trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Svaret på det første er ja, og svaret på det andre er nei. For det første: Vi er for å stille krav om at ein ikkje skal kunne ta utbyte. Dette er krisepengar, og det var sånn vi diskuterte det då desse kriseordningane blei til i mars for eitt og eit halvt år sidan. Desse krisepengane er der for å sikre at bedrifter som er levedyktige, overlever. Dei skal sikre at tilsette i desse bedriftene framleis kan ha ein jobb å gå til. Dei skal ikkje brukast til å ta utbyte, dvs. gå i private lommer. Det å finne ei riktig innramming på det er veldig viktig. Det kan skje på mange måtar. Det kan skje gjennom erklæringar, som vi har føreslått tidlegare, men også ved at utbetalingane skjer i form av lån. Til det andre er svaret på det at vi er skeptiske til å leggje grunnlaget også til november. For om ein set grunnlaget til november, og det er ein sum av november og desember, er det veldig mange som vil falle utanfor den ordninga. Om det skal vere ei ordning, må det vere ei reell ordning, som folk kan vere i.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
No har det blitt jobba på spreng, og veldig bra, dei siste vekene etter at det blei klart at det blir ei lønsstøtteordning. Det har blitt jobba effektivt med regjeringa og partane i arbeidslivet. Det skal kome noko i dag, men vi veit ikkje innhaldet i det. Det er klart at det ikkje blir noko vedtak i Stortinget før jul, men det er mogleg å samlast om ei ordning. Det som er mitt håp, er at vi skal kunne samlast om ei ordning for lønsstøtte før jul, for mange begynte allereie å sende ut permitteringsvarsel tidleg i førre veke. Eg har vore i kontakt med mange som gjorde det. Då er det to veker til folk er ute i permisjon. Det er altså to veker då ein har moglegheita til å trekkje det tilbake. Så om ein klarer å forhindre det ved at ein får på plass ei ordning som det er einigheit om, før permitteringane går ut, vil det vil vere eit stort mål og eit stort framsteg for alle.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Representanten Strifeldt har eit stort engasjement for Finnmarksløpet, og det skal han ha all ros for. Det er også eit sterkt engasjement for det blant både SV-are i Finnmark og folk i næringslivet, som er i kontakt med oss om det. Så vi har stor forståing for det. Finnmarksløpet er såpass unikt, ikkje berre i norsk samanheng, men i internasjonal samanheng, og har ei veldig spennande rolle som ein katalysator for å løfte andre delar av reiselivet. Så dette er eit prosjekt som vi følgjer med argusauge, og vi kjem også til å følgje det prosjektet i det vidare løpet med å gjøre vurderingar av korleis vi kan bidra til å løfte det som ein del av ei større reiselivssatsing.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Dessverre kan eg seie meg heilt einig med representanten Bjørlo i at den perfekte verda ikkje finst. Dessverre kjem ho aldri til å finnast, og det har ho heller aldri gjort. Viss vi spoler tida litt tilbake til da Venstre sat i regjering, så tok det jo uendeleg lang tid før ein fekk på plass krisepakkene deira. Til og med på hausten, da krisa allereie var i gang, gjekk det fire månadar før vi fekk på plass kompensasjonsordninga. Eg trur faktisk eg er litt snill, eg trur faktisk det var enda lenger. Det tok kolossalt lang tid. Og dette var ordningar som har blitt kritiserte sunder og saman, både fordi dei var innretta for dårleg, med desse faste uunngåelege utgiftene, som var berre nokre utgifter, osv. osv., med overskot – og alle dei tinga eg har vore inne på. Det vi manglar i Noreg, er ei slags kriseordning, og viss eg skal kritisere regjeringa for noko, så var det at ein aldri la igjen ei skikkeleg kriseordning. Det var nokre halvgjennomtenkte ordningar som hang og slang, som låg igjen, og plutselig kom omikron. Så det vi treng på lengre sikt – for dette kjem ikkje til å gå over med ein gong, dette kjem til å kome igjen og igjen – er eit større rigg for korleis ein handterer denne typen kriser, og der blir lønsstøtte veldig viktig.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Det er naturleg at det har vore ein springande debatt. Det er jo litt av kvart som skjer for augneblinken. Så eg tenkte å halde eit litt springande innlegg og kome innom fleire og ulike ting og svare ut det som har vore oppe til diskusjon. Det var tilløp til skattedebatt, der nokre tok til orde for at ein måtte gjere noko med den «særnorske formuesskattlegginga». Underforstått: I Noreg blir dei som har kapital, tungt skattlagde. Dei som held desse innlegga, overser alltid at Noreg er langt frå eit land med høg skatt. Vi ligg på den nedre delen i oversikta frå OECD når det gjeld det generelle skattetrykket, og når det gjeld skatt på kapital, er vi på nivået under land som Storbritannia, USA, osv. Det er fordi vi har inga arveavgift, vi har veldig låg skattlegging av eigedom, og så har vi skattlegging av formuar. Det blir konsekvent gløymt i desse diskusjonane. Dette har ført til ein situasjon der nokre av dei aller rikaste i landet omtrent ikkje betaler skatt. Hadde det vore ein situasjon der folk som hadde store inntekter og store formuar, betalte ein like stor del av inntekta si i skatt som ein sjukepleiar gjer, hadde vi hatt ein heilt annan situasjon i dag. Men mens sjukepleiarar betaler over 30 pst. i skatt, er gjennomsnittet for dei rikaste i landet heilt nede på 2 pst. Så klarer ein, frå talarstolen til folket, å framstille det som ein tragedie. Det synest eg er fascinerande ved kvar einaste skattedebatt. Ein annan diskusjon: Noko eg aldri heilt har forstått med Framstegspartiet, er at ein synest at det er utruleg at ein subsidierer jordbruket. Dei synest det er heilt greitt med andre typar subsidier, og dette er subsidier som SV støttar fullt og heilt. Det vi gjer for sjøfolk, er subsidiar. Det blir aldri problematisert av Framstegspartiet, snarare tvert om – anten det er skattefrådrag for sjøfolk, lønstilskotsordning, kondemneringsordning, låneordningar for utrangering av skip, osv. Dette er omfattande ordningar, men det er heilt uproblematisk i verda til Framstegspartiet. Men akkurat jordbruket er problematisk. Oljenæringa, for den sakas skyld, som er tungt skattesubsidiert, blir heller aldri problematisert av Framstegspartiet. Kva er problemet med jordbruket for Framstegspartiet? Kva er det som gjer at det er så vanskeleg å sjå på jordbruket som ein viktig del av vår nasjonale infrastruktur? Det har eg aldri forstått. Det hadde vore veldig artig om ein representant som har taletid igjen, kan kome opp hit og gi eit fornuftig svar på det.