Hans Seierstad (Senterpartiet), 2003-06-18:
Ingen i denne salen kan være uenig i at kart, moderne digitale kart, er et nødvendig redskap for utviklinga innenfor viktige samfunnsområder. Norge var tidlig ute med å ta i bruk ny kartteknologi. Som forvaltere av store områder både på sjø og land er vi helt avhengig av at innsatsen på dette feltet ikke svekkes. Er det noe Norge trenger, er det videreutvikling og økt verdiskaping. Gode digitale kart er faktisk et viktig grunnlag for å lette arbeidsoppgaver og gi raskere saksbehandling. Senterpartiet hadde forventninger til St.meld. nr. 30, «Norge digitalt» – et felles fundament for verdiskaping. Senterpartiet hadde forventninger om at meldinga skulle inneholde visjoner som skulle trekke opp noen hovedlinjer for hvordan vi skulle utvikle et godt kartverk som grunnleggende infrastruktur over hele landet. Dessverre, svaret som denne meldinga gir, er at det offentlige skal ta mindre ansvar for kartvirksomheten framover. Det legges opp til å spare penger innenfor kartlegging, på linje med det vi har sett på andre felt, som samferdsel, post og telekommunikasjon. Oppgaver blir overlatt til private i den grad det er kommersielt interessant. Det finnes selvsagt områder i landet som har et kommersielt marked der en del av de oppgavene det er snakk om, kan bli løst. Men omleggingen vil særlig skape problemer for mindre kommuner der slike muligheter ikke finnes, og der det i tillegg er store arealer. Det er vanskelig å finne noe i stortingsmeldinga som tilsier at disse kommunene får noe løft og framgang på kartsida. Fylkeskartkontorene, som nå skal slankes kraftig eller legges ned, er Kartverkets forlengede arm ute i Kommune-Norge. De gir kommunene hjelp og bistand med å etablere og ta i bruk geodata-infrastruktur. Når staten nå vil spare penger, slik Regjeringa og Fremskrittspartiet legger opp til, vil det medføre at utgiftene blir lagt på oss brukere gjennom økte gebyrer. For kommunene blir det økte utgifter når de skal ut og kjøpe tjenester som staten tidligere gav vederlagsfritt. Enda en ny kostnad skal presses inn i en allerede presset kommuneøkonomi. Nok en gang ser vi at Regjeringa, i samspill med Fremskrittspartiet, har tro på at private skal løse viktige samfunnsoppgaver som storsamfunnet burde hatt ansvaret for. Som jeg tidligere har vært inne på, mener Senterpartiet at resultatet blir økte forskjeller områder og kommuner imellom. Det er først og fremst distriktskommunene som nå vil oppleve at førstegangs digitale kartlegging blir forsinket. Det er også disse kommunene som vil få de største problemene med å ansette og lønne egne kartmedarbeidere. Dersom lov om eiendomsregistrering blir endret slik stortingsmeldinga legger opp til, vil dette forsterke utarminga av den kartfaglige kompetansen i kommunene. Kommunene vil få vanskeligheter med å kvalitetssikre sin øvrige geodataforvaltning dersom eiendomsregistrering ikke lenger er en del av kommunens arbeidsoppgaver. Stortingsmeldinga «Norge digitalt» skapte forventninger. Svaret meldinga gir, er en skuffelse. Det hele bærer mer preg av en innføring i offentlig sparing og privatisering enn av offensiv satsing. Regjeringa skriver at den legger opp til at flere aktører enn i dag skal bidra med samfinansiering, slik at landkartlegginga kan holdes oppe uten ytterligere bevilgninger. De to siste årene har Regjeringa redusert bevilgningene til Kartverket med ca. 40 mill. kr. Følgelig har det gått ut over landkartlegginga, når vi vet at framdriften prioriteres mot sjøkartlegging. Senterpartiet går sterkt imot å legge ned fylkeskartkontorene i den videre omstillinga av Kartverket. En bevilgning på nivå med det som var før nedskjæringa, vil være en god samfunnsinvestering for å nå målsettinga om et «Norge digitalt» raskere enn det nå blir lagt opp til. Vi ønsker heller ikke å selge den konkurranseutsatte delen av virksomheten, men å beholde denne i statlig eie på Ringerike. Jeg tar opp forslagene fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet.