trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2021-03-22:
Det har vært nevnt at som barometer på tilstanden i Helse-Norge egner den årlige meldingen om kvalitet og pasientsikkerhet seg ikke spesielt godt. Den gir heller en beskrivelse av forbedringspunkter, listet opp av en rekke kompetente fagmiljøer. Disse skal vi lytte til med endringsvilje i blikket. Fra Venstres side merker vi oss særlig kommentarene fra pasient- og brukerombudene og Helsetilsynet når det gjelder pasienter med psykiske lidelser og rusutfordringer. Det pekes bl.a. på behovet for en større grad av helhet i behandlingstilbudet, der den totale livssituasjonen og somatisk helse må trekkes inn i større grad enn det som er vanlig i dag. Ombudene hadde for øvrig psykisk helsearbeid i kommunene som felles innsatsområde i 2019. Det er bra. Vi kommer i denne forbindelsen heller ikke unna det arbeidet som helse- og omsorgskomiteen har igangsatt når det gjelder oppfølgingen av rusreformen. Det blir fra enkelte partier sagt at det i denne reformen ikke er tilstrekkelig oppmerksomhet rettet mot behandlingsopplegg eller forebygging. I denne sammenhengen har jeg behov for å understreke at for Venstre vil mye av vårt arbeid med oppfølgingen av reformen dreie seg nettopp om forebygging, og i særlig grad en forbedring av behandlingsopplegget, kartlegging av hvilke opplegg som virker, slik at de pengene som nødvendigvis må følge i kjølvannet av reformen, blir brukt på den mest fornuftige måten. Dermed blir nettopp helhetlig behandlingstilbud aktualisert. Under et observatøropphold på en rusinstitusjon i fjor ble jeg gjort oppmerksom på et forhold jeg ikke kjente til på forhånd. Fra flere av pasientene, der for øvrig et stort flertall hadde psykiske diagnoser i tillegg til rusutfordringene, ble det sagt at de hadde opplevd pasienter lyve på seg en rusutfordring for å få langtidsbehandling for psykiske traumer. Dette bringer meg inn på tanken om et område som vi må ha et skjerpet blikk på i tiden som kommer – antallet langtidsplasser i det psykiske helsevernet. På Venstres landsmøte i vår kommer dette til å bli et tema under helsekapitlet i vårt partiprogram. Jeg er selvsagt enig i at vårt fokus på ACT- og FACT-team er en riktig politisk satsing, men vi må kunne koste på oss å se nærmere på i hvilken grad vi bør finne et bedre balansepunkt mellom poliklinisk og kommunal helsetjeneste og antallet langtidssenger i spesialisthelsetjenesten.
Bent Høie (Høyre), 2021-03-22:
Helse- og omsorgstjenesten i Norge har god kvalitet. De årlige stortingsmeldingene om kvalitet og pasientsikkerhet er viktige for å rette oppmerksomhet mot områdene der vi må forbedre oss. Vi sørger også for at Stortinget på denne måten regelmessig blir orientert om disse områdene og får muligheten til å drøfte dem. Dette er den syvende kvalitetsmeldingen på rad, og den legges fram og behandles i en tid der vi fortsatt er rammet av koronapandemien. Meldingen omhandler status for kvalitet og pasientsikkerhet i 2019. Der har vi også tatt med en kort omtale av hvordan koronasituasjonen har påvirket kvalitet og pasientsikkerhet så langt. Pandemien har hatt en rekke konsekvenser for helse- og omsorgstjenesten. Den har stilt ekstraordinære krav til helsepersonell som fikk ansvar for testing og behandling av pasienter med covid-19, i tillegg til ivaretakelse av godt smittevern. Helse- og omsorgstjenesten har vist stor evne til omstilling samtidig som endring av arbeidsoppgaver og stor arbeidsbelastning har krevd økt oppmerksomhet på pasientsikkerhet. Tidvis nedstenging og redusert kapasitet i helse- og omsorgstilbudet har gitt negative ringvirkninger, særlig for sårbare pasienter og brukergrupper. Brukere med sammensatte behov er ekstra utsatt. Pandemien har hatt konsekvenser for kvalitet og pasientsikkerhet. Hvordan og i hvilket omfang er det viktig både å følge med på og ikke minst evaluere framover. Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten, Ukom, er for første gang en kilde i denne årlige meldingen. I etableringsåret 2019 gikk kommisjonen inn i fire saker, og de leverte tre rapporter i 2020. Undersøkelsene skal peke på årsakssammenhenger og forbedringspunkter som kan bidra til å forebygge nye hendelser. Pasient- og brukerombudene, Helsetilsynet, Norsk pasientskadeerstatning, Helseatlas og nasjonale og internasjonale kvalitetsindikatorer er andre viktige kilder som også gir kunnskap om hvor det er behov for forbedring. Disse kildene er også relevante for ledernes oppfølging av forskriften om ledelse og kvalitetsforbedring, og de gir læring på tvers av helseregioner og tjenestenivå. Vi har en god helsetjeneste. Det skal vi fortsatt ha gjennom videre arbeid med utvikling av pasientens helsetjeneste. Åpenhet, læring, systematisk forbedring og samordnet innsats løftes som sentrale mål i denne meldingen. Årets innstilling viser at helse- og omsorgskomiteen står samlet om at det fortsatt er riktig og viktig å sette kvalitet og pasientsikkerhet regelmessig og høyt på dagsordenen, også i Stortinget.
Bent Høie (Høyre), 2021-03-22:
Jeg regner med at representanten tenker på praksisen under pandemien og ikke den generelle praksisen i Norge. Det er klart at Verdens helseorganisasjon lager standard for en normalsituasjon, men Verdens helseorganisasjon er også opptatt av å beskytte både ansatte i helsetjenesten og kapasiteten i helsetjenesten mot smitte. Det betyr at det i sånne situasjoner vil være andre begrensninger, naturlig nok, selv om målsettingen også under pandemien er størst mulig tilstedeværelse.
Bent Høie (Høyre), 2021-03-22:
Ja, det er noen av de konsekvensene av pandemien vi må både lære mer av og se på, men jeg oppfatter at også disse forholdene er knyttet til beskyttelse av de ansatte i helsetjenesten og kapasiteten i helsetjenesten og å redusere risikoen for smitte. Når det gjelder muligheten for oppfølging etter fødsel, er den betydelig forbedret de siste årene gjennom en ganske kraftig satsing på antall jordmødre i kommunene, og det i en tid der antall fødsler dessverre går ned, så det bør jo gi grunnlag for enda tettere oppfølging av de fødende i kommunen.
Bent Høie (Høyre), 2021-03-22:
Jeg mener at vi har omfattende informasjon om den type hendelser og data knyttet til dette. Det viser ikke minst denne meldingen, som jo på mange måter oppsummerer mye av den informasjonen som finnes. Meldeordningen resulterte i noen kunnskapsoppsummeringer som vi hadde erfaringer med i veldig liten grad ble benyttet av tjenestene. Dessuten gjorde de ulike melde- og varslingsordningene at det var mer uklart hva som gjaldt, hva som skulle følges opp, og hva som ikke skulle følges opp. Så jeg står nok fortsatt ved at den avviklingen som den gangen ble gjort av den nasjonale meldeordningen, var riktig.
Bent Høie (Høyre), 2021-03-22:
Jeg oppfatter ikke at hovedutfordringen i den norske helsetjenesten i dag er at en ikke har nok informasjon om den type feil, eller at en ikke har nok kvalitet. Hovedutfordringen i dagens helsetjeneste er at den informasjonen som allerede eksisterer, i for liten grad benyttes, og det er også bakgrunnen for forskriften om kvalitet og ledelse, som pålegger ledere på hvert nivå nettopp å bruke den informasjonen som er tilgjengelig. Det er nok dessverre det jeg opplever som hovedutfordringen – ikke at det ikke er informasjon, men at en i for liten grad bruker informasjonen.
Bent Høie (Høyre), 2021-03-22:
Norge kjøper også sterkere influensavaksiner, hvis vi skal bruke det begrepet, og bruker dem på målgruppene. Så vi har en kombinasjon av den vanlige influensavaksinen og en forsterket influensavaksine. Den ble det også kjøpt inn ekstra av i den influensasesongen som vi nå er på vei ut av, og den ble brukt ikke minst på sykehjemmene. FHI planlegger også for det neste år.
Bent Høie (Høyre), 2021-03-22:
Takk for tilbakemeldingen på mitt svar. Dette er en konkret oppfølging av Granavolden-plattformen, som er vår felles regjeringsplattform, der en veldig klart sa at en skulle se på hvordan en kunne gi nettopp denne gruppen bedre oppfølging i en ekstremt krevende situasjon. Vi har lett etter muligheter for det, og et av de områdene vi avdekket, er nettopp behovet for mer omfattende helsetjenester. Det faglige grunnlaget for å gjøre dette er klart. Det er ikke et stort utredningsarbeid som gjenstår. Det som er viktig, er bare å finne de praktiske svarene på hvilken måte dette skal gjøres på, og jeg håper vi kan få gjort det relativt raskt. Selv om det også er mye annet som nå foregår i Helse- og omsorgsdepartementet, er dette en viktig sak å få gjort ferdig.
Bent Høie (Høyre), 2021-03-22:
Jeg vil takke for debatten. Stortinget hadde nylig en omfattende debatt om helsetilbud til personer som oppholder seg ulovlig i Norge generelt. Jeg mener at den diskusjonen vi har hatt nå, viser at det er bred tilslutning til det utredningsarbeidet og formålet med utredningsarbeidet som regjeringen nå skal starte på. Jeg mener dette er en særskilt gruppe som helt åpenbart har behov for utvidede rettigheter til helsehjelp. Det oppfatter jeg også at Stortinget er enig i.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2021-03-22:
Jeg vil takke statsråden for innlegget og svaret han ga på denne interpellasjonen. Det er ikke lenge siden komiteen hadde en lignende debatt. Det er vel knappe to uker siden vi debatterte helsehjelp generelt til hele den gruppen vi kaller for papirløse emigranter. Det er ingen hemmelighet at Kristelig Folkeparti og Høyre nok har to forskjellige syn her. Kristelig Folkeparti har, sammen med Venstre og andre partier, ved flere anledninger fremmet forslag om å gi bedre helsehjelp til papirløse. Men jeg registrerer i hvert fall at når det gjelder den gruppen papirløse vi debatterer i dag, er det stor enighet mellom Høyre og de to andre regjeringspartiene. Det er jeg veldig glad for, for det er en gruppe som trenger særskilt oppmerksomhet. Det var også helseministeren inne på. Jeg er derfor veldig glad for det svaret som nå gis, at man nå skal utrede for å se på hvordan denne gruppen kan få bedre tilgang på helsetjenester, lik den som andre borgere har og ser på som en selvfølgelig rett. Jeg er også glad for at regjeringen vil se på de økonomiske sidene ved dette, for det er helt klart, som jeg også sa i mitt første innlegg, at frykten for å måtte sitte igjen med en stor regning nok gjør at mange velger ikke å oppsøke helsehjelp når de burde. At vi derfor ser på en mulighet for å finne andre måter å finansiere dette på, er jeg veldig glad for. Man tar også tar til orde for at man ønsker å etablere en nasjonal funksjon som kan gi ofre som er utsatt for menneskehandel, råd og helsehjelp. Det kan være en god idé, og jeg ser fram til at dette skal materialiseres. Nå er det sånn at ordet «utrede» brukes ofte. Noen ganger må man det, særlig hvis man skal endre lovverk og forskrift, men jeg håper at denne utredningen ikke vil ta for lang tid, for disse menneskene vi snakker om, befinner seg iblant oss. De trenger helsehjelp, og de trenger vår oppmerksomhet. Jeg vil igjen si tusen takk for et godt svar fra helseministeren. Det var oppløftende.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2021-03-22:
Jeg vil takke representanten Grimstad for et meget godt innlegg, som jeg helt og holdent kan stå inne for selv – tusen takk! Takk for denne debatten. Jeg har stor forståelse for representanten Toppes innvending, for det vil alltid være etiske dilemmaer man står overfor når man skal vekte grupper opp hverandre. Det ser jeg absolutt. Men det kan aldri bli sånn at fordi man ikke kan hjelpe alle, skal man ikke hjelpe noen. Dette er i hvert fall et forsøk på å slå ring rundt én gruppe veldig sårbare mennesker. Så tenker jeg at det fra Kristelig Folkepartis side er viktig å si at det er ikke dermed sagt at kampen er over. Sånn sett forstår jeg SVs skuffelse, som de understreker i debatten i dag. SV har sammen med Venstre, Senterpartiet og Kristelig Folkeparti fremmet forslag om å gi bedre helsehjelp til alle de papirløse. Det fikk vi ikke til denne gangen. Så ser vi at vi i hvert fall har mulighet nå til å løfte én gruppe, som er i en særstilling all den tid de er ofre for menneskehandel, vår tids slaveri. Jeg må bare si at jeg er glad for at regjeringen har valgt å være lydhør, og at det nå skal utredes en ordning som gjør at de blir bedre ivaretatt. Det er jeg veldig glad for.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-16:
Jeg antar at representanten vet hvordan et jordbruksoppgjør og forhandlinger om det er. Da er det et krav, vi lager et tilbud, og så går vi til forhandlingsbordet. Og tilbudet blir aldri slik det var i utgangspunktet, fordi en forhandler seg fram til et resultat. Det var også målsettingen i år. Målsettingen i år var at jeg ville forhandle på alle punkt, nettopp fordi jeg mener forhandlinger er så viktig for de partene som setter seg til bordet. Så må jeg vise til noen av de påstandene som blir lagt fram. Hvis en ser f.eks. på velferdsordninger, vil jeg si at for barnefamilier har antall avløserdager for foreldre med unger som er kronisk syke eller har nedsatt funksjonsevne, økt fra 20 til 30 per forelder. Det er faktisk sånn at vi har økt antall avløserdager for aleneforeldre, og vi har gjort det lettere for de som er gravide. Vi har gjort mye, bare for å ta eksempelet velferdsordninger.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-16:
Punkt én: Det er ikke Sylvi Listhaug som har lagt fram dette jordbruksoppgjøret. Punkt to: Representanten viser her hele veien til 2014. Det er 96 bruk som har økt kvoten siden 2014. Det er en brøkdel av norske bruk. Denne jordbrukspolitikken viser faktisk at det er færre bruk som er lagt ned. Vi har større areal som produserer korn. Vi har økt bruken og kanaliseringen, nettopp for å sikre vestlandsbruket. Vestlandsbruket har et gjennomsnitt på 40 kyr per bruk, og de som har båsfjøs, har 14 kyr per bruk. Vi har altså klart å kanalisere og bruke hele landet. Det har vært viktig, både i tilbudet og i politikken.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-16:
Jeg er opptatt av praktisk politikk som faktisk viser seg i resultater, og ikke bare er retorikk. For sannheten er at det er færre bruk som legges ned, det er mer areal som brukes, vi har kanalisert og produsert og har flere dekar med korn i beredskap enn under den rød-grønne regjeringen. Den rød-grønne regjeringen la ned 360 000 dekar med korn. Så hadde vi et tørkeår, og vi fikk en dupp, men vi har økt produksjonen med 60 000 dekar korn. Det betyr mer for meg enn retorikk – at vi i praktisk arbeid og i dialog med bøndene får til en politikk som virker i praksis, og som gir økt matproduksjon.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-16:
Jeg er glad for at representanten har fått med seg at jeg har skrevet en bok. Det er først og fremst ikke en politisk bok, men jeg skal svare sant om livet også når det gjelder politikken. Det er sånn at i 2014 og i 2017 gjorde Kristelig Folkeparti det som representanten sier. Det er jeg helt enig med ham i. Men det var også en annen forutsetning for det som ble gjort da. Det var at en hadde et brudd etter å ha sittet ved forhandlingsbordet.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-16:
For meg er det viktig også å se bakover for å kjøre trygt framover. Jeg håper også representanten tenker at det svarer seg av og til å kikke i bakspeilet når han kjører framover. Det vil jeg fortsette å gjøre. Så til spørsmålet fra representanten. Jeg tror at vi skal jobbe ganske bevisst og strategisk og systematisk for å redusere inntektsgapet. Det er jeg enig med representanten i. Men i innlegget mitt viste jeg til at det var andre ting som også spiller inn på inntekten enn kun det vi kan styre i Stortinget. Derfor er det egentlig et større bilde å tenke politikk i, på veldig mange andre områder, som å få til en handelsavtale, som å sikre hva vi gjør når grensene igjen åpnes mot Sverige, som handler direkte om inntekt, at vi lager produksjoner som fører til avsetning i markedet i vårt eget land, at vi har en forbrukspolitikk, og at vi som kunder også er villig til å betale for kvaliteten på norske produkter. Så jeg er enig i at det i sum, i tillegg til jordbruksoppgjøret, skal være med og dekke inntektsgapet.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-16:
Jeg tenker som så at ekspertutvalg er kjempeviktig å sette ned. Jeg har ikke navnet på hvem det skal være, men det må være folk som klarer å forstå sammenhengen i de tallene som Budsjettnemnda har, får tid nok til å jobbe med det og beregne på en sånn måte at alle har tillit til det. For det er ikke noe vi gjør bare over en kort tid. Bare for neste års jordbruksoppgjør begynner de allerede i september–oktober å jobbe for å ha gode nok tall. Dette er ikke enkle tall, og jeg tror vi må gode folk til å gjøre det. Så vil jeg tenke at i en referansegruppe blir faglagene ekstremt viktige, for vi må vite hvor skoen trykker, og hva vi legger inn for å få de rette tallene på bordet som alle har tillit til.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-16:
Det har vært en lang debatt, men jeg fikk noen spørsmål som jeg ønsker å svare litt på. Jeg fikk et spørsmål om ikke landbruksministeren hadde lest tegningen med et jordbruksopprør. Jo, landbruksministeren leste det, det var en tegning, men landbruksministeren leste også jordbruksavtalen, og der er det slik at vi forhandler med partene. Det mener jeg også at jordbruksopprøret bør forholde seg til. Så tar jeg på største alvor det som har kommet fram i jordbruksopprøret. I fjor ble det produsert så mye mat som vi aldri har produsert før i landet vårt. Det er det viktig for oss å holde fram. Jordbruket er faktisk en viktig del av beredskapen vår. Bøndene snur seg når vi får en krise, og bidrar inn i beredskapen. Selvforsyningen er en viktig del av denne jobben. Selvforsyningsgraden var faktisk høyere i 2020 enn i 2010–2013. Så vi må ikke beskrive det som at den bare går ned. Det er faktisk mange ting som virker inn på om en får en økt selvforsyningsgrad. Det står det om på side 19 i proposisjonen, og det er det greit å ha med seg. Jeg synes også at vi skal være edruelige i bruken av tall, når en sier fra talerstolen at det er mer og mer areal som går ut av bruk, og at det er en veldig sentralisering. Nå er det ikke for at jeg bare skal se bakover, men det ble lagt ned 470 000 dekar jordareal under den forrige regjeringsperioden til de rød-grønne. Det har faktisk økt, men svakt, vil jeg si, under denne regjeringen. Kornarealet ble redusert med 360 000 dekar under den forrige regjeringen. Dette lå stabilt, tross tørken i 2018, og har økt med 66 000 dekar i 2020. Det viser oss at politikken faktisk virker og vi kan ta grep for å øke selvforsyningen. Det mener jeg, uavhengig av hvilken side vi står på i politikken, er et viktig bidrag – å legge til rette for å bruke gressarealene best mulig, ha færrest mulig areal av det i gode kornområder, nettopp for å snu trenden og sikre at vi får brukt arealene på best mulig måte. Det gjør at vi får en forutsigbar produksjon, og det gjør også at vi klarer å bruke arealene på rett måte for framtidige generasjoner.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-16:
Jeg vil i dette innlegget først og fremst takke for debatten, og så vil jeg også takke representanten Geir Pollestad, som tok opp jordvernstrategien på den måten han gjorde. Det er også en viktig bit som et vedlegg i dette jordbruksoppgjøret. Jeg er den første til å erkjenne at jeg synes at det at vi ikke nådde målet i 2020 på grunn av at det var samferdselsutbygginger som var feil innregistrert, f.eks. på E16 og Ringeriksbanen, er virkelig betimelig å sette fingeren på. Det viser også et behov for hele veien å ha en målsetting og hele veien komme med tiltak for å stramme inn, sånn at vi faktisk klarer å få med oss alle etater som driver med å kunne bruke jord og forbruke jord, på å være med og skjønne hvor viktig det er. Det er også sånn at vi i denne jordvernstrategien presiserer konsesjonsplikten på opsjonsavtaler, som nettopp legger til grunn dette med å beslaglegge areal som gjør at vi faktisk sliter når det gjelder å beholde og ivareta jorda vår. Det at vi også vil etablere en tilskuddsordning for kommuner som utarbeider jordvernstrategier, og at vi samtidig skal utrede hvordan vi skal verne de aller, aller beste jordområdene i landet vårt, er også en viktig bit av dette. Jeg er opptatt av at vi skal skjerpe praktiseringen av jordloven for å redusere også landbrukets egen nedbygging. Dette handler også om troverdighet, og det handler om å sikre at vi har nok jord. Jeg er enig i det som har vært sagt i salen om at jordvern ikke er noe vi kan krysse av på en liste og skrive at er fullført og ferdig. Kampen for jordvernet krever engasjement på tvers av partigrenser, det krever engasjement på tvers av hvor en er i det politiske livet, og det krever også samarbeid på tvers av ulike næringer hvis vi skal klare å ivareta det som vil være forutsetningene for å ha et jordbruk over hele landet, og å ha et jordbruk som bøndene også kan stole på at vi faktisk går videre med. Vi tar først 3 000 dekar nå, og jeg er klar for å gå videre når vi viser at vi klarer å nå målene.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-16:
2020 var et svært vanskelig år for reindriften. Den svært omfattende beitekrisen vinteren og våren 2020 rammet denne næringen svært hardt. Beitekrisen rammet hele 75 pst. av landets reindrift. Regjeringen iverksatte i løpet av 2020 flere tiltak for å redusere konsekvensene av beitekrisen. Jeg er svært fornøyd med at Stortinget bidro til dette ved å bevilge 30 mill. kr til reindriftens kriseberedskapsfond. Krisen fikk allikevel store konsekvenser for produksjonen og næringens økonomi. For å avhjelpe de økonomiske konsekvensene av beitekrisen ble vi i forkant av årets forhandlinger enige med NRL om å etablere et ekstraordinært krisetilskudd på 30 000 kr per sidaandel. I tillegg ble gjeldende ordning om kalveslakttilskuddet utvidet til å gjelde slakt av all rein i avtaleåret 2020–2021. Den ekstraordinære ordningen ble etablert innenfor rammene av gjeldende avtale. Reindriftsavtalen 2021–2022 har en ramme på 164,5 mill. kr. Dette er en økning på 15 mill. kr fra inneværende avtale. Dette er en god prosentvis økning av rammen. I årets avtale har partenes hovedprioritering vært ivaretakelse av reindriftens arealer, kriseberedskap og tiltak for å ivareta de reindriftsutøverne som ikke kan benytte sine beiteområder i Sverige. Ivaretakelsen av nødvendige arealer for framtidig produksjon og lønnsomhet er en av reindriftens største utfordringer i dag. Jeg er derfor særlig fornøyd med styrkingen av næringens arbeid med arealsaker, som nå gjøres over avtalen, og vil særlig trekke fram etableringen av det treårige pilotprosjektet for rådgivningstjenesten i arealsaker i regi av NRL. Dette vil gi et sterkt kompetanse- og rådgivningsmiljø som vil være til stor nytte for næringen, spesielt i arealsaker, noe som er en stor problemstilling. Over tid har manglende konvensjon med Sverige skapt store utfordringer for den norske reindriften. Jeg er fornøyd med at avtalepartene har prioritert dette så sterkt under årets forhandlinger. Det er gledelig for meg som statsråd at en samlet næringskomité også i år støtter regjeringens tilråding. Dette viser at det er en bred politisk enighet om de retningsvalg regjeringen har tatt når det gjelder reindriftspolitikken – en næring som er viktig for vår urbefolkning, og som vil bli hegnet om også inn i framtiden.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-16:
Jeg fikk i fjor selv se denne næringen og de utfordringene som representanten Sandtrøen viser til, på nært hold. Jeg er hele tiden opptatt av å se om statsforvalteren kunne hatt bedre virkemidler, så det vil jeg gjerne ta med meg inn i det. Det handler om å kunne ivareta og ikke minst å redusere konflikter, for det er tross alt eiendommen og det de lever av, som skaper konflikter. Det handler om kulturell bakgrunn og ulike ting som skaper et større konfliktnivå. Så ja, dette vil jeg være veldig obs på.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-16:
For det første er jeg helt enig med representanten når det gjelder reinkjøtt: Hvis man ikke har smakt det, må man smake det! Ha det som lørdagsgodt – tørket kjøtt er ekstremt godt. Så det er jeg helt enig i, og at man må ha nye måter å utvikle det på, er jeg også enig i. Det er gjort noe for å ha mulighet til å slakte rein på flere områder. Jeg har selv bl.a. vært med på en buss som ungdom var med på, både for å få erfaring med slakting, for å komme nærmere den som driver, og for å øke kunnskapen blant ungdommen. De får da et forhold til næringen – alle delene av næringen – noe jeg mener er viktig for å få en forståelse av hvor viktig det er å bevare den næringen.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-16:
Dette var det også ganske sterkt å høre om: Man har rein innenfor gjerdet, ørnen sitter ytterst på fjellkanten og ser når kalven kommer, og så kommer den og bare tar med seg kalven. Det gjør inntrykk på dem som driver, og de får lite igjen. Vi har en todelt målsetting, og etter min vurdering har vi ikke hatt en full måloppnåelse av den, spesielt i den næringen vi nå snakker om. I fjor, da jeg også hadde anledning til å reise opp, så jeg jerv som hadde tatt rein. Vi så hvor fort reinen blir gjemt, og hvordan de sliter med store tap. Så den målsettingen er det viktig å beholde, men det er også viktig å balansere dette, og da er det viktig at vi når denne målsettingen. Jeg mener at vi ikke er kommet fullt ut dit ennå, når det gjelder den todelte målsettingen, spesielt når det gjelder reindriftsnæringen.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-16:
Det er ingen tvil om at en i landbruket nå er inne i en krevende situasjon, ikke minst viser oppspillene rundt jordbruksoppgjøret – eller det oppgjøret som ikke ble noe oppgjør – den faktiske situasjonen. Vår viktigste oppgave – det har jeg lyst til å understreke – er etter min og Arbeiderpartiets mening å legge til rette for at vi har en matproduksjon som er tilpasset Norge. Tilpasset Norge betyr at vi må ha et landbruk som er over hele landet, men som også utnytter de marginale ressursene som er rundt omkring. Når representanter går på talerstolen og sier at størrelsen og det som har skjedd rundt kvoter, konsesjoner og tilskudd, ikke har hatt noe å si, er det feil. Når vi har melkekvoter på 900 000 tonn i Telemark, stiller jeg meg spørsmålet: Hvor er det vi kan ta den produksjonen uten at det går på bekostning av målet om et landbruk over hele landet, eller hele fylket, og hvor vi også utnytter de marginale ressursene? Vi i Arbeiderpartiet er imot det industrialiserte landbruket. Det avlyste vi allerede i 1902, under Hornsruds jordprogram den gangen. Siden det har vi ikke vært inne på tanken på å innføre det, fordi det skjærer ut av den kursen vi ønsker at landbruket skal være i. Når Kristelig Folkeparti hyller Fremskrittspartiets landbrukspolitikk fra talerstolen i dag, blir jeg skremt. Det er jo etterlatenskapene etter Fremskrittspartiet i landbrukskontorene som er årsaken til at vi er der vi er. Hvis en vil forstå noen av de stemmene som er der ute nå, er det stemmer som har forsøkt å tilpasse seg regjeringens landbrukspolitikk, anført av Fremskrittspartiet, og som ikke klarer det. De får ikke økonomi i det, det er situasjonen. Vi må gjøre noe med det, vi må gå på konsesjonsgrense, tilskudd og kvoter og tilpasse det til Norge. Da kan vi få opp fokuset på dyrevelferden, god produksjon og bønder som har en inntekt å leve av, at vi kan klare å tette inntektsgapet. Da må det også etableres tillit til Budsjettnemndas tall. Det mener jeg vi har rammet inn på en god måte i den innstillingen som foreligger. Det er helt vesentlig at vi klarer det. Det viktigste vi kan gjøre nå, er så raskt som mulig å slette alle dokumenter i Landbruksdepartementet som Fremskrittspartiet har vært med på å skrive. Det er vår viktigste oppgave når det gjelder landbruket.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-16:
Jeg går ut fra at jeg, hvis jeg kommer med begreper som gjørmebryting, blir klubbet ned. Jeg synes det å ha ulike meninger i stortingssalen om et så viktig tema som matproduksjon ikke er noen form for gjørmebryting, men faktisk en utveksling av tanker og meninger og ikke minst beskrivelse av ulike retninger. Det er det det handler om. Jeg kan gjerne være med på å gi en hyllest både til representanten Steinar Reiten og til landbruksministeren for innsatsen for landbruket. Problemet er at de sitter i en regjeringskonstellasjon der de ikke har flertall, der de vil noe helt annet. Det er utgangspunktet. Jeg tok også med Fremskrittspartiet i mitt forrige innlegg. Jeg husker godt Fremskrittspartiets landbrukspolitikk og ikke minst Høyres landbrukspolitikk da de satt i opposisjon. Jeg går ut fra at hvis de kommer i opposisjon, kommer de igjen til å ta fram de gamle landbrukspolitiske meldingene sine og presentere det, der de hvert år kutter betydelig i overføring til landbruket. Istedenfor å bygge landbruket opp ville de bygge landbruket ned. Det var situasjonen, og jeg tror den fort blir sånn igjen. Jeg tror at hvis Kristelig Folkeparti hadde lagt landbrukspolitikken til grunn for hvem de ville regjere sammen med, hadde de sittet i en helt annen regjering enn det de gjør nå.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-16:
Takk til landbruks- og matministeren for en god redegjørelse. Vi i Høyres landbruksnettverk var rystet etter NRK-programmet forrige lørdag. Hvis dokumentasjonen som vi ser i programmet, stemmer, er det snakk om 28 gårder hvor kritikkverdige forhold i dyrevelferden avdekkes. Dette kan ikke bortforklares med enkelthendelser. Så vet vi også at de fleste svinebøndene er seriøse. Vi har 2 000 svinebønder her til lands. Men programmet vi så, viser at det er nødvendig å ta nye grep. Regelverket for hold av gris er tydelig og gir ikke rom for den typen grisehold som vi så i programmet. Ansvaret ligger først og fremst til næringen selv. Enhver grisebonde, og ikke minst bondeorganisasjonene og næringsmiddelindustrien, må ta dette på aller høyeste alvor. Vi ser også at det er nødvendig å få Mattilsynet enda tettere på næringen. Derfor er det bra at Mattilsynet allerede har økt de uvarslede tilsynene sine. Helt ferske tall fra første tertial viser at om lag to tredjedeler av tilsynene nå er uvarslet. Det er en riktig utvikling for å avdekke hvordan forholdene reelt sett er. Med Høyre i regjering har vi også etablert et dyrepoliti. I alle landets fylker ønsker vi å skalere