Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2016-12-19:
Tilliten til norsk helsevesen er høy; ifølge tillitsbarometeret til TNS Gallup er tilliten økt fra 65 til 74 pst. de siste årene. De fire helseregionene har positive økonomiske resultater. For Høyre er det en målsetting at pasienter og brukere i større grad enn i dag skal være aktivt deltakende i beslutninger om egen helse og behandling. Vi ønsker å skape pasientens helsetjeneste ved å flytte makt fra systemet til pasienten, vi ønsker å gi pasienten flere rettigheter, og ikke minst gikk vi til valg på å redusere ventetiden. I dette budsjettet tilfører vi sykehusene 1,5 mrd. kr, vi øker investeringene, og vi videreutvikler hjemmesykehus for barn i Stavanger. Det er kvalitet og vekst i dette. Ventetidene går nedover. Over 80 000 færre står i kø nå enn da Høyre og Fremskrittspartiet kom til makten i 2013, og den gjennomsnittlige ventetiden i perioden har gått ned. Med Høyre i regjering blir flere pasienter behandlet. Vi har overoppfylt det viktigste sykehusløftet før valget om å behandle én million flere pasienter i 2017 enn i 2012, og det klarte vi to år før tiden. Jeg registrerer at Senterpartiet ikke er opptatt av målinger som sier noe om dette, men pasientene er iallfall opptatt av å bli raskt behandlet. Både Høyre og Arbeiderpartiet hadde et konkret løfte om bruk av penger i 2013, men Arbeiderpartiet hadde også et konkret løfte om antall behandlinger. Det har vi nådd uten å bruke like mye penger. Det viser at politikken virker. For det foregår et omfattende effektiviserings- og moderniseringsarbeid i sykehusene. Det har det gjort hvert år, og det skaper rom for investeringer i nye tilbud til pasientene. Effektivisering og bedre logistikk i sykehus er ikke noe som står i motsetning til et bedre pasienttilbud, men er en forutsetning for det – ikke minst i framtiden. Dette handler ikke om at de ansatte skal løpe raskere, men at man organiserer seg smartere og finner nye løsninger. Det er det mange eksempler på, på både avdelings-, klinikk- og helseforetaksnivå. Pakkeforløpet er et eksempel på det. Det var en initiell bevilgning på 5 mill. kr, og likevel har man nå klart å få 28 pakkeforløp for kreft. Det kommer pasientene til gode. Denne regjeringen har innført flere rettigheter for pasientene. Fritt behandlingsvalg er svar på et system der alvorlig syke pasienter med rett på behandling ble gående altfor lenge og vente på hjelp, selv om det var ledig kapasitet i både ideelle og private institusjoner. Det er med undring jeg ser at Arbeiderpartiet og Senterpartiet vil reversere fritt behandlingsvalg. Det vil jo i realiteten bety at pasienter mister valgfriheten og muligheten til å velge hvor de vil bli behandlet. Men det er kanskje ikke så viktig at 1 000 pasienter har fått behandling nå. Tilbudet er kommet i privat og ideell regi. Jeg har også lyst til å framheve retten til kontaktlege for dem som er alvorlig syke. Vi hadde et system der alvorlig syke ofte ble kasteballer i systemet, følte seg i villrede om veien videre og møtte stadig nye eksempler på det som Per Fugelli kalte «engangslegene». Det er flott at Nasjonal helse- og sykehusplan fikk tilslutning i Stortinget. Det sikret oss en desentralisert sykehusstruktur i Norge. Planen stadfester at akuttmedisinsk funksjon skal styrkes, og i tillegg la den føringer om at store sykehus skal samarbeide med mindre sykehus når det gjelder kompetanseoverføring, hospitering og rotasjonsordninger. Dette vil sikre kvalitet i framtiden. Vi blir flere og flere eldre, og eldre blir oftere innlagt på sykehus enn yngre og har gjerne flere diagnoser – kreft, diabetes, høyt blodtrykk eller kols. Dette krever sykehusinnleggelser fra tid til annen. Det er derfor flott at vi har bestemt at kompetansen i akuttmottakene skal økes, og at det skal komme en ny spesialitet der, ikke minst at det skal være geriatrisk kompetanse på større sykehus. Den rød-grønne regjeringen fjernet også den gylne regel som skulle sikre en høyere vekst for rus og psykisk helse enn vanlig sykehusbehandling, og det er med undring vi nå ser at den ønskes tilbakeført. Det sies her fra talerstolen at man ikke har fått de ønskede resultater, men det er jo nettopp det vi ønsker, å vri behandlingen, og dette er en sikker beskjed til helseforetakene om at det skal man gjøre.