trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-05:
Det har vært en interessant budsjettdebatt. Jeg tror vi skal respektere at ulike partier har ulike løsninger, men veldig mange her har stort sett felles mål om hvor vi vil, nemlig å ha et arbeidsliv som inkluderer flest mulig, som gjør det mulig å leve av sin inntekt, og som tar vare på dem som på kortere eller lengre sikt står på utsiden av arbeidslivet. Fremskrittspartiet har lagt frem et statsbudsjett som er godt balansert. Det har gode tiltak for å stimulere flere folk til å jobbe, det har gode tiltak for å stimulere næringslivet til å ville investere mer for å trygge jobbene og skape nye, og det har gode tiltak for å investere i infrastruktur, forskning og andre ting som gjør at en kan videreutvikle norsk økonomi. Det er ingen fra Fremskrittspartiet som prøver å gi inntrykk av at Norge ikke er et godt land å leve i, men det går an å gjøre ting bedre på en del områder. Det å gi inntrykk av at det er regjeringens skattepolitikk og eierskapspolitikk som gjør at ting går bra i norsk næringsliv, er dog å ta munnen litt for full. Oljenæringen er en katalysator for norsk økonomi, sier Statistisk sentralbyrå. Vi skal huske – i og med at enkelte her liker å sammenligne med situasjonen slik som den var for ti år siden – at i 2003 investerte oljenæringen for ca. 60 mrd. kr. Neste år skal den investere for 204 mrd. kr. Og dette er en næring som halvparten av regjeringspartiene egentlig skulle ønske ikke hadde den størrelsen den har. Når SSB sier at dette er en katalysator for norsk økonomi, er det viktig at regjeringspartiene erkjenner det og gir ære til denne næringen, istedenfor å late som at det ikke er tilfellet. Hvis en ikke forstår sammenhengene i norsk økonomi, vil en heller ikke takle den dagen oljeprisene er på et annet nivå, og en må stimulere økonomien på en annen måte. Sysselsettingen har vokst veldig – og den snuoperasjonen startet altså i 2003, i god tid før regjeringsskiftet – men det som er en utfordring, er at mens en har sett at sysselsettingen de fire siste årene siden 2008 har fortsatt å vokse, har andelen nordmenn går ned, mens en fortsatt importerer arbeidskraft. Det betyr at det er en del nordmenn som blir stående på utsiden av arbeidslivet, mens den overordnede statistikken fortsatt ser bra ut. Det er derfor Fremskrittspartiet har gjort en rekke grep i sitt alternative statsbudsjett, som i sum betyr en satsing på 4,5 mrd. kr til pasientbehandling, rehabilitering, psykiatri, lærlingtilskudd, jobbstrategi osv. for å få flere av dem som i dag blir stående utenfor arbeidslivet, inn i arbeidslivet igjen, og for å hindre eller stoppe tilstrømningen til dem som står utenfor. Som konsekvens av dette nedjusterer vi da også bevilgningene til uføretrygd, sykepenger og dagpenger – som en konsekvens av at en faktisk satser mer – men den nedjusteringen vi gjør, er faktisk mindre enn det vi plusser på i tiltak. Så dette er ikke for å saldere et budsjett, men det er konsekvensene av at noen her faktisk ønsker å satse mer enn det regjeringen gjør. Det burde vi få honnør for og ikke kritikk, slik som vi har sett.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-12-05:
La meg starte med å slutte meg til siste talers innledning, nemlig at alle her i salen har et ønske om å bidra til en positiv samfunnsutvikling. Men det høres ikke helt slik ut når man lytter til regjeringspartiene. Man skulle nesten tro at det var Høyre og de andre borgerlige partiene som satt i regjering, og at regjeringspartiene var i opposisjon, for man hamrer løs på de borgerlige partiene, ikke ut fra hva vi står for og hva vi foreslår, men ut fra et skapt skremmebilde som man da argumenterer imot. Det er en lite verdig måte å drive politisk argumentasjon på. Representanten Kari Henriksen hadde en lang tirade om høyrestyrte kommuner. Jeg har lyst til å minne om at halvparten av den norske befolkning bor i en høyrestyrt kommune. Én av to nordmenn bor i en høyrestyrt kommune. Høyre gikk sterkt frem i forrige kommunevalg. Det er jo ikke fordi Høyre demonterer velferdssamfunnet, men fordi innbyggerne ser at Høyres politikere står opp hver morgen og står på for en bedre skole, for trygge barnehager og for en god eldreomsorg. Det er fordi Høyre bidrar til en positiv utvikling i norske lokalsamfunn at velgerne ga Høyre økt tilslutning ved forrige valg. Anette Trettebergstuens avsluttende innlegg kan vel egentlig oppsummeres slik: Vi har ikke fått til det vi har ønsket på åtte år, så vær så snill å gi oss fire år til. La meg bare minne om at antall unge uføre går opp, og andelen funksjonshemmede i arbeid går ned. Om antall fattige har flatet ut, har man i hvert fall ikke klart å redusere fattigdommen, og forskjellene i skolen øker. Her er det store utfordringer å ta tak i. Litt mer ydmyk synes jeg kanskje man bør være når man har sittet i regjeringskontorene i syv år og ikke er i nærheten av å nå de målene man har hatt på disse områdene. Høyre har et særlig fokus på skolen. Vi tror at det er nøkkelen til utjevning av sosiale forskjeller. Der har rapporter vist at man er nærmest i å nå noe i retning av det målet nettopp i Oslo, med Høyres skolepolitikk. Helt til slutt til Steinar Gullvåg, som refererer til det han kaller for standardiserte sykelønnsperioder. Høyre har aldri foreslått standardiserte sykelønnsperioder. Vi har foreslått normerte sykelønnsperioder for å få en bedre kvalitetssikring av sykeperiodens lengde, men vi har slått fast at det er legens vurdering som skal være det siste ord i den enkeltes sak.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2012-06-04:
På vegne av representantene Anne Tingelstad Wøien, Erling Sande, Hallgeir H. Langeland og meg selv har jeg gleden av å framsette et forslag om endring av Grunnloven § 110 b om vern om matjordressursene.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2012-06-04:
La meg først si at Senterpartiet er opptatt av å sikre mulighetene for aktivitet og bosetting i Finnmark og Nord-Troms, der størstedelen av den sjøsamiske befolkningen bor. Det er bakgrunnen for at vi støtter de tiltakene som regjeringen nå tar til orde for, som gjelder lovfestet rett til fiske, som gjelder tilleggskvantum, og som også gjelder forbud mot fiske innenfor fjordlinjen. Når det gjelder det spørsmålet Harald T. Nesvik tar opp, vil jeg vise til at vi er kjent for å ha en veldig god forvaltning av fiskeriressursene. Det har vi også lagt til grunn i det arbeidet vi har lagt ned her. Så til det kvantum man har satt i år: Man må vurdere på hvilket nivå det skal være i årene framover. Men vi legger til grunn at vi skal ha så god forvaltning at vi klarer å ivareta intensjonene og de forslagene som ligger i proposisjonen.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2012-06-04:
Det regelverket som nå ligger til grunn, vil gjelde i det virkeområdet som er satt i Nord-Troms og Finnmark, og det vil gjelde i det som er SUFs – Samisk utviklingsfonds – virkeområde. Sånn vil det bli med den proposisjonen som her er lagt til grunn. Så vil jeg også si at det er klart at i den forvaltningen vi nå har, opplever vi faktisk et historisk fiske. Vi opplever gode tilstander, og det bildet representanten Nesvik nå tegner av situasjonen langs kysten, kjenner jeg meg ikke igjen i. Jeg ser ingen grunn til at vi skal komme i den situasjonen framover heller. Jeg har veldig stor tiltro til den forvaltningen vi har, og det regimet vi har hatt over lang tid. De har fått ryddet opp i veldig mange områder, slik at vi har et godt fiske langs kysten. Det skal vi fortsatt ha med denne regjeringen.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2012-06-04:
Proposisjonen er veldig klar. Regjeringen er ikke enig med Kystfiskeutvalget i at det med bakgrunn i reglene om folkeretten om urfolk og historisk bruk eksisterer rett til fiske for befolkningen i Finnmark. Når regjeringen likevel foreslår å lovfeste denne retten, er det knyttet opp mot distriktspolitiske virkemidler i områdene med sjøsamisk bosetting. Det er en vesentlig forskjell. Det er jeg helt sikker på at representanten Harald T. Nesvik har sett forskjellen på. Det vi er opptatt av, er å sikre fiskeriressursene som nasjonalressurs, samtidig som vi er opptatt av å sikre muligheter for aktivitet og bosetting i Finnmark og Nord-Troms og i andre områder med sjøsamisk befolkning. Det skal vi fortsatt gjøre.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2012-06-04:
Kristelig Folkeparti legger til grunn, som vi har sagt, sammen med de andre, at vi anser at de forpliktelsene staten har når det gjelder å ivareta interessene til minoritetene, er ivaretatt, og at vi derfor ikke ser noen grunn til at Finnmarkskommisjonen skal gå inn i sånne typer vurderinger.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2012-06-04:
Det mener representanten ikke. Men det som er problemet, er hvis en begynner å opprette egne fiskeriforvaltninger for deler av landet, for vi har som representanter for hele landet også andre deler av landet å ta hensyn til.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2012-06-04:
Jeg la merke til at representanten Nesvik mente at jeg leste Bibelen som en viss mann gjorde. For å si det sånn: Det kan det jo være all grunn til når man har med Høyre og Fremskrittspartiet å gjøre. Det er nødvendig da å stille disse partiene et par spørsmål om hva de egentlig mener i sin innstilling, når de først beklager seg over begrensningene i arbeidsgruppens mandat og så sier: «De begrensninger som her fremkommer knyttet til arbeidsgruppens mandat, gjør at man ikke hadde mulighet til å gå inn i de mer markedsøkonomiske utfordringene dette systemet medfører. Ei heller gjorde mandatet det mulig å se på andre omsetnings- og oppgjørsmodeller knyttet til førstehåndsomsetningen.» Hvis dette da ikke betyr at disse partiene ønsker å vurdere andre løsninger enn dem som ligger i dagens råfisklov, kan det selvfølgelig være at jeg har lest feil, men jeg vil tro at dette er en nokså presis gjengivelse av det som er disse partienes politikk i forhold til råfiskloven. Så synes jeg at representanten Frank Bakke-Jensen i og for seg bekrefter mine antakelser, nemlig at Høyre og Fremskrittspartiet ønsker å sette minsteprisinstituttet i spill. Så har jeg lyst til å spørre de to partiene om følgende: Er det slik, eller er det ikke slik, at Høyre og Fremskrittspartiet støtter FHLs krav om endret eierskap i salgslagene?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Jeg har noen spørsmål til sjømatministeren. Det vises i meldingen til at arbeidsgruppen foreslår å erstatte dagens lov om omsetning av råfisk, råfiskloven, med en ny, moderne lov som er harmonisert med havressursloven og deltakerloven. Dette har arbeidsgruppen kommet fram til; dette er det ikke Fremskrittspartiet og Høyre som har kommet fram til. Hvordan tenker statsråden å følge disse tingene opp – om man har tenkt å følge dem opp? Og når vil eventuelt Stortinget kunne se konturene av et arbeid knyttet til dette feltet? Det er mine første spørsmål. Mitt neste spørsmål er knyttet til kontroll. Det er svært viktig å ha god kontroll, men det er også svært viktig å ha god offentlighet knyttet til de kontrollene som faktisk gjøres, og at man ikke skjuler seg bak det å kalle det et internt arbeidsdokument, og krever at en nærmest må gå rettens vei for å få utlevert dokumenter knyttet til kontroller som har vært avholdt. Vil statsråden bidra til at disse kontrollene blir offentlig kjent for dem som blir kontrollert, før anmeldelse inngis?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Det er i hvert fall hyggelig at sjømatministeren er enig med statssekretæren sin. Om en stund kan det hende at representantene her i salen forandrer mening og kommer til samme erkjennelse. Grunnen til at jeg tok ordet igjen, var at jeg ønsker å la statsråden få svare på mitt siste spørsmål i replikkordskiftet i sted, nemlig knyttet til når det har vært kontroller på en bedrift og man mener å avdekke uregelmessigheter ved den kontrollen. Så drar man altså tilbake til kontoret, man tar en gjennomgang, og man utferdiger et dokument som man velger enten å legge til side eller å oversende til påtalemyndigheten. Nå er det slik at bedriftene som dette gjelder, svært sjelden får mulighet til å gi en uttalelse til det som kontrollorganet har kommet fram til. Man sier at dette er et internt arbeidsdokument unntatt offentlighet, og at man dermed må ha rettens kjennelse for å få innsyn i dokumentet. Mener statsråden dette er en god framgangsmåte?