trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-07:
Det er ein spesiell todagar vi har vore gjennom. For min del har det vore veldig tydeleg at dei blå-blå har fått ein marsjordre om at dei må seie enkelte omgrep mange nok gonger kvar. På ein karakterskala på om dei har klart det, vil eg gje dei terningkast seks. Dei har verkeleg klart å seie «handlekraft» mange, mange gonger. Sidan Flying Circus og Monty Python var oppe, er det kanskje greitt å seie nokre ord om det, for dette er ei gruppe som i stor grad brukte tida si på å hamre laus på dei konservative kreftene i samfunnet. Derfor er det litt interessant at ein representant frå dei konservative bruker det til inntekt for seg. I episode 12 i Flying Circus-serien er det ein konservativ som står og pratar og pratar og pratar, og da han får spørsmålet om kva i all verda er det du står og pratar så valdsamt for, seier han: «Well … speaking as the Conservative candidate I just drone on and on and on and on without letting anyone else get a word in edgeways, until I start foaming at the mouth and falling over backwards.» Og så fell han saman og begynner å få skum frå munnen. Det er på ein måte Monty Python sitt bilde av dei konservative. Det er ei tilvising, dette. Det som er påfallande med denne debatten, er at vi ser ei regjering som no har starta det store prosjektet sitt, som eg oppfattar som ein klassekamp. Ein skal fleksibilisere arbeidslivet og skal gjere det enklare å ha folk i midlertidig arbeid. Ein kastar rekordmange asylbarn ut av landet. Kapitalen skal samlast på færre hender, og i det siste har vi sett at spesielt dei med barn, einslege og uføre skal få det vanskelegare. Er du f.eks. ein barnehagelærar og har rundt 420 000 kr i lønn og har barn aleine, kjem du til å tape fleire tusen kroner på å ha barn i barnehage. Det er realiteten i dette. Det interessante er at Venstre og Kristeleg Folkeparti støttar dette prosjektet, at dei verkeleg har valt side med dei konservative kreftene som ønskjer å kjempe for at dei som har mykje pengar frå før, skal få enda meir, og at dei som har det tyngre i samfunnet, skal få det vanskelegare. Det er realiteten. Og når det er knytt spenning til morgondagen: Dersom eg skulle kome med ein spådom, er den store spenninga for Kristeleg Folkeparti og Venstre kva for kutt som går hardt ut over dei som verkeleg ikkje treng det i samfunnet i dag, det er Kristeleg Folkeparti og Venstre skal redde. Det er denne utfordringa Kristeleg Folkeparti og Venstre har føre morgondagen, ingen andre. Det synest eg på vegner av alle dei dette går ut over, er veldig, veldig trist, og eg synest det er skammeleg at Kristeleg Folkeparti og Venstre har valt den sida.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-07:
Først vil eg berre seie at eg synest det er litt spesielt at statsministeren kallar ein av representantane her for «usmakelig» – spesielt når grunnlaget for den karakteristikken kjem av ei openberr misforståing frå statsministeren si side. Det er eit faktum at i 2005 løyvde den førre blå regjeringa 30 mill. kr til vidareutdanning, og det eksisterte ikkje noko system da for det med fordeling mellom kommunar og stat, korleis dette skulle bli fordelt. Men heile dette systemet blei skapt av SV, Arbeidarpartiet og Senterpartiet i regjering, som da auka til 310 mill. kr i 2013. Det er eit faktum. Så til Syversen. Representanten Keshvari frå Framstegspartiet har sagt at sjølvsagt var det eit resultat av samarbeidsavtalen at fleire asylbarn blei sende ut av landet. UDI har også innrømt at det er ein strengare praksis no. Dette har fått kritikk frå Redd Barna, frå UNICEF osv. – mange organisasjonar. Vi treng å gå saman, vi kan ikkje fortsetje å gjere oss så høge og mørke at det går ut over andre.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2014-10-07:
Noen tror visst at framtiden kan bli vedtatt av denne sal, men jeg tror det er slik at de fleste av oss forstår at framtiden blir skapt gjennom praktisk politikk og ikke nødvendigvis gjennom vedtak som skal være avgjørende for en nasjon om både fem, ti og femten år. Grunnen til at jeg ba om ordet, er at både representanten Lundteigen og representanten Kolberg fra denne talerstolen i dag har fungert – nær sagt – mer katolsk enn det paven er. Lundteigen dro sågar historien først tilbake til 1998, så til 1994 og deretter tilbake til 1917 og hevder hardt at det man gjorde den gangen, står man for – slik skal det være, slik var det, og slik skal det også bli i framtiden. Jeg tror ikke det er gode løsninger for vår nasjon. Jeg tror faktisk det er slik at vi må ta innover oss at skal vi møte en global konkurranse i framtiden, er det ting i vårt eget land vi må forandre på. Kolberg ønsker å harselere over Fremskrittspartiet. Jeg skal gi Kolberg rett i én ting: Vi har ikke fått fjernet alle bomstasjonene i Norge, det har vi ikke gjort. Men bare i Nord-Norge har vi spart befolkningen for over 2 mrd. kr i avgifter gjennom å fjerne bomstasjoner, så vi gjør en vesentlig forskjell. Det er ikke bare slik at det er proffboksing eller andre ting, regjeringen gir faktisk langt mer til helse, langt mer til eldreomsorg. Vi gir langt mer til justissektoren, og vi overoppfyller NTP. Selvfølgelig ønsker Kolberg å overse disse tingene i sin harselas, men jeg synes det er uansvarlig, på lik linje med at jeg synes det er uansvarlig og dårlig politikk når f.eks. de i Arbeiderpartiet er veldig positive til å bruke langt over 30 mrd. kr – eller sa de 40 mrd. kr eller 50 mrd. kr – på et OL i 2022, hvor både nestlederen og lederen sier at hvis man ikke stemmer riktig og slik man skal, skal representantene få beskjed om å bruke pisk, til tross for at de kommer fra et fylke som kanskje har en motstand mot OL på over 80 pst. Det sier en del om det demokratiske sinnelaget internt i Arbeiderpartiet.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-10-07:
De siste ukene, og også denne debatten, har vist at Arbeiderpartiet sliter litt med å finne formen i en ny rolle. Det må jeg si jeg synes er helt greit, men jeg synes likevel det er viktig at det skal være en viss redelighet i politikken. Etter hva jeg har forstått, sto lederen av justiskomiteen, Hadia Tajik, her oppe for ikke så lenge siden og fortalte – eller iallfall ga inntrykk av – at det var den rød-grønne regjeringen som hadde startet arbeidet med implementeringen av ny straffelov utenfor det eksisterende store Merverdiprogrammet som er politiets store datanettverksystem. Det kunne jeg rett og slett ikke la stå uimotsagt, for det er direkte feil. Det er altså ikke en kreativ historieforståelse, som vi hørte fra forrige taler, men det er direkte feil. Det synes jeg er uheldig. Så forstår jeg at Arbeiderpartiet kanskje angrer på at de ikke gjorde mer for å sette i kraft en lov som ble vedtatt i Stortinget i 2005 og i 2009. Jeg synes også det er vanskelig å akseptere at man forsøker å skape et inntrykk av at alt som gjøres av en ny regjering, som er godt, er arv fra de rød-grønne, men at alt annet er regjeringens utfordringer. Det var altså ikke foretatt noen grep i departementet da vi tok over Justis- og beredskapsdepartementet for å fremskynde ikraftsetting av ny straffelov – ingen grep. Så registrerer jeg at det har vært en ganske stor debatt om sentralisering og store reformer. Både Politianalysen og Brannstudien er nevnt i så henseende. Det er veldig gode stykker arbeid som er gode grunnlag for gode debatter. Det har vært diskutert hvorvidt man skal være åpne i prosesser, osv. Vi var i oppfølgingen av Politianalysen så åpne at vi inviterte alle partier i Stortinget til å være med i prosessen helt fra start. Det ville ikke Arbeiderpartiet være med på, men de har fått muligheten. Jeg forventer jo, når disse sakene kommer til Stortinget – og det vil de gjøre – at de partiene som representerer den regjeringen som satte ned både Politianalyseutvalget og arbeidet med Brannstudien, også er kreative og konstruktive når oppfølgingen skal tas i Stortinget. Det vil jo også være i en litt overordnet god tone mot slutten av en tøff debatt på mange områder, for jeg forventer faktisk at de som har bidratt til at vi har startet dette arbeidet, også bidrar til at vi avslutter det.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-10-07:
Det som fikk meg til å ta ordet, var den fantastiske oppklaringen til representanten Henriksen, hvor hun viste til et Dagbladet-sitat fra tidligere politisk ledelse som bekrefter det jeg sier. På det tidspunktet mente man at merverdiprogrammet kunne være klart i 2017, mens det høsten 2013 var klart at det tidligst kunne være klart i 2018. Det bekrefter at den forrige regjeringen lot den nye straffeloven seile sin egen sjø sammen med Merverdiprogrammet. Det ble ikke gjort et eneste grep for å løfte den nye straffeloven ut av Merverdiprogrammet, sånn at den kunne tre i kraft tidligere. Det har denne regjeringen gjort noe med fordi vi har respekt for Stortingets vedtak. Og nå skal altså ny straffelov tre i kraft i 2015, som er langt tidligere enn den forrige regjeringen sa både i april 2013 og senere. Jeg synes rett og slett at det er viktig å understreke at vi som politikere har et visst behov for å være etterrettelig i det vi sier fra denne talerstol. Så har jeg registrert at noen kritiserer regjeringen for at vi har involvert for tidlig i politianalysereformen. Det har vært gjort mange ganger før, også av den forrige regjeringen, med ganske stor suksess.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2014-10-07:
Det som får meg til å reagere, er uttalelsen fra lederen i justiskomiteen, som mener at prosessen rundt politireformen har vært en lukket prosess. Det har i aller høyeste grad vært en åpen prosess, der man nettopp ønsker å involvere alle de politiske partiene som sitter i justiskomiteen, og de som er utenfor justiskomiteen, i prosessen. For det er en viktig sak, det er en viktig reform for Norge, og da må vi ikke la dette bli et politisk spill. Justisministeren må berømmes – for det at du i det hele tatt har invitert alle til å komme med sine synspunkter og diskutere hvordan vi kan få denne prosessen til å bli best mulig gjennomført på sikt. Så må jeg si at det er litt betenkelig når representanten Tajik sier at dette er en lukket prosess, som selv tilhører et parti som har begrepet «at noen har snakket sammen». Denne saken er altfor viktig til at vi skal diskutere den i et NRK-studio, som jeg registrerer at representanten Gahr Støre mener. Denne prosessen må tas i Stortinget, den må tas av oss som stortingspolitikere, og vi må ta et ansvar for å få dette til å bli en god reform.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-10-07:
No begynner trontaledebatten å gå mot slutten. For å summere opp litt synest eg det er tydeleg at dei raud-grøne partia ikkje har kome heilt i form som opposisjonsparti. Det synest eg ikkje dei skal vere så veldig lei seg for, eg håpar dei får ei lang tid og mange periodar på seg som opposisjonsparti, slik at dei kan finne si form etter kvart. At Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV er misfornøgde med regjeringa sin politikk, er ikkje overraskande – tvert imot er det roande. Det viser at regjeringa er på rett veg, for når veljarane valde eit nytt fleirtal på Stortinget som resulterte i at ein fekk ei ny regjering, var det nettopp det at ein ville ha ein ny kurs, ein ny politikk. Det får ein, og det at tidlegare regjeringsparti då er misfornøgde med det, er slik det skal vere. Den nye kursen gir seg utslag på mange område – den førre regjeringa auka skattar og avgifter, denne regjeringa ønskjer å redusere skattar og avgifter. Enkelte har her snakka om at ein har snakka for lite om skattar og avgifter i denne debatten. Det kan godt hende at det er nokon som meiner det, men eg trur nok at vi skal få snakka meir om skattar og avgifter utover hausten, og om andre ting som høyrer til budsjettet, når det blir lagt fram i morgon. Så er det slik at når ein ønskjer å redusere skattar og avgifter, er ikkje det berre fordi ein har prinsipielle haldningar til det, men det er rett og slett at ein ønskjer å få betre rammevilkår, redusere skattar og avgifter for å tryggje norske arbeidsplassar. Og så er det slik at nokon av oss meiner at det er bra at folk flest får behalde meir av sine eigne pengar, og at dei veit korleis desse pengane skal brukast på ein utmerkt måte, langt betre enn dei fleste politikarar er til å bestemme over andre sine pengar.
