trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Det vil jo variere fra konflikt til konflikt. Noen konflikter er langvarige, og noen konflikter er heldigvis kortvarige. Vi må selvfølgelig jobbe for at flest mulig konflikter er så korte som mulig. Men igjen: Det aller viktigste når det er krig og konflikt, er å sørge for at barn er så trygge som mulig. Det må være det viktigste, ikke hvor mange vi kan slå oss på brystet over å ha hentet til Norge. Det totale antallet er det viktigste, og for Fremskrittspartiet er det, som jeg innledet med i sted, bedre og viktigere å hjelpe f.eks. 8 300 personer til å være trygge og få utdanning og helsehjelp enn å hente 50 personer til Norge. Jeg synes det er synd at Sosialistisk Venstreparti velger å prioritere 50 i stedet for å hjelpe 8 300 personer.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Det er vel ingen hemmelighet at det i både innvandrings- og integreringspolitikken er ganske stor forskjell mellom Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti, og Fremskrittspartiet er således glad hver gang vi ser at Sosialistisk Venstreparti ikke får gjennomslag for sin politikk, både på dette området og på andre områder, og jeg vil anta at det er relativt gjensidig. Nå har Sosialistisk Venstreparti forhandlet med regjeringen om et budsjett, og til min store glede har Sosialistisk Venstreparti ikke fått noen nevneverdige gjennomslag i denne runden. Jeg er glad for det, og jeg registrerer at SV har brukt sin forhandlingsmakt på andre områder. Kan vi nå forvente at SV i tiden fremover kommer til å kreve større gjennomslag i innvandrings- og integreringspolitikken, og hvilke krav vil det eventuelt være til regjeringen?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Jeg vil takke representanten for svaret, men jeg vil be representanten være litt tydeligere. Nå er jo Sosialistisk Venstreparti i den situasjonen at man faktisk kan stille krav til regjeringen. Man får ikke gjennomført alt, men vil det være et krav fra Sosialistisk Venstreparti om å øke andelen kvoteflyktninger og liberalisere og myke opp asylpolitikken til Norge ved fremtidige forhandlinger?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Det var velkjente toner fra Rødt i innvandrings- og integreringspolitikken. Det er helt legitimt at det er forskjellige meninger i denne sal om f.eks. hvor streng innvandringspolitikk man skal ha, og hvor grensene skal være. Men jeg trodde at man i hvert fall var enig om én ting, og det er at de som får avslag på søknaden, faktisk må forlate Norge – uavhengig av om man ønsker en streng politikk eller ikke. Jeg registrerer at Rødt i budsjettet bruker særdeles sterke ord, som at det er i strid med human og rettferdig behandling av asylsøkere at bl.a. de som får avslag på sin søknad, må forlate landet. Er det slik at Rødt mener det skal være opp til den enkelte om man får opphold, eller skal det være samfunnet som setter krav og kriterier for hvem som får opphold i Norge?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Vi må ha noe tillit til norsk utlendingsforvaltning, norske domstoler osv., som faktisk har behandlet flere av disse sakene grundig. Men det var ikke det som var spørsmålet mitt. Det gjaldt at Rødt kutter i budsjettet og går til kraftig angrep på en returpolitikk som sier at hvis man får avslag på sin søknad, må man forlate landet, og at hvis man ikke gjør det frivillig, skal man uttransporteres. Man privatiserer i utgangspunktet hele asylsystemet hvis det skal være opp til den enkelte selv å velge om man skal forlate landet eller ikke hvis man får avslag på sin søknad. Jeg må si at det ville være en veldig underlig praksis, og da er det greit å få et svar fra Rødt. Jeg snakker ikke om gamle saker. Jeg snakker om ferske saker – personer som nylig har kommet til Norge, men får avslag fordi de ikke har behov for beskyttelse. Mener Rødt at de allikevel skal kunne oppholde seg i Norge?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Selv om Fremskrittspartiet og Venstre i mange tilfeller innen innvandring og integrering har forskjellig politikk, tror jeg vi deler flere av de felles målene. Blant annet når det gjelder kampen mot negativ sosial kontroll, er jeg trygg på at representanten Skjelstad er enig med Fremskrittspartiet i at alle i Norge skal ha like rettigheter og muligheter, og at alle mennesker skal kunne styre sitt eget liv. Vi vet dessverre at det er altfor mange jenter og kvinner som vokser opp og bor i Norge som ikke selv får bestemme om de skal jobbe, hvilken kjæreste de skal ha, eller hvordan de skal styre livet sitt. Jeg kunne tenke meg å høre om representanten Skjelstad og Venstre har noen synspunkter på hvordan vi kan bekjempe negativ sosial kontroll, for det kunne vært interessant å få en litt bredere og større debatt med tanke på det.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
I en tidligere replikkveksling utfordret jeg Arbeiderpartiet på den alvorlige situasjonen man har hatt og har på grensen mellom Hviterussland og Polen, altså Schengens yttergrense, og på at EU-kommisjonen tok til orde for midlertidig å innskrenke asylretten for folk som søker asyl i Polen, Latvia og Litauen. Det kunne vært interessant å høre statsrådens syn. Støtter regjeringen EU-kommisjonen i at man må innskrenke asylretten? Og vil regjeringen også ta til orde for en innskrenking av asylretten til Norge da vi også er en del av yttergrensen, som nå fort kan komme under press?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
