Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2012-02-28:
La meg starte med å ta opp det forslaget Høyre står sammen med Fremskrittspartiet om. I en tidligere merknad står det: «Komiteen vil vise til at Norge er en av verdens største givere av bistand målt som andel av bruttonasjonalinntekt(BNI) (BNI) Dette er hentet fra Innst. 82 S for 2010–2011. Denne komitémerknaden mener jeg også kunne ha funnet sted i dette forslaget. Dette er et godt forslag. Det er et forslag som fortjener å bli vedtatt, men like fullt er det viktig å knytte noen merknader til det. For det første: Det er per i dag et godt system for evalueringer som ligger til grunn. Det er rapporter til Stortinget gjennom budsjettdokumenter. Det er NORADs egne resultatrapporter. La meg legge til at jeg synes den årlige resultatrapporten har blitt svært god. Det er rapporter og offentliggjøring av faktisk forbruk gjennom NORADs statistikkportal. Det er NORADs evalueringsfunksjon. Det er også satt i gang en egen varslingskanal i 2008. Bruken av PTA – altså Plan-Tilskudd-Avtale – gjelder nå hele UDs tilskuddsforvaltning, og det kom i 2009. Summen er at mens departementet i 2009 forvaltet om lag 86 pst. av bistanden, hadde NORAD ca. 12 pst. forvaltningsansvar av bistanden. Men det tar jo ikke vekk det som jeg mener er hovedankepunktet mot regjeringspartienes nedstemming av dette forslaget, nemlig at i Norge er ansvaret for utførelse, evaluering og kvalitetssikring i noen grad tillagt samme instans. Så mener jeg at NORADs evalueringsavdeling har en stor grad av, og skal ha en stor grad av, uavhengighet. Men det handler om hvordan dette blir sett også av andre. Jeg mener at alle de positive ting som Svein Roald Hansen trekker fram på vegne av regjeringspartiene, fullt ut ivaretas dersom man også har en fullstendig uavhengig evalueringsenhet utenom NORAD-systemet, da de spørsmål som både Høyre og Fremskrittspartiet trekker opp, vil bli besvart gjennom den uavhengigheten. Evalueringen vil ikke bli dårligere, men den vil faktisk bli bedre av det. Men det store spørsmålet her handler om hvordan pengene anvendes. Det mener jeg igjen er et spørsmål som vi kan trekke inn i denne saken. Hvordan evalueringen foregår, har også med signaleffekt å gjøre. Det har å gjøre med hvordan vi dokumenterer at pengene går til de best mulige prosjektene. Da mener jeg at vi hele veien skal ha en løpende og ærlig evaluering og offentliggjøring av dokumenter, helt fra prosjektsøknaden på den ene siden til den siste detaljevalueringen er ferdig på den andre siden. Vi må som politikere alltid strebe etter at pengene går til de prosjektene som er best mulig i forhold til de mål vi setter oss. Så mener jeg at et av de problemene som vi faktisk ser, og som regjeringen i noen grad har snakket om, men i liten grad fulgt opp med handling, er hvordan vi kan bruke evalueringene for å vri bistanden og vri pengene fra dem som leverer i mindre grad, til dem som leverer i større grad. Det skulle jeg ønske var noe vi i mye større grad fikk muligheten til å debattere, og debattere i detalj. Får vi det til, har norsk utviklingspolitikk kommet et langt skritt videre. Jeg mener det er grunnleggende positivt at de nå i det minste tar det opp i ordskifter. Når en legger til grunn regjeringens politikk i løpet av de siste seks årene, har dette blitt noe bedre. Men det burde ha blitt vesentlig bedre. Så la meg bare si at jeg mener at dette forslaget er godt, og det fortjener å bli vedtatt.