trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-08:
Dette må jeg si noen ord til, for det er ikke ofte jeg sitter i stortingssalen og blir opprørt over innlegg som kommer. Denne sammenligningen som Rødt kommer med gang på gang om at det er i stormaktene problemene er, USA har det samme som Russland, at dette egentlig er like mye i Afghanistan, det er like mye i Libya, er en forenkling av situasjonen og et forsøk på å snakke rundt Rødts ansvar. Det vi snakker om med hensyn til Ukraina, er et folk som slåss fortvilet om sin frihet, og de slåss på vegne av dem som står opp for frihet og demokrati i Europa. Det er grunnlaget. Og Rødt velger å ikke støtte Ukraina i den kampen. Dere kan komme så mye dere vil og snakke om oligarker vi skal treffe, og det skal vi gjøre, men de påvirker ikke situasjonen med angrepet i Russland. Putin trenger motstand. Det gjør vi og får vi til gjennom å gi våpen til Ukraina. Heldigvis har demokratiske land stått opp denne gangen og gjør det, og følger ikke Rødts linje. Så må vi gi humanitær hjelp, og vi må ha sanksjoner som treffer bredt, og som treffer hardt. Jeg mener også at det er viktig at vi støtter bedrifter som velger å gå lenger enn det sanksjonene i seg selv tilsier, for dette er også et moralsk ansvar. Heldigvis har regjeringen bred støtte for den støtten vi gir til Ukraina. Vi er pådrivere for at den skal forsterkes, og den må forsterkes, og Rødt får sitte der med sine egne meninger der borte. Det har de rett til innenfor et demokrati, men heldigvis er det ingen som følger deres linje. Det ville ført til at demokratiet og friheten i Ukraina ville blitt brutalt slått ned.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2022-04-08:
Vi lever i en urolig og uforutsigbar tid, som også har gitt – og gir – seg utslag i både høye og uforutsigbare strømpriser og strømutgifter for både folk og næringsliv. I møte med det er det viktig å jobbe med tiltak som kan ha varig effekt, noe som blir løpende gjort av regjeringen. Men inntil en har mer varige løsninger på plass, er det viktig å videreføre de sikringsordningene som en tidligere har etablert. Det er det bred enighet om på Stortinget. Partiene i komiteen deler seg imidlertid når det gjelder hvordan sikringsordningene skal innrettes, men jeg vil, på vegne av flertallet, som består av regjeringspartiene og SV, si at vi er veldig tilfreds med at det er tilslutning til at en skal ha sikringsordninger framover. Helt konkret foreslår flertallet i denne saken at vi skal ha sikringsordninger som varer gjennom neste vinter også. Vi ser at bildet når det kommer til strømprisene, er uforutsigbart, og inntil en har mer varige løsninger som en vet fungerer, på plass, må en bevare og forsterke sikringsordningene. Det har Stortinget gjort ved tidligere saksbehandlinger, og regjeringen har fremmet forslag om ytterligere styrking av sikringsordningene. Og nå går altså stortingsflertallet, bestående av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, inn for at en skal gi ytterligere trygghet og forutsigbarhet inn mot neste vinter og øke dekningsgraden for husholdninger til 90 pst. ved en strømpris på over 70 øre. En går også inn for en målrettet styrking av bostøtten, en evaluering til høsten av effekten av de sikringsordningene som en har hatt, og vurdere eventuelle endringer, både med tanke på å sikre en god fordelingsprofil og for å stimulere til energisparing. Det har blitt fremmet et løst forslag fra Rødt i dag om vanningsanlegg i jordbruket og veksthusnæringen. Den problemstillingen er åpenbart viktig, spesielt når en nå går inn i en sommertid. Det at en skal kunne motta støtte også når en eier et vanningsanlegg sammen med naboen, og ikke kun når en eier det alene – slik gjeldende regler er – er et fornuftig forslag. Så på vegne av flertallet, Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, vil jeg anmode Rødt om å omgjøre det til et oversendelsesforslag. Vi har full tillit til at regjeringen vil følge opp dette, innenfor sine fullmakter, i forskrift.
Frode Jacobsen (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
Det var både riktig og viktig av regjeringen å ta initiativ til å få på plass en ordning som sikret husholdningene støtte da strømprisen ble høy over lang tid i fjor høst og utover vinteren vi har vært gjennom. Det første vedtaket skjedde her i Stortinget før jul, og ordningen har siden blitt forsterket og varigheten forlenget. Det har gitt nødvendig trygghet. Jeg tror alle her ønsker at strømprisene blir lavere enn vi har sett denne vinteren. Vi har sikkert litt ulike løsninger og forslag for å komme dit, men forslaget som olje- og energiministeren og finansministeren presenterte denne uken, om å endre loven for å sikre bedre fastpriskontrakter for folk og bedrifter, vil uten tvil være et steg i riktig retning. Forklaringene på de uvanlig høye prisene er mange og sammensatte. Jeg skal ikke bruke tid på dem i dag, men det finnes dessverre ingen raske veier til økt kraftproduksjon. Når vi siden forrige behandling av strømstøtteordningen har fått en krig i Europa, som helt åpenbart også bidrar til økt usikkerhet og høye priser over lang tid, er det nødvendig at regjeringen igjen viser handling. Nå går vi inn i sommermåneder der strømforbruket går ned, noe som forhåpentligvis også gir utslag på prisene. Men høsten kommer også i år, og alt tyder dessverre på at prisene vil gå opp når forbruket igjen øker. Derfor har regjeringen nå kommet til Stortinget med forslag om å forlenge strømstøtteordningene ut mars 2023. Og derfor vedtar vi det i dag. Dagens ordning fortsetter ut året. Det blir strømstøtte ut mars neste år. Dagens strømstøtteordning fungerer bra, og folk har blitt vant til den. Ordningen kom på plass raskt, etter nybrottsarbeid og stor fleksibilitet i mange ledd. Men ordningen må evalueres. Vi har brukt mange milliarder, og vi kommer til å bruke nye milliarder på å betale deler av folks strømregning når prisen er høy. Vi må se på hvordan ordningen påvirker økonomien i stort, hvordan den bidrar til fordeling, og om det påvirker vår vilje til å tenke på energiøkonomisering. Arbeiderpartiet er glad for enigheten mellom regjeringspartiene og SV i denne saken. Fram til november dekker staten 80 pst. av prisen over 70 øre. Fra november tar staten 90 pst. de tre månedene det er mørkest og kaldest. Vi viderefører de midlertidige økningene i bostøtten ut juni 2022, og den gjeninnføres for perioden november 2022 til januar 2023. Vi sørger også for at ekstrautbetalingene gjennom bostøtten utvides for hele landet de neste månedene, med et opphold i sommer, og at ordningen starter opp igjen i oktober og varer ut januar neste år. De uvanlig høye strømprisene må kompenseres. I dag sikrer Stortinget nødvendig forutsigbarhet og trygghet for vanlige folk i hele landet.
