Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-03-29:
Jeg vil først benytte muligheten til å gratulere representanten Mandt med dagen. Jeg håper du får en fin feiring! Jeg er enig med representanten Mandt i at det er viktig å forebygge og oppklare forsvinninger av enslige mindreårige fra mottak. Selv om ankomstene av enslige mindreårige asylsøkere økte kraftig i fjor, viser tall fra Utlendingsdirektoratet at forsvinningen for denne gruppen ikke har økt tilsvarende. Mens det i 2014 var 61 enslige mindreårige som forsvant, og som fortsatt befinner seg på ukjent oppholdssted, var det samme tallet for i fjor 107. Imidlertid var det over fire ganger så mange enslige mindreårige asylsøkere i fjor sammenliknet med året før. Når vi ser på andelen enslige mindreårige som har forsvunnet, og som fortsatt oppholder seg på ukjent oppholdssted, utgjorde den i fjor 2 pst. av de enslige mindreårige som søkte beskyttelse samme år. Statistikk fra UDI viser at andelen har vært jevnt nedadgående siden 2012, da den var på 8 pst. Det er en positiv utvikling. Det er viktig å holde forsvinningen på et lavt nivå, både av hensyn til barnas egen situasjon og fordi vi skal vite hvor de som kommer til landet vårt, befinner seg. Uansett er det viktig å ha gode rutiner og oppfølging av saker som omhandler disse sakene. Ifølge Politidirektoratet skyldes forsvinninger sjelden straffbare forhold. Politiets erfaring er at flere som forlater mottak uten å melde fra til myndighetene, bosetter seg hos slektninger som bor i Norge. Det er også slik at de ofte har gitt signaler om at de ønsker seg videre. Det er viktig å merke seg at saker om mindreårige asylsøkere behandles som øvrige saker om savnede og forsvunne personer. Det er ikke slik at alle som forsvinner fra mottak for enslige mindreårige, havner i kriminelle miljø eller blir utsatt for menneskehandel. I mange tilfeller er det grunn til å tro at de forlater mottakene av eget ønske, og det er også ofte usikkerhet knyttet til alderen til dem som forsvinner. Utlendingsmyndighetene tar det like fullt alvorlig når mindreårige forsvinner fra mottak uten at ny adresse oppgis. Ansvaret for enslige mindreårige asylsøkere over 15 år som bor i mottak, ligger hos UDI, som representanten Mandt viste til. Den daglige omsorgen for de mindreårige er delegert til mottakene, og UDI har i samarbeid med både politi og barnevern utviklet detaljerte oppfølgingsrutiner i forsvinningssaker. Asylmottaket skal varsle politiet, barnevernet, Fylkesmannen og UDI så snart forsvinningen blir oppdaget og senest innen 24 timer. UDI reviderte i fjor sitt rundskriv, og den oppdaterte versjonen gir en mer presis beskrivelse av ansvaret som mottakene har, og rutinene de skal følge når mindreårige forsvinner fra mottaket. UDI mener at det nå er lettere for en mottaksansatt å finne raskt ut hva man bør gjøre når en beboer har forsvunnet. Disse retningslinjene bidrar til en bedre varsling og oppfølging av forsvinningen. Når politiet mottar den formelle savnet-meldingen fra mottaket, skal de i henhold til rutinene etterlyse de mindreårige i registrene ELYS II og SIS II. Politiets fagportal inneholder sjekkliste og omfattende opplysninger om etterlysningsrutiner og øvrige aktuelle tiltak. Hvorvidt politiet skal gjøre noe mer, avhenger av den konkrete saken og om det er mistanke om straffbare handlinger. Politiet innhenter opplysninger og vurderer hver enkelt sak i likhet med tilfeller der norske barn forsvinner. Saker der barn forsvinner fra mottak, skal prioriteres på linje med andre forsvinningssaker. Politiet må snarest innhente så nøyaktige og fullstendige opplysninger