Britt Hildeng (Arbeiderpartiet), 2000-11-30:
Som en konsekvens av det budsjettforliket som ble inngått mellom sentrumspartiene og Arbeiderpartiet, foreslås det fra disse partiene endringer i Regjeringens opprinnelige forslag til lovtekster, slik at de samsvarer med det inngåtte budsjettforlik. Dette er bl.a. tilfellet når det gjelder forslaget om innføring av skatt på aksjeutbytte, forslag til endringer i delingsmodellen, forslag til lov om merverdiavgift og forslag vedrørende formueskattefritak for næringseiendeler. Arbeiderpartiet er opptatt av at vi skal ha et skattesystem som oppfattes som rettferdig, og som har bred legitimitet, og at skattegrunnlaget er så bredt at det kan finansiere en god velferdsstat. Regjeringens skatteopplegg er dristig og tar tak i viktige skattepolitiske utfordringer. Det svarer på de utfordringene velferdssamfunnet står overfor, i den forstand at det gir grunnlag for økte inntekter, dels ved å utvide skattegrunnlaget gjennom en omfattende momsreform, dels ved å tette åpenbare skattehull, dels gjennom endringer i skatteloven som tar tak i de skattemessige urettferdigheter som ligger i nåværende skatteopplegg. Regjeringens forslag får som følge at de med små og midlere inntekt får en skatt omtrent som nå eller noe mindre, mens de som har de høyeste inntektene, må betale vesentlig mer, dette som følge av en sterk næringsbeskatning. Gjennom budsjettforliket og de forslag som følger av det, vil denne profilen fortsatt bli ivaretatt, skjønt personbeskatningen blir noe mer og næringsbeskatningen noe mindre. Men, som sagt, den opprinnelige fordelingsprofilen i skatteopplegget er fortsatt godt ivaretatt. Det grep som har den største omfordelende virkning, er Regjeringens forslag om en skjerpet skatt på aksjeutbytte. Forslaget fra Regjeringen innebærer økt skatt på aksjeutbytte med 14 pst. Sentrumspartiene og Arbeiderpartiet er enige med Regjeringen om at det innføres en skatt på aksjeutbytte på mottakers hånd, men at skattesatsen settes til 11 pst. med et bunnfradrag på 10 000 kr. Utbytteskatten og endringer i gevinstbeskatningen er foreslått å gjelde fra 5. september. Det var den dagen det ble varslet at forslaget ville komme i statsbudsjettet. Virkningspunktet var nødvendig for å unngå skattemotivert tapping av selskapet i tiden fra forslaget ble kjent og til årsskiftet. Delingsmodellen kom inn som en del av skattereformen i 1992. Prinsippet innebar at i aksjeselskap skal deling foretas dersom aksjonærene som deltar aktivt i driften, representerer mer enn to tredjedeler av aksjekapitalen eller har rett til mer enn to tredjedeler av selskapets utbytte. Hovedformålet med delingsmodellen var å hindre at næringsdrivende og aktive eiere i aksjeselskap skulle kunne ta ut arbeidsinntekt som kapitalinntekt, og dermed få lavere skattesats. Siden delingsmodellen ble innført, er det blitt foretatt en rekke endringer som bidrar til uthuling av prinsippene og de opprinnelige intensjonene ved at arbeidsinntekt i større og større grad forsøkes omgjort til kapitalinntekt. Denne utviklingen synes ut fra en rettferdighetssynsvinkel som meget urimelig. I skatteproposisjon legger derfor Regjeringen opp til en rekke endringer i reglene for delingsmodellen. Regjeringen forslår således: endringer i verdsettelse av kapitalavkastningsgrunnlaget reduksjon i avskrivningssatsene for ervervet goodwill endringer i identifikasjonsreglene begrensninger av personinntekt – de såkalte tak-reglene – i ikke-liberale foretak Som en konsekvens av budsjettavtalen støtter et flertall i komiteen Regjeringens forslag til reduksjon i avskrivningsreglene samt en utvidelse av disse, og de støtter forslagene til endring i verdsettelsen av kapitalavkastningsgrunnlaget. Dette gir begrensninger i næringsinntekten og er således et skritt i riktig retning. Arbeiderpartiet har imidlertid ikke fått tilslutning til endringer i identifikasjonsreglene eller til forslag om begrensning av personinntekten. Det er imidlertid likevel grunn til å gi noen kommentarer til disse forslagene som Arbeiderpartiet også tidligere har fremmet. For at delingsmodellen ikke skal kunne omgås, er det nødvendig å ha regler som