trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2005-02-02:
Jeg takker statsråden nok en gang for svaret og vil ellers understreke at salg av Haslemoen vil bety mye for et lokalsamfunn, på lik linje med andre lokalsamfunn der Forsvaret selger eiendom. Det er positivt, synes alle, at forholdsvis mange næringsdrivende rundt omkring har fått anledning til å drive sin virksomhet, i dette tilfellet på Haslemoen, mens salget forberedes. Det er både små og store bedrifter som seriøst driver sin virksomhet, og de trives på Haslemoen. Dette må man i denne saken ha med seg, og man må ordne - i den grad det ikke allerede er i orden - en grei behandling som gir både Forsvaret og næringslivet et godt samarbeid videre også. Det synes jeg at storsamfunnet, i dette i tilfellet Forsvaret, skal ta med seg videre når man avslutter sin virksomhet i et distrikt hvor en stor del av næringsvirksomheten har vært basert på Forsvarets virksomhet. Og det tror jeg Forsvaret gjør.
Rita Tveiten (Arbeiderpartiet), 2005-02-02:
«10. juni 2004 vedtok Stortinget innstillingen til langtidsproposisjonen for Forsvaret i perioden 2005-2008. Det ble vedtatt at lokaliseringen av distriktsstaben for et sammenslått distrikt mellom HV-15 og HV-16 skulle etableres i Bjerkvik. Stortingsproposisjonen som lå til grunn for vedtaket, foreslo imidlertid at staben skulle etableres på Setermoen. Nå tilsier ryktene at Forsvaret likevel arbeider for Setermoen. Kan statsråden bekrefte at Forsvaret arbeider for at distriktsstaben skal lokaliseres i Bjerkvik?»
Rita Tveiten (Arbeiderpartiet), 2005-02-02:
Eg vil takka statsråden for eit usedvanleg klart svar. Eg er veldig glad for at me er einige om at dei vedtaka som Stortinget har gjort, òg når det gjeld Forsvaret, skal følgjast. Derfor har eg ikkje noko tilleggsspørsmål.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2005-02-02:
Jeg har tillatt meg å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren: «I svar til forsvarskomiteen i forbindelse med budsjettet for 2005 skriver Forsvarsdepartementet at det med dagens lønnssystem er grunn til å anta at en 20 pst. økning i øvingsbaserte aktiviteter ville innebære en økning på ca. 40 pst. i lønnsutgiftene. Hvordan har utgiftene til øvelser, herunder lønnsutgifter og øvelsestillegg, utviklet seg fra og med 2001 og til og med 2004?»
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2005-02-02:
Jeg takker for svaret, og kan slutte meg til veldig mye av det som statsråden sier. For det første deler jeg hennes vurdering at det er en ønsket utvikling at vi har mange øvelser, og at øvelser er viktige og nødvendige. Vi har lagt om Forsvaret nettopp med tanke på å få bedre operativ evne og høyere kvalitet på styrkene, som også skal være samtrente. Jeg tror det er veldig viktig å understreke. Spørsmålet er om øvelsesdøgnene likevel er for mange i forhold til tidligere, spesielt med tanke på kostnadene. Og i en tid da vi er nødt til å se på kostnadsutviklingen i Forsvaret, vil jeg spørre om departementet har vurdert å se på omfanget av øvelsene og antallet øvelsesdøgn i forhold til å få ned kostnadene ved øvelser.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2005-02-02:
Når det gjelder forholdet mellom støttefunksjoner og operative avdelinger, er jeg enig med statsråden, men med det tillegget at vi må ha noen støttefunksjoner også. Der statsråden og jeg nok er noe uenige, er hvor grensene skal gå for å sette disse ut, altså privatisere støttefunksjonene eller ha dem i egen regi. Når det gjelder lønnssystemet, vil jeg også vise til det som vi har skrevet både i Innst. S. nr. 234 og i budsjettinnstillingen, men vil likevel understreke at når det kommer til mulige endringer av et lønnssystem, er jo det gjenstand for forhandlinger mellom partene og ikke noe verken Stortinget eller departementet som sådanne kan gjøre noe med. Stortinget kan oppfordre departementet til å ta initiativ. Men hvis det er riktig at det f.eks. er mer lukrativt å øve i Norge enn å dra til Afghanistan, er det noe som er galt. Dette er en problemstilling vi har vært borti tidligere. Og jeg må si at med de samtrente, dyktige og kvalitetsmessig gode styrkene vi har, er det viktig at det lønner seg for dem når de først drar ut, enten det er til Afghanistan eller Kosovo. Så jeg vil i hvert fall oppfordre til at man får et forhold mellom det å øve hjemme og det å dra ut som er riktig.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2005-02-02:
Eg har følgjande spørsmål til miljøvernministeren: «Miljøvernministeren har endret sin tidligere oppnevning av rovviltnemnd for Oppland, men følger fortsatt ikke fylkeskommunens velbegrunna forslag til rovviltnemnd. Dette fører til en strid som er veldig uheldig for rovviltforvaltningen. I sitt forslag har fylkeskommunen bl.a. tatt hensyn til politisk sammensetning, kjønnsbalanse, regional tilknytning og personlige interesser og kvalifikasjoner. Hva er statsrådens begrunnelse for å gjøre en annen oppnevning enn det fylkeskommunen foreslår?»