For Fremskrittspartiet er det viktig at alle mennesker i Norge skal behandles likt, uavhengig av hudfarge, etnisitet, bakgrunn, legning, økonomi osv. Det er et viktig prinsipp, og ikke minst er det viktig å være tydelig på det også i integreringsdebatten og integreringspolitikken. Nå har vi hatt en tid der veldig mange mennesker har stått i kø hos Nav for å få flere ytelser i den vanskelige tiden vi har stått og står oppe i, og jeg tror flere reagerer når statsråden uttaler: «Innvandrarar er ei prioritert gruppe hos Nav.» For noen år siden fikk Fremskrittspartiet avskaffet særfordelene flyktninger hadde innen folketrygden, da man hadde bedre opptjeningsrettigheter når det gjaldt pensjon og trygd. Arbeiderpartiet og statsråden stemte imot det. Er det aktuelt for dagens statsråd å gjeninnføre særfordeler for flyktninger innenfor pensjon og trygd?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Jeg skal også kort oppsummere litt av det som har vært sagt i debatten. Men først til representanten Hussein, som var inne og kom med ganske sterke ord, og så fort innlegget var verdig, forlot hun salen i stedet for å være her og faktisk høre debatten. Jeg synes det er underlig. Denne debatten handler i utgangspunktet om to ting. Det ene handler om innvandringsbiten, og så er det integreringsbiten. De henger selvfølgelig sammen, men jeg registrerer at Fremskrittspartiet er det eneste partiet som i dag har adressert den store utfordringen med at tusenvis av mennesker drukner i Middelhavet på grunn av at Norge og Europa har en feilslått innvandringspolitikk, spesielt et feilslått asylsystem, som ikke hjelper dem som har mest behov for hjelp. Tvert imot sørger systemet man har, for at det ofte er de mest ressurssterke som får mulighet til å komme seg til Europa, og det fyller lommebøkene til menneskesmuglere. Det er et stort behov for å endre innvandringspolitikken til Europa og til Norge. Jeg registrerer at den danske regjeringen er helt enig med Fremskrittspartiet her. De tar gode grep, som er i tråd med det Fremskrittspartiet ønsker for å få en mer human og bedre innvandringspolitikk. Jeg registrerer også at Sosialistisk Venstreparti varsler at de forventer større gjennomslag i innvandrings- og integreringspolitikken fremover. Jeg håper virkelig at Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen ikke gir dem det, men helt beroliget er jeg ikke. Det jeg i likhet med flere synes er positivt etter debatten, er at det har vært fokusert så mye på negativ sosial kontroll, for det er en av de største utfordringene vi har. Som jeg har sagt flere ganger i debatten, kan vi ikke akseptere at vi har jenter og kvinner som vokser opp her i Norge, men som ikke har de samme rettighetene som vi alle tar for gitt. Det er stor forskjell på å stå på denne talerstol og være rørende enige om at kampen mot negativ sosial kontroll er viktig, for det handler også om hvilke konkrete tiltak man iverksetter. Og beklager – at noen skryter av antall fritidsklubber, er ikke det som sørger for å få bukt med negativ sosial kontroll. Det handler om konkrete tiltak. Det er ennå tidlig i denne stortingsperioden, men jeg registrerer at Fremskrittspartiets initiativ på flere områder har blitt slått ned av de øvrige partiene uten at det har blitt lansert ett eneste forslag fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og de øvrige partiene om hvordan vi kan få bukt med negativ sosial kontroll. Men jeg er helt trygg på at vi skal få god tid til å diskutere dette fremover, for Fremskrittspartiet gir seg ikke i kampen før alle som bor i Norge, får like rettigheter.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-16:
Nei, vi vurderer ikke nå å ta imot flere. Vi legger det antallet som forrige regjering la til grunn, 3 000, til grunn også videre, og kommer til å videreføre det nivået slik det er nå.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-16:
Denne regjeringen er opptatt av at vi innenfor det kvotesystemet vi har, ønsker å hjelpe grupper som er veldig sårbare. Det kan være barn og kvinner og andre i en vanskelig situasjon. Når det gjelder regelverket for familiegjenforening, er det strenge vilkår som ligger til grunn for å kunne kvalifisere for det, og det er det også viktig for denne regjeringen å videreføre, uavhengig av hvem som søker.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-16:
Jeg mener Fremskrittspartiets spørsmål legger feil premiss til grunn. EU har, så langt jeg kan se, ikke foreslått å innskrenke retten til å søke om asyl, men de har foreslått å innføre noen midlertidige regler f.eks. ved å angi hvor man kan søke asyl, og for fristene for saksbehandlingstid osv. Men det er de samme som har mulighet til å gjøre det, etter det jeg kjenner til. På lik linje med andre land er regjeringen opptatt av at vi i Norge skal ha beredskap som gjør at vi kan håndtere eventuelle endringer i asylstrømmen, og det jobber vi med.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-16:
Jeg er opptatt av at vi, så langt det er mulig, kan sikre at søknader om asyl behandles på riktig grunnlag. Derfor er det også viktig i de sakene som handler om enslige mindreårige, at vi har systemer for å klare å kontrollere alder, slik at ikke det kan brukes som et smutthull for eldre personer til å utnytte muligheten til å ta seg til Norge. Vi vil hele tiden jobbe med forbedringer for å sikre bedre notoritet, mer effektiv saksbehandling og ikke minst ivareta dem som faktisk er barn.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-16:
I tilfeller der opphold, statsborgerskap eller andre rettigheter i Norge er gitt på uriktig grunnlag, er det rimelig at det innenfor lovens rammer blir håndtert. Det mener jeg er viktig for å sikre stabilitet og ro i innvandringspolitikken og for at de som faktisk trenger hjelp, kan få hjelp. Når det gjelder UDI, opplever jeg at de har et generelt behov for alle de midlene de kan få, og det er riktig at de får nødvendige midler til å håndtere de sakene som berører dem.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Det er heilt riktig at eg har sørgt for at det no er 20 mill. kr tilgjengeleg for frivillige organisasjonar for å styrkja arbeidet knytt til å få opp vaksinasjonsgraden òg i innvandrarbefolkninga. Desse midlane er utlyste med ein relativ kort frist, men vår erfaring er at frivillige organisasjonar gjer ein veldig viktig jobb med å få ut denne typen informasjon og bidra til at fleire med innvandrarbakgrunn òg tek vaksinen. Seinast i dag inviterte eg òg partane i arbeidslivet til eit møte med Arbeids- og inkluderingsdepartementet for å finna fleire måtar me saman med arbeidstakar- og arbeidsgjevarorganisasjonane kan samarbeida for å gjera både informasjon og vaksinar meir tilgjengelege. Det er spesielt viktig med tanke på arbeidsinnvandrarar i Noreg, ikkje minst frå austeuropeiske land, der me har sett at vaksinasjonsgraden har vore låg. Dette er viktig for helsa deira, familiane deira og tryggleiken deira, men det er òg viktig for norsk økonomi at dei raskt lèt seg vaksinera, sånn at dei opplever meir tryggleik.