trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Lars Sponheim (Venstre), 2008-12-02:
Jeg vet i alle fall at det er en rekke smelteverksarbeidere på Karmøy som ikke er særlig blide om dagen. Jeg tror ikke det er representanten Sponheim de er sinte på. Det er nok like mye representanten Klungland, som før valget i 2005 reiste rundt og sa at med enkelhet skulle man få politisk fastsatte priser på strøm til denne industrien, som gjorde at man ikke bare tok vare på arbeidsplassene, men fikk nye arbeidsplasser. Folk liker å bli snakket sant til, og det er nok det som skaper vrede rundt omkring. Så er det rett at Venstre går inn for en ganske tøff omlegging fra rød til grønn skatt. Blant annet sier vi at alle skal betale. Ingen skal ha gratis CO2-kvoter. Nær halvparten av de gratis CO2-kvotene som er delt ut, går til gasskraftverk som i dag ikke produserer noe som helst, men som tjener penger på å selge de samme kvotene til utlandet, som gjør at de der produserer CO2. Det er en politikk vi er dypt uenig i, og det gir i hvert fall ikke arbeidsplasser i Norge.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-12-02:
La meg igjen få understreke at vi hadde en betydelig debatt før valget i 2005 om hvorvidt det var mulig å ha politisk fastsatte kraftpriser i industrien eller ikke. Den forrige regjeringen sa, som sant var, at EØS-avtalen hindret oss i å gjøre det. Det må inngås kommersielle avtaler mellom kraftselger og kraftkjøpere. Da sa bl.a. representanten Klungland i flere debatter – jeg har sitater liggende nede på kontoret mitt – at bare vent på et regjeringsskifte, så skal vi ordne opp i dette. Regjeringsskiftet kom, og det har ikke blitt ordnet opp i det. I mellomtiden har de kommersielle prisene økt betydelig. Denne industrien har tapt på å høre på representanten Klungland og andre, særlig fra Arbeiderpartiet, framfor å følge det rådet de fikk den gangen. Derfor har vi noen av de konsekvensene vi ser nå.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-12-02:
Siden jeg ikke kan forvente noe svar om en krisepakke, vil jeg få bruke ett minutt til å gi noen råd om innholdet i en slik krisepakke hvis man grovt sett deler norske bedrifter inn i to kategorier, hvorav den ene produserer for et innenlandsmarked og -etterspørsel, og den andre produserer for eksportmarkeder – grovt sett 50–50. Norge har Europas høyeste andel på eksportmarkeder. Finansministeren kan gjøre mye for å stimulere etterspørselen for dem som retter seg mot et innenlandsk marked. Det gjelder alt det offentlige – fornuftige prosjekter man kan administrere. Det er bare å sette i gang. De vil få støtte. Det gjelder forhåpentligvis også noe økt privat etterspørsel som en konsekvens av fallende rente, at vi tør å oppføre oss normalt. Det viktige er, etter mitt skjønn, å konsentrere seg om hva som kan gjøres for at de eksportrettede bedriftene skal kunne klare å holde seg så noenlunde flytende i vanskelige tider. Det kan bety målrettede skatteletter som gjør det mulig å holde på de ansatte til omstillingsprosessen de må gjennom. Et godt eksempel kan være metallurgisk industri, som produserer aluminiumsdeler til biler, hvor markedet nå stuper. Den industrien bør f.eks. få stimulanser til å gå over til fornybarsektoren, som fortsatt vokser i en kriseverden. Kan det være en tankegang som finansministeren kan stimulere – kanskje også med målrettede skattemidler for disse bedriftene?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-02:
Stortinget har jo den senere tid vært veldig opptatt av å gi næringslivet økte lån og garantier, og vi har stått samlet i finanskomiteen om å gå inn for den typen ordninger. I denne proposisjonen foreslår Regjeringen å avvikle rederiskatteordningens forbud mot lån og garantier for de selskapene som ikke går inn i overgangsordningen, og dette støtter alle. Så opprettholder man forbudet for dem som er inne i ordningen – det er de som har 14 milliarder kr i egenkapital liggende inne. Jeg skal ikke spørre hvorfor regjeringspartiene ikke vil være med på å la det også omfattes av en frigivelse. Det jeg skal spørre om, er de 7 milliarder kr i miljødel som vi har diskutert gjennom det siste halvannet året, og som det har blitt lovt fra regjeringspartiene, fra næringsministeren, fra finansministeren, at skulle gi egenkapital for rederiene. I den tiden vi nå står i, da man lager ordninger for fremmedkapital, vil representanten støtte et forslag om å få dette som egenkapital?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-02:
Jeg takker for representanten Klunglands rituelle spørsmål om fagforeningskontingenten som alltid kommer på denne tiden av året. Jeg skal svare ham på den samme rituelle måten som jeg alltid svarer på, nemlig at fradraget for fagforeningskontingenten har blitt økt veldig mye mer enn andre skattefradrag. Jeg kan ikke se at skattebetalerne ellers skal være med på å finansiere den linken som er mellom LO, Arbeiderpartiet og de rød-grønne partiene. Det er grunnen til at vi går imot og har foreslått noe annet. Vi har slett ikke fjernet det. Det har heller ikke representanten sagt, men vi holder det på et annet, bedre og riktigere nivå.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-02:
Det skal jeg gjøre, selv om jeg er en lakei for enkelte grupper i samfunnet. Jeg vet ikke om det er noe mer høyverdig å kjempe for én spesiell gruppe i samfunnet enn for andre. Det vi gjør, er å kjempe for arbeidsplassene. Vi kjemper for at representanten Heikki Holmås sine folk, som han kaller det, skal ha en jobb å gå til, få en lønn, ha en trygg bolig og kunne betjene utgiftene sine. Det som har skjedd i dette budsjettet, er at man har skjerpet skattene for norsk næringsliv og arbeidsplassene. Representanten Holmås snakker om fordelingspolitikk, men når ble det god fordelingspolitikk å svekke norske arbeidsplasser slik at folk kommer ut i arbeidsledighet?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-02:
