Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-06-02:
Jeg har ikke tall på alle rapportene vi har fått om lovbrudd og dårlig behandling av arbeidsfolk i bemanningsbransjen, og heller ikke på antall ganger regjeringen iler til forsvar for denne bransjen. Stortingsflertallet har ved flere korsveier presset regjeringen til å stramme inn. I 2018 oppsummerte Erna Solberg innstramningen i bruk av innleid arbeidskraft som regjeringens største nederlag den sesjonen. Så har regjeringen hele veien dratt beina etter seg. Det ser vi også med dette forslaget fra regjeringen, som behandles i stortingssalen i dag. Det første problemet med forslaget er at det kommer altfor sent. Det skulle jo vært her 1. januar 2019, da de nye og strammere reglene for innleie trådte i kraft. Regjeringen har i praksis undergravd innstramningen ved at de ikke sørget for tilsynsmyndighet fra dag én. Det ble jo nærmest risikofritt å bryte bestemmelsene når de la opp saken på denne måten. Det andre problemet med forslaget er pengene. Skal vi få stanset bruddene på innleiereglene, trengs det langt mer penger til tilsyn enn det regjeringen kommer med. Det kommer stadig færre tilsyn fra Arbeidstilsynet. De siste tre årene har antall årlige tilsyn blitt redusert med 4 500. Så mangler det også flere verktøy i verktøykassa. Fellesforbundet ber om at det innføres en plikt i lovverket til skriftlig å dokumentere at innleie er lovlig, og dokumentasjonen må være på plass før innleie starter. Et sånt dokumentasjonskrav er enkelt å oppfylle, og det er enkelt å sanksjonere, f.eks. ved et solid gebyr, hvis dokumentasjonen ikke foreligger. Det forslaget støtter ikke den sittende regjeringen. Derimot prøver den å lappe på det som i realiteten er en pill råtten bransje som har provosert på seg en nær samlet norsk fagbevegelse på grunn av sin bruk-og-kast av arbeidsfolk. Vi i Rødt lytter til fagbevegelsen, til kravene fra EL og IT Forbundet, fra Fellesforbundet og fra Utdanningsforbundet om at bemanningsbransjen må avskaffes i sin nåværende form. Derfor er vårt hovedkrav å forby den kommersielle bemanningsbransjen og erstatte den med en helhetlig, offentlig arbeidsformidling. Det er sløsing med fellesskapets ressurser at vi bruker millioner av kroner til å passe på at bemanningsbyråene ikke bryter lover og regler – hvert eneste år. Vi ville spart både tid og penger på å bli kvitt disse byråene og heller satse på ordinære ansettelser og mer leie mellom produksjonsbedrifter i kombinasjon med offentlig arbeidsformidling. Derfor fremmer vi i dag to forslag. Det ene er å gjenreise en arbeidsformidling til erstatning for de kommersielle bemanningsbyråene. Velferdsstaten må på ny hjelpe folk tilbake i jobb, ikke bare sende dem på cv-skrivekurs hos private selskaper. I første omgang går vi inn for å opprette en statlig bemanningspool for industrien i samarbeid med partene i arbeidslivet. Koronakrisen har vist oss at vikarbyråene ikke evner å løse arbeidskraftbehovet i industrien eller i andre deler av arbeidslivet. Vi må ha en grundig utredning til grunn for dette, så vi foreslår å få kartlagt dagens tilgang på arbeidskraft og det framtidige behovet for arbeidskraft. Vi vil ha en oversikt over hvilke kompetanseutviklende tiltak som er nødvendige, og hvordan arbeidsformidlingen skal bygges opp for å sikre full sysselsetting, i samarbeid med partene i arbeidslivet. Her må vi se yrkesfagopplæring, arbeidsmarkedstiltak og arbeidsformidling i sammenheng. Etter vårt syn er koronakrisen riktig tidspunkt for å begynne med å avvikle de kommersielle bemanningsbyråene. Tidligere kriser har ført til at fast ansatte er blitt erstattet av innleide i etterkant. Det skal vi ikke la skje denne gangen, men da trengs det langt kraftigere tiltak. Dagens forslag fra regjeringen kommer etter press fra Stortinget. Det er et lite og forsiktig steg i riktig retning, men den store oppgaven er å gjenreise en offentlig arbeidsformidling, så vi kan kvitte oss med det kommersielle bemanningsuvesenet. Med det tar jeg opp Rødts forslag i saken.