trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-10-24:
Jeg vil berømme representanten Kongshaug for å ta opp et viktig og overordnet spørsmål. Det er helt åpenbart at den virkelighetsbeskrivelsen som representanten her tar opp, er en del av det som vi ser rundt oss, og jeg mener at det definitivt er behov for å tenke igjennom hva vi nå ser. Vi har hatt en situasjon på de internasjonale matvaremarkedene og i internasjonal matproduksjon som har gått mer eller mindre i én retning siden – jeg hadde nær sagt – prærien ble dyrket opp i USA for 150 år siden, mens det som nå skjer, med unntak av noen skift rundt oljekrisen på 1970-tallet og også litt på 1990-tallet, er et brudd med en trend som har vart lenge. Vi vet selvsagt ikke hva som skjer videre, men det som representanten tar opp rundt klimaendringer og rundt økt etterspørsel, er åpenbare faktorer som tyder på at vi får en annen situasjon internasjonalt. Det er en realitet at produksjonen av f.eks. korn er høyere enn noen gang, så det er etterspørselen som i stor grad gjør at vi f.eks. på kornsektoren har den situasjonen vi har nå. Jeg mener at dette avdekker at problemstillinga knyttet til den norske politikken og endringene i Norge, går på viktigheten av å ta vare på den dyrkede jorda, altså det at vi nå ser at dyrket mark i Norge er en ressurs som må benyttes for å kunne produsere mat. Vi må i tillegg føre en landbrukspolitikk som gjør at vi klarer å utnytte mulighetene for å produsere mat i Norge på en miljømessig måte i områder av landet som kanskje har vært mindre i fokus fram til nå. Det å føre en konsekvent landbrukspolitikk som bidrar til en høy norsk matproduksjon, mener jeg er det beste bidraget i forhold til den internasjonale situasjonen vi nå ser.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-10-24:
Her er det flere spørsmål som blir tatt opp. Når det gjelder det som skjer rundt WTO, er situasjonen den at vi nå er inne i en fase hvor forhandlingene er forsøkt intensivert. Det har vært forhandlinger i sommer på teknisk nivå. Vi har forsøkt å ta enkeltelementer videre i prosessen. Så er det lagt opp til at det skal være en politisk prosess i løpet av høsten knyttet til den videre framdrift på litt større områder. Om det lykkes, vet vi ikke, men det er i alles interesse at en forsøker å komme videre før det nærmer seg presidentvalg i USA. Det er situasjonen nå i forhold til WTO. Når det gjelder den norske debatten om priser på mat, er representanten Kongshaug vel kjent med at jordbruksforhandlingene, som skjer en gang i året, er arenaen for den type diskusjoner. Vi skal selvsagt komme tilbake til disse problemstillingene i forbindelse med jordbruksoppgjøret til våren.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-10-24:
Jeg tror vi skal være ærlige og si at den inntektsutviklinga som vi hadde i landbruket de siste ti åra fram til vi overtok, 2,75 pst. i gjennomsnittlig inntektsutvikling, har skapt en situasjon med betydelige utfordringer og forventninger i landbruksnæringa. Så mener jeg at det vi har gjort de to siste åra i forbindelse med jordbruksoppgjøret, viser at vi er inne i en annen bane, inne på en annen kurs, som gir grunnlag for optimisme. Jeg mener – for å dra det videre i forhold til inngangen på representanten Sponheims spørsmål – at de mulighetene som nå ligger på markedssiden, både nasjonalt og ved at en ser at prisbildet endrer seg utenlands, gir grunn til optimisme for norsk landbruk og matproduksjonen i Norge framover.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-10-24:
Er det noe som det vi nå ser, i hvert fall viser, er det at Fremskrittspartiet tar feil. De forslagene som Fremskrittspartiet har fremmet i landbrukspolitikken, er feil medisin i den situasjonen vi er oppe i. Jeg vet ikke om Fremskrittspartiet fortsatt fornekter klimaendringene og det som skjer rundt oss på det området, men det er åpenbart at det som skjer på miljøsiden, er en helt vesentlig faktor for matvaresituasjonen i verden framover. Så det vi ikke trenger, er Fremskrittspartiets forslag om å kutte 5 milliarder kr på statsbudsjettet i overføringer til landbruket i Norge, som ville ført til en dramatisk redusert matproduksjon og et redusert bidrag til de utfordringene som det virker som om Stortinget er i ferd å samle seg om at vi ser ute, og som ville ført til at vi tok mindre ansvar for den situasjonen som representanten Fostervold også tar opp her i dag.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-10-24:
Jeg synes det er interessant at representanten Røbekk Nørve nå bruker det som har skjedd de siste ett–to åra, som argument for at Høyres løsninger virker, og at denne regjeringas løsninger ikke virker. Det er ikke sånn at norske bønder endrer investeringsstrategi fra frokost til middag på en dag. Det er ikke sånn at vi ser endringene ute på bygda i løpet av en–to måneder – et halvt år. Det som vi nå ser av investeringsbeslutninger ute på bygda, er et resultat av vurderinger hos den enkelte bonde i løpet av svært mange år. Det var vel en forsker som mente at konsekvensen av den politikken som Regjeringa nå fører, vil vi se først om ti år. Jeg skal ikke si at det tar så lang tid, men at det er langsiktighet som preger landbruksnæringa, er åpenbart. Så jeg synes kanskje at representanten fra Høyre burde ta ansvar i den grad en mener at det er ting som ikke er bra nok, f.eks. at tallet på bønder som selger kvoter, er høyere enn en ønsker.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-10-24:
I forhold til alliansebygginga og de landene vi samarbeider med inn mot WTO, er det jo en utfordring nær sagt hele tida at ulike land foretar ulike vurderinger på deler av politikkom-rådet landbruk. Jeg har selv akkurat vært i Japan og Korea og diskutert WTO-spørsmål med kollegaene mine i de landene, og det er jo ikke slik at Norge og Korea eller Norge og Japan, eller for den saks skyld Norge og Sveits, har like interesser på hele området. Vi har noen felles overordnede interesser, og de går primært på viktigheten av å kunne beholde et importvern framover som er solid nok i forhold til å ta vare på den nasjonale landbrukspolitikken slik som vi kjenner den. Så har Sveits valgt, som representanten Sørfonn helt riktig sier, å foreta endringer i forhold til ost inn mot EU. Det er et valg de har tatt. Jeg har selv hatt møte med min sveitsiske kollega om de spørsmålene, og det er ikke noe i de sveitsiske posisjonene og de sveitsiske holdningene som tyder på at Sveits går bort fra de områdene og de posisjonene vi er enige om i forhold til WTO.