Grepene er de samme, men doseringen er helt annerledes. Hvis representanten Sande går tilbake til våre tidligere alternative budsjetter, vil han bl.a. se at skattelettelsene, skattereduksjonene, som i år stort sett er en tilbakeføring av de rød-grønnes skjerpelser, er atskillig høyere enn de var tidligere. Det er fordi vi mener at det å gi bedriftene bedre rammebetingelser, først og fremst gjennom å tilbakeføre de skjerpelser som kommer fra de rød-grønne, og som jeg i parentes bemerket tror man blir nødt til å bite i seg, i hvert fall delvis, i løpet av vinteren, trygger arbeidsplassene. Vi har satt inn større doser, mer penger, enn vi har gjort tidligere. Oppskriften er den samme, doseringen er sterkere.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-02:
La meg først få takke representanten Aasen for at hun er så interessert i Høyres skattepolitikk at hun skaffer seg våre høringsutkast til nytt partiprogram, der vi er helt åpne på den viktige skattepolitikken, som ligger i bunnen for all verdiskaping. Vi ønsker ikke at noen skal være gratispassasjerer og nullskatteytere. Vi ser på endringer i skattesystemet fremover, bl.a. fjerning av formuesskatten. Det er en helt klar problemstilling fra vår side – og det er jeg helt åpen på. Da må vi se på hvilke løsninger vi kan finne for at noen ikke skal bli nullskatteytere. Men hvis representanten Aasen hadde håpet på noen gode, konstruktive bidrag til nye skattearter for folk i dag, får hun ikke det av meg.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-02:
Det er det vi har problematisert i dette notatet. Vi ønsker ikke at noen skal være gratispassasjerer. Men, som jeg sier, representanten Aasen får ingen tips av meg om hvordan hun kan skjerpe skattene ytterligere. Vi ønsker i hvert fall ikke å gå inn på eiendomsskatt. Vi ønsker å finne ordninger som gjør at formuesskatten, som er en belastning på norske arbeidsplasser, og som går direkte på eierskap, avskaffes på en måte som gjør at vi ikke skaper nullskatteytere. Derfor har vi sendt dette ut til organisasjonene, derfor har vi fått en rekke svar på det. Vi vurderer løsningene. Hvis vi får veldig gode ideer, skal jeg informere Arbeiderpartiet og representanten Aasen, men jeg er litt engstelig for det, for jeg vet av erfaring at de bare bruker den ene siden av løsningene – den som gir mer skatt.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-02:
Kristelig Folkeparti er jo et parti med grunnfestet syn på verdier. Det er derfor jeg tar replikk. For det er litt oppsiktsvekkende når representanten Syversen sier at han tidligere har kunnet føle en viss sympati for den rød-grønne skattepolitikken – jeg regner med at det bl.a. er i fordelingsøyemed – men nå sier at den er blitt betydelig forandret, og at hans synspunkter er helt annerledes ved denne budsjettinnstillingen. Jeg tenkte jeg skulle gi ham ett minutt til å utdype det litt videre, siden taletiden hans var relativt kort.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-02:
Jeg forstod at representanten Grønhovd gleder seg til tiltakspakken utpå vinteren, det er det sikkert mange som gjør. Så la jeg også merke til at representanten snakker om at den bør inneholde målrettede endringer i skattetrykket. Det er noe av det samme som Senterpartiets faste representant, Per Olaf Lundteigen, sa i finansdebatten på torsdag: «I dagens situasjon er svært mye endret, derfor må det detaljerte regelverket for beregning av formue og arveavgift ta hensyn til det faktum, slik at soliditeten i næringslivet ivaretas.» Men det detaljerte regelverket for formue og arveavgift vedtar vi nå. Derfor er spørsmålet mitt til representanten, og til Senterpartiet – og jeg regner med at representanten er enig med Lundteigen i dette: Er det bare Senterpartiet som mener dette, eller er dette tanker som man har delt med f.eks. statsråd Halvorsen?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-02:
Sentralbanksjefen har holdt pressekonferanse og foredrag i dag om den finansielle stabiliteten. Det var helt tydelig av hans fremlegg at han fortsatt vurderte stabiliteten vi nå har, som skjør. Et av de momentene som han trakk frem, og som kan forstyrre den finansielle stabiliteten, er lavere lønnsomhet og prisfall på næringseiendom, fordi det kan bidra til å øke bankenes tap betydelig. Vi har jo diskutert Regjeringens skatteøkninger på næringseiendom. Er statsråden enig eller uenig med sentralbanksjefen i at svekket lønnsomhet på næringseiendom, som f.eks. ved høyere formuesskatt, kan bidra til å forstyrre den finansielle stabiliteten?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-02:
Jeg synes det er klokt av finansministeren å si at hun ikke vil avvise noen virkemidler i tiltakspakken, og at man også ser for seg strukturendringer gjennom investeringer i nytt. Da har jeg lyst til å spørre henne om låneforbudet i overgangsordningen for rederiene, ikke som et forsøk på noen omkamp. Men i denne tiden hvor vi søker etter lån og garantier, og hvor Stortinget har innvilget nye modeller for flere, vet vi at det i norske rederiselskaper ligger 20 milliarder kr i balansen, som delvis på grunn av komplikasjonene rundt miljødelen ikke kan brukes som egenkapital på grunn av forbudet mot lån og garantier. Ser finansministeren for seg, hvis hun tenker helt fordomsfritt, at man kunne sett på endringer der midlertidig, slik at pengene kunne vært brukt konstruktivt?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-12-02:
Som eg sa i innlegget mitt, har vi altså gitt dei prosentvis største skattelettene til dei som tener minst. Men no er det faktisk også slik at når ein gir skatteletter og når ein kuttar i og reduserer både botnfrådraget og personfrådraget, vil det uansett bli størst kroneskattelette til dei som tener mest. Ein som f.eks. tener 500 000 kr, får ei skattelette på 13 682 kr, mens ein som tener 1 mill. kr får ein marginal større skattelette på 14 705 kr, altså vel ein tusenlapp meir på dei 500 000 kr som er differansen mellom 500 000 kr i inntekt og 1 mill. kr i inntekt. Det viser at vi prioriterer dei med inntekt under 500 000 kr, altså dei med vanlege inntekter. Det er dei som får dei største skattelettene, og det er dei vi bruker dei fleste kronene på.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-12-02:
Framstegspartiet er oppteke av miljøproblema, men vi meiner at ein ikkje skal ha særnorske miljøavgifter og særnorske miljøkrav. Det trur vi ikkje vil tene miljøet i det heile, det vil rett og slett medføre at ein kanskje får ei utflagging av industrien frå Noreg til land som har endå svakare miljøkrav enn ein har i den vestlege verda. Så dersom ein skal ha miljøkrav, må det vere koordinert med andre land. Ein kan altså ikkje ha særnorske krav. Når det gjeld bilar, har vi også foreslått å auke vrakpanten i tillegg til å redusere eingongsavgifta. Det meiner vi openbert ville gitt ein nyare bilpark. Og ein nyare bilpark ville også vere ein meir miljøvennleg bilpark enn den gamle bilparken vi har i Noreg i dag.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-12-02:
Framstegspartiet ser altså ingen grunn til at Noreg skal ha dei høgaste bensin-, diesel- og bilavgiftene i Europa og i mest heile verda. Blant dei ti største oljeeksporterande landa er det vel berre Russland og Noreg som ikkje subsidierer drivstoffet til forbrukarane sine. Russland har bortimot halvparten av den bensinprisen som vi har i Noreg ut til forbrukarane. Då synest vi at det er rimeleg og riktig og rettferdig at ein reduserer avgiftene slik at forbrukarane får billegare drivstoff. Eg trur ikkje at folk kjører ekstra mykje berre bensinen og dieselen blir billeg nok. Bilen er eit nødvendig transportmiddel i Distrikts-Noreg. Ein kjører bil fordi ein må, ikkje fordi ein synest det er så frykteleg moro å kjøre bil.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-12-02:
No er det slik at når det gjeld desse millionane av friske kroner som går til kommunane, som representanten uttrykkjer det her, er det altså nokon som må betale desse pengane. Det er nokon som må betale denne eigedomsskatten. Vi trur at det vil gå ut over arbeidsplassar, det vil gå ut over interessa for å starte verksemd, og vi meiner altså at kommunane bør greie seg utan desse eigedomsskatteinntektene. Derimot har vi teke til orde for og jobba for og foreslått at delar av selskapsskatten skal bli verande hos kommunane, slik at kommunane får ein økonomisk gevinst ved å leggje til rette for næringsutvikling i kommunen. Det konstaterer eg at dei raud-grøne partia ikkje meiner er ein god idé, og at dei derfor går mot det.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-12-02:
Når det gjeld Høgre og Framstegspartiet, trur eg vi skal komme fram til einigheit den dagen vi har eit fleirtal her, eventuelt i lag med andre borgarlege parti. Så skal vi setje oss ned, og då skal vi komme fram til ei einigheit. Det er eg ganske trygg på. Eg har lyst til å gjenta dette med skattelettene. Ein som tener 50 000 kr, får ein skattelette på 2 600 kr. Det er ein skattelette på 5,2 pst. av inntekta. Ein som tener 1 mill. kr, får 14 705 kr i skattelette, og det er altså om lag 1 pst. av inntekta. Det som er poenget her, er at uansett vil dei som tener mest, få dei største kroneskattelettane. Det var noko som òg den raud-grøne regjeringa med Kristin Halvorsen som finansminister i spissen fekk erfare då dei hadde skattelettar på inntekter i sitt første budsjettopplegg.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-12-02:
Det er openbert at representanten Holmås er veldig stolt av at ein har fått skjerpa formuesskatten. No er det jo slik at formuesskatten ikkje er avhengig av kvar bedrifta er lokalisert, men kvar eigaren av bedrifta er lokalisert. Viss det f.eks. er to norske bedrifter som konkurrerer mot kvarandre, og den eine flyttar til Sverige, betyr det at han slepp unna formuesskatt, mens den andre bedriftseigaren, som framleis bur i Noreg, må trekkje ut kapital av bedrifta, betale utbytteskatt av kapitalen som han tek ut, for å betale formuesskatt. Ser representanten Holmås det som eit problem at ein kan flytte ut, f.eks. til Sverige, og sleppe unna formuesskatten, eller ser representanten Holmås dette som heilt uproblematisk?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-12-02:
Representanten Holmås seier at dei rike må bidra med meir i formuesskatt. Og då tenkte eg han kunne kome med ei vurdering av og nokre tankar om kvar desse pengane kjem frå. Dersom f.eks. ein bedriftseigar blir pålagd å betale nokre millionar i formuesskatt, kvar trur representanten Holmås desse pengane kjem frå? Har bedriftseigaren ein eigen konto til formuesskatt, eller kan ein også tenkje seg, i enkelte tilfelle, at bedriftseigarane er nøydde til å trekkje ut pengar frå bedrifta, som gjer dei dårlegare rusta til å møte dårlege tider, og at ein altså kan setje arbeidsplassane i større fare fordi bedriftene, på grunn av formuesskatten som blir trekt ut, blir mindre robuste?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-12-02:
Som finansministeren var inne på, går vi no inn i ein lågkonjunktur, og vi går òg inn i usikre tider. Det gjer at mange blir redde for framtida, og det private konsumet blir redusert, òg hos dei som har jobb og kanskje ikkje har noko å frykte. Finansministeren har teke til orde for at ein må shoppe meir. Framstegspartiet og dei borgarlege partia har i staden foreslått skatte- og avgiftslette, slik at ein stimulerer det private forbruket, og dermed ikkje får ei så hard landing som ein elles kan risikere. Det er snakk om 22 000 i handelsstanden som risikerer å miste jobben. Statsminister Gordon Brown har òg teke til orde for globale skattekutt for å hindre global resesjon. Er finansministeren einig i – i prinsippet – at skatte- og avgiftskutt er eit eigna verkemiddel for å dempe dei dårlege tidene og hindre masseoppseiingar innan handelsstanden?