trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2015-10-05:
Igjen undrer innfallsvinkelen meg. Investeringer over landegrensene er uhyre viktig, og Navarsete er selv del av en allianse som ønsker å diskriminere norsk kapital framfor utenlandsk kapital. Norge er i veldig stor grad skapt av investeringer som kommer fra utlandet. Det gjør det selvfølgelig fordi vi har et godt rettssamfunn i Norge, og man har en trygghet for at investeringene faktisk blir håndtert på en riktig måte. Det er jo det investor–stat-avtaler dreier seg om. Det dreier seg om å skape en trygghet også for dem som investerer i andre land enn der man selv eksisterer. Jeg er ganske overbevist om at veien ut av fattigdom for den tredje verden er å tiltrekke seg investeringer. Da er investor–stat-avtaler en helt grunnleggende pilar for at man skal kunne tiltrekke seg investeringer. Så jeg vil gjenta spørsmålet: Hvordan kan Senterpartiet ignorere at hele resten av verden går for investor–stat-avtaler, mens Norge altså skal sitte utenfor, som et av de landene som har best forutsetninger for å investere andre steder?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2015-10-05:
Her må jo Navarsete snakke mot bedre vitende. Etter at Norge undertegnet den siste investor–stat-avtalen på 1990-tallet, har altså de avtalene økt fra mellom 500 og 1 000 til i dag nærmere 3 500 avtaler. Det sier noe om at resten av verden er på det sporet at det gjelder også å skape trygghet. Hvis vi går inn og ser på hvem som faktisk saksøker, og hva som er utfallene, så er det ikke veldig mange eksempler på at man faktisk blir saksøkt. Det er ganske mange eksempler på at staten vinner den type saker, men det er også noen eksempler på at stater taper. Men det er jo sånn i en rettsverden at man har et visst regelverk å forholde seg til, og det er det vi diskuterer nå. Skal man ha et internasjonalt regelverk som også gir en viss beskyttelse for investorer når man investerer i andre land? Mener Senterpartiet at det er behov for en viss trygghet når man skal investere i andre land?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2015-10-05:
Dette med åpenhet er også et veldig lettvint argument å gripe til. Jeg mener at det er så stor åpenhet rundt mye av dette som det overhodet kan være. Man kan bare søke på bl.a. regjeringens nettsider for å finne all den informasjonen man ønsker. Senterpartiet og Navarsete mener altså at sånn som nå, hvor man er enige om TPP, vet ikke alle de landene som sitter rundt Stillehavet sitt eget beste, de skjønner ikke at det egentlig er de rike landene som bare ønsker å utnytte de fattige. Jeg tror ikke det. Jeg tror det er en verden som ser at man bygger velferd, og man bygger også fred, ved å utvikle gode handelsforbindelser. Det er egentlig utviklingen et veldig godt bevis for. Så jeg vil igjen appellere til Senterpartiet om at man tenker seg om. Det næringslivet vi ønsker å støtte opp under i Norge, trenger denne type avtaler.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2015-10-05:
For det første tror jeg vi må være veldig ærlige på at omstillinga Forsvaret har vært gjennom, har vært helt nødvendig, men den har også vært ledet av skiftende regjeringer helt fra begynnelsen av 2000-tallet. Da vi sist satt med regjering, var vi også nødt til å ta noen ganske tunge og vanskelige grep, som var helt nødvendig for at Forsvaret er der det er i dag. Så gjenstår det utfordringer. Jeg er veldig klar på at det vi nå står overfor, den krevende situasjonen og ikke minst det utfordringsbildet vi ser foran oss, som ikke kommer til å bli mindre i månedene og årene framover, gjør at vi må søke sammen i brede løsninger. Det kommer jeg også til å legge opp til. Vi hadde en god presentasjon fra forsvarssjefen på torsdag, der han la til grunn hva han mener er nødvendig. Så skal vi ha en politisk prosess der forsvarssjefens fagmilitære råd i tillegg til flere andre innspill kommer til å være viktig for hva vi til slutt presenterer for Stortinget, og der ønsker vi som sagt en bred politisk enighet.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2015-10-05:
Denne regjeringa og jeg som statsråd har ikke gjort stort annet enn å styrke Forsvaret på vår egen vakt. Vi styrket budsjettet med 3,3 pst. for inneværende år. Det kommer et nytt budsjett på onsdag som også vil vise at vi fortsetter den trenden. Da må vi legge til her at i løpet av de siste åtte årene før vi overtok, var det en budsjettøkning som i gjennomsnitt var 0,2 pst. – i fire år var det realnedgang. Så utgangspunktet var at vi måtte øke relativt mye, og det vil vi se at vi også fortsetter med. Det har vært viktig for oss også å understreke at Forsvaret må fortsette å ta sin del av ansvaret med å bruke pengene mest mulig effektivt. Derfor legger også forsvarssjefen til grunn for sitt fagmilitære råd at det også vil bli reduksjoner i bl.a. stabs- og støttefunksjoner – han foreslår i alle fall det – og man vil effektivisere driften sånn at de pengene vi legger inn til Forsvaret, skal brukes på en best mulig og mest mulig effektiv måte. Det må gjelde for Forsvaret som for alle andre sektorer. Og når forsvarssjefen så tydelig har lagt det til grunn i sitt råd, er det fordi han mener at det fortsatt kan være mulig.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2015-10-05:
Det er et veldig godt og betimelig spørsmål. Som jeg var litt inne på i mitt innlegg om russisk handlemåte overfor Ukraina, og i Ukraina, er det også på dette området skapt betydelig usikkerhet om hva som er russiske intensjoner. Det gjør også bildet vanskeligere å lese. Det er flere mulige forklaringsfaktorer. Én mulighet er å søke å opprettholde en innflytelse i Midtøsten, det andre er å søke å støtte Assad og Assads regime. Vi skal huske på at våpensalg til Syria har vært en viktig inntektskilde for Russland i mange år og er det fortsatt. Det å trekke oppmerksomhet vekk fra Ukraina kan også være et motiv i tillegg til innenrikspolitiske motiver. Det som er faremomentet etter min oppfatning er nettopp at det som nå skjer, kan bidra til å eskalere konflikten ytterligere fordi man ser at angrepene nå skjer – ut fra det åpne kilder rapporterer, i hvert fall – på langt flere enn ISILs stillinger. Det skjer også mot Den frie syriske hær og andre moderate opposisjonsgrupper, som da kommer til å trekke bl.a. Saudi-Arabia og Tyrkia tettere inn i konflikten for å søke støtte fra dem. Så dette er en meget eksplosiv situasjon, som dessverre kan se ut til å eskalere.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2015-10-05:
Takk for spørsmålet. Jeg vil likevel hevde at selv om den sikkerhetspolitiske situasjonen er annerledes, er det relevant å snakke om det utgangspunktet vi starter med, fordi det handler om ubalanser og vedlikeholdsetterslep som har bygd seg opp over år, og som vi nå må ta fatt i for å komme opp på det operative nivået som den inneværende langtidsplanen ønsker at vi skal ha. Det er jo nettopp de økonomiske grunnforutsetningene som var noe av årsaken til at det ikke ble enstemmighet eller et bredere flertall for den inneværende langtidsplanen. De diskusjonene som vi den gangen hadde bl.a. om Sjøheimevernet, er diskusjoner vi nå skal gå inn i med full tyngde ut fra det forsvarssjefen har levert. Og som jeg var inne på, både i mitt forrige svar og også på torsdag da det fagmilitære rådet kom, så er forsvarssjefens fagmilitære råd et helt sentralt og viktig dokument. Men vi har også andre dokumenter og andre vurderinger og analyser som skal legges sammen oppå dette, og vi skal ha en god og grundig politisk behandling både i Stortinget og i offentligheten.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2015-10-05:
Takk for et godt spørsmål. Det er jo en situasjon som har blitt ytterligere aktualisert etter de siste to ukenes hendelser i bl.a. Kunduz, hvor afghanske sikkerhetsstyrker nå ser ut til å være i stand til i alle fall å holde tilbake Taliban noe, men det er selvfølgelig en veldig uoversiktlig situasjon og en situasjon som fort kan snu igjen, og det understreker jo mange av de utfordringene, og det utfordringsbildet, som er. Likevel er det verdt å merke seg at afghanske sikkerhetsstyrker nå ser ut til å være mer kapable enn for en stund siden. For oss er det viktig å bidra til at det vi gjør, går inn i en helhet. Det har lenge ligget til grunn en oppfatning og en måte å arbeide på som sier at man skal skille ganske klart mellom sivil og militær innsats. Dette er også et av de områdene som det regjeringsoppnevnte Afghanistanutvalget skal gå inn i, for å se på hva som fungerer og ikke. Men vi ønsker, som vi har redegjort for også i den utvidede utenriks- og forsvarskomité, å fortsette med våre rådgivere som bidrar til den afghanske spesialpolitienheten, og vi ønsker også å videreføre det økonomiske bidraget vårt, nettopp fordi vi ser at både finansiering av sikkerhetsstyrker, stabilitet og økonomisk forutsigbarhet i Afghanistan kommer til å være avgjørende framover.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2015-10-05:
Det er et veldig godt spørsmål, som jeg veldig gjerne skulle hatt mer enn ett minutt til å svare på. Jeg skal likevel forsøke å gi noen perspektiver på det, for jeg har ved flere anledninger i det siste uttalt at jeg nærer en bekymring for helsetilstanden i europeisk politikk på en del områder, og særlig gjelder det polarisering av den politiske debatten. Vi ser strømninger på begge ytterfløyer som vi kanskje hadde håpet var borte. Jeg mener at det at mennesker er på flukt, er ikke i seg selv et sikkerhetsproblem. Mennesker har mulighet til, og skal ha mulighet til, å flykte, og de skal ha mulighet til å søke asyl, men i mange land ser vi hvordan det presset kommer på toppen av en allerede polarisert politisk situasjon, og dermed bidrar til å skape strømninger som vi helst ikke ønsker å se. Det er, og kan være, en betydelig utfordring. Vi ser jo også nå hvordan det at konflikten i Syria kan komme til å eskalere ved den russiske inngripen, kan gjøre at flyktningstrømmene fra nabolandene, dit mennesker fra Syria har flyktet, også kan begynne å bevege på seg, fordi man ser enda mindre framtidshåp i Syria. Så dette er en ganske komplisert situasjon.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Jeg vil takke statsråden for et godt og perspektivrikt innlegg. Det er ingen tvil om at det er behov for et styrket forsvar i årene som kommer. Det tilsier den internasjonale situasjonen, og vi må også ta større ansvar i våre nærområder. Men jeg vil egentlig be statsråden kommentere mye av det som har vært tema i salen her i dag i andre diskusjoner, og det har vært det som er denne regjeringas strategi, nemlig alltid å gå til angrep på de rød-grønne, og spesielt Arbeiderpartiet, for ikke å ønske omstilling. Hvis vi ser på de omstillingene som Forsvaret har vært gjennom de siste årene, har de vært ganske omfattende. Da vi satt i regjering, var det ikke slik at Høyre nødvendigvis stilte opp, og i de vanskelige avgjørelsene var de stort sett mot alle omstillinger. Grunnen til at det går ganske bra i dag, er jo at vi har omstilt Forsvaret mye. Så mitt spørsmål er: Er statsråden fornøyd med måten Høyre i opposisjon stilte opp på for omstillingene i Forsvaret, og hvordan vil hun bidra til tverrpolitisk enighet om de omstillingene vi skal gjennom nå?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Nylig kom Institutt for forsvarsstudier ut med en bok som beskriver omstillingen i Forsvaret siden 2000, som viser at på begynnelsen av 2000-tallet brukte Høyre all energi på å være imot omstillingene. Så kom de selv i regjeringsposisjon og ønsket oppslutning fra bl.a. Arbeiderpartiet i Stortinget, og vi stilte opp for omstillinga i Forsvaret, men da man selv satt i opposisjon, var man nærmest mot alt. Så det er veldig viktig nå at vi får en bred enighet, men at også regjeringa tar ansvar på sin vakt. For en ting er å peke bakover og si hva som ikke har fungert før, men det er like ansvarsløst å peke framover og si at alle andre i framtiden skal løse Forsvarets utfordringer. Hva vil statsråden gjøre for å ta større ansvar for å styrke Forsvaret på sin egen vakt? Nå har vi fått et fagmilitært råd som tilsier at man ikke må effektivisere slik statsråden la opp til i forrige års budsjett, med et kutt på over 100 mill. kr. Hva gjør statsråden for å øke Forsvaret og styrke Forsvaret på sin egen vakt?