Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-04-05:
De 17 bærekraftsmålene med 169 delmål beskriver en ønsket retning for hele verdens utvikling. Målene gir rammene for en omstillingsagenda som har til formål å gi alle et bedre liv samtidig som miljøet bevares. Jeg tenker at selv om vi har veldig forskjellig utgangspunkt rundt omkring i verden, er det et eller annet stort med det at hele verdenssamfunnet kan samles om noen felles mål på denne måten. De siste tiårene har mye gått i rett retning, økonomisk utvikling og helse henger i hop, det er langt færre som sulter og er fattige nå enn før, og betydelig flere får utdanning og er i arbeid. Men de siste to årene har pilene snudd, først med pandemien, som har skjøvet millioner av mennesker tilbake i fattigdom – vi vet at de som var mest utsatt fra før, har blitt hardest rammet – og nå på grunn av Russlands angrep på Ukraina. Konsekvensene er forferdelige for befolkningen der, tusenvis har blitt drept, og millioner er på flukt. Russlands aggresjon har skapt ny usikkerhet i Europa, og sikkerhetspolitikken har kommet i fokus. Krisene viser hvordan bærekraftsmålene henger i hop, mål 16 om fred og rettferdighet har fått ny aktualitet. Krisene viser også at de vesteuropeiske landene er i stand til å stå i lag, politikken har vist handlekraft. I sum beskriver bærekraftsmålene en ønsket tilstand som ligger nær det samfunnet vi allerede har i Norge. Landet vårt er i stort kjennetegnet av trygghet, rettssikkerhet og materiell velstand. Utdannings- og helsetjenester er tilgjengelige for alle, samfunnet er preget av samarbeid og tillit, det er høy yrkesdeltakelse og relativt lite ulikhet. Sett under ett er Norge ett av de landene som scorer best på bærekraftsmålene, men på noen områder har vi likevel utfordringer. Det gjelder særlig de faktorene som på et vis viser baksiden av velstanden. Vi har et høyt materielt forbruk og store klimautslipp og scorer derfor dårlig på bærekraftsmålene 12 og 13. Det er også utfordringer med naturmangfoldet og bærekraftsmål 15. Den store utfordringen er for Norge som for andre vestlige land å gjennomføre et grønt skifte der vi videreutvikler velferdssamfunnet samtidig som utslippene kommer ned på et akseptabelt nivå, og vi kan sikre et bærekraftig forbruk. Meld. St. 40 for 2020–2021 Mål med mening ble lagt fram av forrige regjering. Innstillingen fra kommunal- og forvaltningskomiteen viser at det er bred enighet om betydningen av bærekraftsmålene og hvordan de skal følges opp. Det er det grunn til å være glad for. Stortingsmeldingen går systematisk gjennom de 169 delmålene og viser de norske utfordringene sett i forhold til den nasjonale politikken. På sett og vis er den også et slags omredigert statsbudsjett der politikken er sortert ut fra bærekraftsmålene i stedet for etter departementsinndelingen. Det er summen av en rekke tiltak som gjør at vi trekker i samme retning. Det gjelder virkemidler for innovasjon i bedrifter og offentlig sektor, hvordan den offentlige innkjøpsmakten kan utnyttes bedre, hvordan vi skal redusere frafallet i videregående skole, hvordan kommuneøkonomien skal være sterk nok til å finansiere velferden, og hvordan vi får bedre regelverk for å stimulere til økt gjenbruk – for å nevne noe. Følger man utviklingen over tid, bruker vi indikatorer og målepunkter. Hver for seg viser de selvsagt bare et lite utsnitt av virkeligheten; de indikerer, men de gir et bedre beslutningsgrunnlag for næringsliv og politikk. Med tall for målepunktene vil vi over tid få tidsserier og kan føle med på utviklingen fram mot 2030. Neste gang vi skriver en stortingsmelding, vil vi kunne beskrive og analysere utviklingen og den retningen vi går i. For å få utviklingen til å gå fort nok er det nødvendig at organisasjoners og virksomheters toppledere engasjerer seg. Regjeringen etablerer derfor et topplederforum for bærekraftsmålene. Forumet skal følge med på utviklingen fram mot 2030. Forumet skal bidra til bedre oppnåelse av bærekraftsmålene ved å diskutere muligheter og utveksle kunnskap om erfaringer, utfordringer og dilemmar. Arbeidet med bærekraftsmålene handler om de daglige beslutningene og handlingene i hver enkelt organisasjon og hver sektor. Topplederforum er en møteplass for utvikling av felles kunnskapsgrunnlag, deling av beste praksis og drøfting av målkonflikter, interessekonflikter og dilemmaer. Topplederforum skal gi innsikt fra kommunesektoren, næringslivets organisasjoner, arbeidstakerorganisasjoner, frivillige organisasjoner og statlige virksomheter. Forumet vil bestå av organisasjoner som er aktive på bærekraftsområdet og ha en liten fast kjerne med statsråder og andre toppledere. Gruppen vil bli supplert av fagfolk og ledere ut fra de temaene som tas opp. Sånn vil sammensetningen variere fra gang til gang og inkludere flere.