Kristin Vinje (Høyre), 2014-10-07:
Noe av det verste ved politikken, som jeg tenkte før jeg engasjerte meg, var når man begynte å skylde på hverandre og mistro hvem som hadde startet hva. Vi har nå kommet inn i en fase i debatten hvor det skjer, og vi snakker om historiefortelling. Men jeg har behov for å si at det var den forrige borgerlige regjeringen som initierte Kunnskapsløftet, og i budsjettet for 2006 ble det altså lagt inn 375 mill. kr til etter- og videreutdanning av lærere. Da jeg i replikkordskiftet i går ble konfrontert med spørsmål om konkretisering av Lærerløftet, ble jeg faktisk litt paff, for det er ganske konkret. Min utfordring var å svare på at det var bare vyer og tomme ord. Det er det virkelig ikke – det er helt konkrete satsinger, som det ble snakket om mange ganger i går. Og når vi også ble kritisert for at vi ikke hadde nevnt tidstyvarbeidet, ble jeg faktisk også litt overrasket, for det er et arbeid som pågår i regjeringen, som nettopp handler om å fjerne tidstyvene i skolen. Uansett hvilken historie Arbeiderpartiet prøver å fortelle om satsing på etter- og videreutdanning av lærere, tror jeg at befolkningen og velgerne merker seg at det er regjeringen – og jeg sier regjeringen, ikke den nye regjeringen, for det er ikke noen ny regjering lenger – som tar ledelsen når det gjelder kunnskap, forskning og satsing på lærere.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Svaret på det er helt opplagt. Vi har registrert at også statsråd Røe Isaksen har sagt at man skal gå igjennom forskriftene for å se om dette fungerer etter hensikten. Vi ser at blant barn i kommunale barnehager er det langt flere barn som har særskilte behov, og det er langt dyrere pensjonsordninger i de kommunale barnehagene. Det vi mener med likhet, er at man må dekke de faktiske kostnadene som er på hvert sted. Jeg registrerer at heller ikke i Høyre og Fremskrittspartiets budsjettopplegg ønsker man å likestille fullt ut, fortsatt er det forskjeller i bevilgninger som gis til de private og til de kommunale. Jeg tror det skyldes at man har sett at det er et system som ikke fungerer etter hensikten sånn som det er i dag. Vi hilser velkommen endringer som gjør at man får kompensert for de faktiske kostnadene man har, og ikke en sjablonglikning som gjør at noen kan trekke store midler ut av et offentlig budsjett.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Det er en stor misforståelse at vi ikke ønsker å gi barn med foreldre som har lav inntekt, barnehageplass. Men vi har en ordning i dag som fungerer for 85 pst. av kommunene. Da mener vi at vi heller burde stramme opp de kommunene som ikke har den typen ordninger. Vi mener at den ordningen som nå foreslås, ikke tar hensyn til de forskjellige kostnadsnivåene som er i kommunene, og at det vil være en ganske krevende og byråkratisk ordning å begynne å finne ut hvem som bor sammen, hvem som skal ha de forskjellige ordningene. Derfor mener vi at den ordningen som er forskriftsfestet i dag, burde vært forsterket, og at man burde passe på at alle kommunene følger opp reglene. Vi er ikke enig i det som regjeringen gjør – at de overlater den regningen til andre småbarnsforeldre. Vi bruker milliardene på menneskene, men ikke på de menneskene som har mye fra før. Det er rom for å gjøre de ordningene innenfor det statsbudsjettet som ligger der. Vi har lagt pengene over i rammen til kommunene, og er trygge på at kommunene klarer å følge opp.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg er enig med representanten Bekkevold i at det er viktig at vi finner gode ordninger for de familiene som har et høyt konfliktnivå. Sånn sett kan ordningen med én time være snau. Men vi er usikre på om det er riktig å si at alle skal over i en meklingssituasjon der man bruker tre timer. Det finnes heldigvis mange foreldre som klarer å ordne en skilsmisse på en god måte og får til gode avtaler seg imellom, og da tror vi det er feil å legge opp til et system der alle skal igjennom en tre timer lang mekling. Det kan være andre måter å ordne det på, og det kan vi være villige til å diskutere i tiden framover, men da må vi se en helhet i det hele.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Vi har både da regjeringen la fram tilleggsproposisjonen sin, og i revidert diskutert regjeringens dimensjonering innenfor barnehagefeltet, og i en replikkveksling vi hadde knyttet til revidert, sa for så vidt statsråden at han skjønte at folk ikke var særlig imponert over budsjettet som var lagt fram. Nå legger statsråden fram et budsjett med 800 nye barnehageplasser. Så går man i forhandling med regjeringssamarbeidspartnerne, og budsjettet blir økt med mer enn fire ganger. Det er jo grunn til å spørre: Var statsråden til stede da regjeringen behandlet statsbudsjettet? Hvorfor var det riktig med 800 nye plasser, når man erkjenner at man må firedoble når man går i forhandlinger med sine samarbeidspartnere på Stortinget?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg registrerer at statsråden prater bort et særdeles dårlig barnehagebudsjett som han la fram. Arbeiderpartiet bevilger ikke penger før vi har kunnskaper. Jeg er glad for at statsråden sørger for at vi får kunnskaper om hvordan vi skal legge innretningen for de private, men jeg synes det er rart at man begynner med å bevilge pengene først og deretter skaffer seg kunnskap om det. Men i en replikkveksling mellom meg og statsråden om bevilgninger til statsbudsjettet sa statsråden bl.a. i forbindelse med revidert: «Jeg stusser litt over at en representant fremstiller det som om regjeringen styrer budsjettbevilgningene til barnehagepolitikken direkte.» Hva er det nå som gjør at statsråden tror at hans forslag om 100 mill. kr kommer barnehagene til gode, uten øremerking eller andre føringer?