Tina Bru (Høyre), 2022-04-08:
Høyre støtter at vi forlenger denne strømstøtteordningen. Det er nødvendig. Strømprisene er fortsatt veldig høye, og dessverre er det utsikter til at de kommer til å holde seg der en stund til. Men vi mener at denne ordningen helst burde blitt evaluert før man bestemte seg for hvordan den skal se ut til høsten, og også neste år. Vi har helt siden starten, da vi begynte å diskutere strømstøtteordninger, ment at vi burde ha en mer sosialt treffsikker ordning enn den vi har i dag. Vi har også ment at ordningen burde gitt større insentiv til å spare strøm, det er ganske viktig. Men når det er sagt, er vi mer opptatt av at det nå blir en forutsigbarhet for en ordning, og vi kommer derfor subsidiært til å støtte forslaget fra flertallet, selv om vi først og fremst kommer til å stemme for regjeringens opprinnelige forslag i denne saken. Det kan godt hende at 90 pst. er riktig nivå når vi kommer til høsten, men det vet vi ikke per i dag, mener vi. Derfor vil vi se evalueringen først. Så er vi fortsatt litt skuffet over at man ikke har klart å få på plass en ordning for de mindre bedriftene. Nå har vi ordninger som treffer frivilligheten, vi har ordninger som treffer landbruket, vi har ordninger som treffer husholdningene, men vi har ingenting som treffer de mindre bedriftene, som har veldig store kostnader knyttet til strøm. For disse bedriftene vil situasjonen vedvare også inn i sommeren. Det er ikke som for husholdningene, som bruker mindre strøm om sommeren fordi det da er varmere, så man trenger ikke varme opp husene; bedriftene går for samme maskin uansett, og kommer til å ha store kostnader. Til slutt: Vi kommer også til å støtte forslagene til bostøtte som ligger her. Det mener vi er riktig og nødvendig. Men vi har lagt inn et forslag om muligheten for å se på en geografisk differensiering av bostøtteutbetalingene, for det er jo ikke slik at alle i hele landet nå har høye strømutgifter. Det er først og fremst i Sør-Norge dette er en utfordring. Alt i alt: Dette er helt nødvendig og riktig. Staten skal ikke sko seg på at folk betaler for svært dyr strøm de er helt nødt til å bruke, og derfor er det helt riktig at også pengene tilbakeføres. Men vi ser frem til evalueringen av ordningen når den kommer. Den er varslet i løpet av første halvår, så vi ser frem til da å kunne ta opp igjen diskusjonen om hvordan denne ordningen bør se ut i fremtiden. Jeg tar opp forslagene fra Høyre og Venstre.
Tina Bru (Høyre), 2022-04-08:
La meg starte med å si at jeg synes det er bra at regjeringen forlenger ordningen og nå gir folk rundt omkring i hele landet forutsigbarhet for å kunne håndtere høye strømpriser. Det jeg har lyst til å spørre statsråden om, er egentlig noe jeg har spurt statsråden om flere ganger: Hvorfor ligger det fortsatt ikke inne noe støtte til bedrifter og næringsliv, som også har høye kostnader, f.eks. renserier, som bruker mye strøm, og som kommer til å fortsette å gjøre det selv om det nå blir varmere ute. I dag ønsker jeg meg ikke et svar om at regjeringen har kuttet i elavgiften, for det har jeg hørt mange ganger. Vi vet at kuttet i elavgiften egentlig ikke betyr så mye for de bedriftene som kanskje sparer 300 kr i måneden på det. Så jeg vil egentlig be om å få et svar på hva som er grunnen til at regjeringen ikke ønsker å gjøre dette. Er det av tekniske og praktiske grunner, altså at det er vanskelig å gjennomføre? Eller er det fordi det ikke er vilje i regjeringen til faktisk å støtte bedriftene?
Tina Bru (Høyre), 2022-04-08:
Jeg synes at arbeidet med bedre fastpriskontrakter er interessant, og det kan godt være en god løsning. Vi er også positive til at man ser på det. Det er ikke det at jeg ikke ønsker at statsråden skal snakke om elavgiften fordi vi ikke gikk inn for det samme kuttet. Denne diskusjonen har jeg og statsråden hatt flere ganger i denne salen. Grunnen til at jeg spør om og om igjen, er at jeg oppriktig ønsker meg et svar. Er det det tekniske som gjør det vanskelig å støtte næringslivet, eller er det viljen det står på? Jeg ber om at statsråden kan svare på det.
Tina Bru (Høyre), 2022-04-08:
Jeg må dessverre prøve igjen, for jeg får jo ikke svar. Vi fikk til en ordning for landbruket, og i dag sa regjeringspartiene i denne salen at man vil ha selv forslaget fra Rødt – å se på vanningsanlegg i landbruket – som et oversendelsesforslag. Nok en problemstilling som dukker opp. Og så fant man en løsning på borettslag, som også var ganske komplisert –måtte ha flere runder på det, og det er forståelig. Jeg skjønner at det ikke er en kvikkfiksløsning på disse kompliserte tingene, men hvorfor kan ikke statsråden svare på hva som er utfordringen med å støtte næringslivet? Den ordningen vi foreslo, tilsa en ramme på 2 mrd. kr; vi pekte på at vi kan gjøre det på samme måte som vi har gjort med noen av de koronapakkene vi har hatt, hvor kommunene selv får ansvaret for å administrere ordningen fordi de kjenner sitt lokale næringsliv godt og vet hva slags bedrifter og hvilke bedrifter som har utfordringer. Jeg prøver en siste gang – er det mulig å få et svar på: Er det vilje, eller er det det tekniske?
