Bent Høie (Høyre), 2021-03-09:
Jeg deler representantens engasjement mot antibiotikaresistens. Akkurat i kveld ser det ut som det bare er oss to som er engasjert, men jeg vet at også mange andre i Stortinget er engasjert i dette spørsmålet. Antibiotikaresistens er et raskt voksende problem i verden og utgjør en alvorlig trussel mot vår globale helse. Kampen mot resistente mikrober er en global utfordring, og internasjonalt samarbeid er en forutsetning for å redusere resistens og antall dødsfall knyttet til antibiotikaresistens. Resistente mikrober er et problem for pasientene, for helsetjenesten, for folkehelsen, for landbruket og miljøet. Uten effektive antibiotika vil vi i framtiden se økt dødelighet av sykdommer som i dag er enkle å behandle. Regjeringens arbeid mot antibiotikaresistens har gitt resultater. I 2015 satte vi et svært ambisiøst mål for antibiotikabruken. Både i helsetjenesten og i landbruket er det gjort en betydelig innsats for å redusere og beholde et lavt antibiotikaforbruk, og vi har klart å redusere antibiotikabruken ytterligere de siste årene. Bruken i befolkningen skulle reduseres med 30 pst. innen utgangen av 2020. Foreløpige tall tyder på at vi har klart dette målet og de fleste andre målene vi satte oss i 2015. Målet om 20 pst. reduksjon i antibiotikabruk ved luftveisinfeksjoner har vi allerede nådd, og forbruket av antibiotika for norske tenåringer er nå under en tredel av det det var i 2019. Vi har også oppnådd å holde andelen av resistente gule stafylokokker både på sykehus og i primærhelsetjenesten svært lav. For å måle antibiotikabruken i sykehjem har vi innført årlige målinger som også viser en jevn nedgang i registrerte infeksjoner. Spesielt har antall urinveisinfeksjoner gått ned. Dette er viktig for å få ned antibiotikabruken. Regjeringens ambisjon om å redusere antibiotikaforbruket i landbruket har også vært en suksess. Narasin brukt i kyllingproduksjon ble faset ut i 2016, og målet om å redusere antibiotikaforbruket til kjæledyr og matproduserende landdyr ble oppnådd allerede i 2017. Regjeringens strategi har vært vellykket, og Norge er fortsatt blant de ledende land i verden med et lavt forbruk av antibiotika. I 2020 besluttet regjeringen at Helse- og omsorgsdepartementet, Nærings- og fiskeridepartementet, Klima- og miljødepartementet, Landbruks- og matdepartementet og Utenriksdepartementet skal samarbeide om å videreutvikle den nasjonale strategien fra 2021. Folkehelseinstituttet har fått i oppgave å lede en tverrsektoriell ekspertgruppe som oppdaterer det faglige grunnlaget for strategien. Forskning og utvikling på nye antibiotika og internasjonalt samarbeid er en sentral del av regjeringens strategi for å bekjempe resistensproblematikken. Norge har bidratt i arbeidet med utvikling av nye antibiotika, først og fremst gjennom deltakelse i EU-samarbeid for antimikrobiell resistens og helsetjenesteassosierte infeksjoner, hvor Norge har ledet en arbeidspakke om forskning og innovasjon. Insentivene som er utviklet, skal stimulere ny antibiotikainnovasjon og samtidig gi oss forutsigbar tilgang på antibiotika. For når stadig færre land slutter å bruke smalspektret antibiotika, blir det færre produsenter og en mer sårbar forsyningskjede. Regjeringen har derfor vært opptatt av å sikre forsyningen, slik at den norske befolkningen har tilgang til disse helt sentrale medikamentene. Interpellanten Wilkinson er spesielt opptatt av utvikling av nye antibiotika. Nye antibiotika og bakteriofager kan gi oss nyttige verktøy som vi kan bruke ved enkelte typer infeksjoner eller resistensformer. Men det gir oss dessverre ingen kvikkfiks på resistensproblemet. Det forutsetter langsiktig, målrettet innsats for også å ta vare på de typene antibiotika som vi allerede har. For å ivareta tilgangen til eldre antibiotika anbefalte Helsedirektoratet i februar 2020 å se nærmere på muligheten for å produsere smalspektret antibiotika i Norge. Vi har gitt direktoratet i oppdrag å gjennomføre en mulighetsstudie innen utgangen av 2021. Studien skal bl.a. kartlegge nasjonale og internasjonale markedsforhold og vurdere hvordan produksjon av antibiotika kan etableres, finansieres og organiseres for å styrke legemiddelberedskapen. Det skal videre vurderes vilkår for bærekraftig produksjon samt muligheter for samarbeid med andre nordiske og europeiske land og med relevante internasjonale organisasjoner. Vi vil fortsette overvåkingen av resistente mikrober for å kunne målrette tiltak og forske på effekten av tiltakene. Denne overvåkingen krever fortsatt tverrsektorielt samarbeid med flere sektorer. Teknologi og overvåkingssystemer som er blitt videreutviklet under koronapandemien, som f.eks. kapasiteten til sekvensering, kan frambringe ny kunnskap om spredning og forekomst av resistente mikrober. Dette vil også fange opp resistente mikrober som kommer som følge av importsmitte. Regjeringens ambisjon er at Norge skal fortsette å være en viktig aktør i internasjonalt samarbeid om grunnforskning, anvendt forskning og innovasjon. Vi fortsetter å støtte internasjonale initiativer i kampen mot antibiotikaresistens, som f.eks. Joint Programming Initiative on AMR, hvor Norge deltar og bidrar med midler. Vi gir også midler til flere program i Forskningsrådet som kan finansiere forskning knyttet til antibiotikaresistens. Regjeringen styrker helseberedskapen gjennom utvikling av nye diagnostiske hjelpemidler, nye antibiotika og alternative behandlingsstrategier, i tillegg til å bedre forsyningssikkerheten for kritiske legemidler. Vi lever lenger. Det blir flere med kroniske sykdommer og flere med svekket immunforsvar, flere som gjennomgår operasjoner, og dermed flere som kan få infeksjoner som krever antibiotikabehandling. Disse må fortsatt sikres gode behandlingsmuligheter. Norge er i en særstilling internasjonalt, og vi har klart å holde et lavt nivå av resistente mikrober. Regjeringens ambisjon er at vi fortsatt skal opprettholde denne gunstige posisjonen. Koronapandemien har vist oss at beredskap mot nye, smittsomme sykdommer må stå høyt på dagsordenen også i framtiden. Reiseaktiviteten vil ta seg opp igjen etter koronapandemien og føre til økt risiko for import av resistente mikrober. Regjeringens systematiske arbeid mot antibiotikaresistens har gitt gode resultater i helsesektoren, i landbruket og i oppdrettsnæringen og til sammen et viktig løft for klimaet og for folkehelsen. Jeg er glad for at det er bred politisk tilslutning til den tverrsektorielle satsingen for å nå målene på dette viktige området, både nasjonalt og internasjonalt.