Ivar Østberg (Kristelig Folkeparti), 2002-06-20:
«Kommuneøkonomi er knusktørr materie for spesielt interesserte» skrev Stein Aabø i Dagbladet 14. juni. Denne materien er dagens tema. Kommuneøkonomien er vel så langt fra det knusktørre man kan komme. Kommunenes økonomi har direkte betydning for skoletilbudet, for kvaliteten i eldreomsorgen, for barnehagetilbudet, for sosialtjenesten – ja, for hele den kommunale tjenesteproduksjonen – og verken kan eller skal behandles uten dette som utgangspunkt og grunnlag. En samlet komite understreker kommunesektorens vesentlige rolle for innbyggerne og landets velferdsproduksjon. Komiteen sier også at det er sentralt at oppgavene utformes og prioriteres i demokratiske organer kommunalt og regionalt. Økt valgfrihet ut fra lokale forhold er en målsetting. Komiteen mener også at det er viktig å spille på lag med de ansatte og deres organisasjoner, og presiserer at de kommunalt ansatte er en verdifull ressurs. Dette burde gitt grunnlag for en bred enighet om kommuneopplegget for 2003. «Kronen truer norsk eksport», skrev Adresseavisen på lederplass i går. Eksporten har stupt med drøyt 10 pst. hittil i år. I Nord-Trøndelag er eksportfallet på 21,9 pst., i Sør-Trøndelag på 14,1 pst. og i Møre og Romsdal på 16,8 pst. Landets største spekematprodusent, Grilstad Fabrikker, flagger ut deler av sin virksomhet til Sverige. Mange ser med bekymring fram til Norges Banks møte 3. juli. Ekspertene spår renteøkning. Sentralbanksjef Svein Gjedrem sa i sin årstale i vår at industrien vil miste 60 000 arbeidsplasser i løpet av ti år på grunn av den høye bruken av oljepenger og veksten i offentlig sektor. Dette er noe av bakteppet for den helhetstenkning vi må legge til grunn i vår økonomiske politikk også i kommunesektoren. Vi må unngå renteøkninger til skade for kommunesektoren og landets innbyggere, og vi må ikke minst unngå rasering av arbeidsplasser i Distrikts-Norge av hensyn til arbeidstakerne og landets økonomi. Kommuneproposisjonen for 2003 har skapt uro blant kommunepolitikere. Opposisjonspartiene har anklaget Regjeringen for å rasere borgernes tjenestetilbud – en anklage jeg ikke kan si meg enig i. Anklagen er derimot med på å bygge opp under det gap mellom forventninger og muligheten til å innfri disse som alle partiers lokalpolitikere advarer sterkt mot. At opposisjonen er misfornøyd med forslag fra Regjeringen, er ikke nytt. Men jeg vil understreke at den uro som engasjerte kommunepolitikere rundt om i landet har vist, har gjort inntrykk. Regjeringen og Kristelig Folkeparti vil arbeide for at kommunesektoren skal ha forutsigbare rammevilkår. Vi vil i tråd med Sem-erklæringen arbeide for at kommunenes økonomi ytterligere forbedres på sikt. I 2003 får kommunesektoren en økonomisk vekst på 2–2,5 milliarder kr. Dette kommer i tillegg til veksten i kommunesektoren på 900 mill. kr i 2002 som videreføres i 2003. Avtalen om kommuneøkonomien mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet innebærer dessuten at kommunene får beholde merskatteveksten i 2002 og 2003. Pr. i dag er det ikke mulig å si hvor mye merskatteveksten vil bety for kommunene neste år. Men vi vet at merskatteveksten for 2001 var på hele 2,9 milliarder kr. Alt i alt betyr dette at kommunesektoren får forutsigbare økonomiske rammer neste år. Arbeiderpartiet har kritisert Regjeringens forslag til økonomiske rammer for kommunesektoren. Arbeiderpartiet har brukt ulike karakteristikker når forslaget har vært debattert, men deres hovedbudskap har vært at kommunesektoren trenger mer penger enn det Regjeringen legger opp til. Da er det underlig at nettopp Arbeiderpartiet i sitt alternative forslag har en ytterligere økning på 1,5 milliarder kr til kommunesektoren – 1,5 milliarder kr som i henhold til barnehageforliket skal trekkes tilbake igjen fra kommunene. Det bygger jeg på det Hill-Marta Solberg uttaler i Aftenposten den 19. juni: «I den foreslåtte økningen til kommunene, for eksempel, har vi jo tatt hensyn til barnehagesatsingen». Arbeiderpartiet foreslår altså i realiteten den samme ramme for kommunesektoren neste år som det Regjeringen gjør. Jeg vil gjøre oppmerksom på at Regjeringen vil komme tilbake til satsingen på barnehagesektoren i statsbudsjettet til høsten. Til dem som kritiserer stramheten i neste års kommuneøkonomi, vil jeg si: Kristelig Folkeparti erkjenner, i likhet med det kommunalminister Solberg har gitt