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2005-02-02:
Eg stiller ikkje spørsmål ved eller tviler på den formelle retten som departementet har når det gjeld endeleg samansetjing, og til å oppnemne dei regionale rovviltnemndene. Eg spurde om grunngivinga for å overprøve fylkeskommunen i dette tilfellet. Fylkeskommunen sitt forslag var veldig gjennomtenkt, som eg nemnde, både geografisk, politisk og kjønnsmessig, og også ut frå kven ein ønskte å ha inn i den viktige nemnda, som, som statsråden riktig peiker på, er tillagd veldig viktige oppgåver i rovviltforvaltninga. Heile intensjonen med den rovviltmeldinga som var til behandling her, var jo at ein skulle få dempa konflikten innafor dette konfliktfylte området, og så startar det altså med ein konflikt når det gjeld samansetjinga av den regionale rovviltnemnda. Det synest eg blir ei veldig dum sak. Derfor meiner eg at departementet ikkje har noka veldig god grunngiving for å overprøve det som fylkeskommunen her har foreslått når det gjeld representantar. No har departementet rett nok gått med på éi endring, men det gjenstår å vere imøtekommande når det gjeld dei andre ønska.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2005-02-02:
For all del, følg opp det som Stortinget har sagt i denne saka, iallfall når det gjeld politikken. Det som Stortinget har sagt, kan eg godt referere: «Flertallet henviser til sammensetningen som er foreslått der det legges opp til at berørte fylkeskommuner i hver region velger ut og innstiller representanter til rovviltnemndene. Miljøverndepartementet som overordnet viltorgan, skal forestå den endelige oppnevning av nemnden.» Det står ikkje med eitt ord her at det skal vere folk som sit fast i fylkesutvalet, som er den formelle grunngivinga for overprøvinga. Rett nok er det ei setning i sjølve meldinga frå departementet som seier det, og når Stortinget ikkje har kommentert det noko spesielt, kan ein så klart underforstått oppfatte det slik at ein har slutta seg til det. Men iallfall, dette gir eit handlingsrom for å kunne setje i hop den beste nemnda, slik fylkeskommunen her har foreslått. Det er jo ikkje på dette området at ein til punkt og prikke må følgje bokstaven og orda i meldinga og det som er Stortingets innstilling. Det er gjennomføringa av rovviltpolitikken det er viktig at ein følgjer opp.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-02-02:
Dei regionale rovviltnemndene er statlege viltorgan som skal gjennomføra nasjonal rovviltpolitikk i den aktuelle regionen. Eg vil presisera at oppnemninga i alle regionar har skjedd i tråd med dei føringane som er gitt av Stortinget gjennom behandlinga av rovviltmeldinga. Dette inneber m.a. at fylkeskommunane skal gjera framlegg om kandidatar, medan departementet skal oppnemna medlemmene i nemndene. Ein har nytta dei same kriteria og prosedyrane i alle regionar i samband med oppnemninga. Det er berre oppnemnt personar som fylkeskommunane, Sametinget og Oslo bystyre har gjort framlegg om. Etter oppnemninga den 10. desember registrerte Miljøverndepartementet at Oppland fylkeskommune var misnøgd med dei oppnemnde medlemmene sin representativitet. I lys av situasjonen som oppstod, valde departementet gjennom brev av 17. desember 2004 å gi Oppland fylkeskommune ein sjanse til å komma med framlegg om nye kandidatar, slik at representativiteten kunne bli betre. Fylkeskommunen valde da i brev av 22. desember 2004 å stå ved sitt tidlegare standpunkt. På bakgrunn av misnøyet som er oppstått, har departementet etter ei totalvurdering valt å gjera ei endring i nemnda si samansetjing i Oppland. Oppland fylkeskommune er gjord kjend med denne endringa gjennom brev av 10. januar 2005 frå Miljøverndepartementet. Eg er overtydd om at dei personane som no er oppnemnde til regional rovviltnemnd i Oppland, på ein framifrå måte vil dekkja også dei krava som representanten Rudihagen meiner er viktige for eit slikt organ. Eg legg stor vekt på at viktige delar av rovviltforvaltninga gjennom oppnemninga av rovviltnemnder blir delegerte til regionalt nivå i tråd med dei føringane som Stortinget la, og eg ser fram til eit godt samarbeid med rovviltnemnda i Oppland i tida som kjem. Til slutt vil eg gjenta at oppnemninga av medlemmene i rovviltnemndene i alle regionar har skjedd i tråd med dei føringane som er gitt av Stortinget gjennom behandlinga av rovviltmeldinga.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-02-02:
Eg deler den bekymringa at me startar på eit veldig viktig arbeid med ein konflikt, som eg gjerne hadde ønskt at me ikkje hadde hatt, fordi dei regionale rovviltnemndene er veldig viktige - ei viktig føring for arbeidet. Men nettopp grunngivinga for at departementet har vist ein fleksibilitet, men òg stått fast, er at det er lagt så tydelege føringar frå Stortinget si side om at ein skal veljast ut direkte frå fylkesutvalet, og nettopp på rovviltpolitikken, som er så omdiskutert, og som det er så sterkt engasjement rundt, er det veldig viktig at me er presise i høve til dei føringane som er gitt gjennom stortingsbehandlinga. Me har altså prøvd nettopp å vera tydelege på at når Stortinget har sagt noko, skal vi følgja opp det til punkt og prikke. Rovviltmeldinga og innstillinga frå komiteen blir lesne opp og ned. Det er bra, og det er veldig viktig at vi er nøye med å følgja opp det som Stortinget har sagt i denne saka. Det er grunngivinga frå departementet si side.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-02-02:
Det vil nok heilt sikkert vera diskusjonar om på kva felt ein skal følgja opp det som Stortinget har sagt, til punkt og prikke. Det eg opplever, er at det innanfor rovviltpolitikken finst ulike ønske om eit visst slingringsmonn frå visse grupper. Det som eg er oppteken av, er å følgja opp det som Stortinget har gjort, og det står altså at det skal veljast ut direkte frå fylkesutvalet. Eg har likevel brukt skjønn gjennom ei ny oppnemning den 10. januar, der eg bytte ut ein av dei faste medlemmene med den første vararepresentanten til fylkesutvalet, og med dette kjem departementet følgjande krav frå fylkeskommunen i møte: den partipolitiske samansetjinga blir akkurat slik som fylkeskommunen ønskjer, den geografiske fordelinga blir betre, og Erik Winther, første vararepresentant til fylkesutvalet, får plass i nemnda. Så eg meiner at departementet har vist fleksibilitet og følgt opp Stortinget. I dag er det første møtet i rovviltnemnda i Oppland. Eg har tru på eit arbeid der som blir godt, og eg har tillit til at det blir gjort eit viktig regionalt arbeid i Oppland frå og med i dag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-02-02:
Det er brei politisk støtte for å auka skogvernet i Noreg og for at offentleg eigde skogareal skal brukast aktivt i dette arbeidet. Dette blei slått fast da Stortinget i november 2003 drøfta skogvernet ved behandlinga av St.meld. nr. 25 for 2002-2003, Regjeringens miljøvernpolitikk og rikets miljøtilstand. For å følgja opp dette har landbruks- og matministeren og eg i nært samarbeid sett i gang eit systematisk arbeid for skogvern på statsgrunn. Me meiner vern på statsgrunn er viktig både for å sikra verneverdig skog og fordi det kan redusera behovet for vern av privat skog. Eg håper òg representanten Korsberg ser det som positivt om vern på statsgrunn kan redusera behovet for vern på privat grunn. Som eit ledd i arbeidet blei det i sommarhalvåret 2004 gjort kartleggingar av Statskog-areal m.a. i Sør-Noreg, og det er identifisert viktige verneverdige område. Eg understrekar at det ikkje er teke stilling til omfanget av vernet, men at dette må avklarast gjennom den vidare saksbehandlinga. Det skal no gjennomførast omfattande høringar der kommunar og andre partar kan komma med innspel om sine synspunkt og interesser. Tidsfristane for høringane vil gi godt rom for innspel frå partane. Innspel frå høringane vil bli grundig gjennomgått og vurderte. Mellom anna vil det ut frå verneverdiar og andre interesser bli vurdert om det er grunnlag for å endra verneforskrifter eller avgrensing av område, eller eventuelt å ta heile område ut av verneprosessen. Eg kan forsikra representanten Korsberg om at det vil skje ei forsvarleg saksbehandling i vernearbeidet når det gjeld både tempo og kvalitet. Arbeidet har vore gjennomført og vil bli gjennomført i tråd med gjeldande krav til saksbehandling. Me legg vekt på å sikra innspel frå kommunar og andre partar. Eg kan òg informera om at det er avtalt eit møte om kort tid mellom ordføraren i Engerdal kommune og den politiske leiinga i Miljøverndepartementet, der vernearbeidet på statsgrunn er ei av fleire saker som vil bli drøfta.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-02-02:
Eg har lyst til å forsikra representanten Øyvind Korsberg om at me legg opp til ein forsvarleg prosess her. Det som eg òg synest er veldig viktig, er at her set staten òg i verk vern på sin eigen grunn. Nettopp for å sikra at konfliktnivået blir mindre, trur eg det er veldig viktig at staten er med og tek sin del av ansvaret. Både det at me får det som vi kan kalla det normale vernet, som no har vore på privat grunn, det at me òg får eit frivillig vern på privat grunn, og det at staten er med og tek eit ansvar, synest eg legg til rette for at me òg skal få ei større oppslutning ute blant folket i det viktige arbeidet for vernet. Så eg er glad for at det er støtte i denne salen for at det arbeidet som blir gjort, skal bli gjort forsvarleg. Eg er oppteken av nettopp det som no skjer, ved at høringsprosessane no er komne i gang for å høra dei ulike partane. Det er jo for å høra at vi no skal ha høringar.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-02-02:
Eg vil ikkje gå inn på og kommentera det som Sametinget no har teke opp, men eg har òg registrert det innspelet som er komme frå Sametinget, og det vil departementet sjølvsagt vurdera. Det som eg er oppteken av, er at det i den saka som er teken opp her i forhold til Engerdal, no er ein omfattande høringsperiode som ligg framfor oss, der eg kan lova at alle partar, alle dei som her har synspunkt og innspel, skal varetakast og få komma til orde gjennom høringa. Og så er det jo nettopp dei breie demokratiske prosessane som til slutt fører til den endelege beslutninga med omsyn til vern. Eg er glad for at vi har nettopp slike prosessar som varetek dei ulike omsyna. Det er ikkje slik at alle vil bli fornøgde, men dei prosessane som me no har, meiner eg legg til rette for mindre konfliktar. Og det er ønskjeleg. Det er ønskjeleg med vern, men det er òg ønskjeleg med mindre konfliktar.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-02-02:
Jeg har følgende spørsmål til miljøvernministeren: «I Engerdal kommune vil myndighetene verne 130 km2 i rekordfart. De berørte parter føler det skjer uforsvarlig raskt. I Østlendingen 6. januar i år omtales et møte mellom Fylkesmannens miljøvernavdeling i Hedmark og representanter for kommunen. Fylkesmannens representant innrømmet at det går fort grunnet tidspresset, og at normale arbeidsmetoder blir lagt til side. Det utelukkes utsettelser i arbeidet, fordi det må eventuelt komme fra øverste myndighet. Vil statsråden sikre at arbeidet skjer i et forsvarlig tempo?»
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-02-02:
Jeg takker statsråden for svaret. Når statsråden sier at det er bred politisk støtte for de verneprosessene som skjer, er det for så vidt riktig. Den støtten er her i denne sal. Den er ikke forankret ute i lokaldemokratiet. Dette er ikke et enestående tilfelle. Vi har hatt liknende saker bl.a. når det gjelder Ytre skjærgård Kristiansand-Søgne-Mandal, Øvre Dividal nasjonalpark, Lyngsalpene, Tillermarka, osv. osv. På hvert av disse stedene og mange, mange flere steder møter man konflikten mellom myndighetene som ønsker å verne, og de lokale både myndigheter og eiere som ønsker at denne prosessen tar litt lengre tid, slik at de får være litt mer med i den prosessen. Ordføreren viser også til frykten for tap av arbeidsplasser i denne saken. Men spørsmålet til statsråden blir: Hvorfor følger man ikke opp rundskriv som man selv har kommet med? Da tenker jeg på rundskriv T-3/99. Der tar man rett og slett til orde for at dette skal ta så lang tid at alle berørte parter blir en del av prosessen. Det har statsråden svart i skriv til meg.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-02-02:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg er også positiv til frivillig vern, men da må det være frivillig vern og ikke bare et teknisk begrep der man registrerer at lokalmiljøet, både det politiske og de som har næringsinteresser, protesterer mot det såkalte frivillige vernet. Jeg er også glad for at statsråden skal ha møte med ordføreren, og da forventer jeg virkelig at statsråden lytter til det ordføreren har å si, og til de interessene som ordføreren her representerer i form av næringslivet og den type aktivitet. Det med verneprosesser går jo rundt over hele landet. Nylig har Sametinget uttalt at det skal ha en direkte innflytelse når det gjelder forvaltning og opprettelse av nasjonalparker o.l. i de samiske områdene. Vil statsråden etterkomme det kravet?