hindrer eiere i å overføre aksjer til nærstående bare for det formål å unngå deling. Etter forslag fra Høyre vedtok Stortinget i juni 1997 endringer i delingsmodellen, hvilket innebar at aksjer kunne overføres til barn over 18 år, til foreldre og ektefelles foreldre uten at disse aksjene skulle anses som «eiet av den aktive skatteyter selv». Arbeiderpartiets tidligere skattepolitiske talsmann Tore Nordtun sa om dette i fjorårets debatt at dette er det nærmeste det borgerlige stortingsflertall har kommet en åpen invitasjon til lovlig skatteunndragelse de siste årene. Jeg deler dette synspunkt. La meg også som et apropos til finansdebatten og spørsmål om iverksettelsestidspunkter minne om at dette smutthullet i delingsmodellen ble vedtatt i juni 1997 og gjort gjeldende for inntektsåret 1997. Det er viktig for oppslutningen om et skattesystem at det oppleves som rettferdig og rimelig. De gunstige tak-reglene i delingsmodellen bidrar ikke til det. Med disse reglene har Norge et system som innebærer at næringsdrivende med inntekter under 780 000 kr beskattes etter regler for personbeskatning med ca. 55 pst., mens når inntekten kommer over dette beløpet, blir skatten 28 pst. Resultatet er at næringsdrivende med normale inntekter har nesten dobbelt så høy skattesats som dem med store inntekter. Dette skurrer i folks alminnelige rettferdighetssans. I forbindelse med revidert budsjett bad et flertall i Stortinget Regjeringen legge fram et forslag til fritak for formuesskatt for næringsaktiva. Regjeringen har til tross for sin egen og sterkt uttalte skepsis fremmet et slikt forslag og kombinert det med forslag til endringer i aksjerabatten og 80 pst.-regelen. Som en konsekvens av budsjettavtalen er sentrumspartiene og Arbeiderpartiet enige om at disse endringene ikke iverksettes, og flertallsinnstillingen inneholder da heller ikke disse forslagene. Men Arbeiderpartiet har ved flere anledninger vist til urimeligheten i vår formuesbeskatning, og tatt opp det urimelige i at enkelte formuesobjekter, som aksjer som ikke er notert på børsen, skal være betydelig lavere beskattet enn andre. Vi registrerer at det heller ikke nå er noe flertall for å få dette til. Enda en brikke i kraftbeskatningsreglene synes med denne innstillingen å komme på plass. Regjeringen fremmer forslag til kommunefordeling av grunnlaget for eiendomsskatt på kraftanlegg med utgangspunkt i gjenskaffelsesverdien på anleggsdeler. Fordelingsreglene foreslås gitt virkning fra eiendomsskatteåret 2001. Jeg har behov for å understreke at forslaget innebærer fordeling av skattegrunnlaget kommunene imellom, og det synes ikke å være til hinder for at kommunene seg imellom kan gjøre avtale om hvordan selve skatteinntektene skal fordeles. Helt til slutt vil jeg få gjøre Stortinget oppmerksom på en feil som har kommet inn i innstillingen på side 13. Der er det sitert et brev fra departementet som vi fikk som en lovteknisk bistand. Ved en inkurie er ordet «ikke» falt ut fire steder, og det gir jo teksten en helt annen mening. Vi har fått et brev fra departementet med en beriktigelse av dette, datert den 29. november 2000 og stilet til Arbeiderpartiets stortingsgruppe, som inneholder en tekst som er i samsvar med det som var intensjonen. Siste setning i nest siste avsnitt og siste avsnitt i sitatet skal lyde: «Jeg legger derfor til grunn at endringene når det gjelder utbetaling i forbindelse med kapitalnedsettelse, enten i form av gevinst ved innløsning av enkeltaksje eller i form utbytte ved nedskriving av aksjens pålydende ikke skal ha virkning for kapitalnedsettelse som er vedtatt av generalforsamlingen etter aksjeloven/allmennaksjeloven § 12-1 før 5. september.For gevinst ved likvidasjon bør endringen ikke ha virkning i de tilfeller generalforsamlingen har vedtatt oppløsning av selskapet etter al./aal. § 16-1 før 5. september. For kontantvederlag ved fusjon bør endringen ikke ha virkning i de tilfeller selskapenes generalforsamlinger har vedtatt fusjon etter al/aal § 13-4 før 5. september og tilsvarende for fisjon bør endringen ikke ha virkning i de tilfeller generalforsamlingen har vedtatt fisjon etter al/aal § 14-6 før 5. september.»