Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2009-12-15:
I den kulturpolitiske debatten kan man få inntrykk av at kultur og kulturpolitikk er synonyme begreper, og at kulturliv er noe som politikere oppretter og bevilger. Kulturen er derimot en naturlig del av et menneskes liv og virke, og en naturlig del av møtet mellom mennesker og menneskelige fellesskap, uavhengig av politiske vedtak. Kristelig Folkeparti har vært med på å løfte kulturfeltet og bevilgningene i kulturpolitikken de siste årene, fordi vi mener det er av stor betydning. Med økte bevilgninger og samtidig strengere styring forsterkes inntrykket av kultur som et politisk prosjekt. Det er et uheldig fokus. Men enkelte ser på kultursektoren nettopp som en politisk arena – ja, som et politisk prosjekt eller virkemiddel for å realisere gitte samfunnsmål. På den andre siden finner vi dem som betrakter statlig kulturpolitikk som luksus, en dessert, et tilleggsgode, som først og fremst får være opp til det private initiativ, men som staten kan unne seg å støtte i medgangstider. Kristelig Folkeparti står for en tredje vei i kulturpolitikken. Vi anerkjenner kultursektorens bredde og mangfold, og kulturlivet er selvsagt så mye mer enn de delene som staten er involvert i. Vi anerkjenner kultursektorens selvstendige stilling, dens autonomi og kunstneres rett til å drive samfunnskritisk virke. Ja, god kunst kan være oppsplittende, konfliktskapende, og gjerne forankret i enkeltindividets perspektiv. Kulturen har sin egenverdi og er ikke et styringsinstrument. Vi anerkjenner også like fullt betydningen av en aktiv kulturpolitikk og statens rolle som pådriver og støttespiller for utvikling av kunst og kultur, bl.a. gjennom de offentlige budsjettene. Staten har et ansvar for å sikre gode rammevilkår. Under den rød-grønne regjeringen har den instrumentelle tenkningen fått dominere, og statens makt har økt. Kristelig Folkeparti vil øke de årlige budsjettene, men gi kulturlivet større frihet. Vi vil legge til rette for flere finansieringskilder, ikke færre, flere støtteordninger, ikke færre, og Kulturrådets handlingsrom må økes, ikke begrenses. Når det gjelder det siste, ser jeg heldigvis at den nye kulturministeren gir gode signaler i så måte. I budsjettet foreslås det økte bevilgninger til mange gode formål. Det er bra! Samtidig er det enkelte tiltak som er av særlig betydning for Kristelig Folkeparti. Disse skulle vi gjerne ha fått flertall for å styrke ytterligere. Derfor foreslo vi 70 mill. kr ekstra til enkelte formål da finansinnstillingen ble behandlet. Frivillighetens betydning ligger ikke først og fremst i at den støtter opp om velferdsmål og andre politiske mål. Frivillighetens genuine betydning ligger nettopp i det at den er frivillig. Vi har lenge kjempet for momsfritaket, men blitt nedstemt flere ganger. Regjeringens rammemodell vil bety at en rekke lag og foreninger ikke får kompensert sine momsutgifter. Kristelig Folkeparti ønsker primært en rettighetsstyrt modell, der organisasjonene fullt ut slipper momsutgifter. Men inntil en slik ordning er på plass, prioriterer vi å dempe de sterkeste utslagene av Regjeringens opplegg og øker med 50 mill. kr i ordningen. De kommunale kulturskolene er veldig viktige for å styrke kulturkompetansen hos barn og unge, og de er helt nødvendige for å sikre god rekruttering av kulturutøvere. Dessverre varierer tilbudet veldig mye. Kristelig Folkeparti vil ha et mer likeverdig tilbud over hele landet, og vi ønsker at barn og unge skal kunne gå på kulturskole uavhengig av foreldrenes økonomi. Derfor har vi foreslått en ny tilskuddsordning, i første omgang på 10 mill. kr, som skal bidra til flere gratis plasser i de kommunale kulturskolene. Jeg skulle gjerne ha utdypet flere viktige saker som vi har prioritert i vårt alternative budsjett, ikke minst Frifond og Frivillighetsregisteret. Men la meg avslutningsvis si noen ord om operafeltet. Bevilgningen til Den Norske Opera og Ballett øker, og det er bra. I likhet med komiteens flertall forutsetter jeg at vi her vil se en kvalitativ vekst i årene som kommer. Vel så viktig som kvantiteten er det å styrke kvaliteten og den kunstneriske utviklingen. Så er det helt åpenbart at regions- og distriktsoperaene trenger et løft. Det har hele tiden ligget inne som en forutsetning at disse skal styrkes parallelt med satsingen på operaen i Bjørvika. Kristelig Folkeparti foreslo ytterligere 5 mill. kr til distrikts- og regionsoperaene, og jeg håper statsråden vil bidra til å løfte dette feltet i langt større grad enn hva som har vært tilfelle hittil. Jeg tar opp Kristelig Folkepartis forslag i innstillingen.