Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2001-03-21:
Merverdiavgiftsreformen som trer i kraft 1. juli 2001, innebærer at det innføres generell merverdiavgiftsplikt på omsetning av tjenester. En generell avgiftsplikt innebærer at alle tjenester i likhet med varer blir omfattet av merverdiavgiftsplikten, med mindre de uttrykkelig unntas. Etter reformen vil omsetning av rettigheter til fast eiendom som hovedregel fortsatt være unntatt fra avgiftsplikt. Dette gjelder likevel ikke for utleie av parkeringsplasser og båtplass til fartøy under 15 meter. Det betyr at virksomhet med utleie av båtplasser vil være pliktig til å beregne utgående merverdiavgift av vederlaget, samtidig som de får trukket fra inngående merverdiavgift på anskaffelser til bruk i virksomheten. Det er imidlertid en forutsetning at de alminnelige kravene i merverdiavgiftsloven for øvrig er oppfylt. Det er bl.a. et krav om at utleien må skje i næring. Utleie av båtplasser mot vederlag vil derfor vanligvis være avgiftspliktig. I forarbeidene er det vist til at utleie av brygge- og annen fortøyningsplass til lystbåter i gjestehavner og marinaer blir avgiftspliktig. Utleie av båtplasser skjer ofte gjennom foreninger. I disse tilfellene ytes vederlaget gjenom medlemskontingent og/eller dugnadsarbeid. Merverdiavgiftsloven gjør unntak for omsetning fra ideelle organisasjoner og foreninger når vederlaget mottas i form av medlemskontingent, og kontingenten dekker varer og tjenester som er ledd i organisasjonens eller foreningens ideelle virksomhet. Skal foreningen være ideell, må den ivareta allmenne samfunnsinteresser på tvers av særinteresser. Foreningen må også være tilgjengelig for et bredt spekter av mennesker. På denne bakgrunn antar jeg at båtforeninger som kun har til formål å skaffe båtplass til medlemmene, ikke anses som ideelle, og således ikke omfattes av dette unntaket. Som nevnt er det et alminnelig vilkår for avgiftsplikt at det utøves næringsvirksomhet. For enkelte båtforeninger kan det være noe tvilsomt. Jeg viser til at Finansdepartementet i en konkret sak har uttalt seg om dette. Det gjaldt en båtforening som hadde til formål å skaffe medlemmene båthavn og sørge for vinteropplag av medlemmenes båter. Medlemskontingenten dekket foreningens utgifter til reparasjon av bygninger og annet utstyr, lønn til en ansatt, grunnleie, administrasjon mv. En del vedlikeholdsarbeid, administrasjon mv. ble også utført på dugnadsbasis av medlemmene. Medlemmene betalte særskilt for bl.a. isfri havn, leie av skap, tauing av båt til og fra slipp, forsikring av båter i opplag og andel av kontingenter til andre foreninger og forbund. Dette er gjengitt i Uttalelser om merverdiavgift nr. 4/75. Departementet var i tvil om en forening med formål og virksomhet som nevnt kunne anses som næringsdrivende, og bestemte med hjemmel i merverdiavgiftsloven § 10 sjette ledd at denne båtforeningen ikke skulle anses som næringsdrivende. Jeg finner grunn til å påpeke at denne avgjørelsen forutsetter en streng vurdering, og at utleievirksomhet normalt vil skje i næring. Denne vurderingen blir skjønnsmessig og må avgjøres i det konkrete tilfellet. Videre gjør jeg oppmerksom på at departementet i forbindelse med merverdiavgiftsreformen vil gjennomgå særskilte fritak fra avgiftsplikten som er gitt av avgiftsmyndighetene med hjemmel i merverdiavgiftsloven. Denne gjennomgangen kan medføre endringer av de fritak som er gitt, også i forhold til ovennevnte avgjørelse.