Tina Bru (Høyre), 2022-04-08:
La meg starte med å gratulere statsråden med de viktige oppgavene som ligger foran ham. I dag har statsråden lagt fram tilleggsmeldingen til energimeldingen. Det er veldig bra at det varsles der at det er nødvendig å få bygd mer fornybar energi også, for det er jo det store som henger over oss, og som også vil påvirke strømprisene framover – at vi får produsert nok energi, og at vi sikrer at vi ikke havner i en situasjon hvor vi ikke har overskudd, som vi har hatt i alle år frem til nå. Jeg la merke til at statsråden varslet at man nå skal gå i gang med konsesjonsbehandlingen for vindkraft. Jeg er enig i at det haster med å få bygd mer fornybar energi. Jeg har lyst til å spørre statsråden om han har noen tanker om hvordan man skal sukre pillen for de kommunene som nå kanskje må ta en risiko og si ja til prosjekter, uten at lovverket er avklart. Vi innførte f.eks. en produksjonsavgift på vindkraft. Er det noe statsråden har lyst til å se mer av? Og hvordan vil han da avlaste politisk risiko?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-08:
Det er helt riktig at det nå er mange som merker at det er blitt trangere økonomisk enn tidligere. Det skyldes både de ekstraordinære prisøkningene vi ser på en del nødvendige varer, og det skyldes at mange etter to år med pandemi har en trangere privatøkonomi. Vi ser også konsekvensene av en mer langvarig forskjellspolitikk, der de som har det godt økonomisk, trekker ifra, mens de som sliter økonomisk, i større grad henger igjen. Derfor er jeg glad for at SV gjennom forhandlingene med regjeringspartiene har fått forsterket denne pakken med 1,1 mrd. kr. Vi gjør strømsikringsordningen mer sosialt rettferdig. Vi øker dekningsgraden for de kaldeste månedene til 90 pst. Vi viderefører bostøtteutvidelsen med justeringer av inntektsgrensene, sånn at flere kommer inn under bostøtteordningen i en lengre periode, og vi øker ekstrautbetalingene i bostøtten til flere måneder og til høyere summer i de månedene som er kaldest. Det er også helt riktig at SV ville hatt en mer treffsikker strømsikringsordning på sikt, og i så måte følger det resonnementet fra Høyre om å få på plass evalueringen før man gjør langvarige endringer. Vi ønsker en ordning som er enda mer sosialt omfordelende, og som i større grad stimulerer til energieffektivisering. Det får vi imidlertid mulighet til å gjøre endringer på i oktober. Da har vi fått resultatene fra evalueringen av ordningen, og det kommer en ny sak til Stortinget for nye forhandlinger. Vi ønsker oss en ordning hvor man har 100 pst. dekning opp til et forbruk på 1 000 kWh og så 80 pst. til de neste 2 000 kWh, med et tak på 3 000. Enda viktigere for oss er det at vi i forlengelsen av tilleggsmeldingen som ble lagt fram av regjeringen i dag om energipolitikken, får forhandle om varige endringer i norsk kraftpolitikk som kan gi mer stabile priser på sikt. Her har regjeringen tatt et lite initiativ om lovendringer for flere fastpriskontrakter, men SV er usikker på om det vil være tilstrekkelig for faktisk å få flere faste fastpriskontrakter framover. Jeg har lyst til avslutningsvis å si at vi ikke kan løse alle verdensproblemer eller høye priser med denne typen kriseløsninger. Folks økonomi må styrkes vesentlig framover, og det kan vi gjøre uten at vi driver opp inflasjonen – gjennom et mer omfordelende skattesystem, gjennom rausere velferdsordninger som treffer dem som trenger det mest. Det må imidlertid skje i forbindelse med behandlingen av budsjetter framover, både i revidert budsjett og i statsbudsjettet, og det er et paradoks at Høyre særlig har gjort seg høy og mørk i sine skremsler om inflasjon. Vi legger altså til økninger på 7 mrd. kr.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-04-08:
Dei høge straumprisane varar ved, og dermed bør også ei straumstøtteordning vare ved. Eg vil seie det at den straumstøtteordninga som kom på plass, og som no vert forlenga, er i all hovudsak ei fornuftig ordning og ein langt betre måte å gjere dette på enn dei ulike forslaga som verserer om makspris osv., som ganske enkelt vil føre til null insentiv for straumsparing, og at ein brukar utkopling av industriverksemder som måten å regulere tilbod og etterspurnad på i kraftmarknaden. Det ville vore ein dårleg idé. Det er heldigvis ikkje det fleirtalet går inn for. Frå Venstre si side er vi glade for at ein forlenger straumstøtteordninga, og vi er også glade for at ein gjennom diskusjonar på Stortinget no forlenger ei god bustøtteordning. Vi trur nok den kunne vore endå betre dersom ein såg på meir differensiering, så det vert det fremja eit forslag om i dag. Det må utgreiast, men det er klart det er ulike straumprisar i ulike delar av landet, for å seie det veldig forsiktig, og det ville ha vore ein fordel å kunne differensiere, så det skulle vi ønske at fekk fleirtal. Vi skulle også ønske at ein før ein tok alle avgjerdene no om korleis straumstøtteordninga skal vere langt utover hausten og vinteren, fekk dei resultata frå evalueringa som er sett i gong, slik at ein veit meir. Sjølv om straumstøtteordninga i all hovudsak er klok, har den også nokon negative sider, kva gjeld både insentiv for energisparing og ikkje minst også fordelingseffektar. Det er dei som brukar mest og stort sett har best råd, som kjem best ut av denne ordninga. Det var grunnen til at ein bad regjeringa gjere ei evaluering. Det får vi berre håpe ein har fullt trykk på, slik at ein får eit endå betre avgjerdsgrunnlag før dei forhandlingane eg forstår visstnok då skal skje i oktober. Det er bakgrunnen for at vi, saman med Høgre, har eit eige forslag her i dag på det. Det er også nokon som overhovudet ikkje får noka straumstøtte, og som burde hatt betre ordningar. Det gjeld dei mange sårbare små og mellomstore bedriftene i dette landet her som har store straumutgifter, og som ikkje driv innanfor jordbruket, men innanfor andre næringar. Der har vi fremja eit forslag før som har vorte nedstemt, om å få på plass ei søknadsbasert ordning som kan vere særleg retta inn mot dei, men vi gjentek det i dag. Det skulle vi også ønske fekk fleirtal. Alt i alt må eg seie eg er glad for at det vert einigheit om ei vidareføring. Det er bra, det skapar tryggleik for folk. Venstre kjem også – dersom våre forslag heilt uventa skulle verte nedstemte – til subsidiært å støtte fleirtalet sine forslag her.