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Fremskrittspartiet kan si akkurat hva de vil om helheten i skattepakken sin og profilen på den, men de kan ikke vri seg unna at noen av de mest effektive fordelingsforslagene fra regjeringspartienes side, nemlig omleggingen av arveavgiften og formuesskatten i forhold til både 80 pst.-regelen og de dreiningene vi gjør når det gjelder næringsbeskatning, har en klar fordelingsprofil som Fremskrittspartiet bare nuller fullstendig ut gjennom sin skattepolitikk. Men la nå det ligge. Jeg hadde tenkt å gripe fatt i det som går på miljøavgifter, som Fremskrittspartiet går knallhardt løs på. De har åpenbart ikke fått med seg at en reduksjon i engangsavgiften ikke fører til en nyere bilpark, men først og fremst til flere biler på veiene. Sammen med at avgiften på bensin og autodiesel og alt mulig reduseres, vil dette føre til mer bilkjøring og dermed flere trafikkdrepte. Men jeg skulle spørre Fremskrittspartiet om én ting: Er grunnen til at man ønsker å gjøre dette at man ikke er opptatt av å få gjort noe med miljøproblemene, eller er det fordi man ikke tror på miljøproblemene?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Det er veldig underlig det Fremskrittspartiet sier om å øke vrakpanten. Det er jo ikke slik at folk kommer til å kaste fullt funksjonelle biler hvis man øker vrakpanten og lar den ligge på et høyt nivå, som Fremskrittspartiet legger opp til i sitt budsjettforslag. Det hadde vært veldig spesielt. Jeg tror ikke Gjermund Hagesæter ville kunne tenke seg å anbefale noen å vrake en frisk og fin bil. Det ville jo bare føre til at det blir flere biler på veiene, det tror jeg vi kan slå veldig enkelt fast. Men det ble ikke svart på det vesentlige spørsmålet, nemlig om de store pengene. Nesten 4 milliarder kr går altså med til å redusere avgiften på bensin og autodiesel, og vi vet at det betyr at folk kommer til å kjøre mer bil fordi en senker kostnadene ved det. Da er spørsmålet mitt rett og slett: IEAs rapport slår veldig klart fast at vi må ha mer energieffektivisering og reduksjon i utslipp, men Fremskrittspartiet legger opp til det motsatte her, mer bilkjøring. Er man opptatt av reduksjon av klimagasser, eller tror man egentlig ikke på det?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Jeg håper at vi kan tillate bruk av uttrykket «ideologisk sump», for er det noen som vaser rundt i sumpen, er det Høyre. Hvis man tenker at vi utfordres fordi vi faktisk ønsker å drive en rettferdig fordelingspolitikk, er det helt riktig. Vi har alltid gjort det. Vi har alltid villet gjøre det. Men det er jo Høyre som er lakeier for de velbeslåtte. Det er jo Høyre som gang på gang legger fram budsjetter der de kutter i skatt, og de kutter skatten mest for de rike. Jeg vil gjerne spørre representanten Flåtten: Når i all verden så vi framlagt et Høyre-budsjett som ikke kuttet i skatter, som ikke kuttet skattene mest for de aller rikeste? Selv i dette budsjettet sørger de i forhold til Regjeringens forslag for skattekutt på opp mot 100 000 kr for folk som tjener over 3 mill. kr. Ikke engang 80 pst.-regelen har de kunnet la bli. Det er helt utrolig altså.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Jeg ser på dette som helt uproblematisk, og hvis det var slik at Gjermund Hagesæter kunne komme med en liste over alle de menneskene som kommer til å flykte fra landet og bli skatterømlinger, slik som John Fredriksen er blitt, hadde det vært veldig all right om han kunne stille opp med den listen til meg. Jeg ser han har en på innerlommen, så det er mulig at vi kan få en klargjøring i løpet av kvelden! Men det er altså sånn at vi her i Norge har valgt å finansiere fellesskapsløsninger som skole, barnehage, eldreomsorg og helsevesen gjennom at vi bidrar til fellesskapet og spleiser på utgiftene. Vi deler på utgiftene, fordi det er en billigere, mer effektiv og mer rettferdig måte å gjøre dette på, og da har vi høyere skatter i Norge enn det er i en del andre land. Vi synes det er riktig at man skal skattes etter evne. De som er de mest formuende, er også de menneskene som har best evne til å bidra til fellesskapet, og derfor er det rimelig at de gjør det. Hvis Fremskrittspartiet synes at det er et problem, vel, da kan jo eventuelt de flagge ut.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Jeg er åpen – jeg synes at Michael Momyr har et all right poeng. Jeg tror ikke at jeg kommer til å gå inn for 100 pst. skatt på verken arbeid eller andre ting, så der tror jeg i hvert fall jeg kan være enig. Men til poenget vårt: Når det gjelder årene som kommer, la oss si de 20–30 neste årene, tror jeg både høyresiden og venstresiden i norsk politikk er enige om at vi har utfordringer med en aldrende befolkning, som bl.a. gjør at vi vil ha økte kostnader til eldreomsorg, vi vil ha økte pensjonskostnader i tiden som kommer, og vi har behov for å finansiere dette. Jeg mener da at det er riktig at vi gjør det gjennom å øke skattene – ikke i dårlige tider, for da vil vi ha nedgangstider og dårlig råd, og mindre oppslutning om det. I gode tider bør vi imidlertid bidra mer, men altså ikke i nærheten av 100 pst. Vi har organisert oss slik at vi deler på utgiftene gjennom skatt når det gjelder de tingene vi synes det er viktig å finansiere i fellesskap. En av de tingene som vi synes det er viktig å finansiere, og som vi foreslår for neste valgperiode, er en tannhelsereform, som koster en god del penger, men istedenfor at folk går uten skikkelig tannhelse på grunn av at de ikke har råd, foreslår vi å finansiere det i fellesskap.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Vi har hele tiden vært for en omlegging av skattesystemet i mer effektiv retning for å få det norske samfunn og den norske økonomien til å fungere på en bedre måte, og for å få til en bedre fordeling. Jeg ser ikke bort fra at f.eks. et slikt forslag om avskrivningssatser, som vi jo har gjennomført i forhold til tekniske installasjoner i bygg, er noe som vi må vurdere videre framover, f.eks. mot den krisepakken som vi kommer med i januar/februar, og jeg har tidligere sagt her, i finansdebatten, at det er et av mange typer forslag som bør vurderes. Men samtidig vil jeg si at det er ikke slik at skattelette ikke kan gis uten samtidig å øke skatter på andre områder, og det er jo det vi har stått for. Når vi har sagt at 2004-nivået ligger fast i skattepolitikken, har jo det nettopp gitt rom for en omlegging av skattepolitikken i en mer miljøvennlig retning, i en mer industrivennlig retning og en mer fordelingsmessig retning.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Det er jo ikke slik at Lars Sponheim tar opp et bitte lite spørsmål i sin replikk og jeg i min svarreplikk – begge på 1 minutt. For det er jo kjempestor forskjell på hva slags skattenivå som har innvirkning på hva slags type arbeid forskjellige mennesker utfører. Det er jo det vi er opptatt av, ikke sant, at folk skal yte etter evne, og få muligheten til å få etter behov i det velferdssamfunnet vi lever i. Og når det gjelder lave inntekter, har jo vi hele tiden vært tilhengere av at man skal senke skattene. Når det gjelder miljøforurensning, har vi vært tilhengere av at man skal øke beskatningen. Når det gjelder hvor 100 pst. nås på miljøbeskatning: Også Lars Sponheim skjønner at det ikke er et satt tall. IEA sier jo f.eks. at kostnadene ved CO2-forurensning er på 1 200 kr, og vil komme til å være det fra 2020 og utover. Og vi ligger langt unna det nivået. Det er nettopp det som er sammenhengen, helheten i skattepolitikken: Vi må sørge for å øke skatten for å finansiere for fellesskapet, for miljøet, og senke den der det er viktigst.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Når det gjelder de rikes oppførsel, stoler jeg på Trygve Hegnar. Og Trygve Hegnar sier at folk som eier, tjener ikke pengene når de tar dem fra bedriften sin og putter dem i sin egen lomme, de tjener pengene når bedriftene deres går med overskudd. Hele poenget er selvfølgelig at på samme måte som en lønnsarbeider tar ut penger fra overskuddet i bedriften ved at han putter dem i sin egen lønningspose, så tar bedriftseieren ut lønningen sin når han henter ut kapitaloverskudd fra bedriften sin, fra egenkapitalen i bedriften. For overskuddet føres, som både representanten og jeg vet, direkte over på bedriftenes egenkapital, hvor det eventuelt havner i lommen på bedriftseieren. Og det synes jeg er helt greit. Jeg skjønner hva Trygve Hegnar snakker om. Det gjør Gjermund Hagesæter også. Det er helt åpenbart at de pengene tas fra bedriften for å betale skatten. Men sannelig min hatt, det har de også god råd til, veldig mange av disse folkene som eier bedrifter som har opplevd en eventyrlig oppgangstid de siste årene. Jeg håper at de har vært nøkterne i sin atferd, som jeg sa i mitt svar til Lars Sponheim tidligere, slik at de har lagt seg opp penger i gode tider og spart til dårlige.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Hvis Kristelig Folkeparti fikk fremme akkurat det forslaget til skatteprofil som de ønsker, og det får vi jo forutsette at de har gjort i dette budsjettet, lurer jeg på: Har Kristelig Folkeparti overhodet noen visjoner for en mer rettferdig beskatning?
Hilde Grønhovd (Senterpartiet), 2008-12-02:
Det er interessant å merke seg at Fremskrittspartiet i en av sine merknader tydelig understreker at de ønsker å frata kommunene muligheten til å skrive ut eiendomsskatt på kraftverkene sine. I min kommune, Modum, bidrar eiendomsskatt fra kraftverkene med 15 millioner friske kroner til kommunebudsjettet for neste år. Mister vi retten til å kreve inn denne skatten, tilsvarer det oppsigelse av 30 lærere eller nedlegging av et par sykehjemsavdelinger. Det er dramatisk. Mer interessant blir det når vi setter dette i sammenheng med Fremskrittspartiets holdninger til krafteierskap. Jeg siterer fra partiprogrammet: «Fremskrittspartiet vil gradvis redusere offentlige eierinteresser i alle typer energiproduksjon.» Fremskrittspartiet mener altså at kommunene skal fratas disse inntektsmulighetene, som er basert på utnyttelsen av deres egne naturressurser. Siden Fremskrittspartiet sjelden flagger denne saken høyest i f.eks. min lokalavis, Bygdeposten, vil jeg gjerne ha avklart følgende: Hva galt har kraftkommunene gjort siden de ifølge Fremskrittspartiet ikke lenger har gjort seg fortjent til å utnytte sine egne inntektsmuligheter?
Hilde Grønhovd (Senterpartiet), 2008-12-02:
Som jeg sa i innlegget mitt, er skattelette et av de virkemidlene som Senterpartiet og Regjeringa vil vurdere i en slik sammenheng. Det som er viktig, er at man nå ser an den økonomiske situasjonen, hvordan ting utvikler seg, og sørger for at de virkemidlene som iverksettes, er basert på de nye prognosene og er så treffsikre som overhodet mulig for å oppnå de målene som er viktigst for Regjeringa, nemlig at renta skal fortsette å gå ned – i hvert fall ikke gå opp – og at sysselsettinga skal øke.
Hilde Grønhovd (Senterpartiet), 2008-12-02:
Jeg vil gjøre representanten Flåtten oppmerksom på at som jeg nevnte i mitt innlegg, skal det nå utformes en sjablongmetode for utforming av formuesverdi på næringseiendom som ikke er utleid, noe som har stor betydning for hvordan dette bildet blir seende ut. I tillegg skal det utformes en forskrift i Skattedirektoratet. Dette har avgjørende betydning for hva som blir resultatet av disse endringene – det tror jeg vi begge er veldig klar over. Senterpartiet er veldig opptatt av å se an konsekvensene og vurdere tiltakene nøye.
Hilde Grønhovd (Senterpartiet), 2008-12-02:
Jeg tror at det å spørre en vararepresentant med 19 dagers ansiennitet om råd om hvordan en skal håndtere finanskrisen, kanskje ikke er det beste valget. Jeg tror at det sitter eksperter i Finansdepartementet som i større grad enn meg er i stand til å vurdere det. Jeg tror at representantene i Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV skal prøve å finne best mulige løsninger på de utfordringene som er når prognosene ligger klare, og når vi har litt mer kunnskap om hva vi skal ta beslutninger om.