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Det er grunn til å minne Røe Isaksen om at i dag finnes det en forskrift som gjør at kommunene kan målrette sin innsats mot dem som har minst, når det gjelder å innrette betalingsordningene for barnehager. Det statsråd Røe Isaksen nå foreslår, er jo en felles ordning som skal gjelde for alle kommuner. Men det hadde vært en like god ordning å følge opp – sørge for at kommunene fulgte opp den forskriften som faktisk var der. Det er et virkemiddel som er ganske treffsikkert, hvis man bruker de metodene man har for å kunne følge opp. Røe Isaksen svarer heller ikke på spørsmålet mitt: Hvordan skal man sikre at barnehagebarna får dra nytte av den økningen som nå foreslås, når vi vet at kommunene må kutte i pleie- og omsorgstjenestene og man må kutte i skolebudsjettene? Hvordan vil man sikre at pengene går til barnehager, og ikke til å dekke opp andre hull i kommunebudsjettet?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg synes det er grunn til å gi oss lov til å debattere et budsjett som er viktig for folk flest i denne salen. Jeg har behov for å kommentere litt av det som er sagt rundt private barnehager. Det står i proposisjonen som kommer fra Kunnskapsdepartementet, at nesten to tredjedeler av barn med særskilte behov går i kommunale barnehager. Som representanten Bergstø redegjorde for her på talerstolen, har Telemarksforskning lagt fram en rapport som viser at private barnehager i gjennomsnitt har 15 pst. mindre kostnader enn de kommunale. Da synes jeg det er ganske oppsiktsvekkende at man ikke ser at man bør bruke tiden på å gå gjennom dette før man legger inn enda mer penger til de private barnehagene. Arbeiderpartiet har lagt inn mer penger til kommunene, sånn at man kan få til en enda bedre sosial profil i de lokale ordningene som brukes for å sette ned barnehagetakstene for dem som trenger det. Men da mener vi at det er kommunene som er best til å kunne gjøre det. Da kan man også se på hvilke leveutgifter man har, hvilke boutgifter man har, og få en mer treffsikker ordning. Jeg er glad for at statsråd Horne er opptatt av familiepolitikk. Men det er jo litt rart at regjeringen sørger for mindre forutsigbarhet for dem som skal jobbe, ved mer midlertidig ansettelse og ingen forutsigbarhet for når de som har små unger, får barnehageplass. Vi skal ha flere handledager. Det skal være flere dager der man kan kjøpe alkohol. Jeg er i tvil om dette til sammen bidrar til en bedre familiepolitikk. Men det vil i alle fall gjøre at vi er nødt til å reparere mer i ettertid. Så registrerer jeg at statsråden ikke tar innover seg de tunge innvendingene som har kommet fra en rekke faglige instanser når det gjelder fedrekvoten og de endringene som nå foreslås. Statsråden refererer til at hun har truffet en tilfeldig person som har hatt problemer med ordningen, og lar det styre i stedet for tunge, faglige innspill fra arbeidstaker- og arbeidsgiverorganisasjonene. Det vitner ikke om en statsråd som tar kunnskap på alvor. At likestilling fortsatt er en nedprioritert oppgave i departementet, viser hennes svar i replikkrunden her, når ikke statsråden har fått med seg rapporten som viser at døtre får betraktelig mindre hjelp enn sønner når det kommer til omsorgsoppgaver for foreldre. Så likestillingspolitikken er og forblir en hemmelighet i statsrådens portefølje.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Det er et ganske enkelt regnestykke, for hvis man går inn i budsjettet og ser på posten «kulturformål», viser den en vekst på 1,1 pst. Når vi vet at vi har en prisstigning på 3,3 pst., sier det noe om denne regjeringens satsing på kulturformål i kulturbudsjettet. Når Arbeiderpartiet har satset på kultur, er det fordi vi vet at skal vi nå fram med kulturen, må vi bygge stein på stein. Derfor har vi gjennom mange år nå bygd opp institusjoner, og vi har bygd opp det frie feltet, sånn at det er større muligheter for å kunne utøve kulturen sin. Og ja – vi er stolte av at vi også har hatt poster på andre budsjetter som har vært en del av Kulturløftet. Det at man f.eks. satser på å kunne flytte norske talenter til utlandet gjennom den reisestøtteordningen som har vært i Utenriksdepartementet, er nettopp med på å bidra til at norske talenter kan synliggjøres også andre steder enn i Norge. Så vårt kulturbudsjett er bedre, selv om regjeringens budsjett har blitt litt bedre etter at Kristelig Folkeparti og Venstre har bidratt.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg tror representanten Thomsen er veldig klar over at det har vært en treårig opptrappingsplan for å få spillemidlene opp på det nivået som det er på nå. Det la Arbeiderpartiet fram i idrettsmeldingen, og jeg er glad for at regjeringen nå følger det opp. Når det gjelder bevilgninger til anleggsmoms, har det ligget på rundt 60 mill. kr de siste årene. Heldigvis, på grunn av god kommuneøkonomi, bygges det flere anlegg, og vi så allerede tidlig at det kom til å bli for liten bevilgning på posten til anleggsmoms i år. Derfor foreslo vi penger allerede i revidert nasjonalbudsjett. Det ville ikke regjeringspartiene være med på. Jeg er glad for at det kommer noe mer penger nå, men fortsatt er det avkorting på momsen, og til neste år budsjetterer man helt bevisst med at det er avkorting på momsen. Så, ja – Arbeiderpartiet er stolt over at vi har lagt inn penger for å dekke etterslepet på idrettsanlegg. Det burde også de partiene som var involvert i alle diskusjoner omkring OL, ha sørget for. Det framkom veldig tydelig i den debatten at det var mange kommuner som trengte penger til å dekke etterslepet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg er glad for at Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet har mange felles innganger når det gjelder kulturpolitikken. Vi er, som jeg sa i mitt innlegg, ikke imot private penger inn i kulturlivet. Det hilser vi velkommen, men det vi er imot, er at det er de private pengene som skal styre hvor de offentlige skal settes inn. Når vi i forbindelse med budsjettarbeid har spurt statsråden om man kan synliggjøre et eneste prosjekt som har kommet på plass etter at gaveforsterkningsordningen kom, kunne man ikke redegjøre for et eneste nytt forsøk. Det var altså de samme som hadde fått penger før, som man fortsatte å gi til. Når det gjelder talentprogrammet, har vi andre satsinger. Vi satser på at vi fortsatt skal ta talenter til utlandet gjennom Utenriksdepartementets reisestøtte. Dessverre er den kuttet i budsjettet. Vi satser på Ungdommens kulturmønstring, som er et virkelig breddetiltak, og vi satser på å bygge opp sterke strukturer andre steder, bl.a. gjennom Ungdomssymfonikerne, og andre ordninger, der vi virkelig kan hente fram talentene i det norske kulturlivet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Svaret på det er enkelt: Vi har spurt statsråden, og hun kunne ikke redegjøre for et eneste nytt tiltak som har kommet inn etter at man innførte gaveforsterkningsordningen. Da er det lett å tenke seg at det er de samme gamle som gir bort penger. Det er veldig bra, men det skal ikke være styrende for hvor vi legger de offentlige kronene.