Lan Marie Nguyen Berg (Miljøpartiet De Grønne), 2022-04-08:
Miljøpartiet De Grønne stemte for strømstøtteforslaget i høst. Det var bra at regjeringen kom på banen med en ordning som kunne gjennomføres raskt. Men vi var også kritisk til flere sider ved ordningen: at den svekket insentivene til å spare strøm, og at de som bruker mest strøm, kom like godt ut som dem med et nøkternt forbruk. Dette er blitt et enda større problem med dagens forslag fra regjeringen og SV, hvor staten skal dekke 90 pst. av kostnadene over en strømpris på 70 øre per kilowattime. Vi mener det både er mulig og nødvendig å få på plass et permanent system, med en langt bedre sosial profil, som sikrer at det skal lønne seg å spare strømmen. Miljøpartiet De Grønne vil derfor oppfordre alle til i stedet å stemme for vår modell, som deler ut ekstraordinært høye utbytter og grunnrenteskatt tilbake igjen til hver enkelt innbygger. Det gjør at de som bruker minst strøm, og som ofte er de som har trangest økonomi, vil komme langt bedre ut enn med Arbeiderpartiets, Senterpartiets og SVs modell. Vi ivaretar hensynet til småbarnsfamiliene gjennom at pengene deles ut til alle innbyggere, også barn via deres foresatte. Og når staten betaler ut et kontantbidrag i stedet for å gripe inn i prisfastsettelsen på strøm, sørger vi for at det lønner seg å spare strøm. Jo høyere strømprisen er, jo mer vil det lønne seg å spare. Vår modell har høstet støtte fra mange forskjellige miljøer, fra Energi Norge til professorer i økonomi. Regjeringen prater mye om rettferdig klimapolitikk, men de gjør det motsatte. De deler ut mest penger til dem som bruker mest strøm, og svekker insentivene til å leve miljøvennlig. Skal vi klare å fase ut fossil energi med fornybar, må vi sørge for at alle har råd og mulighet til å være med på omstillingen samtidig som det må lønne seg å leve miljøvennlig. Det gjør vi med vårt forslag. Jeg tar med dette opp forslaget fra Miljøpartiet De Grønne. Samtidig vil jeg oppklare at Miljøpartiet De Grønne subsidiært kommer til å stemme for regjeringens forslag.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-04-08:
Jeg synes det er ganske underlig å høre på denne replikkvekslingen, for jeg mener det hadde vært mer ærlig hvis statsråden bare kunne sagt at en ikke har funnet rom til å støtte bedriftene, ikke engang med den ordningen som er foreslått av flere – en søknadsbasert ordning. Svaret som går igjen om elavgiften, er interessant, for 1. april gikk jo elavgiften opp igjen, så akkurat nå har bedriftene ingen støtte. Når en snakker om endringene i grunnrentebeskatning, er jeg av den oppfatning at det høres bra ut, men jeg er ikke sikker på hvor mye det kommer til å få ned fastprisen. Uansett vil det gjelde fra 1. januar neste år. I mitt eget fylke har Aktive Fredsreiser, som jeg er sikker på at statsråden kjenner veldig godt, i nesten 30 år fraktet elever til konsentrasjonsleirer. De melder nå at de går konkurs, sannsynligvis i løpet av april, for de har også investert i Norge for å ta inn utenlandske elever som vil se på krigshistorien i Norge. Hva er grunnen til at en ikke vil støtte bedrifter, i alle fall ikke de i ideell sektor som tilfeldigvis er registrert f.eks. som et AS?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-04-08:
Jeg vil også starte med å gratulere statsråden med en viktig jobb, og jeg ser fram til godt og konstruktivt samarbeid, ikke minst om den viktige energimeldinga som komiteen nå skal til med. Jeg forventer ikke et konkret ja/nei-svar fra statsråden, men forslag nr. 8 i innstillinga i dag fra Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet lyder: «Stortinget ber regjeringen sikre at garasjelag, felles varmesentraler og selskaper som leverer varme til boligselskaper, blir inkludert i strømstøtteordningen.» Bakgrunnen for det forslaget er høringsinnspill fra NBBL, Norske Boligbyggelag, og jeg tror OBOS og en del av de andre, som viser til at ordningen i dag er rettet inn på en måte som gjør at de som får strømstøtte fra varmeselskap som ikke faller innunder ordningen, da ikke kommer innunder strømstøtteordningen heller. Jeg vet det er et forskriftsarbeid på dette som følges opp, der en ser på hvem som skal falle innenfor. Det vil sikkert være sånn at ikke alle kan komme innenfor, men det vil være en del borettslag som da faller utenfor. Er statsråden villig til å se på det og imøtekomme det som ligger i de høringsinnspillene?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-08:
Tidlig i mars så vi at spotprisene var på vei ned igjen. Mange av oss som var opptatt av å se om det kunne bli mer normalisering, så også hvordan ting med en gang endret seg da det først ble mer uro, og så da krigens brutalitet kom. Så har vi fått den nye veksten som vi igjen har nå. Det er klart at det skaper uforutsigbarhet og utrygghet hos folk; sikringsordningen hadde vi egentlig tenkt å avrunde fordi analysene lå an til at man skulle få en mer stabil strømpris på våren og på sommeren enn det man fikk etter den nye ekstreme situasjonen som vi ser i Europa nå. Derfor er jeg glad for at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV igjen danner flertall for å skape stabilitet rundt sikringsordningen, og at vi nå også øker den fra 80 til 90 pst. i oktober, november og desember. Det gir mer forutsigbarhet, og det gir mer trygghet for folk – også ved at man har bostøtte for dem som har dårligst råd. Et tiltak som regjeringen også mente var riktig og viktig å bruke, er at vi har en sikringsordning for landbruk og frivillig sektor. Regjeringen har hele tiden vært opptatt av at vi også skal gjøre tiltak som ikke bare retter på ekstremutslagene som man ser nå på grunn av krigen og den brutaliteten som den fører med seg. Ett av utslagene er uro i energimarkedene, og vi skal jobbe med mer langsiktige tiltak. Da vi overtok regjeringsmakten i fjor høst, var det derfor viktig for oss å sette ned avgiftene på strøm med en gang. Det er viktig å minne Stortinget på at spotprisen, ifølge Nord