trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-12:
Det er mange ting man kunne tatt fatt i, men jeg har først behov for å si litt om kommuneøkonomi. Vi i SV har den sterkeste kommuneøkonomien, i sum ca. 6 mrd. kr mer enn regjeringen, og vi har også i sum langt større frie inntekter, så det er veldig rart når statsråd Sanner snakker om at øremerking er et stort problem. Regjeringen øremerker sjøl penger til barnevern, f.eks. Det at vi øremerker penger til helsesøstre, kommer rett og slett av at vi har sett at penger som man ikke øremerker til dette, ikke nødvendigvis går til helsesøstre. SV mener at det skal bli flere helsesøstre, for det er nødvendig. Men med vårt forslag ville kommunene hatt langt større frihet til å utføre de oppgavene de sjøl mener er riktig, for våre frie inntekter utgjør 4 mrd. kr mer enn regjeringens. Da nytter det ikke å si at man har mindre armslag med SVs budsjett. Så til innvandringspolitikken: Jeg synes det er en veldig trist situasjon vi ser her. Representanten Kolberg var litt inne på det i stad. Det er en flyktningkrise som kun kan løses ved at mange land tar ansvar for helheten, at man hjelper mer i nærområdene, og da ikke bare ved å si det hjemme, men ved faktisk å gjøre det. Det er langt igjen til Norge oppfyller kravene fra bistandsorganisasjonene, til den innsatsen vi burde gjort der. Folk tvinges på flukt, for det går ikke an å være der lenger. Jeg tror ingen i denne salen hadde sittet stille med sine unger eller barnebarn i en slik situasjon. Man hadde gått. Og så skal man behøve å høre at dette er noe som raser innover oss, og som er noe helt forferdelig. Jeg vil også minne om det som representanten Stine Renate Håheim sa, som er den eneste som går opp her og minner oss om at vi bor i et trygt land, og kanskje den representanten i denne salen som er rammet hardest av terror i dette landet. Hun er i hvert fall en av dem. Det høres ut som om andre mener at vi nå er rammet av noe fryktelig. Men det er flyktningene som er rammet. Det som er trist nå, er at man melder seg på et kappløp mot bunnen. Man skal stramme inn og stramme inn og stramme inn – ikke i innvandringspolitikken, men i integreringspolitikken, for det er det man gjør. Man skal gjøre det verre å få beskyttelse i Norge. Danmark gjør det, Sverige gjør det. Alle kappes nå fordi man ikke klarer å finne en europeisk løsning på det. Jeg savner de partiene som ellers peker på europeiske løsninger for å løse slike oppgaver. Det hadde vi trengt nå, men isteden velger man altså å kutte til flyktningene og skylde på dem som ønsker å holde oppe den humanitære tradisjonen i Norge.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-12:
I en tid der halve regjeringen ser ut til å ha flyttet inn i «House of Commons» ute på plenen her, skal vi altså diskutere om det var noen stortingsrepresentanter fra SV som sto og hørte på en demonstrasjon i forrige periode. Jeg ser representanter fra alle partier der i veldig mange situasjoner. Dette er alvorlig. Jeg syns dette stortinget nå er mest opptatt av seg sjøl og ikke av de store utfordringene som er i verden. Det er behov for at i hvert fall ett land tar initiativ til å løse dette på europeisk nivå, eller internasjonalt nivå, tar initiativ overfor FN, tar initiativ overfor EU, overfor Schengen, overfor Dublin, for å få på plass et system som gjør at vi klarer det, og at vi klarer å ta hånd om de flyktningene som åpenbart trenger beskyttelse. Problemet nå er at alle land er med i et kappløp nedover. Jeg sier dette til Venstre, som tydeligvis misforsto, at dette handler om at alle nå lager en politikk slik at ingen skal ta imot flyktningene. Det trodde jeg virkelig ikke var Venstres holdning til dette.
Ingjerd Schou (Høyre), 2015-12-12:
Arbeiderpartiet ledet an i presset for å ta imot flere flyktninger i vår, og det har sendt et uheldig signal. Nå har Arbeiderpartiet snudd og vil være med på innstrammingstiltak og forliket i Stortinget. Arbeiderpartiet sier også at de står for en streng, men rettferdig asyl- og innvandringspolitikk. Det er feil. Arbeiderpartiet vedtok på sitt landsmøte i vår at man skulle ha en human, rettferdig og konsekvent flyktning- og asylpolitikk. Det er fint at Arbeiderpartiet ønsker å være strenge, men det hadde vært ekstra fint om de også kunne være konsekvente. Jeg mener at Arbeiderpartiet vingler og dobbeltkommuniserer i flyktningpolitikken. Vi ser et parti som på den ene siden ønsker innstramminger, og på den andre siden lanserer forslag som går i motsatt retning: komme i arbeid før identitetsavklaring, kartlegge kompetanse innen en måned osv. Nå er det viktig at alle partier som har inngått et forlik, også i praksis viser at man er konsekvent, og at man gir like signaler. Det er altså særlig viktig for Arbeiderpartiet å gjøre dette. Kan vi forvente et konsekvent lederskap for fremtiden?