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Bare for å oppklare litt for representanten Steinar Gullvåg: Det som Fremskrittspartiet og Høyre skriver i sine merknader, er at man ber regjeringen foreta «en bredere gjennomgang av råfiskloven med tanke på en modernisering og ikke minst et sterkere skille mellom de forvaltningsmessige og regulatoriske oppgavene som tilligger salgslagene». Det er den biten som er svært viktig. Så kan man godt henvise til at partene drøfter pris – det er riktig det. Men saken er bare at hvis partene ikke kommer til enighet innenfor dagens system, er det helt opp til salgslaget å fastsette prisen. Da er det ikke forhandlinger. Da er det drøftelser som skjer over bordet, men den ene parten – og det vet alle parter – sitter alltid med jokeren: Hvis vi ikke blir enige, legger vi jokeren på bordet – sånn blir det! Det er det systemet man må se på og få en bredere gjennomgang av.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Nå har vi hørt både representanten Simensen og representanten Lillian Hansen vise til fjordfiskenemnda og at det er viktig for lokaldemokratiet – ja, det er til og med nå blitt forenkling. Da er det interessant å spørre representanten Lillian Hansen: Hvorfor skal dette tiltaket bare gjelde Finnmark, Nord-Troms og Nordland? Hvis dette er både forenkling og lokaldemokrati, hvorfor stopper man der? Hvorfor tar man ikke med resten av kysten? Eller er det slik at representanten Lillian Hansen mener at fiskeri bare hører hjemme i de tre nordligste fylkene? Når det gjelder f.eks. hennes eget fylke, vil det jo bare være deler av det som kan vise til tidligere sjøsamisk bosetting. Der skal man altså ha fri adgang til å kunne fiske, mens andre ikke skal kunne ha det. Det er enkelte brister i logikken her, og jeg håper at representanten Lillian Hansen kan oppklare: Hvorfor fjordfiskenemnd kun i Nordland, Troms og Finnmark og ikke i resten av landet, hvis dette er forenkling og bedre lokaldemokrati?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Jeg skal gi representanten Lillian Hansen mulighet til å svare på spørsmålet som jeg stilte i sted. For det første står det i proposisjonen at regjeringen kan opprette en fjordfiskenemnd. Det står ikke at man oppretter den, men det står at man kan opprette, det er det som står i proposisjonen. Det er det ene. Representanten Lillian Hansen sa i sitt svar til meg i sted at det er i den saken som vi nå behandler, at man går inn for en fjordfiskenemnd i Finnmark, Troms og Nordland. Da er det naturlig å spørre om vi kan forvente at regjeringen vil komme tilbake til resten av landet. Jeg regner med at når representanten Lillian Hansen gir det svaret og samtidig påpeker forenklinger og økt lokaldemokrati, må det – særlig det om lokaldemokratiet – være noe man er enig om skal komme hele landet til gode, ikke bare de tre nordligste fylkene. Spørsmålet mitt til representanten Lillian Hansen er følgende: Vil man komme tilbake med fjordfiskenemnder over hele kysten, til og med i Indre Oslofjord?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Proposisjonen som vi har til behandling, gir mange avklaringer. Den setter også ned en del stolper, og man har fått drøftet en del problemstillinger som man synes har vært viktige med tanke på den debatten som særlig har gått lokalt i Finnmark, Troms og deler av Nordland. Dette dreier seg om hvorvidt man skal kunne gi særrettigheter til en gruppe mennesker ut ifra etnisitet. For det er det vi må legge til grunn når dette forslaget kun regulerer de tre nordligste fylkene. Det man legger opp til – særlig knyttet til det med fjordfiskenemnden, som flere har vært inne på i replikkordskiftet – er nettopp konsultasjonen med og det å kunne oppnevne medlemmer fra Sametinget til dette. Jeg vil vise til høringen som har vært i næringskomiteen når det gjelder denne saken. I den forbindelse var Norges Fiskarlag tindrende klare i sin tilbakemelding. Norges Fiskarlag ga i høringen med komiteen uttrykk for at man burde legge vekk hele proposisjonen: Det var ingen grunn til å gå inn med de endringene som regjeringen har lagt opp til, for å få en annen situasjon langs kysten. Det fungerer godt i dag. Man har de virkemidlene man har. Når enkelte prøver å henvise til at lokaldemokratiet vil bli styrket som følge av en fjordfiskenemnd, er det med respekt å melde ikke riktig. Fjordfiskenemndene vil være rene konsultasjonsorganer. Det vil ikke ligge noen avgjørende myndighet når det gjelder det nasjonale. Fiskeressursene våre er nasjonale ressurser som skal forvaltes nasjonalt. Alle langs kysten, enten man bor i en kystkommune, eller man er nabo til en kystkommune, har rett til å drive fiske. Slik må det fortsette å være. Da kan det ikke være slik at vi sier én ting i én del av landet, mens andre får andre regler. Når man også er inne på det med å regulere etter båtstørrelse, har man klare og gode regelverk om det i dag. I tillegg er det heller ikke slik når man setter begrensninger i fisket, at man ikke hører på det som lokale aktører sier. Man har all mulighet til å komme med uttalelser, og dersom Fiskeridirektoratet eller andre kommer med begrensninger, hører man på sine lokale kontorer. Fremskrittspartiet har et prinsipielt standpunkt i denne saken. Fremskrittspartiet mener at fiskeressursene våre er nasjonale ressurser og skal forvaltes på den måten. Dagens system når det gjelder den forvaltningen, fungerer, riktignok med en del utfordringer, men det har ingenting med dette å gjøre. Vi ønsker heller ikke å gi særrettigheter til én del av landet. Hvorfor skal man gjøre det når det gjelder Finnmark, mens f.eks. Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Sogn og Fjordane, Hordaland eller Rogaland for den saks skyld og de som har hatt et historisk fiske der, som f.eks. setter steng under sildefisket, ikke blir omtalt i denne proposisjonen når det gjelder rettigheter. Nei, dette gjelder utelukkende én type fiske, for én gruppe mennesker – den etnisk samiske befolkningen. Fremskrittspartiet vil derfor – på lik linje med det som Norges Fiskarlag anbefalte i høringen til komiteen – stemme imot hele proposisjonen, ut ifra den bakgrunn at fiskeriressursene er nasjonale ressurser og skal forvaltes deretter.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Fremskrittspartiet mener – det er mulig representanten Lillian Hansen mener noe annet – at vi ikke kan implementere alle verdens lands lovgivninger. Da skulle vi få det moro her – enten det er land med diktatorstyre, eller andre land. Jeg regner med at også representanten Lillian Hansen er av den oppfatning at vi forholder oss til norsk lovgivning og norske lover og regler, og ikke til hva andre land har gjort. Ellers kan jo Norges lover komme til å bli relativt tykk etter hvert. Fremskrittspartiet er klokkeklar i denne saken: Når det gjelder fiskeriressurser, er de nasjonale. Vi skal beregne uttak av fiskeriressurser ikke ut fra hvilken kommune man bor i, ikke ut fra hvilken etnisk opprinnelse man har, men ut fra den biomasse som man kan ta ut av de enkelte bestandene. Kun på den måten får vi en god fiskeriforvaltning. Det er den måten vi må gjøre det på, og da kan vi ikke begynne med alle disse rare tingene.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Dessverre vet vi at biomassen i de enkelte fiskeribestandene varierer. I perioder har vi mye fisk, og i andre perioder – når vi har svakere årsklasser – har vi lite fisk. I henhold til det representanten Lange Nordahl nå sa i sitt innlegg – og det kommer også fram i proposisjonen – vil kommuner som har hatt eldre sjøsamisk bosetting, ha lovregulert fritt fiske. De skal ha fiskerettigheter. Da er spørsmålet: Hvis en kommer i den situasjonen at f.eks. fisken i en fjord blir så truet at fiskeressursene blir så små at en blir nødt til å redusere biomasseuttaket – slik vi bl.a. har sett med kysttorsken – er det da slik at der en har sjøsamisk bosetting, kan en fortsatt fiske, mens alle reduksjoner som en må ta i dette fisket, må tas av andre enn dem som ikke har hatt sjøsamisk bosetting?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Representanten svarer ikke på mitt spørsmål, for uansett hvor god man er i fiskeriforvaltning, kan det skje endringer i syklus som kan føre til at biomasse i enkelte bestander går ned. For å bevare bestandene er en faktisk nødt til å gjøre en del regulatoriske grep – jf. kysttorsken, der en har den situasjonen. Hvis en går til representanten Lange Nordahls eget fylke, Troms, så har en enkelte plasser med tidligere sjøsamisk bosetting, mens man i andre kommuner ikke har hatt det. Hvis en skal redusere fiskeriet, som en må av og til: Vil det si at andre personer enn dem som kommer fra kommuner med sjøsamisk bosetting, skal måtte redusere, men ikke de i sjøsamiske kommunene? I henhold til lovverket vil de da fortsatt kunne ha fritt fiske.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Jeg vil følge opp. Jeg må bare stille spørsmål til representanten for å prøve å få et innblikk i hva hun faktisk mener. Etter denne spørrerunden vil jeg stille representanten Lange Nordahl følgende spørsmål: Er hun enig i det hun selv sier – at denne proposisjonen dreier seg om å gi fiskekvoter på etnisk grunnlag?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Jeg vil stille sjømatministeren spørsmål knyttet til «§ 21 nytt tredje ledd skal lyde:». Her kommer man med en oppramsing av enkelte kommuner som man gir rett til å fiske torsk, hyse og sei med konvensjonelle redskaper – uten hinder av bestemmelser som framkommer av første ledd i paragrafen. I den forbindelse er jeg litt undrende til det innlegget som statsråden holdt, for statsråden sier at disse endringene er i tråd med det som er gjeldende per i dag. Da stiller jeg følgende spørsmål: Hvorfor er det da nødvendig å ramse opp disse kommunene? Og hva vil konsekvensen av at disse kommunene spesielt ramses opp, være? Hva om – som jeg har stilt spørsmål om tidligere i dag – ressursene, altså bestandene, går ned? Vil det da si at man ikke kan begrense fisket til dem som bor i disse kommunene, uten lovendring, men at man kan gjøre det i andre kommuner?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Det er ikke en offisiell tittel, men jeg bruker tittelen sjømatminister lell – jeg får prøve å begrense meg. Jeg takker statsråden for svaret. Det som framkommer i proposisjonen vedrørende § 21 nytt tredje ledd, er altså at hvis man skal begrense fisket, kan man gjøre det i alle andre kommuner enn de som er nevnt her. Jeg ser statsråden rister på hodet, men jeg regner med at når regjeringen legger fram et lovforslag i Stortinget, der enkelte kommuner, spesifikke kommuner, navngis, så må det ha en begrunnelse. Hvis min fortolkning ikke er riktig, vil jeg be statsråden fortelle hva oppramsingen av disse spesielle kommunene betyr. Sånn som jeg forstår teksten, så kan man begrense fisket i andre kommuner enn disse, uten å forandre loven.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
Dette er i ferd med å bli en underlig debatt. Jeg vil bare prøve å svare på et par spørsmål – særlig til representanten Simensen. Først angående dette med en «rar ting». Det er konstruksjonen i det som ligger i denne loven, jeg snakket om i mitt innlegg – ikke 3 000 tonn til åpen gruppe. At uavklarte spørsmål skal forelegges Finnmarkskommisjonen for avklaring, kan ta mange år. Hvis man tror at man jobber sent i rettsvesenet, kan man jo prøve å få saken inn for Finnmarkskommisjonen, så skal man få se hvor lang tid det tar. Representanten Simensen var også inne på lokaldemokratiet og å få flyttet beslutninger dit. Hvis representanten Simensen faktisk hadde ment det, hvorfor gjelder det da bare i et gitt antall kommuner og i visse deler av landet? Hvis representanten Simensen mente det, hvorfor står da ikke resten av landet oppført her? Det er jo forskjellen vi diskuterer. Det er det at man lager en konstruksjon for Finnmark, Troms og deler av Nordland, som er problemet her. Resten av landet blir jo utelatt. Mener man at det skal være