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Vi har jo hørt mye om flyktninger og integreringsutfordringer fra regjeringspartiet Fremskrittspartiet, og ja, vi hørte en del om de samme temaene da de var i opposisjon også, og ikke alt har vært med positivt fortegn, for å si det slik. Men nå er jo Fremskrittspartiet i en svært fremskutt posisjon hva gjelder kommunene når representanten Njåstad fra Fremskrittspartiet også er leder i kommunalkomiteen her på Stortinget. Så jeg har bare lyst til å spørre: Er lederen i kommunalkomiteen, Njåstad, enig med og støtter han sin partileder Siv Jensen i at kommunene bør si nei til å bosette flere flyktninger?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Det kan godt hende finansminister Siv Jensen og partileder Siv Jensen har uttalt at hun ber kommunene om å ta stilling til om de skal ta imot flere flyktninger eller ikke, men hun har jo også – veldig tydelig – sagt at man oppfordrer til å boikotte å ta imot flyktninger i kommunene. Og det er det som er spørsmålet: Er representanten Njåstad enig med sin partileder Siv Jensen når hun ber om at vedtaket om å ta imot flere flyktninger i kommunene bør boikottes?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
I trontalen står det: «Regjeringen vil ta imot flyktningene på en god måte.» Ja vel – men det står i sterk kontrast til finansminister Siv Jensens uttalelser når hun tydelig ber landets kommuner om å si nei til å bosette flyktninger. Maken til dobbeltkommunikasjon skal man lete lenge etter. Det er uryddig og skaper ikke den forståelsen som er nødvendig, når vi nå står overfor en flyktningkrise i Europa, slik vi ser det. Jeg representerer selv et fylke som er historisk kjent for å lose flyktninger. Fra 1940 til 1945 ble det hjulpet mange norske flyktninger over til Sverige, og svenskene tok imot. Nå går flyktningstrømmen inn i Østfold, inn til Norge. Derfor er det viktig å få avklart fra finansministeren her i Stortinget om hun står ved sin oppfordring til norske kommunestyrerepresentanter om at de bør si nei til å bosette flyktninger, for derved å kunne torpedere Syria-avtalen. Jeg har selv vært i Italia nylig og sett med egne øyne hvordan de tar imot flyktningene som de har plukket opp i Middelhavet. Disse flyktningene måtte ikke sove på gaten før de fikk medisinsk førstehjelp, mat, dusj og nødvendig seng. At regjeringen ikke har klart å finne en løsning når det gjelder køen hos Politiets utlendingsenhet på Tøyen her i Oslo, er direkte dårlig politisk håndverk og svært langt fra regjeringens eget utsagn i trontalen, som tidligere referert. Så leser jeg videre i trontalen og leser ordet «omstilling» elleve ganger på et par A4-sider, som om regjeringen har funnet opp at Norge må omstille seg. Men de som har lengre levetid enn dagens regjering her i landet, ser at Norge har omstilt seg i et stadig større tempo i de siste hundre år. 350 000 arbeidsplasser ble skapt under rød-grønt styre. To tredjedeler av disse kom i privat sektor. Det var bra, og det var nødvendig. Norge må fortsette å omstille seg, men da må verktøyene følge med. Da må regjeringen ta partene i arbeidslivet med på laget, da må kommunene tas med på laget, da må regjeringens evne og vilje til å høre på andre enn seg selv bli større enn det vi har opplevd i forbindelse med endringene i arbeidsmiljøloven og i debatten om søndagsåpne butikker, for å nevne noe. Regjeringen snakker om fellesskap og om at vi gjennom arbeid bidrar til fellesskapet. Dette høres bra ut, men det er mest på papiret. Vi har sett gjentatte ganger i budsjetter og i forslag fra den sittende regjeringen at det er store skattekutt som er det viktigste, ikke mer penger til fellesskapet. Vi har en regjering som er lite lyttende, og som i all hovedsak ikke vil høre på andre enn seg selv. Det er bare å slå fast at denne regjeringen med sin politikk tar Norge i feil retning og bruker den økonomiske handlefriheten Norge har, til å styrke de rikeste i Norge.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
EFTAs dom mot Norge rett før helgen var en total slakt av rød-grønn miljøpolitikk i perioden 2009–2012. Det var nemlig den perioden som EFTA så på og sa at dette er ikke i tråd med reglene og de forpliktelsene som Norge har. Det å gi dagens regjering skylden for noe som skjedde under forrige regjering, synes jeg er ganske interessant, men det får stå for spørrerens regning. Det som uansett er tilfellet, er at mens forrige regjering gjorde dieselbiler billigere og dermed økte markedsandelen for det, har vi sett at elbiler og plug-in hybridsalg har økt under dagens regjering, og vi ser også at dieselbilandelen går kraftig ned, noe på bekostning av at også bensinandelen øker. I tillegg ser vi at vi har en økt satsing på kollektiv med dagens regjering. Vi har en økt satsing på jernbane. Det vil nå komme et Enova-program som gjør at en får mer landstrøm ved kaiene i de største byene. Alt dette er med på å gjøre at det blir mer attraktivt å velge kollektivløsninger og ikke kjøre bil, og en får vekk utslippene fra de store utslippspunktene i byene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Jeg forstår godt at spørreren ikke ønsker å forholde seg til årsakssammenhengene her, men når forrige regjering gjorde det billigere å øke utslippene som vi her er bekymret for, må man også ta det med i betraktningen. Dagens regjering mener ikke dieselbiler bør være det som er mest konkurransedyktig kjørbart. Tvert imot sørger vi for at hybridbiler blir billigere kjørbart. Det er ett svar på spørsmålet. Landstrøm nevnte jeg – å sørge for at de offshorefartøyene som spesielt ligger ved havna i Bergen, eller større båter som ligger i havn i Oslo, ikke går på dieselaggregat, men får strøm om bord. Det er et annet viktig virkemiddel nettopp for å få vekk disse utslippspunktene fra de store byene. Det å satse på at flere får bedre kollektivtilbud, sånn at man velger buss eller tog til og fra arbeid istedenfor å kjøre privatbil, er et tredje tiltak. Vi har økt jernbanebevilgningene med 50 pst. på to år. Det er 6 mrd. kr mer. Vi har sørget for at en by som Oslo har fått tildelt fire ganger mer penger til kollektivsatsing på to år enn det en gjorde de siste to årene med rød-grønn regjering. Så det skjer veldig mye, men det er mye å ta igjen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
