Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2006-10-19:
Med dette presenteres innstillingen fra næringskomiteen om statens eierskap i BaneTele AS, jf. St.prp. nr. 74 for 2005-2006. Det forretningsmessige fundamentet for BaneTeles virksomhet er kontroll av det fiberoptiske stamnettet som i hovedsak følger jernbanenettet og energiselskapene sin infrastruktur gjennom store deler av Norge. BaneTele har ikke hatt gode nok økonomiske resultater de siste årene. Selskapet må styrkes både finansielt og markedsmessig. Styret i BaneTele drev i løpet av 2005 fram en prosess for å avklare mulige nye forretningsmessige samarbeidsmuligheter. Arbeidet ble videreført av eier våren 2006. Etter forhandlinger med flere aktører konkluderte Nærings- og handelsdepartementet med at styrket industrielt og kommersielt samarbeid med Bredbåndsalliansen AS best var i samsvar med statens eiermessige og industrielle målsettinger for BaneTele. Komiteen er delt i synet på både prosess og resultat av forhandlingene. Komiteens tilråding fremmes derfor på vegne av medlemmene fra Senterpartiet, Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti, som referert i innstillingen. Jeg forventer at mindretallet selv vil redegjøre for sine synspunkt og forslag i saken. Samarbeidsavtalen mellom BaneTele og Bredbåndsalliansen sikrer en meget god industriell løsning og en ny markedsposisjon for Nye BaneTele. Samtidig tilføres det fusjonerte selskapet betydelig økt egenkapital, som innebærer at også statens lån til BaneTele vil bli innløst. Samordningen av BaneTeles stamnett og Bredbåndsalliansens stam- og aksessnett medfører at Telenor for første gang kan få reell og åpen konkurranse i infrastrukturmarkedet, noe som samtidig åpner for større konkurranse i tjenestemarkedet. Avtalen er viktig fordi den sikrer offentlig og nasjonalt eierskap til infrastruktur i telemarkedet. Løsningen vil drive fram regional utbygging av bredbånd og dermed gi et konkurransedyktig tilbud til distriktene. Avtalen er også nyskapende, fordi den sikrer utvikling av åpne tjenestenøytrale stamnett i Norge. I stadig flere land ser vi at åpne og tjenestenøytrale nett reduserer behovet for parallell, kostbar infrastruktur. Dette bidrar til prisreduksjoner på tjenester og bedret konkurranseevne for nettavhengig næringsliv. Fordelene ved åpne nett er ikke minst viktig i Norge, som er et kostbart land å bygge ut. Slike stamnett bygges nå ut i Norge, både i distrikter og i sentrale strøk. Et annet forhold som ikke er så enkelt, er at åpne og tjenestenøytrale aksessnett er en mangel i mange land, også i Norge. Selv om økonomiske muskler hos utbyggerne er viktig, har ikke dette i seg selv løst problemet. Nye aksessnett kan ifølge en teleplanrapport fra 2005 koste opptil 30–50 milliarder kr. I innstillingen til statsbudsjettet for 2002–2003 fra samferdselskomiteen konstaterte de nåværende regjeringspartiene og Fremskrittspartiet at «brukerne har bidratt avgjørende til nettutviklingen, ved ulike typer finansiering av føringsveier, aksessnett og utstyr i sine boligområder, bedrifter osv., som har medført at brukerne har berettigede eierrettigheter til dette». Samspill og samarbeid med eksisterende, uavhengige nett, finansiert og eid av brukerne – det som også kalles private ekomnett – i boliger, bedrifter og institusjoner kan redusere behovet for store investeringer på aksessiden for nye BaneTele. Brukerorganisasjoner arbeider med opplegg for økt brukermedvirkning i videre finansiering av disse lokale nettene. Det vil avlaste utbyggernes investeringsbelastninger og påskynde utbygging. Det er viktig å støtte opp om dette bl.a. ved å følge opp ekomloven for samspill mellom offentlige og private ekomnett, som øker utnyttelsen og stimulerer brukerne til å bidra. Økt tilgang til avansert, åpen infrastruktur øker mulighetene for næringslivet, også lokalt, til å utvikle nye konkurransedyktige produkter og tjenester. Tiltak for økt bruk og videreutvikling av slike nett vil også bidra til å styrke BaneTeles forretningsmessige grunnlag som forbindelsesledd mellom nasjonale, regionale og lokale nett. Samarbeidet mellom Bredbåndsalliansen og BaneTele er viktig. Det er framtidsrettet, og det er en riktig løsning for BaneTele. Det sikrer offentlig eierskap, det sikrer bedre konkurranse i telekommarkedet, og det sikrer ikke minst at forbrukerne og næringslivet får mulighet for og tilgang til billigere tjenester Jeg har også lyst til å understreke at BaneTele og Bredbåndsalliansen passer veldig godt sammen som selskaper. Bredbåndsalliansens eiere arbeider langsiktig, har lang erfaring og kompetanse i å bygge ut vital infrastruktur også innen telekommunikasjon, og de har ikke minst en sterk investeringsvilje. Så innstillingen anbefales.