en annen form for lokaldemokrati i nord enn det man skal ha andre steder i landet? Eller mener man at en borger i Norge er en borger i Norge og skal ha samme muligheter? Når det gjelder den saken vi behandler, har vi fått en del svar. Statsråden var selv inne på forfordeling knyttet til åpen gruppe. Man henviser nettopp til disse kommunene. Det blir problematisk for dem som bor i nabokommunen, hvis kvotene ikke skal oppfylles. I tillegg er det en rekke andre problemstillinger som kommer som følge av denne loven, og fakta er at man tildeler gitte rettigheter ut fra etnisitet. Det er det man gjør. For man sier jo at der den sjøsamiske befolkningen bor eller har bodd over tid, er det spesielle utfordringer. Jeg vet om mange steder i landet i fiskerinæringen som har spesielle utfordringer! Men når det gjelder å få prøvd saken sin, som representanten Helga Pedersen var inne på – at Fremskrittspartiet og Høyre mener at det bare er dem som har tjukke lommebøker, som kan få prøvd saken sin – hva med de andre stedene i landet, da? Det Fremskrittspartiet og Høyre står for, er nettopp likebehandling. Men det representanten Helga Pedersen tar til orde for, er at man skal ha ett system i Finnmark, Troms og deler av Nordland og et annet system i resten av landet. Slik bør ikke parlamentet drive politikk.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
Meldingen om råfiskloven er viktig på mange måter. Nå er den også viktig fordi den på en grei måte drar i gang debatten som vil komme i forkant av den varslede sjømatmeldingen. I forkant av meldingen har statsråden satt ned en rekke utvalg som skal se på forskjellige ting. Det setter vi i Høyre veldig stor pris på. Det er viktig at man går grundig inn på et så stort felt som dette. I Høyre mener vi at det også er viktig å gå inn i den typen arbeid med et åpent og vidt sinn. Derfor er vi ikke fullt så fornøyde når man innskrenker mandatene til den typen utvalgsarbeid for å spisse det, og for å styre arbeidet, slik at man ikke ser på alle sidene ved et sånt arbeid. Derfor var vi ikke fornøyde med at man innskrenket mandatet når man skulle se på råfiskloven: Man innskrenket mandatet ved å si at minsteprisinstituttet skal være slik det er. Man kunne vært så raus at man ba om en videre gjennomgang. Det kan være et godt spørsmål hva minsteprisinstituttet, slik det er i Norge i dag, gjør med tanke på vår evne til å hente ut den beste prisen i markedet. Kan minsteprisinstituttet, slik det fungerer i Norge i dag, kanskje være med på å legge begrensninger og gjøre at markedet kan holde prisen nede? Jeg har ikke svaret, men jeg synes det er et godt spørsmål, og det kunne vært en naturlig del av et sånt arbeid. Så til dem som angriper Høyre og Fremskrittspartiet så snart man nevner ordet «råfiskloven». Fremskrittspartiet kan svare for seg selv. Hvis man leser partiprogrammet til Høyre, står det der at råfiskloven og salgslagene er en god markedsplass – det er en markedsplass som vi anerkjenner. Det er altså ikke sånn at vi skal rasere salgslagsmodellen. Det er heller ikke sånn at vi skal avvikle råfiskloven. Jeg synes man skal være så redelig i debattene at man i alle fall forholder seg til de partiprogrammene partiene har gått til valg på. At vi stiller oss kritiske til et utvalgsarbeid, kan ikke bety det samme som at vi skal beskyldes for å rasere noe. I forrige uke var jeg på årsmøte i Norges Råfisklag i Tromsø. Der var statssekretær Kristine Gramstad til stede. Hun poengterte det viktige i å ta en gjennomgang av råfiskloven nå, slik at man kan få modernisert den så den har legitimitet. Det var ordene hun brukte. Jeg går ut fra at også statssekretæren snakker med regjeringens tunge. Så til representanten Steinar Gullvåg. Jeg ønsker alle hjertelig velkommen i en fiskeridebatt. Jeg synes også det er viktig at vi får inn gammeltestamentlige meninger og debattanter i en sånn debatt, for da kan vi få luftet litt på gamle myter og gamle meninger som ikke holder mål lenger. Det er ikke sånn at Høyre skal rasere råfiskloven, og heller ikke sånn at vi skal ta den bort. Vi mener den er viktig, men vi mener den blir viktigere hvis vi kan modernisere den så den står opp til den nye tid.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
Når det gjelder det som statsråden sier, at man gjennom forhandlinger blir enig, er det nok slik at enkelte føler at man er i «drøftelser» – og det er nok det som er det riktige begrepet. Det er nok ikke reelle forhandlinger; man er i drøftelser, og så går man inn på et rom og bestemmer en pris. Det er også riktig, som statsråden sier, at det ikke alltid er veldig konfliktfylt, men av og til er det det. Jeg vil litt tilbake til det arbeidet som utvalget har gjort. På det nevnte årsmøtet til Råfisklaget i Tromsø var statssekretær Gramstad til stede. Hun sa at hun støttet det utvalgsarbeidet som var gjort, og at en modernisering av lovverket var nødvendig for å skaffe lovverket legitimitet. Støtter statsråden uttalelsen fra statssekretæren når det gjelder hennes syn på denne saken? Er det viktig at vi får en modernisering av lovverket for at lovverket og institusjonene skal ha legitimitet?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
Når jeg innledet med å vise til det utvalgsarbeidet som har vært gjort, var det fordi det i forkant av den sjømatmeldingen som kommer, er viktig at man har gjort grundig arbeid. Det prinsipielle i å prøve å begrense mandatet til et slikt utvalg er at hvis en skal gjøre en grundig jobb, bør en gå inn så vidt som mulig i forkant, og så skal det være fullt mulig for politikere i ettertid å velge hva slags løsninger og hva slags modeller man vil se på. Men å begrense allerede i starten hva slags kunnskap man skal ha, hva man vil se etter, mener vi i Høyre er feil i det arbeidet. Så er det slik at når saken kommer til Stortinget, vil regjeringen ha fremmet forskjellige forslag. Da kan vi ta debatten om hva Høyre vil. Foreløpig kan representanten Gullvåg og andre lese Høyres stortingsvalgprogram. Så kan dere springe rundt med skremmebilder så mye dere vil. Men det eneste vi har bedt om i forkant av en sjømatmelding, er at vi skal ta det arbeidet så seriøst at vi skal snu hver en stein og komme med så mye kunnskap som mulig til den politiske debatten vi skal ha. Så er jeg klar over at Gullvåg har vært lenge i politikken, og antakelig har opparbeidet seg mange frysninger på ryggen på grunn av politikk Høyre har levert. Det skal jeg ikke kommentere videre. Men i denne saken har vi ganske enkelt bedt om at man samler så mye kunnskap og snur så mange steiner som mulig før man fremmer en innstilling. Det var den begrensningen statsråden la inn i mandatet – det var den begrensningen statsråden presiserte i mandatet. Det var det vi fant grunn til å si var beklagelig.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
