Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-03-18:
[Referatet av innlegget bygger kun på skriftlig manus p.g.a. manglende lydopptak.]: Jeg er glad for at en samlet komité stiller seg bak dette forslaget. Forslaget til endringer i dekningsloven legges fram i samråd med justisministeren. Forslagene har til hensikt å skape større rettferdighet og forutsigbarhet for personer som sliter med økonomiske problemer. I tillegg vil forslagene legge til rette for enklere og mindre omstendelig saksbehandling. Dette vil både komme ressurssvake brukere av dette regelverket til gode, og gi effektivitetsgevinster hos namsmennene og hos Nav. Endringene i gjeldsordningsloven dreier seg hovedsakelig om å legge forholdene bedre til rette for personer som i dag av ulike grunner har vanskeligheter med å nyttiggjøre seg av loven. Etter gjeldende rett kreves det at alle som skal søke gjeldsordning, selv må ha forsøkt å forhandle med kreditorene, såkalte egenforsøk. Dette kravet har vist seg vanskelig å oppfylle for mange. Det foreslås nå å lempe på dette, slik at de tunge og kompliserte sakene nå i større grad kan tas under behandling uten egenforsøk. Dette vil også lette presset på de økonomiske rådgiverne i Nav. Jeg tenker her også på nordmenn som bor i utlandet og andre med tilknytning til Norge, som i dag ikke kan søke om gjeldsordning. Dette har regjeringen nå foreslått å åpne for. Jeg vil også nevne forslaget om i noe større grad å åpne for at straffedømte i en klar rehabiliteringssituasjon kan oppnå gjeldsordning. For at kriminelle skal kunne tilbakeføres til samfunnet på en god måte, er det viktig at det også er mulig å rydde opp i økonomiske problemer. Gjeldsordningsloven forvaltes i dag av namsmenn på 328 steder landet rundt. Mange av namsmannskontorene er små og har liten tilgang på saker. Dette gir liten øvelse i behandlingen av denne sakstypen, noe som igjen kan skape usikkerhet og ulik praksis. I samråd med justisministeren foreslås det derfor å begrense antallet kontorer som skal behandle gjeldsordningssaker. Dette vil gi flere saker og et sterkere fagmiljø på de aktuelle kontorene. Jeg har merket meg at dette forslaget opprinnelig kom fra politiet selv, og at det synes å være stor enighet om denne reformen. De nærmere detaljene omkring dette vil Justisdepartementet fastsette i forskrift. Når det gjelder både gjeldsordning og innkreving av penger ved trekk i lønn og andre inntekter, såkalt utleggstrekk, er det nødvendig å avgjøre hvor mye den som skylder pengene skal beholde til eget livsopphold. For saker etter gjeldsordningsloven har departementet fastsatt veiledende satser for dette, mens det i saker om utleggstrekk ikke har vært slike satser. Regjeringen foreslår nå at det åpnes for å forskriftsfeste felles satser som skal gjelde på begge områder. De standardiserte satsene skal være et utgangspunkt for det skjønnet namsmennene skal utøve i hver enkelt sak. Felles sats vil skape større rettferdighet og likhet på et område som er av stor velferdsmessig betydning for mange. Regjeringen vil gjøre en grundig vurdering av både skyldneren og kreditorenes behov ved fastsettelse av nye satser. Skyldneren skal sikres en akseptabel og forsvarlig levestandard, samtidig som vi må sikre at innkreving kan skje på en effektiv måte. Satsen som brukes for voksne i saker etter gjeldsordningsloven har imidlertid blitt utilsiktet høy, og det tas sikte på at denne reduseres en del i forhold til det som gjelder i dag. Satsene for barn er det ikke lagt opp til å redusere. Jeg konstaterer med tilfredshet at komiteen uttrykker enighet om forslagene som er fremmet, og jeg håper at endringene kan tre i kraft så snart som mulig.