Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2011-11-18:
Det er et viktig spørsmål interpellanten reiser; et spørsmål som egentlig åpner for en meget bred debatt både når det gjelder hva de forskjellige organisasjonene kan bidra med for å bedre integrering, og hvilken innretning en skal ha på offentlig støtte til frivillige organisasjoner på området. Det er også en debatt med utrolig mange svar, med utrolig mange muligheter, men også med en del begrensninger. Det er en debatt jeg håper ikke vil stoppe her i dag. God integrering avhenger av veldig mange faktorer. Vilje til integrering er vel den aller viktigste faktoren, og den faktoren bygger ofte på – sies det – bakgrunnen, etnisitet og religion. En annen viktig faktor er deltakelse i arbeidslivet. Arbeidsplassen er i Norge en av de aller viktigste og største sosiale arenaer vi har. Uten jobb kan det være lettere å lukke seg inne i sitt eget miljø og få mindre mulighet til å delta i det åpne sosiale nettverket og derigjennom bli kjent med og knytte kontakter utenom sitt eget etniske eller religiøse miljø. Når det ble nevnt her at arbeidsdeltakelsen i innvandrerbefolkningen er ganske høy, er det riktig, men vi må også huske på at innvandrerbefolkningen ikke er en ensartet gruppe. Det er store forskjeller innen de etniske miljøene når det gjelder arbeidsdeltakelsen – som sagt både i de etniske miljøene og mellom kjønnene. Der har vi en viktig utfordring som vi må ta tak i. Bomiljøet er også en faktor som spiller en stor rolle for integrering. Et bomiljø der du kommer inn som innvandrer, og der det også bor mange etniske nordmenn – kanskje i tillegg til andre innvandrere – vil bidra til at det blir en enklere integrering enn om du bosetter deg i et miljø der det kun er innvandrere fra eget etnisk miljø. Det vil gjøre det vanskeligere å oppnå kontakt med det øvrige samfunnet. Så har vi frivillige organisasjoner, og der gjelder akkurat det samme. Mange av de frivillige organisasjonene vi har i Norge – som velforeninger, syklubber, nabotreff osv. – er miljøer som er utrolig viktige for å skape integrering, og for at innvandrere som kommer til Norge, skal føle tilhørighet til landet og til det miljøet som er i Norge. Interpellanten viser til en undersøkelse som tyder på at organisasjoner basert på opprinnelsesland og etnisk og religiøs tilhørighet har begrenset kontakt med nasjonale og lokale myndigheter. Det er naturlig da å anta at kontakten med lokalsamfunnet ellers også er noe begrenset. Det er logisk å anta at organisasjoner der medlemskap er basert på opprinnelsesland og/eller etnisk og religiøs tilhørighet, neppe er spesielt inkluderende – snarere tvert imot. Jeg tror det bidrar til en segregering som er lite integreringsfremmende. Det er grunn til å merke seg at når man i Norge må ha egne fora for å skape kontakt mellom innvandrerorganisasjoner og norske myndigheter, og når det avsettes øremerkede midler for å bedre dialogen mellom innvandrerorganisasjoner og myndigheter, er det etter min mening noe som i utgangspunktet er fundamentalt galt. Det er mange frivillige organisasjoner som er opptatt av å inkludere alle og å arbeide for integrering. Disse gjør en god jobb, og man må trekke på disse organisasjonenes erfaringer og bidra til at disse organisasjonene får levelige betingelser. At det nå i forbindelse med forslaget til statsbudsjett legges opp til en annen innretning når det gjelder statstilskudd til innvandrerorganisasjoner og annen frivillig virksomhet, tror jeg ikke vil være udelt positivt. Jeg mener integreringsarbeidet er best tjent med at den offentlige støtten blir dreid fra støtte til innvandrerorganisasjoner basert på opprinnelsesland, etnisk og/eller religiøs tilhørighet, til støtte til hele spekteret av frivillige organisasjoner som jobber med integreringsarbeid i lokalmiljøet. Det må være et politisk mål i integreringsarbeidet at støtten konsentreres til integrerende aktiviteter mer enn til segregerende aktiviteter. Frivillige organisasjoner som utøver aktiviteter som burde være allmenne, vil i denne sammenheng være relevante. Jeg vil også vise til at det i en del organisasjoner foregår en del uryddighet når det gjelder forvaltning av offentlige midler. Derfor er det viktig at vi har en god kontroll med disse, både for å luke ut useriøse aktører og for å bidra til å skape et godt omdømme for dem som driver med integreringsarbeid.