Da stemmer nok det presidenten sier.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
Høyre er generelt imot en økt byråkratisering og særlig når man ikke har noen veldig god begrunnelse for å øke byråkratiet. Fjordfiskenemnden, sånn den er beskrevet her, har nesten ingen oppgaver; man skal se på oppgaver senere. Den skal ha en litt merkelig sammensetning av representantene fra de tre fylkeskommunene pluss to representanter fra Sametinget, foreslår man. Høyre kan ikke se at vi i dag mangler kunnskap når det gjelder å forvalte fiskebestandene og fiskerettighetene. Vi synes faktisk vi gang på gang viser at, målt mot andre nasjoner, er vi veldig flinke til å forvalte fiskebestandene våre. Derfor klarer vi ikke å se at det er en god begrunnelse i proposisjonen for å opprette det som omtales som en fjordfiskenemnd. Jeg vil også avslutte mitt punkt her med at det ikke er veldig godt beskrevet hva oppgavene til denne nemnden skal være. Det er noe man eventuelt skal se på senere.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
Jeg mener faktisk at den retten har man allerede, for man har rett til å drive fiske. Man har rett til å drive fiske når man bor langs kysten, i en kystkommune eller i en nabokommune til en kystkommune. Spørsmålene er avklart. Det første man konkluderte med i Smith-utvalget, var at man ikke kan skille på etnisk grunnlag. Da snakker man altså om en kystrett – en rett for kystbefolkningen til å fiske og livnære seg av fiskeriene. Den retten har man i dag. Det står representanten Simensen fritt til å reise hjem til Alta og kjøpe seg en sjark, dra ut på havet, fiske, komme tilbake og levere fisken og tjene penger på det. Så en spesiell rett for Finnmark pluss Nord-Troms pluss enkelte kommuner i Nordland høres helt merkelig ut når vi har generasjoners tradisjon for å bruke hele kysten og sesongfiskeriene sånn som vi har gjort. Den rettigheten er der i dag.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
Her har Simensen rodd langt ut på fjorden, for å bruke et sånt begrep. Det å begrunne en fjordfiskenemnd med at det styrker lokaldemokratiet, er å snu alt på hodet. Å øke byråkratiet trenger langt fra bestandig å tilsi at man styrker lokaldemokratiet. Her foreslår man altså en nemnd. Man sier ikke noe om hva nemnden skal holde på med. Man sier litt om hvem som skal være der. Man innfører et merkelig prinsipp i forhold til båtstørrelse og ikke i forhold til de tradisjonelle fiskeriene som har vært der. Man skal altså ikke ta vare på bestanden, men man skal regulere i forhold til båtstørrelse. Man bryter med en god del av prinsippene man har hatt tidligere, og jeg kan ikke på noen måte se at man her dokumenterer at man styrker lokaldemokratiet. Jeg vil tvert imot hevde at en sånn nemnd, som skal være et rådgivende organ, vil svekke lokaldemokratiet og vil svekke fiskernes mulighet til å delta i den politiske debatten.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
Når representanten Lillian Hansen er i sitt eget hjemfylke og møter fiskere, vet jeg at hun ofte kommer i diskusjon om struktur. Ofte handler debatten om struktur om at det er et urettferdig system i dag. Det er noen fiskere som har flere rettigheter enn andre, alt etter når man kom inn i strukturordningen, og dette er en politisk skapt forskjell. Representanten Hansen er vel kjent med problematikken og vet hva fiskerne synes om det. Så vet vi at hennes fylke har den største delen av kystflåten på båter rundt 14–15 meter som ror med forskjellige redskaper. Nå fremmes det altså et forslag om at man skal diskriminere på bakgrunn av båtstørrelse. Hvis man fisker ved Sørøya, f.eks., og har dårlig vær, kan man altså gå på innsiden hvis båten er 14,5 meter, men ikke hvis den er over 15 meter. Synes representanten Lillian Hansen at dette er et forenklingsvedtak som fiskerne kan føle seg vel med?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
Da har vi fått avklart at hvis man må stenge fisket, stenger man det for alle. Men de 3 000 tonnene, som ligger i dag, vil da bare være tilgjengelig for folk som bor i de kommunene. Jeg vil gå tilbake til dette med ferskfiskstrategien til regjeringen. Den har som mål at man skal skaffe ferskt råstoff til land gjennom hele året, og dette har vært en hyppig drøftet problemstilling. Så kommer man nå med et forslag om å stenge båter over 15 meter ute fra aktivt fiskeri innenfor fjordlinja. Veldig ofte gjør klimaet det slik at i perioder av året må det litt større båter til for at landanleggene på kysten av Nord-Norge skal kunne få det råstoffet de trenger til produksjon. Det kan se ut til at dette lovforslaget virker litt imot formålet statsråden har hatt med sin ferskfiskstrategi, for her kan vi jo risikere at båter som kan hente råstoff til landanleggene, ikke kommer seg på havet fordi fiskeriet foregår innenfor fjordlinja.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
Nei, dette er ikke et nytt prinsipp, men i de eksemplene du ramset opp, kobler du det også mot redskapsbruk – man sier den type redskap, og så sier man båtstørrelsen. Men her gjør man ikke det. Debatten her har fortrinnsvis gått på not, og her sier man at en båt på over 15 meter med en not ikke skal få lov å fiske innenfor fjordlinja, mens en båt på 14,5 meter med en not kan få lov til å fiske innenfor fjordlinja. Problemet er at de to båtene, både i effektivitet og hva de har å si for bestanden, vil være akkurat like. Det vil ikke være noen forskjell på hvor mye fisk du kan få med en 14,5 meter lang båt og med en 15 meter lang båt. Hvis man skulle gjøre noe for å regulere fiskeriet i fjordene, burde man enten gå på redskapstype eller gjøre som man gjør i dag – å stenge enkelte fjordområder fordi bestanden er i en slik beskaffenhet. Dette er et forslag som bare øker den urettferdigheten som store deler av kystflåten lever under i dagens rådende regime. Man forsterker urettferdigheten der, etter min mening.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
