Nikolai Astrup (Høyre), 2015-02-03:
Det er bred enighet i komiteen om at hovedprinsippene i norsk klimapolitikk frem mot 2020 skal bygge på enigheten fra klimaforliket i 2012. Det gir forutsigbarhet for folk flest og for beslutningstakere i næringslivet, industrien og offentlig sektor. Det er enighet i komiteen om at vi må føre en ambisiøs nasjonal klimapolitikk som fører til en langsiktig omstilling til et lavutslippssamfunn innen 2050. Norge har som et av de rikeste land i verden en unik mulighet til å vise at det er mulig å kombinere høy levestandard med lave utslipp. Samtidig må en ambisiøs politikk nasjonalt være fornuftig i en global sammenheng. Det overordnede målet er å redusere de samlede globale utslipp av klimagasser. Dette innebærer at det må tas hensyn til konsekvensene av kvotesystemet, faren for karbonlekkasje og til industriens konkurranseevne når politikken utformes. Dette gir føringer for virkemiddelbruken for å redusere nasjonale utslipp frem mot både 2020, 2030 og 2050. Det er gledelig at en samlet komité står bak dette synet. Det er nødvendig å forsterke klimaforliket gjennom nye tiltak dersom vi skal klare å redusere utslippene i Norge. Regjeringen og samarbeidspartiene har allerede gjennomført svært mange tiltak som vil gi reduserte utslipp. I transportsektoren er det tatt en rekke grep for å fremskynde omstillingen. I 2015 økes omsetningen av biodrivstoff fra 3,5 pst. til 5,5 pst. Dette tiltaket alene vil redusere utslippene med minimum 130 000 tonn CO2. Fra 1. juli fjernes biodieselavgiften, avgiften på lavinnblandet bioetanol halveres, og det vil bli innført full veibruksavgift for naturgass og LPG. Det siste grepet vil gjøre at biogass vil bli konkurransedyktig. Avgiftsfordelene for elbiler videreføres i 2015, og i tillegg er ladbare hybrider blitt billigere. Alle disse tiltakene vil bidra til å fremskynde omstillingen av transportsektoren. Samtidig satses det sterkt på jernbane og kollektivtrafikk, og regjeringen har fremmet nye retningslinjer for miljøvennlig stedsutvikling. I sum vil det bli enklere og mer effektivt å leve uten bil i hverdagen. I byggsektoren har regjeringen utvidet og rettighetsfestet støtteordningen for enøktiltak under Enova. Flere tiltak får støtte, og det totale støttebeløpet er økt. Dette styrker incentivene til å bytte ut fyring med fossil olje med miljøvennlige alternativer. Fra 2020 er det varslet et forbud mot fyring med fossil olje i husholdningene og til grunnlast i øvrige bygg. Fornybar energi er en viktig del av løsningen for å realisere lavutslippssamfunnet. Fortsatt er nesten 40 pst. av Norges energibruk fossil til tross for at elektrisitetsproduksjonen er fornybar. Norge har et betydelig potensial for å utvikle mer fornybar energi. Denne energien bør i hovedsak brukes til å erstatte fossil energi der det er mulig og hensiktsmessig, legge til rette for mer miljøvennlig industriproduksjon og energiintensiv virksomhet i Norge og gjøre det mulig med mer kraftutveksling med våre naboer på kontinentet og i Storbritannia. Dette vil ha både positive miljøeffekter og bidra til at det skapes nye grønne arbeidsplasser og grønn verdiskaping i Norge. Regjeringen har tatt flere grep for å realisere vårt fornybarpotensial. Innslagspunktet for grunnrenteskatten er hevet. Bedre avskrivningsregler for vindkraft er varslet, og en utvidelse av elsertifikatmarkedet til 2021 er sendt på høring. I tillegg er det gitt konsesjon til to nye mellomlandsforbindelser til henholdsvis Tyskland og Storbritannia. Halvparten av norske utslipp er omfattet av EUs kvotesystem. I denne sektoren vil utslippene reduseres med 43 pst. i 2030 sammenlignet med 2005, EØS-området sett under ett. Det er et effektivt og godt virkemiddel som samtidig gir Norge fleksibilitet til å satse på miljøvennlig industriproduksjon også i årene fremover. Samtidig må Norge ha ambisjoner om å produsere så rent som mulig i kvotepliktig sektor. Ny teknologi er avgjørende for å oppnå dette. I denne sammenheng er det verdt å merke seg at regjeringen har vedtatt å styrke Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging med 12,75 mrd. kr utover enigheten i klimaforliket. Samtidig er Innovasjon Norges miljøteknologiordning økt til 330 mill. kr i 2015. I sum vil dette gjøre det mulig for langt flere bedrifter å realisere gode miljøprosjekter, bygge flere piloter og utvikle og ta i bruk nye teknologier som reduserer utslipp og energibruk. Det er liten tvil om at regjeringens politikk representerer et taktskifte i klimapolitikken. Sammen med våre samarbeidspartier har vi allerede etter halvannet år i regjering levert konkrete og ambisiøse nye tiltak som vil bidra til lavere utslipp og nye grønne arbeidsplasser i Norge. Jeg er glad for at tiltakene har bred tilslutning, og for at Stortinget har klart å samle seg om fem nye tiltak gjennom behandlingen av dette representantforslaget. Jeg anbefaler hermed innstillingen.