Pool, var på 1 kr og 35 øre i september i fjor. Den var altså høy. Derfor foreslo vi å sette ned elavgiften med en gang da vi overtok regjeringsmakten. Målet er at det skal være en varig endring – ikke bare en kortsiktig endring, men et varig tiltak fordi vi ønsker å få ned kostnadene på strøm. Olje- og energiministeren og jeg som finansminister har startet og lansert arbeidet med bedre fastpriskontrakter på strøm og en endring av grunnrentebeskatningen for å kunne gjøre det enklere å inngå bedre fastpriskontrakter. Hvis vi får flertall og tilslutning til den tenkningen, vil bedrifter og privatpersoner kunne ha muligheten til å inngå mer stabile og andre kontrakter til mye lavere priser enn det som har vært i fastprismarkedet i dag. Det er regjeringens mål. I tillegg til at vi gjør disse mer kortsiktige tiltakene, jobber vi med mer langsiktige tiltak for å få mer trygghet og mer stabilitet i energisituasjonen for folk og bedrifter.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-08:
Jeg skjønner at Tina Bru ikke ønsker at vi skal snakke om skatte- og avgiftsopplegg på strøm, for Høyre kritiserte veldig at vi gjorde avgiftslettelser på strøm før jul. Det var en politisk prioritering som regjeringen gjorde fordi vi mente det var riktig og viktig at vi treffer alle, og spesielt Tina Bru kritiserte det mye. Men vi mener fortsatt at det er rett, fordi det er en varig endring. Det hjelper også næringslivet i Midt-Norge og i de andre delene av landet som har lav strømpris. Vi har også jobbet med andre varige endringer. Modellen som energiministeren og jeg lanserte tidligere i uka, skal gi bedre fastpriskontrakter, noe som gjør at også næringsdrivende som ønsker å sikre seg, skal ha muligheten til lavere fastpris. Det vil være et tiltak, og vi har fått antydet ganske mye lavere priser fra aktører i strømmarkedet enn dagens sikringsordning. Målet til regjeringen er at det skal komme på plass, men også at vi skal få en trygghet for næringsdrivende hvis de ønsker å ha mer stabilitet og inngå fastpriskontrakter til en mye lavere pris enn det som har vært mulig til nå.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-08:
Vi reduserte jo elavgiften nettopp fordi det hjelper næringslivet. Vi har tro på langsiktige løsninger som kan bidra, og derfor har vi jobbet mye med den grunnrentebiten; den gjør at mange små næringsdrivende som vil sikre seg, nettopp kan sikre seg. For man blir bekymret når man får ulike rapporter om næringsdrivende som har det tøft. Derfor var det et mål for regjeringen å klare å lage nye, gode løsninger. Med de prisene som er antydet, er det et helt annet prisnivå enn det man har vært vant til, noe som gjør at næringsdrivende som ønsker å være mer frakoblet det daglige markedet, og som ønsker mer stabilitet, kan få det. Det er en varig endring, det er en mye større endring, og den vil også ha mye større økonomisk betydning enn ulike mindre tilskuddsposter som har vært foreslått. Det er også viktig å si at flere av de forslagene Høyre har kommet med, ikke har hatt noe større omfang enn reduksjonen i elavgiften. Det er bare en annen måte, og vi mener at reduksjonen i elavgiften har vært en mindre byråkratisk og enklere måte å gjøre det på.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-08:
Det som er svaret, er nettopp at det er vilje til å gjøre endringer. Det er derfor vi kommer med den grunnrentebiten, som er mye mer omfangsrik og kan ha mye større betydning enn den støtteordningen som Høyre foreslo. Vi ønsker å gjøre varige og gode endringer. Da Tina Bru var energiminister, kom det ikke noen forslag til endringer; da var også spotprisen 1 kr og 30 øre i september. Vi ønsker varig endring – ikke bare kompenserende tiltak nå – og den grunnrentebeskatningen er en sånn type varig endring. Og så har vi ønsket et varig lavere avgiftsnivå som også skal stå der etter denne krisen. Så det er nettopp det at vi er så opptatt av å få til flere løsninger også for næringslivet over tid, at vi har brukt mye tid og mye ressurser på grunnrentebeskatningen og hvordan vi kan gjøre den bedre, som gjør at det kan bli billigere og bedre fastprisavtaler for næringsdrivende. Vi er særdeles opptatt av at mange av de små næringsdrivende skal få noe av den samme muligheten som stor tungindustri. Det er det vi legger opp til her – at små næringsdrivende skal kunne få samme mulighet som tungindustrien. Det kan gi stabilitet, trygghet og lavere strømpriser(presidenten klubber)(presidenten klubber igjen) med endringen. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-08:
Bård Hoksrud er en person som er god til å ordlegge seg, men som også ofte er god til å lytte. Jeg sa i svaret mitt og i innlegget at vi ønsker å gjøre endringer i beskatningen og i muligheten for mindre industri og småvirksomheter til å inngå langsiktige kraftavtaler til en lavere pris. Derfor jobber regjeringen med å gjøre noen grunnleggende endringer i selve beskatningsregelverket – for alle som er på Stortinget har møtt kraftkrevende industri og sett at de har helt andre strømprisavtaler, forutsigbarhet og langsiktighet, til en lavere pris. Nå ønsker regjeringen at også små bedrifter, bakerier eller andre, skal få den samme muligheten, som gjør at de kan få den tryggheten. Da er det ikke en akutt eller kortsiktig løsning. Det skal være en langsiktig løsning som står seg over tid, og det skal være et lavere avgiftsnivå. For vi synes det avgiftsnivået som Fremskrittspartiet fikk vedtatt da de satt med makta, var altfor høyt. Kombinasjonen av at vi skal sette avgiftene ned – det er varig – og at vi skal få på plass et nytt system, også med endring av skattleggingen, vil gjøre at det blir mer trygghet og mer forutsigbarhet for de bedriftene som ønsker det. Det er vårt klare mål.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-08:
Det er helt utrolig viktig at vi gjør endringer som skaper stabilitet og trygghet for norske bedrifter. Det er derfor vi har jobbet med denne endringen i grunnrentebeskatningen. Det kan virke veldig teknisk, men det gjør at små bedrifter som det steinbruddet representanten Hoksrud refererer til her, kan få samme typen avtaler som tungindustri. Det vil kunne gi en helt annen virkelighet. Da er det en varig endring som gjør at vi slipper å ha disse debattene år etter år hvis det er den typen skiftninger. Det er regjeringens klare mål, for vi ønsker at norsk industri skal kunne ha tilgang til ren, rimelig kraft, enten det er småindustri eller storindustri. Det som er intensjonen bak det Terje Aasland og jeg har jobbet med, er nettopp at en skal kunne ha den typen langsiktige kontrakter, til lavere priser – stabilitet og trygghet for bedriftene. I tillegg har vi, i motsetning til da Fremskrittspartiet styrte, satt avgiftene ned. Det var det første vi gjorde – Fremskrittspartiet satte jo avgiftene opp, og jeg syntes det var dumt. Men vi skal ikke bare gjøre det, for det er for lite, og derfor skal vi også gjøre den typen endringer som gjør at det er lettere for bedrifter å ha trygghet, forutsigbarhet og langsiktige kontrakter – og tida er ute.(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-08:
Med de forslagene som vi har lansert den siste uken, er vår analyse og vår vurdering at kraftselskapene kommer til å komme med tilbud til næringslivet og andre som ønsker det, om langsiktige avtaler, med priser som er mye, mye lavere enn det vi ser i markedet i dag. Det vil være på et helt annet prisnivå – det folk vil oppleve som mer normale prisnivåer. Det er systemendringer som gjør at folk slipper å være avhengig av dag-til-dag-børs, for børsen tar veldig få hensyn. Det er egentlig hele poenget med dette – at de som ønsker å gå bort fra dag-til-dag-børs, har langsiktig trygghet, sånn som stort sett alle i tungindustrien har. Det skal også representanten få lov til ha, eller de næringsdrivende få lov til å ha, for vi ønsker at en skal få bort den usikkerheten for mange. De som vil leve mer på børs og ha den usikkerheten, skal få lov til det. Derfor gjør vi den systemendringen, og det er det som er målet til regjeringen. Derfor kommer vi til å sende ut nye forslag om det i løpet av kort tid.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-08:
I dag virker det noen ganger som om opposisjonen har forberedt seg til debatten før vi var ute med de siste grepene, for poenget med det som også energiministeren snakket om i dag, og som ble lansert for offentligheten tidligere i uken, er nettopp å hjelpe småbedriftene, og at det skal komme i år. Vi skal komme med lovendringer og sørge for at Stortinget – hvis Stortinget vil, selvfølgelig – kan vedta de tingene i år, sånn at en ikke skal gå inn i en ny vinter med den typen usikkerhet, hvis man ikke ønsker det selv. For det kan være noen som ønsker å være eksponert på spotmarkedet. Det må være opp til hver enkelt. Det er det vi har jobbet med, nettopp for å skape bedre forutsigbarhet, mer trygghet for dem som vil det framover. Da har vi et ønske om å endre skattesystemet på en måte som gjør at kraftselskapene vil tilby kontrakter på et helt annet nivå enn man er vant til. Representanten kommer fra et fylke med kraftkrevende industri, og han vet hvilke priser en del av dem har. Det er den typen skatteregime vi også skal kunne ha for annen type næringsvirksomhet, og som det forhåpentligvis skal bli en konkurranse på som gjør at prisene blir mye, mye lavere enn det man har vært vant til i fastprismarkedet til nå.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-04-08:
Jeg har tett kontakt med veldig mange næringsdrivende og ser virkelig godt mange av de utfordringene mange står i. Derfor må vi gjøre mange grep. Derfor blir jeg litt forundret når jeg hører på representanten Ropstad og representantene fra Høyre og Venstre, for det var de partiene som kritiserte oss mest fordi vi satte ned avgiftene på drivstoff før jul. Vi satte ned avgiftene på drivstoff sammenlignet med det Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre foreslo, og da ble vi nesten stemplet som miljøverstinger fordi vi ønsket å få avgiftsnivået ned. Men vi gjorde det, mot Kristelig Folkepartis stemmer. Også da vi satte ned avgiftene på strøm, var det mot Kristelig Folkepartis stemmer. Da må man i hvert fall være glad for at vi fikk vedtatt vårt forslag. Når det gjelder avgiftene på strøm, er de lavere i mars, april, juni og i resten av året enn hvis Kristelig Folkeparti hadde fått gjennom sitt forslag. Vi mener ikke at det er godt nok, det vi gjorde da, og derfor ønsker vi også å gjøre endringer i beskatningen for å få på plass bedre fastprisavtaler, noe Kristelig Folkeparti ikke gjorde da de hadde makten. Derfor ønsker vi å gjøre mange grep for å få mer trygghet og forutsigbarhet over tid, både på avgiftssiden og på den generelle skattesiden, slik at vi slipper den typen usikkerhet vi har nå.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-04-08:
Presidenten hadde i stad ein kommentar som var ganske god. Han sa at om ein er streng med alle, er ein rettferdig. Men noko av utfordringa med det mange småbedrifter i landet no føler på, er jo at regjeringa ikkje er streng med alle. Når det gjeld ei næring – landbruket – har ein hivd seg rundt, vore kreativ, vore offensiv og fått på plass ei støtteordning som hjelper gardsbruk og næringsdrivande i landbruket over heile landet. Men når det gjeld andre næringar – distriktsnæringar som sagbruk, bakeri, små produksjonsbedrifter – er avvisinga konstant. Då er det ikkje den same viljen til å strekkje seg og finne løysingar. Då er det berre snakk om dei langsiktige ordningane. Det er flott at ein jobbar med langsiktige ordningar, men det er jo ingen motsetning mellom det og at ein no prøver å strekkje seg og hjelpe andre småbedrifter i distriktsnæringa med høgt straumforbruk, på same måten som ein prisverdig har gjort med landbruket. Kvifor gjeld ikkje resonnementa statsråden no gjev, for landbruket? Kan ikkje statsråden tvert imot seie at no hjelper vi andre på same måte som vi hjelper landbruket?