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Ja, det kan eg godt vurdera. Det som er viktig for meg og for denne regjeringa, er å bidra til at fleire kjem i arbeid. Difor kjem me til å gjennomgå alle dei kvalifiseringsløpa som er tilgjengelege for folk som har innvandra til Noreg, for å bidra til å løfta kvaliteten og bidra til at fleire opplever at ein kjem over i arbeid, og ikkje over i sosialhjelp, slik me ser har skjedd i altfor stor grad i løpet av dei siste åtte åra med Erna Solberg i regjering. Eg må innrømma at eg synest det har vore ganske fortvilande å sjå at over halvparten av dei som går på sosialhjelp, er fødde i eit anna land. Då må det vera trygt å seia at dei tiltaka ein har sett så langt, ikkje har hatt den ønskte effekten.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Noko av det viktigaste er kvalifisering, og eg er glad for at me har sett av pengar til fleire tiltaksplassar og eit sterkare driftsbudsjett i Nav. Det er klart at det òg betyr noko for kva slags oppfølging ein får, og om den oppfølginga er tett nok til at det bidreg til å byggja bru over til arbeidslivet. Eg er glad for at me òg har kunna setja av meir pengar til Jobbsjansen. Det betyr noko for heimeverande innvandrarkvinner, som kan ha ganske lang avstand til arbeidslivet og kan trenga særskilt tilrettelegging og oppfølging for å ha moglegheit til å kunna stå i arbeid. I tillegg vil eg gå gjennom dei kvalifiseringsløpa som i dag finst, for å sikra at me klarer å løfta kvaliteten på dei, sånn at fleire kjem i arbeid.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Det er tre grupper som er særleg prioriterte hos Nav. Det er langtidsledige, det er ungdommar, og det er innvandrarar. Det har det vore dei siste åtte åra òg, mens Framstegspartiet anten har sete i Arbeidsdepartementet eller støtta budsjetta frå Erna Solberg si regjering. Eg håper at dette ikkje har kome overraskande på representanten Wiborg – han har jo sjølv sete i arbeids- og sosialkomiteen i delar av den perioden. Dette har altså vore nokre av dei føringane som har lege i tildelingsbreva til Nav i ganske lang tid. Det bør ikkje koma overraskande på representanten Wiborg, og når eg trekkjer fram – i denne debatten, som altså handlar om integrering – at innvandrarar er ei prioritert gruppe hos Nav, er det fordi det er det som er det relevante for denne debatten.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Eg takkar veldig for spørsmålet. Det er eit sterkt behov for at ein snakkar meir om dei barrierane som kan vera ganske usynlege, men som likevel er med på å halda folk med innvandrarbakgrunn unna arbeid, eller unna oppdrift i arbeidslivet, og rasisme og etnisk diskriminering kan vera ein av dei barrierane. Inn i det neste året kjem eg til å jobba med ein handlingsplan på dette feltet, og eg ser fram til å jobba i lag med både frivillige organisasjonar og andre kompetansemiljø for å utvikla mest mogleg målretta tiltak. Mykje av det kjem til å handla om å auka bevisstheita omkring dei strukturelle barrierane som dette utgjer, slik at me kan bidra til at færre opplever denne typen barrierar.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Det er rart å sitte og høre på denne debatten. Tilfeldigvis skal jeg og helsekomiteen straks i en annen debatt, og jeg må si at det er noe kvalmt med enkelte av innleggene jeg hører. Det er noe med at mennesker på flukt, mennesker som må forlate det de elsker og de menneskene de elsker, de gjør det ikke frivillig, og de gjør det ikke på grunn av noen smutthull. Personlig valgte jeg å delta i denne debatten fordi jeg og min familie har en flukthistorie. Vi har brukt mange år på å snakke om alt det vi ikke fikk oppleve, og på alle historiene om hjemlandet som falt i grus. Jeg, som et tidligere barn som har vært i flyktningmottak, er veldig takknemlig for å stå her i Norge i dag, på den nasjonale talerstolen, og snakke om hvorfor det er viktig at vi fortsatt stiller opp og er solidariske – og ikke sender penger til overfylte flyktningleirer og tror at det å gi litt grøt til barn kommer til å hjelpe dem til å ha en god framtid. Jeg kjenner altfor mange som fortsatt sitter i flyktningleir i land i nærområdene, hvor det å ha utdanning eller få arbeid eller kanskje til og med bidra i det politiske arbeidet er utenkelig. Så jeg er glad for at SVs innvandringspolitikk er en politikk som fungerer. Det er påfallende mange som har en falsk omsorg for kvinner med minoritetsbakgrunn og deres kamp mot sosial kontroll. Med det velger jeg å lese opp noen av parolene norske kvinner gikk under på 1970-tallet. De kjempet for lik rett til arbeid, utdanning og lønn, for retten til daginstitusjoner og fritidshjem for barn, og for like og trygge pensjonsrettigheter og sosiale rettigheter for kvinner. Kampen for kvinnefrigjøring har alltid gått gjennom arbeid, gjennom lønn og gjennom økonomisk frihet. Jeg er veldig glad for at denne regjeringen har valgt å satse på det, og har tatt inkluderingsarbeidet inn sammen med øvrig arbeid, for disse kampene henger sammen. Samtidig vil jeg også rette en takk til Erna Solberg, som da hun var kommunalminister, satte i gang arbeidet med introduksjonsprogrammet. Så feilet hun litt senere, da hun trodde at dugnad og midlertidige stillinger var det som skulle få flere i arbeid. Vi trenger en inkluderingspolitikk som fungerer. Det handler om å ta folk på alvor og vite at de har de samme drømmene og ambisjonene som andre mennesker, og at innvandrere og flyktninger er ganske like deg og meg – de har også håp og framtidsønsker.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
I innlegget til komitéleder Trøen hadde hun et ønske om at man setter inn mer støttepersonell til å avlaste sykepleiere i helsevesenet. Hvis det er én ting vi vet om «new public management» og hvordan helseforetakene og kommunehelseforetakene er blitt – ja, hva skal man si – administrert de siste årene, er det at det har vært kutt i merkantilt ansatte og kutt i pauser for helsepersonell. Hvorfor tenker Trøen at dette er viktig nå, og hvorfor var det ikke viktig for Høyre for noen måneder siden, da de hadde helseministeren, og hvorfor var det ikke med i budsjettforslaget fra Solberg-regjeringen?