Hilde Grønhovd (Senterpartiet), 2008-12-02:
Jeg tror jeg skal referere til noe annet Ola Borten Moe sa i det samme intervjuet. Da sa han at det var dumt å kaste milliarder ut i øst og vest, før man hadde avveid hvordan man skulle bruke disse pengene, og hvordan de skulle være mest mulig målrettede. Den linja står Senterpartiet veldig støtt på. Jeg har ikke et stort behov for å kommentere hva han har ment om skatt og avgift utover det, bortsett fra det jeg sa i innlegget mitt at skatter og avgifter er noen av de virkemidlene vi jobber med når tiltakspakka kommer på nyåret.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-02:
Gjermund Hagesæter kommer med rene ord for pengene. Man kan ikke vri seg unna at man sier at en som tjener 500 000 kr, får fem ganger så stor skattelettelse som en med en lav inntekt, og en som tjener over 1 mill. kr, får seks og en halv ganger mer. Det er ganske stor forskjell på fem ganger og seks og en halv ganger kontra én, som er utgangspunktet her. La nå det ligge. Problemet med det skatte- og avgiftsopplegget som Fremskrittspartiet her har presentert, er at det aldri vil se dagens lys hvis de ikke får rent flertall i Stortinget. Nestlederen i Høyre – det har vi gjentatt utallige ganger – og også lederen i Høyre har skutt ned hele den økonomiske politikken til Fremskrittspartiet, fordi de bruker astronomiske summer av oljepengene ut fra tenk-på-et-tall-prinsippet for å finansiere sine skatte- og avgiftslettelser. Jeg har hørt svaret på hva som vil skje, at man skal avvente regjeringsforhandlinger og alle disse andre autopilotsvarene tidligere, så jeg vil spørre representanten Gjermund Hagesæter: Hva synes han og Fremskrittspartiet om den kontante avvisningen fra Høyre når det gjelder den økonomiske politikken som dekker inn de voldsomme skatte- og avgiftslettelsene Fremskrittspartiet foreslår?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-02:
Jeg skal gi Lars Sponheim og Venstre det at de foreslår en ganske omfattende omlegging, fra rød til grønn skatt – det mange av oss kaller grønn skatteveksling. I likhet med regjeringspartiene er Sponheim i sitt innlegg opptatt av å bruke den anledningen som for så vidt en omstilling i forbindelse med en finanskrise gir, til å omstille økonomien til en mer bærekraftig, grønnere økonomi. Men på den annen side går Sponheim og Venstre imot de forslagene vi har når det gjelder arveavgiften og formuesskatten, som altså vil gi bedre virkninger fordelingsmessig. Det jeg er opptatt av, er begrunnelsen for motstanden mot spesielt omleggingen av formuesskatten og arveavgiften i mer rettferdig retning. Er man imot fordi det nå er fare på ferde i norsk næringsliv, fare for at bedriftene kan gå under? Vi må ikke gå til angrep på egenkapitalen i bedriftene, sier Sponheim. Men kan han gi meg en angivelse på hva som er forskjellen på å angripe bedriftenes egenkapital gjennom formuesskatten og arveavgiften og å angripe gjennom miljøavgiftene? Det er jo to sider av samme sak på utgiftssiden for bedriftene.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2008-12-02:
Etter representanten Flåttens forelesning her kunne man få en følelse av å være på seminar noen hver. Han snakket i hvert fall så overbevisende at man nesten skulle tro han selv trodde på det han sa. Representanten Flåtten har nå gjentatte ganger i flere uker hevdet at Regjeringen har kommet med en skatteøkning. Det gjør den ikke. Vi holder oss til det løftet vi gav velgerne: Vi holder skatten på 2004-nivå. Jeg skal være så ærlig at jeg sier at Høyre legger opp til skattelette i sitt budsjett så å si overalt, unntatt når det gjelder én eller kanskje to grupper, men i alle fall gjelder det dem som virkelig tar i et tak i Norge, men som velger å organisere seg i dårlige tider, og som får en rettighet i forhold til arbeidsplassen sin. Kan representanten Flåtten begrunne fordelingspolitisk hvorfor Høyre har denne politikken mot arbeidstakerne?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2008-12-02:
Jeg har alltid oppfattet Kristelig Folkeparti som et parti som står for en mer rettferdig fordeling, et parti som har omsorg for den som er den sterke, og den som er den svake. Dersom representanten Syversen hadde hatt dagens skattepott og ikke hadde kunnet klusse hit og dit med opposisjonspenger, men faktisk måtte forholdt seg til den potten som foreligger i dag, ville han og Kristelig Folkeparti ment at det var bedre å få en mer rettferdig fordeling, eller ville de opprettholdt sitt standpunkt i forhold til formuesskatt og 80 pst.-regelen – at de rikeste ikke skal bidra med mer – og tatt fra dem som har lavest formue?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2008-12-02:
I finansdebatten i forrige uke svarte representanten Sponheim meg på et spørsmål om han ville fjerne gratiskvoter for industrien og nettolønnsordningen for sjøfolk, at han skulle satse på forskning, utvikling og utdanning. Jeg er helt sikker på at representanten Sponheim har tenkt veldig nøye igjennom hva han skal gjøre i den krisesituasjonen vi vil være i i 2009. Derfor tenkte jeg at det kunne vært greit for Stortinget å høre om hvilken utdanning representanten Sponheim mener disse tusentalls av smelteverksarbeidere, aluminiumsarbeidere og sjøfolk skal ta i 2009, eller hva de skal forske på.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2008-12-02:
At jeg har reist rundt og sagt at vi skal ha politisk bestemte priser, er en usannhet som ikke kan stå uimotsagt. Det jeg derimot har sagt, er at vi skal lage et regime for industrien som gjør at de kan være konkurransedyktige også i framtiden. Det jobber vi med, selv om det er lagt veldig mye til rette når det gjelder den saken. Representanten Sponheim satt i en regjering som sa at de ikke ville det. Jeg skjønner godt at istedenfor å langpine industrien kan en gjøre som Venstre, bare kutte med en gang og si at nå må dere legge ned. Det ville vært tilfellet hvis vi ikke hadde fått et konkurransedyktig kvoteregime, eller vi ikke hadde hatt en nettolønnsordning. Det var det jeg spurte representanten Sponheim om. Jeg skjønner at han ikke har lyst til å svare, men jeg spør ham igjen: Hva skulle disse personene gjøre dersom Venstre hadde fått sitt budsjett igjennom?
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-12-02:
Representanten Flåtten la i innlegget sitt stor vekt på at det som hadde endra seg, var situasjonen. Nye og dramatiske omstende krev nye grep, dersom eg forstod Flåtten riktig. Eg har lyst til å utfordre Flåtten og Høgre på følgjande: Kva nye grep er det i Høgres alternative opplegg som er forskjellige frå tidlegare, for nettopp å møte desse utfordringane?
