Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Jeg vet nesten ikke om jeg skal le eller gråte når man fra talerstolen får servert at tilnærmelsesvis det viktigste tiltaket for folkehelse er skattekutt til de rikeste her i landet. Det vil ifølge Høyre-representantene skape flere arbeidsplasser, og det gir bedre folkehelse. Hvor har man det fra? At sponsorene til Høyre og Fremskrittspartiet har fått titalls millioner kroner hver i skattekutt har vel ikke skapt flere arbeidsplasser, det har vel ikke skapt mer folkehelse? Jeg vil gjerne at man dokumenterer det. Dette er ikke harselering, man har valgt skattekutt framfor frukt. Man har kuttet frukten, men kutter samtidig skatten til de rikeste. Det er jo det som er realiteten. Det er det som er det politiske valget her. Samtidig er det politiske valget ikke å satse på universelle virkemidler som virker, fordi det koster noen kroner. Det er ingen her som er uenig i å etterutdanne lærere og få dyktige lærere i skolen – jeg kommer selv fra det yrket. Men jeg vil betakke meg for et klasserom med elever som er uopplagte. Det er jo det som blir resultatet. 50 000 barn i grunnskolen har ikke med matpakke. Hva er læringseffekten for dem – når man ikke får i seg sunn mat? Dagens 15-åringer beveger seg like lite som 65-åringene – eller rettere sagt like lite som 70-åringene. Hvilke konsekvenser får det for læring? Min påstand og min hypotese, etter å ha hørt flere forskere på dette området, er at rammene for læring når det gjelder fysisk aktivitet, sunn ernæring, osv., er like viktig som en god lærer. For disse barna som ikke får i seg sunn mat og får beveget seg, er det vanskelig å få godt læringsutbytte, selv med gode lærere. Det er jo det som er realiteten. Derfor kan vi ikke velge mellom gode lærere og sunt kosthold/mer fysisk aktivitet i skolen. Vi må gjøre begge deler. Men jeg forstår at regjeringen har valgt skattekutt, og da er det ikke rom for skolemat, fysisk aktivitet, osv. Jeg registrerer også at representanten Wilhelmsen Trøen snakker om skolehelsetjenesten. Jeg mener at den ønsker vi å styrke, men vi har lært at det forsvant for mye penger på veien. Og mitt spørsmål til Høyre er: Hvor stort svinn vil dere akseptere? For det er jo det som er realiteten her. Jeg tror det er viktig at man satser på de universelle virkemidlene. Det sa også veldig mange på høringa om folkehelsemeldinga. Den forrige folkehelsemeldinga var tydelig på universelle virkemidler, mens i den nye folkehelsemeldinga var dette svekket, og det var man bekymret for. Så min utfordring til posisjonen er å satse mer på universelle virkemidler – ikke overlate alt til enkeltmennesket. Det fungerer bra for mange, men det fungerer ikke bra for alle. Det skaper større ulikhet i helse hvis man ikke satser på de universelle virkemidlene og ikke satser på en politikk som fremmer mer likhet. Det er så godt dokumentert at det behøver man nesten ikke å si. Men jeg må si det i denne salen, når man fra denne talerstolen trekker fram skattekutt til de aller rikeste som kanskje det viktigste folkehelsetiltaket. Alle land som fører den skattepolitikken og som fører den økonomiske politikken, får også større ulikhet i helse. Jeg vil gjerne at man viser meg ett land hvor man fører en sånn type politikk med store økonomiske forskjeller, hvor man ikke også samtidig øker ulikhetene i helse.