Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-11-23:
Jernbane er ei rasjonell og miljøvenleg transportform. Eg er einig i intensjonane bak dette forslaget, som eg oppfattar å vera å leggja til rette for ein meir konkurransedyktig godstransport på jernbane. Fleirtalet peiker i innstillinga på at utbygging av konkurransedyktig jernbane for miljøvennleg og ressurssparande gods- og persontrafikk må vera ei viktig nasjonal oppgåve dei komande åra. Det er eg òg heilt einig i. Gjeldande Nasjonal transportplan har større fokus på godstransport samanlikna med persontransport enn nokon av dei tidlegare. På jernbanesida er det presentert ein eigen godsstrategi nettopp for å møta utfordringane og leggja til rette for vekst. Regjeringa ynskjer at ein størst mogleg del av veksten i dei lange godstransportane skal skje på bane og sjø. Føremålet er å tilby ein transportkapasitet for kombitransportar på bane, der jernbanen har sine særlege fortrinn, som dekkjer etterspurnaden i marknaden på kort og lang sikt. I NTP 2010–2019 vart det lagt fram ein godsstrategi som har som mål å leggja til rette for ei tilnærma dobling av godskapasiteten innan utløpet av planperioden. Eit av måla i strategien er nettopp å leggja til rette for 600 meter lange tog, slik det blir spurt etter i Dokument 8-forslaget. Eg er oppteken av at satsinga på auka godstransportkapasitet skal skje i ein heilskapleg plan. Det inneber at både kryssingsspor, terminalstruktur og terminalkapasitet og straumforsyning blir sett i samanheng. Det er ikkje minst viktig å sikra balanse mellom kapasiteten i endepunktsterminalane og på strekninga mellom desse. For tida blir det utført anleggsarbeid på fleire kryssingsspor, bl.a. på Sørlandsbanen og Dovrebanen. I tillegg skjer det planlegging av ei rekkje nye kryssingsspor og forlenging av andre. Når det gjeld terminalkapasitet, er Alnabru det store prosjektet i inneverande NTP-periode. Målet er at Alnabru skal vera eit nasjonalt logistikknutepunkt. Dette prosjektet har vist seg å vera langt meir kostbart enn rekna med i NTP. Difor har eg i samband med forslaget til statsbudsjett for 2011 valt å setja i gang ein KVU/KS1-prosess – konseptvalutgreiing, ekstern kvalitetssikring i tidleg fase – av alternative utbyggingskonsept på Alnabru. Det er òg sett i gang utgreiingsprosessar knytte til framtidig lokalisering av godsterminalar i Drammen, i Trondheim og i Bergen. I tillegg blir det gjennomført fleire ulike tiltak på mindre stasjonar og terminalar som er med på å leggja til rette for auka kapasitet på dei einskilde strekningane. Samstundes er det eit faktum at mangelen på kompetanse innan signal- og sikringsanlegg per i dag er avgrensande for Jernbaneverket sin kapasitet til å planleggja og gjennomføra nye investeringsprosjekt. For å kunna ta i bruk nye kryssingsspor må signal- og sikringsanlegget vera godkjent. Dette krev bruk av knappe signalressursar. Jernbaneverket arbeider no med ei vidareutvikling av strategiane og tiltaksplanane som ledd i forarbeidet til Nasjonal transportplan 2014–2023. Utgangspunktet er strekningsvise utviklingsplanar, der fornyings- og vedlikehaldsbehov for å møta marknaden blir sett i samanheng. Lat meg slå fast: Det er eit viktig mål å få meir gods over på bane. Difor finst det allereie ein strategi for å leggja til rette for auka kapasitet for godstransport på det norske jernbanenettet. Denne strategien vart handsama av Stortinget i samband med Nasjonal transportplan 2010–2019. Eg ser difor ikkje behov for å setja i gang eit arbeid med ein eigen handlingsplan for kryssingsspor og tiltak for auka gods på jernbane no – skilt frå oppfølginga av NTP 2010–2019 og utarbeidinga av NTP 2014–2023. Arbeidet med å vidareutvikla strategiar og program for kapasitetsaukande tiltak for godstransport vil inngå som del av arbeidet med NTP 2014–2023, med vidare detaljering i Jernbaneverket sitt handlingsprogram. Eg viser elles til mine svar til komiteen av 24. august og 19. oktober 2010, som er refererte i innstillinga.