Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2013-02-19:
Innledningsvis bemerker jeg at taushetsplikt for visse typer informasjon er en grunnleggende forutsetning for tilliten mellom forvaltningen og den enkelte. Taushetsplikten er likevel ikke absolutt. Det foreligger mange hjemmelsgrunnlag for å gi taushetsbelagte opplysninger til andre aktører ved behov. Jeg nevner forvaltningsloven § 13 b første ledd nr. 5 og nr. 6. Nr. 5 åpner for at et forvaltningsorgan kan gi andre forvaltningsorganer opplysninger om en persons forbindelser med organet om avgjørelser som er truffet og ellers de opplysninger som det er nødvendig å gi for å fremme avgiverorganets oppgaver etter lov eller instruks. Det siste alternativet vil f.eks. kunne gi Arbeidstilsynet mulighet til å utveksle taushetsbelagt informasjon med skattemyndighetene og Nav for å bekjempe svart arbeid. Nr. 6 åpner på visse vilkår for å gi opplysninger om lovbrudd til påtalemyndigheten eller kontrollmyndigheter. Det foreligger således allerede omfattende muligheter for å kunne utveksle informasjon om lovbrudd innenfor rammene av gjeldende rett. Når det gjelder spørsmålet om en eventuell utvidelse av mulighetene for informasjonsutveksling, krever dette nærmere utredning. På bakgrunn av regjeringens forebyggingsstrategi, Regjeringens strategi for forebygging: Fellesskap – trygghet – utjevning, er det opprettet en interdepartemental arbeidsgruppe for å gjennomgå regelverket om informasjonsplikt og taushetsplikt. Hensikten er å sikre mer effektiv informasjonsutveksling mellom etater i alvorlige tilfeller. For tiden avventer gruppen en kartlegging av praksis. Dette arbeidet utføres av NOVA i regi av Helse- og omsorgsdepartementet. Jeg finner det naturlig å avvente denne kartleggingen før eventuelle tiltak vurderes. I en del tilfeller vil det være viktig for etterforskningen av lovbrudd at politiet kan få utlevert opplysninger fra ulike forvaltningsregistre, men lovgivningen begrenser adgangen til å benytte personopplysninger til andre formål enn de er innhentet for. I straffeprosessloven kapittel 16 er det åpnet for å ta beslag i eller pålegge utlevering av opplysninger, men vilkårene innebærer at dette er en noe tungvint framgangsmåte. Reglene dekker dessuten ikke behovet for opplysninger i saker om forebygging. Disse reglene vil heller ikke være særskilt tilpasset situasjoner der politiet selv innehar opplysningene, slik situasjonen er for passregisteret. Regelverket tilknyttet forvaltningsregistre vil derfor bli gjennomgått. Departementet er i innspurten med et høringsnotat med forslag til endringer i passloven. Forslaget vil åpne for at politiet kan bruke opplysninger fra passregisteret i en rekke situasjoner der det er behov for å avklare en persons identitet, og ved forebygging og etterforskning av straffbare forhold av et visst alvor. Videre har vi tatt opp behov for endringer av reglene vedrørende opplysninger om førerkort. Målet er hele tiden et regelverk med en god balanse mellom hensynene til personvern og en effektiv bekjempelse av kriminalitet. 22. juli-kommisjonen har anbefalt at taushetsreglene i lovgivningen harmoniseres med regler for PSTs arbeid, slik at PST kan få tilgang til relevant informasjon fra andre etater i tilfeller der tjenesten har lov til å registrere opplysninger eller opprette sak. Kommisjonen uttaler videre at taushetsregler ikke bør være til hinder for at andre offentlige etater kan tipse PST, dersom etatene oppfatter at det er grunn til å undersøke om det foregår terrorplanlegging. Jeg vil følge opp denne anbefalingen i samarbeid med andre statsråder. Arbeidet med endringer i passloven omfatter utvidet adgang til bruk av opplysninger fra passregisteret, også for PST.