La meg først takke for spørsmålet og si at i godt samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre løfter vi i flokk og sørger for at den utviklingen som var i mange år, der altså forfallet økte år for år – og en visste om det fra forrige regjerings hold også – har vi nå begynt å redusere. Det samme løftet jobber vi for å få til også på fylkesveiene. Hvis en ser f.eks. på de tre nordligste fylkene, har hvert av de fylkene fått et øremerket bevilgningsløft på mellom 100 og 150 pst. når det gjelder fylkesveier. Det gjør at de er bedre i stand til å gjøre den jobben. Samtidig er det veldig mye av midlene som de bruker på samferdsel, som også kom inn i den generelle rammepotten. Derfor er det viktig at vi jobber for å sørge for at hvert av fylkestingene også prioriterer å løfte opp vei og veivedlikehold for å hjelpe med å ta denne reduksjonen. Men den øremerkede andelen som regjeringen foreslo og Stortinget bevilget, har økt med et tresifret prosentbeløp i de aller fleste fylker. Det vitner om at de budsjettforlikene vi har fått til sammen, er et skritt i riktig retning.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Jeg synes det er sjarmerende å få et sånt spørsmål fra en tidligere statssekretær i Samferdselsdepartementet som har bidratt til at bompengenivået har økt kraftig – ja, det firedoblet seg mens han satt i regjeringssystemet og jobbet – og nå er han plutselig bekymret over nivået. Da skal jeg love ham at som FrP-er har jeg kjempet mot bompenger hver gang Geir Pollestad og andre i de rød-grønne partiene kjempet gjennom bompengene. Vi ønsker altså mindre bompenger fordi det er en ekstrakostnad nettopp for næringslivet, det er en dobbeltbeskatning av bilistene. Vi har ikke fått gjennomslag for alt dette, men vi har fått gjennomslag for å ha en bompengereform sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre – dessverre ikke sammen med Senterpartiet, for Senterpartiet har argumentert mot rentekompensasjonsordningen i bompengereformen. Det er jo rentekompensasjonsordningen som er middelet der man skal bevilge økte statlige bidrag for å redusere takstene. Derfor sa jeg det var populistisk når Senterpartiet i Stortinget i juni argumenterte mot økte statlige bevilgninger for å kutte bompenger, mens de i valgkampen plutselig var for økte statlige bevilgninger for å kutte bompenger. Jeg skulle ønske at Senterpartiet argumenterte med oss i juni. Da hadde man fått gjennom enda mer.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
I arbeidet med f.eks. Fornebubanen har vi vært veldig tydelige på at vi jobber tett med Oslo og Akershus for å klare å finne ut hvilke bevilgninger de vil trenge hvert år. Det er det vi også legger opp til å komme med i budsjettene. Samarbeidet her er veldig viktig, at vi får informasjon fra Oslo og Akershus, men jeg har opplevd et veldig godt samarbeidsklima med disse to fylkene nettopp fordi en opplevde at under forrige regjering var det ikke engang sikkert at Fornebubanen skulle bygges. Da sto Fornebubanen omtalt som et mulig prosjekt, mens dagens fire partier som styrer landet, var enige om at dette skulle gjennomføres, og at det skulle være et statlig bidrag, ikke bare kan, som forrige regjering, sa, men skal, og at det skal være 50 pst. Det gir jo en helt annen forutsigbarhet for Oslo og Akershus når de planlegger dette prosjektet. Det gjør at de kan forplikte seg, for de vet at staten blir med og ikke går rundt og er ubesluttsom. Så må vi også sørge for at dette blir den samme framdriften, og vi jobber med Ahusbanen og med T-banetunnel under Oslo. Det er prosjekter som ligger litt lenger fram i tid, men som vi også har signalisert at det er naturlig å jobbe sammen om.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Det er et utrolig viktig tema som tas opp, og jeg ser at flere i Arbeiderpartiet allerede begynner å vri seg i stolen fordi Arbeiderpartiet i Stortinget er veldig uenig med Arbeiderpartiet i Oslo. Derfor gleder jeg meg veldig til å se hva slags løsning som kommer. Den siste uken har flere debattprogram både på NRK og på TV 2 ønsket å diskutere E18 med både Arbeiderpartiet og Miljøpartiet De Grønne, og ingen av dem har villet stille opp i debatt. Det viser bare at dette er en vanskelig sak, der det var lett å drive valgkamp på et overfladisk tema, men vanskelig å komme inn og begynne å begrunne det en skal. Noe av det jeg merket, var at Raymond Johansen fra Arbeiderpartiet snakket her om en 16 felts motorvei da han ble utspurt på NRK. Jeg har ikke sett noe sted der dette kommer i nærheten av å være 16 felt. Det blir i så fall som å si at det gjennom Oslo sentrum går en 12 felts motorvei i Kvadraturen. Ja, det er riktig, det går 12 filer på en kilometers avstand, men det er ikke en 12 felts vei av den grunn. Når en ser hvor lite realiteter det har vært i måten det har vært argumentert rundt prosjektet på, er det vanskelig å bli enig om innholdet.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Jeg slutter meg til mye av det helseministeren ramser opp. Jeg synes det er mye bra som også dagens regjering gjør, f.eks. at ventetidene går svakt nedover. Det har vært en utvikling over flere år som nå fortsetter under dagens regjering. Men mitt lille poeng var vel at da Bent Høie var her i Stortinget, var det ikke svak nedgang i ventetidene han som opposisjonspolitiker lovte. Jeg så på en sak tidligere i dag hvor han bl.a. uttalte at markedet for private helseforsikringer ville falle helt bort bare Høyre vant valget, altså at folk helt uten forbehold skulle slippe å tegne den type forsikringer privat, for det skulle han som helseminister ordne. Nå er det snart gått to år siden Bent Høie ble helseminister. Hva tenker han selv om framdriften for bl.a. dette valgløftet?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
Alt dette har jeg hørt mange ganger, helseministeren har framført det her i Stortinget mange ganger, og vi lurer fortsatt på når dette kommer. Nå har det snart gått to år. Flere av forsøkene fra helseministeren har vært så byråkratisk anlagte, og det har blitt brukt så mye utredningskapasitet og ressurser i Helsedepartementet på å få gjennomført et valgløfte som vi fortsatt ikke har sett innholdet i, hva som faktisk kommer til å skje. Derfor vil jeg egentlig gjenta spørsmålet mitt: Framdriften er én ting, men står helseminister Bent Høie ved det han sa i opposisjon om at med de forslagene han og hans regjering nå gjennomfører, vil markedet for private helseforsikringer falle bort?