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2007-10-24:
Bare i år har rundt 650 bønder solgt melkekvoten sin. Nedleggingen av melkebruk fortsetter i forsterket tempo under den rød-grønne regjeringens regime. Regjeringen har også svekket bøndenes mulighet til å hente ekstrainntekter på tilleggsnæringer som f.eks. småkraftverk. I Nationen i dag, som det har vært vist til tidligere, hevder Per Olaf Lundteigen at situasjonen for norske bønder er «like ille i dag som på 1960-tallet». Han er «ikke fornøyd» med hva egen statsråd og regjering har utrettet til nå. Lundteigen hevder videre at det «må komme en tydelig beskjed fra regjeringen om at de ønsker bøndene vel». Høyre mener det er på høy tid å tenke nytt, og at det haster med å få på plass en landbrukspolitikk som gir bøndene tilbake tapte muligheter. Ser statsråden nå at landbrukspolitikken må legges om, og at bønder som ønsker å satse på en framtid i norsk jordbruk, må gis større frihet og mulighet til å drive mer lønnsomt enn det gjøres i dag?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-10-24:
Mitt spørsmål går til fornyingsministeren: I statsbudsjettet for 2008 foreslås det å kutte kraftig i bevilgningene til bredbånd. Begrunnelsen er at bredbåndsdekningen snart nærmer seg 100 pst. Dette hevdes med bakgrunn i Teleplans dekningsanalyse for 2007. I denne rapporten definerer en bredbånd som kapasiteter over 640 kB. Ja, det er slik at man kan se web-tv fra Stortinget, men man kan altså ikke se NRK TV på web, og man kan heller ikke se TV 2 på web. Det er definisjonen på bredbånd fra Teleplan. Dette er langt unna de 1500 kB som de fleste Internett-leverandørene i dag leverer som et minimum, men det er klart at med så lave krav til å definere hva som er bredbånd, kan man jo sole seg i glansen av at man har oppnådd nesten 100 pst. Spørsmålet blir allikevel: Er det slik at Regjeringen definerer 640 kB som et tilstrekkelig bredbånd for folk flest, og hva er den reelle dekningsgraden og behovet for ytterligere midler til utbygging dersom man skal legge leverandørenes kapasitet og ønske til grunn?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-10-24:
For det første var ikke Fremskrittspartiet en del av regjeringen forrige gang. Men det er helt riktig at vi er opptatt av å få høyere kapasitet, og derfor var vi heller ikke enige om det forliket. Jeg registrerer da at for statsråden er det slik at 640 kB er akseptabelt, og at man skal kunne se web-tv fra Stortinget, men at folk skal kunne få med seg nyheter på web-tv fra NRK eller TV 2, er det ikke så farlig med etter statsrådens mening. Jeg ser også ofte at det kommer pressemeldinger fra statsråden om at det blir 100 pst. bredbåndsdekning i løpet av 2007, og det er jo ikke tvil om at man ikke oppfyller kravet om 100 pst. bredbåndsdekning i 2007. Er det ikke da litt flaut for en statsråd ikke å kunne innfri løftet om bredbånd til alle, når man til og med har valgt å legge til grunn en kapasitet som er langt lavere enn det de fleste mener er en forutsetning for å kunne kalle det et skikkelig godt bredbånd?
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Det er litt spesielt å kalle det eit kutt i breibandsinvesteringane. Breibandsinvesteringane til denne regjeringa følgjer jo nettopp løftet til Regjeringa, som er gitt i Soria Moria-erklæringa, om at vi skal ha breibandsdekning til alle husstandane innan utgangen av dette året. Det er det vi har løyvt i forhold til. Når vi så har konsulentrapportar, der ein har undersøkt marknaden, som fortel oss at vi med dei løyvingane vi har, rekordstore 377 mill. kr i inneverande år, vil kome opp i at 99 pst. har tilgang til fast breiband – i tillegg har vi ICE, Netcom og Telenor si utbygging av mobilt breiband – har vi nådd målet, men ikkje akkurat ved nyttår, fordi ein del operatørar treng å bruke noko lengre tid for å få utbygt breibandet. Så har eg sagt at vi har sett av 30 mill. kr for neste år nettopp for å ha noko i bakhand dersom vi ser at det framleis er nokre kvite flekkar. Vi veit bl.a. at kapasiteten i linjene til Telenor har vore ei utfordring nokre plassar. Det vert løyst ved det ein har hatt ute på anbod. Men det er ingen tvil om at denne regjeringa har satsa stort på breiband, vi er opptekne av å nå denne målsetjinga, og difor har vi nettopp òg hatt dei rekordstore løyvingane som vi har hatt. Når det gjeld å definere kva som er breiband, har jo Stortinget gjort det for oss i førre periode, med eit breitt fleirtal, men der Framstegspartiet ikkje var med. Framstegspartiet må gjerne lage seg sine eigne definisjonar på breiband – dei vil helst ha ein minimumsstandard. Det er den sikraste måten å sørgje for at veldig mange får eit dårleg breiband over lengre tid, på. Det som Stortinget har bestemt, er at ein skal kunne laste opp og ned levande lyd og bilete, altså ein brukardefinert definisjon av breiband. Det held eg meg til, og det la førre regjering òg til grunn for si breibandsutbygging, men i motsetning, som sagt, til førre regjering brukar altså vi pengar òg frå det offentlege si side på at folk skal få breiband.