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Dette er en sak som vi i SV også er opptatt av. I byer og byområder kan overbehandling være en del av problemene i tannhelsesektoren, der tannleger jobber for å overby hverandre, mens i distriktene må man reise langt for å kunne komme til tannlege. Derfor ønsker SV å få kontroll på etableringen av tannlegekontorer og også styrke den offentlige tannhelsetjenesten, slik at det ikke er det private markedet som bestemmer hvorvidt man får tilgang til tannhelsetjenester.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Under Solberg-regjeringen har offentlige sykehus og helseinstitusjoner vært nødt til å kutte i sine driftsmidler samtidig som staten har gitt enda større andel til private, som kan velge hvilke pasienter og hvilke typer operasjoner som lønner seg, mens det offentlige alltid må stille opp. Vi i SV ønsker å bruke offentlige penger på de offentlige tjenestene, slik at det ikke er lommeboka di som bestemmer hvilken type behandling du får. Allerede under Solberg-regjeringen skjøt behandling hos private i været. Det er en trend vi ønsker å snu. Vi ønsker ikke amerikaniserte tilstander i helsevesenet vårt. Derfor tar vi kampen for offentlig velferd og mot profitt i velferden.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Jeg er litt usikker på hva som var intensjonene i Hurdalsplattformen, men vi synes ikke de var gode nok på å ivareta behovet for helsetilbud for pasienter og ansatte i Osloregionen. Vi skulle ønske at regjeringen lyttet mer til befolkningen i Oslo, hvor man ønsker å bevare mange av disse institusjonene og bevare Ullevål sykehus. Det er mange grunner til at SV ikke gikk videre i Hurdal sammen med denne regjeringen, og behovet for å lytte mer til lokaldemokratiet og ansatte i Oslo er en av dem.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Helsedirektoratet har opprettet et nasjonalt register hvor ledig helsepersonell kan registrere seg. Dette er et register for helsepersonell som ikke er i helsevesenet og jobber der. I podkasten Helseaktuelt kunne jeg nylig høre Nakstad og avdelingsdirektør Forfang fortelle at registeret har mellom 6 000 og 10 000 helsearbeidere registrert. Dette er bl.a sykepleiere, vernepleiere, intensivsykepleiere og fysioterapeuter. Nylig kunne vi også lese om Karoline Røvig, som er sykepleier og straks ferdigutdannet intensivsykepleier. Hun har takket for seg og kommer ikke til å jobbe mer som intensivsykepleier fordi belastningen ble for stor. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvorfor har ikke regjeringen anvendt disse titusenvis av helsearbeiderne, slik at de kan rykke ut og bidra til at kommuner og sykehus får avlastet helsepersonell som har jobbet doble og triple vakter under denne pandemien? 20 år med pandemi setter også preg på ansatte i helsevesenet.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
Akkurat nå står vi i en unntakssituasjon, og derfor er det så innmari viktig at vi får hentet tilbake disse som har registrert seg, og som ønsker å bidra. For meg – slik jeg leser bildet nå – virker det som at det er organiseringen det skorter på. Det skulle sies at det var 20 måneder med pandemi. Det tærer på; vi ser det på sykefraværet, og vi ser det på antallet som forteller at de slutter. Vi har sett det ved St. Olavs hospital, der man forteller om at det daglig er tusen vakter som står ledige, og som man må dekke. Akkurat nå har vi en pandemi, og akkurat nå trenger vi mer helsepersonell. Hva vil statsråden gjøre for å få dette helsepersonellet inn der det er behov for dem i helsevesenet?
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
De nye koronarestriksjonene gir i dag bekymringer hos mange gravide kvinner. De har hørt historiene og fortellingene fra gravide og fødende kvinner i barselomsorgen fra våren 2020 – kvinner som måtte være alene i livets viktigste øyeblikk, kvinner som ikke fikk hjelp eller støtte av partneren sin, og som var isolert og alene i mange dager. Det er behov for å trygge disse kvinnene, for det vi vet, er at det var ganske store forskjeller mellom sykehusene og hvordan de fulgte smittevernrådene. Det er behov for at helsemyndighetene er tydeligere. Jeg er veldig klar over at helseministeren og øvrige helsetopper har mye å gjøre i disse dager, men disse kvinnene fortjener at vi ser dem, og at vi også gjør det vi kan for å trygge dem før en viktig begivenhet. Frivilligheten er noe av det vakreste med Norge. Den organiserte kvinnebevegelsen har jobbet i hundrevis av år for å sikre kvinners rettigheter og stilt opp for fellesskapet. Norske Kvinners Sanitetsforening har alltid sett behovet i samfunnet for fellesskapet og etablert nye og gode tilbud. Under andre verdenskrig så de behovet for feltsykehus. I vår samtid har de sett behovet for innvandrerkvinners rett til og behov for støtte i fødetilbudet. Kvinner som f.eks. de som nylig kom fra Afghanistan, og som ikke har hatt muligheten til å lære seg språket, fikk støttepersonell og støttedoula i fødsel kort tid etter ankomst. Forskning viser at disse kvinnene har ganske høy risiko for komplikasjoner under fødsel. Dette er kvinner som ikke får fortalt noe til sin jordmor om hvordan de har det i fødsel. Jordmoren får heller ikke gitt de gode rådene til disse. Elleve fødeavdelinger har hatt samarbeid med Sanitetskvinnene, og SV bevilget i vårt alternative statsbudsjett penger for å kunne opprettholde dette tilbudet. Dessverre fikk vi ikke gjennomslag for det, men jeg håper at regjeringen går i dialog med Sanitetskvinnene og finner en løsning, for det er viktig at vi sikrer likeverdige helsetilbud, også for kvinner med kort botid i Norge.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-12-16:
Ja, det vil jeg – takk for påminnelsen.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-12-16:
Det er viktig å skille mellom intensivkapasitet i en normalsituasjon og under en pandemitopp. Da pandemien kom, styrket Solberg-regjeringen kapasiteten på kort sikt. Som jeg nevnte i mitt innlegg, er det blitt bevilget milliardbeløp til sykehusene. Det er gitt internopplæring til 3 100 ansatte, og man har økt respiratorkapasiteten med 400 respiratorer. Så er det behov for å styrke kapasiteten på lengre sikt og gjøre den permanent bedre. Nettopp derfor har vår regjering startet viktige utdanningsløp for intensivsykepleiere. Jeg tok et kort søk gjennom budsjettinnstillingene i helsebudsjettet de siste årene, fra 2013. Ikke én gang i innstillingene i helsebudsjettene har heller Arbeiderpartiet nevnt intensivkapasitet før pandemien var en realitet.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-12-16:
Situasjonen er utrolig krevende nå, og som jeg også nevnte i mitt innlegg, er veldig mange som jobber i helsetjenesten, nå utrolig slitne. Det gjelder dessverre ikke bare i sykehusene, det gjelder overalt – på legevakt, hos fastlege, i alt arbeidet som skjer med smittesporing og vaksinering i kommunene. Vi ber våre ansatte om mye i norsk helsetjeneste akkurat nå. Når det gjelder bevilgningene til sykehus, har de vært store under vår regjering. I tillegg er det altså bevilget 5,5 mrd. kr relatert til korona til sykehusene. Sykehusene har selvfølgelig mulighet til å prioritere dette. Samtidig har vi vært opptatt av at de skulle ha flere respiratorer, at de skal starte utdanningen av nye intensivsykepleiere, og at de på kort sikt skal være så godt beredt de kan til å håndtere den krevende situasjonen de har stått i og står i.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-12-16:
Det å sikre sykehusene god økonomi har vært viktig for Høyre gjennom hele vår regjeringsperiode, og resultatene har jo talt for seg. Nå vet jeg at representanten ikke er fra Arbeiderpartiet, men Arbeiderpartiet lovet før valget i 2013 at man skulle nå én million flere pasientbehandlinger innen 2017. Vel, våre bevilgninger og vår organisering av sykehusene bidro til at én million flere pasientbehandlinger ble nådd allerede i 2015. Så har pandemien vist oss at det er utrolig krevende å ha kapasitet som balanserer helt på grensen, særlig når det gjelder intensivkapasitet. Det sykepleierforbundet er tydelige på, er at et av de kortsiktige tiltakene som kan avlaste, men som sikkert også kan være et langsiktig tiltak, er at sykepleiere får mer støttepersonell.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-12-16:
Det er litt vanskelig å forstå hva Arbeiderpartiet egentlig mener om private aktører i helsetjenesten. For Høyre er det helt avgjørende at det offentlige benytter den ledige kapasiteten som private har, fordi det avlaster det offentlige, det reduserer ventetiden for pasientene, og det motvirker en todelt helsetjeneste – for hvis de private aktørene bare skal være der for dem som kan betale for behandlingen, får vi en todelt helsetjeneste. Jeg merket meg at i budsjettinnstillingen sier Arbeiderpartiet at de fortsatt vil benytte private aktører «når det er reelt behov for det og når aktørene holder høy kvalitet». Har representanten Myrseth eksempler på at det de siste årene, når vi ser at ventetidene har gått ned, har blitt kjøpt behandlinger det ikke har vært reelt behov for, eller at aktørene ikke har gitt høy kvalitet?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-12-16:
Nå er det jo ikke vi som støtter et verbalforslag her i dag, slik Arbeiderpartiet legger det fram, om at man skal vurdere å utfase alle private aktører i velferdstjenestene. Men apropos det med valgfrihet – også når man blir eldre, kan det være fint å kunne få lov til å velge selv. Jeg møtte Lillian på 84 år hjemme hos henne i Drammen for noen måneder siden. Hun var så glad for at Drammen kommune lot henne få lov til å velge hvem som skulle komme hjem til henne. Hun hadde hatt kommunal hjelp. Så hadde hun fått lov til å velge og hadde prøvd et annet firma som leverte den samme tjenesten. Hun var veldig fornøyd. Det var Eva, hjemmehjelpen, som kom hver gang, og hun hadde nesten blitt en venn. Nå vil regjeringen og Arbeiderpartiet avvikle ordningen som gjør det enklere og raskere for kommunene å innføre fritt brukervalg. Har ikke Arbeiderpartiet tillit til at Lillian kan velge selv, eller at kommunene kan få lov til å innføre fritt brukervalg hvis de ønsker det?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-12-16:
Representanter fra Arbeiderpartiet – også fra Senterpartiet, tror jeg – har definert sykehusøkonomien de siste årene som underfinansiert. Noen har til og med brukt ordet «sulteforet». I Arbeiderpartiets alternative budsjett i fjor la de opp til en drøy milliard mer enn regjeringens forslag. Da var totalbudsjettet på 177 mrd. kr. Jeg har selvfølgelig forståelse for at regjeringen i år har hatt dårlig tid når det gjelder tilleggsproposisjonen, men det er altså 700 mill. kr, og 332 mill. kr av dem er til grunnfinansiering i sykehusene. Mener statsråden at en så liten andel av et budsjett på 182 mrd. kr er en tydelig ny retning i sykehusøkonomien?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-12-16:
Det er jo ikke riktig, for regjeringen Solberg la opp til en høyere aktivitetsvekst enn demografien skulle tilsi, i alle sine budsjetter. Statsråden uttalte til VG, i et veldig godt intervju, at hun ikke ville være koronaminister. Jeg forstår at statsråden ikke bestemmer hva som skal være overskriften i VG-intervjuer, men hun må jo være koronaminister likevel, for vi står i en veldig vanskelig situasjon. Det som haster nå, er å få satt tredje dose. Jeg er glad for at regjeringen har gitt apoteker og Forsvaret anledning til å bistå, men hva med alle de andre – private bedriftshelsetjenester i store bedrifter og private legeklinikker? I Danmark har jeg sett at 1 100 private legeklinikker får bidra. Jeg har forståelse for at man kan tenke at da vil noen komme foran noen andre, men er ikke det aller viktigste nå at flest mulig får tredje dose så fort som mulig, slik at vi ikke får en høyere sykdomsbyrde?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-12-16:
Jeg tegner meg nå bare for å gi en stemmeforklaring til hvorfor Høyre ikke stemmer for noen av Fremskrittspartiets løse forslag i salen i dag. Det kommer kanskje sent, men forhåpentligvis godt. Forslag nr. 15: Der forventer vi at regjeringen følger opp. Det ble også nedsatt et utvalg av den forrige regjeringen. Dette er jo viktig, men det har vi en klar forventning om at regjeringen følger opp. Forslag nr. 16: Det er gjort et viktig arbeid gjennom hele pandemien av pensjonert personell, altså pensjonert helsepersonell, men også av pensjonister generelt. Den nye regjeringen har heldigvis, etter litt påtrykk fra oss, videreført denne ordningen slik at man ikke får avkorting i pensjonen når man jobber fram til sommeren. Ellers er det selvfølgelig viktig å sikre at flest mulig som har mulighet og kapasitet, kan bidra, men vi støtter ikke dette forslaget. Forslag nr. 17: Vi mener at regjeringen bare kan gjøre det, altså inngå avtaler med private. Jeg ble litt bekymret da jeg hørte statsråden svare på spørsmålet mitt i sted, da hun nevnte at apoteker og Forsvaret kunne bidra med logistikk og distribusjon. Jeg håper da inderlig at regjeringen nå lar alle krefter få lov til å delta. Er det noe som er viktig nå, er det å få satt den tredje dosen, som gjør at folk ikke blir alvorlig syke, ikke blir innlagt på sykehus, ikke opplever å få en slik tung sykdomsbyrde. Så jeg ber regjeringen inderlig om å vurdere å ta i bruk flere til å være med å teste og vaksinere. Forslag nr. 18: Det handler om revidert nasjonalbudsjett. Det behandler vi ikke i budsjettet nå.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-12-16:
Med den tilbakemeldingen fra statsråden nå stemmer Høyre likevel for forslag nr. 17, fra Fremskrittspartiet, for vårt inntrykk har vært at man skulle ta i bruk enda flere til å kunne bistå i vaksineringen. Da anbefaler jeg Høyres representanter å stemme for forslag nr. 17. Så benytter jeg anledningen til å takke for en god debatt, til komiteen og de andre som har bidratt utenfor komiteen.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Mye av det representanten Trøen sier, er jo helt riktig, ikke minst utfordringene hun beskriver i kommunehelsetjenesten, i spesialisthelsetjenesten, med fastlegekrise, og ikke minst, som vi nå ser under pandemien, er det krise på intensiv. Bakgrunnen for dette handler jo om at man mangler folk. Det har vært gjort for lite over for lang tid. Det er en varslet krise over lang tid. De siste åtte årene er det blitt stilt spørsmål og fremmet forslag i denne salen som er blitt stemt ned og ikke tatt med videre. Det er viktig å ha en god grunnforståelse av situasjonen, men det aller viktigste er hva man faktisk gjør med den. Det jeg lurer på, er: Hvorfor i alle dager har man ikke tatt tak i disse varslede krisene tidligere?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Det er en forskjell på når Arbeiderpartiet styrer og når Høyre styrer. Ideologiske skylapper er flere ganger blitt nevnt, og jeg vet hvem jeg mener har det. Arbeiderpartiet og Senterpartiet er opptatt av at man skal kunne gi alle gode tjenester. De offentlige pengene skal brukes til gode tilbud til alle. Vi ønsker bl.a. nå å gå bort fra fritt behandlingsvalg. Det handler bl.a. om at det viser seg at det skaper større forskjeller. Jeg tenker at når man kommer med den typen uttalelser, om at man øker forskjellene og todelingen ved at man ikke får bruke private i like stor grad som Høyre ønsker, er jeg helt uenig i det. Jeg tenker at de private er et godt supplement dersom det er behov for det, men vi må først sette det offentlige helsevesenet i stand til å utføre de oppgavene man trenger. Ikke minst når det gjelder utdanning av helsepersonell, er det det offentlige som gjør den jobben.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Jeg tror at for alle, enten man er ung eller gammel, er det aller viktigste hva slags tilbud man får, og at det tilbudet man får, er kvalitetsrikt. Jeg er ganske sikker på at jeg kunne ha nevnt mange ved navn som også jobber i den offentlige tjenesten, som gir det samme gode tilbudet som representanten nå viser til. Men det viktigste for oss, for Arbeiderpartiet og Senterpartiet i vår regjering, handler om hvordan vi skal bruke de offentlige midlene best. Skal vi bruke alle pengene til faktisk å gi et godt tilbud til alle, eller skal noen i større grad kunne berike seg på det, i stedet for å gi det tilbudet som er? Og når det er mange som gir slike tilbud: Hvordan skal man klare å få til innsparing da? Hvordan skal man klare å gi et billigere tilbud? Ja, da går det bl.a. ofte ut over pensjonen til dem som jobber der.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Heldigvis har denne regjeringen en helhetlig politikk som vil gjøre noe med de økte forskjellene. Det handler om alt fra skatt til andre typer ordninger. Så er det slik at vi har overtatt et budsjett etter den regjeringen som representanten Hoksrud tidligere har støttet i ganske mange år, og som har brukt sin regjeringstid på å øke forskjellene i dette landet. Det er ikke alt man får gjort noe med på noen få uker. Dette er en slik sak. Man må gjøre ganske strenge prioriteringer i de få ukene man har på å lage en tilleggsproposisjon – det vet representanten veldig godt. Men vi har store ambisjoner for de neste årene, og det håper jeg også kan glede representanten Hoksrud.
