Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-07:
Jeg vet ikke hvor mye som skal til for å overbevise representanten Gundersen, men jeg skal gjøre mitt beste. NOKUTs evalueringspanel har gitt en rekke vurderinger av hvordan kvaliteten i allmennlærerutdanningen kan styrkes. På noen områder gav evalueringen så klare indikasjoner på svakheter at det hastet med å sette i verk konkrete tiltak. De fleste av utfordringene NOKUTs evaluering av allmennlærerutdanningen pekte på, var forhold som institusjonene selv hadde ansvar for. I tillegg pekte de på noen utfordringer som er et nasjonalt ansvar, og som vil kreve mer langsiktige strategier og planer. De nasjonale utfordringene, som f.eks. utdanningens hovedretning, struktur og lengde, vil legges fram i den varslede stortingsmeldingen, som vi for øvrig er i fullt arbeid med, og som ikke hindrer oss i å gjøre annet arbeid parallelt. Lokalt må den enkelte lærerutdanningsinstitusjon selv ta tak i mange av de utfordringene som ble framhevet i evalueringen, som organisering og ledelse av utdanningen, mangel på praksisnærhet, strammere krav til studentene og en rekke andre utfordringer. Representanten Gundersen tar opp et viktig spørsmål og viser til at mangler ved en profesjonsutdanning ikke bare er et problem ved et enkelt institutt eller en enkelt leder for denne utdanningen, men også et ansvar for institusjonens øverste ledelse og for styret. For departementet har det vært viktig å markere at dette er et ansvar for institusjonenes toppledere. Derfor var det første tidligere statsråd Djupedal gjorde etter at han fikk overlevert denne evalueringen av allmennlærerutdanningen, å innkalle alle rektorer, direktører og studiedirektører til en profesjonskonferanse, som ble holdt den 15. mars 2006. Her var hovedtemaet ledelsens ansvar for å gi god profesjonsutdanning og å sørge for god ledelse av utdanningene på alle nivå i universitetets eller høgskolens organisasjon. Departementet har i 2006 pålagt alle som gir allmennlærerutdanning, å utarbeide en lokal tiltaksplan for oppfølging av evalueringen. Planen skulle omfatte tiltak knyttet til både de forslagene evalueringspanelet gav til den enkelte institusjon, og de generelle påpekingene som gjaldt for allmennlærerutdanningen generelt. Denne planen ble sendt departementet og drøftet på etatsstyringsmøtene våren 2007. På denne måten sikret departementet en dialog med ledelsen og representanter for styret på alle institusjonene om oppfølging av evalueringsrapporten. I tildelingsbrevet for 2008 er institusjonene bedt om å rapportere fra oppfølgingen av tiltaksplanen. Dette vil bli et av temaene på kommende etatsstyringsmøter våren 2008. Faktisk avholdes det første i dag. Nasjonalt har også Regjeringen tatt tak i noen av de utfordringene som egentlig er lærerutdanningenes primære ansvar. I statsbudsjettet for 2008 er det avsatt ca. 40 mill. kr til ulike tiltak som skal styrke lærerutdanningene og gi ny kunnskap om dem. Fordi NOKUTs evaluering pekte på at en av de største utfordringene var å bedre sammenhengen mellom den teoretiske og den praktiske delen av lærerutdanningen, er det startet et treårig prosjekt for utprøving av regionale modeller for bedret samarbeid mellom lærerutdanning og skole- og barnehageeier og et annet til utvikling av bedre praksismodeller. Dette kommer i tillegg til de tiltakene som gjelder samarbeid mellom lærerutdanningsinstitusjonene og kommunene om veiledning av nyutdannede lærere. Dette viser at daværende statsråd Djupedal tok tak i evalueringen av allmennlærerutdanningen fra første stund. Statsråden var opptatt av å forankre ansvaret for oppfølgingen der det hører hjemme: hos ledelsen for de ulike institusjonene. I tillegg er det tiltak som krever et større grep nasjonalt, og som vil bli omtalt i den stortingsmeldingen som er varslet. Og med all respekt for representanten Gundersens meninger om at stortingsmeldinger er en måte å skyve problemene foran seg på: Det er noe av dette som er under arbeid hele tiden, som går på å følge opp de enkelte institusjonene. Vi er svært opptatt av at det er mål- og resultatstyring som er vår ledesnor. Vi har satt noen mål, og vi følger som sagt nå opp institusjonene i styringsmøter om hvordan vi når målene. Men samtidig er vi - etter at jeg overtok statsrådsstolen - blitt overbevist om at det er nødvendig med en egen stortingsmelding om lærerutdanningene og lærerrollen, fordi det er helt nødvendig å se på dette i en helhetlig sammenheng. Vi ønsker å gjøre det ved at vi går inn i en mer prinsipiell vurdering av grunnlaget for lærerutdanningene - vi har flere varianter av det - og høste av også de oppfølgingene vi har hatt av den evalueringen som ble gjort av NOKUT, og legge det til grunn for denne melding. Det forhindrer oss ikke, som sagt, i at vi er aktive - vil jeg si - nettopp i vårt eierskap av institusjonene i en løpende oppfølging av at institusjonene når sine mål. Vi har også ved hjelp av de midlene vi har brukt til dette, gitt noen en forsøksmulighet til å utprøve litt alternative varianter.