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Eg òg ynskjer meg høgare kapasitet. Men det som vil vere den beste oppskrifta for å sørgje for at ein god del av oss, spesielt vi som bur ute i distrikta, får den lågast moglege kapasiteten og ikkje heng med på den utviklinga som skjer teknologisk, er å setje ein minimumsstandard, for då legg vi på ein måte lista der. I 2004 hadde 70 pst. av dei som hadde breiband, den lågaste kapasiteten som no eksisterer i marknaden. No er det veldig få av oss, berre nokre få prosent i dette landet, som har den kapasiteten. ICE, Netcom, Telenor byggjer jo ut det mobile breibandet i haust, slik at det som i fjor var 640 kB, vil auke, kanskje bikke over 1 MB. Det er fantastisk – teknologien går jo så fort på dette området at skal politikarane begynne å setje ein minimumsstandard når det gjeld talet på kilobyte eller kva ein skal laste ned og opp, og ikkje ha ein brukardefinisjon, slik som eit stort fleirtal i Stortinget faktisk la til grunn, når vi aldri desse måla. Som eg sa, vi har løyvt pengar for at breibandsoperatørane skal byggje ut. Nokre har varsla at dei kjem til å måtte bruke nokre månader ut i 2008, men denne regjeringa jobbar mot å nå det målet som vi har sett oss i Soria Moria-erklæringa.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Nei, eg og regjeringa har heller aldri uttalt at 640 kB er nedre grense. Det var det Teleplan som hadde som utgangspunkt i sin rapport. Dette er på ingen måte å lure folk. Det var ein brei breibandsdebatt i Stortinget i 2004 der ein bestemte den definisjonen, som Framstegspartiet valde ikkje å vere med på, men som førre regjering, og SV og Arbeidarpartiet, valde å støtte. Det var eit breitt fleirtal blant politikarane, ein brei debatt i Stortinget, høyringar i komiteen osv., og det er på ingen måte å lure folk å ta utgangspunkt i det som fleirtalet la til grunn. Så er det jo ikkje slik at det å kunne laste opp eller ned bilete, eller at 640 kB, som var Teleplan sitt utgangspunkt, er eit mål som står stille. Tvert imot, som eg sa, på tre år har kapasiteten i nettet, anten det er Telenor sitt koparnett eller ikkje minst det mobilnettet som no eksisterer, utvikla seg formidabelt. Den kapasitetsutviklinga går vidare fordi ein får fleire etterspørjarar, fleire til å bruke breiband. Det er det vi må leggje til rette for, at operatørane faktisk har verkemiddel og kan strekkje seg mot å auke kapasiteten – ikkje at vi politisk set ei nedre grense, for det er den beste oppskrifta på at mange får den nedre grensa – og ferdig med det.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Eg må berre starte med å rette på representanten Halleraker. Det var Bondevik I som oppretta Høykom-ordninga. Ho har no fungert i ni år. Ein har hatt tre programperiodar, kvar på tre år, så det er det riktig å seie. Som representanten Halleraker var inne på, skulle dette vere ein kompetansebase, og ein skulle stimulere etterspørselen etter breiband, ikkje direkte bygging av infrastruktur. Vi har snudd på ordninga og sagt at ein skal bidra til direkte bygging av infrastruktur, fordi det er jobb nr. 1. I tillegg har vi hatt ein liten sum igjen til å stimulere tenesteutvikling. No frå nyttår etablerer vi eit nytt direktorat, IKT-direktoratet, der nettopp kompetansen rundt breiband skal varetakast knytt til vidare spørsmål rundt breiband. Vi har sett i gang ei undersøking om kvifor ikkje meir enn 60 pst. vel å tilknyte seg breiband, når det no er nesten 100 pst. som har moglegheit til tilknyting. Det er eit viktig spørsmål å jobbe vidare med. Nettnøytralitet er ein ting. Å framleis stimulere til tenesteutvikling fangar vi opp, både gjennom det nye direktoratet og ein treårig avtale vi no inngår med KS, der ein nettopp skal jobbe med desse spørsmåla. Dei vert varetekne, men vi vel å bruke det nye direktoratet som verktøy.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Den målinga som Teleplan gjorde for oss i vår, var gjord på kommunenivå, men ein oppfordra kommunane til å ha kontakt med innbyggjarane nettopp for å få meldt inn såkalla kvite flekkar. Den målinga er så nøyaktig som ho kunne vere, gitt den metoden som Teleplan har beskrive. Den rapporten ligg ute, og eg sende han, straks eg fekk han på mitt bord, til heile komiteen. Så føresetnadene for kva dei målte, står veldig tydeleg der. Men det vi har sett, er at ein sjølvsagt har enkelte innbyggjarar som fell utanfor, bl.a. fordi ein har splitta linjer f.eks. frå Telenor. Vi er fullt merksame på at det kan vere enkelte som framleis ikkje vil vere omfatta av det vi no har sett i verk. Difor har eg som sagt sett av ei løyving neste år på 30 mill. kr for også å kunne fange opp dei. Det vi no må gjere, er å bruke desse 377 mill. kr. Operatørane melder at det vil ta litt tid. Når vi har fått brukt dei, må vi ta ein ny runde og sjå på kor langt vi er komne, og kven det er som ikkje har breiband. Så får vi sjå om vi får bruk for dei 30 millionane, eller om vi er i mål. Men det er vi sjølvsagt opptekne av å følgje tett og nøye med på.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Nei, og eg ser det heller ikkje som eit løftebrot. Venstre er det einaste partiet her på Stortinget som faktisk kutta i den breibandsløyvinga som vi hadde i fjor, 20 mill. kr, fordi dei meinte at vi ikkje hadde bruk for det. Det synest eg er noko spesielt. Vi har halde av 30 mill. kr for neste år om vi ikkje kjem i mål. Men for å nyansere det: Det som eg har vore oppteken av heile vegen, når eg seier at vi har 99 pst. som vil få fast breiband, er at vi i tillegg har mobile nett som òg gir breiband. Eg har òg vore inne på at det blir bygt ut kraftig denne hausten, og at det gir eit mykje meir solid breiband og større kapasitet. Så vi må telje med alt når vi fyrst skal telje opp. Det vi ser, er at det er ein del av innbyggjarane våre som ikkje er klar over at det er andre tilbydarar enn den eine eller dei to dei fort kjem på. Det å undersøkje dei mobile tilbydarane er det nok ikkje så mange som er merksame på. Difor er det òg ein informasjonsjobb å få fram at det er fleire tilbydarar. Men vi har gitt løyvingar, og kjem til å halde fram med å følgje breibandsutviklinga nøye.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-10-24:
Det kunne ha vært interessant for Stortinget hvis én statsråd kunne svart på det vedkommende ble spurt om. I hovedspørsmålet fra representanten Hoksrud var spørsmålet følgende: Er statsråden tilfreds med at 640 kB kan karakteriseres som bredbånd? Er det ikke å lure folk, kommuner og fylker når man sier at man har en dekningsgrad på 99 pst., når man opererer med at bredbånd er 640 kB? Når man i Sverige opererer med 2 MB for å karakterisere det som bredbånd, når man i enkelte kommuner i Norge opererer med en målsetting om 10 MB for å karakterisere det som bredbånd, opererer denne regjeringen med en standard på 640 kB, som ikke er framtidsrettet overhodet. Da synes jeg det er rett og rimelig å kreve et svar fra statsråden: Er det rett og slett målsettingen at bredbånd er 640 kB? Da har ikke Regjeringen fulgt med i timen.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-10-24:
Bredbåndssatsingen er administrert i stor grad gjennom Høykom-programmet, som ble etablert av Bondevik II, og jeg og Høyre er glad for at statsråden skryter av dette i sitt budsjettforslag og gir anerkjennelse til de virkningene vi har oppnådd. Høykom er en markedsbasert, etterspørselsstyrt ordning som har fungert bra. Den ble etablert som en kompetansebase og rådgivningsinstitusjon særlig overfor offentlige forvaltningsorgan og som et virkemiddel for å få opp etterspørselen etter tjenester for Internett. Utviklingen innenfor IT og bredbånd skjer i høyt tempo. Krav og muligheter er under stadig utvikling. Likevel skriver statsråden i sitt budsjettforslag at man tar sikte på å avvikle Høykom-sekretariatet. Sentrale aktører innenfor næringen som IKT-Norge og Abelia advarer sterkt mot dette. Hva er da statsrådens begrunnelse, og hva vil eventuelt komme isteden?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-10-24:
Statsråd Grande Røys sa i sitt svar på hovedspørsmålet i utgangspunktet at vi har 99 pst. dekning. Vi har hatt høring i komiteen der både Abelia og IKT-Norge har vært til stede, og på IKT-Norges høring gav de klart uttrykk for at det fortsatt vil være flere store hvite flekker også i 2009. Da er første del av mitt spørsmål: Da en gjorde disse målingene, gjorde en dem på kommunenivå, eller gjorde en dem på husstandsnivå? Så vil jeg bare bore litt videre på spørsmålet fra Halleraker i forhold til Høykom og Høykoms viktige jobb for å videreføre dette. Når vi ser at vi fortsatt vil ha hvite flekker også i 2009, hvorfor da legge ned Høykom, som har bidratt så sterkt til den gode utviklingen vi har fått allerede i 2008?
Borghild Tenden (Venstre), 2007-10-24:
Det er riktig som statsråden sier, at det var Bondevik I som innførte Høykom-midlene, med Lars Sponheim som IT-minister. Det har vært en stor suksess og er grunnen til at statsråden kan stå og skryte av de gode resultatene her i dag. I forbindelse med statsbudsjettet sendte statsråd Grande Røys ut en pressemelding der hun skrev at 98,3 pst. av befolkningen hadde bredbånd pr. i dag, og at 99 pst. ville ha det innen utgangen av året. I et svar på et skriftlig spørsmål fra meg sier statsråden at disse tallene er anslag. Og det stemmer veldig godt, for jeg får stadig tilbakemeldinger fra enkeltpersoner som ikke føler den suksessen som Grande Røys står og skryter av her i dag. Mitt hjemfylke, Akershus, fikk f.eks. avslag på søknaden om statlig støtte, og i avslaget står det følgende: «Søknaden til Akershus er vurdert støtteverdig, men med begrensede midler til fordeling tildeles ikke prosjektet midler i denne søknadsrunden.» Er statsråden komfortabel med denne type løftebrudd?
Svein Flåtten (Høyre), 2007-10-24:
Jeg har et spørsmål til finansministeren: «Ifølge Dagens Næringsliv 25. august stiller statsråden seg positiv til lovendring som tillater offentliggjøring av navn på personer som er ilagt 60 pst. tilleggsskatt ved ligningen. Mener statsråden at ordinær ligningsbehandling er tilstrekkelig bakgrunn for slik offentliggjøring av flere tusen skattytere i året, og hvor langt er statsråden kommet i sitt arbeid med dette?»
Svein Flåtten (Høyre), 2007-10-24:
Jeg takker for svaret. Ja, jeg har også forstått at dette er på idéstadiet, og mitt håp var at det skulle forbli der. Det er noe av bakgrunnen for spørsmålet. Jeg kunne tenke meg å utfordre finansministeren på følgende: Vil det ikke egentlig være helt umulig, på bakgrunn av den jevne ligningsfunksjonærs kompetanse i vanskelige skattesaker, i det hele tatt å offentliggjøre navnene på dem som er ilagt 60 pst. tilleggsskatt? Hvis ideen i det hele tatt skal forfølges videre, måtte man ikke vente til det forelå en dom etter at klagesakene var avsluttet?