det utover, for dette setter fokus på at dyremishandling mot både produksjonsdyr og kjæledyr er svært alvorlig og helt uakseptabelt. Samarbeidet mellom politiet og Mattilsynet bidrar nå til at færre dyrekrimsaker henlegges. Det er nå viktig at politiet også kobler seg på denne saken og undersøker hvorvidt det foreligger straffbare forhold rundt det griseholdet vi har sett her. En journalist i Adresseavisen skrev forrige uke at hvis ikke deler av svinenæringen skjerper seg nå, vil det ramme alle som driver med gris. Det er jeg veldig enig i. Det er meget bra at landbruks- og matministeren tar saken svært seriøst. Jeg er veldig uenig i beskrivelsen som representanten Aasland legger til grunn fra talerstolen her i dag. Vi har en landbruks- og matminister som virkelig tar dette på alvor. Forebygging er viktigst av alt, men jeg tror at det dessverre også er nødvendig å ta fram pisken i denne sammenhengen. Det som vi i Høyre tok til orde for på vårt landsmøte for noen uker siden, er at vi faktisk må øke strafferammen for grove brudd på dyrevelferdsloven, og at de dyreeierne som ikke etterkommer pålegg fra myndighetene etter brudd på loven, lettere bør kunne fratas dyr og nektes å drive. At dyr skal ha det godt, er en helt grunnleggende verdi. Samtidig er det et konkurransefortrinn for norsk jordbruk som vi virkelig må ta vare på. Som jeg sa innledningsvis, er dyrevelferden i Norge i utgangspunktet svært høy, og det er rettet stor oppmerksomhet mot det over mange, mange år, ikke minst under denne regjeringen. NRKs programinnslag forrige lørdag viser at det likevel er nødvendig å ta nye grep.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-16:
Vi har over år vært opptatt av å styrke velferdssystemet for bønder. Nå har vi lagt fram et tilbud på 962 mill. kr til bøndene, og i det tilbudet lå det også en utvikling innen velferden. Så vet vi at hvis bøndene hadde valgt å sette seg til bordet og forhandle, kunne man ha justert på velferdsordningene i større grad også. Vi vet at regjeringen var klar for å forhandle. Vi vet at det var mye å gå på der, også innenfor velferdsbiten. Så det er beklagelig nå at bondeorganisasjonene valgte å bryte disse forhandlingene. Det ville ha bidratt til at de hadde hatt muligheten til å styrke enda mer det som lå til grunn allerede i tilbudet.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-16:
PU-ordningen, prisutjevningsordningen for melk, er veldig viktig for konkurranse i melkenæringen. Det er en ordning som vi har vært veldig fornøyd med i mange år. Vi ser nå at det er en del utfordringer rundt hvordan ordningen har utviklet seg, og har tatt til orde for i flere runder at vi må se på sammensetningen. Jeg har registrert forslaget til Fremskrittspartiet i denne saken. Men så har vi da et prinsipp om at tilbudet til regjeringen til jordbruksoppgjør står når partene ikke ønsker å sette seg til forhandlingsbordet. Det er ikke sånn at vi ikke ønsker å se på justeringer av prisutjevningsordningen – det kommer vi til å fortsette å ta til orde for. Men i dette tilfellet var ikke tiden inne. Tilbudet som regjeringen allerede har kommet med, står. Så får vi se på dette senere.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-16:
Det forundrer meg at representanten Pollestad nå har en helt annen tilnærming til ikke å sette seg til forhandlingsbordet i det hele tatt enn hva han hadde i 2012. I 2012 fikk vi akkurat den samme situasjonen, med unntak av at tilbudet ikke var så godt. Tilbudet ga ikke en lik inntektsutvikling med andre grupper, sånn som var tilfellet nå i 2021. Så jeg må si jeg er veldig overrasket over dette spørsmålet. Vi har faktisk gått så langt at vi har klippet merknadene som Senterpartiet skrev inn i 2012, inn i våre merknader i dag, om at det er en lang tradisjon for at tilbudet står når det blir en type brudd som man ser her. Så jeg forundrer meg veldig over Senterpartiet, som snur kappen etter vinden og endrer syn på dette viset.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-16:
Arbeiderpartiet foreslår å senke kvotetaket for melk, og det står i forslaget at det skal tilpasses norsk natur, geografi og ressursgrunnlag og landbruk over hele landet. Nå er det sånn at ressursgrunnlaget varierer veldig fra sted til sted i landet, og det er ikke bare ett kvotetak som tar hensyn til det. Vi i Høyre ønsker et mangfold av gårder, både store og små gårder, og jeg opplever at Arbeiderpartiets forslag her utfordrer dem som ønsker å bli litt større, på en del områder. Når vi har hevet kvotetakene, gir ikke det en plikt til å produsere så mye melk. Det er ikke noe pålegg, det er en mulighet. Da lurer jeg på: Hvorfor skal nye, unge melkebønder miste den muligheten til inntjening og utvikling som de gamle melkebøndene har fått?
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-16:
Jeg lurer på om Arbeiderpartiet har tenkt på alle implikasjoner ved dette forslaget. Hvordan skal det bli når gården skal selges, ved generasjonsskifte, når bankene ser at kvotetaket må ned? Hvordan tenker Arbeiderpartiet å løse denne floken? Jeg tror nok at dette vil føre til mer proformaeierskap, bl.a. Det er ikke noe bra. Det vil jo heller ikke bidra til det som Sandtrøen her snakker om, å få til at flere ungdommer tar over gårder og får ny giv og virkelig kan eie noe selv. Hvordan vil Arbeiderpartiet løse denne floken?
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-16:
I mitt fylke har jeg blitt oppringt av bønder, nærmere bestemt fra Hemne, ute i distriktet, som sier: La oss få muligheten. De sier: La oss få muligheten til å produsere mer hvis vi vil det. Ok – nok om det. Vi ønsker å ha en god balanse mellom små og store, men det som skjer nå, at man tar bort denne muligheten, tror jeg også vil bidra til at AS kan bli mer populært, for der har man ikke noe eierskifte. Det er ingen av oss som er fan av AS i jordbruket, men når det blir sånn at den juridiske personen blir den samme, tror jeg det vil kunne tvinge seg fram, hvis man senker taket på det viset som Arbeiderpartiet tar til orde for. Har representanten Sandtrøen tenkt over alle implikasjoner ved det grepet de nå ønsker?
