Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-04-02:
Det å eie sin egen bedrift settes veldig høyt i Senterpartiet. Det har svært mange positive sider ved enkeltbedrifter eller bedrifter hvor en har få ansatte. I større bedrifter er imidlertid det å eie sin egen bedrift en langt mer krevende sak. Vi har en rekke eksempler på at enten lønnsmottakere eller leverandører til store bedrifter opptrer slik at en blir eier i den bedriften en arbeider i, eller eier i den bedriften som kjøper ens varer. Dermed kommer en i mange tilfeller i en vanskelig dobbeltsituasjon ved at en er på kapitalsida samtidig som en også er på selgersida hvis det gjelder råvarer, eller på selgersida når det gjelder sin egen arbeidskraft – et krevende dilemma i mange tilfeller. Men hovedpoenget til Senterpartiet er at vi er svært opptatt av at det å eie sin egen bedrift har mange fordeler. Vi er svært opptatt av at den enkelte i den grad en driver egen bedrift, kan drive den som sjølstendig næringsdrivende, altså at en sjøl eier sine egne driftsmidler. Stortinget har en stor jobb i å likestille selskapsformen sjølstendig næringsdrivende skattemessig og velferdsmessig i forhold til dem som driver virksomhet i aksjeeierformen. Hvis Høyre er veldig opptatt av å sikre eierskap der en skal ha stor innflytelse i egen bedrift, er samvirkeselskapsformen mer egnet enn aksjeselskapsformen, for der er det jo slik at ett medlem, altså én eier, har én stemme. Det er også en selskapsform som har begrenset ansvar, så en har den delen av aksjeformens positive sider ved at en ikke trenger å risikere mer enn den kapitalen en faktisk har satt inn. Imidlertid er det sånn at når det gjelder selskapsformen andelslag, har Høyre konsekvent opp igjennom historia – og i dag også – vært en sterk motstander av det hvis myndighetene ønsker å tilrettelegge for andelsselskapsformen skattemessig eller reguleringsmessig. Derfor er vi oppi det spørsmålet vi her behandler, nemlig skattefrie rabatter ved ansattes kjøp av aksjer, altså deleierskap i aksjeselskaper. Aksjeselskaper er slik, som alle veit, at dess flere aksjer, dess flere stemmer. Den som har flertall på generalforsamlinga, bestemmer ved valg av ledelse, og ledelsen bestemmer bedriftens strategi sammen med de ansattes representasjon. Høyre var ingen spesiell initiativtaker for å få de ansatte med i styrer og ledende posisjoner i aksjeselskapene i sin tid. Hadde man vært konsekvent, burde man ha vist til en annen historie på det punktet når det gjelder store bedrifter som vi har en betydelig ansatterepresentasjon ved i dag. Dette temaet som er oppe nå, er en gjenganger historisk sett. Det gjelder sjøleierdemokratiet i aksjeselskapsformen, og det har historisk sett vært diskutert i mange varianter. Det har ikke vært spesielt mye brukt, verken i Norge eller internasjonalt. Aksjer er i prinsippet, som det ble sagt her, fritt omsettelige, og skattestimulert aksjekjøp fører i mange tilfeller til et for snarlig salg. Det er ikke foreslått noen omsetningsklausul i forslaget. Derfor er konklusjonen fra Senterpartiet, som er Regjeringens konklusjon, at vi er prinsipielt for at ansatte er deleiere i egen bedrift, som også er organisert som aksjeselskap, men vi ser det ikke naturlig å prioritere ytterligere en stimulering skattemessig av de ansattes kjøp av aksjer i egen bedrift.