Svein Flåtten (Høyre), 2007-10-24:
Jeg er enda mer usikker etter disse svarene enn det jeg var da jeg sendte mitt opprinnelige spørsmål. Jeg tror at det er mulig ikke bare å spørre fra denne talerstolen, men også å gi råd, og jeg er helt enig i at skatteunndragelser må vi ta veldig alvorlig, men jeg tror det er minst like alvorlig å se på enkeltmenneskers skjebner her. Det er helt sikkert riktig, som finansministeren sier, at det blant de 8 000 enkelttilfellene som hvert år blir ilagt 60 pst. tilleggsskatt, er veldig mange grove overtredelser. Og det vil finnes feilbehandlinger slik at denne tilleggsskatten etter at sakens realiteter kommer opp, ikke vil bli gjennomført. Det er dem vi selvsagt må beskytte.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Forslaget om offentliggjøring av navn på skattytere som har blitt ilagt tilleggsskatt, kom opp under en paneldebatt på et seminar om skatte- og regnskapskriminalitet. Seminaret ble arrangert av Oslo ligningskontor i august i år. Spørsmålet om innføring av en slik ordning var ett av flere tiltak som ble diskutert, i lys av behovet for å bekjempe skatteunndragelser blant store næringslivsaktører. Under paneldebatten uttalte jeg at jeg ikke vil utelukke at en slik offentliggjøring kan være et virkningsfullt tiltak for å bekjempe skatte- og avgiftskriminalitet. Skattemoralen i samfunnet er i stor grad avhengig av at vi klarer å avsløre og begrense flere av de virkelig store unndragelsene som begås av store selskaper og personer i viktige samfunnsposisjoner. For slike skattytere vil tap av omdømme ved en offentlig avsløring kunne være en konsekvens som virker mer preventivt enn faren for å bli ilagt tilleggsskatt i all stillhet. Samtidig ser jeg at et tiltak som dette reiser prinsipielle motforestillinger. I utgangspunktet er skatteetatens behandling av den enkelte skattyters ligning og eventuell ileggelse av tilleggsskatt underlagt streng taushetsplikt. I en ordning med offentliggjøring av ilagt tilleggsskatt av en viss størrelse vil man derfor måtte gjøre unntak fra denne hovedregelen. Her vil også hensynet til personvernet veie tungt. Det må også tas hensyn til at klagebehandling kan føre til oppretting av feil ved ileggelse av tilleggsskatt under den ordinære ligningsbehandling. I tillegg oppstår det en god del avgrensningsproblemer ved en slik eventuell ordning. For eksempel er det slik at tilfeller hvor det ilegges ordinær tilleggsskatt på grunn av opplysningsfeil, uten krav til skyld, står i en annen stilling enn forhøyet tilleggsskatt ved forsettelig eller grovt uaktsom unndragelse. Jeg ser også at det er betydelig forskjell mellom private skattytere og virksomheter, samt at det også vil være store forskjeller på overtredelsenes grovhet. Skatteetaten er under omstilling, i det såkalte ROS-prosjektet. Som ledd i dette opprettes kompetente og spesialiserte skattekrimenheter i etaten. Både de grovere tilleggsskattesaker og de enda grovere som bør anmeldes til politiet, vil være naturlige arbeidsområder for disse spesialiserte enhetene. Kvaliteten på bl.a. avgjørelser om ileggelse av tilleggsskatt kan da sikres bedre enn i dag. En ordning med offentliggjøring av navn på personer som får tilleggsskatt, er foreløpig bare på idéstadiet. Dette er et komplisert tema med behov for grundige vurderinger. Et slikt arbeid vil ta tid. Det er derfor altfor tidlig å konkludere i spørsmålet om ordningen bør innføres eller ikke, og hvordan den i tilfelle bør utformes.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Det er jo et av de momentene som må diskuteres. Men jeg har lyst til å understreke alvoret bak at denne typen forslag kommer opp. Det er jo fordi vi har et betydelig problem når det gjelder skatteunndragelser, som betyr at en del kanskje ressurssterke mennesker unndrar seg den skatten som de i utgangspunktet egentlig skal betale, noe som undergraver hele samfunnets skattemoral, og særlig i forhold til folk som har helt vanlige og alminnelige inntekter og betaler sin skatt, om ikke med jublende glede, så i hvert med forståelse. Så jeg har ikke tenkt å bidra til å skyte ned noen forslag som kommer, og særlig ikke fra dem som arbeider med dette feltet, nemlig de ansatte i skatteetaten og i ligningsvesenet, fordi for dem er jo dette et problem der de må komme opp med forslag også om hvordan vi skal kunne bekjempe dette i større grad, og jeg tar imot dem med det største alvor.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Nå har jeg gitt Stortinget og Svein Flåtten et nyansert og drøftende svar, for dette er ikke enkle spørsmål, og det er klart at spørsmål rundt personvernhensyn må være nøye med i denne vurderingen. Det er heller ikke slik at jeg nå varsler at en offentliggjøring av tilleggsskatt kommer til å bli gjennomført, men det er ett av de virkemidlene som jeg mener at det er rimelig å vurdere, og så må vi gå balansegangen i forhold til hva som er rimelig når det gjelder personvernhensyn. Jeg har altså ikke konkludert på om dette er et forslag som jeg kommer til å legge fram for Stortinget, men jeg ønsker å være åpen i forhold til forslag som kan være effektive når det gjelder å bekjempe skattekriminalitet. For en del av dem som virkelig har store midler i samfunnet, er det ikke straffeskatten i seg selv som kanskje svir mest, men det omdømmetapet det vil være å ha vært blant dem som med åpne øyne har ønsket å unndra fellesskapet penger som de er pliktige til å betale.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Bevilgninger til igangsetting av store investeringsprosjekter må først og fremst ses i sammenheng med den samlede budsjettsituasjonen for hvert budsjettår, men også i forhold til tilstanden i byggmarkedet. Det er satt i gang et helt nødvendig arbeid med å prosjektere rehabilitering av sentrumsbygningene med bl.a. Aulaen ved Universitetet i Oslo. Med forbehold om Stortingets vedtak er det inngått avtale med en privat utbygger om byggetrinn 2 for Kunsthøgskolen i Oslo. Utover dette har ikke Regjeringen foreslått å sette i gang nye byggeprosjekter for universitets- og høyskolesektoren i 2008. Samfunnsøkonomiske vurderinger tilsier at omfanget av statlig byggeaktivitet bør være begrenset sett i lys av konjunktursituasjonen i norsk økonomi og situasjonen i byggmarkedet. Byggmarkedet er preget av sterkt økende priser som følge av høy aktivitet i byggebransjen. Markedssituasjonen gir store utfordringer for Statsbygg. Flere av prosjektene Statsbygg har under oppføring, har nå problemer med å holde kostnadsrammene, bl.a. gjelder dette for nytt informatikkbygg ved Universitetet i Oslo(IFI2) (IFI2) Jeg forstår skuffelsen i Bergen, fordi det er mange byggeprosjekter i Bergen som nå står i kø, og som er høyt prioritert. Jeg ser behovet for nye bygg nettopp på disse områdene og vil understreke at de omtalte byggeprosjektene knyttet til Universitetet i Bergen og Høgskolen i Bergen er høyt prioritert av Regjeringen. Dem må vi komme tilbake til i de kommende budsjetter.