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Det er eit eller anna med historieforteljinga her som gjer at eg ikkje synest vi berre kan forlate salen utan at vi liksom tenkjer litt over kva det eigentleg er Høgre her prøver å seie. Vi hugsar nøyaktig kva som skjedde i mars 2020. Dei kom med ei kriseordning som var for lita, det var for seint, det varte for kort, det favoriserte dei som hadde kapital, dei som hadde eigedom. Dei som tok denne dugnaden, var arbeidsfolk og dei små og mellomstore bedriftene. Stortingets opposisjon tvang regjeringa til å gjere omfattande endringar på det. Så utpå hausten skjedde det same igjen. Da tok det til og med fire–fem månader før ein kom på plass med ordninga som gjaldt, og framleis var det store manglar i den ordninga der. Mange pengar forsvann ut i overskot og utbyte, der dei ikkje skulle hamne. Det blei føretatt oppseiingar, omstrukturering osv. Det er nesten så ein skulle ha kravd ei litt sånn karantenetid for å kunne stå her og krevje noko ein sjølv var langt unna å klare å gjere da ein sjølv var i posisjon.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Den situasjonen vi står i no, er eit resultat av at vi har mista kontroll over krafta vår. Det er marknaden som no herjar med folk. Det rammar store delar av befolkninga. Den politiske konsekvensen av det vi no gjer – så vidt eg kan sjå, ønskjer alle på Stortinget å gå inn med støttetiltak for å avhjelpe dette – vitnar om at ein har tatt beskjeden. Vi kan ikkje fortsetje sånn som dette. Vi kan ikkje la dette vere overlate til marknaden aleine. Vi må ta tilbake demokratisk og politisk kontroll over krafta vår. Kan dette skje igjen? Ja. Skal vi hamne i den same situasjonen igjen? Nei. Då må vi ta grep. Det vi gjer nå i dag, er at vi handterer dette så raskt som i det heile mogleg. Vi trør til det vi kan, men det er openbert for alle, trur eg, at her treng vi å ta langsiktige grep, som gjer at vi får kontroll, slik at vi ikkje hamnar i den same situasjonen igjen. SV har lansert fleire forslag undervegs. Vi vil også kome tilbake til det. Det er fleire store anledningar utover våren der vi vil ta dette opp. Vi har løfta fleire moglege løysingar: ingen nye kablar, statsstraum, sikringsfond, å bli kvitt straumsalselskapa, å la avgiftene på kraft variere med pris, offentleg eigarskap til vindkrafta, osv. Kjernen i dette er at no må vi ha demokratisk kontroll over straummarknaden. I det perspektivet er vi også veldig glade for at vi fekk på plass ein avtale med regjeringspartia som tar tak i ein dimensjon i dette, nemleg nettleigeordninga, som mange med god grunn fryktar vil auke utgiftene, på toppen av den situasjonen dei no står i. Vår inngang til dette har vore at vi ønskjer mest mogleg breie løysingar, for dette er ei krise som rammar folk flest. Der har vi fått til ein auke i bidraget frå staten til den jamne hushaldninga. Så er det openbert at dette har ei slagside som er sosialt skeiv. Det er nokre i dette samfunnet som ikkje veit kva ein kartong mjølk kostar, og det er dei som veit veldig godt kva han kostar. For alle dei som slit, har vi auka bustøtta betydeleg, som gjer at over 50 000 hushaldningar kjem inn i ordninga. Det er ein auke i bustøttegrunnlaget i dag på over 60 pst. Og så har vi fått auka sosialhjelpa til kommunane, som gjer at dei kan direktehandtere folk som hamnar i denne vanskelege situasjonen. Samla sett er det ein bra avtale, men dette er sjølvsagt starten på eit større arbeid med å få demokratisk kontroll over kraftressursane.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
President! Sosialistisk Venstreparti skulle ha stemt for forslag nr. 28 i sak 19.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Eg vil først seie at det er spennande å få ei skikkelig nyheit i stortingssalen. Vanlegvis i desse tider kjem det i pressekonferansar, heilt andre stader, men her kom det faktisk frå talarstolen på Stortinget. Det er veldig bra. Dette er jo ei veldig god ordning. SV har kjempa for ei lønsstøtteordning heilt sidan pandemien starta, og vi løfta allereie da spørsmålet om lønsstøtteordning kunne tre inn i staden for permittering. Det blei avvist av daverande regjering. Ein ønskte ikkje å gjere det. Historikken kjenner vi. Det har vore ei lang ferd til vi har kome hit i dag. Trykket for lønsstøtteordning i ein periode der det er mykje nedstenging, der alternativet er å gå lenge i permittering, trykket for å snu dette og begynne å tenkje lønsstøtteordning har blitt så massivt at no er vel alle i Stortinget tilhengjarar av det. Det er bra. Eg synest det er veldig godt jobba av regjeringa, som har jobba raskt etter at dei tok signala og gjekk inn for lønsstøtteordning. Dette er ei ordning som dei også tidlegare har vore for, så det var positivt. Og ein har lytta godt til partane i arbeidslivet. Så til spørsmålet til representanten Solberg: Dette er noko som SV støttar. Vi kjem sjølvsagt til å måtte gå inn i detaljane gjennom helga, i dialog med regjeringa. Tysdag i neste veke er ein kritisk dag, for det er første dagen veldig mange bedrifter sende ut permitteringsvarsel om – og det er to veker sidan dei gjorde det. Målet vårt er å få gitt klar beskjed om at her er det fleirtal for ei ordning som gjør at ein kan trekkje tilbake permitteringsvarslane, og at folk i staden kan gå på lønsstøtte. Det er eit veldig, veldig viktig poeng. Vi må berre huske på kvifor dette er bra. Kvifor er det bra med lønsstøtte, i kombinasjon med ulike typar andre tiltak som vi vil kome tilbake til? Det er bra for dei tilsette fordi det sikrar inntekter på ein heilt annan måte enn om ein går i permittering. Det er bra for selskapa. Det er rett og slett eit samfunnsgode. Dette er noko som SV har sett veldig fram til at skulle kome, og vi kjem til å jobbe så raskt vi i det heile kan. Vi må sjølvsagt setje oss inn i detaljane i dette, slik at vi kan konkludere endeleg på måndag. Så kjem vi tilbake til ein del andre spørsmål etter kvart.
Solveig Vitanza (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Fremskrittspartiet sier de vil satse på næringer som utnytter norske ressurser, og som har et stort potensial for å skape verdier og arbeidsplasser. Men når det gjelder landbruk, ser partiet ut til å gå baklengs inn i framtiden. Støtten skal kuttes til en næring som står midt i en omstilling, avtalen som er inngått med næringen, skal brytes, og gårdene skal bli større og mer effektive. Kan representanten gi meg noen eksempler på tilsvarende land, med samme klima og topografi, som tidligere har gjennomført en slik politikk på en vellykket måte? Og har Fremskrittspartiet i det hele tatt som mål å drive landbruk over hele landet?
Solveig Vitanza (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Vi ble alle bekymret da vi så NRKs avsløringer om Mattilsynet i høst. Det er en kjensgjerning at Solberg-regjeringen over flere år svekket Mattilsynets driftsbudsjetter, noe som førte til at de vanskelig kunne utføre samfunnsoppdraget sitt og føre tilsyn. Vi har også sett at ansatte i Mattilsynet har stått fram og fortalt om hvor vanskelig det har vært å kunne utføre jobben på en god måte på grunn av manglende ressurser. Nå er jo Venstre i utgangspunktet enig med Arbeiderpartiet i at vi må sikre at dyr har det godt her i landet. Dagens regjering viser at vi tar det på alvor og har lagt inn en styrking på 20 mill. kr til Mattilsynet, men dette ville ikke Venstre støtte. De skriver imidlertid i en merknad at de forventer at regjeringen følger opp de forholdene som ble avdekket, og tar tak i utfordringen de ansatte i Mattilsynet selv har løftet. Burde ikke Venstre da støttet de økte bevilgningene til Mattilsynet?
Solveig Vitanza (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg er stolt av å få være her i dag og legge fram et budsjett som viser en næringspolitikk som skal bidra til å nå målene om å få flere i arbeid, skape flere arbeidsplasser, skape aktivitet i hele landet, øke eksporten og ikke minst kutte i klimagassutslippene. Fornyelse og nyskaping er en viktig nøkkel til økonomisk vekst. Gjennom å føre en aktiv næringspolitikk skal vi sørge for at statens virkemidler treffer. Dette skal vi bl.a. gjennomføre ved å gjennomgå hele det næringsrettede virkemiddelapparatet. Målet her er å forenkle, tilgjengeliggjøre og styrke ordningene som skal bidra til at norske bedrifter kan vokse og lykkes med nødvendige omstillinger og det grønne skiftet. Sammenlignet med Solberg-regjeringens budsjettforslag styrker vi bevilgningene til næringsrettet forskning og innovasjon i budsjettforliket. Gjennom spissing og styrking av forskningsmidlene skal vi gjøre mest mulig kapital tilgjengelig for de grønne omstillingene og nødvendige investeringer. For oss er det viktig at det næringsrettede virkemiddelapparatet er tilgjengelig over hele landet. Siva tilrettelegger for nyskaping gjennom utvikling og finansiering av nasjonal infrastruktur for innovasjon og næringsutvikling og har et særlig ansvar for å fremme vekstkraft i distriktet. Det har derfor vært viktig for oss at det foreslåtte kuttet i bevilgningen til Siva, som Solberg-regjeringen foreslo, reverseres nå i påvente av en vurdering av det næringsrettede virkemiddelapparatet. Budsjettforliket inneholder også en enighet om å styrke Norsk katapult med 40 mill. kr til testfasiliteter i distriktet. I budsjettforliket har vi foreslått en ny, kraftig ordning med grønne vekstlån. Dette vil gi muligheter til at flere og større grønne prosjekter kan gjennomføres. Heldigvis er ikke Norge alene om ambisjonene om å nå klimamålet for 2030. Derfor foreslår regjeringen også å gi mer penger til InvestEU-programmet. InvestEU er sentralt for det grønne skiftet og omstillingen i europeisk økonomi, og deltakelsen vil bidra til å gi det norske næringslivet tilgang til de samme virkemidlene som næringslivet i våre naboland. Vi skal få Norge gjennom det største skiftet i nyere tid. Vi har kommet sent i gang, men nå skal vi bruke ressursene smart og effektivt. Vi skal kutte mest mulig utslipp og samtidig skape flest mulig jobber.
Solveig Vitanza (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Dette var ikke det innlegget jeg hadde tenkt å holde i dag. Jeg hadde tenkt at debatten skulle handle om det budsjettet vi har lagt fram. Likevel er jeg glad for at debatten har fokusert på arbeidslivets og næringslivets utfordringer i forbindelse med de nye koronatiltakene. Jeg har også hatt samtaler med både arbeidstakere, bedriftseiere og partene i arbeidslivet, og jeg forstår at de er bekymret. I tillegg er de slitne etter en langvarig pandemi. Jeg er også glad for at regjeringen tidlig varslet at inngripende smitteverntiltak ville følges opp med kompenserende økonomiske tiltak. I tråd med de smitteverntiltakene som gjelder nå, vil regjeringen også forsterke og forlenge tiltakene som skal gi folk og bedriftene økonomisk trygghet gjennom hele perioden med kontaktbegrensende råd og regler. Regjeringen har vist at den strekker seg langt for å hjelpe næringslivet og gjør det den kan for at folk skal kunne beholde arbeidsplassene sine, og for at bedriftene skal kunne komme seg igjennom denne perioden også. Jeg skal ramse opp – jeg får se hvor mange jeg rekker – de økonomiske tiltakene som regjeringen har foreslått siden 2. desember. Jeg skal bare ramse opp de som gjelder innenfor området «næring». Vi har i tillegg tiltak innenfor kultur, kommuner, med transport osv.: forlenge den nasjonale kompensasjonsordningen for næringslivet ut 2021 utvide den kommunale kompensasjonsordningen for lokale virksomheter med 1 mrd. kr gjennomføre lånegarantiordningen gjeninnføre støtteordningen for store publikumsåpne arrangementer vurdere muligheten for å gjøre det enklere å søke om utsettelse av skatte- og avgiftsinnbetalinger utvikle en ny lønnsstøtteordning dekke kostnadene knyttet til koronarelatert sykefravær gjeninnføre flypassasjeravgiften støtte til tapt varelager Dette er foreløpig kun forslag, og vi gleder oss alle sammen til at de kommer til behandling i Stortinget. Og med den bekymringen som er uttrykt her i dag, regner jeg med at vi kommer til å få en bred oppslutning, slik at vi får støttet et næringsliv som står i en vanskelig situasjon. For å være helt ærlig synes jeg at regjeringen har gjort en veldig god jobb. De har sittet i stolene i to måneder og har jobbet parallelt for å lage et sosialdemokratisk budsjett. De har hatt to kriser i fanget, i form av koronaoppblomstringen og rekordhøy strømpris. Mange av disse krisene er noe vi har arvet, så jeg synes det er godt levert.