Bent Høie (Høyre), 2015-10-05:
Framdriften er veldig god. I løpet av 2015 innfører vi fritt behandlingsvalg, ikke bare for rus og psykisk helse, som vi lovte før valget i 2013, men også for en rekke andre sykehustjenester. Det gjør at de som er medlem av folketrygden, får en helt annen mulighet til å velge blant ledig kapasitet hos private, utover det anbudsregimet som er Arbeiderpartiets løsning, nettopp for å sikre at en får mulighet til å få raskere hjelp – uten at en er nødt til å ha en arbeidsgiver som har tegnet privat helseforsikring. Jeg er opptatt av at vi har en offentlig finansiert helsetjeneste som gir folk god og rask hjelp, slik at en ikke får inntrykk av at tryggheten i samfunnet er basert på at en har en helseforsikring. Derfor er disse reformene helt nødvendige.
Bent Høie (Høyre), 2015-10-05:
At representanten Torgeir Micaelsen ikke har sett noe til reformen fritt behandlingsvalg, er ganske overraskende siden den er vedtatt og behandlet her i Stortinget. Nå trer virkemidlene snart i kraft, og det gjør at pasientene etter det – i motsetning til da Arbeiderpartiet satt i regjering – får muligheten til å velge å bruke privat ledig kapasitet på godkjente helseinstitusjoner utover det anbudsregimet som er Arbeiderpartiets løsning i denne saken. Resultatene taler for seg – færre står i kø, og ventetiden er kortere. Ikke minst venter rusavhengige betydelig kortere nå enn da Arbeiderpartiet styrte – i nærheten av to uker kortere før sommeren. To uker er lang tid i en motivert rusavhengigs liv når en ønsker behandling.
Bent Høie (Høyre), 2015-10-05:
Jeg er helt enig med representanten Bollestad i at det er viktig at vi også fører en ruspolitikk som forebygger rusavhengighet og forebygger den folkehelseutfordringen som alkohol og tobakk representerer. Derfor er det en del av regjeringens politikk, som det også kommer fram av samarbeidsavtalen med Kristelig Folkeparti og Venstre, å videreføre hovedlinjene i alkoholpolitikken. Det betyr fortsatt høye avgifter. Det betyr regulerte salgs- og skjenketider. Det betyr et reklameforbud. Og det betyr å opprettholde Vinmonopolet som ordning. Ordningen som åpner opp for gårdsutsalg, truer ikke noe av dette. Det kom også fram i høringen fra de institusjonene som forsker på rusfeltet, at dette representerer et så lite volum at det ikke utgjør noen trussel for det.
Bent Høie (Høyre), 2015-10-05:
Nå har Senterpartiet siden januar prøvd å få meg til å fortelle før tiden hva nasjonal helse- og sykehusplan inneholder. Det nærmer seg. Det er ikke lenge før planen blir fremmet for Stortinget, og da vil også representanten få svar på de spørsmålene som han her stiller. Det som imidlertid er helt klart, er at det er uaktuelt for meg å legge fram en nasjonal helse- og sykehusplan som innebærer at halvparten av landets lokalsykehus blir lagt ned. Tvert imot. Hovedhensikten min med en nasjonal helse- og sykehusplan er å finne en modell som innebærer at pasientene er sikret god kvalitet på behandlingen, men ikke minst også at vi har en ryggrad av mindre sykehus i hele landet, som er til stede når det haster, f.eks. i forbindelse med hjertestans og hjerneslag. Skulle en ha gjort som noen legger opp til, nemlig at alle sykehus skal ha bredden av kirurgi for å få lov til å drive indremedisinsk akuttilbud, ville en opplevd en radikal sentralisering. Det er jeg imot.
Bent Høie (Høyre), 2015-10-05:
Jeg er opptatt av at vi kommer til å bli flere i samfunnet vårt som har både nedsatt syn og nedsatt hørsel. Det er en helt naturlig utvikling som en følge av at vi blir flere i samfunnet som blir eldre, og det er viktig at en da får gode tilbud. Jeg opplever at private tilbud som vi får hos optikeren, er et viktig supplement til det offentlige, og vi er også nødt til å bygge ut bedre kapasitet for at folk skal få hjelp også med hørsel. Det er en del av en naturlig utvikling både av primærhelsetjenestene og av spesialisthelsetjenesten. Hvis Venstre mener at det har fått for lite oppmerksomhet i den meldingen som en har til behandling i Stortinget nå, så imøtekommer jeg gjerne forslag fra Venstre i den behandlingen, og at en tar det opp med regjeringspartienes representanter i komiteen.