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Det er ikke sant at Regjeringen har innført noe hvileskjær når det gjelder forskning. Vi har i løpet av tre år bevilget like mye til forskning som den forrige regjeringen gjorde i løpet av fire år, og det er en betydelig økning når det gjelder innsatsen på forskning. Det er heller ikke sånn at utdanningssektoren er spesielt behandlet i forhold til å holde igjen på nye, store byggeprosjekter. Det som er situasjonen, er at mange av de prosjektene som vi nå har under utbygging, har betydelige kostnadsoverskridelser. Det henger sammen med mangel på kapasitet i bygg- og anleggsbransjen, og vi ser det på veldig mange områder. Kommunene rapporterer om akkurat det samme, enten det dreier seg om utbygging av barnehager eller hva det måtte være, at kostnadsrammene sprekker fordi de kanskje bare får inn anbud fra én entreprenør. Det er bakgrunnen for denne situasjonen. Nå har vi hatt en historisk høy vekst fjerde år på rad, og det er klart at det båndlegger kapasiteten på dette området. Men jeg regner med at veksten neste år blir litt lavere, og jeg har håp om at vi kan komme tilbake til andre store byggeprosjekter som er høyt prioritert av Regjeringen, i senere budsjetter. For jeg vet at behovene i Bergen er store.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
De pengene som allerede er bevilget til prosjektering og arkitektkonkurranse når det gjelder høgskolen i Bergen, er jo ikke bortkastede penger. Vi ønsker sterkt å bygge dette prosjektet, men har av de grunnene jeg var inne på, ikke prioritert det på inneværende års statsbudsjett. Når det gjelder budsjettsituasjonen i Statsbygg, tror jeg at jeg må få komme tilbake til det. Men ulike ideer om hvordan man kan komme seg rundt statsbudsjettet, løser jo ikke det som er hovedutfordringen vår når det gjelder store byggeprosjekter, nemlig at det er mangel på kapasitet, og bygg- og anleggsbransjen er den som er mest sprengt i en situasjon hvor vi mangler arbeidskraft på mange områder. På dette tidspunktet har vi flere eksempler på betydelige overskridelser, 30–40 pst. på flere områder. Dette tidspunktet er antageligvis det dyreste å realisere nye, store byggeprosjekter på. Men det betyr ikke at denne situasjonen ikke kan forandre seg, og at vi gjør andre vurderinger i budsjettet for 2009.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Spørsmålet er stilt til kultur- og kirkeministeren, men siden alle spørsmål vedrørende skatter og avgifter hører inn under meg, svarer jeg på representanten Molvær Grimstads spørsmål. Kulturmomsutvalget, som ble nedsatt 1. desember 2006, vurderer merverdiavgiftsregelverket for kultur- og idrettsområdet, herunder frivillig sektor. I samsvar med mandatet er et hovedformål med utredningen å legge til rette for et mer oversiktlig og helhetlig regelverk som gir mindre byråkrati og lavere administrative kostnader på disse områdene. Som ledd i dette arbeidet er utvalget særskilt bedt om å vurdere en utvidelse av merverdiavgiftsplikten innen kultur og idrett. Utvalget skal legge fram sin utredning innen utgangen av året. Jeg kan bekrefte det som representanten Molvær Grimstad sier i sitt spørsmål, at det ligger utenfor Kulturmomsutvalgets mandat å vurdere et generelt merverdiavgiftsfritak for frivillige organisasjoner – nullsats. Bakgrunnen for dette er at utvalget ikke er nedsatt med tanke på å komme med innspill om finansiering av frivillig sektor, men skal se på forenklinger i forhold til merverdiavgiften. Det er med andre ord ikke utvalgets oppgave å ta stilling til nivået på statens økonomiske bidrag til frivillig sektor. Nullsats, som innebærer en indirekte støtte gjennom merverdiavgiftssystemet, er derfor ikke et vurderingstema for utvalget. Endringer i merverdiavgiftsloven i forhold til frivillig sektor med sikte på forenklinger bør fremmes og behandles i sammenheng med det samlede skatte- og avgiftsopplegget som presenteres i Regjeringens budsjetter. Kulturmomsutvalgets utredning vil være et viktig innspill i Regjeringens vurdering av spørsmålet om merverdiavgift og frivillig sektor. Jeg synes derfor det ikke er riktig å vurdere spørsmålet om nullsats for frivillige organisasjoner før utvalget har lagt fram sin utredning. Det skal som kjent skje i løpet av 2007.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Det er to problemstillinger her. Den ene er at frivillig sektor i Norge har en del utfordringer når det gjelder hvordan dagens regelverk for merverdiavgift er utformet, som kan føre til mer byråkrati og administrativt arbeid enn det som er ønskelig. Vi ønsker jo å legge til rette for at frivillig sektor skal ha en enkel oppgave i forhold til hvordan man administrerer. Det er på en måte én problemstilling for seg. Så er det store spørsmålet, som frivillig sektor i Norge selvfølgelig er veldig opptatt av, om det finnes en måte, gjennom en nullsats i momssystemet, å sørge for at bevilgningene til frivillig sektor i Norge indirekte økes betydelig på utover det som i dag skjer direkte over statsbudsjettet. For det første er det et spørsmål om hvor store bevilgningene til frivilligheten skal være, og for det andre et spørsmål om hvor det er hensiktsmessig å gjøre det – enten gjennom direkte tilskudd over statsbudsjettet eller gjennom særordninger i momssystemet. Det som Regjeringen synes, er at det er rimelig å se både disse forenklingsspørsmålene, som Kulturmomsutvalget skal behandle, og spørsmålet om på hvilken måte vi skal støtte opp om frivillig sektor i den sammenheng. Det vil vi komme tilbake til Stortinget med når vi har tatt den diskusjonen og gjort de vurderingene.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-24:
Denne behandlingen tror jeg ikke vi tar på stående fot her. Det er veldig mange som er veldig gode til å legge fram sine saker om hvordan bevilgningene ikke holder tritt med prisstigningen eller andre spørsmål. Det frivillige Norge står ikke tilbake for noen pressgrupper i den sammenheng. Vi har jo lagt fram en frivillighetsmelding med betydelige forbedringer når det gjelder arbeidet for frivillig sektor. Blant annet har vi endret skattesatsene, slik at man nå kan betale 4 000 kr mot tidligere 2 000 kr uten dokumentasjon. Vi har også endret disse reglene for arbeidsgiveravgift fra 30 000 kr til 45 000 kr og fra 300 000 kr til 450 000 kr. Så Regjeringens politikk overfor det frivillige Norge er både å forenkle og å gjøre rammebetingelsene gode for det viktige arbeidet som gjøres rundt omkring. De kanskje største heltene i det frivillige Norge er kassererne rundt kjøkkenbordene som gjør dette i sene kveldstimer, og som sørger for at veldig mange flere mennesker i Norge enn i de fleste andre land deltar frivillig og stiller opp. Det er utrolig viktig for barn og unge og hele samfunnets aktivitet.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-10-24:
Eg vil gjerne få stille følgjande spørsmål til finansministeren som rette vedkommande: «Kulturmomsutvalget legger i høst fram forslag til endringer i merverdiavgiftsloven for frivillig sektor. Regjeringen henviser stadig til utvalgets arbeid, og vil ikke ta stilling til spørsmålet om fullt momsfritak for frivillig sektor før rapporten foreligger, til tross for at dette ligger utenfor utvalgets mandat å vurdere. Mange frivillige organisasjoner har forventninger til at Regjeringen tar stilling i saken. Vil statsråden snarest ta opp til behandling spørsmålet om fullt momsfritak for frivillige organisasjoner?»