Solveig Vitanza (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Det er egentlig en replikk til Bjørlo fra Venstre. Det jeg ville fram til da jeg ga honnør til regjeringen, var nettopp det Vestre var inne på selv: Det vi må gjøre nå, er å skape trygghet ute i næringslivet. Når det gjelder den ekstra frustrasjonen som næringslivet nå føler, og som flere har vært inne på, dette med at vi ikke vet hva som kommer: Det er de forslagene som regjeringen har lagt fram, som vi skal behandle i Stortinget, som skal gi dem veiledning om hvordan disse kompensasjonsordningene blir. Jeg vet at Bjørlo har god kjennskap til hvordan disse prosessene går, de godkjenningene som må til i ESA og sånt. Det må vi gjennom uansett hvilken regjering som sitter.
Olve Grotle (Høyre), 2021-12-17:
Regjeringa kjem etter det vi forstår, snart til å leggje fram nye hjelpetiltak for næringslivet, for vi veit at næringslivet er ille ute, vi veit at næringslivet no har ein svært, svært utfordrande situasjon, og ikkje minst har han blitt forverra dei siste vekene. Eg har merka meg at det har oppstått ein diskusjon om ein må unngå å gi støtte, unngå å gi hjelp, til bedrifter viss det kan føre til at ein kan ta ut utbyte. Då er spørsmålet mitt: Deler representanten Bjørnstad denne redselen for at pengar som kjem frå staten i form av hjelpemidlar på ein eller annan måte, kan ende opp i eit utbyte? Eller sagt på ein annan måte: Ser Bjørnstad for seg ei ordning der ein faktisk ikkje kan ta ut utbyte av midlar ein trass alt får i ein slik vanskeleg situasjon?
Olve Grotle (Høyre), 2021-12-17:
Representanten Martinussen skildrar ei oppdrettsnæring som eg ikkje kjenner meg igjen i. Ho beskriv situasjonen slik at nesten all produksjon er samla på nokre få hender, og då med adresse på Aker Brygge. Det er kort og godt ikkje korrekt. Det som derimot er tilfellet, er at vi har eit mangfald av bedrifter langsmed heile kysten, nokre store, nokre små, nokre familiebedrifter og nokre aksjeselskap meir fordelte på ulike eigarar. Vi har altså eit stort mangfald i oppdrettsnæringa langsmed heile kysten. Og spørsmålet er: No har vi nettopp fått ein auke i skatt med denne regjeringa. No vil altså Raudt i tillegg til dette auke produksjonsavgifta opp til 80 øre per kilo. Synest Martinussen det er riktig måte å få utvikla næringa, auka produksjonen og skapt aktivitet langsmed kysten på?
Olve Grotle (Høyre), 2021-12-17:
Statsråden er kjend med at både av Solberg-regjeringa, av Støre-regjeringa og i budsjettsamarbeidet med SV er det lagt opp til ei endring av praksis knytt til formuesskattlegging av oppdrettskonsesjonar gjevne før januar 1998. Statsråden skal også vere kjend med at dette har gjeve utfordringar for næringa. Men det som har skjedd etter at Solberg-regjeringa kom med sitt forslag, er at formuesskatten har blitt auka, faktisk dobla, både gjennom at prosenten har gått opp, ein har redusert aksjekapitalen, og også utbytteskatten har auka. Vi er kjende med at skal ein betale formuesskatt, må ein ofte ta pengar ut av drifta. Spørsmålet til statsråden er: Synest statsråden det er eit godt grep å doble formuesskatten for ei næring som ikkje var vane med å betale formuesskatt på akkurat desse konsesjonane?
Olve Grotle (Høyre), 2021-12-17:
Eit nytt tema: Eg stod her for nokre veker sidan og spurde etter den såkalla Gamvik-ordninga, den ordninga som ein har hatt i Gamvik kommune, der ein har gjeve unge 16–17-åringar anledning til å drive fiske. Dette var ei ordning som Solberg-regjeringa ville vidareføre, men Støre-regjeringa sa nei, bl.a. fordi det ikkje var utgreidd nok. No registrerer eg at ordninga har kome inn igjen etter samtalar med SV. Spørsmålet er då: Har ein faktisk i desse samtalane med SV rokke å utgreie spørsmålet?
Olve Grotle (Høyre), 2021-12-17:
Havbruk- og oppdrettsnæringa har hatt ei eventyrleg utvikling. På nokre tiår har næringa mangedobla produksjonen av god og sunn mat, og ho er no blitt ei av dei viktigaste næringane vi har. Langs heile kysten ligg det større og mindre bedrifter som skaper store verdiar, arbeidsplassar og aktivitet. Både regjeringa Solberg og regjeringa Støre har i statsbudsjetta sine lagt inn eit framlegg til endring av praksis for verdsetjing av oppdrettskonsesjonar gjeve før 1998. Bakgrunnen er at desse konsesjonane i motsetning til konsesjonar gjeve etter 1998 ikkje har gått inn i formuesskattegrunnlaget. For å sikre lik skattlegging av konsesjonar gjeve før og etter 1998 er det difor foreslått at konsesjonar gjeve før 1998 no skal verdsetjast etter omsetningsverdi. Sjølv om grunngjevinga for endringa er skattemessig likebehandling av konsesjonar, opplever mindre, lokale familiebedrifter langs kysten endringane i formuesskattlegginga som svært utfordrande. Det blir òg gjort gjeldande at dette kan setje i gang utilsikta strukturendringar. Då regjeringa Solberg la fram sitt framlegg til statsbudsjett, blei det òg lagt inn ei lette i formuesskatten på arbeidande kapital. Regjeringa Støre, derimot, skjerpar formuesskatten. Dette ville faktisk om lag doble formuesskatten for eigarane av desse mindre, lokale familiebedriftene som eg nettopp har nemnt, samanlikna med det som var regjeringa Solbergs budsjettforslag. Forslaget til statsbudsjett knytt til oppdrettskonsesjonar har gjeve sterke reaksjonar hos dei bedriftene som er blitt ramma. Det har òg kome reaksjonar frå fleire av dei kommunane som husar desse bedriftene. Reaksjonane gjev uttrykk for at dei nye reglane vil gje urimelege og utilsikta ulemper for desse mindre, lokale bedriftene, samanlikna med større – gjerne børsnoterte – selskap. For å sikre at intensjonane om likebehandling blir oppnådde, og at den nye praksisen blir opplevd som rimeleg og fornuftig, har Høgre og Venstre i næringskomiteen difor lagt inn ein eigen merknad om saka under behandlinga av statsbudsjettet. Dei to partia ber såleis om at det blir lagt til grunn eit fornuftig skjøn ved fastsetjing av omsetningsverdiane av desse konsesjonane, og at regjeringa finn gode modellar for dette i samarbeid med næringa. Ingen av regjeringspartia sluttar seg til merknaden frå Høgre og Venstre. Eg tillèt meg likevel å oppmode regjeringspartia til å følgje opp dette. Havbruket og oppdrettsnæringa er tente med at det framover blir gjeve gode og føreseielege rammevilkår. Dette må òg gjelde dei svært dyktige mindre, lokale familiebedriftene vi har langsmed heile kysten vår.