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg må avkrefte det representanten Skei Grande sier om at Arbeiderpartiet ikke hadde midler inne til Rock City i sitt alternative statsbudsjett. Vi hadde 70 mill. kr liggende i en samlepost, og det inkluderte også bevilgningen til Rock City. Men jeg har et spørsmål til representanten Skei Grande. Regjeringen liberaliserer spillpolitikken. Det varsles om flere som blir spilleavhengige. Hvorfor ønsker ikke Venstre å ta vare på dem som opplever sterk grad av spilleavhengighet, når en ser det presset som nå ligger på utenlandske spillselskaper? Jeg regner med at flere enn meg leste et oppslag i VG om hvordan spillselskaper i utlandet virkelig er aggressive overfor dem som har spilleproblemer. Hvorfor ønsker ikke Venstre å ta vare på de ordningene som vi har for å kunne begrense spilleavhengighet i Norge, når man ønsker å være med og liberalisere spillmarkedet?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
En av de tingene som er mest omtalt i det budsjettforslaget som regjeringen har lagt fram, er kuttet på Den kulturelle spaserstokken. I Aftenposten i dag har vi sett at det kun skyldes kommunikasjonsproblemer: Statsråden har ikke fått fram at det var en bevilgning på 5 mill. kr til et sangprosjekt. Men når statsråden kutter en bevilgning på 30 mill. kr og skal erstatte det med en bevilgning på 5 mill. kr, må jo det være et uttrykk for den ambisjonen statsråden har på feltet. Er det flere poster der statsråden mener at man kan erstatte en bevilgning på 30 mill. kr med en på 5 mill. kr, altså en sjettedel?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg registrerer at pengene er lagt over i rammetilskuddet til fylkeskommunene. Jeg registrerer også at i går ble det stemt over en øremerking av bevilgningen her i denne sal, noe regjeringspartiene stemte imot. Det overrasker meg faktisk når man er for ordningen. Jeg har lyst til å spørre om en ting til. I sitt innlegg sier statsråden at man har hatt søknader for 17 mill. kr på gaveforsterkningsordningen. Derfor bevilger man 30 mill. kr til neste år. Når det gjelder moms, derimot, sier statsråden i et svar til meg tidligere år: Man forventer søknader for ca. 114 mill. kr. Men da reduserer man bevilgningen til 72 mill. kr. Hvordan henger dette sammen? Hvorfor sørger man ikke for å fylle opp de ordningene som allerede trenger penger, istedenfor å fylle på en ordning som ikke per i dag har en etterspørsel på det nivået statsråden legger opp til?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Det er overraskende når kulturministeren sier at vi har stemt imot 15 mill. kr på helsebudsjettet. Det var iallfall nytt for meg. I et svar som jeg fikk på et spørsmål til statsråden står det: Den bevilgningen regjeringen foreslo til moms på idrettsanlegg for 2015, ville gi en innvilgelse på om lag 63 pst. til neste år. Da må jeg gjenta spørsmålet mitt: Hvorfor er det viktig å øke en ordning som det ikke er full etterspørsel etter i dag – for det var langt unna det statsråden bevilger penger til – istedenfor å prioritere momsen på idrettsanleggene?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Idretten er Norges største frivillige organisasjon. Med 1,8 millioner medlemmer er idretten en organisasjon som favner de mange. Vi i kulturkomiteen har møtt mange idrettsråd og idrettsforeninger som har minnet oss om det som er den største utfordringen for norsk idrett for tiden. Det er et formidabelt etterslep på utbetaling av spillemidler fra spillemiddelpotten. Da Arbeiderpartiet gikk inn for å øke idrettens andel av spillemidlene til 64 pst., trodde vi at det skulle bidra til at vi kunne ta vekk en del av etterslepet. Sånn så det ut da, men heldigvis blir det bygd mange nye anlegg i Norge, så økningen i spillemiddelandelen har holdt tritt med tilgangen på nye anlegg, Det betyr at etterslepet fortsatt er stort, og derfor har Arbeiderpartiet tatt idretten på alvor og sett at vi nå må gjøre noe med etterslepet. Vi har sagt at vi skal bevilge 400 mill. kr hvert år i en femårsperiode, for å bidra til å ta det etterslepet. Så når Ib Thomsen svinger seg og sier at Fremskrittspartiet er det store idrettspartiet, tror jeg at det var her han virkelig kunne ha gledet de mange som sitter og betaler renter og avdrag på de pengene de forventer å få tilbake, bare de når fram i køen. Jeg tror at det hadde vært viktigere enn de pengene de også venter på når det gjelder momsen. Jeg er litt overrasket over at Thomsen er så begeistret for det som har skjedd når det gjelder anleggsmomsen, for det er jo sånn at den regjeringen han er med på å representere, sørget for et budsjett som vil gi en innvilgelse på 63 pst. Så takkekortet bør jo norsk idrett sende til andre enn Fremskrittspartiet når de nå får en momskompensasjonsordning som kanskje dekker 90 pst. til neste år. Jeg er nødt til å kommentere statsrådens omtale av Den kulturelle spaserstokken. Arbeiderpartiet har bevilget 15,4 mill. øremerkede kroner i kapittel 769 i helsebudsjettet. I tillegg har vi lagt på 5 mill. kr på kapittel 761, som er til generelle omsorgstiltak og utvikling av dem. Det ligger også – som jeg håper statsråden har fått med seg – 15,4 mill. kr på kulturbudsjettet, så Arbeiderpartiet innfrir ved å sørge for midler til Den kulturelle spaserstokken. Og da disse budsjettene så ut til å bli nedstemt – jeg antar at de blir det her i dag også – ba vi om at den posten som man sier skal brukes av fylkeskommunens rammebevilgning, ble gjort øremerket. Heller ikke det fikk flertall. Det betyr at Den kulturelle spaserstokken ikke kommer til å glede så mange i tiden framover som Ib Thomsen tror.