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-10-24:
Eg takkar statsråden for svaret. Eg har samtidig lyst til å seie at det er bra at det er sett ned eit utval. Men det har skapt forventningar om at dette utvalet også ville sjå på dette med fritak, nullsats, for frivillige lag og organisasjonar. Frivilligheits-Noreg har teke opp at ein opplever det som urimeleg at dei som driv dugnad og samlar inn pengar til korps for at dei skal kjøpe uniformer, må betale moms, mens næringslivet slepp å betale moms for det dei kjøper. Fleire statsrådar har uttrykt at dette vil ein kome tilbake til, og at ein har sett ned eit utval. Men i den seinare tida har ein presisert at dette ikkje ligg i mandatet, og dermed har enkelte fått forventningar om at dette vil bli belyst, utan at det blir det. Korleis vil Regjeringa konkret gripe an den saka? Vil Regjeringa setje i gang eit arbeid for å finne fram til tiltak? Eg veit at Frivilligheits-Noreg har kome med innspel om korleis dette kan gjerast. Korleis vil Regjeringa gripe det an vidare?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-10-24:
Eg takkar igjen statsråden for svaret. I 2001 fekk dei frivillige organisasjonane kompensasjon for tenestemomsen. Etter det vi er kjende med no når det gjeld dette året, 2007, er ikkje beløpet som er løyvt, nok til at dei får full kompensasjon, som var intensjonen. Frivillige lag og organisasjonar har fått beskjed om at det blir ei avkorting i den kompensasjonen. For neste års statsbudsjett har Regjeringa lagt inn ein liten auke, men den reelle auken er på i underkant av 2 pst. Mitt spørsmål til statsråden vil vere: Når frivillige lag og organisasjonar har fått beskjed om at det for 2007 ikkje er pengar nok til å gi den kompensasjonen som er forventa, vil statsråden då vere så snill, på tampen av året, å kome med forslag til auka løyvingar til det?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-10-24:
«Vi produserer mye ren energi i Norge gjennom våre naturgitte forutsetninger. Likevel er det et større potensial å ta ut gjennom opprusting og noen utvidelser av våre vannkraftverk. Det foreligger ulike utregninger på hvor mye ny energi dette vil gi. Hvilke virkemidler og tiltak vil statsråden bruke overfor energibransjen for å sikre nødvendig opprusting av vannkraftverkene slik at potensialet for økt produksjon blir utnyttet?»
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-10-24:
Jeg må takke statsråden for et informativt og langt svar med mange nyanser. Jeg stilte spørsmålet til forhenværende olje- og energiminister Odd Roger Enoksen, som svarte at Regjeringen vil legge opp til å utnytte potensialet som ligger i opprusting av eksisterende vannkraftverk. Der er jo da de to statsrådene enige. Men mitt spørsmål blir i forhold til bransjens ansvar kontra det statlige. Statssekretær Størvold sier at hun tror at bransjen vil ta samfunnsansvar, og når prisene blir høyere, så vil vi se det. Det sa hun til Dagsavisen i forrige uke. Min utfordring til statsråden er: Vi har lagt bak oss et år med meget høye kraftpriser. Likevel ser vi ikke at bransjen tar dette ansvaret. Statsråden legger nå opp til en støtte på 4 øre pr. kWh i dette opprustingssystemet som er ute på høring. Hvordan skal vi klare å få ut det potensialet som er, når bransjen ikke tar sitt samfunnsansvar tross høye priser?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-10-24:
Jeg er glad for at vi er enige om at vi må gjøre noe på dette området, men også i forhold til ledningsnettet som statsråden tok opp i sitt svar. For hvis vi ser på NVEs rapport i forrige uke, så er 1 TWh mye ren energi i forhold til de klimautfordringene vi står overfor. Jeg mener vi må gjøre mange smågrep for nettopp å klare å øke produksjonen av ren energi, for dermed slipper vi de utfordringene vi har i forhold til CO2-håndtering gjennom andre energikilder. Så jeg håper at statsråden vil være kreativ og aktiv på også å få ut småressursene, som 1 TWh er i forhold til vårt totale forbruk, men som er en viktig ressurs i et globalt perspektiv. Jeg ser fram til at det kommer noen aktive tak på nyåret på dette feltet, fordi det er verdt det.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-10-24:
Strømprisene har gått opp og ned i de senere årene, og de har i en periode nå vært lavere etter en periode hvor de var meget høye. Nå ser det ut til at strømprisene går opp igjen. Samtidig som det er helt opplagt at strømprisen vil påvirke hvordan bransjen opererer, må vi som myndigheter være opptatt av at vi skal legge til rette sånn at bransjen tar kloke grep i forhold til opprusting. Det er rammevilkårene for dette jeg har prøvd å redegjøre for. Det går på at el-støtteordningen vil bidra. Vilkårsrevisjonen kan brukes i så henseende. Så skal jeg være veldig åpen for å gå gjennom de rapportene og studiene som nå gjøres, nettopp fordi jeg mener at representanten har et godt poeng. Vi skal gjøre det vi kan for å legge til rette for at infrastrukturen holdes ved lag.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-10-24:
Jeg ser fram til en fortsatt konstruktiv dialog om dette. Det er helt riktig som representanten sier, at hver rein TWh vi kan produsere, er enormt viktig for oss. Mitt utgangspunkt er ganske enkelt at vi skal bedrive god ressursutnyttelse når det gjelder vannkraft, samtidig som vi alltid må veie dette opp mot øvrige miljøkonsekvenser. Det er fine balanseganger vi skal gå på dette området. Midt oppe i det hele er jo vi i Norge fenomenalt heldige. 99 pst. av elektrisiteten vår produseres fra vannkraften, og vi er slik sett i en meget gunstig situasjon. Jeg er helt og fullt enig med representanten i at den formidable ressursen for rein energi som dette representerer, skal vi ta godt vare på og utnytte på best mulig måte.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2007-10-24:
Da stiller jeg spørsmålet til kommunal- og regionalministeren: «I mitt lokallag har FrP fått inn syv kvinner og tre menn i kommunestyret, altså 70 pst. kvinneandel. Vi skal fordele to verv i hvert utvalg og må fremme forslag om en kvinne og en mann i hvert utvalg i henhold til regelverket om kjønnsfordeling. Det betyr at flere av kvinnene blir fratatt muligheten. Samtidig må partiet overtale menn som står langt nede på listen. Er statsråden fornøyd med et lovverk som hindrer kvinnene i å engasjere seg i lokalpolitikken?»