Olve Grotle (Høyre), 2021-12-17:
I oktober heldt eg eit innlegg frå denne talarstolen. Det handla om at vi må gjere det meir attraktivt for tilsette å kunne investere i eigen arbeidsplass. Eg tok i innlegget utgangspunkt i at eg i lang tid har hatt god kontakt med mange nystarta gründerverksemder i Sogn og Fjordane, og at eg kjenner godt til at ei utfordring desse ofte har, er at ein ikkje greier å rekruttere dyktige medarbeidarar. Ein måte å avhjelpe dette på kunne vere å få på plass ei god opsjonsskatteordning. I vår kom regjeringa Solberg derfor med nettopp ei slik ordning, og denne ligg då inne i framlegget til statsbudsjett. Den nye ordninga inneber m.a. at skattleggingstidspunktet blir utsett til den tilsette sjølv sel aksjane sine, vinsten blir skattlagd som kapitalinntekt, og den gunstige ordninga blir utvida til å gjelde mange andre verksemder. Det å kunne tilby nye medarbeidarar eigarskap i bedrifta er ein god og effektiv måte å rekruttere nye medarbeidarar på. I regjeringa Støre sitt framlegg til statsbudsjett er Solberg-regjeringa sitt opsjonsskatteopplegg oppretthalde. Det synest eg er bra. Det som derimot ikkje er like bra, er at regjeringa Støre samtidig tek bort ei anna gunstig skatteordning som òg gjorde det attraktivt for tilsette å kunne investere i eigen arbeidsplass. Dette gjaldt ei generell skatterabattordning som tilsette hadde ved erverv av aksjar til underpris i bedrifta ein arbeidde i. Regjeringa Solberg føreslo å auke denne skatterabatten i sitt forslag til statsbudsjett og dermed gjere det endå meir gunstig å vere medeigar i eigen arbeidsplass. Regjeringa Støre har derimot fjerna heile ordninga, delvis med den grunngjevinga at ein har oppretthalde Solberg-regjeringa sitt forslag til opsjonsskatteordning for selskap i etablerings- og vekstfasen. Regjeringa Støre gjev altså tilsette i nokre typar bedrifter gunstige vilkår for å bli medeigarar i arbeidsplassane sine, medan tilsette i andre typar bedrifter no blir fratekne liknande vilkår. Det er i sum ikkje å støtte eller oppmuntre tilsette til å bli medeigarar i eigne jobbar.
Per Olav Tyldum (Senterpartiet), 2021-12-17:
Jeg lyttet til representanten Bjørnstad med stor interesse. Ikke overraskende sa han ikke et ord om landbruk, men han avsluttet med «myttji bæ og lite ull». Det er jo et godt trøndersk uttrykk. Samfunnsoppdraget til jordbruket er å sikre Norges befolkning nok og trygg mat, produsert med norske ressurser. I innstillingen viser Fremskrittspartiet til sitt alternative budsjett, der partiet vil modernisere landbrukets rammevilkår. Det skal skje ved å erstatte politiske reguleringer og begrensninger med næringsfrihet, som vil gi et mer konkurransedyktig landbruk. Fremskrittspartiet vil med andre ord avvikle dagens struktur med matproduksjon over hele landet ved å prioritere gårdsbruk som driver stort, og som er tilpasset inntektsmulighetene fra markedet. Representanten Bjørnstad har tydeligvis stor tro på at markedet ene og alene skal sørge for nok inntekt til norske matprodusenter. Betyr det at Fremskrittspartiet har som mål å avvikle forhandlingsinstituttet?
Per Olav Tyldum (Senterpartiet), 2021-12-17:
Det er veldig fint å få komme til denne salen og snakke om landbruk. Som jeg sa i en replikk tidligere: Samfunnsoppdraget til jordbruket er å sikre Norges befolkning nok og trygg mat, produsert på norske naturressurser. En variert bruksstruktur som er tilpasset landets naturressurser og geografi, gir de beste mulighetene for å produsere mat på en bærekraftig og klimavennlig måte. Senterpartiet er, og har over lang tid vært, kjent for å ønske et landbruk over hele landet. Økt verdiskaping og redusert klimaavtrykk i landbruket er nedfelt med tiltak i Hurdalsplattformen. Sterkt importvern og årlige jordbruksforhandlinger er også viktige punkter for å sikre næringsutøverne gode inntektsmuligheter. I tillegg vil jeg nevne landbrukssamvirkets viktige rolle som utøvende aktør i markedsreguleringen, en regulering som sikrer råvareprodusentene stabil avsetning og stabile priser. Reduserte klimagassutslipp fra landbruket er en av næringens aller største og viktigste utfordringer. Økt selvforsyning og tilpasset produksjon i takt med et endret og vanskeligere klima vil bli krevende, men absolutt mulig å gjennomføre. Derfor er jeg veldig glad for at regjeringen satser offensivt med etablering av Bionova som et aktivt bidrag til utvikling av næringsvirksomhet, reduserte klimagassutslipp og særlig binding av karbon. Samspillet og utviklingen av bioøkonomien knyttet til jordbruk, skogbruk og havbruk blir Bionovas viktige arena. Her finnes det uante muligheter for økt verdiskaping og nye jobber, og for å sikre matproduksjonen og samtidig bidra i klimautfordringene. Det er et viktig poeng å ha nevnt at tiltaket med Bionova i landbruket skal kunne innrettes slik at matprodusenter med ulike driftsstørrelser og driftsformer i alle deler av landet har en reell mulighet til å motta midler og hjelp til tiltak på egen gård. Regjeringen har i budsjettforliket med SV til hensikt å opprette Bionova med penger, innhold og virkning om et halvt år. Responsen fra engasjerte næringsklynger utover i landet er meget god. Samhandlingsaktører innen jord, skog og hav, sammen med kreative kompetanseklynger, er et godt utgangspunkt og gode bidragsytere for å lykkes i arbeidet med Bionova. Dette er en lissepasning til mange spennende innovasjonsmiljøer og næringsaktører som står klar til å bidra inn mot en spennende framtid for næringen. Det er god grunn til å være optimist med en ny regjering og en ny kurs for jordbruket.