Jeg må få lov til å kommentere noe av det som har vært sagt her. Det å overføre denne typen avgjørelser til Finnmarkskommisjonen og så hevde at det er et verktøy for den lille mann, er å trekke det lenger enn man egentlig bør gjøre. Realiteten er jo i dag at Finnmarkskommisjonen er overbelastet med arbeid. De har årtier med jobb foran seg for å utrede rettigheter til areal i Finnmark. Debatten går varm der oppe om hva slags prinsipper som skal ligge til grunn for dette. Grunnen til at Høyre mener at slike spørsmål skal rettes til det ordinære rettsvesenet, er at hvis det er noen som mener at de har krav på slike rettigheter i dag, skal man få prøvd saken sin i dag. Derfor bør saken gå i det ordinære rettssystemet. I motsetning til arealutnyttelse i Finnmark, i ett spesielt fylke, er dette snakk om rettigheter til nasjonale ressurser. Derfor skal det gå i det ordinære rettssystemet, etter Høyres mening. Å prøve å skape et bilde av at vi ikke vil slippe fram den lille mann, er med respekt å melde feil. Jeg vil faktisk heller hevde at å legge disse spørsmålene over til Finnmarkskommisjonen – med det arbeidsfeltet de har i dag, så mye jobb de har, og med alle de tusen spørsmålene som stilles omkring det arbeidet – vil være å lokke den lille mann inn i et mørkt kott og ikke gi ham muligheten til å komme ut igjen. Så til representanten Ingalill Olsen. Jeg er helt enig, det er faktisk slik at mye fiske foregår med båter på over 15 meter, og disse kan nå få problemer i og med at vi ikke vet hva slags forvaltningsregime vi skal ha for disse fiskeriene. Men man kan gjøre unntak. Det kan opprettes en nemnd, og man kan gjøre unntak. Dette er med respekt å melde ikke måten man driver næringspolitikk på. Det må være mulig å skape større forutsigbarhet for fiskerne. Fiskeriene skal inngå i en moderne næring som skal se framover og skape verdier. Da er ikke disse regimene det man legger til grunn. Avslutningsvis til representanten Helga Pedersen, som mener at Høyre sier nei til alt som har substans. Det Høyre sier, er at urfolksdefinisjonen i folkeretten skal gjelde i dette lovverket. Hvis folkeretten for representanten Pedersen er uten substans, er det antakelig Arbeiderpartiets problem, ikke Høyres.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
For oss som var til stede i 2008 da Smith-utvalget overleverte rapporten til daværende statsråd Helga Pedersen, var det ikke til å unngå å legge merke til at det ble skapt store forventninger blant kystbefolkningen i Finnmark. Man la til rette for og garanterte – nesten – en del ting: regional fiskeriforvaltning, egne kvoter, et helt eget regime. Finnmark fylkesting sa nei til regional fiskeriforvaltning. Man ser på dette som en nasjonal ressurs, og man vet at viktig fiske foregår langs hele kysten. En stor del av flåten beveger seg langs hele kysten. Hvis vi skal ha en fiskerinæring som skal skape verdier hele året, er vi avhengig av å se på dette som en nasjonal ressurs og bruke hele fiskeflåten for å få opp disse ressursene. Så ramser Pedersen opp alt det Høyre sier nei til. Vi sier ja til at folkeretten skal gjelde også i denne lovgivningen. Det er et viktig prinsipp. Og urfolkdefinisjonen skal gjelde – det er et viktig prinsipp. Så sier vi nei til en del av de andre tingene. Noen av tingene mener vi ikke vil virke etter hensikten, og andre ting mener vi vil være rett. Det er en del prinsipielle ting i ressurs- og fiskeriforvaltningen vår som vi bryter med nå, og de tingene har vi sagt at vi sier nei til. Å hevde med patos at det å opprette en fjordfiskenemnd er å styrke lokaldemokratiet, er jeg grunnleggende uenig i. En sånn fjordfiskenemnd vil ikke styrke lokaldemokratiet. Den vil ikke styrke lokaldemokratiet i det hele tatt. Fjordgrensen, slik som den skal brukes nå, vil mest sannsynlig skape store problemer for den delen av industrien som er avhengig av å få råstoff hele året. Vi vet at de klimatiske forholdene langs norskekysten – og særlig langs kysten av Nord-Norge – er sånn at små båter ikke kan ro hele året. Små båter kan ikke levere råstoff hele året. Da er det veldig greit å ha litt større fartøy både av hensyn til å få råstoffet på land og av hensyn til sikkerheten til fiskerne som skal ha sin arbeidsdag der. Da er det ikke sånn at det bare er små, lune fjorder vi har sagt nei til når det gjelder fjordgrensen. Det er ganske store havområder innenfor øyene der det har vært fisket med bruk av litt større båter i årevis. Det er ikke en bagatell vi legger inn her. Dette kan vise seg å være ganske så alvorlig. Så til representanten Lillian Hansen, som på glitrende vis prøvde å forklare for oss hvor lite betydningsfulle disse tiltakene er. Hvis det er sånn at disse tiltakene ikke betyr noe, synes jeg heller ikke at vi skal lefle med å innføre dem. Vi bør ta dette så alvorlig at det vi innfører, det mener vi. Skal vi gjøre noe, må det virkelig bety noe – ikke et lite regnestykke der vi omtrent ikke står igjen med noe.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-04:
Bare kort til kommentarene fra representanten Pedersen om at Høyre har endret standpunkt i samepolitikken. Det er feil. Det er en påstand som ikke står til troende. Det er sånn at vi har sagt at folkeretten – urfolksdefinisjonen – skal inn i dette lovverket. Det er vi enige om. Så er vi enige med Fiskeri- og kystdepartementet og Pedersens egen regjering om at dette dekkes av det lovverket som vi har i dag – det står i proposisjonen, og det dekkes av gjeldende lovverk – og så er man kommet med noen små endringer, som ikke har noen veldig stor substans, men som vi prinsipielt mener er uheldig, og dem har vi da sagt nei til. For det første er det sånn at Høyre står for å styrke lovverket. For det andre er vi enige med Pedersens egen regjering i at dette dekkes av det gjeldende lovverk, og da synes vi faktisk at saken er godt behandlet.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-06-04:
Som jeg sa i mitt innlegg, vil jeg følge opp arbeidsgruppens rapport gjennom en sak til Stortinget. I all hovedsak er arbeidsgruppen samstemt om de tilrådinger en kommer med. Moderniseringen går rett og slett på at en harmoniserer et regelverk, tar inn nye formuleringer – veldig mange teknikaliteter som selvfølgelig også er viktig i et lovsammenhengsarbeid. For å si det slik: Det er den enkle delen av saken. Det det er diskusjon om – og det er interessant – er på et område som antakelig utgjør den minste delen av salgslagenes arbeid. I all hovedsak er det slik at man gjennom forhandlinger blir enige om minstepris. Det er bare et fåtall av tilfellene der salgslagene har benyttet sin vetorett. Det får vi komme tilbake til. Jeg er opptatt av at vi har et system som ivaretar både kjøper- og fiskersiden.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-06-04:
Det kommer vel ikke som noen stor overraskelse at jeg støtter min statssekretær – selvsagt gjør jeg det. Dette er jo et viktig arbeid, som jeg sier, fordi råfiskloven er av gammel dato og det har kommet nye lover til, så det å ha den tekniske gjennomgangen, som ikke inneholder veldig mye politikk, og at det faktisk er gjenkjennbart i det andre lovverket vi har, er viktig. Det har gått igjennom i arbeidsgruppen på en veldig god måte. Så til det som er knyttet til legitimitet. Det ene er den tekniske biten av det; det andre er den politiske. Da er vi igjen inne i en diskusjon om minsteprisfastsettelser, og representanten Bakke-Jensen har selvfølgelig rett i at det heter «drøftelser». I realiteten sitter de jo rundt et bord og diskuterer – det kan man i hvert fall kalle det – og i all hovedsak blir de faktisk enige. Det er et fåtall av tilfellene der de ikke blir enige. Så debatten og omfanget av den står ikke helt i forhold til utfordringene som er med dagens minsteprisfastsettelser. Men uansett mener jeg at vi må gå grundig igjennom det for å se at vi har et system som både landsiden og sjøsiden er enige om.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-06-04:
Jeg skal også svare på det spørsmålet. Men la meg først si at jeg tror det er stor enighet – ikke bare blant de rød-grønne, men langs hele kysten – om at salgslagssystemet, det at vi har en råfisklov, er bra. Det er viktig å ha en framtidsrettet råfisklov. Jeg tror nok Fremskrittspartiet skal få se at hvis en prøver å tukle med den, så blir det bråk. Så det var godt at det ble avklart at det ikke var sånn. Det kunne nemlig leses sånn. I alle fall når det gjelder kontroll av bedrifter, er det forskjellige saker. Bedrifter vil alltid få orientering om saker når det blir en anmeldelse, og det vil bli en etterforskning, i rett rekkefølge. Det kan kanskje av og til ta litt tid, men for ikke å forspille bevis må vi følge de systemene vi har, om at de ikke får innsyn om det blir en anmeldelse. Men kommer det et forelegg – det heter ikke forelegg når det er utferdiget fra salgslagene – vil selvfølgelig bedriftene bli gjort kjent med det og ha mulighet til å kommentere det.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-06-04:
Som jeg sa i mitt innlegg: Den lovfestingen som vi nå foreslår, vil kun gjelde den dagen – det vil forhåpentligvis aldri skje – det skulle være aktuelt å lukke åpen gruppe. Hvis vi skulle komme i en situasjon der det skulle bli aktuelt, kan vi ikke utelukke fiskerne i disse områdene uten en lovendring. Det er en sterkere rett til å kunne delta i åpen gruppe. Når det gjelder hva som kommer først, biologien eller retten: Biologien kommer først. Det er opplagt at skulle vi komme i en situasjon når det f.eks. gjelder kysttorsken, at vi må stenge fjorden, da stenger vi fjorden, og da vil det selvsagt gjelde alle. Så vi må ikke blande sammen det å ha en rett og det å kunne utøve et fiske. Da er det biologien som bestemmer, og vi vil selvsagt sette den fremst.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-06-04:
La meg prøve å kommentere de to punktene. For det første er det slik at i dag kan hvem som helst bli fiskere – stort sett hvor som helst. Det er vi enige om, og det er vi glad for. Det håper jeg fortsatt vil være rettstilstand. Men hvis det skulle skje at vi av en eller annen grunn skulle bli nødt til å lukke åpen gruppe, en gruppe hvor folk flest kan gå inn og være fiskere, så kan vi ikke gjøre det uten å gå via en lovendring. Så blander man, på den annen side, inn reguleringene av fisket: Reguleringene av fiskeriene vil selvsagt bli gjennomført på samme måte, uavhengig av om du er i den eller den kommunen. Må vi lukke en fjord på grunn av at kysttorskvernet tilsier det, ja, så lukker vi den for alle – da må alle ut av den. Det er flere elementer i dette enn bare adgangen til å være fiskere i åpen gruppe; det er f.eks. fordelingen av de 3 000 tonnene som kommer denne gruppen til gode.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-06-04:
La meg oppklare en åpenbar misforståelse: De 3 000 tonnene vil ikke være tilgjengelig uansett. De 3 000 tonnene tas av toppen og fordeles på fiskerne i kommunene som er innenfor dette området. Når det gjelder situasjonen innen torskefiskeriene: Vi må håpe at det aldri skjer – at det ikke blir rom for å sette av 3 000 tonn. Det må hele tiden være biologien som styrer dette. Så til dette med fiske innenfor fjordlinja og fartøy over/under 15 meter. Også her må jeg oppklare det som i beste fall er en åpenbar misforståelse. Dette er faktisk ikke et nytt prinsipp. Vi har flere eksempler på at man bestemmer i henhold til fartøylengde. Det er f.eks. forbud for autolinefartøy over 21,35 meter å sette line innenfor fire nautiske mil og innenfor ti nautiske mil i noen områder. Et annet eksempel er teinefiske etter krabbe, der det også er en begrensning på større fartøyer. Kysttorskvernet er et tredje eksempel. Dette er ikke et nytt prinsipp.