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2007-10-24:
Statsråden sier at loven skal gi like muligheter, men den viser seg å gi utslag som vi kanskje ikke ønsket oss. Vi vet fra politikken at kvinner som ble valgt inn for fire år siden, ble gitt for mange verv og satt inn i for mange utvalg – flere enn de ønsket seg – nettopp fordi partiene var nødt til å oppfylle førtiprosentregelen. Flere av disse kvinnene forlot politikken allerede etter fire år, fordi arbeidsbyrden ble for stor. Hvis vi mister kvinner på grunn av et lovverk, og hvis kvinner i de kommunestyrene hvor det er for mange av dem, ikke får lov til å være med i utvalg, håper jeg at statsråden tar med seg det og iallfall holder et øye med det, for vi ønsker jo ikke et lovverk som faktisk stenger kvinnene ute.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2007-10-24:
Regjeringen sier veldig ofte at den ønsker at alle skal ha de samme rettigheter og muligheter. Det er en del som føler at de ikke har de samme rettigheter og muligheter i dag – på grunn av et lovverk som ødelegger for det. Samtidig har Regjeringen bevilget ekstra midler til prøveprosjekter i noen kommuner for å få opp kvinneandelen. Jeg tror det vil være lurt at statsråden tar med seg erfaringer fra de kommunene som har høy kvinneandel, og ser på hvilke begrensninger loven faktisk legger for denne gruppen.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2007-10-24:
Spørsmålet gjeld kommunelova. Ho høyrer til under Kommunal- og regionaldepartementet sitt ansvarsområde. Difor er det eg som svarar. Eg meiner at dagens lovverk frå 1999 har gjeve kvinner auka høve til å engasjera seg i lokalpolitikken. Etter mitt syn er samfunnet tent med at kvinner og menn engasjerer seg på like fot i politisk arbeid. Slik sett er eg uroleg for følgjene av at valresultatet i 2007 viser berre ein svak auke i talet på kvinnelege kommunestyremedlemmer. Medan kvinnene i perioden 2003–2007 utgjorde 35,5 pst., viser førebelse tal at vi no får 37,4 pst. kvinner i kommunestyra. Regjeringa har sett i gang satsinga «Utstillingsvindauge for kvinner i lokalpolitikken» for å få til ein meir balansert og lik representasjon av kvinner og menn til kommunestyra våre. Det er eit prosjekt eg kjem til å følgja tett opp. Så viser representanten i spørsmålet sitt til praktiseringa av førtiprosentregelen. Intensjonen med denne regelen i kommunelova er å oppnå ein betre balanse mellom kvinner og menn i kommunale utval. Til no har situasjonen i dei aller fleste kommunane vore at kvinnene oftast har vore sterkt i mindretal. Lova skal altså bidra til at vi får ein meir lik representasjon av begge kjønn. I praksis vil dette innebera at det kjønnet som er dårlegast representert, vert tilgodesett. Med det låge talet på kvinner vi har hatt, og dessverre òg vil få etter det siste kommunevalet i dei aller fleste kommunestyra, vil førtiprosentregelen ofte bidra til at vi får fleire kvinner inn i dei kommunale utvala. I nokre få tilfelle er situasjonen den motsette, det er menn som er i mindretal. I dei tilfella skal menn ifølgje lova behandlast på same måten.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2007-10-24:
Eg kan forsikra representanten om at eg følgjer utviklinga nøye. Tala viser nok store variasjonar mellom kommunane. Per i dag har vi for liten kunnskap om akkurat det. Er det slik at nokre kommunar har hatt ei jamn positiv utvikling, mens andre kommunar har lege dårleg an i mange år? Er det slik at det er bra med kvinner i kommunestyret i ein kommune i éin valperiode, for så å gå ned igjen i ein annan? Det er vi no i ferd med å skaffa oss meir kunnskap om, nettopp for å få vita kva for eit lovverk som vil vera det beste for å sikra lik representasjon.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2007-10-24:
Det er eit godt råd representanten her gjev. Som eg har sagt, kjenner vi ikkje heilt bakgrunnstala for den prosentdelen kvinner som vart valde i 2007, altså 37,4. Det vi veit, er at det nok framleis er viktig med tiltak for å få kvinner til å stilla til val i meir enn ein periode. Det er det vi no skal prøva meir ut i det såkalla Utstillingsvindauge for kvinner i lokalpolitikken, der altså sju kommunar og fire kommunenettverk er valde ut med bakgrunn i søknader der dei har skissert ulike tiltak som dei vil setja i verk for å retta opp skeiv kjønnsbalanse. Eg synest representanten reiser eit godt spørsmål og kjem med gode råd, men eg går ut frå at ho, som eg, ikkje meiner at det skal vera eitt lovverk for kvinner og eitt for menn.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-10-24:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren som vil bli besvart av miljøvern- og utviklingsministeren: «Det er blitt utarbeidet en rapport av Forsvarets sanitet som viser hvor mange som døde i Forsvarets tjeneste i perioden 1990–2004. Tallet er høyt. Hvordan vil Forsvaret arbeide for at man unngår disse tragiske hendelsene?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-10-24:
Jeg takker statsråden for svaret, som var utfyllende. Spørsmålet er om det er bra nok i framtiden. Når man ser på denne rapporten, er det to ting som spesielt peker seg ut. Det er de som dør under transport, og så er det de som tar livet sitt under førstegangstjenesten. Det er spesielt disse to temaene jeg er veldig opptatt av. Når det gjelder transport, er det viktig at man ferdes trygt, og det er viktig at man trives i Forsvaret, slik at man ikke påfører seg selv en skade. Det sa kanskje ikke statsråden så mye om, så hvis det er mulig å få høre litt mer om det, blir jeg glad.