Bent Høie (Høyre), 2015-10-05:
Vi har store utfordringer i de kommunale pleie- og omsorgstjenestene gjennom at det er altfor stor variasjon i kvaliteten. Det er en av årsakene til at vi oppretter et kvalitetsregister for disse tjenestene, for å få mer kunnskap om variasjonen, få mer åpenhet om det. Samtidig skal vi også utvikle en trygghetsstandard som gir kommunen et konkret redskap for å sikre god kompetanse, god bemanning, god kvalitet, og vi kommer også nå med en egen demensplan. Jeg er overrasket over at SV klarer å redusere et så stort og alvorlig spørsmål til et spørsmål om offentlig eller privat. Jeg har selv vært og besøkt f.eks. Gode Øyeblikk i en liten kommune i Nordland, privat drevet av idealister som tidligere jobbet i den offentlige helsetjenesten, som har grepet fatt i nettopp det de opplevde som en stor utfordring i sin kommune, at det ikke var gode nok tilbud til mennesker med demens. De ønsket å skape Gode Øyeblikk, og det gjør de gjennom et privat initiativ. Dette handler ikke om offentlig og om privat, dette handler om kvalitet.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
I fleire viktige spørsmål har Høgre-/Framstegsparti-regjeringa synt at dei ikkje lyttar til folket. Reservasjonsretten mobiliserte titusenvis i 8. mars-tog. Arbeidsmiljølova førte til generalstreik. Og ingen som eg har snakka med, ønskjer søndagsopne butikkar, heller ikkje mindre pappaperm. Sjølv om Framstegspartiet, eit parti som i utgangspunktet kanskje er imot likestilling, har likestillingsministeren, bør dei lytta til folket. Dei ønskjer jo å kalla seg partiet for folk flest. Folk flest vil ha eit likestilt samfunn, folk flest vil ha pappaperm, og folk flest vil at det skal vera like moglegheiter for alle, uavhengig av kjønn. Ei stortingsmelding med namnet Likestilling kommer ikke av seg selv, vart lagd fram av den førre regjeringa. Ho såg på moglegheitene framover, korleis me kunne føra vidare det gode arbeidet vårt med likestilling. Men denne regjeringa valde å trekkja heile meldinga. Dei skulle koma med ei eiga melding. Det har gått to år utan at me verken har sett eller høyrt noko om likestilling. Kva vil eigentleg regjeringa? Dei skriv så flott i erklæringa si at dei skal jobba for å redusera den kjønnsdelte arbeidsmarknaden. Men kva har dei gjort? Hittil har eg ikkje sett eitt einaste tiltak eller verkemiddel som skal gjera noko med saka. Framleis er det slik at ungdom får utdanningsråd basert på kjønn. Er du jente og ikkje skal gå på studiespesialisering, blir du rådd til helse, design eller frisør, medan gutar i same situasjon blir rådde til bil, elektro eller mekanikk. Nokre plassar skjer det heldigvis positive ting, men då er det avhengig av eldsjeler. Det er ingen som har ansvar for likestilling verken i kommunane eller i fylkeskommunane – og tydelegvis heller ikkje i regjeringa. Éin ting er at likestillingsministeren frå Framstegspartiet ikkje er så oppteken av likestilling. Men Høgre, då, som er det største partiet i regjeringa, kva vil dei? Er det i orden for Høgre at likestilling vert sett på vent – ja, rett og slett i revers? Kvar har det vorte av Høgre sin kvinnepolitiske leiar? Før stortingsvalet såg me henne i alle kanalar. Har ho no sørgt for betre likestilling i skulen og i barnehagen, har ho sørgt for betre kjønnsfordeling i maktposisjonar? Ho sit no på statsministeren sitt kontor og har høve til å gjennomføra. Det er forskjell på høgre- og venstresida sin likestillingspolitikk. Julie Brodtkorb sa sjølv til Politisk kvarter i fjor: «Vi er fremdeles der vi var på 1800-tallet. Vi er enige i målene, men helt uenige i virkemidlene(…) virkemidlene for de borgerlige er incentiver og positive virkemidler. Der ligger forskjellene, men målene er mye de samme.» (…) Det me ser fram til, er ei oversikt over resultata som er oppnådde som følgje av positive verkemiddel og incentiv etter to år i regjering.
Hårek Elvenes (Høyre), 2015-10-05:
Først må jeg si at det er en smule fornøyelig når representanten Kolberg er overrasket over at regjeringen fører høyrepolitikk, noe annet ville jo ha vært direkte eksepsjonelt. Trontalen bærer bud om betydelig framtidsoptimisme. Norge har et fantastisk utgangspunkt. I 2008 kom den sorte svane seilende inn i økonomien. Konsekvensene var store – det kom fullstendig uventet. For ett år siden skjedde det samme, oljeprisen falt til 50 dollar – det kom også fullstendig overraskende på ethvert fagmiljø. Etter alle solemerker, uavhengig av oljeprisens utvikling, vil ikke aktivitetsnivået i oljeindustrien være så høyt som det er i dag. Ingen næring kan skaleres opp til å ta den plassen som oljeindustrien i dag har. Politikkens mål må jo være å ta vare på den kompetansen man har, utvikle kompetanse og vri kompetanse over i sektorer som trenger den, gjennom bl.a. en aktiv finanspolitikk. Statens viktigste virkemiddel for å få til aktivitet, omstilling og arbeid er faktisk skattesystemet. Statsbudsjettet og skattemeldingen som nå kommer, kommer til å være en prøvestein på Arbeiderpartiet. Prøvesteinen kommer til å bestå i om partiet kommer til å fortsette sin ensidige tilnærming til skattesystemet og skattesystemets virkning. Arbeiderpartiet har vært notorisk opptatt av skattesystemet som et omfordelingssystem, og ikke skattesystemets effekt på produksjon og det effektivitetstapet det medfører i politikken. I så måte var representanten Bjørdals innlegg en klassiker på hva Arbeiderpartiet har målbåret når det gjelder skattepolitikk de to siste årene. Det har vært som å prate til en stein. Mennesker som har bygd opp en formue fra null, blir stigmatisert av Arbeiderpartiet. Ukvemsord og uthenging er takken. Det er et faktum at skatter og avgifter endrer folks adferd og tilpasning. Økonomien påføres et effektivitetstap, og det er beviselig at det effektivitetstapet er mer enn proporsjonalt med økningen i selve skattenivået. Arbeid har skapt Norge, og arbeid vil forme Norge i framtiden. Derfor er regjeringen så opptatt av å bruke de statlige virkemidlene der staten kan gjøre en forskjell, nemlig på infrastruktur, skattenivå og utdanning. 5 000 lærere har fått tilbud om videreutdanning. Veivedlikeholdet, jerbanevedlikeholdet overlatt fra de rød-grønne, er nå i ferd med å hentes inn. Til slutt: Et bærende element i enhver ansvarlig økonomisk politikk vil være å ha et våkent øye til de sårbare gruppene og til dem som trenger et sikkerhetsnett. Det er fortsatt mange som ikke fanges opp,(presidenten klubber) og der har regjeringen lagt fram en strategi, og det vil komme flere … (presidenten klubber)
