Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-03-23:
Statsministeren er i sin erklæring opptatt av å føre en fremtidsrettet næringspolitikk som skal gi landet en god økonomi. Dette er betinget av at våre bedrifter kan hevde seg minst like godt som konkurrentene. Dette er Fremskrittspartiet enig i. Næringspolitikken er viktig fordi det er bedriftene og det arbeid som de ansatte utfører, som skaper de verdier som er helt nødvendige for å kunne betale for de velferdsgodene vi alle vil skal ligge klar, uansett parti. Det er viktig at vi tenker gjennom dette, at vi stiller spørsmålet: Hva er grunnlaget for å skape arbeidsplasser, velstand, et godt helsevesen, eldreomsorg, skole og et bedre miljø, alle de tingene som hører hjemme i et velferdssamfunn? Jo, det er at vi har bedrifter som driver med verdiskapning. Bare gjennom konkurransedyktige virksomheter har vi noenlunde sikkerhet for arbeidsplasser, og at det finnes midler tilgjengelig til å løse de oppgaver vi alle mener et samfunn skal ha. Globaliseringen og kapitalens vandring, uten respekt for landegrenser, har skapt en konkurranse nasjonene imellom om hvem som kan tilby best rammebetingelser, og dermed tiltrekke bedrifter, kapital, kompetanse og arbeidsplasser. Fremskrittspartiet konstaterer at norske bedrifter møter et skjerpet konkurranseklima i denne internasjonaliseringsprosessen. Strukturendringer hos våre handelspartnere, konkurranse fra land med lavere arbeidslønninger og som har en annen økonomisk forståelse og en annen bedriftskultur, kan medføre at bedrifter dels flytter, dels fusjonerer eller legger ned sin virksomhet. Det kan selvfølgelig være fornuftige grunner til at bedrifter velger å etablere seg i andre land. Noen vil bli større på sine kjerneområder og vil gjøre produksjonen mer effektiv. Men når vi får synlige bevis for at det er rammebetingelsene som tvinger bedrifter og kapital ut av landet, må forholdene legges til rette på en annen måte fra myndighetenes side. Det er farlig hvis hovedkontorer og forskningsavdelinger forsvinner ut av landet i stor skala fordi de økonomiske forholdene er bedre ute. Det betyr at landet taper for viktige konkurrenter som har endret sin politikk i næringsvennlig retning fordi de har sett betydningen av alvoret. I en globalisert økonomi blir det stadig vanskeligere for en nasjon å føre en skattepolitikk som er forskjellig fra andre lands. Særlig på to områder fører Norge en skattepolitikk som er vesentlig forskjellig fra konkurrentlandenes, og det gjelder opsjonsbeskatningen og formueskatten. Begge disse områder er av vesentlig betydning for virksomheter innenfor den nye økonomien, for kunnskapsbedriftene. Den store svakheten ved det norske skattesystemet er at det har en langt strengere beskatning enn andre land på noen områder som er særlig utsatt for internasjonal konkurranse. Derfor bør det umiddelbart gjennomføres endringer som sikrer internasjonalt konkurransedyktige vilkår både for formuesbeskatningen og opsjonsbeskatningen, slik vi ser det. Nå er det på tide å innse de faktiske forhold. At Norge ligger i verdens ytterkant for internasjonalt næringsliv med et lite hjemmemarked med bare 4 ½ million innbyggere, reduserer attraktiviteten. Dette er det selvfølgelig lite å gjøre ved. Skal Norge klare å tiltrekke seg norske og utenlandske investorer, må rammebetingelsene være i verdensklasse. Der vi virkelig har mulighet til å gjøre noe, er med skatte- og avgiftssystemet og nivået. Fremskrittspartiet mener vi bør være på høyden på dette området, og beviser det gjennom skatte- og avgiftslettelser i vårt alternative statsbudsjett på nærmere 28 milliarder kr. Vi kommer ikke utenom å tilpasse skatte- og avgiftsreglene til den nye internasjonale virkeligheten. Gründere og industrialister kan ikke lenger akseptere snevre nasjonale hensyn. Det må være klinkende klart at uten de nødvendige skatte- og avgiftslettelser får vi verken utenlandsk eller norsk kapital i tilstrekkelig grad til å bygge opp virksomheter i Norge. Det er det som vil være hovedutfordringen i årene som kommer.