trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Ny vei fra E39 til Spangereid er avgjørende viktig for næringsutvikling og arbeidsplasser i lindesnesregionen. Ny vei fra E18 til Arendal havn er avgjørende viktig for næringsutvikling og arbeidsplasser i arendalsregionen. Derfor har Agder NHO løftet det som sin viktigste sak i NTP. Det samme har fylkeskommunen, Arendal kommune og Lindesnes kommune gjort. Dette er prosjekter på til sammen 1 mrd. kr som regjeringen, hvor Kristelig Folkeparti er med, ikke har prioritert. Det de derimot har prioritert, er 600 mill. kr til en belønningsordning for mindre kommuner som innfører bomring, bl.a. Arendal. Det har både Grimstad kommune, Arendal kommune og Tvedestrand kommune sagt nei til, senest i 2019. De ønsker altså ikke bomring eller disse belønningsmidlene, men Kristelig Folkeparti har støttet opp om det likevel. Mitt spørsmål til Kristelig Folkeparti blir da: Hvem har dere valgt å lytte til når dere har valgt å prioritere 600 mill. kr i belønningsmidler til arendalsregionen, som ikke vil ha dem, framfor å prioritere viktige næringsveier som hele regionen ønsker seg?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Det er en stor industrisatsing i Agder innenfor trebasert industri og batteriproduksjon. Morrow Batteries skal etableres i Arendal, og et nytt biozinanlegg er på vei i Åmli. For å få disse varene trygt fram til markedet trengs det bedre vei. Fremskrittspartiet mener at fylkesveien som knytter sammen E18 med Arendal havn og industrisatsingen i området, gir grunnlag for å definere veien som en viktig næringsvei og dermed omklassifisere veien til riksvei og legge finansieringsansvaret til staten. Fremskrittspartiet har derfor foreslått 500 mill. kr til bygging av denne veien i første planperiode av NTP. Det er også en viktig næringsvei i Lindesnesregionen. Nye Veier har gått med på å bygge ny tilførselsvei fra E39 dersom Spangereidveien kommer inn i NTP med finansiering i løpet av 2021. Slik det ligger an nå, er det ingen forpliktende forslag som har flertall i Stortinget. Fremskrittspartiet ønsket primært at disse to veistrekningene og utvidelsen av farleden i Arendal skulle inn i NTP-en med statlig finansiering. Det får ikke flertall, og derfor fremmer vi i dag et kompromiss som vi ber Arbeiderpartiet og Senterpartiet lytte nøye til. Innen utgangen av 2021 ber vi regjeringen sammen med Agder fylkeskommune og de to kommunene Arendal og Lindesnes om å finne løsninger for å realisere prosjektet. Dette prosjektet er helt avgjørende for å sikre videre næringsutvikling og er helt i tråd med de prioriteringene og prosjektene NHO har satt opp, aktørene som er involvert, fylkeskommunen og kommunen. Jeg registrerer at Kristelig Folkeparti er veldig fornøyd med sin egen tilskuddsordning fra regjeringens side til fylkesveiene, men for hvert eneste valgdistrikt og gammel fylkeskommune utgjør det 39 mill. kr i året. For 39 mill. kr i året vil det ikke være mulig for Agder fylkeskommune å realisere disse to svært viktige eksportveiene i vår region, dessverre. Derfor er det helt avgjørende for oss å få med oss Arbeiderpartiet og Senterpartiet på dette forslaget. Til slutt har jeg lyst til å si at jeg ikke forstår hvorfor regjeringspartiene og Arbeiderpartiet absolutt vil ha Arendal kommune inn i en ordning med belønningsmidler dersom de etablerer en bomring. Er det et statlig press på lokale bomringer vi ser konturene av her? Grimstad, Arendal og Tvedestrand har stemt dette ned, senest i 2019. Jeg har ikke møtt en eneste person i sentrale roller her som vil vedkjenne seg at de jobber for å starte en ny behandling av det. Hvem i all verden er det som har presset igjennom at Stortinget i dag skal bevilge 120 mill. kr i belønningsmidler til kommuner som ikke vil ha pengene? Disse pengene burde heller vært brukt til å investere i viktige næringsveier i regionen og fått fart på næringsutviklingen. Jeg vil på vegne av Fremskrittspartiet med det ta opp de løse forslagene jeg har fremmet i saken, og håper innstendig Arbeiderpartiet og Senterpartiet støtter opp om dem.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Jeg tok ordet etter et innlegg fra Arbeiderpartiets representant Mørland med grove feilpåstander om meg og Fremskrittspartiet, og jeg har behov for å oppklare. Jeg er ikke bekymret for hvordan Nye Veier er organisert – ikke i det hele tatt. Jeg er stolt over hvordan Ketil Solvik-Olsen presenterte den kongstanken og satte den ut i livet, men jeg er bekymret over hvordan denne regjeringen med Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre ikke fullfinansierer Nye Veier. Denne regjeringen har nemlig gitt Nye Veier elleve nye prosjekter uten mer midler, og det er jeg kritisk til, for det kan potensielt utsette de prosjektene som ligger inne i dagens portefølje. Nye Veier har også bekreftet at man med dette kan risikere å måtte utsette viktige prosjekter som E18 Tvedestrand–Dørdal. Nye Veier trenger altså 4 mrd. kr mer årlig for å finansiere de nye prosjektene de har fått. Det har Fremskrittspartiet lagt inn i sin NTP. Det har ikke Arbeiderpartiet, og jeg vil hevde at det er å spenne bein under Nye Veier. Til representanten Mørland: Fremskrittspartiet er så stolt over Nye Veier. De bygger mer vei raskere, mer helhetlig, og de sparer oss for milliarder av kroner. Derfor vil vi i Fremskrittspartiet gi flere prosjekter til Nye Veier, og dem fullfinansierer vi – i motsetning til regjeringen og Arbeiderpartiet. Alle sørlendinger som er opptatt av vei, ser at det er Fremskrittspartiet som har levert resultater. Til slutt: Jeg ser at Arbeiderpartiet er veldig stolt av en merknad om ny vei til Arendal havn i innstillingen om NTP-en – men det hjelper ingenting uten forpliktende vedtak. Derfor