Per Olav Tyldum (Senterpartiet), 2021-12-17:
Norsk Industri melder om et godt 2021. I komiteens høringsrunde i oktober fikk vi høre at industri- og bergverksbedriftene, og særlig eksportindustrien, har god vekst. Eksportinntektene for fastlandsbedriftene har steget med 19 pst. så langt. Fastlandseksporten vil passere 500 mrd. kr for første gang. Samtidig vil en samlet vareeksport passere 1 200 mrd. kr. Handelsoverskuddet vil sette ny rekord i 2021. Det meldes også om et høyt investeringsnivå til tross for utfordringene i forbindelse med en krevende pandemi. Dette var en oppsummering og innledning som komiteen fikk på høring med Norsk Industri, og det var et makrobilde som ble tatt før en ny og krevende runde i pandemien slo innover landet. Bildet viser ikke utfordringene som finnes i de mest utsatte næringene, som igjen rammes. Reiselivs-, overnattings- og serveringsnæringen osv. har på nytt fått en krevende tid, og jeg er glad for at regjeringen er tett på og jobber kontinuerlig med løsninger og tiltak for å avhjelpe i en vanskelig situasjon. Hurdalsplattformen har et tydelig og offensivt budskap – å skape jobber og å kutte utslipp. Norske bedrifter skal ha gode, forutsigbare og stabile rammevilkår som kan legge til rette for private investeringer og videre vekst. Staten skal ta ansvar for å få på plass nødvendig og framtidsrettet infrastruktur, inngå partnerskap med fokus på utslippskutt og næringsutvikling, bidra med risikovillig kapital og ikke minst bruke sin innkjøpsmakt til å skape et sterkere hjemmemarked. Hydrogen vil trolig bli en viktig del av løsningen. Hydrogen er en energibærer med betydelig potensial til å redusere utslipp fra en rekke sektorer og samtidig øke verdiskapingen og sysselsettingen. Regjeringen vil bygge opp og utvikle en sammenhengende verdikjede, der produksjon, distribusjon og bruk utvikles parallelt. Det er en satsing som passer regionen jeg kommer fra, meget godt. Ytre Namdal har en fantastisk innovasjonsklynge innen marin og maritim leverandørindustri, med offensive verdiskapere som har fokus nettopp på en helhetlig verdikjede og bærekraftig produksjon. Senterpartiet og Arbeiderpartiet skal i regjering få flere i jobb, skape aktivitet i hele landet, øke eksporten og samtidig kutte klimagassutslippene.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2021-12-17:
Det eksemplet representanten viser til med ny teknologi på den havgående flåten, viser jo faktisk at CO 2 -avgiften fungerer når man må betale den. Det er da man får insentiv til å investere i ny teknologi, som det er veldig bra at den havgående flåten gjør, og som Rødt gjennom ulike miljøteknologiordninger foreslår å gi mer penger til at man skal kunne få dekket mer av investeringene sine i. Når det gjelder selve kompensasjonsordningen, mener vi at den kystgående flåten har vært underprioritert i Norge altfor lenge, og vi vil både flytte kvoter til den kystgående flåten og sørge for at CO 2 -kompensasjonen i større grad rettes mot de små båtene, som jo faktisk forurenser mindre og leverer mer lokalt. Men det betyr ikke at vi gjennom dette CO 2 -kompensasjonsgrepet legger ned den havgående flåten av den grunn, og jeg understreker at de ordningene som finnes for å få støtte til disse investeringene som kutter utslipp, øker Rødt mer enn regjeringen gjør.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2021-12-17:
Hvis representanten oppfattet at jeg sa at oppdrettsnæringen var konsentrert på Aker Brygge, er det dessverre feil, fordi den største eieren av oppdrett i Norge bor på Kypros og heter John Fredriksen. Den nest største eieren er en ung mann, yngre enn meg, som likevel er en av Norges aller rikeste personer fordi han er eier i et av de største oppdrettsselskapene i Norge. Dette mener jeg viser at det er en ekstremt stor profitt i denne næringen som ikke er skattlagt i dag. Det har vært en stor diskusjon om grunnrente og andre måter å gjøre det på. Det Rødt har foreslått her, er jo en enkel og ubyråkratisk endring av den ordningen som ligger der, og jeg mener at det ikke er til gode for oppdrettsnæringen og de små aktørene at vi har så enormt stor profitt og konsentrasjon hos enkelte eiere, for det gir lite tillit, også i befolkningen. Der jeg kommer fra, er oppdretten pepret langs fjordene, og det er ikke lokale som verken jobber på de anleggene eller tjener penger på de anleggene. Det vi vet, er at der kan vi ikke kjøre båten, og der kan vi ikke fiske, slik mine forfedre har gjort i lang tid før meg.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2021-12-17:
At reiseliv er viktig i hele Norge, er helt sikkert. Tidligere var Finnmarksløpet oppe som et eksempel på en driver for reiselivet, og der jeg kommer fra, er et godt eksempel på hvordan Finnmarksløpet faktisk har gitt lokale arbeidsplasser. Men det er ikke sikkert at de støtteordningene som en borgerlig regjering i åtte år har utviklet, er den beste måten å støtte reiselivet på. Rødt har en innfallsvinkel der vi er skeptiske til en rekke av de mekanismene som den forrige regjeringen har utviklet, f.eks. Nysnø, som vi også har foreslått å flytte penger i. Disse pengene i Invest in Norway er også noe som vi foreslår å flytte til andre typer ordninger, som kanskje i større grad er styrt av en distriktspolitikk som er bedre – og som jeg tror denne regjeringen kanskje kan gjøre bedre – enn den litt mer businessdrevne distriktspolitikken som den forrige regjeringen har holdt på med.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2021-12-17:
Jeg fascinerer gjerne Venstres stortingsrepresentanter hver dag hvis det underholder. Det jeg har snakket om i innlegget mitt, er de aller, aller rikeste i Norge. Nye rapporter fra SSB viser jo at de rikeste i Norge blir rikere – og også betaler mindre skatt per krone. Men jeg håper representanten og partiet Venstre kjenner til at det er forskjell på folk, og også forskjell på næringsdrivende. Rødt har gjennom koronapandemien tatt til orde for å støtte små og mellomstore bedrifter innen hotell-, restaurant- og reiselivsnæringen. Vi har tatt til orde for å sikre at selvstendig næringsdrivende – veldig ofte er tilfellet at man har en bedrift der det er så få at man faktisk er selvstendig næringsdrivende og ikke aksjeselskap – skal få støtte og kompensasjon på samme måte som arbeidstakere gjennom koronapandemien. Det som er tilfellet i de små bedriftene, er at det ofte nesten er ikke noen forskjell på den som eier, og de som jobber der, og man jobber i fellesskap om å skape verdier lokalt. Men det er ikke det samme som folk som eier oppdrettsanlegg langs hele kysten, og som sitter på milliardformuer som de også velger å ikke skatte av, ved å flytte bostedet sitt. Det må være lov å si at det er forskjell på folk – også næringslivseiere.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2021-12-17:
Allerede 29. november avlyste Stortinget sin julelunsj. Det var den dagen da statsminister Støre stod her på talerstolen og sa at pandemien dessverre var tilbake. De øvrige opposisjonspartiene som selv har sittet med makten, får ingen sympati fra meg når de etterlyser ordninger de selv kunne lagd, men det er dessverre sånn at det er dagens regjering og du som nå har ansvaret for dette. Jeg mener at det er altfor sent å komme med en lønnsstøtteordning når situasjonen 29. november var sånn at vi måtte forvente at utelivsbransjen fikk avlysninger, når også Stortingets presidentskap avlyste. Du omtaler dette som en ny ordning. Da lurer jeg på: Skiller den seg da vesentlig fra den ordningen som var i fjor høst? Det andre er: Er det sånn at lønnsstøtten vil kombineres med annen støtte, eller er det kun lønnsstøtte, og så må man ellers kvalifisere til kompensasjonsordning hvis man skal få dekket f.eks. de øltankene man har tømt, eller maten man har kastet? Da er det litt bekymringsfullt at kompensasjonsordningen ser ut til ikke å treffe så mange bedrifter som den kanskje burde.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2021-12-17:
Jeg synes det passer fint på en fredagskveld å snakke om ei som jeg ofte møter på fredagskveldene, nemlig bartenderen på favorittbaren min. Hun er nå permittert for tredje gang. Hun jobber i en liten bar uten noen store eiere, med en håndfull ansatte, så når de permitteres, blir det ikke nyhetsvarsler på nrk.no. De fleste barer, restauranter, konsertscener og teatertrupper er nettopp sånn, en håndfull store gjenger som i seg selv ikke skaper overskrifter, men til sammen er de veldig mange. Jeg tror veldig mange av dem nå føler seg ganske overkjørt. De føler at det veldig fort går ut over dem, uten at det virker som om det koster så veldig mye for oss politikere å la det gå ut over dem. Det er kanskje sånn at alkohol ikke er så viktig, så det å stenge skjenkingen er på en måte ikke så viktig – vi tør i hvert fall ikke å innrømme at alkohol er viktig. Men arbeid er viktig, og når vi stenger skjenkingen, tar vi arbeidet fra folk – vi innfører egentlig en yrkesnekt for folk. La meg minne om hva det har å si for henne som jobber på favorittbaren min: Hvis hun blir i jobb, tjener hun ca. 350 000 kr i året. Går hun over på dagpenger, som permittert, selv om det er et forhøyet nivå, går hun ned til ca. 280 000 kr i året. Det har mye å si på en lønn som allerede er lav. Men det som kanskje har mest å si for henne, er at det å gå på jobb er veldig fint. Det har mye å si for oss som mennesker å få lov til å jobbe, bidra i fellesskapet, skape verdier, som arbeidsfolk gjør hver eneste dag når de går på jobb, og det har mye å si for den psykiske helsen. Jeg tror at for mange som nå tar den tredje permitteringen, er det det psykiske som er vanskeligst for dem. Derfor er det alvorlig, synes jeg, at vi har ventet veldig lenge på noen tydelige svar om lønnsstøtte, at det nå har blitt fredag kveld før jul. Man kan kalle det tolvte time, men jeg er dessverre bekymret for at det er over midnatt for en del av disse selskapene, at det ikke er i tide til at de unngår den permitteringsbølgen som vi har fryktet skal komme, og som egentlig har begynt å rulle. Det blir litt som med smittevernstiltakene, at setter en i gang tiltakene for sent, funker de ikke. Vi er bekymret for at folk kommer til å sitte gjennom jula og finregne på om det lønner seg, for sånn er det selvfølgelig for bedrifter. Lønner det seg å permittere, eller skal de holde folk i arbeid via lønnsstøtte? Derfor skulle vi veldig gjerne ha vedtatt en ordning med alle detaljer på plass – uten tvil – før jul. Jeg synes det er ganske tragisk å måtte gå tilbake til henne jeg kjenner og si at vi stortingspolitikere – som stort sett ikke skaper så mye verdier, jeg står i hvert fall her og skravler stort sett mesteparten av dagen – skal ha juleferie, den skal være ganske lang, og vi skal ha en lønn, den skal være kjempehøy, men vi har ikke tid til å behandle detaljene som kan påvirke hennes hverdag både økonomisk og kanskje også menneskelig.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2021-12-17:
Miljøpartiet Dei Grøne har eit mål om at Noreg skal auke sjølvforsyningsgraden av mat basert på eigne ressursar til 60 pst. innan 2030. Det er eit fint mål. Partiet meiner at vi bør auke produksjonen av f.eks. frukt, bær, grønsaker og belgfrukter. Miljøpartiet Dei Grøne seier i neste andedrag at dei skal gjere landbruket fossilfritt innan 2030, f.eks. ved å subsidiere nullutsleppstraktorar, som altså kan forbruke meir straum. Representanten Hansson frå Miljøpartiet Dei Grøne har nyleg applaudert dyrare straum og omtaler seg sjølv som straummoralist. Då lurer eg på: Er representanten Haabeth einig med Hansson, og korleis meiner Haabeth at Miljøpartiet Dei Grønes eventuelle ønske om jamt over dyrare straum og å få ned straumforbruket samtidig skal gå i hop med målet som Miljøpartiet Dei Grøne har om å auke den nasjonale sjølvforsyningsgraden av jordbruksvarer, inkludert produkt som det må svært straumkrevjande veksthus til for å dyrke?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2021-12-17:
Eg takkar for svaret. Det som kanskje er hovudpoenget mitt i dette, er at Miljøpartiet Dei Grøne går inn for, som Senterpartiet òg gjer, å auke sjølvforsyningsgraden av jordbruksvarer, og dei peiker spesielt på det med frukt og grønt og ikkje minst produkt som det vil vere svært straumkrevjande å produsere. Spørsmålet mitt er eigentleg korleis ein skal oppnå dette med dyrare straum og å få ned straumforbruket samtidig som ein går inn for å auke produksjonen av noko som er svært viktig for oss, nemleg mat, men som er svært straumkrevjande å dyrke.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2021-12-17:
Havet og jorda er på kvar sin måte viktige matfat for oss menneske. Ressursane både til havs og på land gjev òg grunnlag for viktig næringsaktivitet viss vi samtidig tek godt vare på naturen og miljøet. Regjeringa har varsla at ho skal utarbeide ei kvotemelding, som blir viktig for utviklinga i fiskeria. Der må vi lytte til ulike delar av næringa og ikkje minst til forskinga og balansere omsyna godt mot kvarandre. Når det gjeld havbruk, slår vi i Hurdalsplattforma fast at veksten må skje på ein føreseieleg, kontrollert og berekraftig måte, og omsynet til villaksen vil t.d. vere viktig. Så til landbruket: I den næringa kan ein ikkje akkurat vise til høg lønsemd i forhold til innsatsen, og vi veit at mange bønder tel på knappane med tanke på om dei skal halde fram eller ikkje. Det er dramatisk at mykje dyrka mark gror att som følgje av at økonomien er for dårleg til å drive. Dette gjeld særleg på dei areala som er mest vanskelege å kome til, men det er skremmande korleis utviklinga er også mange andre plassar. Derfor er eg så glad for det regjeringsskiftet som kom i oktober, då vi i Senterpartiet gjekk saman med Arbeidarpartiet og erklærte tydeleg i Hurdalsplattforma at her skal det leggjast fram ein forpliktande og tidfesta plan for å tette inntektsgapet mellom jordbruket og andre grupper. Allereie i statsbudsjettet for 2022 er det lagt inn ekstra midlar til investeringar, særleg for små og mellomstore bruk. Dette er kjempeviktig. Det vil få som resultat at fleire sluttar å telje på knappane og heller begynner å oppgradere fjøset sitt eller byggje nytt fjøs. For dyra er resultatet at dei slepp å stå på bås når det ved hjelp av slike investeringsmidlar blir gjennomført ein raskare overgang til lausdrift. Lausdriftskravet er rett fordi det er viktig for dyrevelferda, men vi må hugse at alternativet til dei mange båsfjøsa som enno eksisterer, for mange bønder ikkje er å byggje nytt, men faktisk å leggje heilt ned. Ei framleis auka satsing på slike investeringsmidlar vil tene til at vi held ved lag jordbruk og matproduksjon fleire plassar i landet vårt, og dette er avgjerande viktig for matberedskapen og for å kunne auke produksjonen av mat på norske ressursar i takt med at befolkninga veks. Eg ser fram til at vi skal satse ordentleg på matproduksjon både i havet og på landjorda framover. Dette må sjølvsagt gå hand i hand med ei satsing på berekraft. I eit land der husdyrhaldet står så sterkt fordi 70 pst. av dyrkbart areal er grasmark og ikkje egnar seg til annan matproduksjon, kan t.d. ikkje kua og sauen – etter at dei har vore livbergarar for oss nordmenn gjennom generasjoner – gjerast til klimaverstingar. Ein ting er sikkert, og det er at ein nasjon aldri vil kunne vere berekraftig med ein dårleg eller sviktande nasjonal matproduksjon.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2021-12-17:
Eg har alltid likt så godt det ordtaket om at ein skal setje tæring etter næring. Dette gjeld både for enkeltpersonar og for samfunnet. Vi i Senterpartiet forstår at eit sterkt næringsliv er føresetnaden for velferdssamfunnet vårt, for velferdsgode til innbyggjarane er i høgste grad ei slags tæring – som må setjast etter næring. Det betyr i praksis at vi må avpasse offentleg pengebruk, offentlege satsingar, etter kva slags privat produksjon og verdiskaping vi har i landet vårt. Eg trur ikkje mange nok er klar over dette. Somme parti lir av ein kronisk mangel på heilskapsforståing og trur at størrelsen på oljefondet vårt er det som skal berge oss i framtida. Andre igjen undervurderer verdien av velferdsstaten og tenester nær folk i heile landet som eit grunnlag for vekst i næringslivet. Denne første runden med statsbudsjettet for ei fersk regjering gjev moglegheiter for nokre ekstra satsingar, som andre har gjort godt greie for i salen i dag, og som går fram av komitéinnstillinga. Eg har lyst til å peike meir framover, fordi vi i Senterpartiet står saman med Arbeidarpartiet i å erklære at vi skal føre ein aktiv næringspolitikk, med vekt på ordet «aktiv». Eit tema eg er oppteken av, er at staten, fylkeskommunane og kommunane har ei meir vekstfremjande tilnærming til lokalt og nasjonalt næringsliv og industri når dei legg ut anbod. For eksempel har vi i min heimkommune, Surnadal, ein stor rørfabrikk, Pipelife Norge AS, som har teke eit skikkeleg løft for å gjere produksjonen og produkta meir berekraftige og utarbeidd såkalla miljødeklarasjonar. Dette gjorde dei etter at Monica Mæland, som kommunalminister, la fram at miljøet skulle vege tyngre i offentlege anbod. Pipelife håpa at det løftet dei tok for miljøet, skulle bety noko for det offentlege, f.eks. ved store bygge- og infrastrukturprosjekt. Men det som blir berre trist er jo når offentlege aktørar stadig vel den billigaste tilbydaren, som fort er frå utlandet, sjølv om denne har dårlegare produkt i klimasamanheng og kanskje også dårlegare produkt elles. Derfor er eg glad for at det i Hurdalsplattforma står at regjeringa vil «endre regelverk og praksis for offentlige anskaffelser slik at de støtter viktige mål som bærekraft, gode lønns- og arbeidsvilkår, bruk av lærlinger, innovasjon og lokale ringvirkninger». Det står også at «offentlige anskaffelser må utformes og kontraktstørrelsen må tilpasses slik at norske bedrifter kan delta i konkurransen». Slik kan vi leggje betre til rette for at lokalt og nasjonalt næringsliv kan utvikle seg og vekse framover, og det vil hjelpe oss i framtidige budsjettprosessar. Då kan vi sikre at vi òg for framtida kan setje tæring etter næring utan at det går ut over velferdssamfunnet vårt.