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-16:
Hva som skjedde da jordbruket valgte å ikke sette seg til bordet, vet ingen. Men det var underlig, ja, direkte rart, for dette var et godt tilbud. Som tidligere nevnt, sørget det for en kronemessig lik inntektsutvikling for bonden som for andre grupper, og det inneholdt et forslag om å se på grunnlagstallene for jordbruksoppgjøret. Staten signaliserte i tillegg at de var klar for forhandlinger. Men det som var enda merkeligere, var Arbeiderpartiet og Senterpartiets reaksjon på bruddet. Dette bruddet var, som også tidligere nevnt, helt synonymt – helt kliss likt – det som skjedde i 2012, da Senterpartiet satt med landbruksministeren. Nå vil verken Arbeiderpartiet eller Senterpartiet snakke om det som skjedde i 2012. Da bondeorganisasjonene den gang valgte å ikke sette seg til bordet, var Lars Peder Brekk meget tydelig, like tydelig som vår landbruks- og matminister Olaug Bollestad. Han mente også at man må da sette seg til bordet og prøve. Den gangen ble tilbudet stående. Hva har så skjedd med Senterpartiet anno 2021? Da jeg møtte Trygve Slagsvold Vedum til debatt i NRK for noen uker siden, sa han plutselig at det nå dreide seg om en regjering som var fiendtlig innstilt til landbruket. Da lurer jeg på: Var Trygve Slagsvold Vedums parti, Senterpartiet, og Arbeiderpartiet og SV fiendtlig innstilt til landbruket i 2012, da de lot tilbudet stå? Det som gjør utspillet til Slagsvold Vedum enda verre, var at han slengte på i samme momentet at de ville gi 1 mrd. kr i tillegg. Dette vet vi er valgflesk, og det lukter ordentlig svidd av dette valgflesket. Vi vet også at det aldri vil bli noe av denne milliarden. Det er fordi Arbeiderpartiet er mer edruelig. De er faktisk ikke med på dette jippoet, heldigvis, og det skal Arbeiderpartiet ha kred for, selv om de heller ikke holder seg på linjen fra 2012. De vil sende oppgjøret tilbake igjen til regjeringen for å forsøke å forhandle på nytt, men det er ikke særlig realistisk. Vi vet at bondeorganisasjonene er rett og slett ikke der. Jeg registrerer at det er valg, og at prinsipper står for fall. 1 mrd. kr – jeg håper virkelig ingen går på limpinnen.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-16:
Reindriftsavtalen 2021–2022 er den åttende avtalen regjeringen Solberg har kommet til enighet med Norsk Reindriftssamers Landsforforbund om. Reindrift har stor betydning for sysselsetting og næringsutvikling i det samiske reinbeiteområdet. Ikke minst gjelder dette for Finnmark, der 70 pst. av reindriften i Norge finner sted, men også i det øvrige samiske reinbeiteområdet, som i mitt hjemfylke, Trøndelag. Reindriften bidrar til utvikling av annen virksomhet også, som slakteri og næringsmiddelindustri, ulike typer varer, utstyrshandel, transport osv. Forrige driftsår var det kriseår i reindriftsnæringen. Det viser at klimaendringer også har nådd reindriften. I FNs bærekraftsmål snakker vi om å begrense gjennomsnittlig temperaturøkning til 1,5 grader. I indre Finnmark har man allerede opplevd en økning på 3,7 grader de siste 30 årene. Det vil komme kriseår oftere med låste beiter av ulike årsaker. Det er positivt at avtalepartene tar dette på alvor og har økt midler til kriseberedskap. Avtalepartenes videreføring av satsing på tilleggsnæringen i reindriften er veldig bra. Urfolksturisme er blitt attraktivt rundt om i verden. Før pandemien så man der en positiv utvikling i nord, men pandemien har gjort at denne turismen er blitt redusert – som annen turisme fra utlandet. Men når alt normaliseres, vil reindriftsbasert turisme kunne gi reindriften økte inntekter. Arealer er den viktigste ressursen reindriften har. Derfor er det bra at det nå opprettes et treårig pilotprosjekt for en rådgivningstjeneste i arealsaker, som legges til Norske Reindriftssamers Landsforbund. Dette er viktig for å styrke næringens kompetanse innen areal, der mange reindriftseiere opplever et press. Med den nye konsultasjonsloven, som Stortinget har vedtatt, vil man også kunne få til smidige prosesser som ivaretar reindriftens interesser, og samtidig ivareta interessen fra kommuner og fylker. Da får vi en fin balanse der. Avtalen viderefører prioriteringer av dem som har reindrift som hovednæring. Men det gjøres også en rekke endringer. Satsen på produksjonspremiene øker med bakgrunn i situasjonen i beitekrisen i 2020. Avtalepartene øker også grunnlaget for avgiftspliktig salgsinntekt fra 1 mill. kr til 1,25 mill. kr per reinlag. Kalveslakttillegget videreføres. I tillegg satses det på flere sosiale sider, som at tilskudd til avløsning ved svangerskap og fødsler også skal gjelde ved adopsjon, og det legges opp til et særskilt driftstilskudd til kvinner med egen sidaandel. Årets oppgjør legger opp til en bærekraftig reindriftsnæring.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-16:
Det var vondt å se bildene som ble vist på NRK for en drøy uke siden. Dyr skal behandles bra og ha det godt. Det handler tross alt om levende skapninger. Dyr kan ikke leve under sånne forhold som vi så på skjermen da. Det er først og fremst bondens ansvar at regelverket etterleves. Det har det tydeligvis skortet på ved en del av gårdsbrukene som driver med svin. Det er først og fremst den personen som begår et lovbrudd, som må holdes ansvarlig, og det er bonden som står ansvarlig når regelverket rundt dyrevelferd ikke følges. Men det er heller ikke slik at man kan sverte en hel næring, slik som jeg nå ser at det er tilløp til i debatten i samfunnet. Vi mener at det må vurderes en lavere terskel for å frata bønder retten til å drive. Det er ingen menneskerett å drive med dyr. Dersom du ikke tar vare på dyrene, og om du mishandler dem, bør du ikke ha dyr. Dette er i tillegg en forbrukersak. Vi ser tydelige og sterke reaksjoner på NRKs program fra forbrukerne. Norske forbrukere er vant til å tenke at maten vi spiser, er i verdensklasse både når det gjelder kvalitet, bruk av kjemikalier og antibiotika og ikke minst når det gjelder dyrevelferd. Vi skal være trygge på at maten vår er produsert på en god måte, men