trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
«18. februar 2015 påpekte jeg de lange ventetidene for hørselshemmede. Siden den gang har intet skjedd. Helseministeren viste til den kommende primærhelsetjenestemeldingen. Meldingen er behandlet av Stortinget, og et flertall gikk inn for at refusjon av utgifter til audiograf skulle utredes. Har statsråden en intensjon om å følge opp flertallets merknad, og hva vil statsråden foreta seg for å redusere ventetiden, sikre nærhet til tilbudet og sørge for hørselsrehabilitering fremfor kortsiktig behandling?»
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
Jeg takker for svaret og forstår det slik at vi må vente noe lenger før vi får en vurdering av om utredningen skal igangsettes – for flertallets merknad den gang var jo å få en utredning, en vurdering, av spørsmålet. Jeg synes det er synd at ikke det arbeidet er igangsatt, og at ikke statsråden kan melde mer konkret til Stortinget om hva som er årsaken til at man eventuelt ikke vil gå videre med forslaget. For snart to år siden, da vi diskuterte dette i Stortinget sist, pekte jeg på at det er nærmere 700 000 mennesker i Norge som lever med nedsatt hørsel, som går ut over livskvaliteten, og som går ut over evnen til å delta i arbeidslivet. Derfor er dette viktig og bør prioriteres. Jeg vil gjenta min oppfordring den gangen: Hva vil regjeringen, ut over de forslagene som Høie nå nevnte, bidra aktivt til å igangsette for å styrke arbeidet for denne gruppen pasienter og brukere?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
Sist gang dette var oppe, pekte jeg på den lange ventetiden for enkelte pasienter som har behov for å få både utredning og tilpasset utstyr når de sliter med nedsatt hørsel. Da pekte regjeringen ved statsråden på flere ting de ville vurdere for å bedre situasjonen. Blant annet pekte statsråden i sitt svar på at pasientrådgivningstjenesten, altså den telefontjenesten som veileder pasienter om fritt sykehusvalg-tjenester, kunne vurderes styrket. Der har vi ikke sett noen forslag. Statsråden pekte på at det kunne være behov for å bruke private avtalespesialister mer. Det er jeg helt enig i. Problemet er bare at der har ting stoppet helt opp, det har ikke blitt noen flere avtalespesialister på dette feltet. Det siste var at han pekte på arbeidet med primærhelsemeldingen, hvor dette skulle ses på på nytt. Jeg og mange har opplevd å få svar på spørsmålet mange ganger, med ulike vurderinger av tiltak. Nå er vi ved slutten av denne stortingsperioden, og det er på tide å levere varene.
Bent Høie (Høyre), 2017-04-26:
Sansetap, som hørselshemning, kan ha stor betydning for funksjonsevne og livskvalitet. For noen kan nedsatt hørsel være til hinder for å kunne leve et aktivt liv og bo lenger i eget hjem og et hinder for å ta imot nødvendig hjelp. Gjennom flere tiltak har regjeringen lagt til rette for at utfordringer med bl.a. hørsel skal få større oppmerksomhet, og at helse- og omsorgstjenesten skal gi et bedre tilbud til denne gruppen. Vi har lagt fram Opptrappingsplan for habilitering og rehabilitering 2017–2019, og etablering av primærhelseteam og oppfølgingsteam skal tilrettelegge for bedre oppfølging, økt tverrfaglighet og koordinering av tjenester. Kompetanseløft 2020 inneholder tiltak for å bedre ledelsen og øke kompetansen i kommunene, og vi gir tilskudd til læringsnettverk for bedre pasientforløp for eldre og kronisk syke. For å kunne gi et godt tilbud om helse- og omsorgstjenester til hørselshemmede må kommunene vurdere behov for personell med hørselsfaglig kompetanse. Samarbeid med brukerorganisasjoner kan bidra til å heve kvaliteten i tjenesten. Audiografer arbeider hovedsakelig i spesialisthelsetjenesten. Spesialisthelsetjenesten har ansvar for å veilede den kommunale helse- og omsorgstjenesten, også i oppfølgingen av personer med hørselsutfordringer. Det kan være behov for audiografer i kommunen, men det viktigste er å utnytte tilgjengelig kompetanse på best mulig måte ved å etablere et godt samarbeid mellom kommunene og spesialisthelsetjenesten. I oppdragsdokumentet til helseregionene er det påpekt at spesialisthelsetjenesten skal ha økt bruk av ambulante tjenester til kommunene. Etter mitt syn er det flere problemstillinger og løsninger på utfordringene vi står overfor innen hørselsomsorgen, ut over det som komiteen har lagt til grunn i sin merknad. Før jeg tar endelig stilling til hvordan merknaden fra komiteen skal følges opp, vil jeg se flere ting i sammenheng – herunder effekten av de tiltakene som er iverksatt, og det som også nå er vedtatt gjennom planlagte tiltak. Jeg vil i Prop. 1 S for 2017–2018 komme tilbake til hvordan jeg vil følge opp komiteens merknad.
Bent Høie (Høyre), 2017-04-26:
Spørsmålet var opprinnelig hva en hadde tenkt å gjøre for å forbedre situasjonen konkret knyttet til denne merknaden, og derfor redegjorde jeg også i mitt svar for en del av det arbeidet som allerede er i gang. Når da representanten i sitt oppfølgingsspørsmål ber meg utelukke det, er det litt spesielt, for det betyr at jeg skal utelukke det arbeidet som faktisk er igangsatt på dette området, i mitt svar, og det kan jeg ikke gjøre, for det er jo nettopp det vi nå jobber med. Så har jeg sagt at vi i Prop. 1 vil melde tilbake igjen til Stortinget hvordan vi følger opp merknaden. I 2018 vil det også foreligge resultater fra kartleggingen av hørsel i HUNT 4-undersøkelsen, og det vil gi oss enda bedre data om omfanget av hørselstap som både en helse- og en folkehelseutfordring i befolkningen, og det er også et viktig tiltak i denne sammenhengen.
Bent Høie (Høyre), 2017-04-26:
Det er helt riktig at de tiltakene som representanten tok opp, og som jeg refererte sist, er viktige tiltak. Når det gjelder tjenesten Velg behandlingssted, er den oppdatert og har en helt annen brukervennlighet nå. Noe av de 40 mill. kr som representanten til stadighet påpeker er brukt til byråkratiske tiltak i forbindelse med fritt behandlingsvalg – noe som ikke er korrekt – er brukt bl.a. til å forbedre ordningen Velg behandlingssted og nettløsningen der. Når det gjelder avtalespesialister, ønsker jeg også en utvidelse av den ordningen, og derfor er det i oppdragsdokumentet for 2017 gitt et klart oppdrag til helseregionene, at det skal være en vesentlig økning i antallet avtalespesialister dette året. Så er det et stort, pågående arbeid for også å redusere ventetidene generelt.