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg har behov for å anbefale representantene Thomsen og Tønder å lese svar 261, som vi fikk fra Finansdepartementet i forbindelse med budsjettet. Der står det om moms på idrettsanlegg at departementet finner ingen grunn til å tro at det blir lavere søknadsbeløp i 2015 enn i 2014, og det står at bevilgningen på statsbudsjettet vil gi en innvilgelse på om lag 63 pst. Det er regjeringens hilsen til Idretts-Norge. Så har jeg behov for å henlede oppmerksomheten på et forslag som det skal stemmes over her i dag. Det finnes noen få helt særskilte idrettsanlegg, som Vikersundbakken og bob- og akebanen på Lillehammer, som har særlige driftsutfordringer. Anlegget på Lillehammer er Norges nest største ammoniakkbruker. Vi foreslår at man øremerker 10 mill. kr av spillemidlene til det formålet, og håper at flere vurderer å stemme for dette i dag.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Arbeiderpartiet er fornøyd med at regjeringen følger opp den planen som ble lagt da Stoltenberg-regjeringen la fram Meld. St. 26 om den norske idrettsmodellen, og støtter derfor I i komiteens tilråding. Både idrett og kultur får en større del av spilleoverskuddet. Sammen med de humanitære organisasjonene mottar de overskudd fra pengespill i Norge. Det er ikke bare en viktig finansieringskilde, men den viktigste finansieringskilden, for de tusener som jobber frivillig i Norge. At Norge er i verdenstoppen når det gjelder frivillighet, har selvsagt sammenheng med at lag og foreninger har en rimelig god mulighet til å få finansiert sine mange gode formål. Men frivillighet gjør seg ikke selv, og – som regjeringen selv skriver i den ordrike frivillighetserklæringen som ble lansert forrige fredag – den trenger forutsigbarhet. Det er kanskje ikke tilfeldig at «økonomi» ikke er nevnt i forslaget til frivillighetserklæring, for regjeringen lanserer en rekke forslag som utfordrer selve basisen i måten norsk frivillighet er finansiert på. Det gjør også lovforslaget om å legalisere poker, for selve prinsippet om at det er frivilligheten som skal motta overskuddet av spilleaktiviteter, endres. Det samme gjør forslaget om å lisensiere nye spill. Nye lotterier skal inn og konkurrere om spillerne, og overskuddet skal deles mellom kommersielle aktører og utvalgte organisasjoner. Overskudd av spill i Norge skal ikke lenger være forbeholdt de frivillige; nå skal det liberaliseres, sånn at de kommersielle kan ta sin del av spilleoverskuddet. Så vil det hevdes at forslaget som nå fremmes, betyr lite. Ja, kanskje gjør det det i kroner og øre, men selve prinsippet om at private skal hente ut pengegevinster, er nytt. Jeg regner med at det er flere i denne salen som leste VG Helg i forrige uke. Det burde gjøre at alle forslag om å endre det norske spillsystemet legges i skuffen. Og hvis man leser rapporten fra ekspertutvalget som la fram sine råd på mandag, vil forslagene forbli i skuffen. Til representanten Stordalen vil jeg si: Jo, vi er også bekymret for de grensene som settes i Norsk Tipping. Hvis det er sånn at regjeringspartiene deler Stordalens bekymring, burde jo statsråden ta en telefon i morgen og si til Norsk Tipping at her må man gjøre noe med disse grensene, de er for høye, vi blir bekymret for hvordan dette kan slå ut for spilleavhengigheten i Norge. Det har statsråden mulighet til, for Norsk Tipping er noe som styres helt og holdent av oss selv. Så synes jeg det er oppsiktsvekkende at statsråden heller ikke i denne saken har tatt seg bryet med å sjekke ut forholdet til ESA. At det spilles ulovlig poker i Norge i dag, kan verken være en garanti for at saken er uproblematisk for ESA, eller at det er grunn til å gjøre det lovlig. For oss er stemmene til de frivillige organisasjonene Actis, Norsk Forening for Spillproblematikk og Spillavhengighet Norge viktigere enn liberalisering. Derfor vil Arbeiderpartiet stemme imot II i komiteens tilråding.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Statsråden presiserer at det er gjort en rekke avgrensinger i den tillatelsen som nå ligger i lovforslaget, bl.a. skal det kun være ti stykker som deltar samtidig. Hvordan har statsråden tenkt å sørge for å håndheve lovforslaget?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg registrerer at statsråden ikke har noen formening om hvordan man kan følge opp et lovforslag som hun legger fram i dag. Da kan jeg følge opp med å spørre om hvordan en handlingsplan mot spilleavhengighet, som er et viktig virkemiddel for å redusere uønsket spilleatferd i Norge, skal kunne gjøres gjeldende overfor de private pokerlagene.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg skjønner at det finnes en handlingsplan, og den handlingsplanen er jeg glad for at statsråden synes er god, men den handlingsplanen ble lagd før man hadde tillatt poker, og da bør man ha en gjennomtenkt tanke om hvordan et spill som skal skje i private hjem, kan dra nytte av et sånt tiltak. Da er spørsmålet: Vil statsråden ta initiativ til å revidere den handlingsplanen, sånn at man også kan nå en ny målgruppe?
Mette Tønder (Høyre), 2014-12-10:
Arbeiderpartiet er opptatt av likhet, men allikevel er noen barn likere enn andre, for å si det litt «orwellsk». Barn som går i kommunale barnehager, og barn som går i private, er ikke likeverdige i Arbeiderpartiets alternative budsjett. I stedet for å følge regjeringens opptrapping mot et mer likeverdig finansieringssystem, velger de å sette satsene ned. Spørsmålet blir: Hvorfor mener Arbeiderpartiet at barn i private barnehager er mindre verdt enn barn i de kommunale?