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-12-02:
Senterpartiet ynskjer auka produksjon av fornybar energi. Det er viktig for å sikre fornybar kraft til å dekkje eige forbruk, og på sikt ei målsetjing om at Noreg skal vere netto bidragsytar av fornybar energi til Europa. Det vil vere ein riktig strategi for eit land som har som mål å bidra vesentleg til klimadugnaden, og det vil opne moglegheiter i form av arbeidsplassar og kompetanse på eit felt som kjem til å bli stadig viktigare i åra som kjem. Vasskrafta har betydd særs mykje for Noreg både når det gjeld industrireising og arbeidsplassar, men sjølvsagt òg når det gjeld straum til hus og heim og auka levestandard for den enkelte. No er denne krafta særskilt verdfull i miljøsamanheng. Noreg har bygd ut mykje vasskraft, men har framleis eit stor uutnytta potensial, mykje av det i form av småkraftutbyggingar og i form av opprusting og utvikling av eksisterande kraftverk. Regjeringa foreslår no å fjerne fleire føresegner i skattereglane for kraftføretak som kan verke negativt på investeringar i opprustings- og utviklingsprosjekt, eller negativt påverke utforminga av dei. Regjeringa foreslår lovendring som fører til utvida bruk av framførbar negativ grunnrenteinntekt i samband med gjennomføring av opprustings- og utviklingsprosjekt. Dette tiltaket vil betre incentiva til å utnytte potensialet i allereie utbygde vassdrag optimalt innføring av ei generell ordning for årleg utbetaling av skatteverdien av negativ grunnrenteinntekt faste tekniske installasjonar i bygg – lat meg òg nemne det – blir skilde ut som eiga saldogruppe, og får avskrivingssatsen heva frå 2 pst. til 10 pst. Dette vil fremje tidsretta miljøinvesteringar i ulike verksemder Sist, men ikkje minst: Frå og med inntektsåret 2008 skal det ikkje utreknast grunnrenteskatt for kraftverk under 5 500 kVA. I revidert nasjonalbudsjett for 2008 foreslo Regjeringa å setje ned den nedre grensa for plikt til å berekne grunnrenteinntekt tilbake til 5 500 kVA også for nye kraftverk. Forslaget inneber at den nedre grensa for grunnrenteinntekt no blir den same for nye som for eksisterande kraftverk. For mange kraftprodusentar er dette viktige endringar som er avgjerande for om dei vel å realisere viktige investeringar eller ikkje. Senterpartiet er glad for at desse endringane no er på plass, slik at innsatsen for produksjon av meir fornybar energi kan styrkjast ytterlegare.
Michael Momyr (Høyre), 2008-12-02:
I Dagens Næringsliv i dag uttaler representanten Holmås: «Skattene skal øke i gode tider og flate ut i dårlige tider». Dette sier altså SVs finanspolitiske talsmann Heikki Holmås. Forutsatt at konjunkturene svinger, og det antar jeg at representanten Holmås og jeg er enige om at de vil gjøre, vil vi på dette viset stadig få en økning og en utflating og en økning, og da vil vi jo nærme oss 100 pst. til slutt. Jeg går ut fra at Holmås på et eller annet tidspunkt vil se at det blinker en lampe. Da blir spørsmålet mitt: Finnes det overhodet et lite eksempel, et lite lys, der det kan være slik at Holmås går inn for at det totale skattetrykket skal måtte reduseres?
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2008-12-02:
Eg vil gjerne ta opp eit av dei hovudtema som representanten Syversen brukte store delar av innlegget sitt til å snakke om. Kristeleg Folkeparti går imot forslaget frå Regjeringa om å skape ein betre fordelingsprofil i skattesystemet. Det betyr med andre ord at ein vil halde oppe smotthol for dei mest velståande i landet. Ein annan konsekvens er at over 90 pst. av dei arveavgiftspliktige ikkje får nyte godt av den omlegginga som er foreslått. Dei som tener på omlegginga, er vanlege folk, folk som nok vil merke på kroppen ein del av dei økonomisk vanskelege tidene som vi dessverre står overfor. Spørsmålet mitt til representanten Syversen er derfor: Meiner Kristeleg Folkeparti at det er spesielt høgverdig å bruke pengar på å halde oppe smotthol for dei mest velståande, og late vanlege folk betale for dette?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-02:
Kristelig Folkeparti skriver i innstillingen at de ikke ønsker skatteskjerpelser for næringslivet «på et tidspunkt hvor finanskrisen skaper så stor usikkerhet». Jeg vil først peke på at skatteomleggingen som regjeringspartiene foreslår, ikke er en skatteøkning, men en forbedring av fordelingseffektene, som mange har vært inne på, bl.a. gjennom de grepene vi tar i forhold til formuesskatt, der økt bunnfradrag fører til at 110 000 færre personer med lavere formue slipper å betale formuesskatt. Mitt spørsmål til Kristelig Folkeparti er følgende: Når mener Kristelig Folkeparti det er passende tidspunkt å innføre en mer rettferdig beskatning? Er det om to år, eller er det om fem år?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Jeg vil veldig gjerne benytte anledningen til nok en gang å si at jeg aldri, verken i høykonjunktur eller lavkonjunktur, har oppfordret folk til å gå amok i noen butikk. Det gjør jeg ikke, og jeg mener heller ikke at vi nå skal – hva skal en si – shoppe oss ut av en krise. Men jeg har vært opptatt av å gi det signalet til folk som ikke direkte kommer til å være rammet av virkningene av finanskrisen. Det kommer til å være ganske mange, f.eks. alle pensjonistene som vet hva de kommer til å få i pensjon neste år, de fleste ansatte i stat og kommune og veldig mange av de ansatte i privat sektor. Hvis de også nå begynner å opptre som om det viktigste de kan gjøre i livet, er å spare, kan virkningene av krisen bli mye større. Jeg har altså ikke oppfordret noen til uforstand. Omfattende skatteletter kan øke det private forbruket. Vi har hatt mye større fokus på å få rentenivået ned, slik at folk har det som en forutsigbarhet i forhold til investeringene i det nærmeste.