Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2019-10-24:
Jeg vil begynne med å takke justisministeren for redegjørelsen. Det er ikke noen tvil om at vi lever i en tid da kriminaliteten endrer seg. Hendelsene i Oslo, men også i andre byer, den siste uken og den siste tiden, har gjort at folk er bekymret. Det illustrerer også behovet for at vi har et politi som evner å ta tak i de økende utfordringene vi ser. Vi vet at kriminaliteten endrer seg. Det var også justisministeren selv inne på. Mange av de kriminalitetsformene som har vært mer vanlige, som vinningskriminalitet, går ned, mens andre former går opp. Det er veldig illustrerende når under 3 pst. av kriminaliteten nå tar over 30 pst. av ressursene. For selv om vi får mindre kriminalitet totalt sett, trenger vi mer kompetanse, større ressurser og mer tid for å løse de kriminalitetsformene som øker i omfang. Det har blitt 1 700 flere politiårsverk siden 2013. 1 500 av disse har, som justisministeren nevnte, gått til distriktene. Når man ser på hvordan de nye stillingene er blitt fordelt til ulike typer oppgaveløsning de siste to årene, har over 40 pst. av stillingene gått til patruljering, over 30 pst. av stillingene har gått til etterforskning, og rundt 10 pst. har gått til forebygging og andre oppgaver. Av de nye stillingene som er kommet, har over 90 pst. gått til distriktene for å styrke både etterforskning, patruljering og annet. Til tross for denne økningen skjønner jeg at folk er utålmodige. Jeg er veldig utålmodig, og det er også regjeringspartiene. Vi skulle gjerne ønsket enda mer innsats, ikke minst når man ser mediebildet, med stadig mer kompliserte utfordringer. Men det at vi skulle gjort mer, betyr ikke at vi kan skyve unna den økningen som er kommet, for den er reell, og den har gjort at politiet er bedre i stand til å løse oppgavene og de utfordringene vi ser, enn om de ikke hadde kommet. Dette er nye ressurser. Det handler ikke bare om stillinger, det handler også om en rekke andre viktige ting som er med på å styrke kapasiteten, ikke minst lovendringer og hjemler når det gjelder bevæpning. Jeg tror vi i den situasjonen vi nå befinner oss i, ser hvor nødvendig det har vært at politiet, spesielt i hovedstaden, har fått økt tilgang til bevæpning. Økte straffer på en rekke viktige områder og det å redusere soningskøene har også bidratt til styrkingen. Ikke minst har det vært en satsing på å styrke kapabiliteten til våre spisse kapasiteter. Deltatroppen har fått nye båter, og vi har fått nye helikoptre og styrking av PST. Alt dette sammen med både økning i stillinger og styrking av distriktene har gjort at det ikke bare er politiet, men hele Beredskaps-Norge, som i dag er bedre i stand til å håndtere et sett av utfordringer, enten det er tradisjonelt politiarbeid, eller det er de farligere typer hendelser, som dessverre er blitt mer og mer vanlig i Europa, og som vi også ser påvirker trusselnivået i Norge. Vi står midt i en politireform – en reform som var helt nødvendig. Det så vi både etter 22. juli og i forbindelse med evalueringen etter den tragedien. Men den er også helt nødvendig fordi kriminaliteten, som flere andre har vært inne på tidligere i dag, har endret seg. Gårsdagens politi var ikke egnet for å løse dagens og morgendagens utfordringer, derfor er denne reformen helt nødvendig. Men er vi ferdig med reformen? Nei. Er vi i mål? Nei. Gjenstår det fortsatt utfordringer som må løses? Absolutt. Det skal vi sammen sørge for at vi klarer å løse, men det er én ting som det ikke er mulig å komme unna, og det er at det har vært reelle økninger og reelle styrkninger i antall stillinger, i lovhjemler og i ulike kapasiteter og kapabiliteter, noe både politiet og resten av Beredskaps-Norge i dag nyter godt av, og som gjør at vi har et samfunn som er bedre i stand til å håndtere både kriminalitet og farligere og mer kompliserte hendelser enn tidligere.