Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-12-06:
Jeg er glad for at komiteen enstemmig slutter seg til forslaget om å redusere kravet til minste aksjekapital i aksjeloven, samt til forslagene om at innskutt aksjekapital kan benyttes til å dekke utgifter til stiftelsen av aksjeselskapet, og at finansinstitusjonen – og ikke bare revisorer – kan bekrefte innskutt aksjekapital. Samlet representerer disse forslagene muligheter for å spare betydelige beløp for den som vil stifte aksjeselskap. Mens det i dag koster minst 100 000 kr pluss stiftelsesutgifter å etablere et aksjeselskap, kan man i framtiden etablere et aksjeselskap for 30 000 kr, inkludert stiftelsesutgifter. Aksjeselskapsformen er den mest brukte foretaksformen i Norge. Per i dag er det over 200 000 registrerte aksjeselskaper i landet. Derfor har reglene i aksjeloven stor betydning for de næringsdrivende. Størsteparten av aksjeselskapene er små og mellomstore bedrifter. Jeg håper de endringene som er foreslått, gir grobunn for nyetableringer. Dette forslaget er del av et større prosjekt der formålet er å forenkle og modernisere aksjeloven. Advokat Gudmund Knudsen har på vegne av Justisdepartementet utredet forenklinger av aksjeloven. Utredningen om forenkling og modernisering av aksjeloven ble avgitt 7. januar i år. Selv om utredningen gjelder alle aksjeselskaper og foreslår endringer i aksjeloven uten hensyn til selskapenes størrelse, tok utredningsarbeidet særlig sikte på de små aksjeselskapenes behov. I utredningen fremmes det også andre viktige forslag til forenkling og modernisering av aksjeloven, bl.a. enklere regler for stiftelse av aksjeselskap og regler som gir selskapene større frihet til å velge hvordan de vil organisere seg. Det foreslås også enkelte oppmykninger i reglene om kreditt til egne aksjeeiere og selskapets erverv av egne aksjer. Utredningen var på høring fram til 19. april i år, og det var stor interesse for dette arbeidet blant høringsinstansene. Størst oppmerksomhet var det om forslaget om å sette ned kravet til minste aksjekapital for aksjeselskapene. Her var det for det første bred støtte i høringsrunden og for det annet et klart uttalt ønske fra næringslivet om at denne endringen måtte komme raskt. Det er lett å forstå dette ønsket. Mange europeiske land har de siste årene revidert sin selskapsrett, herunder senket kravet til minste aksjekapital. Det er ønskelig at norsk rett på dette punktet blir mer konkurransedyktig. Det vil være til fordel både for de næringsdrivende og for det offentlige at næringsvirksomhet skjer innenfor rammene av aksjeloven framfor gjennom norskregistrerte utenlandske foretak. Dette hensynet har også vært fremme i høringen. Forslaget om at aksjeinnskuddet kan gå til dekning av stiftelsesutgiftene og forslaget om at også finansinstitusjoner kan bekrefte at selskapet har mottatt aksjeinnskuddet, fikk også bred støtte i høringsrunden. Disse forslagene står i en viss sammenheng med forslaget om å sette ned kravet til minste aksjekapital, fordi forslagene samlet gjør stiftelsen av aksjeselskapet enklere og billigere. På denne bakgrunn var det fornuftig å behandle disse tre forslagene separat fra resten av forslagene i utredningen. Det muliggjorde en raskere behandling. Regjeringen vil komme tilbake med en egen proposisjon om de øvrige forslagene i Knudsen-utredningen. I Soria Moria II-erklæringen er forenklinger for næringslivet – særlig rettet mot små og mellomstore bedrifter – uttrykkelig nevnt, og regjeringens arbeid med aksjeloven er en oppfølging av dette. Forenklingsarbeidet må også ses i sammenheng med andre tiltak fra regjeringen. Her nevner jeg særlig de nye reglene om unntak fra revisjonsplikten for små aksjeselskaper som trådte i kraft 1. mai i år. Dessuten peker jeg på arbeidet med å legge bedre til rette for elektronisk rapportering gjennom Altinn. Regjeringen har også lagt fram et tallfestet mål for å redusere kostnadene for bedriftene. Samlet representerer de tiltakene jeg har gjennomgått ovenfor, betydelige forenklinger og besparelser for aksjeselskapene, og de bidrar også til at norske regler blir konkurransedyktige. I Sverige var det en klar økning i etableringen av aksjeselskaper etter at kravet til minste aksjekapital der ble senket fra 100 000 til 50 000 kr. Jeg håper at vi vil se en tilsvarende utvikling i Norge.