Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-11:
Temaet her i dag er beregning av tilskudd til privatskoler, også kalt friskoler. Dette er et tema som en del av oss i komiteen har blitt utfordret på mange ganger, faktisk, i løpet av de to årene vi har jobbet i komiteen – ofte i form av paneldebatter. Et hovedankepunkt fra privatskolene har vært at den retten som ligger i privatskoleloven til at disse skolene skal få et driftstilskudd tilsvarende 85 pst. av tilskuddsgrunnlaget fra staten, er blitt uthulet de siste årene. Deres krav er derfor at regjering og storting må gjøre 85 pst.-regelen reell. Det er nettopp denne debatten de tre forslagsstillerne fra Høyre tar opp i representantforslaget sitt. De mener at Stortinget bør be regjeringa fremme en sak for Stortinget der kriteriene for tilskudd til disse skolene gjennomgås. Hensikten er altså, ifølge forslagsstillerne: «… å sikre at disse reelt samsvarer med intensjonen i Stortingets vedtak.» I innstillingen blir det fra komiteen enstemmig slått fast at privatskoler er et viktig tilskudd eller innslag i Skole-Norge, og videre at 85 pst.-regelen skal gjelde. Komiteen slår videre fast at den har registrert at privatskolene synes at tilskuddsordningene er kompliserte, men registrerer samtidig at regjering og direktorat derfor i flere omganger nettopp har sett på beregningsmodellene og regelverket i dialog med privatskolene sjøl. Komiteen sier videre at det er viktig at det er en tett kontakt mellom partene – for å si det på den måten – i denne saken, altså skolene på den ene siden og regjering og direktorat på den andre siden, og at det sjølsagt er viktig for alle at vi har et regelverk som er enklest mulig, og ikke minst mest mulig omforent i dette tilfellet. Så langt er det enstemmighet i komiteen, men så skiller vi lag. Flertallet, Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, mener at det er nettopp gjennom videre tett dialog at dette kan løses, at en kan få på plass en mer omforent forståelse av hvordan dette regelverket er ment, og hvordan det bør praktiseres. Vi legger merke til at departementet så langt har vært og fortsatt helt klart vil være opptatt av å fylle lovens intensjon og få på plass en praksis deretter. Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre mener derimot at en bør gjeninnføre et kapitaltilskudd for å kompensere for eksisterende modellsvakhet, en svakhet som bl.a. kan ha med KOSTRA å gjøre, slik det er formulert fra de fire partiene. Fremskrittspartiet understreker i en særmerknad bl.a. at det er en menneskerett å kunne velge andre skoler enn de offentlige, og finner det slik sett underlig at det ikke er på plass en finansiering fra det offentlige som gjør at foreldre og unger kan velge disse skolene uten at det skal være avhengig av foreldrenes økonomi eller belaste foreldrenes økonomi i for stor grad. Så har både Kristelig Folkeparti og Venstre en særmerknad som først og fremst peker på at de to partiene tidligere, bl.a. i 2011-budsjettet, har foreslått at et slikt kapitaltilskudd skal på plass igjen. Jeg håper dermed at jeg har gitt en balansert framstilling av komitéinnstillinga og dermed beredt grunnlaget for en god debatt nå etterpå. Så vil jeg avslutte med å anbefale komiteens tilråding som går på at representantforslaget fra de tre Høyre-representantene om gjennomgang av grunnlaget for beregning av tilskudd til friskoler, ikke vedtas.