Hårek Elvenes (Høyre), 2015-10-05:
… forslag til nye velferdsordninger til disse gruppene.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2015-10-05:
Vi har nå lagt bak oss to innholdsrike år i Stortinget, takket være en regjering som sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre har tatt tak i en rekke utfordringer for Norge. Det har nå gått et tiår med historisk vekst og med tilsvarende muligheter for å ruste Norge for framtiden. I lys av det er det interessant om forrige regjering brukte disse mulighetene på en god måte. Når frafallet i skolen er like stort, når helsekøene økte og stadig flere kjøpte privat helseforsikring, når fortsatt en av fem ikke kan lese og skrive godt nok etter grunnskolen, når forfallet på riks- og fylkesveiene ble større og todelingen av norsk økonomi vokste, ja da grep man ikke muligheten. Vi har dermed naturlig nok en lengre vei å gå i dag enn hva som hadde vært nødvendig hadde vi startet arbeidet med omstilling tidligere. Heldigvis har den nye regjeringen sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre bidratt til en ny politisk kurs med en rekke satsinger, slik at vårt velferdssamfunn kan møte framtiden på en god måte. Sammen legger vi grunnlaget for arbeid, aktivitet og omstilling i Norge. Statsministeren startet dagen i dag på Handelshøyskolen BI med et foredrag om nettopp arbeid, aktivitet og omstilling, og budskapet var klart: «Vi bør tenke at vi i fremtiden skal være like kjent internasjonalt for vår evne til forskning og innovasjon, som vi er for fjell, fjorder og gode velferdsordninger.» Det var en viktig påminning. Jeg er derfor stolt over de store satsingene vi har fått til så langt sammen på borgerlig side. Vi løfter yrkesfagene og øker lærlingtilskuddet historisk mye på kort tid. Vi videreutdanner nærmere tre ganger så mange lærere som vi gjorde for knappe to år siden. Vi styrker helsestasjonene med 650 mill. kr og styrker tidlig innsats i barnetrinnet. Vi øker satsingen på skoleledelse og styrker rådgivningen. Vi skaper pasientenes helsevesen, spiller på lag med alle gode krefter og reduserer helsekøene. For første gang på lang tid går vedlikeholdsetterslepet på riksveiene ned, og fylkesveiene får et etterlengtet løft og en satsing. Vi tar i bruk digitale skjema, forenkler regler, fjerner krav og øker lokalt selvstyre, slik at flere gode løsninger kan finnes lokalt. Allerede er tusenvis av arbeidstimer spart og smartere løsninger er funnet – til glede for oss alle. Dette og mye mer skal vi fortsette med, for det handler om våre barn som lærer gjennom lek i barnehagen, som møter en entusiastisk lærer, eller de av oss som fikk et godt møte med helsevesenet da kreftdiagnosen var et faktum. Når Norge skal møte framtiden, må vi tørre å ta grep som bygger landet, som omstiller til trygge arbeidsplasser, og som sikrer velferden.
Torhild Aarbergsbotten (Høyre), 2015-10-05:
For de fleste av oss er en trygg arbeidsplass den faktoren som gir oss størst velferd. På den måten kan vi ta vare på oss selv og våre nærmeste. Vi er en del av et fellesskap, og vi føler oss verdifulle. Arbeid, aktivitet og omstilling er viktig ikke bare for Norge som nasjon, men også for enkeltindividene som utgjør samfunnet vårt. Derfor er jeg svært glad for at regjeringen nettopp har satset tungt på nye ideer og nye løsninger for å ruste Norge for framtiden og legge til rette for at vi skal få flere og tryggere arbeidsplasser. Som fylkespolitiker i Trøndelag ser jeg hvor utrolig viktig regjeringens satsing på samferdsel er. Vi får nå en ny E6 gjennom Trøndelag, og ny godsterminal er besluttet lokalisert sør for Trondheim. Vi har fått et langt bedre togtilbud gjennom Trondheim, og en storstilt opprusting av jernbanen gjennom Trøndelag ligger inne i planverket. I tillegg har regjeringen økt overføringene til fylkesveiene langt over hva som var lagt inn i planen, i NTP. Med en jevn oppfølging av NTP skulle vi ha bevilget ca. 2 mrd. kr på tre år i direktebevilgninger til fylkesveiene. Med det som er skissert vil komme i budsjettet for 2016, ligger vi på litt over 3 mrd. kr. I tillegg kommer bevilgningene til tunnelsikring og lånerammen som blir tilgjengelig gjennom rentekompensasjonsordningen. Mer penger til fylkesveier fører til mer vedlikehold og bygging av nye veier. Det øker sysselsettingen her og nå i anleggsbransjen, som er et viktig motkonjunkturtiltak for nedgangen i leverandørindustrien til olje- og gassnæringen. Vi får også bygd veiene raskere og mer helhetlig enn stykkevis og delt – og med det mer vei for pengene. I mine møter med folk og næringsliv, det være seg på Røros, i Trondheim eller på Frøya, er det bedre veier og kommunikasjon som blir trukket fram som de viktigste tiltakene for at folk vil bosette seg i fylket, og for at bedrifter vil ekspandere eller etablere seg. Det har blitt gjentatt flere ganger fra denne talerstolen i dag at det er viktig å ta hele landet i bruk og utnytte de ressursene vi har, med tanke på at landet trenger flere ben å stå på utover olje- og gassnæringen. Regjeringens åpning for økt produksjon i havbruksnæringen er et eksempel på et slikt tiltak. Derfor er jeg svært glad for at regjeringen nettopp satser på hva som etterspørres fra folk og næringsliv: bedre og tryggere veier og god kommunikasjon. På den måten får vi større og mer robuste bo- og arbeidsregioner. By og land blir bundet sammen, og avstanden mellom næringsliv og FoU-miljøer blir kortere. Vi får flere og tryggere arbeidsplasser på både kort og lang sikt. På den måten ruster vi Norge for framtiden og trygger velferden for den enkelte.
