Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2003-06-19:
Avslutningsvis skal jeg ta for meg en del av momentene i representanten Høies innlegg, men jeg må rett og slett få lov til å roe meg ned litt med mitt eget innlegg før jeg skal svare på en del av de innspillene. Dagens behandling av trygdeoppgjøret bærer preg av at komiteen for kort tid siden behandlet St.meld. nr. 32 om retningslinjer for trygdeoppgjøret. I den saken slo en fast en del prinsipp om hva Stortinget forventet å få seg forelagt når Regjeringen skulle legge fram det dokumentet som vi i dag har til behandling. Et av prinsippene som ble slått fast, var at når det gjaldt anslaget av hva som skulle være gjeldende for forventet lønnsutvikling for lønnstakere i alt, påpekte stortingsflertallet, alle unntatt regjeringspartiene, at en skulle benytte det korrigerte anslaget som framkommer i revidert budsjett. Her hadde Regjeringen selv anslått at denne lønnsveksten ville bli på 4,5 pst. Når stortingsflertallet gir så klare føringer til Regjeringen om hva en forventer å få seg forelagt, er det med en viss forbauselse en registrerer at den ansvarlige statsråden for trygdeoppgjøret ikke ser ut til å bry seg om disse klare føringene. Det er vedtatt av Stortinget at de to foregående års etterslep skulle tas igjen før en startet på årets drøftinger. I den forbindelse er det lagt til grunn at etterslepet fra 2000 til 2001 var på 0,6 pst., mens etterslepet fra 2001 til 2002 var på 0,7 pst. Komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet, viser til at det spesielle læreroppgjøret som har funnet sted, er et så spesielt forhold at dette ikke skal kunne regnes med i det gjennomsnittet som utgjør lønnsutviklingen. På denne bakgrunn foreslår flertallet, alle unntatt Fremskrittspartiet, at underreguleringen for perioden 2001 til 2002 settes til 0,5 pst. og ikke 0,7 pst., slik Fremskrittspartiet foreslår. Selv om de nye vedtatte retningslinjene for trygdeoppgjøret åpnet for at en skal kunne korrigere for særlige forhold, mener Fremskrittspartiet at det særskilte læreroppgjøret omfatter så mange arbeidstakere og inneholder flere momenter enn bare det som har med økt arbeidstid å gjøre, at vi mener dette oppgjøret ikke skal holdes utenom. Det har vært skapt mye forvirring og usikkerhet blant pensjonistene om hvorvidt en skulle få utbetalt foregående års underregulering, eller om dette bare skulle etterreguleres med virkning fra 1. mai 2003. Forvirringen er bl.a. i stor grad skapt av landets statsminister som selv i form av diverse uttalelser bl.a. benytter begrepet «utbetaling» om disse underreguleringene. Fremskrittspartiet har foreslått at en slik etterbetaling skulle finne sted i forbindelse med behandlingen av Innst. S. nr. 223 for 2002-2003, men dette forslaget fikk bare støtte fra Fremskrittspartiet og Senterpartiet og ble derfor nedstemt av stortingsflertallet. Fremskrittspartiet fremmer også forslag om at når det gjelder forventet lønnsvekst for yrkestakere i alt, skal det anslaget som framkommer i revidert budsjett, legges til grunn og ikke korrigeres for ettervirkningen av læreroppgjøret. Dette medfører at denne lønnsveksten settes til 4,5 pst. På denne bakgrunn fremmer Fremskrittspartiet forslag om at grunnbeløpet i folketrygden settes til 57 396 kr med virkning fra 1. mai 2003. Regjeringens politikk overfor norske pensjonister er under enhver kritikk. På tross av at stortingsflertallet har påpekt at når det gjaldt drøftingene med organisasjonene, skulle Regjeringens anslag i revidert for forventet lønnsutvikling for yrkestakere i alt legges til grunn, fremmer en et forslag om at det legges til grunn en lønnsvekst på 4 pst. Dette er ikke holdbart, og særlig når en også ser at Regjeringen legger opp til betydelige egenandelsøkninger i revidert budsjett. Gjennom stadige underreguleringer av grunnbeløpet, foretatt av en rekke forskjellige regjeringer, har en kommet i den situasjonen at dagens pensjoner relativt sett er betydelig lavere enn det som var forutsatt ved innføringen av folketrygden i 1967. Ved innføringen av folketrygden i 1967 ble det lagt til grunn at når systemet var fullt utbygd i 2007, skulle pensjonen utgjøre to tredjedeler av lønnsinntekten. Med den utviklingen som har funnet sted i forbindelse med underreguleringen av grunnbeløpet, er det helt på det rene at dette ikke er mulig å få til lenger dersom en ikke tar et krafttak når det gjelder grunnbeløpsutviklingen. Selv om det nok ikke er mulig å få til en utvikling av grunnbeløpet slik at målet blir nådd i 2007, er det viktig at en nå vektlegger den langsiktige utviklingen i betydelig større grad enn det som til nå har vært tilfellet. Fremskrittspartiet vil på et senere tidspunkt komme tilbake med forslag om en opptrappingsplan, slik at pensjonene skal være mer på linje med det som var forutsetningen ved innføringen av folketrygden i 1967. Representanten Høie spurte i sitt innlegg om hvor det blir av solidariteten med de arbeidsledige fra pensjonistenes side, og så viste representanten Høie til hvor mye et pensjonistektepar vil få i økte inntekter, og hvor mye de vil få å rutte med i dette samfunnet. Dersom representanten Høie og hans partikollegaer i denne salen hadde vært mer opptatt av å få gjort noe med arbeidsledigheten ved å legge forholdene bedre til rette for næringslivet, kunne det vært hold i det som representanten var inne på. Når en i tillegg ser på den økningen i egenandeler for syke mennesker som det legges opp til i dette landet fra den sittende regjering, står påstanden faktisk ikke overhodet til troende. Når vi i tillegg har fulgt med i debatter i denne salen om øvrige trygdeoppgjør og bl.a. sett partiet Høyres stillingtaken når det gjelder tusenlappene til minstepensjonistene, må jeg si at utspillet forundrer meg. Men dette er jo tross alt et parti som til enhver tid stemmer for det forslag til trygdeoppgjør som foreligger, og som ikke kommer med egne forslag i det hele tatt i den sammenhengen. Til slutt vil jeg ta opp Fremskrittspartiets forslag som er inntatt i innstillingen. Dersom vårt forslag faller, vil Fremskrittspartiet varsle støtte til komiteens innstilling, som tross alt er betydelig bedre enn det forslag som er fremmet av Regjeringen.