Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-15:
Forhenværende stortingsrepresentant Jon Lilletun og undertegnede fremmet i fjor et privat lovforslag om tiltak for barn som har sittet lenge i asylmottak, Dokument nr. 8:69 for 2005-2006. I forbindelse med behandlingen av dette forslaget sa Regjeringen at den ville starte arbeidet med å foreta endringer i regelverket for å senke terskelen for å kunne få oppholdstillatelse etter anmodning om omgjøring av endelig vedtak. Det er det vi gjør i dag. Forslaget om opphevelse av utlendingsloven § 38 c innebærer at det igjen blir tilstrekkelig at det foreligger «sterke menneskelige hensyn» for å omgjøre gyldige vedtak til fordel for utlendingen. Høringsuttalelsene viser at det er bred støtte for forslaget. Dette forslaget ble sendt på høring sammen med forslag om ny bestemmelse i utlendingsforskriften om sterkere vektlegging av barns tilknytning til riket. De to forslagene kan ses i sammenheng, fordi en senking av terskelen for omgjøring vil kunne komme barn til gode som har bodd her lenge og fått en tilknytning til riket. I august i fjor ble UDI og UNE instruert om å stille i bero behandlingen av saker som gjelder barn som har søkt asyl eller oppholdstillatelse på annet grunnlag. Instruksen omfattet også saker hvor det fremmes omgjøringsanmodning. Nå trer den varslede forskriftsendringen om sterkere vektlegging av barns tilknytning til riket opparbeidet gjennom lang botid, snart i kraft. Jeg er svært fornøyd med at disse endringene er på plass, og at det nå sørges for at regelendringene trer i kraft så snart som mulig før den nye utlendingsloven trer i kraft. Det er viktig å få på plass et regelverk som ivaretar barn på en bedre måte. Dersom norske myndigheter har brukt lang tid – uansett hvorfor og uansett årsak – på å behandle en asylsak, og dette har medført at et barn har bodd lenge i Norge og fått en sterk tilknytning til riket, skal det tas hensyn til dette når vedtaket skal fattes. Jeg er glad for at vi har fått en sterkere fokusering på barns rettigheter. Barn som kommer til Norge som asylsøkere, enten alene eller sammen med voksne, er en særlig sårbar gruppe. Det å leve år etter år i en uavklart situasjon rammer barn og unge sterkt, og et asylmottak er ikke et godt bosted verken for barn eller foreldre over tid. Vi må ta hensyn til barna. Vi må ta barn på alvor, fordi barn er barn uansett hudfarge, uansett etnisk opprinnelse og uansett om mor eller far kanskje har gjort noe de ikke burde gjort. Barn fortjener å bli behandlet omsorgsfullt i kraft av det å være barn, med egne rettigheter. Konsekvensen blir at innvandringspolitiske hensyn må tillegges mindre vekt enn rettigheten til barnet. Vi er godt fornøyd, sammen med resten av det store flertallet som i dag stemmer for lovendringen, med at vi nå kommer asylbarn i møte. Vi får en permanent ordning som tar spesielt hensyn til barn – det er veldig gledelig – og mange barn som har vært lenge i landet og sittet og ventet på en ny vurdering, får ny behandling etter nytt regelverk. Det ble sagt i debatten i dag av representanten Bent Høie at lovendringen vil føre til at en risikerer at barn blir sittende lenger i asylmottak. Det mener Kristelig Folkeparti er feil, fordi vi med dette får en ny politikk som handler om å ta mer hensyn til barn, som selvfølgelig må følges opp ved at de som får avslag, får en rask utsendelse av landet, slik at vi unngår å komme i den samme situasjonen igjen med at barn blir sittende lenge i asylmottak. Til slutt: Nå vil en få se om de som har sittet og ventet på en ny vurdering, vil få opphold. Vår oppfordring til statsråden, når han jobber med de forskriftene som skal på plass, er at han legger vekt på en sjenerøs behandling av søknadene, og at en også lar endringene komme dem til gode som var 17 år, men som nå kanskje har fylt 18 år i påvente av regelendringen. Det er politikk som vil ta barn på alvor.