Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-16:
Jeg pleier å svare alle dem som sier de ikke er opptatt av politikk, at alt er politikk. Hvor og når bussen går, om den går i det hele tatt, om det finnes en god skole og barnehage til barna som vokser opp, om de eldre blir tatt godt vare på, og om de ansatte har tid og mulighet til å ta vare på folk – alt dette er politikk, og sentralt i det hele står kommunene og fylkene våre. Kommunene er hjertet i vår felles velferd, og kommunene er tilbydere av de fleste tjenestene vi benytter oss av i hverdagen. Kommunene er også et av våre viktigste verktøy i kampen mot de økende forskjellene. Koronapandemien har nok en gang vist oss hvor avhengige vi er av et godt fungerende kommunalt tjenestetilbud, og at mange kommuner er underfinansiert. For Rødt er kampen for å sette kommunene og fylkene i stand til å tilby gode tjenester til alle, uansett hvordan lommeboken er, eller hvilken postadresse man har, en viktig kamp. En av de største satsingene i Rødts alternative statsbudsjett for 2022 er derfor å flytte mer penger fra staten til kommunene i form av økte, frie inntekter, inkludert økt distriktstilskudd. Faktisk bevilger vi hele 5 mrd. kr mer enn det budsjettforliket legger opp til. Og det er mange gode tjenester og lokal selvbestemmelse i de 5 mrd. kr ekstra som vi setter av. Økte frie inntekter gjør det mulig å gjøre mer av det folk i det lokale demokratiet synes er viktigst. Det kan bety flere ansatte i velferden, døgnbemannet brannstasjon, flere sykehjemsplasser, å bevare grendeskoler, å opprette en fritidsklubb eller et kommunalt kjøkken til eldreomsorgen. Rødt mener at også fylkeskommunene spiller en veldig viktig rolle i å skape gode lokalsamfunn rundt om i landet. Fylkeskommunene må settes godt i stand til å være utviklingsmotorer innenfor næring og også innenfor klima. Rødt mener også at den fylkeskommunale tannlegetjenesten trenger styrkede økonomiske overføringer for å kunne gi billigere behandling til flere. Her viser jeg til Rødts budsjett, hvor vi setter av 3,2 mrd. kr for å starte en innfasing av gratis tannhelse – litt mer kjøtt på beina enn det som ligger i budsjettforliket. Rødt foreslår også å øke de frie inntektene til fylkeskommunen med 200 mill. kr mer enn i budsjettforliket. Vi vil gi økt støtte til omlegging av nullutslippsløsninger for ferjer og hurtigbåter, og vi tilfører viktige utviklings- og omstillingsmidler. Rødt foreslår også å styrke det lokale selvstyret ytterligere ved å opprette et eget fond på 75 mill. kr for å kjøpe opp strandsoneareal, som sikrer fellesskapet adgang til naturområder langs kysten. Rødt øker også overføringene til Sametinget med ytterligere 25 mill. kr i vårt budsjett, slik at man får styrket samisk språk og kultur. Rødt prioriterer styrking av Merkur-programmet, for utviklings- og kompetanseprogram for nærbutikker og bokhandlere i distriktene vil sikre flere tjenester til innbyggerne nær folk. Det er også viktig å sette fylkene våre bedre i stand til å ta inn det store vedlikeholdsetterslepet på fylkesveier og gi økt bevilgning til ras- og skredsikring og ikke minst beredskapstiltak i møte med endret vær og klima. Altfor lenge har vi også hatt et boligmarked som fyller lommene til bolighaiene, samtidig som et trangt boligmarked frarøver mange av oss muligheten til å eie sitt eget hjem. En vanlig lønnet sykepleier kunne kjøpe 1,3 pst. av boligene i Oslo, ifølge sykepleierindeksen fra Eiendom Norge. Det er en nedgang fra 3 pst. i fjor. Dette viser hvorfor det trengs kraftige virkemidler for en mer sosial boligpolitikk. Rødt mener Husbanken er et viktig boligpolitisk verktøy som må stå sentralt i arbeidet for en bedre boligpolitikk, men også i utviklingen av en ikke-kommersiell boligsektor og for å hjelpe flere inn på boligmarkedet. Rødt utvider også Husbankens låneramme, i likhet med det budsjettforliket legger opp til, men noe mer, samtidig som vi setter av midler til å utrede organiseringen av en tredje boligsektor. La meg slutt gå litt inn på bostøtteordningen, som har blitt uthulet over flere år. Det føler jeg at jeg sier hver gang jeg er på denne talerstolen, men Rødt har som mål å gjenreise bostøtteordningen og sørge for at langt flere omfattes av den. Derfor vil vi øke satsene og sikre at flere får rett til bostøtte enn i dag. Det setter vi av 400 mill. kr ekstra til i forhold til det budsjettforliket legger opp til. Avslutningsvis: Arbeidet med å skape gode kommuner for alle innbyggere, uavhengig av postnummer og størrelse på lommeboka, fortsetter. Og kampen for å sikre flere boliger til folk og ikke til boligspekulantene, har så vidt begynt. Jeg gleder meg til å se hvordan resten av dette arbeidet kommer til å ende. Vi i Rødt skal i alle fall presse på for en mer sosial profil og for at vi skal kunne leve et god liv der ute i kommunene – hvor enn det er. Jeg tar til slutt opp Rødts forslag til saken.