Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2001-05-29:
Kristelig Folkeparti har støttet flere av Regjeringens forslag til endringer i lov om familievernkontorer. Disse har i hovedsak gått ut på å harmonisere regelverket slik at de offentlig eide familievernkontorer og Kirkens familievernkontorer kan forholde seg til det samme regelverket. På to områder har imidlertid Kristelig Folkeparti funnet det riktig å gå imot Regjeringens forslag til lovendringer. Det ene gjelder forslaget om å åpne for at familievernkontorene kan utlevere personidentifiserbare opplysninger til statistisk bearbeiding. Bakgrunnen for dette var at identifikasjon ved påføring av brukeres personnummer ville bidra til å gjøre statistikkene mer pålitelige og nyanserte og således gi et bedre grunnlag for forskning innenfor familievernet. Jeg registrerte at representanten Ausdal Starrfelt etterlyste en begrunnelse for at dette også gjaldt forskning. Det er mulig at det har kommet litt svakt fram i merknadene våre, men vi har ikke skilt mellom statistikk og forskning i denne sammenheng. Overskriften til paragrafen har begge deler i seg, og her er det den psykologiske virkningen utad som det har vært viktig å fokusere på. Etter Kristelig Folkepartis mening er det imidlertid viktig at hensynet til forskningen veies opp mot hensynet til brukernes trygghet overfor familievernet. Det er det som er poenget. Familievernet er jo ment å skulle være en lavterskeltjeneste. Å åpne for utlevering av personnummer ville føre til svekkelse av personvernet, og vi tror det ville ha som resultat at mange kom til å avstå fra å bruke tjenesten. Vi har merket oss Statistisk sentralbyrås argumentasjon i brevet, sist gjengitt i brev fra statsråden til komiteen, som klart fremhever nødvendigheten av å kunne få adgang til ikke-anonymiserte data for å sikre kvaliteten på statistikkene. Vi har imidlertid også merket oss at Justisdepartementets lovavdeling argumenterer annerledes i et brev til Barne- og familiedepartementet, datert 16. oktober 2000, der man stiller seg noe tvilende til om ikke-anonymiserende opplysninger er nødvendige for at statistikken skal bli pålitelig og nyansert. Lovavdelingen antyder også i brevet en annen løsning for å oppfylle de samme statistiske mål: at man i stedet for å bruke personnummer kan bruke pseudonym. Lovavdelingens utlegning gjelder riktignok et spørsmål om taushetsplikten etter familievernkontorloven § 5 er til hinder for at sensitive personopplysninger gis til Statistisk sentralbyrå for statistiske formål. Lovavdelingen svarer ja på dette spørsmålet. Loven er til hinder for at kontorene kan gi fra seg ikke-anonymiserte opplysninger til statistisk bruk. Det er etter det vi forstår, grunnen til at departementet nå fremmer forslag om en egen lovhjemmel som åpner for å kunne avgi personidentifiserbare opplysinger til dette bruk. Lovavdelingens svar er imidlertid også et svar på om slik hjemmel er nødvendig og bør innføres. Vi har også lagt vekt på at langt over halvparten av de høringsinstanser som har uttalt seg, har gått imot forslaget, deriblant Norsk Psykologforening og landsstyret for Kirkens Familievern. Kristelig Folkeparti er glad for at et klart flertall i komiteen også går imot forslaget. Det andre området Kristelig Folkeparti sammen med Høyre og representanten Stolt-Nielsen har fremmet motforslag til, gjelder et krav om tverrfaglighet ved familievernkontorene. Begrunnelsen for forslaget er at familievernkontorene møter brukere med svært sammensatte problemer, og at den kombinasjon av helse- og sosialfaglig kompetanse som nåværende lov sikrer, er en garanti både for bredde i tilnærmingen og forståelsen av disse problemene. Etter departementets mening bør det være opp til fylkeskommunene å bestemme hvilke krav til faglig kompetanse som bør stilles. Kristelig Folkeparti er uenig i dette. Vi mener det er grunn til å frykte at de økonomiske forhold i fylkeskommunene i for stor grad vil bestemme kvaliteten på familievernets tilbud, og at familievernkontorene kan tape noe av det som har vært deres fortrinn, nemlig tverrfagligheten. Etter Kristelig Folkepartis oppfatning kan dette best sikres ved at det lovfestes som før. Det er også grunn til å beklage at Regjeringen fremmer et så vidt omfattende forslag som dette uten at det har vært ute på høring. Det er grunn til å legge vekt på at også dette forslaget har vakt betydelig motstand i de faglige miljøene. For øvrig viser jeg til merknadene. Jeg tar samtidig opp forslag nr. 2, som er fremmet av Kristelig Folkeparti, Høyre og representanten Inger Stolt-Nielsen.