Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2007-05-25:
Lekdommere har tradisjonelt hatt en sterk stilling i det norske rettssystemet. De foreslåtte endringene i domstolloven har som formål å bevare og videreutvikle lekmannsprinsippet, ivareta rekruttering og sikre lekdommere som er i stand til å fylle funksjonen sin. Komiteen er enig med departementet i at loven trenger en modernisering når det gjelder utvalg av lagrettemedlemmer og meddommere, og mener det er fornuftig å skille, slik at oppnevning ikke faller sammen med den ordinære konstitueringen etter kommune- og fylkestingsvalg. Lov om endringer i domstolloven bygger på arbeidet i Lekdommerutvalget. Komiteen har merket seg at departementet på flere punkter har valgt å beholde dagens praksis framfor å følge Lekdommerutvalgets tilrådninger. Lovproposisjonen viderefører lekmannsprinsippet, slik at det også i framtiden skal oppnevnes et utvalg lekfolk i den enkelte kommune som skal kunne gå inn i funksjoner i lagmannsretten som meddommere og lagrettemedlemmer i straffesaker, og meddommere og skjønnsmenn i sivile saker. I tingretten deltar meddommere i straffesaker og sivile saker, og som skjønnsmenn. Forliksrådene skal bestå av tre medlemmer som utfører jobben uten medvirkning fra juridiske dommere. Lekfolk fungerer også som rettsvitner. Komiteen støtter departementets forslag om å videreføre dagens oppnevningsmåte for lekdommere og lagrettemedlemmer gjennom kommunen. Det vil sikre nærkontakt med innbyggerne og gode egnethetsvurderinger av kandidatene. Komiteen slutter seg også til at valgperioden forskyves, slik at fristen for valg til utvalgene av lagrettemedlemmer og meddommere settes til 15. oktober året etter kommunestyrevalget. Funksjonsperioden er fire år fra neste nyttår. Denne endringen vil gi kommunene bedre tid til å kunne rekruttere og sammensette et mest mulig representativt utvalg personer til disse oppgavene. Komiteen mener lovverket med fordel kan forenkles og støtter oppheving av ordningen med særlige utvalg etter domstolloven. Fra 1. januar 2006 overtok staten det administrative ansvaret for forliksrådene. Valg til forliksrådet foretas samtidig med valg av øvrige lekmenn. I tillegg skal det oppnevnes et antall fylkesvise skjønnsmenn. Komiteens flertall, Arbeiderpartiet og SV, er enig i at fylkestinget skal foreta valget. Et mindretall i komiteen, bestående av Høyre og Fremskrittspartiet, fremmer forslag om at kommunen skal oppnevne skjønnsmenn. Lekmannsprinsippet hviler på systemets legitimitet, og komiteen er enig med departementet i at hensynet til mangfold, med hensyn til alder, kjønn, bakgrunn og kultur, må ivaretas. Komiteens flertall, Arbeiderpartiet, SV og Høyre, støtter departementets forslag om å lovfeste en regel om at utvalgene skal ha allsidig sammensetning. Et annet flertall, Arbeiderpartiet og SV, støtter departementets forslag om at kommunene skal pålegges en plikt til å oppfordre allmennheten til å foreslå kandidater. Mindretallet, Høyre og Fremskrittspartiet, mener det må være opp til den enkelte kommune å avgjøre hvordan forslag innhentes, og foreslår på den bakgrunn § 67 opphevet. Tilliten til lekdommerordningen hviler på tilliten til personene i utvalget. En samlet komite støtter departementets forslag om at personlig egnethet kombinert med tilstrekkelige norskkunnskaper settes som kriterier for å kunne bli lekmann, og videre at det lovfestes et særskilt kvalifikasjonskrav for medlemmer av forliksrådene. Domstolsadministrasjonen skal deretter føre halvårlige kontroller med vandel, som en ytterligere kvalitetssikring. Komiteen er enig i at det er hensiktsmessig at fagkyndige meddommere oppnevnes av retten for den enkelte sak. Departementet har foreslått flere nye aldersgrenser knyttet til lekdommere. Komiteens flertall, Arbeiderpartiet og SV, støtter Regjeringens forslag til ny § 70. Mindretallet, Høyre og Fremskrittspartiet, foreslår en nedre aldersgrense på 18 år, som er myndighetsalderen, og at øvre aldersgrense bortfaller. Det er mindretallets syn at kravet om personlig egnethet er tilstrekkelig til å sile ut personer som ikke egner seg i enhver aldersgruppe. Mindretallet mener det er umoderne seniorpolitikk å diskvalifisere noen fra Lekdommerutvalget på grunn av høy alder alene. En samlet komite støtter en aldersgrense på 25 år for medlemmer av forliksrådet. Proposisjonen inneholder også en oversikt over yrkesgrupper som er utelukket fra valg til utvalgene for lekfolk for å sikre at domstolene skal være uavhengige. Komiteen har ingen merknader til dette. Tusenvis av lekfolk gir sitt bidrag for å sikre legitimiteten til systemet, og mange reagerer nå på at godtgjørelsene er relativt beskjedne. Dette er bakgrunnen for at mindretallet i komiteen, Høyre og Fremskrittspartiet, fremmer forslag der Regjeringen i forbindelse med 2008-budsjettet bes vurdere å øke godtgjørelsen. Komiteen er etter avgivelsen blitt gjort oppmerksom på en inkurie. Det vil si at § 66 a og § 86 a skal med i oppregningen av bestemmelser i domstolloven som skal oppheves. På vegne av komiteen må jeg fremme det forslaget nå om at de to angjeldende paragrafene faktisk oppheves. For øvrig har komiteen ingen merknader til de foreslåtte endringene i domstolloven. Jeg tar da også opp de nevnte forslagene på vegne av mindretallet.