uttrykk for flere ganger. at kommuneøkonomien neste år blir stram. Nettopp derfor har det vært viktig for regjeringspartiene å sikre flertall for de økonomiske rammene. Dette gir kommunene en forutsigbarhet for neste år allerede nå, og det er viktig for den videre økonomistyring. Kommunenes økonomi må, som jeg har pekt på, ses i sammenheng med landets totale økonomi for 2003. Skatte- og avgiftsvedtak som tidligere er fattet i Stortinget, får helårsvirkning i budsjettet for 2003, og dette medfører at handlingsrommet for å øke statens utgifter for dette året er begrenset. Utgifter knyttet til regelstyrte ordninger, som f.eks. sykelønnsordningen, øker dessuten kraftig og legger bånd på betydelige midler neste år. Det er imidlertid viktig for meg å presisere at Regjeringen har prioritert økte overføringer til kommunene innenfor det eksisterende handlingsrom. Det er viktig for meg å si at Kristelig Folkeparti og avtalepartnerne er kjent med de store utfordringene som økte lønns- og pensjonsutgifter medfører for kommunene, og vi erkjenner at det er behov for statlig medvirkning for å lette den ekstraordinære situasjonen som har oppstått i 2002. Nettopp derfor har vi foreslått at kommunesektoren skal få beholde merskatteveksten både for inneværende år og neste år. Jeg er meget glad for det initiativ statsministeren tok med tanke på å avklare situasjonen angående kommunesektorens pensjonskostnader. Den 12. juni 2002 ble det avholdt møte i Kommunal- og regionaldepartementet med representanter fra Kommunenes Sentralforbund, Kommunal Landspensjonskasse, kommunale pensjonskasser og Finansnæringens Hovedorganisasjon. I statsrådens brev til kommunalkomiteen av 13. juni 2002 pekes det på enighet om tallgrunnlaget og ikke minst en mulig løsning med hensyn til regnskapsføringen i kommunene fra 2002 i samsvar med prinsippene i Norsk RegnskapsStandard. Regjeringen har vedtatt at Kommunal- og regionaldepartementet skal fastsette regler for regnskapsføring av pensjon i kommuner og fylkeskommuner. Reglene vil gis virkning fra og med regnskapsåret 2002 og innebære at kommuner og fylkeskommuner kan regnskapsføre et lavere beløp enn det beløpet som nå signaliseres som realistisk pensjonspremie for 2002. Reglene, som vil bli fastsatt i løpet av høsten 2002, skal sikre at det beløpet som årlig skal regnskapsføres, vil være mer stabilt enn ved å regnskapsføre årlig pensjonspremie. Når dette er sagt, ønsker jeg å gjøre en presisering. Det må aldri være tvil om at det er kommunesektoren selv som er ansvarlig for lønns- og pensjonskostnader. Hvilke lønnsoppgjør og hvilke pensjonsordninger man fremforhandler enighet med arbeidstakerne om, må tilpasses eksisterende økonomiske rammer. I 2003 får kommunesektoren en reell inntektsvekst på 1,25 pst. Kommunene har fra 1998 og fram til i år hatt en gjennomsnittlig årlig inntektsvekst på 1,16 pst., altså en lavere inntektsvekst enn hva som er tilfellet neste år. Jeg er særlig glad for at det blir mulig å gi vekst i kommunenes frie inntekter. Neste år vil veksten bli på om lag 750 mill. kr. Jeg har tro på det lokale selvstyret. Jeg tror at man vet best i det enkelte lokalsamfunn hvilke prioriteringer som er nødvendige. Trenger man barnehager eller forbedrede lokaler i grunnskolen? Svaret på dette er ikke likt over alt. Derfor er det viktig at denne sal viser våre lokalpolitikere den tillit som ligger i en reduksjon i øremerkede tilskudd og økte overføringer i form av frie inntekter. En god eldreomsorg er viktig for Kristelig Folkeparti. Vi er derfor glad for at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet er blitt enige om at eldreplanen skal avsluttes gjennom å bygge ytterligere 5 000 sykehjemsplasser og omsorgsboliger. Det er også viktig for Kristelig Folkeparti å fremheve at de funksjonshemmede er prioritert i neste års kommuneopplegg. 30 mill. kr er satt av til utskriving av unge funksjonshemmede fra alders- og sykehjem, og ytterligere 50 mill. kr utover Regjeringens forslag, til sammen 650 mill. kr, er satt av til særlig ressurskrevende brukere. Det er meget gledelig at regjeringspartiene sammen med Fremskrittspartiet kunne finne gode løsninger for disse gruppene. Til slutt: Jeg vil ta opp mindretallsforslagene nr. 1–5, hvor Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet er forslagsstillere. Jeg vil videre anbefale regjeringspartiene å stemme for innstillingens I, II, III og IV.