Regina Alexandrova (Høyre), 2014-10-06:
Vi har en ny sikkerhetspolitisk situasjon i Europa. Russlands aggressive atferd i Ukraina utfordrer europeisk sikkerhet. Konflikter som oppstår andre steder, kan også forplante seg i vår retning. Nordområdene er fortsatt et viktig militærstrategisk område for Russland, og nordområdene er Norges viktigste utenrikspolitiske interesseområde. Nordområdene preges i dag av sikkerhetspolitisk stabilitet, samtidig som vi ser at klimaendringer kan føre til økt skipsfart, økt aktivitet og økt verdiskaping. Dette kan på sikt gi interessekonflikter. Norge tar avstand fra den maktbruken Russland demonstrerer. Vi står i lag med og støtter våre allierte. Samtidig er det av betydning for Norge å videreføre samarbeidet med Kystvakten, fiskerioppsyn, redningstjeneste og grensekommissæren samt tillitsbyggingen med folk-til-folk-samarbeidet i nordområdene. Det ligger til Forsvaret å sikre vår nasjonale selvstendighet og politiske handlefrihet. Sikkerhet og styrket beredskap er viktige satsingsområder for regjeringen. Dette har bidratt til konkrete tiltak for forsvarssektoren: Jegerkommandoen på permanent beredskap, flere seilingsdøgn til Kystvakten, økt øving og trening for Hæren og flere av HVs innsatsstyrker. Det er også gitt klarsignal for bygging av ny infrastruktur til F-35, våre nye kampfly. I tillegg skal forsvarssektoren fortsette med å gjennomføre tiltak for å styrke evnen til å støtte politiet og andre sivile styresmakter. Det er etablert et felles kontraterrorsenter mellom Politiets sikkerhetstjeneste og Etterretningstjenesten, som allerede har levert godt. Jeg tenker da på den økte beredskapen og tydelige handlekraften som ble gjennomført i sommer på bakgrunn av terrortrusselen mot Norge. Internasjonalt har norske styrker sammen med Danmark og andre partnere bidratt til å fjerne og destruere Syrias lagre av kjemiske våpen. I Irak støtter Forsvaret med lufttransportkapasitet til den humanitære krisen og bidrar med fem stabsoffiserer til de hovedkvarterene som skal planlegge og lede den internasjonale militære innsatsen mot ISIL. Verden rundt oss er i sterk sikkerhetspolitisk endring. Denne nye situasjonen har også konsekvenser for vår forsvarsplanlegging. Forsvarsministeren har derfor bedt forsvarssjefen om et fagmilitært råd om hvordan det norske forsvaret bør utvikles for å møte de nye utfordringene. Jeg vil berømme forsvarsministeren for å ta disse grepene nå, slik at vi har mulighet til å justere våre kapasiteter og vår operative evne i takt med de sikkerhetspolitiske utfordringene rundt oss. Forsvaret leverer høy kvalitet ute og hjemme. De har moderne plattformer og dyktige ansatte. For at Forsvaret skal være et relevant instrument for nasjonal krisehåndtering, må større deler av strukturen kunne stilles tilgjengelig på kortere tid enn hva som er tilfellet i dag. NATO har nylig oppdatert sine beredskapsplaner for forsterkning av Norge og norske havområder. Dette vil stille forventninger og krav til Norges bidrag. Beredskap og innretningen av Forsvaret må utformes slik at dette på en effektiv måte inngår i de allierte planene. Samtidig må regjeringen fortsette de initiativ som er igangsatt for å øke Forsvarets operative evne. Krig, terror og naturkatastrofer truer utviklingen i flere land. I vår globaliserte verden er det feil å tro at kriser og konflikter langt unna ikke berører oss. Det er viktig at vi nå videreutvikler vår operative evne samt sikrer kampflyfinansieringen. Det er gjennom internasjonalt samarbeid vi kan sikre fred og trygge grenser – viktige forutsetninger for vekst og velferd. Utviklingen vi ser rundt oss, bekrefter NATOs betydning som verdifellesskap og sikkerhetspolitisk ankerfeste.