Ingjerd Schou (Høyre), 2015-12-12:
Jeg er glad for at justisministeren tok opp nettopp det europeiske perspektivet når det gjelder Schengen, men la meg også nevne Dublin. Jeg har en liten visitt til SV og Karin Andersen, som etterlyser de europeiske løsningene: Det er svært viktig, men det paradoksale er at når man fraskriver seg det nasjonale lederskapet innenfor området og melder seg ut, roper man altså på de europeiske løsningene og bl.a. EU, som man ikke aksepterer, og ikke vil være medlem av. Dernest en liten visitt til representanten Lauvås fra Arbeiderpartiet: For regjeringspartiene – jeg trodde det også var sånn for Arbeiderpartiet – er det fullt mulig å sende folk raskt i arbeid, forutsatt at man er fylt 18 år, har bidratt til identitetsavklaring og har gjennomført asylintervjuet. Men i merknadene fra Arbeiderpartiet er de kriteriene utelatt, og man skal gå rett i arbeid. Det er det vi snakker om når vi påpeker den vinglete politikken til Arbeiderpartiet, og når vi etterlyser et politisk lederskap som har konsistens i den fram-og-tilbake-politikken, som handler om å være mild og hard om hverandre, eller som ikke har oversikt. Jeg kan få en følelse av at Kolbergs moral er bedre enn min, eller at Arbeiderpartiets moral er bedre enn regjeringspartienes. Det finnes flere definisjoner av moral, men moral innebærer at de normer, verdier og holdninger man praktiserer, er akseptert og innehar gyldighet – eller er gangbare, med litt folkelig språk. Ofte er det også blandet sammen med etikk, men la oss nå holde oss til moralen. Moralen skal balanseres, håndheves og være gangbar i møtet med det som vi har snakket om før i dag, nemlig at en god integreringspolitikk forutsetter en stram innvandringspolitikk. Det kan ikke være overraskende for noen her i salen at det finnes telefoner i Afghanistan, Syria og andre land, og at de signalene vi sender ut herfra, når fram. Jeg har ikke kritisert, jeg står fullt ut inne for 8 000 kvoteflyktninger, men hvis man begynner å diskutere 10 000, eller at vi skal stramme inn på familiegjenforening, eller at det ikke er kontantytelser for dem mellom 15 og 18 år, og at oppholdstillatelsen her ikke blir permanent, men at det blir en større grad av midlertidighet – det blir spurt – er det den typen signaler som vi sender ut i verden, og som kan gi forhåpninger til dem som måtte være der ute, og som ikke har det reelle behovet for beskyttelse som vi sier, som vi mener, og som vi inderlig skal sørge for at vi er i stand til å gi til dem som virkelig trenger det.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2015-12-12:
Det hadde vært fristende å spørre om representantens forbilde er Komiske Ali, men det skal jeg avstå fra. Jeg skal i stedet spørre om hvor representanten har vært det siste året, da all debatt fra opposisjonen har handlet om at det har kommet for få mennesker til Norge, og at det har kommet for få syke syriske flyktninger til Norge – jamfør debatten om de 127 som ikke kom til tross for at mange av dem som allerede var kommet, var syke. Det var for mange og for rask retur av mennesker da Arbeiderpartiets daværende innvandringspolitiske talsmann sa at de hadde også tenkt å sette en stopper for å returnere barnefamilier til Afghanistan. All diskusjon i løpet av vårparten dreide seg om at det kom for få mennesker hit, og at vi kastet ut og returnerer for mange – inntil man fikk resultatet av den politikken som Arbeiderpartiet har stått i spissen for, nemlig å ta imot flere og gi signaler om at her er det bare å komme. Nå har man snudd. Jeg vil spørre: Hvor har representanten vært det siste året?
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2015-12-12:
Hele hovedinnlegget mitt dreide seg om at når vi er vitne til at medmennesker befinner seg i nød og i fare og trenger hjelp, beskyttelse, mat, medisiner osv., skal vi stille opp. Vi skal gjøre det vi kan for å hjelpe flest mulig av våre medmennesker som trenger vår hjelp. Det er da vi må tenke på hvordan vi kan bruke ressursene på en best mulig måte. Det er ikke noen tvil om at de landene som er mest berørt, er landene i nærområdene. Det er ikke noen tvil om at hjelpen kommer til – og er helt nødvendig å bruke på – nærområdene. Det er en virkelighet som også flertallet her på Stortinget har innsett etter hvert. Så når representanten fra Kristelig Folkeparti mente at jeg hadde latterliggjort deres gjennomslag for å behandle sakene til disse asylbarna på nytt, er ikke det riktig. Mitt poeng var bare at når 60 millioner medmennesker befinner seg i akutt nød – hva slags type debatter er det vi har hjemme, og hva slags type oppmerksomhet er det vi har i Norges nasjonalforsamling? Tallet er ikke 8 000 eller 10 000. Tallet er 60 millioner mennesker som er på flukt, som er flyktninger. Samtidig har vi hatt mange oppslag om og mye oppmerksomhet – og mange krefter har vært brukt – på helt andre ting enn å diskutere hvordan vi kan hjelpe våre medmennesker i nød. Når jeg hører representanten Kolberg fra denne talerstolen, er det åpenbart at det ikke bare er regneferdigheten som forsvant ut av Arbeiderpartiet med Jens Stoltenberg, men også den kortsiktige hukommelsen. Er det noen som dobbeltkommuniserer, så er det Arbeiderpartiet, som i det ene øyeblikket mener at man sender ut for mange for fort, for så å si at man skal ha direkte fly fra Kirkenes til Kabul. Det er Arbeiderpartiet som mener at man skal være streng og rettferdig. Så har man landsmøte og går vekk fra begrepet om at man ønsker å ta imot flest mulig – samtidig som man mener det er gjort for lite for sent. Det er Arbeiderpartiet som mener at det er nødvendig med innstramninger for å kunne hjelpe de reelt forfulgte, samtidig som deres representanter foreslår å gi arbeidstillatelse til mennesker som ikke har fått opphold, før ting er avklart – og gir et signal til millioner av mennesker om at det er bare å komme til Norge og få seg jobb. Det er arbeiderpartirepresentanter som i denne situasjonen – samtidig som Arbeiderpartiet har gått inn for innstramninger – fremmer representantforslag om nærmest å gi amnesti og gå vekk fra gjeldende prinsipper, lover og regler for å gi 1 000 mennesker med opprinnelse i Irak norsk statsborgerskap. Det er dobbeltkommunikasjon, og det er en dobbeltkommunikasjon som Arbeiderpartiet har drevet med lenge i integreringspolitikken. Det har vi sett rundt dette med burkaforbud. Det har vi sett senest den siste uken, med hijabforbud i barneskolen – som har blitt til en kamp mot høye hæler og miniskjørt i barneskolen.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2015-12-12:
At det skal være noe dårligere moral å mene at man skal bruke alle ressurser, all tid og alle krefter på å kunne hjelpe flest mulig medmennesker som er i nød, kan jeg ikke fatte og begripe. Det er det som har vært vår tilnærming. Når vi ser at det Norge, Sverige, Danmark, Tyskland og andre bruker på asylsystemet, langt overgår budsjettet til hele FNs høykommissær for flyktninger, er det ikke noe dårligere moral å si at vi skulle ønske vi brukte mer tid, krefter og ressurser på å hjelpe flest mulig medmennesker i nød. Dernest har Arbeiderpartiet plutselig blitt veldig indignert over at politikk faktisk har noe å si, at politiske vedtak gir noen resultater. Vel, da vi innførte innstrammingene og det var oppmerksomhet rundt dette feltet, gikk det ned. Da man snudde oppmerksomheten og fattet andre vedtak, gikk det opp. Det er den begrunnelsen mange av dem som kom over Storskog, oppga selv.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-12-12:
Representanten Pedersen viser til foregående vakt. Det synes jeg er litt interessant når samme partiet har sittet i regjering i åtte år før dette. Når det gjelder kommuneøkonomi, virker det som at det er helt ny politikk på mange områder. Det forundrer meg litt, for hun har glemt at hun var på sin egen vakt da KS i 2010 viste at fire av ti rådmenn sleit med å få sammen sine budsjett. Jeg ser i dagens opplegg, og ikke minst det som er lagt fram av Arbeiderpartiet, en helt ny utvikling av politikk på kommuneområdet. Da lurer jeg på om Arbeiderpartiet trenger nye fire år for å utvikle politikk som er i samsvar med det kommunene trenger? Det er helt tydelig at det ikke skjedde da de satt i regjeringskontorene.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-12-12:
Jeg blir litt forundret over representanten Greni. Fram til 2013 hadde Senterpartiet sittet i 21 år – samlet ett – i regjering siden 1965. De påpeker at den store sentraliseringstrenden er bevisst fra alle andre partier enn dem selv, de som dog også har sittet med kommunalministeren store deler av sin tid i regjering. Hvordan henger dette sammen, når Senterpartiet i kraft av å ha sittet i regjering ikke har klart å motvirke dette, det som de påpeker når de er i opposisjon? Eller er det bare sånn at dette er opposisjonstakter hver gang Senterpartiet er ute av kontorene? For strukturen fra 1960-tallet, som har ligget fram til nå, har faktisk hatt mer sentraliserende kraft enn en eventuell en ny struktur. Ser ikke representanten det?
