Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-02-07:
Interpellanten har tatt opp spørsmål som gir meg en god mulighet til å presentere Regjeringens offensive satsing på de maritime næringene. I Soria Moria-erklæringen, som er Regjeringens politiske plattform, står det at Regjeringen vil «utvikle nasjonale strategier innen de næringsområder hvor Norge har kompetanse eller særlige fortrinn, som marin sektor, maritim sektor, energi, miljø og reiseliv». Dette er Regjeringen nå godt i gang med å følge opp. Den 3. oktober 2007 la Regjeringen fram en maritim strategi med tittelen «Stø kurs». Det gjorde vi nettopp for at Norge fortsatt skal være en av verdens ledende maritime nasjoner. Strategien inneholder til sammen hele 54 tiltak som fordeler seg på følgende områder: globalisering og rammevilkår, miljøvennlige maritime næringer, maritim kompetanse, maritim forskning og innovasjon og nærskipsfart. La meg aller først få si noen ord om innføringen av den nye rederiskatteordningen. Skal Norge fortsatt henge med i den internasjonale konkurransen i skipsfart, må vi sørge for gode vilkår for næringen i Norge. Derfor har vi innført en ny rederiskatteordning etter europeisk modell. Den er nødvendig for at nye rederier skal etablere seg i Norge, og at eksisterende rederier skal fortsette virksomheten sin her til lands. Jeg vil understreke at ordningen er konkurransedyktig i forhold til tilsvarende ordninger i andre europeiske land når det gjelder både regelverket og nivået på tonnasjeskatt. Jeg er glad for at et samlet storting har sluttet seg til ordningen. Dermed har rederne fått den skatteordningen de har bedt om, og ordningen vil være stabil, forutsigbar og konkurransedyktig. Omleggingen av skatteordningen innebærer også at rederiene skal innbetale deler av skattekredittene fra den gamle ordningen på lempelige vilkår. Skattekredittene vil bli fastsatt på grunnlag av bokførte verdier, med innbetaling over ti år uten rentebelastning. Rederiene kan dessuten avsette en tredjedel av skattekreditten til et fond for miljøtiltak. Jeg er glad for at vi nå får på plass et miljøtiltak som vil støtte opp under rederinæringens egen visjon om nullutslipp. Helst hadde vi sett at det ikke eksisterte noen internasjonal skattekonkurranse. Men så lenge skattekonkurransen er der, skal våre rederier ha samme konkurransevilkår som i andre land. Jeg vil derfor understreke at Regjeringen vil fortsette arbeidet mot subsidie- og skattekonkurranse i internasjonale organer som OECD og WTO. Vi har alt fremmet forslag om å bygge ned støtteordningene til fergefarten mellom EØS-land. Også gjennom den norske medvirkningen i utformingen av en EU-strategi for skipsfarten 2008-2018 vil vi ta opp spørsmålet om subsidie- og skattekonkurranse mellom EØS-land. La meg svare på den andre utfordringen interpellanten spesielt tar opp. Jeg er veldig godt fornøyd med at Miljøverndepartementet har kommet til enighet med næringsorganisasjonene, inklusiv rederiorganisasjonene - Fraktefartøyenes Rederiforening, Norges Rederiforbund, Rederienes Landsforening og Hurtigbåtenes Rederiforbund - om en avtale som vil bidra til en reduksjon av de årlige NOx-utslippene med om lag 31 000 tonn. Avtalen skal sikre at Norge oppfyller kravet i Göteborgprotokollen om å redusere de årlige NOx-utslippene til 156 000 tonn. Avtalen gjelder for 2008, 2009 og 2010 og må godkjennes av ESA. Virksomheter som slutter seg til avtalen, slipper å betale NOx-avgift for disse årene, men vil i stedet bli pålagt å betale inn til næringslivets NOx-fond. Fondet skal gi tilskudd til virksomheter som gjennomfører kostnadseffektive NOx-tiltak. Avtalen vil bidra til en mer miljøvennlig skipsfart. Jeg er ikke i tvil om at den vil innebære et gjennombrudd for bruk av NOx-reduserende teknologi, som på sin side igjen kan stimulere til utvikling av norsk miljøteknologi. Avtalen er derfor god for miljøet, god for næringene som slipper ut NOx, og god for utstyrsprodusentene. I tillegg er den i samsvar med Stortingets ønske. La meg også si noe om noen av de andre satsingsområdene i den maritime strategien. Maritim kompetanse er ett av disse. Med den maritime strategien vil Regjeringen bidra til økt rekruttering og kompetanseheving. Vi må ha norske sjøfolk om bord på norske skip dersom vi skal beholde verdifull kompetanse i de maritime næringene. Derfor har Regjeringen forbedret tilskuddsordningene for norske sjøfolk og økt bevilgningene fra 1 097 mill. kr i 2005 til 1 710 mill. kr i 2008. Dette er et helt vesentlig bidrag for å trygge arbeidsplassene for om lag 10 000 norske sjøfolk. Samlet viser dette at Regjeringen følger opp Soria Moria-erklæringen, og har vilje og evne til å satse på skipsfart og de maritime næringer. Flere av opposisjonspartiene, inklusiv partiet til interpellanten, har i sine alternative budsjetter fremmet forslag som vil bygge ned nettolønnsordningen og dermed satsingen på norske sjøfolk. Med unntak av Fremskrittspartiet har opposisjonspartiene også brukt deler av skattekredittene fra den tidligere rederiskatteordningen på sine budsjetter. Regjeringen vil også videreføre kompetansefondet som er opprettet i tilknytning til nettolønnsordningen. Fondet sikrer finansiering av kompetansehevings- og rekrutteringstiltak for norske sjøfolk, i første rekke til opplæringsplasser om bord. Ordningen har vært svært vellykket. I tillegg er det i statsbudsjettet for 2008 avsatt 252 mill. kr til tiltak i den maritime strategien til forskning, innovasjon og kompetansetiltak. Det er en økning på 100 mill. kr fra 2007. Så til et annet satsingsområde. Internasjonal skipsfart har store miljøutfordringer. Økende etterspørsel etter transporttjenester vil med dagens teknologi utfordre rammene for en bærekraftig utvikling. Regjeringens mål er at de norske maritime næringer skal være verdens mest miljøvennlige og gå foran i utviklingen av nye løsninger. Strenge internasjonale regler er sentralt. Vi vil derfor videreføre Norges pådriverrolle i FNs sjøfartsorganisasjon, IMO, og bl.a. arbeide videre med forslag om et globalt krav om destillater for skipsfarten, ballastvann, resirkulering av skip og andre sentrale miljøutfordringer. Regjeringen mener det er viktig å få fortgang i arbeidet med å begrense klimautslippene fra skipsfarten internasjonalt. Vi har derfor tatt initiativ til og tilbudt vertskapsfunksjon for et ekstraordinært møte i IMOs miljøkomite for det formålet i det inneværende år. Utvikling av miljøvennlige løsninger vil bli framtidens konkurransefortrinn. De norske maritime næringene har gjennom målrettet innovasjon alle forutsetninger for å bli både lønnsomme og verdens mest miljøvennlige. Økt støtte gjennom Innovasjon Norge og Norges forskningsråd skal særlig bidra til en mer miljøvennlig skipsfart gjennom prioritering av maritim miljøteknologi. Regjeringen har derfor avsatt 25 mill. kr til å oppgradere den maritime forskningsinfrastrukturen ved Marintek. Regjeringens maritime strategi følges nå opp i forskjellige sammenhenger, også i dokumenter overfor Stortinget. Det er opprettet et eget statssekretærutvalg som skal følge opp tiltakene i den maritime strategien. Vi vil også videreføre den svært fruktbare dialogen vi har hatt med de maritime næringene i utformingen av strategien, bl.a. innenfor rammen av samarbeidsorganet MARUT. Med den framlagte strategien legger Regjeringen forholdene til rette for vekst og utvikling av de norske maritime næringene. Derfor er «Stø kurs» det helt riktige navnet. Med den brede oppslutningen tiltaket har fått, har skipsfartsnæringen i Norge aldri hatt mer forutsigbare rammevilkår enn den har nettopp nå.