Borghild Tenden (Venstre), 2011-11-24:
De rammer for statsbudsjettet for 2012 som flertallet i dag slutter opp om, er på mange måter – slik Venstre ser det – litt politikkfrie og helt ufarlige. Det er et statsbudsjett som ikke peker ut noen klar kurs eller har noen tydelige politiske ambisjoner. Alt er omtrent som før. For mange er det sikkert helt greit. Det er imidlertid ikke greit for Venstre. Det som øyensynlig er ufarlig i dag, kan fort bli farlig på sikt – fordi statsbudsjettet innebærer at det er en del parametre som er avgjørende, og som går i feil retning, slik Venstre ser det. La meg gi noen eksempler: Det budsjettet som får flertall, medfører at de norske CO2-utslipppene øker i 2012, stikk i strid med klimaforliket. Etter gjentatte oppfordringer klarer ingen fra regjeringen eller regjeringspartiene å peke på ett nytt tiltak i statsbudsjettet for 2012 som vil få ned utslippet. Det er imidlertid lett å peke på nye tiltak som vil medføre det motsatte – bl.a. storstilte nye oljeaktiviteter i sårbare områder i nord, og reduksjon av CO2-avgiften på flytrafikk. Venstre står for en helt annen politikk, noe som også gjenspeiles i vårt alternative budsjett. For det første bruker vi en del virkemidler som Finansdepartementet selv peker på som de mest effektive – nemlig gjennom skattesystemet. Vi foreslår et målrettet grønt skatteskifte på over 5 mrd. kr. Vi mener at forurenseren skal betale uansett. I tillegg foreslår vi en rekke tiltak, bl.a. satsing på jernbane og kollektivtransport med 1,2 mrd. kr, og ytterligere klima- og miljøtiltak på 1,5 mrd. kr. utover regjeringens forslag. Samlet viser Venstre vilje til å ta både klimautfordringene og klimaforliket på alvor. Det budsjettet som får flertall, medfører at den samlede norske forskningsinnsatsen som andel av BNP synker – stikk i strid med alle de vedtatte og uttalte mål, både i dette hus og i regjeringserklæringen. Vedtakene som i dag gjøres om å avvikle Forskningsfondet og gaveforsterkningsordningen, underbygger et bilde av en manglende ambisjon for forskning og høyere utdanning. Venstres mål er å utvikle Norge til et moderne kunnskapssamfunn. Kunnskap og kompetanse vil være avgjørende for den fremtidige verdiskapingen i Norge. Ny kunnskap fører til nye bedrifter, som igjen er med på å sikre velferden også for kommende generasjoner. Norges fremtid starter i klasserommet. Venstre vil derfor ha en storstilt satsing på skole, kunnskap og forskning, og foreslår å øke bevilgningene til skole, forskning og utdanning med over 2,3 mrd. kr i sitt alternative budsjett. Hovedsatsingen er 550 mill. kr til målrettede tiltak for å få flere og bedre lærere. Det budsjettet som får flertall, medfører neppe at det blir noen færre fattige barn i Norge. Under denne regjeringen har det blitt 6 500 flere barn som lever i fattigdom, og dette under en regjering som med stor patos skulle avskaffe fattigdommen. Det er noen få forsøk på å lappe på situasjonen, mens de tiltakene som vi vet virker, og som Venstre foreslår i sitt alternative statsbudsjett, er fraværende. Venstre foreslår bl.a. å bruke 760 mill. kr for å øke sosialhjelpssatsene med 20 pst. Det betyr f.eks. 1 600 kr mer i måneden for en enslig sosialhjelpsmottaker med ett barn. Det vil medføre en endret hverdag for dem det gjelder. Ikke et vondt ord om gratis kulturkort og andre tilsvarende ordninger, men det blir fort stigmatiserende. Det som virkelig monner, er å gi økonomisk handlingsrom, slik at man selv har en mulighet til å velge å delta i sosiale og kulturelle aktiviteter og ha råd til det. Det er virkelig å sette folk først. Samlet foreslår Venstre en målrettet satsing for å bekjempe fattigdom, spesielt når det gjelder barn, på 2,3 mrd. kr. I skattepolitikken lovet regjeringen skattelette til fagorganiserte og bønder lenge før statsbudsjettet ble lagt fram. Resultatet er at det er enslige forsørgere i Oslo og selvstendig næringsdrivende som får skatteregningen. For Venstre er dette feil prioritering, og det er prioritering politikk handler om. Venstres hovedprioritet i sitt alternative statsbudsjett er flere arbeidsplasser og flere i arbeid. Vi omprioriterer nær 9 mrd. kr i en storstilt satsing på å møte morgendagens utfordringer med å satse på nyskaping og deltakelse. Både når det gjelder de kortsiktige utfordringene knyttet til økonomisk uro i landene rundt oss, og når det gjelder de langsiktige utfordringene knyttet til en aldrende befolkning, er dette en riktig og nødvendig strategi. Derfor bruker Venstre skattesystemet aktivt for å premiere arbeid og det å utvikle, drive og eie norske bedrifter og norsk næringsliv. Derfor foreslår Venstre en rekke målrettede tiltak over statsbudsjettets utgiftsside, både for å gjøre det lettere å starte og drive bedrifter, for å få flere av dem som står utenfor, inn i det ordinære arbeidslivet og for å få folk til å jobbe lenger i tråd med intensjonen i pensjonsforliket. Dette er etter Venstres syn en helt avgjørende satsing på fremtiden. For å skape og sikre arbeidsplasser er det avgjørende med generelle, gode rammevilkår for alle deler av næringslivet, kombinert med en målrettet innsats for å sikre underveksten av ufødte bedrifter og utvikling av flere og bedre kunnskapsbedrifter. Vår offentlige velferd er helt avhengig av verdiskaping og det private næringsliv og at initiativrike personer satser, tar risiko og omsetter ideer til handling. For Venstre handler det om å sette dem som våger, dem som satser og tar en risiko, først. En god næringspolitikk er en av pilarene for å sikre fremtidig velferd. En annen er å få flere av dem som i dag faller utenfor arbeidsmarkedet, i arbeid. Vi er helt avhengige av at flere velger å stå i arbeid lenger, og at vi lykkes med å inkludere langt flere i arbeidslivet. I dag er det nesten 600 000 personer, eller 20 pst. av alle i arbeidsfør alder, på en eller annen trygdeytelse istedenfor å være i arbeid. Finanskomiteen har vært igjennom to dager med omfattende høringer om budsjettet. Mange gode innspill har kommet inn, og jeg er spesielt glad for at så mange uttrykker støtte til flere av Venstres hovedsatsinger, bl.a. et reelt grønt skatteskifte og en omfattende satsing på forskning, utdanning og nyskaping. Etter to dager med høringer skulle man tro at regjeringspartiene også var innstilt på å gjøre noen endringer, basert på de innspill som kom. Men av de 30 mill. kr som regjeringspartiene har fått lov til å endre på, som flere har vært inne på, er det ingen satsing på de sakene som vi i Venstre ønsker å satse på i vårt alternative budsjett. Jeg tar til slutt opp Venstres mange forslag i de tre innstillingene vi nå behandler. Jeg regner ikke med å få flertall for så mange av forslagene, men jeg håper at jeg ser dem igjen i neste budsjett.