som mulig om relevante omstendigheter. Ikke minst gjelder dette den savnedes bakgrunn og personlige forhold. Forsvinninger fra mottak er særlig utfordrende, spesielt fordi man ofte vet lite om dem som forsvinner. Mange forlater mottaket kort tid etter ankomst, og i slike tilfeller vil politiet ha lite informasjon å bygge en etterforskning på. Ved mistanke om straffbare forhold ved forsvinningssaker skal politiet etterforske saken. Åpnes det etterforskning, må det tas stilling til hvilke ressurser man vil sette inn. Hvor omfattende en etterforskning skal legges opp, vil variere fra sak til sak. Det er tidvis grunn til å anta at barn av fri vilje og på egen hånd har reist ut av landet, ut fra ting barnet selv har sagt til ansatte eller andre beboere ved mottaket. Dette gir ikke et godt grunnlag for å sette i verk lokale etterforskningstiltak. Det er likevel grunn til å tro at enkelte mindreårige reiser fra mottak eller omsorgssentre på ordre fra personer som kontrollerer dem. Barna står da i fare for å bli ofre for menneskehandel eller havne i en annen situasjon som representerer en fare for deres utvikling. Dette er noe politiet tar alvorlig. Det er viktig å minne om at barn som forsvinner fra mottak og utnyttes til menneskehandel, vil kunne identifiseres senere av politi, barnevern og andre. Det er derfor ekstremt viktig at politiet alltid er seg bevisst at mindreårige asylsøkere som befinner seg i belastet miljø eller begår straffbare handlinger, kan være i en utnyttingssituasjon. Politiets kompetanse om menneskehandel er økende. I 2015 ble det bevilget øremerkede midler til spesialgrupper i fem politidistrikt. Nærpolitireformen vil gi mer bærekraftige fagmiljø som vil gjøre det mulig for alle distrikt å øke innsatsen mot menneskehandel. I det daglige er det asylmottakene som har omsorgsansvaret for enslige mindreårige asylsøkere. Forebygging av forsvinninger inngår som en del av dette. UDI stiller en rekke krav til driftsoperatørene for asylmottak som kan bidra til å forebygge forsvinninger av enslige mindreårige. Dette gjelder bl.a. krav til bemanning og til bred kompetanse blant de ansatte på mottaket. Andre krav som påvirker forholdene for enslige mindreårige i mottak, er bl.a. krav til oppvekstmiljø, beboermedvirkning og aktivitetstilbud. UDI stiller også krav til individuell kartlegging i mottak for enslige mindreårige, og målet med det er at den enkelte får systematisk oppfølging og det omsorgstilbudet det er behov for. I et forebyggingsperspektiv er det spesielt viktig å kartlegge behovene til dem som har særskilte utfordringer. En tidlig identifisering av personer som er i risiko for å forsvinne, kan også virke forebyggende. Ett tiltak som er gjennomført, er at mindreårige med forsvinningsrisiko kommer inn i UDIs hurtigspor for behandling av asylsaker. UDI har nylig utviklet et rapporteringssystem for å sikre en oppdatert og helhetlig oversikt over antallet enslige mindreårige som forsvinner fra mottak. Dette skal gi UDI bedre mulighet til å vurdere behov for forbedringstiltak både internt i UDI og i samarbeid med politiet og barnevernet. Arbeidet knyttet til forsvinning av enslige mindreårige asylsøkere på mottak må foregå på tvers av sektorene. Både utlendingsmyndigheter, politi og barnevern har et ansvar. Justis- og beredskapsdepartementet ser at det trengs mer kunnskap, og har derfor bestilt et forskningsoppdrag om enslige mindreårige asylsøkere som forsvinner fra mottak og omsorgssentre. Sluttrapporten fra prosjektet skal inneholde anbefalinger som kan fungere som innspill til utvikling av regelverk og praksis, og vil bli levert i 2016.