Nikolai Astrup (Høyre), 2016-05-30:
President, det er en glede å se deg i denne stolen. Norges mål er å kutte utslippene av klimagasser med 40 pst. innen 2030 i samarbeid med EU. Det er en krevende, men nødvendig ambisjon. Den vanskelige delen av et grønt skifte er å sørge for at lavutslippssamfunnet ikke blir slutten på noe godt, men starten på noe bedre – nye arbeidsplasser, friskere luft, et rikere liv, en bedre, enklere og mer effektiv hverdag der vi fortsatt skaper verdiene som skal til for å finansiere velferdssamfunnet vi alle setter pris på. Klimapolitikken må også ses i et annet perspektiv. Vi blir stadig flere som skal dele på stadig knappere ressurser. I 1950 var vi to og en halv milliarder mennesker på jorden. I 2050 vil vi nærme oss ti milliarder. Og mens nesten en fjerdedel av verdens befolkning i 1950 var europeere, er vi nå bare 7 pst. Det forteller oss at klima- og miljøutfordringene verken er et norgesmesterskap eller et europamesterskap. Det er en global dugnad der alle må bidra. Med norsk teknologi, kapital og kompetanse kan vi bidra til en utvikling der økonomisk vekst og høy levestandard lar seg forene med lave utslipp og en ressursbruk jorden kan bære. Norges bidrag må være å gjennomføre tiltak her hjemme som også får betydning for verden der ute. Vi har allerede vist at vi kan. Siden 1990 er utslippene fra norsk industri nesten halvert, mens produksjonen nesten er doblet. Teknologiske fremskritt og vår rene, fornybare energi har gjort at med de samme utslippene Kina har ved produksjon av én brusboks, kan vi i Norge produsere åtte. Men den sektoren hvor norske utslippsreduksjoner på kort sikt har størst betydning for det globale utslippsregnskapet, er transport. Derfor er det gledelig at en samlet komité har en visjon om null utslipp fra transportsektoren. Hvor raskt vi klarer å oppnå null utslipp, vil i stor grad avhenge av teknologisk utvikling innen fornybare drivstoff, motorteknologi, materialteknologi og intelligente transportsystemer. Samtidig må vi sørge for politiske rammevilkår som både bidrar til at teknologien utvikles, og også til at den raskt tas i bruk. Vår ambisjon må i tillegg være at det grønne skiftet skaper nye, spennende arbeidsplasser, teknologimiljøer og verdier for fellesskapet. Det er heldigvis bred enighet om ambisjonsnivået, og det er bred enighet om mange viktige tiltak som vil bidra til at transportsektoren kan ta nødvendige utslippsreduksjoner innenfor 2030-målet. De siste årene har det grønne skiftet i transportsektoren skutt fart. Innenfor miljøvennlig drivstoff er biodieselavgiften fjernet, og biogass er blitt konkurransedyktig, noe som har ført til at spaden nå stikkes i jorden for det som skal bli Europas største biogassanlegg på Skogn. Omsetningspåbudet av biodrivstoff er økt og vil fortsette å øke fremover. Fra 2018 vil omsetningspåbudet også omfatte flytransporten. I sum bidrar dette til at industrielle aktører igjen er i gang med spennende prosjekter innenfor produksjon av biodrivstoff basert på norsk råstoff. Fordelene for elbiler er forlenget, og bilavgiften er endret slik at CO2 og NOx veier tyngre i avgiftssystemet enn tidligere. Samtidig ruller Enova ut hurtigladere langs alle landets transportkorridorer, og det gis betydelige tilskudd til landstrømanlegg ved norske havner. Enova lanserte totalt syv ulike støtteprogrammer for grønn transport i 2015, og per mai 2016 har disse delt ut mer penger enn Transnova gjorde i hele sin levetid. Enova og Innovasjon Norge er tilført betydelige midler de siste årene og står derfor sterkt rustet til å bidra til et grønt skifte i transportsektoren. Innen grønn skipsfart ser vi en rivende utvikling med mange spennende prosjekter innenfor biodrivstoff, hybride drivlinjer og batterielektriske fartøy. Innen tungtransport går Enova og store aktører som Posten, Bring, ASKO og Ruter foran med spennende prosjekter innenfor bl.a. hydrogen og andre miljøvennlige alternativer. Hydrogen kan også bli et spennende og rimelig alternativ til tradisjonell elektrifisering av jernbanestrekningene som i dag benytter diesellokomotiv. Offentlig sektor har betydelig markedsmakt, og gjennom mer enn 400 mrd. kr i årlige, offentlige innkjøp og offentlige anbudskrav kan nye, grønne løsninger utvikles og tas i bruk. Dette er et verktøy vi allerede benytter, men som kan videreutvikles i miljøets tjeneste i årene fremover. Satsing på jernbane, kollektivtrafikk i de store byene, økt bruk av sykkel og miljøvennlig by- og stedsutvikling er også helt sentrale ledd i en bærekraftig utvikling og i arbeidet med å redusere utslippene, samtidig som dette er meget gode eksempler på tiltak som også gjør hverdagen enklere og livene bedre for folk. La meg til slutt få lov til å takke forslagsstillerne for oppspill til en viktig debatt om fremtidens transportsystem.