har Fremskrittspartiet fremmet forslag i salen, som jeg håper Arbeiderpartiet støtter. Det ene er å be regjeringen innen utgangen av 2021 finne løsninger sammen med Agder fylkeskommune og Lindesnes kommune for å realisere ny vei mellom E39 og Spangereid. Hvis Arbeiderpartiet mener at det er et viktig prosjekt, er de nødt til å støtte dette forslaget. Et annet forslag er å be regjeringen innen utgangen av 2021 søke løsninger i samarbeid med Agder fylkeskommune og Arendal kommune for å realisere ny tilførselsvei fra E18 til Arendal havn og vurdere om tilknytningen via fv. 415 til havna bør være riksvei. Hvis Arbeiderpartiet mener at dette er viktige veiprosjekter, er de nødt til å støtte forslagene, for det er kun vedtak som gir forpliktelser til regjeringen. Vi er helt avhengige av at Arbeiderpartiet og Senterpartiet støtter dette. Nå er det slutt med god jul og godt nytt år; nå vil vi i Fremskrittspartiet se handling. Disse forslagene ligger på bordet, og det er på tide at Arbeiderpartiet tar stilling til dem.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Jeg vet ikke om representanten Tellef Inge Mørland er misunnelig på Nye Veiers suksesshistorie eller på at Fremskrittspartiet faktisk har lyktes så godt i regjering på samferdselssatsing, og at det er det som kommer til uttrykk når han velger å bruke store ord. Men jeg kan i hvert fall opplyse om at så lenge Nye Veier holder på, klarer de å kutte kostnadene på prosjektene sine med 20 pst., og det frigir altså midler til at Nye Veier har kunnet overta tre nye prosjekter innenfor den kostnadsrammen de har hatt opprinnelig – nettopp fordi de bygger billigere, raskere og bedre. Det burde Arbeiderpartiet kunne erkjenne snart. Når det gjelder E39 ned til Spangereid, har vi lagt inn 600 mill. kr. Vi har lagt inn 500 mill. kr for E18 til Arendal havn. I Fremskrittspartiets forslag til NTP er dette altså fullfinansiert, men Arbeiderpartiet har ikke villet være med på det. Når Arbeiderpartiet ikke legger mer penger på bordet til en NTP, blir det selvsagt vanskelig å inngå kompromiss, men jeg forsøkte i hvert fall – til Arbeiderpartiets representanters store frustrasjon – å komme dem i møte til et spleiselag med staten og fylkeskommunen, men de vil altså kun at fylkeskommunen skal ta disse kostnadene alene. Nå har jeg forstått det.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-14:
Rødts politikk er gjennomregnet og fullt ut realistisk og gjennomførbar, men krever at vi gjør noen store kutt også. Vi må også se på totalkostnaden for prosjektene for både innbyggerne og staten. Innbyggerne finansierer jo staten, som Helge Orten og Høyre sikkert er kjent med. Totalkostnaden på Hordfast er satt til 40 mrd. kr, Rogfast 25 mrd. kr og Møreaksen 25 mrd. kr. Det interessante er at verken transportarbeiderne, langtransportsjåførene eller fagbevegelsen er for disse prosjektene. De ønsker dem ikke, innbyggerne er mildt sagt delt, men NHO maser om det, og Høyre gjør naturligvis alltid det NHO ber om – som vi har sett gjennom pandemien et helt år. Det er klart at hvis man prioriterer naturen, trygge, rassikre veier og kollektivtransport over NHOs ønsker, så finnes det penger, det er bare å regne på det. Det er fullt mulig, gjennomførbart og mye smartere også for å sikre bedre transport i landet vårt.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-14:
Vi kan godt ta det noen runder til. Det er sånn at det er planlagt massive firefelts motorveiutbygginger over mye av landet vårt under den sittende borgerlige regjeringen. Vi ønsker å nedskalere mye av dette til trefelts motorveier med midtdeler, altså unngå kollisjoner og sikre trygge veier, men ikke rasere naturen massivt og bygge ned mer matjord massivt for at NHOs ønsker alltid – uansett – skal få gjennomslag når det gjelder Høyres politikk, som vi ser i enhver sammenheng. Vi ønsker å prioritere litt bredere enn det arbeidsgiverne ber om: samfunnsinteresser, trygge veier, kollektivtransport og også å sikre naturen vår. Hvis man gjør det og legger det sammen i sum, er det mulig å nedskalere de største motorveiprosjektene og kutte ut Rogfast, Hordfast og Møreaksen, og da har man et opplegg som i sum går opp.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-14:
Det bør ikke fornærme Høyre å påpeke det åpenbare, at Høyre er et organ for arbeidsgivernes interesser. Det har vel historiker Francis Sejersted – som vel var Høyre-mann – også påpekt, at det har vært Høyres misjon historisk og er det fremdeles den dag i dag. Det er ikke alle i Stavanger som synes det er en veldig god idé å skulle få mange flere bergensere til Stavanger til enhver tid, har jeg hørt. Ideen om å koble sammen Stavanger og Bergen til én arbeidsregion, i en situasjon hvor det er fullt mulig med ny teknologi å jobbe mer over større avstander, er en 1950-talls motorveitanke fra NHO som Høyre, sammen med Fremskrittspartiet – og, det skal sies, Arbeiderpartiet også – har ført inn i Stortinget, og som er bakstreversk og gammeldags. Det vi trenger, er heller å tenke framover. Tenke kollektivt, tog og mindre motorveier enn det legges opp til fra regjeringens side.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-14:
For det første må man aldri forveksle arbeidsgiverne med næringslivet, med bedriftene og med verdiskaperne. Verdiskaperne er jo de ansatte, arbeidstakerne. De skaper verdiene i bedriftene. Noen tar overskuddet, det er riktig, og det er eierne. Men det er forskjell på eierne, Fremskrittspartiet, og de ekte verdiskaperne. Man må aldri blande sammen de to, i hvert fall hvis en er et parti for folk flest. Ja, varene må ut til markedet raskt og effektivt. Det er en tragedie at så mye mer varer går fra jernbane og over til motorvei. Det gir farligere veier og mer sosial dumping på veiene våre – på Fremskrittspartiets vakt i seks år i regjering, med trailere fra Øst-Europa, med sjåfører fra Filippinene som knapt har lappen, og med EØS-avtalens frie flyt hilsen Fremskrittspartiet. Å få gods over fra vei til jernbane, å satse massivt på det, vil gi folk flest mye tryggere veier enn Fremskrittspartiets tut og kjør for EØS og den frie flyt.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-14:
Hvis man ser på det Rødt foreslår i statsbudsjettet og også i NTP, er det en stor satsing på å ta igjen etterslepet på vedlikehold og også på å sikre tryggere veier for både industri og folk flest, men det vi er imot, er disse enorme motorveiprosjektene med en massiv bompengefinansiering som Fremskrittspartiet driver fram landet rundt. Vi kan bygge ut sikrere veier uten å ha firefelts motorvei overalt, og vi kan også få gods over fra vei til jernbane ved å satse massivt på jernbanen. Problemet i dag er jo at vei konkurrerer ut jernbane veldig effektivt fordi vi har fått så vanvittig billig transport på veiene våre av én grunn, nemlig massiv sosial dumping av langtransporten på Fremskrittspartiets vakt. Det er problemet, og det må en rydde opp i. Da må vi stå opp mot EØS. Det gjør ikke Fremskrittspartiet, men det gjør iallfall Rødt, det er jeg helt sikker på.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Eg meiner at samferdselssektoren har vore veldig heldig fordi me har hatt ein nasjonal transportplan. Dette er den femte planen. Eg meiner det har gjort at me har tenkt meir langsiktig og betre enn mange andre sektorar, fordi me har kunna sjå i et tiårsperspektiv – og med denne planen òg i eit tolvårsperspektiv. Eg opplever at med den planen me har lagt fram, slik eg les innstillinga, er det ikkje noko av det me har lagt fram, som det eigentleg ikkje er ganske breie fleirtall for. Det gjeld på vegsida, det gjeld på jernbanesida, det gjeld på kyst, og det gjeld for luftfarten. Det vil nok vere ei stor bekymring for min del om det blir mange fleirtalsvedtak på enkeltforslag, for det vil i realiteten devaluere planen som ein heilskap, men foreløpig ser det ut som at Stortinget viser klokskap òg på det området, og da vil me ha ein nasjonal transportplan som står seg godt framover.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Eg ser representanten Sverre Myrli var med på den første NTP-en, og eg trur han har rett i at dette er den sjette – at det er fem før. Det er eit viktig tema som er tatt opp. Eg trur òg representanten har rett når han seier at han har lese heile NTP-en, og at orda «sosial dumping» ikkje er blitt brukte, men me har tatt opp det som går på arbeidslivskriminalitet. Det er viktig at einingane våre, dei underliggjande etatane våre jobbar med dette, og det er viktig at me frå dei offentlege myndigheitene samarbeider – det gjeld kontroll og å byggje einingar for å få det til. Eg er òg open for den typen forslag som representanten Myrli kom med i sitt spørsmål, og til å sjå på dette. Eg tenkjer at me må få bort dei useriøse aktørane. Det er eit felles mål for oss. Da trur eg at Statens vegvesen, Bane NOR, dei ulike underliggjande etatane må jobbe med dette, og dei må òg jobbe på tvers og dele erfaringar.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Som representanten Johnsen tar opp her: Nye Vegar har vore ein formidabel suksess, vil eg seie. Dei har auka nytten med 35 mrd. kr på porteføljen sin. Dei har redusert kostnadene med 25 mrd. kr. Det er store midlar som me som fellesskap får igjen. Det er òg riktig som representanten Johnsen seier, at me har justert nokre av prosjekta. Me legg nå fram ein ny portefølje, og eg vil ikkje avvise at me òg kan justere ein del av porteføljen framover. Det ligg ikkje noko forslag til det, men om det å sjå heilskapen kan gjere prosjekta betre, er eg ikkje framand for å gjere det. Det er gjort tidlegare, og det synest eg har vore kloke avgjerder. Det viktigaste for meg er eigentleg å peike på at den måten Nye Vegar jobbar på, ønskjer eg at Statens vegvesen skal få jobbe meir mot. Når me òg ser på endringane på jernbanen, er denne tenkinga lagd til grunn for korleis me skal få til forbetringar der.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Regjeringa har på ingen måte til hensikt å sveltefôre Nye Vegar. Dei har fått ein stor ny portefølje som me legg fram nå, og det å få forlenga innteninga si har stor betyding for eit selskap som Nye Vegar. Så ser me òg på fellesprosjektet, som me har ønskt å gi, og som me har bestemt skal gå til Nye Vegar. Me har ein god dialog med Nye Vegar òg om det. Det vil naturleg nok vere midlar som må kome på toppen av den finansieringa som ligg til grunn i NTP. Eg er opptatt av at me skal vidareutvikle Nye Vegar, og når eg les innstillinga, opplever eg òg at det eigentleg er eit ganske breitt fleirtal i Stortinget som ønskjer å gjere det. Det synest eg er veldig bra. Poenget mitt er at Nye Vegar har gått føre og vist nokre måtar å jobbe på. Statens vegvesen har allereie fått den typen moglegheiter, dei har gode resultat, og eg ønskjer at me bør jobbe på same måten òg på jernbane.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Representanten Mossleth vil gå tilbake til 2017. Eg har lyst til å gå litt lenger tilbake. I 2012 satt ein Senterparti-statsråd og jobba med ny NTP. Den NTP-en peikte på at ein vil ha fleire utanlandske leverandørar. Kor stor del utanlandske leverandørar, entreprenørar, var ein del av Statens vegvesen sine kontraktar i 2012? 