Jørgen Kosmo (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Som det framgår av innstillingen, er det tatt initiativ for å få reist et nasjonalt monument på Småskjær i Drøbaksundet for å markere begivenhetene på og rundt Oscarsborg festning den 9. april 1940. Det er ikke tvil om at dersom det skal reises et monument på Småskjær i Drøbaksundet, vil det være et monument som markerer en nasjonal begivenhet av betydning. Det er liten tvil om at hendelsene i Drøbaksundet den 9. april 1940 var av avgjørende betydning for hvordan Norge skulle stå imot nazistenes angrep på Norge i 1940. Presidentskapet har derfor funnet det naturlig, dersom det skal reises et slikt monument, at Stortinget på vegne av nasjonen Norge bidrar på en slik måte at dette kan bli et nasjonalt monument. Nå er det imidlertid ikke sikkert at det blir reist noe monument. Presidentskapet har vært meget nøye med at det ikke er Stortinget som skal træ en beslutning ned over hodet på befolkningen i området rundt Drøbak og stille krav om at det skal reises et monument. Derfor vil det være Frogn kommune som har ansvaret for den saksbehandlingen som er nødvendig både i de kommunale organer og i forhold til befolkningen, slik at en beslutning om dette kan tas med oppslutning i befolkningen. Videre er det også Frogn kommune som må ha ansvaret for å behandle de spørsmål som berører eventuelle verneinteresser i området. Dersom beslutningen om å reise et slikt monument blir tatt av de lokale myndigheter, er Presidentskapet imidlertid innstilt på at Stortinget bør bidra med to tredjedeler av kostnadene, at det settes av 4 mill. kr på inneværende års budsjett for å dekke de kostnadene som eventuelt påløper i år, og at Presidentskapet gis fullmakt til å følge opp prosjektet. Nå vil det nok være Stortingets neste presidentskap som får hovedansvaret for denne oppfølgingen. Blir det slik at det blir reist et monument, vil det være å håpe at det kan være ferdig slik at det kan avdukes den 9. april neste år, slik at man får en markering i tilknytning til denne spesielle datoen. På vegne av Presidentskapet anbefaler jeg Stortinget å slutte seg til innstillingen fra Presidentskapet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Det kunne vært fristende å rette det skytset tilbake mot Arbeiderpartiet. Det er fremmet mange forslag i innstillingen både av Fremskrittspartiet og andre, så man kan være fristet til å spørre Arbeiderpartiet om hvorfor de ikke støtter. Hvorfor i all verden støtter ikke Arbeiderpartiet eksempelvis forslaget om å sanere bompengene, som ville ha vært en håndsrekning til bedriftene rundt omkring i landet, eller til helt vanlige hardtarbeidende arbeidsfolk? Det har jeg ikke fått en eneste god begrunnelse for. Når det gjelder treforedlingsindustrien, oppfatter jeg at finanskomiteen, på tvers av alle partiene, gjennom innstillingen har søkt å bidra til å finne en løsning som over tid vil være tilfredsstillende for utviklingen i denne næringen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Det hjelper fryktelig lite å omdøpe Petroleumsfondet til Pensjonsfondet, så lenge man ikke er villig til å ta en reell diskusjon om en fondering av de samme forpliktelsene. Det forsøkte Fremskrittspartiet å spille inn da behandlingen av pensjonsmeldingen foregikk i denne sal. Jeg registrerer at verken Høyre eller andre partier som tidligere har vært veldig opptatt av fondering, ser ut til å mene det samme nå lenger. For ordens skyld har jeg lyst til å si at det blir veldig hult når Jan Tore Sanner prøver å fremstille det som at det å investere noe mer av vår oljerikdom i Norge, i verdiskaping, i vekst, i nye arbeidsplasser, i konkurransedyktige rammebetingelser, skal være det samme som å sette hus, hjem og jobb i fare. Jeg minner én gang til om at denne regjeringen har brukt 90 milliarder kr mer enn det handlingsregelen skulle tilsi, men det er selvsagt veldig ansvarlig fordi det er Regjeringen som har foreslått det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Det er nær sagt fornøyelig å høre Audun Bjørlo Lysbakken fra Sosialistisk Venstreparti nå fremstå som en nyttig idiot for store internasjonale konsern. Jeg tør minne om at 60 pst. av vann- og mineralvannsprodusenter i Norge var utsatt for en svært konkurransevridende situasjon som følge av denne avgiften. Det at avgiften nå faller bort, bidrar til en grunnleggende forutsetning som næringslivet gjennom mange år har bedt om, like konkurransevilkår. Det får de nå. Da synes jeg at det er spesielt å forsøke å skape et inntrykk av at det at bedrifter slipper å betale en avgift til statskassen, i seg selv skal føre til nedleggelse av arbeidsplasser. Når Lysbakken henviser til Coca-Cola, har jeg en uttalelse her fra kommunikasjonsdirektøren i Coca-Cola, som rett ut sier at han stiller seg uforstående til at bortfallet av avgiften skal medføre noen oppsigelser.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Jeg er helt enig med representanten Tørresdal i at familien er noe av det aller viktigste vi har i dette samfunnet. Men nettopp derfor er det også viktig at man ikke fratar foreldrene retten til å ta egne beslutninger, retten til å oppdra sine egne barn. Det går vel en grense for hvor mye av barneoppdragelsen som skal skje i offentlig regi. Når det gjelder forslaget om en utvidelse av pappapermisjonen, mener Fremskrittspartiet at den permisjonsordningen vi har i dag, er ganske god. Det man derimot burde gjøre, er å legge bedre til rette for at både far og mor innenfor eksisterende ordning har større grad av frihet til å velge hvordan man vil ta ut permisjonen. Det kan faktisk være mange gode grunner til at far vil være hjemme i større deler av perioden enn mor, men det må det altså være opp til den enkelte familie å avgjøre. Det må ikke nødvendigvis skje gjennom å utvide ordningen, som allerede er ganske god.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Næringslivets hovedkrav i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett er innfridd. Krav 1 fra næringslivet var at permitteringsreglene skulle videreføres, og at man skulle finne en mer varig permanent ordning. Det er innfridd. Krav 2 var at man ønsket en opphevelse av loven som gjaldt en innskjerping når det gjelder sykelønnskostnader for bedriftene. Det er også innfridd. Så at næringslivet har blitt hørt i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, må det ikke være noen tvil om. Nå er det heller ikke slik at grunnavgiften blir fjernet gjennom et spontanvedtak. Dette har finanskomiteen diskutert ved flere anledninger. Sist vi var i ferd med å fatte vedtak om dette, bad en samlet næring om tid til å tilpasse seg. Det har de fått. Det har gått et år siden sist komiteen drøftet dette. Nå kan man vel ikke akkurat kalle det et «spontanvedtak».
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Jeg registrerer at Hill-Marta Solberg ikke svarer på enkelte av de replikkene hun får. Jeg skal gjenta spørsmålet fra Gjermund Hagesæter, slik at hun får anledning til å svare på det: Vil Arbeiderpartiet i forbindelse med behandlingen av kommende statsbudsjett fremme forslag om å øke beskatningen av norsk næringsliv, eller øke beskatningen av vanlige mennesker, slik hennes partileder Jens Stoltenberg gang på gang har hevdet i offentlige debatter? Vi ser det i innstillingen til revidert, hvor Arbeiderpartiet går inn for å øke beskatningen av arbeidende kapital, som selvsagt vil ramme norsk næringsliv og gjøre det mer attraktivt å lokalisere seg utenfor Norge. Det synes jeg er et spørsmål som det er viktig å få svar på fra Arbeiderpartiet, som tross alt tar mål av seg til å sitte i regjering, hvis de får flertall etter valget.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
President! Til en åpenbar misforståelse!
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Høyre har tradisjonelt, i hvert fall i opposisjon, vært veldig opptatt av å redusere en del avgifter. I innstillingen har Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Senterpartiet slått seg sammen om å foreslå en gjennomgang av både miljø-, energi- og helserelaterte særavgifter. Vi har også bedt om å få et forslag til et nytt engangsavgiftssystem for bil, hvor miljø- og sikkerhetsegenskaper skal utgjøre en sentral del av grunnlaget for avgiftsberegningen. Ingen av disse forslagene har Høyre funnet grunn til å slutte seg til. Mitt spørsmål til Jan Tore Sanner blir: I Høyres program kan man lese at Høyre er veldig opptatt av disse spørsmålene og har til hensikt å prøve å gjøre noe med dem i neste stortingsperiode, som det står. Hvorfor vil ikke Høyre da være med på å legge premissene for det, slik at vi kunne fått denne gjennomgangen til behandlingen av statsbudsjettet for 2006?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Jeg registrerer at finansministeren mente at velgerne kun står overfor to valg i forbindelse med valget til høsten, nemlig enten den sittende regjering eller det sosialistiske alternativet. Men jeg tror kanskje han kom i skade for å glemme at det finnes andre partier i denne sal som også kan ha litt betydning for resultatet. Mitt spørsmål går på Regjeringens håndtering av Folketrygdfondets anmodning om å få utvidet rammene for sine aksje- og obligasjonsinvesteringer. Dette har vært et tema både ved behandlingen av pensjonsmeldingen og for så vidt også ved behandlingen av revidert, hvor fondet uttrykkelig ber om adgang til en noe bredere investeringshorisont. Jeg registrerer at Regjeringen så langt ikke har vist noen vilje til å imøtekomme dette, og har skjøvet foran seg at man nå skal omdanne dette til et såkalt pensjonsfond. Vil Regjeringen foreta seg noe for å gjøre det lettere for Folketrygdfondet å plassere i aksjer og obligasjoner?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Kristin Halvorsen hadde hatt god tid til å lese opp SVs program, selv i en replikkveksling, for det er ikke stort når det gjelder skatt – jeg har sjekket det i dag – en kvart A4-side. Her er det ikke mye å bli klok på. Fra en dame som tar mål av seg til å bli landets fremtidige finansminister, kunne det vært interessant å få en kommentar. SV skriver i sitt program: «Markedsliberalismen undergraver framtida for norsk næringsliv.» Videre er SV opptatt å skaffe frem såkalte «politiske verktøy for å utvikle et sterkere næringsliv», men samtidig sier de at man må ha internasjonalt konkurransedyktige rammebetingelser. Hvordan skal SV gi norsk næringsliv internasjonalt konkurransedyktige rammebetingelser, når de samtidig går inn for å øke beskatningen av norsk næringsliv, som allerede er utsatt for en knallhard internasjonal konkurranse ved høyere skatte- og avgiftsbelastning enn i land omkring oss? Det vil jeg veldig gjerne høre Kristin Halvorsen redegjøre for, for dette kan bli ganske vitalt for norsk næringsliv etter valget, hvis Kristin Halvorsen får noe som helst å si.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Det gjelder forslag nr. 113, fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, som vi har blitt oppfordret til å støtte. Det gjør vi ikke, og begrunnelsen for det er rett og slett at vi har helt andre premisser og forutsetninger i innstillingen enn det forslagsstillerne har.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Fremskrittspartiet vil støtte dette forslaget.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Det var hyggelig å høre Fremskrittspartiets talsmanns åpenbare glede over å få muligheten til å rette opp noen av feilene fra i fjor høst – men bare noen. Partiet fremmer i dag et forslag hvor de ber Regjeringen komme tilbake i neste års budsjett med et forslag om å innlemme treforedlingsindustrien i kvotehandelsystemet. Det ligger på bordet i dag et konkret forslag fra Arbeiderpartiet om at dette gjøres fra 1. juli i år. Det jeg lurer på, er hvorfor Fremskrittspartiet ikke kan støtte dette forslaget, for det er ganske åpenbart at denne regjeringen ikke har tenkt å følge opp en slik anmodning. Når Fremskrittspartiet har funnet 15 milliarder kr til å rive landets bomstasjoner, pluss noen milliarder til å redusere bensinavgiften, kan jo ikke årsaken til at de ikke kan støtte forslaget, være at de ikke har funnet inndekning for de 30 mill. kr det koster å fjerne CO2-avgiften i år.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Representanten Sørfonn sa at i den listen av gode resultater som han ønsker å vise fram for velgerne, ser vi nå de første tegnene på bedring i kommuneøkonomien. At år 2004 ble et brukbart år, skyldes jo at man gjennom forliket med Arbeiderpartiet fikk 2 milliarder kr mer til kommunene enn Regjeringen foreslo. Og i fjor, da man lagde budsjettforlik med Fremskrittspartiet for dette året, ble det jammen litt mer til kommunene da også. Det er jo grunnen til at 2004 var et unntaksår i denne perioden for kommunene. Med det opplegget som vi har fått for neste år, er kommunene tilbake og har bare én eneste mulighet når de skal lage budsjett, og det er å finne hvor de skal kutte. Jeg synes representanten Sørfonn burde være litt mer varsom med å sette det punktet på skrytelisten, for han skal gjennom valgkampen møte partifeller og andre kommunepolitikere, og de vet hvorfor 2004 ble et litt mer positivt år enn alle de andre årene med denne regjeringen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-06-17:
La meg først si at jeg er glad for at Fremskrittspartiet i forhandlingene om revidert nasjonalbudsjett aksepterte at vi ikke skulle bruke en krone mer av pensjonsfondet. Det er et godt bidrag for å sikre den positive utviklingen i norsk økonomi. Jeg konstaterer allikevel at Fremskrittspartiet i sine alternative forslag ønsker å bruke langt flere oljepenger. Ved behandlingen av Pensjonskommisjonen gikk Fremskrittspartiet som eneste parti imot å omdøpe Statens petroleumsfond til pensjonsfondet. Mitt spørsmål til representanten Siv Jensen er: Hvorfor det? Er det fordi at det kanskje er mer ubehagelig å forsyne seg av et pensjonsfond enn å forsyne seg av et petroleumsfond?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-06-17:
Det som det er grunn til å merke seg, og som jeg synes er ganske oppsiktsvekkende i innstillingen til revidert nasjonalbudsjett, er at de tre partiene i det sosialistiske alternativet ikke har klart å bli enige om en felles holdning til revidert nasjonalbudsjett. Snarere tvert imot ser vi at de tre partiene spriker i absolutt alle himmelretninger. Senterpartiet vil ha høyere alkoholavgifter og høyere sukkeravgifter og vil bruke 800 mill. kr mer av pensjonsfondet. SV vil ha høyere matmoms og kutte i friskolene. Arbeiderpartiet vil ha høyere formuesskatt. Gir det ikke representanten Hill-Marta Solberg grunn til bekymring at man ikke engang i opposisjon klarer å sy seg sammen? Det er da ingen ting som må være enklere enn for tre partier som befinner seg i opposisjon, å klare å skape en felles front. I stedet ser vi at de tre partiene spriker i alle himmelretninger. Mitt spørsmål er om ikke det gir grunn til bekymring for dem som har ambisjon om å skape en sosialistisk flertallsregjering.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-06-17:
Representanten Hill-Marta Solberg sier bare halve sannheten når hun snakker om de store skattelettelsene. For sannheten er at med Arbeiderpartiets skatteopplegg ville de aller rikeste fått nøyaktig like store skattelettelser, fordi Arbeiderpartiet gjennom å fjerne delingsmodellen sørger for at de med de aller høyeste inntektene kan omgjøre sin inntekt til kapitalinntekt, og dermed vil de få nøyaktig like stor skattelettelse. De skattelettelsene som vi har gitt, har gått til boligeiere ved at de ikke lenger betaler boligskatt, til næringslivet ved at vi trygger arbeidsplassene, og faktisk til vanlige lønnsmottakere. Når jeg tegnet meg til en ny replikk, er det fordi Hill-Marta Solberg, når jeg konfronterer henne med den store spriken blant de tre partiene i det sosialistiske alternativet, svarer med å si at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet også er uenige. Ja, det er vi. Men vi har funnet felles løsninger. I tre av fire statsbudsjett har vi blitt enige med Fremskrittspartiet. I revidert nasjonalbudsjett kom vi frem til en avtale, mens Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet ikke engang i opposisjon klarer å bli enige om et felles alternativ til revidert nasjonalbudsjett, men snarere tvert imot spriker i alle retninger. Det burde gi grunn til bekymring for fru Solberg.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-06-17:
Det siste oppfatter jeg som store ord fra en presset politiker. Når representanten Nordtun ikke benyttet replikken sin til å svare på noen av mine angrep, men isteden begynner å snakke om menneskeverd, tror jeg kanskje vi skal roe oss litt ned. Men jeg skal ta tak i det Nordtun stilte spørsmål om, nemlig utstøting på grunn av uføretrygd og attføring. Jeg pekte på i mitt innlegg at det er et problem. Det er en utfordring at vi har altfor mange som står utenfor arbeidsmarkedet. Det var en utvikling som startet da Stoltenberg-regjeringen styrte Norge. Da økte også antall uføretrygdede og folk på attføring. Jeg registrerte ikke at Arbeiderpartiet iverksatte noen tiltak for å få den situasjonen under kontroll. Det har vi derimot gjort, både ved at vi nå har lagt om ordningen for uføretrygd for å flere raskere tilbake i arbeid, og ved at det nå iverksettes forsøk med at man kan bruke uføretrygden som et lønnstilskudd i en periode for å komme tilbake til arbeidsmarkedet. Jeg tror at den politikken virker, og vår ambisjon er å bygge ned barrierene for dem som er støtt ut av arbeidsmarkedet, og å få flere tilbake i arbeidslivet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-06-17:
La meg da bare innledningsvis minne representanten Siv Jensen om at regjeringspartiene i samarbeid med Fremskrittspartiet har fjernet investeringsavgiften, redusert elavgiften, fjernet flyseteavgiften og senket alkoholavgiften. Vi har med andre ord startet arbeidet med å redusere avgiftsnivået i Norge i tillegg til å redusere skattenivået i Norge. Vi trenger ingen ny offentlig utredning for å redusere avgiftsnivået ytterligere. Jeg kan rett og slett ikke skjønne hvorfor det er behov for nye utredninger for å se på dette. Hvis man ønsker å prioritere lavere avgifter, ja, så er det jo bare å gjøre det. Og vi har som sagt redusert en rekke skatter og avgifter, men vi tar det i riktig rekkefølge, og i denne perioden har vi ment at det har vært riktig å prioritere lavere skatt for næringslivet, fjerne boligskatten og redusere skatten på inntekt. Men jeg er helt enig i at vi også må få ned bilavgiftene i løpet av neste periode.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-06-17:
Jeg vet ikke helt hvordan representanten Grande Røys bruker pengene sine – det er mulig de går til tant og fjas. Jeg for min del bruker min personlige økonomi til å skape trygghet for meg og min familie. Det er også en viktig del av velferden. Når vi senker skattene, gir vi folk romsligere privatøkonomi. Det skaper trygghet, og det skaper velferd. Vi er nå inne på kanskje et av de viktigste skillene i norsk politikk, for mens Høyre er veldig opptatt av at det er en sammenheng mellom at vi må skape verdiene før vi kan bruke dem, at det er en sammenheng mellom verdiskaping og velferd, så snakker Sosialistisk Venstreparti bare om å dele. Men sannheten er at hvis man øker skattene for næringslivet, så skatter man arbeidsplassene ut av landet, det blir færre arbeidsplasser, det blir mindre verdiskaping, det blir mindre til velferd og mindre å fordele. Det er denne sammenhengen som gjør at Sosialistisk Venstreparti vil være en fare for velferden og tryggheten i samfunnet over tid, mens vi er opptatt av at vi må skape verdiene før vi deler dem.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-06-17:
Det kommer Høyre aldri til å gjøre, fordi det er et dårlig forslag. Det blir ikke mer penger til vei bare ved at vi oppretter nye låneordninger. Det er et spørsmål om vilje til å prioritere, og vi ser at Høyre i regjering prioriterer mer til vei enn det Senterpartiet gjorde da de var i regjering. Det må representanten Morten Lund merke seg – at det er mer penger til vei i dag enn da Senterpartiet satt i regjering. Det er rett og slett et spørsmål om å prioritere, og det er et spørsmål om sammenhengen i politikken. Det hjelper svært lite at Senterpartiet i opposisjon vil ha mer penger til vei, når partiet samtidig går inn for å øke skatte- og avgiftsnivået for næringslivet. Det hjelper veldig lite at Senterpartiet går inn for mer penger til vei, når Senterpartiet vil bruke 800 mill. kr mer fra pensjonsfondet og vi vet at økonomene sier at konsekvensene av den politikken som de sosialistiske partiene vil føre, vil gi oss en sterkere krone og et høyere rentenivå. Det er definitivt ikke det næringslivet ber om.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-06-17:
Det underlige er jo at Arbeiderpartiet ønsker ny kurs når man ser at politikken vår virker. La oss gå litt tilbake i tid. Det var Gro Harlem Brundtland som styrte Norge fra 1986 til 1993. I 1993 var det 180 000 arbeidsledige i Norge, og Gro Harlem Brundtland skyldte fortsatt på Kåre Willoch. Da hadde hun styrt Norge i syv år. Denne gangen har vi fått en såkalt myk landing i nedgangskonjunktur. Aldri har nedgangen vært kortere, aldri har vi klart å få veksten opp raskere. Vi ser at bare i Oslo og Akershus er det 16 000 ledige stillinger. Vi ser at for første gang siden 1998 øker antall industrisysselsatte i Norge. Og så snakker Arbeiderpartiet om ny kurs. Da må vi jo spørre: Hva er denne nye kursen? Jeg registrerer at Arbeiderpartiet i likhet med oss vil ha flere uføretrygdede inn i arbeidslivet. Ja, det er vi enige om, men det er da ikke ny kurs. Det må i tilfelle være på virkemidlene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-06-17:
Vi har to rød-grønne eksperimenter i Europa, det ene er i Tyskland og det andre er i Sverige. I Tyskland er arbeidsledigheten på nivå med det den var på 1930-tallet, og i Sverige har de problemer med å få arbeidsledigheten ned. I Norge peker pilene i riktig retning. Arbeidsledigheten går ned, sysselsettingen går opp, og folk har en romsligere privatøkonomi. Likevel snakker representanten Stoltenberg om behovet for en ny kurs. Og når han skal begrunne behovet for en ny kurs, peker han på at industrien bygges ned, og at veksten i importen er høyere enn veksten i eksporten. Begge deler er feil! For første gang siden 1998 regner man i år med at sysselsettingen i industrien vil øke. Dagens Næringsliv slår fast at den tradisjonelle eksporten øker mer enn importen. Det betyr at også på disse to områdene peker pilene i riktig retning. Da må man få lov til å spørre: Hva er det Stoltenberg egentlig mener når han snakker om behovet for en ny kurs?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-06-17:
Jeg tror representanten Stoltenberg trenger å bli minnet om den ganske nære historie. Fra 1986 til 1993, da Arbeiderpartiet det meste av tiden styrte Norge, steg arbeidsledigheten opp til 180 000 arbeidsledige. Etter at Gro Harlem Brundtland hadde styrt Norge i seks-syv år, skyldte hun fortsatt på Kåre Willoch. I denne perioden har vi klart å få ned arbeidsledigheten, vi har snudd utviklingen, gått gjennom en nedgangskonjunktur på en mye kortere periode, og nå ser vi at sysselsettingen er på topp, og at arbeidsledigheten er på vei ned. Når Stoltenberg skal begrunne behovet for en ny kurs på arbeidsmarkedsområdet, peker han på behovet for flere arbeidsmarkedstiltak. Men det blir ikke flere arbeidsplasser av noen flere arbeidsmarkedstiltak! Derimot kan det bli færre arbeidsplasser med den politikken som en sosialistisk regjering vil legge opp til. Flere banker har jo også påpekt at konsekvensen av en sosialistisk politikk vil bli et høyere rentenivå og sterkere kronekurs, og det vil ramme arbeidsplassene i Norge.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-06-17:
Det er åpenbart at Kristin Halvorsen elsker rollen som kommentator, men misliker meget sterkt å bli konfrontert med virkningen av egen politikk. Grunnen til at pensjonistene er urolige, er jo at Kristin Halvorsen ikke svarer på spørsmålene. Vi har sett på SVs forslag når det gjelder skatt på kapital. Man foreslår en aksjonærmodell, men uten skjermingsfradrag. Man sier videre at kapitalskatten må pålegges all kapitalinntekt. Dette betyr at pensjonister må betale mer enn 100 pst. av rentene av bankinnskuddet sitt. Derfor blir pensjonistene urolige. Sosialistisk Venstreparti ønsker å øke skatten på kapital, slik at de må betale mer inn i skatt enn det de faktisk får av sine renter. Så nå må Kristin Halvorsen snart begynne å svare på virkningene av politikken sin. Hun har tidligere holdt tale, der hun sa at SV ikke har særlig greie på skatt. Nå har hun mulighet til å motbevise det ved faktisk å svare på hva som blir konsekvensene.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-17:
Siv Jensen undret seg over at bryggeriarbeiderne ikke jublet over avgiftsletten. Det er ikke noe å undre seg over, for de mister jo jobben på grunn av den avgiftsletten som Fremskrittspartiet har krevd og fått gjennomslag for helt på eget initiativ i budsjettforhandlingene. Fremskrittspartiet har altså solgt 800 norske arbeidsplasser for lusne 25 mill. kr i avgiftslette. Og det er noe som Siv Jensen ikke kan nekte for, for det sier ledelsen i bryggeriene selv, både i Ringnes, i Hansa Borg og i Coca-Cola, at resultatet av en fjerning av grunnavgiften på PET-flasker vil være en sentralisering og nedlegging av store deler av bryggeristrukturen. Og når Siv Jensen snakker varmt om hardt arbeidende arbeidsfolk, er det ett spørsmål som det er naturlig å stille, og det er hvorfor det er greit for Fremskrittspartiet, og ikke bare greit, men hvorfor det er på Fremskrittspartiets initiativ at 800 hardt arbeidende arbeidsfolk nå kommer til å få sparken, hvis denne avgiftendringen blir stående.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-17:
Tidligere i uken var det en såkalt statsministerduell i Drammen mellom Kjell Magne Bondevik og Jens Stoltenberg. Statsministeren var da veldig bekymret for kostnadene ved en eventuell ny regjering og for prislappen særlig på SVs program. Kristelig Folkeparti har jo nå selv vedtatt et program for valget som lover mye: mer penger til kontantstøtte, mer til fødselspermisjon, billigere buss – en lang smørbrødliste med kostbare forslag. Samtidig skal Kristelig Folkeparti sitte i regjering med Høyre, som har antydet at skattelettene i neste periode i hvert fall bør være like store som de har vært i denne. Det betyr at det skal mye penger til for å realisere det programmet Kristelig Folkeparti går til valg på til høsten. Men representanten Ingebrigt S. Sørfonn er jo kjent som en mann med orden i regnskapet, og siden Kristelig Folkeparti stadig etterlyser prislappen på andres programmer, regner jeg med at Sørfonn har oversikten over prislappen på sitt eget. Det ville vært interessant om han ville dele det med oss.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-17:
Det er jammen bra at Carl I. Hagen er så god i promilleregning, for det betyr at han også vil være i stand til å regne ut effekten av det budsjettforliket som hans eget parti har inngått med regjeringspartiene, som jo står i sterk kontrast til alle de milliardene som Carl I. Hagen strør om seg med i TV-studioer, og som også er i det primære budsjettopplegget til Fremskrittspartiet. Siv Jensen sa tidligere i dag at forliket var et godt stykke unna Fremskrittspartiets primære opplegg. Det er å ta forsiktig i. I forliket har Fremskrittspartiet stort sett ikke fått til noe annet enn å gjeninnføre et fradrag som de selv fikk fjernet i høst, i tillegg til lysende 25 mill. kr i avgiftslette, som på toppen av alt koster 800 arbeidsplasser rundt om i landet. Slik har vi fått demonstrert at det er ingen realisme i Fremskrittspartiets primære opplegg, at det er svært langt unna det som er mulig å få til i samarbeid med de andre borgerlige partiene. På bakgrunn av et slikt smålåtent budsjettforlik er det naturlig å spørre Carl I. Hagen om han vil ha litt færre fantasillioner i TV-studioer framover.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-17:
Onsdag var det en større markering utenfor Stortinget av streikende bryggeriarbeidere. Det var også en landsomfattende streik i sektoren i protest mot de borgerlige partienes budsjettforlik, som i antall millioner kroner innebærer en beskjeden endring i avgiftssystemet, men som får dramatisk utslag for mange bryggerier og arbeidsplasser rundt omkring i landet. Det er Fremskrittspartiet som har gitt bort sannsynligvis rundt 800 arbeidsplasser i bytte mot 25 mill. kr i avgiftslette. Argumentet har vært konkurransevilkår, skjønt virkeligheten jo er at uten denne avgiften kan svært mange norske arbeidsplasser med lange tradisjoner, og som i utgangspunktet er levedyktige, ikke konkurrere. Resultatet vil være miljøskadelig langveistransport på trailere av brusprodukter og -flasker, gjerne helt fra kontinentet og opp til Norge. Avgiften på engangsemballasje har sikret at vi i Norge har hatt et system som både har opprettholdt en desentralisert bryggeristruktur og har gitt store miljømessige fordeler. Det er ikke så mange områder igjen der Norge er et miljøpolitisk foregangsland. Men akkurat når det gjelder bruk av ombruksflasker, er vi faktisk helt i verdenstoppen. Nå vil altså Regjeringen, som har gjort så lite annet for miljøet, fjerne denne ordningen og sørge for at Norge blir like dårlig som de fleste andre land i Europa når det gjelder ombruk. Det er i debatten om avgiften blitt henvist til en rekke forskningsrapporter som har konkludert med at denne miljøeffekten er svekket. Da er det viktig å vise til at forskerne som selv lagde rapporten som lå til grunn for Regjeringens forslag om å fjerne denne avgiften, i fjor sendte et brev til finanskomiteen der de ville ha seg frabedt at forskningen deres ble brukt på den måten, nettopp fordi de ikke hadde tatt med i beregningen konsekvensene av en sentralisering av bryggeristrukturen, som selvfølgelig vil være et sterkt økt transportbehov. Det er også viktig å understreke at Natur og Ungdom og Naturvernforbundet står sammen med fagbevegelsen og de rød-grønne partiene i dette spørsmålet. Det er en avgift som i praksis er et Kinderegg, som tar vare på tre ting på en gang, både miljø, lokale tradisjoner og kultur og mange arbeidsplasser. Jeg tror at de borgerlige partiene vil få en overraskelse når de ser hvor stort lokalt engasjement dette spørsmålet vil utløse mange steder, og betydningen av at det blir en omkamp om denne saken ved valget 12. september.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2005-06-17:
Familien er et «nødvendig grunnleggende element i et fritt samfunn.» Og:«Familien er en viktig tradisjons- og kulturbærer, med omsorgs- og oppdragerrollen som sentrale kjennetegn. Familien er viktig for barnas oppvekst og fremtid.» Dette er sitat fra programmet til Fremskrittspartiet. Men hva blir det så av disse ordene? Blir det bare festtaler? Vi har savnet Fremskrittspartiets støtte til finansiering av samlivskurs og foreldreveiledning, og i dag er Fremskrittspartiet det eneste partiet som ikke vil være med på å utvide pappapermisjonen. Er det slik at familiepolitikken til Fremskrittspartiet kun handler om matpakker og maksimalpris, ikke om tiltak som koster noen kroner, men som er verd investeringen i selve familien?