Mette Tønder (Høyre), 2014-12-10:
For det første mener jeg at det er viktig at vi tar vare på de familiene som trenger det mest. Den moderasjonsordningen det nå legges opp til, gjør akkurat det. Den fordeler inntekt og betaling. Vi vet at det i dag ikke er alle kommuner som har disse ordningene, men vi vet at mange kommuner har ordningene. Vi oppfordrer naturligvis gode kommuner til å fortsette med sine gode ordninger. Men for å være helt sikre på at alle barn og familier blir ivaretatt i det store og vide landet vårt, gjør vi altså dette grepet.
Mette Tønder (Høyre), 2014-12-10:
Jeg fortsetter på svaret mitt: Jeg forsøkte å si at det er viktig å ta vare på alle familier i landet vårt. Vi vet at i dag er det 15 pst. av kommunene våre som ikke har noen som helst hjelp til de familiene som virkelig trenger det. For oss har det vært en målsetting å nå alle med ordningen vår, og vi har derfor foreslått dette.
Mette Tønder (Høyre), 2014-12-10:
Som vi var inne på i et tidligere replikkordskifte, er det slik at de fleste kommunene våre er veldig gode til å jobbe med gode løsninger, og de gjør det stort sett best når de får lov til å prioritere innenfor sine egne budsjetter i størst mulig grad. Øremerking har en tendens til å straffe dem som allerede gjør det godt, og tilgodeser dem som kanskje har prioritert litt annerledes. Selv om det er forskjellige posisjoner i denne salen og forskjellige tilnærminger, kan jeg se at vi er enige om, samtlige partier i denne sal, at det må legges inn mer penger for å øke fleksibiliteten i barnehageopptaket. Med en sånn enighet i denne sal forventer jeg og har tillit til at våre kommunepolitikere rundt i hele Norges land også følger dette opp.
Mette Tønder (Høyre), 2014-12-10:
Som småbarnsmor selv og med en liten jente i barnehagen er jeg også opptatt av dette. I regjeringserklæringen står det at vi skal utrede bemanningsnormer innen 2020, og det forholder jeg meg til. De svarene vi får fra statsråden, er at de er godt i gang med dette.
Mette Tønder (Høyre), 2014-12-10:
Representanten Bekkevold viser et engasjement for de svakeste i samfunnet vårt og spesielt for det forebyggende arbeidet som foregår i familievernkontorene. En viktig sak for Kristelig Folkeparti har vært det tosporede systemet med ideelle og statlige kontorer. Kan representanten utdype litt nærmere hvorfor akkurat dette samarbeidet er viktig for kvaliteten i det forebyggende arbeidet?
Mette Tønder (Høyre), 2014-12-10:
Vi står nå overfor en stor kommunereform, og Senterpartiet har med all tydelighet vist at de ikke akkurat heier denne fram. I denne budsjettbehandlingen diskuterer vi de mest sårbare, de barna som ikke kan stole på familiene sine. Det skal ikke den store virkelighetsorienteringen til for å forstå at små fagmiljøer i det kommunale barnevernet, kanskje med bare én ansatt, står overfor store utfordringer for å møte barns krav på rettssikkerhet. Samtidig ser vi at samkommuneprosjekter ikke har vist seg å være tilstrekkelig. Hva er Senterpartiets svar til de barna som ikke får hjelp og ikke når fram i disse kommunene?
Mette Tønder (Høyre), 2014-12-10:
Regjeringen foreslår i budsjettet å starte en barnehageportal hvor foreldre og andre på en enkel måte kan finne og sammenstille informasjon om barnehager i Norge. Alle som har søkt plass for sitt barn – jeg har nylig gjort det selv – vet hvor vanskelig det er å finne ut hvordan barnehagene i nærområdet er når man skal prioritere mellom barnehagene. Kunne representanten si noe om hvordan Venstre stiller seg til dette forslaget?
Mette Tønder (Høyre), 2014-12-10:
Som tidligere ordfører er jeg vant til å finne gode løsninger sammen med innbyggerne. Og alle kommunepolitikere vet at uten frivillige stopper kommunen. Uten ildsjeler ville ikke barna kunne gå på yndlingsidretten sin eller på speideren, og de eldre ville ikke fått det ekstra møtet med en fra besøkstjenesten. Det å bygge idrettshaller er en stor investering for kommunene, og derfor er de fleste kommunene helt avhengige av hjelp fra idrettslagene sine for å få til dette løftet. I dette samspillet mellom kommune og frivillighet ligger altså fradraget for momsen og lager vanskeligheter. Derfor er det en stor seier at vi har fått til en momskompensasjonsordning. Stor var derfor skuffelsen da de rød-grønne partiene kuttet i denne posten på vei ut av regjeringskontorene, noe som gjorde at vi startet i motvind. Det siste året har vi fått innspill på innspill fra idrettslag om at de har fått avkuttet sin kompensasjon i mye større grad enn forventet. For små idrettslag kan en slik merkostnad bety at de aldri tør å satse på slike prosjekter igjen. Og slikt kan rett og slett slukke gnisten hos den mest dedikerte ildsjel. Et godt samarbeid krever at man har respekt for hverandre, og der noen kutter når de har makt, har heldigvis denne regjeringen vist at de tar de frivillige idrettslagene på alvor. Vi har nå økt ordningen, slik at det kan gis full kompensasjon. I tillegg skal vi ha en gjennomgang av regelverket rundt ordningen.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Arbeiderpartiet snakker om milliarder og mennesker, og mennesker er viktig. I forslaget fra regjeringen ønsker man å legge inn et nasjonalt minstekrav for reduksjon i foreldrebetaling. Dette er noe Arbeiderpartiet ikke har funnet plass til, når man legger det inn i rammen. Vi vet at det er ca. 15 pst. av kommunene som ikke har en slik ordning. Arbeiderpartiet kan sikkert si at vi har mange kommuner som følger opp dette. For eksempel har Nannestad kommune, som er arbeiderpartistyrt, en ordning som de kaller for «Lavere inntekter», og så har de en moderasjon for dem som tjener 0–200 000 kr. Jeg vet ikke om dette er hva Arbeiderpartiet mener med normalinntekt. Hvorfor ønsker ikke Arbeiderpartiet å gi barna og familier med lavere inntekter muligheten for en plass i barnehagen?