Bent Høie (Høyre), 2017-04-26:
Norge kan vise til gode resultater når det gjelder 30 dagers overlevelse etter førstegangs hjerteinfarkt sammenliknet med andre land i Europa. Regjeringens mål er at alle pasienter skal få trygge og gode helsetjenester uavhengig av hvor i landet de bor. Samtidig er det helseregionene som har ansvaret for å sikre befolkningen nødvendig behandling ved hjerteinfarkt. Mekanisk utblokking av årene, PCI-behandling, gis i dag ved universitetssykehusene og ved Sørlandet sykehus Arendal. PCI-senteret ved Arendal sykehus tar imot pasienter med akutt hjerteinfarkt fra både Telemark og Agderfylkene og gir livsnødvendig behandling til denne pasientgruppen. Jeg har innhentet informasjon fra Helse Sør-Øst om PCI-behandlingen ved Arendal sykehus. Helse Sør-Øst opplyser at Sørlandet sykehus’ styre allerede i 2003 vedtok å opprette et senter for invasiv kardiologi ved sykehuset. Det invasive hjertesenteret ble anbefalt lokalisert til Arendal sykehus, mens hovedansvaret for avansert elektrofysiologi ble lagt til sykehuset i Kristiansand. Helse Sør-Østs styre vedtok senere samme år å opprette et desentralisert senter for PCI som skulle legges til Sørlandet sykehus. Dette ble lokalisert til det invasive hjertesenteret ved Arendal sykehus. Helse Sør-Øst opplyser videre at det ikke er planlagt endringer av PCI-funksjonen ved Sørlandet sykehus i inneværende strategiperiode, og at det heller ikke er foreslått endringer i arbeidet med ny strategiplan som nå pågår. Ifølge Helse Sør-Øst har Sørlandet sykehus et godt kardiologisk fagmiljø, som vil sikre videreutvikling av pasienttilbudet som følge av den medisinske utviklingen. Pasienter fra Telemark og Agderfylkene får i dag PCI-behandling på Arendal sykehus, og det er ikke planlagt noen endringer i dette. Jeg ser heller ingen grunn til at det skal endres.
Bent Høie (Høyre), 2017-04-26:
Jeg har hatt foretaksmøte denne uken og laget det som jeg vil si er et kart for hvordan akuttsykehusene skal være i Norge framover. Det skal legges til grunn for de utviklingsplanene helseregionene skal jobbe med, som er utviklingsplaner med et perspektiv mot 2035. Det skal ikke være noen tvil om nå at på Sørlandet skal det være to store akuttsykehus, ett i Kristiansand og ett i Arendal, og det skal være et akuttsykehus med akuttilbud på dagens nivå i Flekkefjord. Det møtet som representanten viste til – jeg er egentlig glad for at representanten stilte dette spørsmålet, slik at vi fikk oppklart det inntrykket som ble skapt der – var et veldig positivt møte, og sykehuset i Kristiansand beskrev hvordan de på en god måte har kopiert modellen med pakkeforløp på sitt hjertesenter. Så er det helt riktig at en av legene deres antydet at det hadde vært enklere for dem hvis PCI-senteret var i Kristiansand. Men det er altså ikke aktuelt, og det er deres ansvar å sørge for gode pasientforløp også på tvers av sykehusene på Sørlandet.
Bent Høie (Høyre), 2017-04-26:
Takk for det, det er jeg helt enig i. Jeg tror at det at man nå har fått avklart dette, vil skape et bedre grunnlag for et enda tettere og bedre samarbeid mellom fagmiljøene. Nå er strukturen fast, og en kan jobbe både for å videreutvikle tilbudene på de ulike sykehusene og for å sikre at det blir god pasientflyt mellom sykehusene når det er nødvendig – også innenfor hjerteområdet, der funksjonene er delt mellom flere sykehus. Så er det viktig også å få gode pakkeforløp, ikke bare innenfor det enkelte sykehus, men også på tvers av sykehusene. Jeg håper at den beslutningen som nå er tatt, skal være en ny start for et mer positivt og konstruktivt samarbeid på Sørlandet rundt utviklingen av Sørlandet sykehus, som jeg oppfatter er et veldig godt sykehus, som gir et godt tilbud til pasientene. Men det er fortsatt forbedringspotensial når det gjelder samarbeid mellom de ulike enhetene.
Bent Høie (Høyre), 2017-04-26:
I minst 20 år har mange sykehus levd med nedleggelsesspøkelset hengende over seg. Denne uroen har regjeringen nå fjernet gjennom oppfølgingen av Nasjonal helse- og sykehusplan, som stortingsflertallet har sluttet seg til. Nå er framtidens sykehuskart tegnet, og det sikrer både større og mindre sykehus spredt utover hele landet. Regjeringen lovte at ingen sykehus i Norge skulle legges ned som følge av Nasjonal helse- og sykehusplan, og det løftet har vi holdt. Vi har også lovet mer politisk styring. Stortinget har nå, gjennom Nasjonal helse- og sykehusplan, fått lagt føringer for definisjonen av akuttsykehus og hvordan utviklingsplanene skal utarbeides. Jeg tar nå det politiske ansvaret ved endelig å ha besluttet strukturen og gjemmer meg ikke bak helseregionene, men baserer meg på de føringene som er gitt i Nasjonal helse- og sykehusplan. Mandag den 24. april ble det gjennomført foretaksmøte i alle helseregionene. Hensikten med møtet var å avklare om prosesser og beslutninger i de regionale helseforetakene om akuttfunksjoner ved sykehusene var i tråd med Nasjonal helse- og sykehusplan. I møtet vedtok jeg at Flekkefjord sykehus skal beholde den akuttkirurgiske beredskapen de har i dag. Sykehuset i Narvik ble videreført som akuttsykehus med kirurgisk vurderings- og stabiliseringskompetanse, traumemottak og fødeavdeling. Sykehuset vil ha et ortopedisk døgntilbud for planlagte operasjoner, i tillegg til urologisk og gastrokirurgisk dagtilbud og poliklinisk tilbud også utover vanlig dagtid. Odda sykehus vil bli videreført som akuttsykehus med akuttfunksjon i indremedisin, radiologiske tjenester, laboratorietjenester, planlagt kirurgi, anestesilege i døgnvakt og skadepoliklinikk, slik som sykehusene i Nordfjord og Lærdal. Dette innebærer at akuttkirurgisk virksomhet avvikles. Med disse vedtakene er akuttfunksjonene ved sykehusene fastsatt. Nå fortsetter arbeidet med utviklingsplanen for sykehusene basert på dagens akuttilbud og endringene som ble vedtatt i foretaksmøtet. Når det gjelder kravet om at akuttsykehus skal ha beredskap for kirurgisk vurdering og stabilisering, er dette løst på ulike måter avhengig av lokale forutsetninger og behov. Mange akuttsykehus har fortsatt full akuttkirurgisk beredskap, mens andre benytter seg av personell- og vaktordninger som er innrettet mot å håndtere komplikasjoner ved planlagt kirurgi. Noen sykehus har løst dette kravet ved å benytte seg av ressurser i helseforetaket som helhet. Det viktigste er at personellet er trent for situasjoner som kan oppstå, at det er avklart hvor pasienten skal få endelig behandling, og at det er tilgjengelighet til kompetente prehospitale tjenester.
Bent Høie (Høyre), 2017-04-26:
De sykehusene som inngår i de regionale helseforetakenes traumeplaner, har ulike roller og nivåer i den sammenheng. Det som er viktig, er at disse rollene – og hvilket nivå og hvilket tilbud en skal ha – er vel kjent og definert lokalt på det enkelte sykehus, slik at de prehospitale tjenestene vet hvilke pasienter som skal hvor. I Nordfjord og Lærdal ble akutt bløtdelskirurgi avviklet i 2005. Helse Førde har derfor lang erfaring med systemer for kirurgisk vurdering og stabilisering, slik at kirurgiske pasienter blir transportert direkte til sykehus på en trygg måte. Det er bl.a. erfaringene fra dette som danner grunnlaget for de anbefalingene som ligger til grunn for Nasjonal helse- og sykehusplan.
Bent Høie (Høyre), 2017-04-26:
Det siste kjenner jeg meg ikke igjen i. Det som er viktig – og det er nettopp det denne prosessen har avklart – er å ha en veldig klar forståelse for hvilke roller de ulike akuttsykehusene skal ha i de regionale og lokale traumeplanene. Der er det stor variasjon i innhold i sykehusene allerede. I de sykehusene som er minst, og som defineres som akuttsykehus, bygges innholdet på de erfaringene en har fra Nordfjord og Lærdal, som er gode erfaringer. I Helse Førde skjer vurderingene av de kirurgiske pasientene i de aller fleste tilfellene prehospitalt, gjennom konferering mellom primærlege, ambulansetjeneste og AMK, der vakthavende kirurg trekkes inn ved behov. Ved Nordfjord og Lærdal er det etablert medisinske akutteam som utnytter den samlede kompetansen ved sykehusene.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
«Siden 2004 har sykehuset i Arendal drevet invasiv kardiologi/PCI-senteret. Faglig kvalitet ved senteret er godt dokumentert i nasjonale kvalitetsregistre som Norsk hjerteinfarktregister og Norsk register for invasiv kardiologi. Invasiv behandling av alle akutte hjerteinfarkt og tilfeller av hjertestans, samt all planlagt utredning av trange kransårer hos pasienter fra begge Agderfylkene og Telemark skjer på sykehuset i Arendal. Vil statsråden sikre en videreutvikling av PCI-senteret i Arendal, til beste for pasientene på Sørlandet og i Telemark?»
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
Takk for et godt og klart svar fra helseministeren. Jeg tror det var nødvendig etter et møte som fikk ganske stor oppmerksomhet nede på Sørlandet, et møte som helseministeren selv overvar, hvor enkelte i fagmiljøet i Kristiansand mer enn antydet at en ønsket et PCI-senter. Det ville nødvendigvis ha medført en flytting og en nedlegging i Arendal. Det er fornuftig at PCI-senteret befinner seg i Arendal, nettopp fordi det da dekker et større område og har et nedslagsfelt på ca. 500 000. Jeg synes at svaret er betryggende, men jeg tenker også å utfordre statsråden litt videre. Vi har hatt en prosess nå knyttet til Sørlandet, Flekkefjord og også for så vidt Arendal, med stort akuttsykehus. Hvordan tenker Høie om framtida til sykehuset i Arendal med hensyn til tilbud og funksjoner?
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
Jeg er veldig glad for den avklaringen, men grunnen til at en blir litt bekymret når sånne uttalelser kommer, er at vi har nok historier og erfaringer med at når en sånn uttalelse kommer, blir den ofte adoptert av sykehusdirektøren, så blir det en styrebehandling av saken, og så blir det sånn. Jeg er veldig glad for at statsråden har satt ned foten når det gjelder Flekkefjord, og konstatert at Sørlandet sykehus Arendal også skal være et stort akuttsykehus, i tråd med sykehusplanen. Det gir grunn til håp for framtida, men det gir også en tydelig retning og en tydelig bestilling til både sykehusledelse og styre. Det er jeg glad for.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-04-26:
Regjeringas langtidsplan og budsjettene våre til nå er en tydelig opptrapping for Hæren og landmakta, og vi skal se på hvordan vi kan gjøre landmakta enda mer troverdig, relevant og sterk. Det vil i Norge alltid være behov for en sterk landmakt. Vi har et stort territorium, både til havs og til lands, som vi må kunne forsvare og beskytte med alle de kapasitetene vi har. Det har vært enda viktigere for oss å gjøre noe med dette, særlig det store vedlikeholdsløftet for Hæren og Heimevernet som gjennomføres nå i 2017, fordi vi har bak oss mange år med underfinansiering og nedprioritering fra den perioden da Trygve Slagsvold Vedums parti satt i regjering. Det er en integrert prosess i departementet. Forsvarssjefen fikk i oppdrag av meg å gjennomføre en landmaktutredning i november 2016, og nettopp fordi det er en integrert prosess, holder forsvarssjefen meg oppdatert om hvordan arbeidet skrider fram. Det er også etablert en arbeidsgruppe under ledelse av brigader Aril Brandvik som forestår det daglige arbeidet. Det er uklart for meg hvor representanten Slagsvold Vedum har fått det fra at den fagmilitære prosessen skal være ferdig i månedsskiftet april/mai, for det er på ingen måte riktig. Fram til nå har arbeidsgruppa innhentet informasjon. De har analysert, de har vurdert ulike alternativer, og det har vært foretatt grundig simulering og testing. I de nærmeste månedene går arbeidet inn i syntesefasen, og arbeidsgruppa skal fram mot oktober legge det hele sammen til en samlet vurdering og anbefaling. Så er jeg litt overrasket over hvor lite representanten Slagsvold Vedum har fulgt med, for er det noe som har preget arbeidet med landmaktutredningen, er det åpenhet, gjennom store folkemøter både på Elverum, på Bardufoss og i Oslo. Alt av ugradert materiale, vurderinger, analyser og dilemmahåndtering ligger åpent tilgjengelig på nettsidene til Forsvaret. Ikke minst brukes det mye tid med både organisasjoner og andre fra arbeidsgruppas side for å diskutere mulige scenarioer. Den profilen på åpenhet vil fortsette. Arbeidsgruppa kommer til å publisere en ugradert statusrapport før sommeren som skal bidra ytterligere til det jeg vil si har blitt en god og opplyst debatt om landmakt. Den vil synliggjøre dilemmaer og problemstillinger som utredningen vurderer, og den vil også drøfte ulike løsninger. Vi planlegger samtidig å gjennomføre et større åpent informasjonsmøte hvor innholdet i denne statusrapporten vil bli behandlet. Så legger vi fram resultatene av det arbeidet vi gjør som et enstemmig storting sluttet seg til i forbindelse med budsjettet for 2018.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-04-26:
Det er nettopp den debatten regjeringa og Forsvarsdepartementet har lagt opp til. Det er derfor vi har vært helt åpne med alle disse vurderingene, og det er derfor dette statusnotatet vil komme før sommeren, som grunnlaget for en debatt. Men representanten Slagsvold Vedum glemmer åpenbart at det som ligger i langtidsplanen for Forsvaret, er en historisk satsing på Forsvaret, etter mange år med kronisk underfinansiering som har gjort at vi var i en situasjon hvor vi hadde et enormt og mangeårig vedlikeholdsetterslep, som vi har vært nødt til å bruke store summer på å rette opp. Bare i 2017 styrker vi forsvarsbudsjettet med 2,2 mrd. kr, og det er langt mer enn det representantens regjering i sin tid mente var nødvendig på åtte hele år. Derfor er denne regjeringa et taktskifte for Forsvaret. Så har Stortinget enstemmig sluttet seg til at resultatet av landmaktutredningen legges fram i forbindelse med budsjettet for 2018.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-04-26:
For det første skal vi gjøre store investeringer i Hæren i perioden fram til 2034. Det er satt av ca. 33 mrd. kr totalt sett til investeringer i landmakta, og vi gjør mange investeringer akkurat nå, mens vi står her. For eksempel har jeg nettopp satt i gang arbeidet med å inngå kontrakt om kampluftvern for Hæren, transportpanservogn for Hæren, samtidig som CV90-investeringene fortsatt går. Det er ingen nedbygging av Heimevernet. Vi styrker Heimevernets budsjett med 16 pst. i dette budsjettet. Vi investerer for over en halv milliard kroner i feltvogner, som har stått og blitt dårlige og ubrukelige over svært mange år da Senterpartiet satt i regjering. Når jeg hører representanten Slagsvold Vedum snakke, tror jeg han kanskje burde lyttet til hva Hæren og Heimevernet sa i den perioden da Senterpartiet satt i regjering. Da innrømmet Liv Signe Navarsete, som hun sa til nettstedet «Aldri mer» i fjor, at hun tenkte det ikke var nødvendig med så stort fokus på Forsvaret da de satt i regjering. Det er veldig tydelig for oss som overtok det Forsvaret.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
«Nøkkelen til god integrering er å lære seg norsk og komme ut i arbeid. Som Brochmann II-utvalget pekte på tidligere i år, har det stor betydning for fellesskapet at innvandrere blir integrert i arbeidslivet og forblir yrkesaktive. De må med andre ord ikke bare komme seg ut i arbeidslivet – de må holde seg der også. Hva gjør statsråden for å sørge for at flyktninger som skal integreres i Norge, kommer seg i arbeid, og hva gjør regjeringen konkret for å sørge for at de holder seg i arbeid?»
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
Vi ser i VG i dag at det legges fram en ny studie om flyktninger i arbeidslivet. Konklusjonen i studien er at integreringen går feil vei både når det gjelder å få flyktningene i arbeid, og når det gjelder å få dem til å stå i arbeid. Stortinget har vært opptatt av å få fortgang i behandlingen og godkjenningen av utdanningen til de nyankomne flyktningene – noe som også var tema i denne rapporten – sånn at de raskest mulig kan komme i gang med studier på det nivået de hører hjemme. I forbindelse med budsjettbehandlingen i fjor valgte regjeringen likevel å kutte 10 mill. kr til NOKUT, som nettopp sørger for godkjenning av utenlandske utdanninger. Ser statsråden at det er vanskelig å forstå at man kutter i de mest opplagte tiltakene for å sikre arbeidsdeltakelse og integrering, når svaret kunne vært det helt motsatte?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
Det er ikke noe nytt for Arbeiderpartiet, det som sto i VG i dag. Det som er nytt, som rapporten viser, er at det er de siste fem årene flere ikke kommer seg inn i arbeidslivet, og at flere ikke står i arbeidslivet. Da er det viktig for Arbeiderpartiet å finne ut hva vi kan gjøre for å endre på den statistikken at dette ser slik ut, for dette bidrar ikke til god integrering. Statsråden uttalte til VG i dag at «en betydelig egeninnsats» er viktig for integreringsarbeidet. Statsråden sa også at en ikke kan vedta god integrering. Her i huset mener et stort flertall at vi også kan vedta god integrering. Under behandlingen av integreringsmeldingen i fjor ble vi enige om å satse på et hurtigspor, som statsråden var inne på tidligere, for å få flyktninger i jobb. Hurtigsporet skulle gjelde for de flyktningene som sto nærmest arbeidsmarkedet, og som en del av tiltaket lovte regjeringen at myndighetene skulle stille med virkemidler, og at partene aktivt skulle bidra til å skaffe arbeidsplasser. Da er spørsmålet: Hvilke konkrete grep har statsråden tatt for å få på plass hurtigsporet, og hvor mange omfattes av en slik ordning i dag?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
«Økende bruk av innleid og utenlandsk arbeidskraft setter press på norske lønns- og arbeidsvilkår. Fra ansatte ved Kværner Verdal AS får vi høre at utleiebransjen setter standarden for resten av bransjen. Fra andre steder hører vi om eksempler på konstruerte «tariffavtaler» for å omgå begrensninger i arbeidsmiljøloven om innleie og arbeidstid. Dette øker faren for sosial dumping og svekkelse av arbeidstakeres rettigheter. Hvorfor har ikke regjeringen gjort noe for å møte disse problemene?»
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
Jeg hører hva statsråden sier, men problemene fortsetter å øke i omfang. Det viser at vi må ha tiltak som virker effektivt på denne problemstillingen. Flere opplever usikkerhet på arbeidsplassen, og dette hindrer friheten til hver enkelt, kompetanseutviklingen i næringslivet og produktiviteten. Samtidig har vi en regjering som synes det er positivt med flere midlertidige stillinger, og regjeringen har egentlig ikke kommet med noen grep som faktisk virker mot utviklingen som vi i dag ser. Generelt sett har regjeringen en politikk som svekker arbeidstakernes organisasjoner, noe som utfordrer det seriøse og organiserte arbeidslivet. Jeg har et spørsmål til ministeren som kommer direkte fra verkstedklubben ved Kværner Verdal. Ser arbeidsministeren det som et problem at innleiebransjen påfører industrien i Norge tap av produktivitet og konkurransekraft, noe som medfører press på norske lønns- og arbeidsvilkår, og er arbeidsministeren villig til ytterligere regulering av bransjen for å trygge norsk industri og den norske arbeidslivsmodellen?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
Det kan ikke være noen tvil om at regjeringen ønsker mer bruk av midlertidige stillinger. Noe av det første høyresiden har gjort hver gang de har fått muligheten til regjeringsmakt, er å endre arbeidsmiljølovens bestemmelser, som å åpne opp for flere midlertidige stillinger, mens på andre områder hvor man trenger grep for å sørge for et organisert og seriøst arbeidsliv, er regjeringen mindre ivrig. Andre land får til reguleringer på dette området, og i dag fremmer Arbeiderpartiet 30 forslag for et mer seriøst og organisert arbeidsliv, bl.a. for å begrense innleie. Stortinget har også tidligere i år behandlet forslag om å begrense innleie, men regjeringspartiene har stemt mot våre forslag. Kan regjeringen være villig til å vurdere våre forslag som i dag ble lagt fram, slik at norsk arbeidsliv kan ta noen steg videre, eller er vi nødt til å vente til etter valget og på ny regjering før det skjer noe på dette feltet?
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-04-26:
Regjeringen har gjort mye for å bekjempe useriøse og ulovlige forhold i arbeidslivet. Etter dialog med partene i arbeidslivet la regjeringen fram en egen strategi mot arbeidslivskriminalitet i 2015. Innsatsen forsterkes i den reviderte strategien som ble lagt fram i februar i år. Det opprettes nå to nye samlokaliserte sentre mot arbeidslivskriminalitet, i henholdsvis Bodø og Tønsberg. Disse kommer i tillegg til de fem som allerede er etablert. Samarbeidet mellom de offentlige etatene er vesentlig styrket. Innsatsen foregår i samarbeid med hele det organiserte arbeidslivet. Likebehandlingsreglene ved innleie fra bemanningsforetak er et viktig verktøy for å motvirke useriøse lønns- og arbeidsvilkår for innleide arbeidstakere. En evaluering av disse reglene viser at regelverket har ført til at flere innleide enn før faktisk får lønns- og arbeidsvilkår som de ville fått ved direkte ansettelse. Jeg har i tillegg nylig påbegynt et arbeid med partene i arbeidslivet for å avklare ulike problemstillinger på innleieområdet, og det er naturlig at bl.a. spørsmål om avtaler om innleie tas opp i denne sammenheng. Nok et viktig tiltak i strategien mot arbeidslivskriminalitet er gjennomføring av håndhevingsdirektivet i norsk rett. Håndhevingsdirektivet har en rekke tiltak og virkemidler som bidrar til at utsendte arbeidstakere får de lønns- og arbeidsvilkårene de har krav på når de utfører tjenesteoppdrag i Norge. Dette gjelder også utleide fra utenlandske bemanningsforetak. Sentralt i direktivet er strengere dokumentasjonskrav og mer og bedre myndighetssamarbeid mellom medlemsstatene. I februar vedtok Stortinget endringer i arbeidsmiljøloven som vil bidra til å gjennomføre direktivets regler. Departementet jobber nå med de nødvendige endringene i utsendingsforskriften. Jeg minner også om at vi har forskrifter om allmenngjøring av tariffavtaler i stadig flere bransjer, også i verftsindustrien, som stiller ufravikelige krav til lønns- og arbeidsvilkår for både norske og utenlandske arbeidstakere. Jeg mener i aller høyeste grad at regjeringen tar denne typen problemstillinger på alvor.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-04-26:
For det første vil jeg tilbakevise at denne regjeringen mener at det er positivt med flere midlertidige stillinger. Vi har endret på regelverket for å gjøre det lettere å ansette midlertidig, men vi ser også at økningen i antall midlertidige stillinger går i svært liten grad opp. Det er ganske stabilt. Undersøkelser fra Fafo viser det. Vi ser også at et flertall av dem som ansettes midlertidig, ansettes fast etter ett år. Det er denne regjeringen som har foreslått endringer i lov om statens ansatte, nettopp for å begrense statens mulighet til å ansette midlertidig over tid, fordi staten har vært den store synderen her. Jeg er enig i at vi innenfor noen bransjer ser en uheldig utvikling når det gjelder bruk av innleie. Det er også bakgrunnen for at jeg ba partene i februar om å komme med konkrete innspill til hvordan man kan løse den problemstillingen. De har kommet med skriftlige tilbakemeldinger. I morgen skal vi ha det første møtet med partene. Jeg er innstilt på å få til en bedre løsning enn det vi i dag har klart å få til.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-04-26:
Vi vil vurdere alle gode forslag, også dem som Arbeiderpartiet måtte komme med. Men igjen vil jeg påpeke at regjeringen har tatt mange grep for å bidra til et mer seriøst arbeidsliv. Jeg nevnte innledningsvis i mitt hovedsvar bl.a. strategien og den reviderte strategien mot arbeidslivskriminalitet og andre viktige tiltak. Det er verdt å minne om at norsk arbeidsliv er godt. Ni av ti trives på jobb. Faste stillinger er hovedregelen. Det er tverrpolitisk ønske om at faste stillinger skal være hovedregelen. Nå ser vi utviklingen i denne perioden. Flere jobber i hele stillinger, faste stillinger er fortsatt hovedregelen. Vi ser at av dem som ansettes midlertidig, vil flertallet få fast stilling etter relativt kort tid. Men som jeg sa i mitt første svar og i mitt forrige svar, ser vi noen utfordringer på det som går på innleie i enkelte bransjer, og det er også bakgrunnen for at jeg har tatt kontakt med partene og bedt dem komme med konkrete innspill til hvordan vi kan løse den problemstillingen. Jeg ser fram til et godt samarbeid med partene om å få løst det som er problemet, uten at vi dermed også ødelegger det som alle er for, nemlig muligheten til å kunne leie inn ved behov.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
«I rapporten «Styrket informasjonsdeling mellom kontrolletatene, politi og private for bekjempelse av kriminalitet. Kartlegging av svakheter ved regelverket og forslag til eventuelle lovendringer» fra 1. desember 2015, ble det fremlagt 15 forslag til lovendringer og tiltak, og forslag om gjennomgang og vurdering av enkelte bestemmelser, som hindrer en effektiv kriminalitetsbekjempelse. Rapporten fulgte opp strategien mot arbeidslivskriminalitet. Hvor mange av tiltakene er gjennomført?»
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
Jeg takker for svaret, men må konstatere at det eneste konkrete statsråden kan rapportere etter to år, er at man har satt i gang noen nye utredninger. Sånn jeg skjønner statsråden, er ingen av tiltakene satt ut i livet ennå, og det nærmeste statsråden kommer gode handlinger, er at det ble noen nye arbeidslivskriminalitetssentre – regjeringen kan vel takke Stortinget for at deres budsjettforslag ble nedstemt. Det var på den måten de nye sentrene kom inn og ble finansiert. Da vil jeg spørre statsråden konkret, for i planverket står det at arbeidsgruppen skal kartlegge om det finnes svakheter i dagens regelverk som hindrer en effektiv kriminalitetsbekjempelse: Med det svaret statsråden har gitt, mener man at alt er i orden?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-04-26:
Jeg takker for svaret og er kjent med at det kan ta tid å utarbeide lover, men på to år kunne man i hvert fall ha klart å foreta avveiningene og ment noe om hvordan man skulle gå videre. Men la meg komme med et konkret spørsmål til statsråden: Et av forslagene som er omtalt i rapporten, gjelder en generalklausul, som er innført i Sverige, der forvaltningsorgan på eget initiativ kan dele opplysninger med andre forvaltningsorgan. Mener statsråden at en sånn generalklausul ville være hensiktsmessig i norsk lovverk?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-26:
Arbeidslivskriminalitet er en trussel mot både arbeidstakere, lovlydige virksomheter og samfunnet for øvrig. Jeg vil derfor takke stortingsrepresentanten Rigmor Aasrud for engasjementet rundt dette viktige temaet. Opprettelsen og etablering av samlokaliserte enheter mot arbeidslivskriminalitet – a-krimsentrene – var et viktig bidrag i politiets og kontrolletatenes kamp mot arbeidslivskriminalitet. Etableringen av a-krimsentrene synliggjorde behovet for enkelte lovendringer for å bedre adgangen til informasjonsdeling mellom de ulike etatene. Dette ble også synliggjort i rapporten «Styrket informasjonsdeling mellom kontrolletatene, politi og private for bekjempelse av kriminalitet. Kartlegging av svakheter ved regelverket og forslag til eventuelle lovendringer.». La meg innledningsvis presisere at denne rapporten inneholder anbefalinger og forslag til tiltak. Samtlige 15 tiltak er vurdert og fulgt opp, enten i egne prosesser eller gjennom allerede igangsatte arbeider. I tillegg er noen tiltak vurdert som unødvendig, da de allerede ivaretas gjennom dagens regelverk eller eksisterende veiledere. Forslagene rettes mot tiltak som berører ulike departementers ansvarsområder, og jeg har derfor innhentet opplysninger fra andre berørte departementer. De forslagene som særlig berører Finansdepartementet, forutsetter lovendringer. Finansdepartementet opplyser om at Toll- og avgiftsdirektoratet og Skattedirektoratet våren 2016 fikk i oppdrag å utrede tiltakene nærmere. Direktoratenes utredning er nylig oversendt Finansdepartementet for videre behandling. Når departementet har ferdigbehandlet forslagene, må de sendes på høring før de kan fremlegges for Stortinget. Arbeids- og sosialdepartementet opplyser at de vurderer om det kan være hensiktsmessig å endre Nav-loven i tråd med eventuelle endringer i forvaltningsloven. Dagens regelverk medfører, så langt Arbeids- og sosialdepartementet erfarer, imidlertid ikke vesentlige særskilte hindringer i informasjonsdeling mellom kontrolletatene. Flere forslag har omhandlet endringer av forvaltningslovens regler om taushetsplikt, som ligger under Justis- og beredskapsdepartementets område. Det reiser flere kompliserte, prinsipielle spørsmål som krever grundig utredning, og er derfor lagt inn i det pågående arbeidet til Forvaltningslovutvalget. Til slutt vil jeg fremheve at det er Arbeids- og sosialdepartementets inntrykk at etatssamarbeidet mot arbeidslivskriminalitet har ført til bedre informasjonsflyt mellom etatene og gjort etatene mer oppmerksom på mulighetene som allerede finnes innenfor gjeldende regelverk.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-26:
Som jeg nettopp gjorde rede for i mitt svar til representanten, er det sånn at man må igangsette ganske omfattende utredningsprosesser for å klargjøre viktige forhold som blir berørt når man skal øke informasjonsutveksling mellom etatene. Så er det et faktum at en del av de problemstillingene som har kommet opp, viser det seg å være etablerte, gode løsninger på. Det er også et faktum, som jeg antar representanten har forståelse for, at i de tilfellene hvor det kreves lovendringer, er det en prosess som selvfølgelig har noen tidsrammer rundt seg som tilsier at de ikke umiddelbart kan iverksettes. Så er det også et faktum at man på noen punkter møter prinsipielle avveininger, som krever at man går inn i nettopp de avveiningene før man kan legge frem et omfattende forslag for Stortinget.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-26:
Nettopp denne typen forhold blir jeg nødt til å vurdere nøye. På den ene siden ønsker vi at vi skal ha en god informasjonsdeling mellom etatene, og så er man i en ulik situasjon i de ulike etatene med hensyn til å ivareta personers interesser – politiet har jo ganske brede muligheter til å dele opplysninger når det handler om etterforskning og forebygging av kriminalitet – men så handler det også om tilliten som borgerne skal ha til de ulike etatene. Det er disse prinsipielle avveiningene vi er nødt til å gjøre. Så er det sånn at på mange av disse områdene vil det kreve et ganske omfattende utredningsarbeid. Det skal på høring, og det vil bli forelagt Stortinget. Men jeg kan betrygge representanten med at prosesser er i gang, og der det er hensiktsmessig, vil det også blir fremmet forslag til lovendringer.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-12:
Det er utruleg at Arbeidarpartiet klarar å snakka om dei som skapar arbeidsplassar i Noreg, som om dei har fått ei gåve. Eg trur me i denne salen skal vera glade for at det finst private bedrifter som skapar arbeidsplassar, og heller anerkjenner at ein viktig grunn at til at me kan bruka pengar på både skule, eldreomsorg og barnehagar, er nettopp at ein har nokre gründarar og næringslivsfolk som skapar arbeidsplassar. Eg kunne gjerne snakka masse om eldreomsorg, men eg pleier å få eit minutt til oppfølging i replikkordskiftet til å svara om eldreomsorg. Eg synest det er heilt utruleg at Arbeidarpartiet nok ein gong kritiserer oss for ikkje å stilla pengar til rådvelde, når det er nettopp det me har gjort med forsøksordninga som nesten ingen kommunar som er styrte av Arbeidarpartiet, søkte på. Då hadde ein jo fått det som representanten Pedersen etterlyser, at det ikkje skal stå på pengane, for pengane kjem når behovet er der. Eg gler meg veldig til å sjå oppfølginga av prosjektet. Eg registrerer at i Os kommune i mitt heimfylke er det gode tilbakemeldingar på forsøksordninga. Det følgjer vi vidare opp.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-12:
Det er veldig få Framstegsparti-styrte kommunar som har eigedomsskatt. Dei som har det, har arva det frå forgjengarane sine, og dei er valde for å rydda opp i ein økonomisk situasjon. Bergen kan me snakka masse om. Der vart eigedomsskatten gjeninnført for å ta eit skuleetterslep, som eg trur Arbeidarpartiet skal føla at dei har ein stor del av ansvaret for, sidan dei har styrt byen i veldig mange år. Det er ikkje slik at skulane begynte å forfalla fyrst etter valet i 2003. I Bodø er det stor forskjell på det moderate nivået på eigedomsskatt som var då Framstegspartiet og Høgre styrte byen, og det nivået me ser i dag, der småbarnsfamiliar fortel at dei får 40 000 kr i året i rekning. Eg trur ikkje nokon vil kjennast ved eit slikt nivå. Difor viser eg til hovudinnlegget mitt og det eg seier om effektivisering. Kommunane kan driva smartare. Dei kan læra av dei 70 kommunane som klarar seg utan eigedomsskatt. Eldreomsorga er veldig god i mange av dei. Så er det ikkje sagt at me skal kutta ut eigedomsskatten utan at me set inn andre tiltak, som å styrkja kommuneøkonomien ytterlegare, som me har gjort i fire år allereie.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-12:
Det er riktig at delar av det gode resultatet –rekordresultatet – i 2016 kjem av endringane i selskapsskatten og utbyteskattereglane, som har medført at fleire tok utbyte i 2016. Det er delar av svaret, men det er ikkje heile svaret. At det var eit godt resultat, kjem òg av at me satsa på kommuneøkonomien i proposisjonen for eit år sidan, og av at kommunane har vore flinke til ikkje å bruka opp alle pengane dei har fått, som gjer at det vel berre var ein handfull kommunar som gjekk med underskot i 2016, mens over 400 kommunar gjekk med overskot. Då meiner me det er heilt på sin plass å kunna adressera at den iveren etter å innføra eigedomsskatt og auka eigedomsskatt som raud-grøne politikarar har hatt dei seinare åra, er litt for stor. Her kan ein heller setja han ned og henta ut effektiviseringsgevinsten som ligg i år med god kommuneøkonomi.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-12:
Nei, eg meiner ikkje det er ei feilvurdering frå regjeringa si side. Det som kommunane må gjera når dei no skal laga budsjett, er å vurdera kva inntekter dei vil kunna ha til neste år, basert på denne kommuneproposisjonen og basert på kva dei vurderer at utgiftsnivået og inntektsnivået vil bli i den enkelte kommunen. Det er jo ingen rådmenn som budsjetterer ut frå fjoråret og ikkje skjeglar til kva som ligg i statsbudsjettet og kommuneproposisjonen. Eg er trygg på at det er rom for å kunna redusera eigedomsskatten i norske kommunar dersom ein er villig til det. Det er veldig lite vilje til det i raud-grøne kommunar, ser eg. Ein ser på det som ein rett kommunane har til å skattleggja innbyggjarane. Det er ein uting som me må adressera tydeleg, og spesielt i år der me gjev meir pengar til kommunane. Det gjer me òg til neste år. Det er ikkje snakk om at 2018 blir vanskelegare å budsjettera enn 2017 for norske kommunar, for denne regjeringa og dette stortingsfleirtalet med Kristeleg Folkeparti og Venstre har styrkt kommuneøkonomien betydeleg. Då må me kunna vera tydelege på at eigedomsskatten må ned.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-12:
Det er ikkje riktig som Karin Andersen seier, at SV alltid bruker meir pengar enn oss på kommuneøkonomi. Dei åra dei sat i regjering, brukte dei mindre pengar enn oss. Årsaka er nok heilt sikkert ikkje SV, men Arbeidarpartiet og Senterpartiet, som hadde større påverknad på politikken til den regjeringa. Konkurranseutsetjing er eit verkemiddel som er sunt for kommunar å bruka på ulike felt. Eg registrerer at SV no har stor allergi mot konkurranseutsetjing i nokre sektorar, mens dei då dei samarbeidde med oss om barnehage, syntest det var heilt greitt at me fekk private til å hjelpa til for å få det barnehageløftet som me trong, og som me har lykkast godt med dei seinare åra. Då var det greitt. Når me skal byggja vegar og andre ting, er det heilt greitt. Men på nokre tenesteområde klarer ein å laga eit nummer ut av at då er konkurranse veldig usunt. Eg viser til at pensjonssystema i privat sektor er det dei aller fleste i Noreg har, og det er gode pensjonsordningar. Eg synest at alle heltane, både hjelpepleiarar og reinhaldarar, fortener den løna dei har, men dei kan gjerne òg vera utsette for konkurranse, for då får me betre tenester til innbyggjarane.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-12:
Eg får takka representanten Pedersen for å snakka om Framstegspartiet i 4 minutt av innlegget og om Arbeidarpartiet i 49 sekund. Det viser vel kanskje at fokuseringa er meir på å kritisera andre enn på å snakka om eigen politikk. Eg skal likevel stilla eit spørsmål om deira eigen politikk, og då om eldreomsorg, som tydelegvis har vorte veldig aktuelt i Arbeidarpartiet. Eg registrerte at Aftenposten hadde ei sak om Torgeir Micaelsen, som leidde eit internt AP-utval, og som summerte opp den raud-grøne perioden på denne måten: «Virkemidlene har ikke vært sterke nok. Vi har ikke nådd målene vi satte oss. Og det er for stor forskjell på eldreomsorgen kommuner imellom.» Dette seier altså Arbeidarpartiets helsepolitiske talsmann, Torgeir Micaelsen, som vidare seier: «Ap tar selvkritikk etter åtte års rødgrønt styre og foreslår nye virkemidler i eldrepolitikken.» Spørsmålet mitt til Pedersen blir då: Er ho einig med Micaelsen i at eldreomsorga ikkje vart betre i dei åtte raud-grøne åra?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-12:
Eg trur me alle er einige om at me ikkje ønskjer nokon dans på roser, men heller at dagens regjering held fram. Eg registrerte at Heidi Greni i sitt innlegg sa at ein var imot kommunereforma. Eg er då litt overraska over at ein i all hovudsak røysta for alle samanslåingane på torsdag. Mitt spørsmål går på det som Senterpartiet har gjort seg mest kjent for i det siste, nemleg reverseringa som dei ønskjer å gjera på felt etter felt. Me høyrde jo i fjor at dei sa at ein ønskte å reversera inntektssystemet for kommunane som me innførte. Og dette er litt viktig: Dersom me skulle få eit regjeringsskifte, noko eg ikkje håpar eller trur, er det ei rekkje kommunar, Oslo, Bergen, Trondheim, store kommunar, som skal laga budsjett. Vil representanten Greni anbefala dei å ha to budsjettforslag, eitt budsjett med sitjande regjering og gjeldande kommuneproposisjon og eitt budsjett med lågare inntekter til storkommunane, basert på reverseringspolitikken til Senterpartiet, allereie i 2018, eller kan dei slappa av med at det ikkje vart reversering så raskt, i så fall?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-06-12:
Det er riktig at debatten går mot slutten, og sjølv om ikkje denne debatten vart like lang som debatten på torsdag, er det veldig viktig å fylla opp kommunane med økonomi, noko me diskuterer i dag. Torsdag diskuterte me strukturen, oppgåver og tillit til kommunesektoren for framtida. Når det gjeld økonomi, forstår eg veldig godt at det ikkje er så lett å angripa oss med omsyn til det me har gjort. Difor angrip ein heller det me har sagt me skal gjera i neste periode. Når ein klarte å finna ein liten nyanseforskjell på korleis me ordla oss om eigedomsskatt, greip ein dette som hovudpoeng i denne debatten, nemleg at Framstegspartiet er veldig opptatt av å fjerna og redusera eigedomsskatten. Det er inga overrasking. Det er vel heller inga overrasking at sjølv om me samarbeider godt i regjering, har Høgre og Framstegspartiet to ulike program og er to ulike parti, men me vil det same, og me går i same retning. Eg ville ha vore meir uroleg når det gjeld kven ein skal samarbeida med på den andre sida. Der er det eit spekter av parti som vil ulike ting, og det kan bli langt meir krevjande for dei å bli einige enn det blir for oss og Høgre i lag med våre venner Kristeleg Folkeparti og Venstre, som vil gå i same retning. Selskapsskatten var òg representanten Pedersen litt inne på. Der ligg ambisjonen fast, at me skal tilbakeføra delar av selskapsskatten til kommunane. Me ønskjer i sterkare grad at kommunar skal leva av verdiskaping lokalt og mindre av overføringar, så det står i proposisjonen at dette kjem me tilbake til. Eldreomsorg har òg vore tema i debatten. Det er eigentleg litt rart at ein først takkar nei til å få friske midlar gjennom ei ordning som blir stilt til rådvelde, og så harselerer ein etterpå over at ein ikkje har friske midlar til eldreomsorga. Eg er veldig spent på oppsummeringa av dei kommunane som er med i ordninga. Eg registrerte at i heimfylket mitt, Hordaland, har Os kommune gått ut i lokalavisa og sagt at etter eitt år er erfaringane gode, og dette er ein god modell for å sikra at pengane er til stades når behovet oppstår. Arild Grande hadde òg eit innlegg som bar preg av at ein har liten tillit til at lokalpolitikarar kan bruka pengar på ting dei meiner er riktig. I det raud-grøne utstillingsvindauga i heimdistriktet hans, Trøndelag, ser me av tala at Trondheim har fått meir pengar under vår regjering enn dei fekk i den raud-grøne regjeringas tid. Det er litt spesielt at ein då ønskjer at ein skal henta pengane inn igjen frå Trondheim kommune og i staden la kommunen søkja på dei og rapportera, med alt det byråkratiet det krev. Eg har faktisk meir tillit til at Trondheim klarer å disponera pengane sine, til liks med at resten av norske kommunar klarer å disponera pengane sine på ein fornuftig måte. Så i neste sak me skal diskutera, saka om kommunal fridom, viser me at me i praksis har stor tillit til kommunepolitikarar.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Jeg la merke til at komitélederen fra Fremskrittspartiet ikke nevnte eldreomsorg med ett eneste ord. Det er ganske oppsiktsvekkende, for før valget i 2013 uttalte Fremskrittspartiets leder, Siv Jensen, at det ikke skulle stå på penger. Det kunne «koste hva det koste ville» å ruste opp eldreomsorgen. I snart fire år er det nettopp Fremskrittspartiet og Siv Jensen som har styrt pengesekken i regjeringen og hatt ansvaret for å finansiere eldreomsorgen i Norge. I denne perioden har regjeringen kuttet skattene med mer enn 20 mrd. kr, sånn at Christen Sveaas har fått 2,7 mill. kr i gave fra regjeringen og Øystein Stray Spetalen nesten 7 mill. kr, ifølge Aftenposten 15. oktober i fjor. Og nye skattekutt er varslet i neste periode. Mener Fremskrittspartiet at alt er på stell i eldreomsorgen, siden man har prioritert skattekutt framfor eldreomsorg, og siden representanten Njåstad ikke fant grunn til å nevne en av kommunenes aller viktigste oppgaver i sitt innlegg?