Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2010-06-10:
Jeg har bodd i mange forskjellige former for boliger. Jeg har leid bolig, jeg har hatt leilighet i sameie, jeg har bodd i rekkehus, jeg har bodd i enebolig, og jeg har bodd i borettslag. Jeg bor nå i borettslag på Tøyen og ble for to dager siden valgt inn igjen i styret i borettslaget. Jeg vil gjerne understreke én ting: Jeg elsker borettslag. Jeg mener borettslagsmodellen – det at man bor sammen, har ansvaret for vedlikehold av gården i fellesskap, har ganske gode og strukturerte regler for å sørge for at dette drives på en skikkelig måte – er en ordentlig og flott norsk greie. Dette har de sikkert mange andre steder også. Hvis du reiser til Murmansk og ser på russere som bor og eier hver sin leilighet i blokken, og ingen har ansvaret for helheten, skjønner du at dette er ting som vi har fått til å funke. Det er to grunner til at vi nå gjennomfører de lovendringene som ligger her. Det ene er at vi ønsker å ta vare på de menneskene som kjøper borettslagsleiligheter, at de skal være sikre på at når de kjøper en borettslagsleilighet, skal det være noe som er sikkert, som et ordentlig og skikkelig borettslag. Det andre er at vi ønsker å ta vare på ryktet til borettslagene. Det er ikke slik at det var avisoppslag som førte til disse endringene. Det er rett og slett realitetene som lå i at vi i Norge hadde noen små krusninger av det som i USA ble kalt subprime-krisen. Vi hadde den lille krusningen, og den lå i at noen av de borettslagene som ble stiftet utenom boligbyggelagene, ble stiftet på en slik måte at fellesgjelden var for høy, avdragene var utsatt ved at man hadde avdragsutsettelse i flere år, og dette var på et tidspunkt da rentene var utrolig lave. Så gikk rentene opp igjen og normaliserte seg, og det førte til at en haug med mennesker fikk problemer, pluss at informasjonen var altfor dårlig. Så er det mange ting vi kunne ha gjort med dette, og det hadde vært mulig å diskutere flere modeller for å sørge for å sikre dette. En ting alle er enige om, er at informasjonen skulle bli bedre. Tidligere var det slik at på veldig mange av meglernes presentasjoner av boliger sto ikke fellesgjelden oppført. Man fikk inntrykk av at borettslagsleiligheter kunne være mye, mye billigere enn det de reelt sett var, på grunn av at fellesgjelden ikke ble oppført. Det som handlet om informasjon, gjorde vi noe med allerede i forrige periode, og vi styrker informasjonen til folk som kjøper seg borettslagsleilighet, ytterligere nå. Den andre biten var det som gikk på sikkerhet for folk når alt gikk galt. En av de tingene vi merket, var jo at de godt drevne borettslagene, som f.eks. det jeg bor i, hadde gode forsikringsordninger. Jeg er med i en felles forsikringsordning som gjør at hvis en av leietakerne ikke betaler leien sin, eller for den saks skyld ikke blir i stand til å betale leien sin, går ikke dette ut over fellesskapet, for det forsikrer man seg mot. Det får vi på plass nå med lovgivningen her. Den tredje tingen er det som handler om at vi skal unngå at borettslag overhodet kommer i den kritiske situasjonen at folk ikke blir i stand til å betale de forpliktelsene som ligger der. Der er det flere varianter vi kunne valgt. Vi kunne valgt å ha større sikring av renten. Hvis man ser på de borettslagene som er sunt drevet i utgangspunktet, er det ingen av dem som har fått finansieringen sin fra Husbanken, som har gått over ende. Man kunne lagt begrensninger på avdragsfriheten, og man kunne reversert lovgivningen til slik som den var i gamle dager. Jeg var selv med på å behandle et forslag fra Erna Solberg da vi reviderte boligbyggelagslovgivningen, som gjorde at det ble lettere å stifte borettslag utenfor de store boligbyggelagene. En av de tingene boligbyggelagene har gitt klar beskjed om, er at det er ingen av de borettslagene som er drevet av boligbyggelag, som har gått over ende. Det er de borettslagene som blir stiftet av spekulanter, eller av andre som driver bare ett prosjekt, uten tanke på hele levetiden på borettslaget, som har gått over ende. Men vi valgte å gjøre det som NOU-en foreslo, nemlig NOU 2009:17 Sikring mot tap av felleskostnader i borettslag. Vi valgte å lande på det, for det var det som var bredest vurdert, og det var det flest høringsinstanser mente var det som var riktig å gå for, og det var å gå for en styrking av det som rett og slett handlet om driften i fellesskapet, det som handlet om hvor stor gjeld et borettslag skal kunne ta opp. Så satser vi på at de reglene vi har, og de mulighetene kommune har for å gi startlån til enkeltmennesker, som er en veldig god ordning, fortsatt skal kunne gi muligheter for alle til å skaffe seg en borettslagsleilighet – og bli lykkelige.