Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-08:
Stortinget vil i denne saken vedta en rekke endringer i opplæringsloven. De fleste lovendringer blir vedtatt med bred enighet i komiteen. Jeg vil redegjøre for lovforslagene og regner med at de ulike partiene vil klargjøre sitt ståsted. Jeg vil først og fremst takke komiteen for et godt samarbeid i prosessen. Det å kunne lese og skrive og å ha en god forståelse for tall er nesten en nødvendighet for å kunne klare seg i livet og for å kunne få en god jobb. Det er i dag for mange elever som ikke har god nok kunnskap til å kunne lese og skrive, og som ikke har god nok tallforståelse i de første skoleårene. For mange går ut av skolen uten å kunne lese eller skrive godt nok. Frafallet i den videregående skole er for høyt, og det er et stort og alvorlig samfunnsproblem at én av tre unge ikke fullfører videregående skole på fem år. Mange av dem har ikke gode nok skrive- og leseferdigheter eller god nok tallforståelse. Frafallet begynner tidlig. Derfor er det viktig å sette inn tiltakene tidlig – så tidlig som mulig. Det er derfor en merkedag at Stortinget i dag vedtar å innføre plikt til tidlig innsats fra 1.–4. klassetrinn i norsk, samisk og matematikk. Forslaget om tidlig innsats skal ikke være spesialundervisning, og innføring av plikten skal ikke påvirke elevenes rett til spesialundervisning. Plikt til tidlig innsats kommer som en ytterligere styrking av den tilpassede opplæringen på 1.–4. klassetrinn i norsk, samisk og matematikk, og skal være rettet mot elever med svake ferdigheter i lesing og regning. Det å øke lærertettheten er et sentralt virkemiddel for å oppfylle plikten til tidlig innsats. Økning i lærertettheten på 1.–4. klassetrinn skal ikke skje på bekostning av lærertettheten i andre fag og på andre trinn. Det ble i budsjettet avsatt midler til å innføre plikt til tidlig innsats fra høsten 2009, og det vil bli lagt inn midler for helårig virkning i statsbudsjettet for 2010 på om lag 1 milliard kr. Det vil bety om lag 2 000 flere lærere på 1.–4. klassetrinn i grunnskolen. Sosial tilhørighet og et godt læringsfellesskap er nødvendig for at alle elever skal lære og trives. Det er nødvendig å lære å samarbeide med andre, diskutere og løse konflikter når de oppstår. Komiteen mener det er nødvendig at det framgår tydelig av loven at elevene i opplæringen skal deles i klasser eller basisgrupper som skal ivareta deres behov for sosial tilhørighet. Lovendringen innebærer at klassen/basisgruppen blir koplet til kontaktlærerordningen. Loven innebærer en lovfesting av at klassen/basisgruppen skal ha en eller flere kontaktlærere som har særlig ansvar for de praktiske, administrative og sosialpedagogiske gjøremålene som gjelder klassen/basisgruppen og de elevene som er der, bl.a. kontakt med hjemmet. Kontaktlæreransvaret blir utvidet til å omfatte ansvar for klassen/basisgruppen. Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til denne lovendringen. Fremskrittspartiet ønsker at det i lovs form skal åpnes for at man kan inndele etter faglig nivå. Vi vil i dag vedta en plikt for skoleeier til å utarbeide en årlig rapport om tilstanden i grunn- og videregående opplæring, og det skal knyttes til læringsresultat, frafall og læringsmiljø. I innstillingen understreker komiteen at hvert enkelt barn har rett til et godt skolemiljø som fremmer helse, trivsel og læring. Komiteen mener den årlige rapporten må inneholde hvordan skolene jobber for å bekjempe mobbing. I innstillingen ber komiteen Regjeringen sikre at den årlige rapporten omfatter hvordan skolen imøtekommer krav til universell utforming og tilgjengelighet. Komiteen ser det som viktig at skoleeierne og de folkevalgte organene har et tydelig ansvar og engasjement i skolens utvikling. Komiteen foreslår å lovfeste at den årlige rapporten skal drøftes i både kommunestyrer og fylkesting og følges opp av skoleeier, og at det blir vedtatt en lovendring når det gjelder dette, i dag. Det foreslås også en presisering av minoritetselevers rett til utvidet opplæring. Komiteen støtter forslaget fra Regjeringen. Komiteen støtter departementets forslag om en presisering av plikten i opplæringsloven og privatskoleloven til å kartlegge minoritetsspråklige elevers ferdigheter i norsk, slik at det sikres at de får oppfylt sine rettigheter dersom de har behov for særskilt språkopplæring. Skole–hjem-samarbeidet er viktig, og komiteen støtter forslaget fra departementet om at man i loven skal presisere dette. Man understreker også fra komiteens side at de retningslinjene som skal utarbeides, skal utarbeides i samarbeid med Foreldreutvalget for grunnopplæringen. Helt til slutt vil jeg bare komme med noen kommentarer til det nye faget fysisk aktivitet, som ikke er etablert i skolen i dag. Det å innføre dette faget er ekstremt viktig for både fysisk og psykisk helse, for læringsmiljøet og for læringsutbyttet. Det er utarbeidet forslag til forskrift om fysisk aktivitet i grunnopplæringen, som er sendt på høring.