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-04-08:
Eg vil også starte med å seie at eg er glad for at vi i dag får på plass ei forlenging av dei – heilt nødvendige – støtteordningane vi har vedtatt tidlegare i Stortinget, til hushaldningar, til jordbruk og veksthus, til frivillig sektor og til særskilte ordningar for dei med dei lågaste inntektene. Men oppe i denne heilskapen må eg likevel seie at eg er både overraska og skuffa over at det heller ikkje denne gongen er mogleg å få fleirtal i denne salen for å få på plass ei nøktern ordning for også å hjelpe mindre bedrifter i andre sektorar enn landbruket, der straum utgjer mykje av omsetninga, og som no faktisk er minst like hardt ramma av dei høge straumprisane som mange andre som får støtteordningar her i dag. Dette er ei sak som vi frå Venstre si side har tatt opp med jamne mellomrom heilt sidan desember. Regjeringa sitt svar har heilt sidan januar vore at ein ikkje avviser å kome på plass med ordningar som treff små og mellomstore bedrifter, men at ein vurderer det fortløpande. Som næringsministeren svarte meg i februar: Situasjonen blir følgt tett. Men det må vere lov å spørje: No har ein fortløpande vurdert dette og følgt situasjonen tett – i januar, i februar, i mars og i april – men ingen ordningar kjem på plass for å hjelpe små bedrifter utanfor landbruket som no står i ein akutt situasjon. Det som har endra seg frå januar og fram til i dag, er for så vidt ikkje straumprisane, dei er framleis høge og krevjande, men på toppen av alt er vi no inne i ein situasjon der råvareprisane går opp på omtrent alle område, renta er begynt å gå opp, vi ser at investeringar blir utsett, som no gjer at alarmklokkene går i bygg- og anleggsnæringa. Usikkerheita samla sett eskalerer. Så seier olje- og energiministeren at vi ikkje kan avlaste kvar risiko for næringslivet – og det kan vi ikkje, det er heilt rett, og det skal vi ikkje gjere – men oppe i den situasjonen vi no er i, der vi faktisk strekkjer oss og får på plass løysingar mot dei akutt høge straumprisane for alle andre grupper rundt oss, så vil ikkje fleirtalet i denne salen, regjeringspartia og støttepartiet SV, gjere noko for å hjelpe små og mellomstore bedrifter: bakeri, sagbruk, små produksjonsbedrifter og andre bedrifter landet rundt som slit med høge straumprisar, og som ikkje har nokon plass å rømme, ingen plass å gøyme seg. Svaret for dei er nedbemanning, permitteringar, i verste fall konkurs. Dette er ei sak Venstre kjem til å halde fram å leggje trykk på. Vi må stå opp også for små og mellomstore bedrifter, som er berebjelken i mange lokalsamfunn landet rundt, når vi er så flinke til å finne gode ordningar for andre.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
Situasjonen vi befinner oss i, er selvfølgelig veldig alvorlig. Det gir også noen dramatiske utslag på en rekke innsatsfaktorer, noe som preger både næringslivet og husholdningene. Jeg er veldig glad for at Stortinget i bredt nå slutter opp om strømstøtteordningen, som har til hensikt å redusere de ekstreme kostnadene som ligger på husholdningene, noe, og at de blir gjennomført og forlenget i en tidshorisont som gjør det forutsigbart og trygt – en vet hva en har å forholde seg til. Det er en kortsiktig løsning, men det er bra at det er bred oppslutning om at den skal være såpass langsiktig i sin natur at den gir trygghet til folk rundt omkring i landet. Prisene kommer mest sannsynlig til å bli høye, og vi må finne ordninger for det. Som finansministeren nettopp var innom, tror vi på løsningen med bedre fastprisavtaler, hvor en gjennom kanskje tre, fem eller sju år binder priskjøpet sitt til en fast pris som er mye mer gunstig enn markedspris. Det er en fordel. Vi kommer også der til å regulere et makspåslag. Det vil være mulig for husholdninger til å gripe den muligheten gjennom fastprisavtalene, men det vil også være et veldig viktig instrument for næringslivet. Det er jeg veldig glad for at vi kan få på plass i løpet av året. Det er selvfølgelig et alvorlig bakteppe, med innsatsfaktorer som stiger. Det er ikke bare strøm som gjelder for næringslivet; det er stål, trevarer – en rekke forhold som er krevende. Spørsmålet er hele tiden: Er det riktig å avlaste enhver risiko som ligger i næringslivet? Det er det store spørsmålet oppi det hele. Men vi ønsker å stabilisere dette på sikt, slik at en får forutsigbarhet og trygghet i tilknytning til det. Jeg er også veldig glad for at de inntektene som kommer via energisalg – enten det er via Statkraft eller andre selskaper i Norge – gjennom offentlig eierskap går tilbake til folk i en eller annen form. Det er jeg også glad for. Det har vært noen spørsmål om denne evalueringen, som gjerne skulle ha vært gjort nå. Jeg tror det er klokt at vi går grundig inn i problemstillingen. Vi har fått et veldig klart oppdrag: Vi skal ha en gjennomgang av årsakene til årets situasjon. Vi skal ha en vurdering av risikoen for at det vil oppstå tilsvarende situasjoner i ettertid. Vi skal ha vurdert tiltak for å redusere sårbarheten for ekstraordinært høye strømpriser. Vi skal vurdere makspris, krav til fyllingsgrad og økt tilrettelegging av enøk. Og vi skal utrede hvordan norsk krafteksport påvirker norsk forsyningssikkerhet og norske kraftpriser. Denne jobben skal vi gjøre grundig, fordi vi trenger, med tanke på den tiden vi har vært igjennom, en god belysning av dette.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
Tusen takk for gratulasjonen for en ny og viktig jobb, som representanten Bru kjenner godt til. Det er en viktig jobb. Det å sørge for at vi har tilstrekkelig tilgang på rimelig, fornybar energi i det norske markedet, er usedvanlig viktig i tiden framover. Vi har et økende kraftbehov i årene som kommer, ikke minst knyttet til en rekke spennende industrietableringer. Så vi har et veldig klart mål om at det skal vi klare å gjennomføre i fortsettelsen. Når det gjelder havvind, er produksjonsavgiften ute på høring. Den tror jeg er med på å motivere. Vi må se på andre metoder også for å sørge for at kommunene sitter igjen med mer. Vi må sørge for at kommunene får mer å si i forbindelse med de vindkraftanleggene som blir bygd i egen kommune, når de først stiller arealer til disposisjon. Jeg sier at vi skal ha kommunene med oss, ikke mot oss. Jeg tror at representanten Bru opplevde at kommunene var imot den forrige regjeringens vindkraftpolitikk. Vi må også sørge for at de ser de industrielle mulighetene i tilknytning til dette. Det er mange spennende ting i tilknytning til vindkraft.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
Som jeg sa i mitt svar til representanten Bru, tror jeg det er viktig at vi klarer å bygge opp troverdighet rundt at vi har tilstrekkelige mengder med fornybar kraft som en kvalitet og et fortrinn både for norsk næringsliv og for det norske folk rundt omkring i hele landet. Utgangspunktet er at vi må bygge mer kraft, og vi må bygge nett, nytt nett, raskere enn det som gjøres i dag. Det å sørge for at vi har et robust kraftsystem, er helt vesentlig for å komme i mål med de mulighetene vi har. Så må vi ha et stabilt prissystem, og da tror jeg dette med omlegginger av grunnrentebeskatningen og fastprisavtalen er ganske viktig, både i et kortsiktig og i et langsiktig perspektiv. Det å sørge for at prisene er stabile, mest mulig forutsigbare og lave, er viktig og er en del av denne regjeringens ambisjoner.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
Aller først er jeg enig med representanten Haltbrekken i at vi kan ikke ha varige støtteordninger. Det tjener ikke noen i lengden. Vi må få et avtalesystem som baserer seg på en rimelig, forutsigbar og stabil pris til ulike kundegrupper, det være seg husholdningene – viktig, som ble nevnt – eller også næringslivet. Og denne fastprisavtalen som vi har lansert, tror jeg er viktig, både for folk og for næringsliv, og også for større virksomheter. Så det kommer vi til å gjøre, og det foreslår vi i tilknytning til energimeldingen. Vi sender ut en sak på høring. Finansministeren vil sørge for det relativt raskt. Helt til slutt: Vi skal gjennom evalueringen som nå pågår, også drøfte andre tiltak, og jeg gleder meg til å diskutere dem sammen med bl.a. SV.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
Aller først: Denne regjeringen har ikke håndtert denne situasjonen stykkevis og delt. Vi har hatt en veldig klar rettesnor på det gjennom strømstøtteordningen, og vi har også korrigert oss og justert oss etter hvert som markedet og forutsetningene har endret seg. Det tror jeg er bra. Det tjener norske forbrukere at vi har gjort det, og jeg er glad for at vi også har fått tilslutning i Stortinget for nettopp det. Når det gjelder den langsiktige stabiliteten, handler det om at vi må få mer fornybar energi inn i det norske markedet og inn i det norske kraftsystemet. Det underbygger framtidige muligheter for industri, for næringsliv og for tryggheten til folk at vi faktisk lykkes med det. Samfunnet skal elektrifiseres, vi skal kutte klimagassutslippene våre, og vi skal bidra til en grønn industrivekst. Da trenger vi mye mer kraft. Hovedproblemet er at Rødt er mot alt av nye tiltak når det gjelder fornybar kraft, bortsett fra vannkraft. Når det gjelder vindkraft på land, skal vi sørge for at vi gjør dette med kommunene og ikke mot kommunene, og vi skal sørge for at kommunene blir hørt.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
Vi har vurdert en rekke ulike tiltak som ennå ikke er inkludert i ordningen. Jeg tror det er klokt å ta det i forbindelse med evalueringen. Når det gjelder garasjeanlegg, er flere av dem organisert som rene private, kommersielle selskaper. De er ikke inkludert i strømstøtteordningen, og derfor er de heller ikke tatt med så langt, men jeg tror det er klokt at vi ser helheten, bredden, hvordan ordningen har truffet ulike kundegrupper og ulike forbruk når vi skal evaluere dette, og jeg håper at vi gjennom evalueringen også kan få opp nye tiltak som er med på å stabilisere situasjonen over tid. Det ligger der, og vi kommer helt sikkert til å få en konstruktiv og god debatt når evalueringen foreligger i bredt til høsten.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
Aller først: Tusen takk for alle gratulasjoner. Jeg glemte å takke både representanten Limi og representanten Ropstad, og nå representanten Farahmand – takk for det. Jeg kan love at vi allerede er i gang med å innfri på en rekke av de lovnadene vi hadde framme i valgkampen. Når det gjelder situasjonen nå, kortsiktig og på lang sikt for næringslivet, har vi altså etter nøye vurderinger valgt å foreslå dette med fastprisavtaler. Det tror jeg er med på å skape forutsigbarhet og trygghet for at det blir mer stabilitet, lavere priser og et grunnlag for å investere også for næringslivet i tiden framover. Det vil ta noe tid å få innført ordningen. Den skal innføres fra 1. januar 2023, men det er god mulighet for at mange kraftprodusenter og strømselskaper kan inngå den type fastprisavtaler før dette tidspunktet, slik at bedriftene i en usikker og utrygg tid også kan få sikkerhet for at dette vil stabilisere seg når de får en sånn type fastprisavtale, som jo er identisk med det som er avtalene for kraftforedlende industri.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
Jeg skal ikke forlenge debatten – tror jeg. Men bare til representanten Halleland: Det er viktig at han følger med på det som blir sagt når en holder en pressebrief. Det er også viktig at han leser tilleggsmeldingen til energimeldingen. Vi snakker mye om krisen og om den bakenforliggende situasjonen, det dramatiske som utspiller seg i Ukraina og følgene av det. Vi snakker om olje- og gassindustrien vår, som skal være en stabil, langsiktig og trygg leverandør til det europeiske markedet. Vi snakker om utviklingen av den næringen knyttet til karbonfangst og -lagring, om hydrogen og havvind. Vi bruker nå ikke bare ord, men konkrete handlinger, for å få på plass havvind, både med tanke på nye områder, kortere konsesjonsbehandlingstid og kvalitative kriterier for å få med oss industrien, ikke minst den industrien som har levd av olje og gass. Vi snakker om landvind – ja – som en helt nødvendig innsatsfaktor der hvor kommunene ønsker det og legger til rette for at det faktisk skal skje. Regjeringens ambisjon er veldig tydelig. I motsetning til hvordan det var i Fremskrittspartiets regjeringsperiode i Olje- og energidepartementet, har vi et veldig klart mantra om at vi fortsatt skal ha tilstrekkelige mengder med rimelig, fornybar kraft som en kvalitet også i utviklingen av Norge – samtidig som vi tar FNs klimarapport på alvor og ikke ser på det som en hellig gud, men som en veldig klar og tydelig advarsel til hele befolkningen om at akkurat nå er det alvor.