Hilde Frafjord Johnson (Kristelig Folkeparti), 2003-02-05:
Denne vinteren har vist hvor sårbar elektrisitetsforsyningen er for lite nedbør. Tilsigene til kraftmagasinene høsten 2002 ble de laveste som er registrert noensinne. Samtidig fikk vi en tidlig vinter med kaldere vær enn normalt i de største forbruksområdene i Norden, og prisene har økt raskt til et svært høyt nivå. Selv om det nå har vært en periode med mildt vær, er kraftsituasjonen fortsatt meget bekymringsfull. Utviklingen fram mot våren er svært avhengig av temperaturene for resten av vinteren og av når snøsmeltingen kommer i fjellet. Usikkerheten om hva vannkraften kan produsere er ett grunnleggende forhold ved dagens energiforsyning. Det andre grunnleggende forholdet er knyttet til at det gjennom mange år har vært en svak vekst i produksjons- og overføringskapasitet i elektrisitetsforsyningen i forhold til veksten i forbruket. Samtidig har veksten i bruken av elektrisitet vært betydelig. Økningen i bruken av elektrisitet har imidlertid variert fra år til år, bl.a. på grunn av temperatur- og konjunkturvariasjoner og varierende priser på elektrisitet. Regjeringens politikk i denne sammenheng tar utgangspunkt i hovedlinjene i energipolitikken, slik de er trukket opp i energimeldingen og i Sem-erklæringen. Regjeringens holdning til gasskraftverk kommer klart fram i Sem-erklæringen. For de planlagte gasskraftverk som er gitt konsesjon, legges Stortingets vedtak til grunn. Videre forutsettes det at ytterligere konsesjons- og utslippstillatelser kun kan gis til gasskraftanlegg med CO2-håndtering, inntil det er etablert et system for omsettelige utslippskvoter i tråd med Kyotoprotokollen. Dette vil også gjelde for en eventuell søknad fra Lyse Energi. Sentrale sider ved Regjeringens energipolitikk ble lagt fram for Stortinget i gassmeldingen. I denne meldingen trekkes det opp hovedlinjer i en politikk for økt bruk av naturgass. I en langsiktig strategi for bedret forsyningssikkerhet kan også bruk av gass gi viktige bidrag til fleksibiliteten. Dette gjelder både direkte bruk av gass til energiformål og gasskraftverk hvor CO2 håndteres på en forsvarlig måte. Satsingen på gasskraftverk med CO2-håndering er et hovedelement i Regjeringens energipolitikk. Målsettingen er å etablere rammebetingelser som gjør det mulig å realisere slike gasskraftverk. Strategien er basert på flere elementer: Når det foreligger en konkret prosjektsøknad som Regjeringen ønsker å støtte, vil Regjeringen fremme forslag om bevilgning til å gjennomføre et slikt prosjekt.Regjeringen vil legge til rette for en ordning med sikte på å gi investeringsstøtte til fullskala gasskraftverk med CO2-håndtering fra 2006.Regjeringen vil opprette et statlig innovasjonsselskap for miljøvennlig gassteknologi i Grenland.Regjeringen tar sikte på en omfattende utredning av statlig deltakelse i utvikling og drift av infrastruktur for CO2 samt tilrettelegging for å bruke CO2 til trykkstøtte, eventuelt deponering. Jeg vil til slutt peke på at arbeidet med å gjøre oss mindre avhengige av vannkraften gjennom omleggingen av energiforbruk og -produksjon, står sentralt i Regjeringens energipolitikk. Energiomleggingen består av tre deler: Det skal spares energi, det skal skje en overgang fra elektrisitet til bruk av varme, og det skal produseres flere kilowattimer fra nye og miljøvennlige energikilder. Det er innen oppvarming vi har de største mulighetene for omlegging av energibruken. På lengre sikt vil Regjeringen videreføre satsingen på vannbåren varme. Et sentralt mål for Regjeringen er at bruken av vannbåren varme basert på nye og fornybare energikilder blir styrket.