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Det sa ikke sentralbanksjefen. Han kommenterte ingenting i forhold til skatteforslagene som ligger i Regjeringens budsjett. Et verdifall på næringseiendom vil jo også være – hva skal en si – et utgangspunkt for beregningen av formuesskatten, men på næringseiendom har vi hatt en betydelig overinvestering. Mange i næringslivet har vært opptatt av at nettopp skattesystemet og verdsettelsen av næringseiendommer i formuesskatten har ført til en overinvestering på næringsbygg. Det er antakelig en medforklarende årsak til et verdifall på næringsbygg. Den endringen strukturpolitisk som ligger i det forslaget til formuesskatt som blir vedtatt i Stortinget senere i dag, er meget fornuftig, nettopp for å stabilisere investeringene i næringseiendom.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Representanten Syversen kan spørre, men han vil ikke få svar. Det er selvfølgelig fordi det jeg først og fremst har sagt og gitt uttrykk for, er at vi er i en krise. Den har fått betydelig større fart enn det mange som har fulgt med på dette, så for et år siden. Det betyr at man ikke kan avvise noen virkemidler, heller ikke skattevirkemidler. Vi har jo fra SVs side vært for skatteletter for veldig mange, særlig for dem som har de laveste inntektene. Vi har også gjort omfordeling når det gjelder grønne skatter og skatt på arbeid, for å få de rette strukturene. Det er helt feil å si at vi prinsipielt er imot skattelette. Men vi er prinsipielt for en rettferdig fordelingspolitikk. Det jeg kan si, er at forslagene på formuesskatt og arveavgift står fast. Men i motsetning til andre i denne sal som er for skattelette nærmest uansett hva som skjer, vil ikke jeg utelukke, selv om jeg støtter det skattenivået vi har i dag, at det også unntaksvis kan være mulig å vurdere skattevirkemidler i eventuelle tiltak.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Jeg tar gjerne imot innspill – kanskje særlig de innspillene som kan peke i retning av noen andre markeder enn dem mange bedrifter så langt har vært rettet inn mot. Det er fordi vi må sørge for å kombinere de tiltakene vi nå setter i verk for å hindre den krisen som er raskest og mest dramatisk, og koble virkemidlene i forhold til den lange krisen, som dreier seg om klima og de omstillinger som vi må gjennom. Jeg deler virkelighetsbeskrivelsen til representanten Sponheim med hensyn til hvordan Bedrifts-Norge ser ut. Det er vanskelig å gå inn og kompensere for en etterspørselssvikt i et verdensmarked som har vært skyhøyt, og som kommer til å gå ned. Vi kommer derfor til å ha store utfordringer når det gjelder omstilling. Én av utfordringene når det gjelder de tiltakene som settes i verk, er jo ikke bare å prøve å opprettholde noe av det som var, men å stimulere til omstillinger som er bærekraftige på sikt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Nei, jeg vil ikke gi noen signaler om at det blir endringer i den strukturen man har lagt opp til når det gjelder rederibeskatningen, særlig fordi vi har jobbet veldig mye for å få til premisser når det gjelder miljøinvesteringer, for det er et miljøfond dette skal være. Det er miljøinvesteringer som det skal stimuleres til. Når det gjelder hvordan dette føres, mener jeg at de betenkningene som Finansdepartementet fikk fra noen av de fremste fagfolkene på dette området ved Norges Handelshøyskole i Bergen, viser at dette er fullt mulig å håndtere for rederiene. Her ligger det en mulighet for rederiene til å gjøre viktige miljøinvesteringer for framtiden.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-02:
Jeg hadde sett fram til denne debatten i dag. Siden jeg sitter i næringskomiteen, har jeg mye og god kontakt med næringslivet, og får en rekke meldinger fra næringslivet av ulik karakter. Det er ikke til å legge skjul på at de siste månedene, eller hele høsten, har det vært bekymringsmeldinger. Jeg hadde egentlig tenkt å starte denne debatten med å si at det har vært en interessant debatt – for det pleier man å si når man kommer litt uti – men det skal jeg ikke si. Jeg skal si at dette har vært en skremmende debatt. Det har vært skremmende å registrere de rød-grønne politikeres forsvar for det budsjettet som Regjeringen har lagt fram. Det budsjettet ble laget i en helt annen økonomisk virkelighet enn den Norge, det norske folk, norsk næringsliv og verden står overfor i dag. Det har vært ganske spesielt å registrere de rød-grønnes forsvar for å øke arveavgiften, øke formuesskatten og øke skatter og avgifter som rammer næringslivet spesielt. Det er sikkert godt for SV å ta næringslivet, men at Arbeiderpartiet og Senterpartiet henger seg på denne ferden, må jeg si forundrer meg mye. Så kommer det fram at i januar/februar skal det komme en krisepakke. Hvorfor skal man vente så lenge med å komme med en pakke, når krisen er her nå? Er det fordi man skal se enda flere bedrifter gå over ende? Er det for å se enda flere i arbeidsledighetskø før man setter i gang tiltakene? Jeg er glad for at Regjeringen har kommet med noen krisepakker så langt. Det er et lite skritt i riktig retning. Jeg registrerer også at statsministeren nå har begynt å reise rundt og besøke en del bedrifter som har store økonomiske problemer og har gått til oppsigelser og permisjon. Det synes jeg statsministeren skal ha ros for, for jeg synes det er riktig at statsministeren reiser rundt og ser konsekvensene av sin egen politikk. Jeg håper også at flere statsråder og andre rød-grønne representanter i denne salen og andre steder reiser rundt for å få med seg det som skjer. For når man hører den debatten som har vært her i salen, stiller jeg egentlig bare det spørsmålet om man faktisk har fått med seg det som skjer ute i den virkelige verden. Det er nærmest som om de rød-grønne driver en økonomisk lek og et spill med store verdier, der man setter skjebnen til tusenvis av arbeidstakere i spill, for å komme og berge dem en gang utpå nyåret hvis det behager dem. At man har gått til skatte- og avgiftsskjerpelser for næringslivet, er egentlig ganske vanskelig å forstå, når man ser de klare og entydige signalene fra et samlet næringsliv. Da vi hadde høring i næringskomiteen om statsbudsjettet for noen måneder siden, og det var lenge før finanskrisen hadde rammet med den tyngden som den har gjort nå, var de helt entydige og klare tilbakemeldingene vi fikk: Ikke kom med noen skatte- og avgiftsskjerpelser nå! Det tåler ikke norsk næringsliv. Det brydde ikke de rød-grønne seg om, og de benyttet heller ikke anledningen til å rette det opp. Det synes jeg er synd.