordiske samarbeidet og utvikle felles nordiske posisjoner i dialogen med EU. Her ser vi allerede frukter av det nordiske samarbeidet. Da EUs kommissær for helse og mattrygghet i juni i fjor la frem EUs nye handlingsplan mot antibiotikaresistens i Europaparlamentet, åpnet han med å vise til Norge og de nordiske land – et eksempel på at nordisk samarbeid er viktig.