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-12-12:
Det er for så vidt interessant at man ikke vil vedstå seg den politikken man har vært med på i 21 år, fordi man mener at det har vært en motkonjunkturpolitikk. Men det er jo ikke til å komme fra at det ble sentralisering, spesielt under de siste åtte årene, da det ble etablert 10 000 nye statlige arbeidsplasser i Osloregionen. Det er jo noe som virker mer sentraliserende enn mye annet. Syns representanten Greni at det er rett politikk når en knapt klarte å flytte ut noe som helst i løpet av den perioden? Er ikke det sentraliserende – hun sa nettopp noe annet fra et annet ståsted – at 10 000 nye arbeidsplasser ble etablert i Osloregionen? Det er vel mer sentraliserende enn at det blir noen flere innbyggere i Haltdalen.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-12-12:
Venstre vil til enhver tid ha en god integreringspolitikk, noe som jeg også sa i mitt innlegg nå i sted. I forhandlingene rundt et budsjett vil en dog ikke komme i mål med det som er primærpolitikken. Det som representanten har pekt på tidligere, som er svært viktig, og som vi forhåpentligvis er enige med Arbeiderpartiet om, er at det er viktig å komme i gang med god integrering så raskt som mulig, og ikke minst også aktivitet, men språk er noe av det viktigste som vi kan få på plass. Nettopp gjennom det har jeg også vært tydelig på at jeg beklager at vi ikke har kommet i mål når det gjelder tidlig innsats rundt språk, for noe av det aller viktigste vi kan gjøre for å få en god integrering, er å gi språkopplæring og dermed også en god samfunnsfaglig opplæring ved at en skjønner det samfunnet en kommer til. Språk er hele nøkkelen.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-12-12:
Venstre har definitivt ikke forandret mening. Vi har forhandlet og ikke nådd igjennom med vår primærpolitikk. Men uansett, vi står for det budsjettet som er framforhandlet. Det mener vi er et godt budsjett, selv om vi ikke har fått gjennomslag for all vår politikk. Så er det interessant det representanten Greni påpekte og viste til i sted. Etter 21 år i regjeringskontorene skulle man tro at en visste mer om den politikken og hva man opprinnelig sto for. Vi sitter for øvrig ikke i regjering, men vi er fornøyd og står fast ved at det er et godt budsjett, selv om vi ikke har kommet i mål med alle Venstres prioriteringer. Vi regner for så vidt med at vi kan komme langt mer i mål etter hvert. Men Husbanken er svært viktig både i distriktene og i byområdene, og da er det litt spesielt at den samme representanten fra Senterpartiet skjærer så til de grader på vekstkommunene, som virkelig har behov for en ekstra håndsrekning, og kun har fokus på bosetting.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-12-12:
Denne høsten har vist oss alle at vi også er nødt til å kunne håndtere flere ting samtidig. Det var viktig å ha innstrammingene spesielt i forbindelse med Storskog da vi så at det begynte å komme flere enn det vi kunne håndtere. Så har representanten Andersen helt rett i at vi er nødt til også å ha fokus på dem som er her. Vi er nødt til å gi et godt tilbud til dem. Derfor er Venstre tydelig på at vi må få ned saksbehandlingstiden. Vi er også nødt til i større grad å ha fokus på norskopplæring og språkopplæring, som gjør at man når man kommer ut av mottak, kan ha muligheter. Derfor har vi også tatt til orde for, på samme måte som SV, at man må se på alternativer i forhold til hvordan vi gjør det med mottak. Vi har til og med sett på noen opplegg i Sverige som viser at dette kan fungere i større grad ved å tenke litt andre modeller enn de statiske som vi har gjort til nå i Norge.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-12-12:
Det blir selvfølgelig unnlatt fra foregående replikant å si noe om behovet for kommunereform i forbindelse med bosetting og integrering. Det forsvinner jo. Mitt spørsmål går på det vi nå fikk gjort i sluttfasen blant flertallet i kommunalkomiteen, at vi fikk på plass en stimulansordning for infrastruktur. Mitt korte spørsmål til statsråden er følgende: Om dette nå viser at det er en stor etterspørsel etter dette blant kommunene som vil gå sammen, vil statsråden da ta initiativ til en utvidelse av ordningen både i revidert og i neste års statsbudsjett?
