Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-29:
Ordningen med studentsamskipnader har vist seg som en god ordning for å organisere studentvelferden ved våre universiteter og høyskoler. Med forslaget til ny lov om studentsamskipnader vil Regjeringen bidra til å styrke ordningen, og jeg er tilfreds med at en samlet komite støtter de overordnede synspunktene, som også talerne her har vært inne på. Regjeringen ønsker altså å videreføre ordningen, samtidig som det var et behov for å oppdatere regelverket for studentsamskipnader på enkelte områder. Med en ny lov ønsker departementet og Regjeringen å gi klarere rammer for hva slags virksomhet studentsamskipnadene kan drive med, og det blir foreslått en ny lovbestemmelse som sier at studentsamskipnaden har til oppgave å ta seg av studentenes velferdsbehov ved de enkelte læresteder, og at en samskipnad skal tilby sine tjenester til studenter, men at samskipnaden i begrenset omfang også kan tilby tjenestene til andre enn studenter. Så det er gjort forsøk på å balansere mellom det som reelt er knyttet til studentvelferd, og det som etter hvert har vært litt ulik praksis for hva man har gjort gjennom samskipnadene. Som flere har vært inne på, er ordningen med studentsamskipnader en særegen ordning for Norge. Den gir studentene en avgjørende innflytelse over egen studentvelferd, samtidig som den også pålegger utdanningsinstitusjonene et ansvar for å ivareta studentvelferden. Samskipnadene og utdanningsinstitusjonene må derfor samarbeide. Selv om dette samarbeidet nok kan være utfordrende til tider, legger studentsamskipnadsordningen til rette for at det etableres gode tiltak og tjenester som skal støtte opp under studentenes utdanningsforhold. Institusjonene og studentene har på denne måten felles interesser i at studentvelferden er organisert og drevet på en best mulig måte. Med denne nye loven underbygger og understreker man nettopp det som skal være samskipnadenes hovedoppgave, og man er derfor avhengig av at samarbeidet mellom samskipnadene og institusjonene fungerer bra, hvilket jeg håper er positivt for alle parter. Bestemmelsene om hva slags aktivitet studentsamskipnadene kan drive, er foreslått endret i forslaget til ny lov. I tillegg foreslås det innført regler om et skille mellom studentsamskipnadenes aktiviteter overfor studenter og overfor andre. Det har vært et klart behov for å gi klarere regler på disse områdene, både når det gjelder utviklingen i omfanget av studentsamskipnadenes tjenester, og når det gjelder konkurranse og statsstøtterettslige prinsipper som vi er nødt til å etterleve. Det er foreslått at nærmere regler på disse områdene kan fastsettes i forskrift, og representanten Eriksen Søreide var inne på dette med forskrifter. Det er gitt uttrykk for at man kanskje heller burde fastsette regler i lov enn i forskrift. Jeg har en kommentar til det. Det er at de viktigste rammene, etter min mening, nå blir nedfelt i loven, og at det på mange måter kan være hensiktsmessig å fastsette det utfyllende regelverket i forskrift. Departementet får en viktig oppgave i å fastsette dette. Det å ha noe i en forskriftssammenheng kan føre til en noe større dynamikk i det samlede regelverket, fordi det er mulig å gjøre forskriftsendringer raskere enn lovendringer dersom det er behov for å klargjøre ulike forhold dersom de endrer seg. Men jeg vil poengtere at i arbeidet med å fastsette forskrifter vil selvsagt de utkast som kommer, bli sendt på høring, slik at man sikrer at studentsamskipnadene, studentene og andre berørte blir bredt involvert. Vi kommer selvsagt til å ta hensyn til de innspillene som kommer i en sånn høringsrunde. Komiteens flertall mener det er viktig å sikre at alle studenter får tilgang til de tilbudene studentsamskipnadene gir, og har foreslått å fjerne muligheten for å få fritak for krav om tilknytning til studentsamskipnad. Jeg mener dette må ses på som et klart uttrykk for støtte til samskipnadsordningen som sådan, og det er derfor i samsvar med Regjeringens ønske om å styrke ordningen.