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2015-10-05:
Høyre gikk til valg med løfte om nye ideer og bedre løsninger for å ruste Norge for fremtiden. Vi er nå godt i gang med å iverksette tiltak som skal møte det store og nødvendige behovet for omstilling. Viktige grep som tas, er økt satsing på samferdsel, skole og høyere utdanning. Vi har skjerpet fokus på forskning og innovasjon for et konkurransedyktig næringsliv med trygge arbeidsplasser også etter oljen. Ikke minst viktig er regjeringens satsing innen helse og omsorg og andre velferdsordninger som er av stor betydning for enkeltmennesker. Høyre ønsker et samfunn med muligheter for alle. Da må innsatsen for å løfte dem som faller utenfor, styrkes. Det gjør regjeringen ved å gjeninnføre regelen om at helseforetakene skal prioritere rus og psykisk helse – en regel som de rød-grønne fjernet. Vi øker antallet helsesøstre i skolehelsetjenesten og psykologer i kommunene, og vi har gjeninnført psykisk helse i skolen – nok en ordning som de rød-grønne fjernet. Ved innføring av fritt behandlingsvalg prioriterer regjeringen rus og psykisk helse. Vi legger nå fram en opptrappingsplan for rus, og i primærhelsetjenestemeldingen varsles det en lovfesting av kommunenes plikt til psykologkompetanse. Alle disse grepene er en fortsettelse av en politikk vi startet sist Høyre satt i regjering. Den gangen sørget vi for at personer med rusproblemer kom inn under pasientrettighetsloven. Nå utvider vi rettighetene ytterligere gjennom fritt behandlingsvalg. Det er derfor trist at Arbeiderpartiet vil reversere ordningen og frata disse pasientene rettigheten til fritt behandlingsvalg. Rusmisbrukernes Interesseorganisasjon har kalt det for «hjerterått». Ensomhet kan være like skadelig som å røyke, sa helse- og omsorgsminister Bent Høie da regjeringen la fram folkehelsemeldingen. Gode fellesskap kan være den viktigste vaksinen mot ensomhet og psykiske plager. Psykisk helse er derfor for første gang løftet fram som en likeverdig del av folkehelsepolitikken, og vi styrker frivillig innsats på området. Regjeringens opptrappingsplan for rusfeltet skal gi et helhetlig løft for en av de mest sårbare pasientgruppene. For mange starter den tøffeste jobben når rusbehandlingen er over. Vi skal derfor sørge for at tjenestene i kommunene blir bedre. Det skal ikke kun handle om helsehjelp. Det skal handle om hjelp til å finne et sted å bo, hjelp til å komme i arbeid eller skole, hjelp til å bygge et rusfritt liv. Det viktigste med satsingen på rus og psykisk helse er hva som kommer ut av det for den enkelte pasient. Hva betyr det å få velge behandlingstilbud? Hva betyr det å slippe lang ventetid for livsnødvendig behandling? Og hva betyr det for ungdom å få en helsesøster eller en psykolog å snakke med om de vanskelige tingene i livet?
Margunn Ebbesen (Høyre), 2015-10-05:
Norge opplevde en finanskrise – og klarte seg forholdsvis bra gjennom den. Nå opplever landet en ny alvorlig situasjon med bakgrunn i fallende oljepriser. Ingen av disse krisene kan vi laste noen regjering for, men det viktigste er at vi har en regjering som tar utfordringen på alvor. En økonomi for Norge i framtiden som ikke er så oljeavhengig, er det viktig å omstille seg til. Denne jobben har Høyre startet, og regjeringen vil levere et budsjett for arbeid, aktivitet og omstilling. Men denne jobben burde vært startet langt tidligere og allerede under finanskrisen. Det er et dårlig alternativ å skru klokka tilbake og reversere viktige endringer som ruster Norge for framtiden. Det er trist å registrere den bekymringen som oljekrisen har skapt både for næringsliv og for enkeltpersoner som rammes. Det er viktig at vi tar dette på alvor, og det gjør regjeringen. Det er godt å kunne si at Nordland ikke opplever den samme økningen i arbeidsledighet som deler av Rogaland og Vestlandet opplever. Nordland har et variert næringsliv. Vi har kraftkrevende industri, vi har bergverk, havbruk, sjømat, fiskeri, landbruk og handel, for å nevne noe. Her kan veksten fortsette hvis regjeringens forslag til ulike tiltak imøtekommes. Det er kommet mange positive tilbakemeldinger fra næringslivet på den nye politikken som denne regjeringen leverer, når det gjelder både rammevilkår og samferdsel. For å ta det siste: Her har regjeringen allerede levert mye, og fortsetter å levere. Investeringene har økt, og riksveiene blir vedlikeholdt, slik at endelig går vedlikeholdsetterslepet ned. Videre har tilskudd til fylkesveier skutt i været. Jeg ønsker å gi dere en bitte liten oversikt over tidenes satsing på nordnorske veier fra denne regjeringen: Det er over en dobling i riksveiinvesteringer til landsdelen, fra ca. 1 mrd. kr i året under de rød-grønne til over 2,5 mrd. kr i året under dagens regjering. Regjeringen ligger 50 pst. over det planlagte rød-grønne nivået på tilskudd til fylkesveier. Det har så langt gitt Nord-Norge 200 mill. kr mer. Vi ikke bare følger vedtatt NTP, men gir store satsinger utover NTP. Med den forrige regjeringen ble 22 prosjekter i NTP forsinket av ulike årsaker, bl.a. manglende bevilgninger. I Nord-Norge ble tre prosjekter forsinket på grunn av vesentlig lavere bevilgninger, bl.a. E6 Helgeland sør og E6 Brattås–Lien. For å ruste landsdelen og Norge er det viktig å fortsette med det som virker: bedre rammevilkårene for næringslivet og styrke satsingen på samferdsel. Da sikrer vi både vekst i sysselsetting og livskraftige lokalsamfunn.