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-12-12:
Jeg er fornøyd med svaret statsråd Sanner ga meg i replikkvekslingen, om å gjøre hverdagen enklere ved en kommunesammenslåing. Ikke minst gjelder det ute i fylkene. I vårt alternative budsjett peker vi på eksempler i Sogn og Fjordane. Andre eksempler finnes andre plasser, der man binder sammen regioner innenfor de nåværende fylkene. Undertegnede har lenge pekt på og tatt opp utfordringer rundt den fylkeskommunale økonomien. Derfor har vi også fått styrket tapskompensasjonen ytterligere for distriktsfylkene, spesielt for Nordland, Sogn og Fjordane og ikke minst Nord-Trøndelag. Dette ser Venstre som helt nødvendig for å kunne gi et godt tilbud innenfor videregående opplæring. For det kan ikke være en målsetting at elevene skal bo lengst mulig unna hjemmet. Fra et distriktsperspektiv er det greit å nevne at jeg også er svært fornøyd med den opptrappingen vi nå får av studiestøtten. Det er gledelig for studenter og ikke minst for distriktsungdom, som i større grad da har samme mulighet som de urbane, ved at de er borteboende. Dette er et steg i riktig retning, med jamstilte muligheter. Gårdagens svar er ikke nødvendigvis det som er gjeldende innenfor en kommunereform. En er nødt til samtidig å se på en regionreform. Den beste måten å bremse opp eller snu sentraliseringen på er nettopp å satse på regioner for å få en balansert vekst i hele landet. Det gjør man ved å satse på regionale knutepunkter. Dagens struktur er ikke sterk nok til å gi en balansert vekst framover. Her er det mange gode eksempler i så måte. Her kan nevnes Lotteritilsynet i Førde, som er et utmerket eksempel på en regional plass som er litt mindre enn de store byene. Men det er selvfølgelig helt nødvendig med et bo- og arbeidsmarked som er stort nok, derfor er ikke den medisinen som har vært foreskrevet de foregående årene, den som bør være gjeldende. Vi må ha ny medisin. Representanten Kolberg kommer med noen utfordringer til slutt i sitt innlegg. Det er ikke nødvendigvis alt som er like greit, det vil jeg være tydelig på. Det er en flyktningkrise vi står overfor, og Venstre har vært tydelig i lang tid på at det er en felles europeisk dugnad som må til. Som jeg pekte på i mitt innlegg – her må vi se de store sammenhengene. Det er klart at dette er mennesker som lider, og folk som er på flukt, og Norge er også nødt til å ta sitt ansvar her. Det kan ikke være sånn at vi skyver dette under teppet, og at det bare er problematisk at vi får nye folk inn. Vi er også nødt til å tenke på vår historie, da vi trengte et land å reise til. Da åpnet Sverige dørene etter hvert. Vi må også tenke på at dette er ikke noe kortsiktig, som bare går over.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-12-12:
Det er interessant å høre på det nydusjede Arbeiderpartiet som er her i dag, for når en kommer med så mye som er helt nytt i forhold til det de hadde da de satt i regjering, må en karakterisere dette som en nydusjet politikk. Det er rart at det ikke ble levert da, og jeg vet ikke hvem som skal være regissør for filmen som det snakkes så mye om her – det er ikke godt å vite. Uansett vil jeg til Senterpartiets mann fra Nordland påpeke noe når det gjelder det fylkeskommunale inntektssystemet, som tydeligvis hadde ligget lenge i skuffen til den tidligere kommunalministeren: Venstre og Kristelig Folkeparti var ivrige og har fått på plass en tapskompensasjon. Bare i år har Nordland fylkeskommune fått 25 mill. kr ekstra på grunn av det. Det er klart at det her var forskjellige ting som ga forskjellig utslag. Jeg mener at systemet som sådant er bra, men det ga noen utilsiktede virkninger for en del distriktsfylker.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-12-12:
Flertallet i denne salen vedtar en økonomisk politikk og et skatte- og avgiftsopplegg som går i riktig retning for norsk næringsliv. Vi vedtar også miljø- og klimaavgifter, avgifter og skatter på ting som forurenser, men vi reduserer andre skatter og avgifter. Det samlede skatte- og avgiftsopplegget er betydelig bedre med denne regjeringen enn det som er Arbeiderpartiets alternativ. Hvis den bekymringen representanten Lauvås og Arbeiderpartiet gir uttrykk for, hadde vært veldig ektefølt og stukket veldig dypt, skulle Arbeiderpartiet ha vært med Høyre og de andre partiene på f.eks. å redusere den særnorske skatten på norsk næringsliv, som bare norske eiere og ikke utenlandske eiere betaler. Fortsatt har Arbeiderpartiet til gode å forklare meg hvorfor det er en god idé at norske eiere skal betale en særnorsk formuesskatt som utenlandske eiere i Norge slipper.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-12-12:
Det er en helt uforståelig tilnærming til problemstillingen å påstå at vi tilbyr penger til å finansiere infrastruktur til kommuner som ikke selv ser behov for sammenslåing. Hele poenget er jo at dette er midler som skal komme de kommunene til gode som fatter positive vedtak, og som ønsker å gå sammen, for å gjøre det lettere for dem faktisk å gå sammen – kommuner som sier: Hvis vi får til en ny kommune, og hvis vi tre kommunene går sammen, blir det en enda bedre kommune, som vil fungere enda bedre hvis vi får ordnet opp i noen infrastrukturtiltak, rustet opp en vei og andre ting som gjør at denne nye kommunen vil henge sammen bedre. Det er jo hele poenget med denne ordningen, som Senterpartiet avskaffet i 2005, fordi man åpenbart ikke ønsker noen slags incitamenter i det hele tatt for at norske kommuner skal gå sammen. Så dette er en ordning for kommuner som faktisk ønsker å gå sammen, og som kommer på toppen av – la meg minne om det – tidenes mest sjenerøse og forutsigbare økonomiske ordninger i en kommunereform noensinne.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-12-12:
For det første er det slik at politikken for å styrke verdiskapende arbeidsliv, få til flere arbeidsplasser og nye bedrifter i Norge er en politikk vi fører slik at folk skal ha jobb, men også slik at vi skal ha et verdiskapende næringsliv i framtiden som kan finansiere de velferdsgodene og de offentlige utgiftene som vi ønsker å prioritere – det være seg til lærere, barnehager, sykepleiere eller andre. Og ja, det er riktig: Denne regjeringen satser mye på forskning, vi satser på infrastruktur og veier, fordi vi satser på en politikk som legger grunnlaget for framtidens næringsliv. Og vi styrker kommuneøkonomien – la meg minne om det. De forslagene til statsbudsjett som er lagt fram av denne regjeringen, har vært bedre innrettet hva angår økning i frie inntekter enn de siste årene da SV satt i regjering. SV og Arbeiderpartiet la fram relativt lave og moderate forslag til vekst i frie inntekter, åpenbart – som vi har hørt før i salen i dag – fordi man satt og håpet på at det skulle komme ekstra skatteinntekter til kommunene senere som berget det økonomiske opplegget deres.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-12-12:
Det er bra at det er mange talere i denne debatten som er opptatt av hvordan de virkemidlene vi rår over, også kan bidra til å utløse økt aktivitet, flere bedrifter, flere arbeidsplasser og mer verdiskaping rundt omkring i det ganske land. Men det går også her et skille mellom dem som tar på alvor de ønskene som næringslivet har om å få bedre vilkår, bedre transport, mer infrastruktur, og dem som mest høres ut som et ekko fra fylkeshusene, og som beklager seg over at fylkeskommunene får redusert noe av den potten som brukes til regionale utviklingsmidler – noe jeg tror man skal slite lenge med å finne dokumentasjon på at virker bedre med tanke på sysselsetting enn andre tiltak – selv om vi faktisk fortsatt, jeg minner om det også, bruker ganske betydelige midler på de regionale utviklingsmidlene. Det er helt riktig at der har vi gjort en omprioritering, der bruker vi mer av pengene på ting som vi er sikre på virker bedre, og som kommer verdiskaping og arbeidsplasser, og dermed folk flest og velferden vår, bedre til nytte. Så er det også slik at det ble hevdet at vi levde i en form for parallelle verdener, om ikke parallelle univers – jeg tror det var fra representanten Henriksen. Nei, jeg er ikke sikker på om vi gjør det, men det er klart at vi, som alltid, sikkert leser bildet litt forskjellig. Vi bedriver ingen skjønnmaling av vårt kommuneopplegg. Vi sier at det er et godt opplegg, vi sier at det er vekst i de frie inntektene, vi sier at vi styrker det økonomiske handlingsrommet for norske kommuner for tredje året på rad, vi foreslår i vårt statsbudsjett en større økning i det økonomiske handlingsrommet enn Arbeiderpartiet gjorde da de satt i regjering i sine tre siste år. Dette er dokumentasjon som Arbeiderpartiet har til gode å drive tilbake. Forskjellen er imidlertid at vi sier til kommunene at det må fortsatt prioriteres, det må fortsatt effektiviseres. Vi leverer forutsigbarhet, vi leverer robuste økonomiske rammer, men vi bedriver ikke den skjønnmalingen som de rød-grønne gjorde da de satt – og jeg tør minne om at da var det økonomiske handlingsrommet til og med mindre, betydelig mindre, enn det som det er i dag. Om man ikke lytter til oss, kan man lytte til f.eks. arbeiderpartiordføreren i Porsanger, som da budsjettet kom, sa til avisen Finnmark Dagblad: «Min umiddelbare reaksjon er at dette vil gjøre det lettere for oss». Eller man kan lytte til rådmannen i Moss, som i Moss Dagblad sa: «Jeg har vært rådmann i rundt 12 år nå, og jeg har aldri vært så fornøyd med et statsbudsjett før.» Eller man kan lytte til Adresseavisen, som oppsummerte slik på vegne av det rød-grønne Trondheim under overskriften «Hilsen og takk til regjeringen»: «Uten gaver fra regjeringen hadde Rita Ottervik(Ap) og hennes partnere slitt for å få til et kommunebudsjett helt etter sitt hjerte.» (Ap)
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-12-12:
Jeg må også si at jeg er forundret over at representanter fra en landsdel – Nord-Norge – hvor mye går bra, hvor kommunene får økte inntekter neste år, og hvor ledigheten i mange sammenhenger er lavere enn ellers i landet, fortsatt er mest opptatt av å snakke ned sin egen landsdel, fordi man er mest opptatt av å score politiske poeng, tror jeg, på en regjering man er uenig med. Det er det ene. Jeg har også lyst å si at jeg er stolt av det kommuneopplegget som denne regjeringen foreslår, og som vi står for i dag, som øker handlingsrommet til kommunene mer enn forslagene fra den foregående regjeringen gjorde. Men at det nærmest skal latterliggjøres at jeg ikke ønsker å skjønnmale og rosemale situasjonen fordi vi ønsker å være ærlige med kommunepolitikerne og si at det fortsatt må prioriteres, synes jeg er en form for debatteknikk som jeg ikke helt liker. Det sier antagelig mer om den som står for den typen debatteknikk. Senterpartiets dommedagsprofetier og påstander om denne regjeringens politikk har ikke slått til og vil heller ikke slå til i noen sammenheng.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-12:
I dette dokumentet vi behandler, sier Høyre mye om at det er viktig å fokusere på næringsutvikling, og at arbeidsplasser er en prioritert oppgave for Høyre i regjering. De sier også at rammevilkårene for utvikling av arbeidsplasser må være forutsigbare og gode – og det er vel og bra. Så sier representanten Jenssen i sitt innlegg at det siste næringslivet trenger, er en rød-grønn avgift på næringslivet. Da kan jeg spørre representanten hvorfor han da stemmer for en fiskal avgift, statsavgift, som vil ramme næringslivet og næringsutviklingen svært negativt? Og hvorfor stemmer han for denne fiskalavgiften på flyseter, som etter det de næringsdrivende selv sier, vil kunne føre til tap av ikke bare hundrevis, men tusenvis av arbeidsplasser i distriktene, og vil føre til at det blir en svakere mulighet til å utvikle nye arbeidsplasser? Hvorfor stemmer representanten Jenssen for et slikt forslag?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-12:
Vi har ikke plassene vi trenger, sier justisministeren. Ordføreren i Fredrikstad har måttet skrive brev til justisministeren for å spørre om regjeringen og justisministerens dugnad for oppretting av mottak og bosetting av flyktninger i kommunene gjelder alle andre enn Fremskrittspartiets representanter i kommunene. Vi har etter hvert fått mange eksempler på at Fremskrittsparti-medlemmer i by- og kommunestyrene stemmer nei til både oppretting av mottak ved bruksendringer og til å bosette flyktninger. Nå sist i Råde stemte Fremskrittspartiet og for så vidt også Høyres representanter mot bruksendring for mottak. I Fredrikstad varsler Fremskrittspartiets gruppeleder samme holdning. I Sarpsborg sier Fremskrittspartiet nei til bosetting, og det finnes flere eksempler. Vil justisministeren nå be også Fremskrittspartiet lokalt i kommunene om å stille opp på regjeringens dugnad, som ifølge ministeren selv er tvingende nødvendig?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-12:
Jeg registrerer at justisministeren ikke bruker ordet «dugnad». Det gjør altså sjefen hans; statsministeren har gjort det gjentatte ganger, og flere andre som også hører til regjeringen. Det er interessant å høre at justisministeren ikke stiller seg bak sin egen statsminister hva gjelder denne saken. I svarbrevet på et skriftlig spørsmål jeg fikk nå den 10. desember, altså for to dager siden, sier justisministeren at han frykter at markedet ikke vil kunne tilby plassene som er nødvendig for å skaffe folk tak over hodet, og viser til at kommunene bør opprette mottak selv. Forutsetter da justisministeren at disse kommunale mottakene man nå viser til, skal opprettes med alle andres velvilje enn Fremskrittspartiets velvilje lokalt? Mener justisministeren at dette er rimelig, å sette krav til alle andre enn sine egne medlemmer, som tross alt tilhører et regjeringsparti?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-12:
Jeg hører at flere fra regjeringspartiene – Fremskrittspartiet og Høyre – er her oppe og mumler noe om næringsutvikling. Jeg forstår at de mumler, for nå tar de altså vekk regionale utviklingspenger, mye penger, som nettopp ville gått til næringsutvikling, samfunnsutvikling, i kommunene – en viktig sak, som man burde framsnakket og gjort mer med. Mens regjeringspartiene står og sier at næringsutvikling er noe av det viktigste vi kan drive med, innfører de en fiskal statsavgift som setter næringsutviklingen i fare, og som bare i mitt eget fylke, Østfold, setter hundrevis av arbeidsplasser i fare, på landsbasis flere tusen, og som svekker næringsutviklingen. Snakk om å endre politikk! Snakk om å tale med minst to tunger! Snakk om å overraske egne velgere! Fremskrittspartiets velgere så neppe den komme: Fremskrittspartiet – nå som avgiftspartiet for økte statlige avgifter, Fremskrittspartiet – nå som partiet for å svekke næringsutviklingen. Den så nok ikke velgerne til Fremskrittspartiet komme. Så må jeg bare si til representanten Ingjerd Schou: Har hun altså ikke skjønt noe som helst når hun går fram på talerstolen i stortingssalen og sier at vi skal gi arbeidstillatelse før ID er avklart? Jeg tror representanten Schou snakker mot bedre vitende. Hun må selv forstå at skal folk jobbe i dette landet, må de ha en identifikasjon. De skal betale skatt – bare som ett eksempel. Så det må de altså slutte med. Så registrerer jeg fra dem som tilhører budsjettforslagets flertall, at det er ingen entusiasme å spore i å forsvare det dokumentet de står bak. Det er veldig labert. De er stort sett opptatt av å snakke om de tingene de primært var for, men som de ikke fikk til, og av å snakke om andres, opposisjonens, forslag. Det er ingen entusiasme å spore, og det kan vi kanskje føre tilbake til at vi finner ingen retning i budsjettforslaget. Det er ingen helhet, det er mer snakk om, fra regjeringspartienes og budsjettpartienes – for å kalle dem det – talsmenn å forsvare egne små seire og bortforklare egne tap. Det er mulig å stemme for noe annet, det kommer de selvfølgelig ikke til å gjøre, men jeg påstår nok en gang at Arbeiderpartiets budsjettforslag ville gitt sterkere muligheter for næringsutvikling, og det ville gitt et bedre svar, totalt sett, på de utfordringene vi står overfor i 2016 og framover.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-12:
Til representanten Frank J. Jenssen: Vi har lyttet til våre tillitsvalgte i fylker og kommuner angående regionale utviklingsmidler. Vi har lyttet til bedriftseierne der ute. Men Høyre sier at de bruker pengene bedre, og da kan man undres over hvem det er representanten Frank J. Jenssen har lyttet til. Så skal han heller ikke rosemale sitt eget kommunebudsjettforslag. Det skal han være glad for. Jeg tror ikke han klarer å finne såpass med rosemaling i landet at det er mulig å få til. Jeg hører også at representanten Njåstad ikke lenger liker avgiftspartiet Fremskrittspartiet. Det er han nok ikke alene om. Jeg tror han får med seg flere av sine egne medlemmer på den uttalelsen. Men fortsatt er det slik at jeg oppfatter lite stolthet i salen, fra Fremskrittspartiet og Høyre, over deres eget budsjettforslag. De er fremdeles mer opptatt av å forsøke å gi Arbeiderpartiet skylden for sine egne forslag enn å ta ansvar for de forslagene de selv velger å fremme og stå bak. Det er underlig.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-12-12:
Å kutte i norskopplæring er ikke klokt, men norskopplæring må være rettet til dem som med stor sannsynlighet skal forbli i landet. Å innrette ressursene på den måten er vi helt for, og da skal vi svært gjerne være med og øke norskopplæringen – norsk, og opplæring i samfunnsfag. Vi deler arbeiderpartirepresentantens syn på det, og vi beklager at det kom et kutt. Men kuttet skyldes at: Er man i et asylmottak, og med all sannsynlighet skal bli returnert, så er det bedre å bruke språkopplæring på dem som skal bli, enn på dem som skal ut. I den situasjonen som har oppstått nå, med så store mengder asylsøkere, er det nødvendig å gjennomgå alle ressurser for å sørge for at de blir brukt best mulig. Kristelig Folkeparti vil videre sørge for at nettopp språkopplæring blir prioritert når vi nå skal gjennomgå hele kjeden på asylmottak – noe vi jobber med.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-12-12:
Når Kristelig Folkeparti samarbeider med regjeringen, er det fordi vi har mer enn én sak i hodet. Regionale utviklingsmidler er særdeles viktig. I enkelte fylker blir dette brukt veldig godt, i andre fylker ser vi at det har vært mindre behov for dem. For Kristelig Folkeparti er de såkalte RUP-midlene veldig viktige. Disse har vi vært med og forhandlet inn og fått plusset på 56 mill. kr, og det er vi fornøyd med. Men så må vi ikke glemme at da regjeringen reduserte RUP-midlene, ble det tilført betydelige midler til samferdsel, noe som mange regioner, næringsforeninger og fylkeskommuner sa var flaskehalsen – nettopp det å få ned transportkostnadene. Derfor er vi veldig fornøyd med at det har blitt en så betydelig satsing på infrastruktur, vei, tunnel og andre ting som trengs for å få varene fram. Derfor har vi gått med på det.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-12-12:
Kristelig Folkeparti er et verdiparti som ønsker å delta der saker blir avgjort, i stedet for å protestere på sidelinjen. Derfor bidrar vi og har vært med på å trekke politikken inn mot sentrum. Jeg har nettopp stått og sagt at det er for sent å vente til sommeren. Jeg har nettopp sagt at integrering er viktig. Jeg har nettopp sagt at vi har fått på plass et budsjett med integreringstiltak på 30 mill. kr. Vi har fått på plass økt bemanning og økt barnefaglig kompetanse til 50 mill. kr. Påstandene mot vår deltakelse i å få gode saker avgjort er helt urimelige. Når det gjelder familiegjenforening og de sakene representanten nevner, så har det aldri vært våre ønsker. Vi står fast på den politikken vi har, vi vil kjempe for den, men vi ønsker å kjempe for den der avgjørelser blir tatt, og ikke sette oss utenfor.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-12-12:
Med den presiseringen får jeg litt mer tid til mitt spørsmål. Kristelig Folkeparti og SV har nok et felles menneskesyn, men ulikt samfunnssyn. Likevel betrakter vi dere som allierte når det gjelder en del av disse sakene som har med integrering og bosetting å gjøre. Så til det å lytte til forslag som kommer – men da det var snakk om 8 000, meldte dere dere ut. Så var det asylavtalen: SV ut. Så var det nye forhandlinger om 18 punkt: SV ut. Så er det nye forhandlinger nå om integrering og bosetting: SV på utsiden. Jeg forstår en markering, men samtidig opplever vi at det blir framsatt masse nye forslag, bl.a. Dokument 8-forslag. Så mitt spørsmål er: Er SV tjent med å framstå som en protestorganisasjon istedenfor et ansvarlig politisk parti? Er det mangel på resultat i rød-grønt samarbeid som skremmer?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-12-12:
Det var partikollegaen til statsråden, representanten Keshvari, som tok opp to forhold som jeg vil nevne for statsråden. Han nevnte at det var godt og vel 120 syke som vi hadde bedt om å få hit. Da minner jeg om at det var en del av avtalen innenfor de 2 120. Det ble framstilt som om det var noe som kom i tillegg. Jeg regner med at statsråden er enig i at det var inne i den kvoten, og at de som trenger det aller mest, skal få den oppmerksomheten. Det var det ene. Det andre var at det nærmest ble harselert over at det kunne være fire barnefamilier som hadde fått opphold etter de nye forskriftene. Er ikke statsråden fornøyd med at vi fikk den nødvendige gjennomgangen for å få presisert de justispolitiske forholdene, slik at vi fikk en bedre kvalitet på dette?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-12-12:
Jeg fortsetter mitt innlegg på vegne av Kristelig Folkeparti. Vi ønsker å prioritere mer til dem som trenger det mest. Det er over 6 000 bostedsløse i Norge, og tallet øker mest i gruppen mellom 18 og 24 år. I tillegg sliter mange med å skaffe seg og beholde bolig. Barnevernsbarn er på vei ut av institusjon og har også problemer. Det samme har rusavhengige. Særlig for dem som har hatt problemer i en tidligere fase av livet, vil det være avgjørende å få en egen bolig og stabile forhold. Det er et stort behov for flere boliger til vanskeligstilte i dag – både i byer og i distrikter – og mange står i kø. Jeg håper vi kan få til en ordning og se nærmere på det. Ellers har vi Husleietvistutvalget, som i dag arbeider i Oslo, i Akershus, i Hordaland og i Sør- og Nord-Trøndelag. I de andre fylkene går tilsvarende saker i dag for forliksrådet. Men en samfunnsøkonomisk uavhengig analyse viser at partenes rettssikkerhet er bedre ivaretatt i Husleietvistutvalget enn i forliksrådet, og Kristelig Folkeparti er glad for at det nå kan bli en utvidelse av den ordningen. Kristelig Folkeparti minner om at omleggingen av inntektssystemet for fylkeskommunene fikk dramatiske utslag for noen distriktsfylker, og avstandene ble store, særlig for dem med ferje- og båtforbindelse. Vi er glad for at vi fikk på plass 60 mill. kr, og er tilfreds med at tapskompensasjonen dermed styrkes for disse fylkene, og at fordelingsmodellen for 2015 blir forlenget. Kristelig Folkeparti er glad for at regjeringen denne gangen ikke foreslo å svekke kompensasjonsgraden til kommuner for ressurskrevende tjenester. Vi er kjent med at dette tallet øker, og det er et mål med tanke på det enkelte mennesket og samfunnsøkonomien at en forebygger og reduserer det behovet. I svært mange tilfeller handler dette om reelle tjenestebehov for hardt trafikkskadde og sterkt funksjonshemmede. Det er ønskelig at disse tjenestene ikke reduseres, og en skulle ønske at vi også fikk en ordning for dem over 67 år. Kristelig Folkeparti er videre glad for at budsjettforliket innebærer en ordning med gratis kjernetid i barnehager. Jeg vil også minne om at vi i budsjettet har fått til et tillegg for Sør-Varanger kommune i forbindelse med den ekstrabelastningen de har fått med situasjonen over Storskog. Jeg vil også nevne at vi er særs tilfreds med lærlingtilskuddet, som faktisk har økt med hele 15 000 kr på to år. Så er det fylkeskommunene, som har fått et bedre inntektssystem, som skal fases inn over fem år. De har fått den tapskompensasjonen som jeg nevnte tidligere. Til slutt vil jeg henlede oppmerksomheten på Sametinget. Dessverre ble det bare en indeksjustering. Vi ser fram til en oppdatering av Saemien Sijte når det kommer i revidert. Det var ting vi ikke fikk gjennomslag for, men vi er veldig stolt av at vi fikk samiske aviser på plass.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-12-12:
Når noen banker på min dør, lukker jeg opp og tar dem inn – og jeg vurderer om jeg skal be dem om å snu, eller om de skal få komme inn. Når naboen da sier at nei, du har invitert dem, kan jeg ha grunn til å bli litt fornærmet. Når Fremskrittspartiet sier at vi har invitert flyktningene hit, er det nettopp en slik situasjon, fordi det oppleves litt meningsløst. Det var Kolberg som utfordret Kristelig Folkeparti på dette, og jeg vil svare på det. Det er ingen som ønsker flyktninger, og aller minst har de kanskje ønsket det selv. Derfor må vi ta situasjonen og oppføre oss verdig. Det er nye fluktruter og sprengte flyktningleirer. Det er nødhjelp og redningsarbeid som trengs. Jeg kom ved midnatt i dag fra Italia – jeg har vært i et parlamentarisk møte. Jeg tror de hadde himlet med øynene hadde de hørt at vi hadde invitert disse til Norge, slik situasjonen ser ut i Europa. Jeg foreslår at vi nå gjør det beste ut av det, og ikke deler en politikk med uklar retorikk.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-12-12:
Representanten Toskedal holdt et godt innlegg om viktigheten av integrering – at vi ikke har tid til å vente på gode tiltak. Det deler Arbeiderpartiet fullt ut. Men innlegget til Toskedal står i ganske sterk kontrast til det budsjettforliket som er på plass, hvor det bl.a. kuttes 250 timer i norskopplæring. Ser representanten Toskedal at det er noen kontraster i sitt innlegg kontra budsjettforliket? Representanten Toskedal sa også at hvis ikke vi lykkes, vil det koste oss mye mer i framtiden. For Arbeiderpartiet er kuttet i norskopplæringen et ganske smålig kutt som vi frykter vil koste oss ganske dyrt i framtiden. Språk er nøkkelen til integrering. Er representanten enig med Arbeiderpartiet, som mener at det er viktigere enn noensinne å satse på språkopplæring, eller står representanten Toskedal inne for at det er klokt, som regjeringen vurderer det, å kutte i norskopplæring?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-12-12:
Integrering er jo en av de store oppgavene vi står foran. Derfor har også Arbeiderpartiet prioritert godt over 1 mrd. kr mer til ulike integreringstiltak. Jeg har også med stor interesse lest Venstres alternative budsjett. Jeg har lyst til å gi ros til Venstre for en meget offensiv satsing på integrering. Venstre foreslår, i hvert fall på vårt område, ca. 780 mill. kr til integreringstiltak, foreslår økt saksbehandling både i UDI og UNE, økt vertskommunetilskudd, økt integreringstilskudd, aktivitet og opplæring i mottak, mer til bosetting og økt støtte til innvandrerorganisasjoner. Det er veldig bra. Men utfordringen er at i budsjettforliket har Venstre fått oppsiktsvekkende lite gjennomslag. Av de 780 millionene som Venstre har prioritert, har man fått gjennomslag for litt over 40 mill. kr. Da er mitt spørsmål: Hvorfor har Venstre fått så lite gjennomslag? Var det fordi regjeringspartiene var imot gode integreringstiltak? Eller var det Venstre som ikke ville integrering?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-12-12:
Vi er jo kjent med at Fremskrittspartiet har en viss tendens til å bedrive dobbeltkommunikasjon, og også i integreringspolitikken er det ulike signaler som sendes fra regjeringen. Retorisk er man opptatt av å stille strenge og tøffe krav om deltakelse i arbeidslivet, men politisk tviholder man på kontantstøtten, til tross for at SSB i fjor la fram en rapport som viser at bare halvparten av innvandrerkvinnene er i jobb etter introduksjonsprogrammet, og til tross for at regjeringens egne tall viser at nesten halvparten av kontantstøttemottakerne har innvandrerbakgrunn. Riktignok skal man begynne med botidskrav, men signalet fra regjeringen er jo uansett at blir man her lenge nok, vil staten betale en for å stå utenfor arbeidslivet. Er ikke statsråden enig i at det signalet undergraver arbeidslinjen, og at alle som kommer til Norge, skal få seg en jobb?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-12-12:
Jeg synes det er oppsiktsvekkende at vi har en integreringsminister som bl.a. til Bladet Vesterålen i 2013 sa: «Det er en del minoritetsfamilier som burde ha valgt annerledes.» Og hun la til at «man må også respektere valgene som minoritetsfamiliene gjør». Jeg er enig i at vi skal respektere valg, men det er jo en helt annen sak om vi betaler folk for å stå utenfor arbeidslivet. Det er det som er saken. Mener statsråden, som har ansvaret for integrering og for at innvandrerkvinner skal komme i jobb, at det er greit at skattebetalerne i Norge er med på å betale i all hovedsak innvandrerkvinner for ikke å delta i arbeidslivet?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-12-12:
Vi har en del utfordringer i landet vårt, utfordringer som krever at noen tar ansvar, men regjeringspartiene i denne sal er nok en gang, i dag, mest opptatt av å skylde på Arbeiderpartiet. Da Fremskrittspartiet første gang påsto at flyktningstrømmen skyldtes Arbeiderpartiets landsmøte, trakk jeg litt på smilebåndet – populistisk, billig retorikk som vi er vant med fra den kanten. Men da representanter for Høyre begynte med de samme beskyldningene, synes jeg det er hakket mer alvorlig. Bildet av Høyre som et anstendig parti har fått seg noen alvorlige skrammer. Representanten Schou står her i fullt alvor og sier at 8 000 flyktninger var helt greit, det var bra, men 10 000 var et signal om at alle flyktningene skulle komme til Norge. Det henger ikke på greip. Situasjonen krever at noen tar lederskap. Regjeringen, med statsministeren i spissen, kaller inn til bosettingsdugnad, og finansministeren oppfordrer til boikott av dugnaden. Det er ikke lederskap. Denne situasjonen krever handlekraft. Jeg kan forstå at kritikken fra opposisjonen kanskje ikke biter så hardt på statsrådene her i dag, men da NRK den 6. november i år skrev at 13 av 18 innstrammingstiltak som regjeringen fikk flertall for, sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti, for to år siden, ikke var gjennomført, så sa representanten André Skjelstad: «Dette handler om gjennomføringskraft, og den er tydeligvis mangelfull når det gjelder å få dette ut i livet.» Situasjonen krever at vi prioriterer integreringen, men regjeringen er fremdeles opptatt av smålige kutt til norskopplæring, foreslår å kutte i skoletilbudet til asylbarn, og de forstår ikke at det er kommunene som skal gjøre integreringsjobben. Jeg hadde forventet meg mer av Høyre i denne debatten, men at beskyldningene om at flyktningstrømmen skyldes en tale som Jonas Gahr Støre holdt på landsmøtet i Arbeiderpartiet – det er lavmål.