43 pst.! I 2020, det første året da eg hadde ansvaret for Statens vegvesen, var talet på utanlandske leverandørar, entreprenørar, på dei store prosjekta: null. Ja, me veit at to av fire kontraktar til Nye Vegar er gitt til utanlandske, men i deira første år, 2016–2017, var det ingen slike til utanlandske. Marit Arnstad drog altså til utlandet for å få fleire utanlandske entreprenørar. Ho peikte òg på det i sin NTP. Eg er opptatt av balanse og ser gjerne på moglegheiter for å sikre fleire norske, men eg synest likevel det er balanse i marknaden i dag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Det er akkurat det eg har gjort. Når me no har lagt fram nye vegnormalar, har eg sagt: Legg fram eit forslag som er Vegdirektoratet si faglege tilråding – det kjem me til å gå med. Det skjedde. Det var altså fullt og heilt Vegdirektoratet si faglege tilråding som blei lagd fram. Dei vegnormalane gir større fleksibilitet, og det meiner eg er bra. Eg merka meg òg spørsmålet representanten Arve Nævra hadde til Hans Fredrik Grøvan. Eg trur noko av kjernen ligg nettopp der. Ta ein del vegar i Noreg, som me har bygd tidlegare: Me har bygd nye vegar, så har 10–15 år gått, og så må me faktisk byggje ein ny veg. Det er ikkje optimalt, verken for miljø, klima eller arealbruk. Det trur eg er viktig. Når me no byggjer, må me byggje for framtida, med ny teknologi, ny innovasjon. Det er det me gjer.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Nesten 6,5 timar inn i debatten kan eg konstatere med glede at det er brei einigheit om dei prosjekta som regjeringa har lagt inn i Nasjonal transportplan. Og endå meir gledeleg er den tenkinga som ligg til grunn, med ei porteføljestyring – at me skal få mest mogleg igjen for midla, er det òg brei einigheit om. Det som fekk blodet til å bruse hos meg, var da eg høyrde representanten Bjørnar Moxnes – rett nok til 20 i stil i framføring, men innhaldet! Han nemnde prosjekta Hordfast, Rogfast og Møreaksen, og så sa han at det manglar lokal forankring. Eg stoppa prosjektet Rogfast eit år. Eg trong nesten livvakt viss eg møtte ein stortingsrepresentant frå Rogaland i den perioden. Me veit kor godt desse prosjekta er forankra, kva dei betyr, at næringslivet peiker på dei som noko av det viktigaste, og så viser representanten Moxnes til at Manglerudprosjektet burde me hatt. Ja, det er jo det prosjektet Oslo har sagt at me ikkje skal kome med i NTP. Det har me fått tydeleg beskjed frå Oslo om. Og denne typen prosjekt er bompengeprosjekt. Viss ein vil ha Manglerudprosjektet og ikkje vil ha bompengar, da har ein eigentleg sagt at dette prosjektet vil ein ikkje ha. Skal det vere realisme i det prosjektet, må ein ha bompengar for å få det til. Eg la òg merke til representanten Sylvi Listhaug, som sa at med denne NTP-en flår eg bilistane. Eg har lyst til å minne om kva me har gjort med denne NTP-en opp mot den førre. Me har auka den statlege andelen, og me har tatt ned bompengeandelen. Så viss Sylvi Listhaug kom med den karakteriseringa av denne NTP-en, som eg har lagt fram, så lurer eg på kva ho seier til nestleiaren sin, Ketil Solvik-Olsen, som la fram den førre. Me skal ha ein realistisk og ambisiøs NTP, og eg forstår kritikken Dag Terje Andersen kjem med knytt til intercity. For me må vere ærlege på at det me seier no, ikkje er det same som me sa tidlegare. Men det som er realistisk når me har sett kostnadsauken på jernbanen, er ein optimalisert intercity mellom 2021 og 2033. – Så gler det meg at me kan vere einige om at me skal ha visjonen om dobbeltspor, men innanfor denne NTP-en må me vere einige om kva som er realistisk.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Eg tenkte at eg hadde forberedt meg godt til debatten i dag, men var ikkje heilt forberedt på at det var fest som skulle bli den store referansen til NTP. No er kanskje fest ikkje det eg har høgast kompetanse på, men dersom eg kan vere litt festdempar, så gjer me altså ingen igangsetjingsvedtak i dag. Er det ei utfordring for Samferdsels-Noreg som eg vil seie har vore der over tiår, er det at me har invitert altfor mange til fest. Me har planlagt den festen i mange, mange år, og så har me avlyst han i siste liten. Det er det me ønskjer å leggje om, og det er det me er i gang med. Så vil eg seie at det er jo ikkje vanskeleg å leggje inn 400 mrd. ekstra i NTP. Det er ikkje så vanskeleg. Den vanskelege jobben er å følgje det opp. Eg har lyst til å lese kva tidlegare samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen sa i denne debatten for fire år sidan. Han sa: «Hvis alt er like viktig, alt er i det blå og ingenting egentlig er finansiert, hjelper det ikke å kalle det en plan, for alt må jobbes med fra dag til dag. Det å ha en ønskeliste gir liten virkning.» «Det å ha en ønskeliste gir liten virkning» – det er jo det som er poenget. Men eg ser positivt på korleis NTP er som eit styringsverktøy, for det står seg med den behandlinga som også Stortinget no gjennomfører. Så til representanten Torgeir Knag Fylkesnes: Det er nettopp det me no gjer. Når me no aukar løyvingane til fylka, så er det for at dei kan ta igjen etterslepet. Men kanskje må fylka òg ta med nokre av investeringane sine på fylkesveg og auke vedlikehaldet. Kanskje må fylka gjere det. Men dei 16 milliardane som me legg inn her, er jo unike. No reduserer me etterslepet på riksveg – og det var det Framstegspartiet fekk til, det var under Framstegspartiet si tid etterslepet på vedlikehald på riksvegane gjekk ned – og følgjer me denne planen, vil me lykkast med å redusere etterslepet på riksvegane ytterlegare med ein tredjedel. Så til slutt, Martin Kolberg kjem med ei bøn. Det er det som er poenget med Nye Vegar. Når me legg nok til Nye Vegar, veit me at det kjem. Men på vegprosjekta veit ikkje me nøyaktig når det kjem. Det er ein del av tenkinga. Det er ein del av handlefridomen, styringa, og det har fungert. Men det er klart at når me legg inn eitt jernbaneprosjekt til Nye Vegar, er det naturleg at me diskuterer når det skal kome.
Jonny Finstad (Høyre), 2021-06-14:
For oss i transportkomiteen er NTP den store saken i stortingsperioden. Samferdsel og utvikling av ny og bedre infrastruktur bygger landet, og gode samferdselsløsninger er viktig både for sentrale strøk og for distriktene, for by og bygd. Det er viktig at transportsystemene henger sammen. De må legge til rette for velfungerende bo- og arbeidsmarkedsregioner. De må trygge sikkerheten. Vi legger til rette for å kutte utslipp – og det er mye, mye mer denne transportplanen handler om. Dette er en god transportplan. Regjeringen fortsetter den formidable økningen på samferdselsområdet og har virkelig tatt tak. Som representant fra Nordland er jeg spesielt glad for at vårt fylke har fått store gjennomslag både i forrige NTP og i denne framlagte NTP-en. Ingen som kjører gjennom Nordland fylke, kan unngå å legge merke til den storstilte utbyggingen som skjer på E6 gjennom Nordland. Nå starter også utbyggingen av E6 lenger nord, E10 Hålogalandsveien og to nye, store flyplasser i Nordland – i Bodø og i Mo i Rana. Det er den første større flyplassutbyggingen siden 1994 nasjonalt. Det skal gjennomføres flere store havneutbygginger i vårt fylke – på Andøy, Værøy og Røst, i industribyen Mo i Rana, for å nevne noen. Det skal gjøres store investeringer på Ofotbanen og i Narvik på Nordlandsbanen, og et nytt signalsystem på jernbanen rulles ut i hele Nordland. For et eksportfylke som Nordland er, som jeg er stolt av å komme fra, er denne enorme samferdselssatsingen utrolig viktig. Det minsker avstandsulempene. Det bedrer lønnsomheten for næringslivet. Det skaper bolyst for folk som skal bo i vårt fylke. Det skaper arbeidsplasser. Det skaper utvikling. Ja, det skaper kort og godt optimisme. Det er derfor avgjørende viktig at transportsystemene i landet vårt henger godt sammen. Det er kanskje enda viktigere i distriktene. Vei, bane, sjø og luft er viktige satsinger på hver sine områder i denne NTP-en. Det er også sånn at representantene i denne salen er godt kjent med at den teknologiske utviklingen går svært fort også i transportsektoren, og det har komiteen også fått oppleve når vi har vært på mange av våre reiser. Det skjer voldsomt mye i den sektoren. Det vil ha betydning for hvordan vi tenker framover, hvordan vi tenker transportløsninger også med tanke på miljø, klima, utslipp og ikke minst sikkerhet. Jeg er også veldig glad for at denne regjeringen har satt av penger til å utrede helhetlige transportløsninger for Nord-Norge, en slags helhetlig KVU. Det vil være viktig å ha kunnskap om hva som er viktig å prioritere av framtidige samferdselsløsninger for landsdelen, men også for hele landet. Det skal nemlig legge til rette for utvikling og vekst i hele landet, i hele den landsdelen jeg kommer fra, og for framtiden til våre barn og barnebarn. NTP-en er å anse som denne stortingsperiodens viktigste dokument for utvikling av framtiden.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-06-14:
Gjennom de siste åtte årene har det vært en historisk satsing på samferdsel. Samferdselsbudsjettene har blitt nesten doblet siden 2013. Det er bra, men det som er aller best, er at det er veldig etterlengtede prosjekter som vi ser at endelig kommer på plass. La oss ta Trøndelag som eksempel: Under den rød-grønne regjeringen planla man klattvis to- til trefelts E6. Nå er det klart at E6 gjennom Trøndelag skal bygges, først fra Ulsberg til Åsen, og der med firefelts standard og 110 km/t. Nå kommer det også penger til å løse flaskehalsen på Sluppen. En ny Sluppen bru, Nydalsbrua, kommer også på plass. Det er viktig for trafikksikkerheten, det er viktig for næringslivet, og det er også viktig fordi det er E6 som binder Nordland sammen med Trøndelag og Trøndelag sammen med Europa. De aller fleste varer som skal ut i Europa, skal via E6, men de starter også på en fylkesvei. Jeg er stolt over at man i denne nasjonale transportplanen endelig tar tak i vedlikeholdsetterslepet som man også har hatt på fylkesveinettet etter at mange riksveier ble overført til fylkeskommunene av den rød-grønne regjeringen. Nå får vi endelig på plass en forpliktende opptrapping fra statens side, og da er det bare å forvente at fylkeskommunene også følger opp med bevilgninger som sørger for at vi får en mye bedre fylkesveistandard, noe som er viktig både for folks trafikksikkerhet og for næringslivet. Det er utrolig mange ting i denne nasjonale transportplanen jeg kunne ha trukket fram og vært glad for, men jeg kan gjerne trekke fram noe som har vært en hodepine i Trøndelag antakelig de siste 40 årene. Endelig har regjeringen landet på at man ønsker en ny godsterminal, og at den skal ligge på Heggstadmoen. Det er et realistisk alternativ, det kan frigjøres fortere, det er billigere, og det er også ønsket av mange av de tunge næringsaktørene som skal bruke området. Det betyr også at vi endelig kan få frigjort det som er noe av det viktigste for byutviklingen i Trondheim, Brattøra, til næring, boliger og kulturformål. Da mener jeg det vil hvile et stort ansvar på de partiene som eventuelt velger å avvise et forslag som kan føre til at vi endelig får stoppet en sak som har vært en mangeårig floke – i 40 år. Jeg ser at Arbeiderpartiet i saken ikke har lagt inn penger til en fullverdig løsning på Torgård. Det vil bety at Arbeiderpartiets alternativ er å sende denne saken ut i nye årelange utredninger. Det tror jeg ikke er bra for verken næringslivet eller folket i byen – og heller ikke for klimaet.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Klima og natur må være rammen rundt all politikk heretter. Det slår vi også tydelig fast i Arbeiderpartiets nye program, og følgelig mener vi naturligvis at dette også gjelder for transportpolitikken. Som det har vært sagt flere ganger i dag, står transportsektoren for nesten en tredjedel av alle norske utslipp, så det å lykkes med våre ganske radikale klimamål er umulig om ikke transportsektoren bidrar sterkt til det. Dette er også viktig i et naturperspektiv fordi transportutbygging også handler om areal. Den gode nyheten er at dette ikke bare er noe vi mener her. Resten av verden – alle ledende industriland – tenker nå i samme retning. Derfor skjer det en fantastisk teknologiutvikling på hele dette feltet, men i dag altså særlig i transportsektoren. Vi er bare åtte og et halvt år unna 2030, åtte og et halvt år – det er ganske nøyaktig to stortingsvalg – og bare tjueåtte og et halvt år unna 2050. Framtiden bygges nå. Alt vi vedtar, bygger og anskaffer i dag, vil med sikkerhet være der i 2030 – vel å merke hvis det er bygd ferdig – og etter alt å dømme også i 2050, så framtiden skapes akkurat nå. Da er det viktig at vi har en stresstest overfor framtidens teknologi også når vi snakker om transport. Dette mener jeg gjelder for alle sektorer, men transportsektoren egner seg spesielt godt fordi det er en sektor der veldig mye endrer seg fort. Jeg har lyst til å bruke et eksempel: Den snarlige innføringen av elektrifisert flytrafikk i Norge, ikke minst i Nord-Norge og på Vestlandet, ligger ekstremt godt an til å ligge i front i verden for elektrisk flytransport på kortbane. Jeg var nylig på besøk hos Widerøe i Bodø, som i nært samarbeid både med andre selskaper og med Avinor nå ser for seg at dagens hovedmodell, Dash 8, skal erstattes med elektriske fly, og de kan begynne med de aller første allerede i 2026 hvis alt går bra og etter planen. Så vil vi etter hvert få et elektrifisert kortbanenett. Det fascinerende med det er at infrastrukturen allerede er der. Vi har etter alt å dømme verdensrekord i rullebane per innbygger. Infrastrukturen er ferdig bygd, flyene blir utslippsfrie, man slipper å kjøre land og strand rundt med tankbiler med flybensin, og det betyr at man får følgekonsekvenser for hele transportsektoren. Da er det utrolig viktig at man ikke bare sier at man gjør det man alltid har gjort, men med ny teknologi. Det vil ha konsekvenser for hva vi ellers mener i alle andre sektorer, at fly i den delen av landet som trenger mange korte flyruter med få folk, blir det mest utslippsfrie alternativet. Da tenker jeg at man når man lager transportplaner, må tenke gjennom de overgripende følgekonsekvensene før man blir helt enig om hvordan framtiden ser ut – for framtiden bygger vi nå.
Torill Selsvold Nyborg (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Handsaming av Nasjonal transportplan er som ein høgtidsdag, og eg er glad for å få vera til stades her og endå til få seia nokre ord. I byrjinga av 2000-talet var det stor entusiasme for Hordfast på Vestlandet – og det er det for så vidt enno. Vestlandsrådet vedtok Rogfast og Hordfast som topp prioriterte vegsamband, og vi arbeidde systematisk med vegstyresmaktene, som Samferdsledepartementet, Vestlandsbenken og samferdslekomiteen på Stortinget. Næringslivet var begeistra. Det har teke lang tid, men no er prosjekta klare, og vi gler oss til oppstart i 2022. Det styrkjer prosjektet at Hordfast har positiv samfunnsøkonomisk nytte. Prosjektet er allereie i god framdrift. Reguleringsplanen er i arbeid. Norsk aluminiumsindustri er i gang med ei spennande, nyskapande tilnærming til brubygging, som kan gje store eksportinntekter i framtida for regionen og landet. Regjeringa har prioritert Hordfast som eit av to prosjekt på nasjonalt nivå til nyordninga med å involvera entreprenørar i ein langt tidlegare fase i planarbeidet. Difor forventar vi ein stortingsproposisjon om prosjektet – noko vi ser fram til. Vestlandet er i omstilling. Gode kommunikasjonar er nøkkelen. I denne regionen bur det éin million vestlendingar klare for framtida. Olja og gassen vert fasa ned i tida som kjem. All kunnskap og ekspertise som oljenæringa har gjeve Vestlandet, kjem godt med i den nye tida, som skal gje arbeid til folk, busetja folk og oppretthalda og vidareutvikla tenestene til innbyggjarane våre. Kristeleg Folkeparti har arbeidd for at Hordfast skulle realiserast. Som i dei fleste parti har ein drøfta ulike traséval. Eg fekk ikkje den traseen eg sjølv syntest var best. Men no må vi «belita» oss, og tida for omkampar er definitivt over. Med Hordfast vil det verta ei fantastisk utvikling i Stord, Tysnes, Bjørnefjorden og Bergen, og vi må for all del ikkje gløyma Bømlo. Tordis Hareide var samferdslepolitikar i Hordaland fylkesting i byrjinga av 1990-talet, og ho visste kva som skulle til, nemleg kaffi og nysteikte vaflar til statsministeren og sonen Knut Arild, vår samferdsleminister – ikkje berre i éin valkamp, men fleire. Og heile pressekorpset var med. Gratulerer Vestland og gratulerer Noreg! Kristeleg Folkeparti heiser flagget for Tordis og alle som på ulike måtar har stått på for Hordfast.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Fremskrittspartiet vil bygge landet. Det betyr å satse på vei. Det betyr å satse på infrastruktur. Det er fullt mulig å øke Nasjonal transportplan med 400 mrd. kr utover regjeringens forslag. Det er altså bare den summen som oljefondet har vokst med siden nyttår. Det Fremskrittspartiet vil, er å slutte å ødsle så store beløp som vi gjør i dag – på bistand, på innvandring og integrering og på symbolske klimatiltak – og heller bygge Norge. Møre og Romsdal er bomfritt. Fremskrittspartiet fjernet bompenger for 1,4 mrd. kr. Bilister sparer nesten 200 kr tur-retur Ålesund–Åndalsnes. Men nå skal altså Høyre, Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre pepre Sunnmøre med bompenger. Først skal man ha en mur rundt Ålesund og flå bilistene med 3,2 mrd. kr, og det nesten uten at det blir bedre veier. Det er nesten ikke til å tro når man ser Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre stå og flagge – stå og flagge – for å sende en regning på 3,2 mrd. kr til bilistene. Men det var ikke nok med det. På toppen av det skal sunnmøringene nå også betale i dyre dommer for realiseringen av Møreaksen, som knapt noen i Møre og Romsdal vil ha. Bare 24 pst. av innbyggerne støtter dette, og likevel skal altså sunnmøringene betale 45 kr i to bomsnitt for å realisere dette, nesten uten at det blir bedre vei på de strekningene som er viktige mellom Ålesund og Sjøholt. Fremskrittspartiet vil prioritere Blindheim–Breivika. Det ligger ikke inne med en krone. Det er den mest trafikkerte strekningen i hele Møre og Romsdal – 30 000 biler i døgnet. Det er tre ferger som kommer inn i denne biten. Veibustkrysset, et av de mest ulykkesutsatte stedene i Møre og Romsdal, er heller ikke sterkt prioritert. Vi ønsker å skrote Møreaksen og heller ha Romsdalsaksen. Vi ønsker å satse på rv. 15, Otta–Måløy–Strynefjellet, med arm til Geiranger, som gjør at det blir helårsvei der. Det er en strekning som er så viktig for store deler av næringslivet i Møre og Romsdal. Så er det det viktigste: å ruste opp eksportvei nr. én ut av fylket, nemlig E136 Dombås–Vestnes, som vi ønsker overført til Nye Veier, en strekning som fører enorme verdier ut av fylket og ut av landet. Bilistene har ett parti å stemme på i Møre og Romsdal, og det er Fremskrittspartiet.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2021-06-14:
For Venstres del har det vært en glede å være i et samarbeid i åtte år, og det blir enighet om store påplussinger i NTP, Nasjonal transportplan, for jernbane og kollektiv. Vei utgjør i dag 50 pst., og for første gang har vi hevet jernbane og kollektiv, sykkel og gange til halvparten av Nasjonal transportplan. Det er også helt nødvendig, for vi har offensive klimamål fram mot 2030, og transportsektoren skal kutte 50 pst. av utslippene. Norge går i front i et grønt skifte. Elbilsatsingen er en viktig del av det, men utslippene har blitt kuttet mye gjennom å putte biodrivstoff på tanken også, i stort monn. I tillegg utgjør kollektiv, sykkel og gange kutt, og med økt satsing på jernbane vil det bli ytterligere kutt. Jeg må si at det gledet meg faktisk litt å ta toget på Gjøvikbanen fra Gjøvik stasjon i går i nye togsett. Vi har brukt over 1 mrd. kr på den gamle tømmerbanen Gjøvikbanen fra 1800-tallet i løpet av disse åtte årene, og mer blir det. Da jeg kom til Reinsvoll, var det et krysningsspor under bygging. Da jeg kom til Jaren stasjon, var det en ny stasjon under bygging og en ny hensettingsparkering for togsett. Fortsatt er Gjøvikbanen den eneste strekningen som bare har totimersavganger, så det er mye igjen å gjøre, men det går riktig vei. Og for første gang er det en NTP hvor det er full enighet om at en skal bygge dobbeltspor fram til Roa. Det håper jeg blir realisert i løpet av noen år. Så må jeg også si at det å få være med på å etablere Nye Veier AS har vært viktig. Det er flertallet her som har gjort det. Jeg tenker som politiker at det å ha noe å sammenligne med er helt essensielt. Når en har bare én veibygger, én veiplanlegger, er det ikke så lett å gjøre det. Med Nye Veier har vi fått noe å sammenligne med, og de har utfordret og gjort det på en god måte. Særlig i mitt geografiske område, Innlandet, er de nå snart på tur over Mjøsa – skal begynne nordfra i Øyer og bygge ned til ny mjøsbru. Vi har også brukt mye penger på gul midtstripe i denne NTP-en, og fylkesveier er også en viktig del av det. Representanten Tor André Johnsen var inne på at ingen har hørt om Hunndalen, men det kan jeg love deg, Johnsen: Jeg er fra Gjøvik, og jeg tar æren for at Hunndalen står i Nasjonal transportplan. Tunnel og firefelts rv. 4 fra Mjøsbrua til Hunndalen er viktig. Det er viktig for Innlandet. Det er en ny region som vokser fram med nytt storsykehus. Det er også viktig å få trafikken under Gjøvik by. Det har vært en debatt i hele min levetid, og jeg er over 50 år.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2021-06-14:
Jeg lover at dette er mitt siste innlegg fra Stortingets talerstol om samferdsel. Og da kan jeg ikke la anledningen gå fra meg til å ta et bitte lite tilbakeblikk – men samtidig også se på fortsettelsen. Med Høyre i regjering har det for meg rett og slett vært topp å fronte Høyre og vår samferdselssatsing gjennom disse åtte årene som stortingspolitiker fra Nordland. Det har handlet om at vi har en regjering som har prioritert det som har vært viktig for folk og næringsliv i nord. I mine innlegg på landsmøtene til Høyre og her på Stortinget har jeg hatt et tydelig budskap om hva som er viktig for oss i nord. Det har vært samferdsel, samferdsel og samferdsel. Ja, vi har et rikt næringsliv, men næringslivet trenger også gode rammebetingelser for å utvikle seg, og en av de viktige rammebetingelsene – ja, i tillegg til det vi har gjort på skatteområdet, da – er samferdsel. Og det er ikke tvil om at samferdselssatsingen med Høyre i regjering er historisk. lnfrastruktur er bygget ut i et tempo som aldri før, og bevilgningene er doblet gjennom disse årene. Vi som Høyres tillitsvalgte fra nord har reist mye og fått mange gode innspill fra folk og næringsliv i nord. Vi er blitt lyttet til, og regjeringen leverer. Nå står norgesferien for døra, og mange av dere vil da legge ferieturen nordover. Da kan du glede deg til å kjøre på en fantastisk flott E6 gjennom Helgeland. Og så er jeg glad for at vi i transportplanen som nå er lagt fram, har lagt inn en tydelig merknad om at det er viktig å få fullført den gjenstående strekningen på E6 Helgeland sør. Med Høyre i regjering er jeg sikker på at det vil skje i løpet av kommende NTP-periode. Det er mange gode prosjekter vi har klart å jobbe inn i denne transportplanen, som er viktige for næringsliv og for oss som bor i Nordland. At utbedring av fiskerihavnene på Værøy, Røst og Andenes prioriteres i første del av planperioden, er viktig, det samme med Narvikterminalen og Narvik stasjon – og ikke minst E6-tunnel i Narvik. At det også prioriteres å bygge to nye flyplasser i Nordland – i Bodø og i Mo i Rana – gjennom denne transportplanen, bør også legges merke til. Så er jeg veldig fornøyd med den jobben som er gjort her i Stortinget, nå når det gis et tydelig signal om at det skal prioriteres gjennomført en helhetlig planlegging av E10 i Lofoten, og at felles lufthavn for Lofoten vurderes når framdriften av E10 er avklart. Mye mer kunne ha vært nevnt, men én ting er i alle fall klart: En god transportplan er blitt enda bedre etter behandlingen i Stortinget. Og med Høyre i regjering kan en være trygg på fortsatt prioritering av samferdsel framover.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Tiden for å se framover kommer gjerne på slutten av hver fireårsperiode. Perspektivmeldingen peker framover med et ikke alltid for optimistisk blikk, mens Nasjonal transportplan vanligvis pleier å ha et langt mer positivt utgangspunkt. I alle fall hadde den NTP-en jeg tidligere har vært med og behandlet, i 2017, det. Da var det stor optimisme i min valgkrets, Sør-Trøndelag. Da hadde Nye Veier nettopp blitt opprettet, og ny E6 både sør og nord for Trondheim var planlagt. Nå er byggingen av begge disse viktige strekningene i gang. Den samme optimismen ser vi dessverre ikke i Sør-Trøndelag i dag, og det er ikke fordi trøndere generelt er blitt mindre optimistiske enn tidligere, men den NTP-en vi behandler i dag, gir ikke grunnlag for noen stor optimisme, i alle fall ikke på veisiden i mitt hjemfylke. Regjeringen hadde nå mulighet til å se ti–tolv år framover, men de har altså ikke funnet ett eneste nytt riksveiprosjekt som er viktig nok i Sør-Trøndelag. Det kan være to grunner til det. Enten er alle veier, kryss og strekninger helt tipp topp og i strålende stand, eller så overser denne regjeringen og stortingsflertallet i dag de transportutfordringene vi har i Trøndelag. Når jeg snakker med velgere hjemme hos meg, er det liten tvil om hva som kan være riktig. Vi har en regjering og en opposisjon, med Arbeiderpartiet og Senterpartiet i spissen, som ikke ser utfordringene sør i Trøndelag. I 2013 stemte fire representanter i bystyret i Trondheim for at Klettkrysset skulle bygges som fullverdig toplanskryss, sånn at fylkets kanskje viktigste kryss, som knytter E6, E39 og flere fylkesveier sammen, skulle håndtere den trafikken som er der, på en måte som ivaretar trafikksikkerheten. De fire representantene var alle Fremskrittsparti-representanter. De øvrige 63 representantene i bystyret, fra alle de andre partiene, stemte imot. Etter det har dette utviklet seg til en real farse. Parti etter parti har tatt avstand fra hva de selv stemte i bystyret, og heller bedt om at staten skal ta regningen og avgjørelsen gjennom NTP. Men hva skjer her i dag? Regjeringspartiene skriver i merknadene at krysset ikke er optimalt, at det er farlig, og at det ikke er godt nok. Arbeiderpartiet og Senterpartiet sier det samme. Men det kommer ingen lovnader om penger. Det er helt i det blå når vi kan få et nytt trafikksikkert kryss for tusenvis av bilister hver eneste dag. Gunn Iversen Stokke, ordfører i Skaun fra Senterpartiet, var ute i media før NTP ble lagt fram, og krevde både penger og en beklagelse. Jeg håper nå at hun får en beklagelse fra sine egne på Stortinget, som hadde muligheten til å sette av penger, men som lot være å gjøre det.
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2021-06-14:
E18 Retvet–Vinterbro, den siste delen av prosjektet E18 Riksgrensen–Vinterbro, ligger inne i NTP. Det burde være en gledens dag for alle som bor langs veien og bruker den som lokalvei, alle som pendler fra og til Indre Østfold, og ikke minst nyttetrafikken inn og ut av Norge, men det kan virke som om flere humper gjenstår før veien er klar. I august 2012 var alle ordførerne langs strekningen, inkludert meg selv, sammen med fylkesordføreren i Østfold og samferdselsminister Magnhild Meltveit Kleppa fra Senterpartiet, invitert til å ta første spadestikk på den første parsellen, Momarken–Melleby. Mye har heldigvis skjedd når det gjelder planlegging av nye veier på disse ti årene. Nå gjelder det å fullføre prosjektet de siste 4 km gjennom Nordre Follo og Ås. Trasé og reguleringsplan er vedtatt for lenge siden. Det er finansieringen som står igjen nå. Når NTP er vedtatt, har Stortinget forpliktet staten til å ta nesten 70 pst. av kostnaden. I tillegg foreslås det 100 mill. kr til sideveistiltak for å hindre trafikklekkasje til lokalveier gjennom tettsteder og lokalsamfunn. Så dette burde være en gledens dag, men det er dessverre en delvis glede. De to ordførerne i Nordre Follo og Ås har sagt et foreløpig nei til forslagene fra Statens vegvesen og departementet om bomsnitt og sideveistiltak. Alle som bruker denne ulykkesbelastede strekningen, fortjener en tryggere vei – til skole og fritidsaktiviteter, for å få melken fra gården raskt fram til meieriet og for at laksen fra Vestlandet skal komme både trygt og raskt ut i Europa. Jeg er enig med representanten Myrli i hans beskrivelse av NTP som planleggingsverktøy. Derfor håper jeg han tar en prat med ordførerne i Nordre Follo og Ås, så vi unngår enda en fartshump i dette prosjektet, for jeg har virkelig prøvd. Det er trist når det er det kommunale selvstyret som oppfattes som kjepper i hjulet. Innbyggere, pendlere og næringsliv fortjener en løsning å forholde seg til så fort som mulig, så vi kan heise flagget og spise kake når veien åpnes, slik representanten Myrli sa i sitt innlegg tidligere i dag. Vi har ingen flere liv å miste, og vi ønsker ingen flere hardt skadde på denne strekningen, Retvet–Vinterbro. Derfor skulle jeg ønske dette var en udelt gledens dag.