tryggheten bør ikke være basert på god markedsføring alene. En må tåle møtet med realitetene. Det har ikke skjedd i dette tilfellet. For Fremskrittspartiet er god dyrevelferd en hjertesak. I vår regjeringstid, mens vi hadde ansvaret for landbrukspolitikken, ble ordningen med dyrepoliti innført. I 2015, da Sylvi Listhaug var landbruks- og matminister, ble det første pilotprosjektet lansert, i Sør-Trøndelag. Senere har ordningen blitt utvidet til flere regioner. Evalueringen som ble gjort av dyrepolitiet i 2018, viser at arbeidet med å bekjempe dyrevelferdskriminalitet var betydelig forbedret, med raskere anmeldelser av dyrekriminalitet, bedre dokumentasjon og strengere straffepåstander. Vi har likevel fortsatt en vei å gå, og disse sakene er eksempler på at ordningen bør styrkes, ikke svekkes, slik som enkelte hevder og mener. Fremskrittspartiet mener vi må ha et operativt dyrepoliti i hele landet for å sikre dyrevelferden. Vi ønsker også å skjerpe straffene for vold og overgrep mot dyr. I tillegg er det viktig at vi har et mattilsyn som fungerer, og som har den kunnskapen som trengs for å utføre inspeksjoner, i tillegg til eventuell oppfølging og veiledning for de produsentene som trenger det. De siste årene har vi opplevd eksempler på det motsatte. Vi i Fremskrittspartiet ønsker en reform av Mattilsynet der det blir satt tydelige krav til ledelse, organisering og ansvarsfordeling. Inspektørene må i større grad ha faglig kompetanse og erfaring, slik at de kan gi gode råd og veiledning. Det viktigste er imidlertid at de fagre ordene vi alle uttrykker i denne salen i denne alvorlige saken, faktisk følges opp med handling.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-16:
Konkurranse i meierisektoren og på meieriprodukter har vært et viktig politisk mål i 25 år på tvers av regjeringer, på tvers av politiske partier i denne salen. Også for Høyre har det vært en viktig sak. Så er det sånn at fortsatt har Tine mellom 70 og 100 pst. markedsandel, litt avhengig av hvordan man regner på regioner og på produkter. Vi vet at Landbruksdirektoratet nå har foreslått å gjøre enkelte endringer i PU-ordningen, som vil slå beina under den lille fliken som er av konkurranse i markedet. Samtidig kommer Høyre i dag til å stemme imot vårt forslag om forbedringer i den samme ordningen, som kan skape titalls nye arbeidsplasser både i Tolga og i Namsos, og dertil hørende store investeringer. Hvorfor er Høyre blitt imot konkurranse i meierimarkedet?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-16:
La meg begynne med å si at jeg er enig i 50 pst. av inngangen til Sandtrøens spørsmål. Fremskrittspartiet er et liberalistisk parti. At vi er radikale, vil jeg kanskje ikke si, men det får stå for Sandtrøens egen regning. Det er riktig at Fremskrittspartiet, som i 2014, ønsker å øke kvotetaket til 1,2 millioner liter. Når det overordnede målet er – og det oppfatter jeg at alle er enig i – at vi skal produsere mer mat, er den enkleste måten å gjøre det på at de som allerede produserer i dag, får lov til å produsere mer. Det er få næringer som er så gjennomregulert som jordbruket. Kanskje skal vi ha tillit til at brukerne i jordbruket klarer å forvalte den tilliten vi gir dem, ved at de får lov til å produsere mer? Det er riktig som Angell Gimse sa – jeg får også telefoner fra bønder som er interessert i å produsere mer, og som ønsker å produsere mer melk enn de har lov til i dag.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-16:
Svaret på det er ja. Jeg tror norske forbrukere i større og større grad er interessert i trygg, sunn og næringsrik mat. Vi vet at norske produsenter av mat er blant de aller beste i verden på dyrevelferd, kjemikaliebruk, antibiotikabruk – i det hele tatt på å produsere trygg og god mat. Jeg tror norske forbrukere er interessert i fortsatt å kjøpe norske produkter. Vi ser også på utviklingen de siste årene at norske forbrukere kjøper norsk mat. Vi skal behandle en sak i morgen som handler om en frihandelsavtale med Storbritannia. I den avtalen kommer Stortinget til å si nei takk til å få flere arbeidsplasser langs hele kysten mot at vi kunne ha importert noen flere landbruksprodukter, som er vår primærpolitikk. Jeg tror norske forbrukere fortsatt hadde kommet til å klare å ta det valget, også med noen flere oster i disken.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-16:
Grunnen til det er en knallhard pragmatisme fra Fremskrittspartiets side, at vi forstår at det ikke er alt i vår primærpolitikk vi kommer til å få flertall for i Stortinget, heller ikke i dag. Vårt forslag på 1,2 millioner liter er akkurat likt det forslaget vi hadde i 2014. Vi mener det er verdt å foreslå det igjen. Den svartmalingen om hvor ille dette kom til å bli, som kom fra den rød-grønne opposisjonen da vi økte taket forrige gang, har ikke vist seg å stemme. Det er en helt annen situasjon i norsk landbruk enn hva Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV hevder på talerstolen i dag og i debattene for øvrig. Vi mener det er rom for å øke taket noe mer, sånn at de som ønsker å investere og produsere mer – produserer mer mat, noe som er det overordnede målet for oss alle – skal få lov til det.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-16:
Knag Fylkesnes var inne på denne rekken av forslag som representanten fremmer, en rekke forslag som i beste fall kan karakteriseres som gammeldags politikk som i alle fall ikke bidrar til mer matproduksjon. Han var særlig inne på at det skal vedtas «en tidfestet plan for å gradvis gjeninnføre tak på tilskudd på samme nivå som før 2014, samt trappetrinn i tilskuddene. Dette gjelder tilskuddsordningene for alle produksjoner og arealer, herunder bl.a. husdyrtilskuddene, arealtilskuddene og gjeninnføring av kvantumstak for distriktstilskudd frukt og bær». Så nevner han også at han ønsker å senke kvotetaket, som han også var inne på i en replikk med meg tidligere. Men hvorfor skal ikke neste generasjon få mulighet til å investere på lik linje med dagens når det overordnede målet er å øke matproduksjonen?