Lisa Marie Ness Klungland (Senterpartiet), 2021-12-16:
Som nemnt har altså fleire medium, helseføretak, fagorganisasjonar og fagfolk meldt frå om at intensivkapasiteten ved sjukehusa i landet er for dårleg. Ved vedvarande smitte i befolkninga har politikarane plikt til å ruste sjukehusa sånn at dei kan vareta både pandemipasientar og alle andre. Gjennom pandemien har Stortinget gjennom ei rekkje oppmodingsvedtak bedt den førre regjeringa sikre at sjukehusa har tilstrekkelege midlar i møte med koronapandemien. Det er 21 månader sidan mars 2020. I dei 19 fyrste av desse har me hatt ei regjering med Høgre, Venstre og Kristeleg Folkeparti. Ein opplever at sjukehusa i liten grad har vore bemanna for beredskap og krisesituasjonar. Me står no i en situasjon der folk jobbar opp mot 16 timar om dagen og 70 timar per veke. Meiner representanten at helsevesenet er blitt godt rusta til å tole krisesituasjonar som inneber auka pasienttilstrøyming?
Lisa Marie Ness Klungland (Senterpartiet), 2021-12-16:
Partiet til representanten har levert inn representantforslag om å gjennomføre rusreforma. Eg er svært glad for at Venstre er villig til å kjempe for dei som har utfordringar med rus. Senterpartiet og Arbeidarpartiet har gjennom regjeringserklæringa forplikta oss til ei førebyggings- og behandlingsreform. Her vil me bl.a. fokusere på både førebygging, lågterskeltilbod, tverrfagleg spesialisert rusbehandling, ettervern, legemiddelassistert rehabilitering, utgreiing av endringar i lovverket for bruk og innehaving, og gjennomgang av praksis ved tap av førarrett – og mykje anna. Dette vil me gjere tett saman med brukarorganisasjonane og andre interesseorganisasjonar. Vil partia bak forslagsstillarane gå i dialog med regjeringspartia, sånn at personar som har utfordringar med rus, skal møtast med hjelp og behandling uavhengig av kvar ein bur?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Solberg-regjeringen prøvde i fjor å øke egenandelen for helsehjelp. Det forslaget fikk heldigvis Fremskrittspartiet snudd i budsjettforhandlingene. For oss var det uaktuelt å støtte et budsjett som i praksis øker skatten man betaler for å være syk. På Arbeiderpartiets nettside skriver de at de vil si «nei til høyreregjeringens forslag som gjør det dyrere å være syk». Men Støre-regjeringen følger nå opp og sørger for at det blir dyrere å være syk også til neste år. Er det som står på Arbeiderpartiets nettside feil, eller har man lurt velgerne når man sier at man ikke skal gjøre det dyrere å være syk? Eller er det sånn at det kanskje nå – som Arbeiderpartiet sier – er vanlige folks tur til å betale ekstra for sykdom?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
I 2017 besøkte jeg Sønsterud bofelleskap på Åsnes. Sønsterud er et koselig og trivelig aldershjem, og det kommer tydelig fram når man får høre hvor fornøyde beboerne der er. Dessverre har Senterparti-styrte Åsnes kommune nå vedtatt at de skal legge ned bofellesskapet. Fremskrittspartiet stemte selvfølgelig imot forslaget om å legge det ned. For oss er det viktig at man har et bredt tilbud til eldre over hele landet. Mener Senterpartiet at det er god helse- og distriktspolitikk å legge ned et bofellesskap i distriktene – som beboerne er strålende fornøyd med å bo på – spesielt med bakgrunn i debatten i foregående sak, om alle pengene som kom til kommunene rundt omkring i dette landet, hvor Senterpartiets representanter sto og skrøt av alle pengene til kommunene? Dette er altså en kommune som er styrt av Senterpartiet, og som sier de ikke har penger til å videreføre dette viktige tilbudet for dem som bor der. Dette er julepakken fra Senterpartiet til beboerne på bofellesskapet. Hvordan kan Senterpartiet da legge ned, når det er økonomi det har dreid seg om, mens det altså er fullt mulig?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Jeg tror representanten fra Arbeiderpartiet bør lese grundigere hva som faktisk står der. Vi har foreslått 1 mrd. kr når det gjelder rus og psykiatri. Vi har foreslått en tilskuddsordning på mange titalls millioner kroner nettopp fordi vi er opptatt av å sørge for at folk som sliter med rus og psykiatriske lidelser, skal få hjelp. Jeg regner med at kollegaen min kommer til å prate mer om psykiatri og rusutfordringer etterpå i sitt innlegg, for dette er noe Fremskrittspartiet er opptatt av. Men det er interessant å høre på Arbeiderpartiet. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet knapt har gjort endringer på helsebudsjettet i forhold til det den forrige regjeringen la fram. Det var knapper og glansbilder, men da vi diskuterte egenandeler, som Arbeiderpartiet synes at vanlige folk skal få lov til å betale, ser jeg at det hadde man ikke råd til, men man hadde råd til et fagforeningsfradrag på 400 mill. kr. Så det er mulig hvis man vil, men tydeligvis er det helt greit at folk skal betale mer for å være syk.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Fremskrittspartiet står veldig støtt på Fremskrittspartiets standpunkt i denne saken. Det handler ikke om at man er ute etter å straffe folk. Hvis man har vært rusmisbruker og rusavhengig i mange år, er selvfølgelig ikke straff noe som hjelper, men jeg mener faktisk at det er bra for unge mennesker for å hindre at de kommer inn i rus og begynner med rusmidler. Det mener jeg er fornuftig. Så er det svært få nå som sitter i fengsel bare på grunn av rusutfordringer. Det er ofte på grunn av helt andre ting man sitter i fengsel. Vi er opptatt av at vi skal sørge for å gi behandling, og en kan dømmes til behandling også, noe som er viktig. Men det hjelper ikke bare å vedta at man ikke skal straffe, og så skal man komme på et møte og sitte og prate med noen. Da må man faktisk få hjelp og behandling, og der ligger det lite penger inne fra Høyre i forslaget til statsbudsjett.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Det er det som er forskjellen mellom Senterpartiet og Fremskrittspartiet. Det er nemlig sånn at hvis man oppfyller kriteriene for å få en sykehjemsplass eller for å få pleie- og omsorgstjenester, skal man få det uavhengig av kommunens økonomi. Jeg tror representanten bør ta en tur til noen av de kommunene som nå mister forsøket, som må legge ned forsøket, og lytte til hva man sier både i administrasjonen, hos pårørende, brukere, beboere og ikke minst ansatte som jobber der. Nå kan de gi de tjenestene som brukeren har behov for, uavhengig av kommunens økonomi. De får faktisk betalt av staten hvis man oppfyller kriteriene. Jeg synes det er fantastisk bra. Jeg har vært rundt og truffet på flere i disse kommunene. Senterpartiets ordfører i Stjørdal er stor tilhenger og har fått til vanvittig mye bra på eldreomsorgen. Men det vil koste mer. Jeg tror det er det som er Senterpartiet og en del av de partiers begrunnelse. De vet at hvis vi skal gi en verdig, varm og trygg alderdom for alle, vil det koste mer penger, men en er ikke villig til å sørge for at de pengene kommer på plass. Det er Fremskrittspartiet. Derfor vil vi ha statlig finansiert eldreomsorg.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Representanten prøver seg med ideologiske tanker om høyreregjering, privatisering osv. Jeg lurer på om representanten har fått med seg det som faktisk skjer der ute nå. Utfordringen er at vi står i en pandemi hvor det offentlige helsevesenet sliter skikkelig og må redusere behandlingene sine. Det er realiteten der ute. Da er spørsmålet tilbake til representanten: Er det bedre at folk står i kø og ikke får behandling, enn at man kan få lov til å få den behandlingen hos de private, når det er det offentlige som tar hele regningen? Det er det det handler om. Jeg trodde at det for Rødt var viktig at folk faktisk fikk behandling, at man ikke skulle stå i kø og ikke få behandling. Det er det som skaper forskjeller, og da er det lommeboka som avgjør om man får behandling eller ikke. For Fremskrittspartiet er det viktige at folk faktisk får behandling og hjelp, ikke at man skal la noen stå i kø og ikke få det. Da bør staten stille opp og betale regningen. Derfor ønsker vi også å øke bevilgningene til kjøp hos private for å hjelpe med å få ned køene.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Representanten kommer fra Trøndelag, der en av kommunene som er med i statlig finansiert eldreomsorg, nemlig Stjørdal, ligger. Det er fantastisk hvordan kommunene har klart å utvikle og få bygd ut sitt tilbud til eldreomsorg og til pleie- og omsorg. Jeg har lyst til å utfordre representanten – for jeg tror han kan skrive under på at det er veldig bra i den kommunen – på hvordan han da kan støtte at man skal legge det ned og sette kommunen i en knipe ett år før tiden, for forsøket skulle gjeldt i et år til. Det ville være interessant å høre hvordan Venstre kunne være med på dette. Jeg skjønner at de egentlig kanskje ikke ønsket det, men dette handler om å være en seriøs avtalepartner overfor kommunene fra statens side.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Det var litt fornøyelig å høre statsråden late som at det er kommet mye penger til eldreomsorgen rundt omkring i kommunene. Jeg vil gjerne vite hvor det ble av de pengene. I år er det bl.a. satt av over 300 mill. kr til å gjøre noe med ensomhet blant eldre, penger som ikke er der i budsjettet for neste år. I tillegg vet vi at det er åtte kommuner som sier at det er en kritisk tilstand når det gjelder å levere lovpålagte tjenester innenfor pleie og omsorg. Vi har også sett at det har vært en kraftig økning i antallet nye kommuner som er bekymret for om de klarer å levere de tjenestene de trenger. Og kommunene sier at de ikke får kompensert fra statsråden, selv om statsråden sa fra talerstolen at dette skal man kompensere. Når kommer den kompensasjonen? Kommunene er usikre på om de får penger til å kunne sørge for å gi trygge og gode eldreomsorgstjenester til innbyggerne sine.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
2,5 mrd. kr til kommunesektoren er penger de i stor grad kan bruke til det de vil. Det er noe som er øremerket, men det er definitivt ikke eldreomsorg. Samtidig har statsråden fulgt den forrige regjeringen, som kuttet over 300 mill. kr til de kommunene som har hatt statlig finansiert eldreomsorg, noe som ikke har blitt puttet inn igjen. Dette er penger som har blitt borte. Statsråden sier nå at kommunene skal få kompensert, men bare i mitt hjemdistrikt, Vestfold og Telemark, hører jeg rykter om at kommunene mangler over 100 mill. kr til å håndtere pandemiutfordringene. Jeg opplever ikke at det er kompensert, og da vil jeg utfordre statsråden: Vil de få kompensert disse pengene? Det holder ikke å si at man bare skal prate med KS. Man må prate med dem som har skoene på, nemlig kommunene. Får kommunene kompensert alle disse utgiftene, eller risikerer man at man ikke kan gi de tjenestene til innbyggerne sine som de har lovmessig krav på, og de tjenestene som kommunene vil gi ut fra de behovene som den enkelte har?