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Jeg ser på midlertidige stillinger som en mulighet for mange av dem som ikke kommer inn og får fast ansettelse, som ikke får fast jobb. Det er en mulighet spesielt innenfor bl.a. barnehager og kommuner. I mange kommuner opererer man med mye midlertidighet, og man har et høyt sykdomsfravær i en del yrker. Det gir en mulighet for dem som ikke har fått fast jobb, til å komme inn og prøve seg. De som har vært ute av arbeidslivet av andre årsaker, får mulighet til å komme inn og prøve seg. De aller, aller fleste som går på midlertidig ansettelse, blir fast ansatt.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Jeg er grunnleggende opptatt av at alle skal ha en mulighet til å komme inn i arbeidslivet. Det handler om likeverd. Dagens system viser at når det er mindre bruk av midlertidige ansettelser, er det også mindre mulighet for å få fast ansettelse. De aller, aller fleste som nå kan komme inn, få prøvd seg litt lenger og bevise hvem de er, får fast jobb. Det handler om likeverd, at alle får en mulighet.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Jeg er enig i at ideelle og offentlige – et mangfold av tilbud – er viktig. Det har vært viktig og vil være viktig framover. Det er viktig for denne regjeringen å se på det sammensatte behovet, de sammensatte utfordringene. Da trenger vi også sammensatte og forskjellige tilbud. Derfor er Fremskrittspartiet enig i at flere spor er viktig.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Det er ikke noen uvilje fra denne regjeringens side. Denne regjeringen er opptatt av å bruke både ideelle ikke-kommersielle, private kommersielle og offentlige tjenester. Denne regjeringen er opptatt av at det er et godt tilbud, og ikke nødvendigvis av hva det måtte hete, men ideelle er fortsatt viktig for denne regjeringen.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
I merknadene til budsjettet nå har Kristelig Folkeparti på en måte skrevet seg sammen med regjeringspartiene i en merknad som er ganske interessant. De har skrevet at «regjeringen nå vurderer å innføre muligheten til å pålegge hjelpetiltak for barn og familier der formålet er å unngå omsorgsovertakelse, selv der foreldrene ikke samtykker. Endringen medfører at barnevernet kan gi hjelp til alle barn som trenger det, og at omsorgsovertakelse ikke er eneste utvei der et barn virkelig trenger hjelp». Betyr dette at Kristelig Folkeparti nå er enig med Høyre og Fremskrittspartiet i at det er på tide med en ny politikk for å hjelpe de barna som trenger det, og hjelpe familier til å holde sammen, og at dette kan være riktig spor?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Senterpartiet vil ha en sosial profil på foreldrebetalingen, sier de, men ikke ved at de med mest ressurser bidrar mer – bidrar ekstra. Hvordan vil Senterpartiet da finansiere den sosial profilen?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
I innlegget brukte man fem minutter på et ganske omfattende departement med mange, mange viktige områder. Vi hørte likestilling, likestilling, likestilling. Det kunne høres ut som det var kjønnslikestilling og ikke likeverd, som Fremskrittspartiet er opptatt av, at alle faktisk skal ha de samme mulighetene. Det ble også påstått fra talerstolen av SVs representant at man skal ha like muligheter. Ja vel. Det er ca. 10 pst. som ikke tar ut sin foreldrepengekvote fordi de ikke har hatt muligheten til det, og disse barnefamiliene ønsker regjeringen å se. Hvem mener SV at foreldrepengekvoten er til for? Er det kun et likestillingsspørsmål, eller er det barnas beste som denne regjeringen mener den er til for?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Jeg skal være rask og ikke forlenge debatten, men jeg ønsker å avrunde den – siden det i hvert fall nå ikke er flere som har tegnet seg. En liten oppsummering: Det kan virke som om de som er mot at man skal tillate poker hjemme, mener at det er feil fordi det er vanskelig å håndheve regelverket og lovverket. Det kan da umulig være vanskelig. I dag er det tydeligvis veldig lett å løpe rundt i alle hjem og se om man driver lovlig når man spiller. Jeg har ikke hørt om noen som gjør det ennå, men politiet gjør sikkert det også. Dette blir antagelig på akkurat samme måte, men nå kan man i hvert fall spille om noe hjemme. Det blir også snakket om at dette ikke går til samfunnsnyttige formål. Vel, for meg kan det virke som at så lenge man ikke på en eller annen måte kan skattlegge det som skjer hjemme, kan man ikke tillate det. Det er også blitt sagt at det ikke er tungtveiende grunner for å si ja. Nei vel, men er det da tungtveiende grunner for å si nei? Er det det? Snu problematikken: Denne regjeringen ønsker faktisk at det skal være litt mer frihet for enkeltmennesket. Det er viktig for noen av oss. Men for andre er det ikke det; for dem handler det om hva man politisk sier er riktig at man skal gjøre hjemme. Det ble også spurt om hvorfor man skal innføre dette, i tillegg til Segway og hva det måtte være for noe. Men hvorfor i all verden har man da innført disse forbudene? Det ville jeg heller stilt spørsmål om og brukt tid på, det og ressurser. Noen har skrevet lovene. Noen har brukt tid på det også. Dette er et av de forbudene vi ønsker å fjerne – ikke fordi jeg synes det er viktig, men det er mange som synes det er viktig, fordi de spiller og kunne tenke seg å gjøre det i lovlige former. Jeg synes ikke det er noen stor kriminalitet om man spiller for 1 000 kr hjemme. Jeg synes faktisk det må være bedre enn om man bruker 40 000 kr på Norsk Tipping per dag.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
I innstillingen viser Kristelig Folkeparti til at antall barnefordelingssaker for domstolene har økt de siste årene, og at Domstoladministrasjonen og Barneombudet mfl. mener at dagens ordning med én obligatorisk meglingstime før man kan velge å ta saken til domstolene, kan være en av årsakene til økningen. Kristelig Folkeparti har derfor tidligere og nå igjen oppfordret departementet til å se på muligheten for å gå tilbake til ordningen med tre obligatoriske meglingstimer. På tross av innspillene fra Barneombudet og Domstoladministrasjonen ønsker ikke Arbeiderpartiet å støtte forslaget vårt. Mener virkelig Arbeiderpartiet at det ikke hadde vært interessant å få en evaluering av om det kan være en årsakssammenheng mellom reduksjonen i obligatorisk megling og økningen i antall barnefordelingssaker for domstolene?