Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2015-06-16:
Jeg får også tillate meg å mimre over min skolehverdag og hva det var som gjorde at jeg klarte meg, og det er vel en liten replikk til representanten Tokerud fra Buskerud. I min tid – jeg har jo blitt noen år – gikk vi til skolen, og når man går på skolevei, går man altså sammen med venner. Og ikke minst må man ha gode lærere, det er vi vel alle enige i. Men mitt anliggende her er folkehelsen og hvordan man kan legge til rette for å ta de helsevennlige valgene. For til syvende og sist er det personen som velger, men samfunnet må legge til rette slik at det blir lettere å ta de sunne valgene. Valget kan være så enkelt som at når vi skal unne oss litt ekstra – skal vi stoppe i godterihyllen, eller skal vi stoppe ved fruktdisken? Prinsippet om valg innebærer faktisk at man skal ha friheten til å velge, samtidig som man skal gjøre helsevennlige valg mer attraktive. Med økt levestandard og bedret økonomi er det tilgjengelighet til usunne matvarer overalt, og de kjøpes overalt. I dag brukes kroppen mindre og mindre, og i kombinasjon med usunn mat gir det ikke bare fedme, men også livsstilssykdommer som diabetes, høyt blodtrykk og hjerte- og karsykdommer, som vi bruker mange penger på å reparere. Men økt levestandard og mer mat gjør oss paradoksalt nok ikke mer lykkelige. Ensomhet og psykiske lidelser er økende og er et folkehelseproblem, og det er flott at psykiske problemer i dag likestilles med medisinske. Et av regjeringens tiltak er innsats for å styrke den enkeltes mestringsevne, og det handler nettopp om dette med valg. Vi må skape mest mulig like forutsetninger for å kunne mestre og tilrettelegge for mestring. Vi må ha tro på våre iboende krefter – og ikke minst tro på at vi kan mestre våre liv og endre atferd når det trengs. Gode levevilkår og velferdsordninger og sosial inkludering er med på å skape god folkehelse og redusere helseforskjeller, og det gir ikke god helse ikke å kunne lese eller skrive – vi har snakket om de gode lærere. Politikk handler om å prioritere, og det regjeringen har prioritert, er å bruke midler til kompetanseheving hos lærere – hele 1 mrd. kr er brukt til det. Og skolen er den største arenaen for å skape sosial utjevning. Det er hevet over all tvil, det er folkehelse. Det blir for lettvint retorikk å si at mindre bedriftsbeskatning gir dårligere folkehelse. Regjeringen ønsker å legge til rette for at bedrifter skal bli i Norge, og at norske bedrifter som er her, skal ha de samme rammebetingelser som de utenlandske. Vi ønsker arbeidsplasser – alle vet hva arbeidsledighet gjør med helsen. Kosthold påvirker helsen gjennom hele livet, og det er flere tiltak som kan gjøre det lettere å velge helsevennlig: gode merkeordninger som gjør det lettere å se hva produkter inneholder av sukker, salt og fett produktplassering i hyller som ikke stimulerer til kjøp av usunne varer informasjon som er kjapt tilgjengelig for forbrukeren, om innholdet i matvarer bruk av emballasje Om de store aktørene i matindustrien går sammen om å utvikle sunne matvarer med lavere innhold av salt, sukker og mettet fett, vil vi se resultatene raskere. Tidlig innsats er nødvendig, og barn og unge er spesielt sårbare og ikke i stand til å ta de informerte valg som de voksne har mulighet til. De må beskyttes særskilt når det gjelder tobakk og alkohol. Det er derfor godt at regjeringen vil redusere tobakkens tiltrekningskraft gjennom å stille krav til standardisering av tobakkspakker og innføre forbud mot smakstilsetning i røyketobakk. Helsevennlige valg handler også om fysisk aktivitet. Men det er ikke slik at alle kan løpe Birkebeineren, og at hvis man ikke kan det, klarer man liksom ikke å være i aktivitet. Vi har veldig høye forventninger og krav til livet vårt, og mange av helseproblemene kommer kanskje av at vi alltid skal være så flinke. Å gå i naturen er undervurdert. Naturen er en motmakt, en lekegrind, en tilhørighet som gir identitet og ro. Det er derfor positivt at regjeringen legger vekt på å styrke friluftslivet, også nå i år når det er Friluftslivets år. Jeg har lyst til å nevne at Johan Kaggestad, mest kjent som trener for Grete Waitz og Ingrid Kristiansen, var pioner når det gjaldt å bruke fysisk aktivitet som en del av behandlingstilbudet for pasienter innen psykisk helsevern. Han var i mange år trimleder på Modum Bad og opptatt av at vi ikke må glemme at vi har vært samlere, jegere og fiskere. Løper man rundt en bane for lenge, sa han, blir man svimmel.