Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2010-12-14:
I 2005 gikk de rød-grønne partiene til valg på at det skulle gjennomføres et kulturløft. Det viktigste har vært å øke kulturbudsjettet til 1 pst. av statsbudsjettet innen 2014. Det fortsetter vi nå i et ellers veldig stramt budsjett. Vi har de siste årene økt bevilgningene til kulturformål veldig mye. Det vi har lagt vekt på i de næreste årene, er for det første å øke kvaliteten, og det at kulturlivet skal nå flere. Regjeringens filmsatsing er et eksempel på dette. Flere år med store økninger i bevilgningene til norsk film har bidratt til økt produksjon og publikumsoppslutning. Målet om gjennomsnittlig 25 filmer i året er nådd, og det høye antallet norske premierer har trukket mange til kinosalene. Nå er det nødvendig å rette sterkere fokus på kvaliteten. Derfor vil jeg gi rom for større variasjoner i budsjettene til den enkelte film, slik at det kan lages enkelte større, mer påkostede produksjoner. Kvalitet er et stikkord. En betydelig del av budsjettsatsingen neste år går til frivilligheten. Regjeringens satsing på momskompensasjon til frivillige organisasjoner er den største satsingen på frivillighet over statsbudsjettet noensinne. I disse dager går det brev ut til tusenvis av frivillige lag og organisasjoner, fordi de får nå penger gjennom momskompensasjonsordningen. Vi har et forbedringspotensial på dette området, og som representanten fra Senterpartiet var inne på, har vi nettopp satt ned en gruppe med representanter for LNU for å bidra til et mer forenklet system. Men frivilligheten får altså mer enn noen gang. For musikkformål innebærer budsjettforslaget for 2011 en kraftig økning. Samlet har musikkformål fått en økning på nesten 0,5 mrd. kr gjennom Kulturløftet. I dette budsjettet har vi prioritert arrangørstøtten, slik at vi kan støtte opp om profesjonelle konsertarrangører over hele Norge. Det er også satt i gang en prosess for å avklare Rikskonsertenes framtidige rolle. Det vurderes nå ulike alternativer. Det ene er å overføre midler til musikerstøtten, slik at hver enkelt artist kan få større mulighet til å dra på turné rundt omkring i hele Norge, eventuelt overføre midler til arrangørstøtten, at lokale arrangører kan få penger, eller bruke midlene til å arrangere kombinasjonskonserter – tilby arbeidsplasskonserter i forbindelse med musikere som allerede er på skolekonsertturné i området. Det vil kanskje gi mulighet til å besøke mindre steder enn de stedene som Rikskonsertene besøker i dag. Målet for prosessen er å få flere konserter av høy kvalitet med en bredere geografisk fordeling for de samme kostnadene som i dag. Visuell kunst, arkitektur og design er et av regjeringens satsingsområder i Kulturløftet. Vi har også satt i gang et arbeid med en stortingsmelding om visuell kunst. Visuell kunst er altså prioritert i dette budsjettet. Når det gjelder scenekunstformål, har vi hatt en økning på 700 mill. kr gjennom Kulturløftet. I dette budsjettet prioriterer vi først og fremst scenekunstinstitusjoner utenfor Oslo og det frie scenekunstfeltet. Dansen er i en oppbyggingsfase. Vi arbeider nå med en strategi for dans, for her trenger vi økt satsing også i årene som kommer. På museumsfeltet har vi i dette budsjettet først og fremst satset på å ta vare på gamle, forfalne og værutsatte kulturhistoriske bygninger. Ryfylkemuseet har fått i oppdrag å komme med forslag til en plan for hvordan vi kan ta vare på denne viktige delen av vår kulturarv. Vi har også lagt inn penger til arkivformål, og for dem av dere som ikke har besøkt Digitalarkivet og folketellingen 1910, så anbefaler jeg alle representanter det på det sterkeste. Det er en av våre mest besøkte kulturinstitusjoner. I dette budsjettet fortsetter vi også Leseløftet, og i Leseløftet 2011 vil vi særlig vektlegge folkebibliotekene som møteplass og formidlingsarena. Det er viktige skiller i denne salen når vi kommer til kulturpolitikken. Fremskrittspartiet foreslår massive kutt. Hvis du skal ta med deg ungene dine på «Reisen til Julestjernen», betaler vi i dag 200 kr per barn. Med Fremskrittspartiets politikk blir det 1 000 kr billetten. Da får vi et kultuliv for ytterst få. Jeg synes også det er rart at Høyre og Fremskrittspartiet er enige om å kutte i pressestøtten. De partiene som er mest opptatt av konkurranse, ønsker en sterkere monopolsituasjon hva gjelder mediemangfoldet i hundrevis av lokalsamfunn. Aviser som Tromsø, Østlendingen, Agderposten, Namdalsavisa og Altaposten vil få problemer med Høyres og Fremskrittspartiets politikk. Høyre har kritisert regjeringen for å drive en instrumentell kulturpolitikk. Jeg vil derfor spørre Høyre: Er det mindre instrumentelt å gi kulturpenger til kultur- og næringsformål, som de ønsker, istedenfor at Kulturrådet skal få økte midler og ha som målsetting at kulturlivet skal nå ut til flere?