Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 1999-05-06:
Det vi skal behandle i dag, er – som nevnt før – en oppfølging av Stortingets vedtak ved behandlingen av St.meld nr. 22 for 1997-98. Investeringsprofilen vi har i dag, er uvanlig fordi den planlegger i to perioder, og det har det ikke vært tradisjon for å gjøre her i Stortinget. Men når vi står overfor så store og viktige investeringer, er det viktig med langsiktighet. Det gir også store utfordringer. Planlegging over en så lang periode vil medføre en større grad av usikkerhet, spesielt for siste del av perioden, 2003-2006. Behovet for materiellinvesteringer vil i hele perioden være på ca. 55 milliarder 1998-kroner. For eiendom, bygg og anlegg vil det i tilsvarende periode være et behov på ca. 13 milliarder 1998-kroner. Regjeringen presenterer her en investeringsprofil som bl.a. legger opp til en plan for finansieringen av fregattene. 6 milliarder kr skal være innenfor forsvarsrammen, mens 6 milliarder kr skal løftes utenfor, dette også fordi forsvarsrammen ikke skal få en kurve som går opp og ned, som aksjekurvene i Østen. Mange har spurt: hvorfor fregatter? Fregattene vil bedre vår evne til å beskytte transportlinjer til sjøs, til å håndtere kriser, til å hevde norsk suverenitet, og vil også kunne delta i internasjonale operasjoner. Kampflykjøp er den andre store investeringen vi står overfor. Dette vil etter Regjeringens framlegg bli faset inn noe senere enn fregattene. Disse skal erstatte de tapte F-16 flyene og de utfasede F-5 flyene. Kostnadsrammen er 10,5 milliarder 1998-kroner. Disse to nevnte prosjektene vil kreve betydelige midler i perioden, men ut fra en overordnet vurdering vil kampflyanskaffelsen, om nødvendig, bli strukket noe ut i tid. Dette står omtalt i meldingen, men jeg finner grunn til å understreke det her, så herrene Godal, Godal og Røsjorde skal slippe å løpe til pressen helt uforstående til dette, og heve sine høylytte røster hvis – jeg gjentar hvis – dette skulle skje. Kystvaktfartøyet Svalbard er det få som har nevnt her. Det måtte av budsjettmessige konsekvenser i 1999 skyves noe ut i tid, men en vil vurdere en mulig oppstart av anskaffelsen i forbindelse med år 2000-budsjettet. Når det gjelder MTBene, vil vi i Kristelig Folkeparti og Regjeringen vurdere de konsekvensene det vil få for prosjektet å miste den kompetansen som er bygd opp i Kværner Mandal. Men dette må måles opp mot mottakerapparatet i Forsvaret, utprøvingen av fartøyet, hvilke konsekvenser dette får for andre prosjekter og selvfølgelig økonomi. Jeg kunne ha lyst til å utfordre Arbeiderpartiet og Høyre, som i innstillingen ikke svarer på de utfordringene Regjeringen skisserer: Skal det tilføres flere midler? Skal andre prosjekter, fregatter eller anskaffelser til Hæren nedprioriteres? Har Høyre og Arbeiderpartiet tatt innover seg at forsvarsbudsjettet allerede er veldig presset på drift, og hvilke konsekvenser dette kan få? Jeg må også kommentere Arbeiderpartiets talsmann som bruker som begrunnelse at poenget med denne meldingen var å synliggjøre det investeringsbehovet Stortinget ville stå overfor. Det er understreket av flere her, og jeg er enig i det. Men det mister liksom litt piffen når han sier at i forhold til MTBene, er det tenkt 50 mill. kr, så 50 mill. kr, og så får vi se. Det er en uklarhet mellom disse to argumentene. Jeg synes det kanskje er å holde et lokalsamfunn for narr ved å ikke gi tydeligere signaler enn det. Avslutningsvis vil jeg si at de retningslinjene som ble fastlagt gjennom St.meld. nr. 22 for 1997-98, blir fulgt opp gjennom denne profilen som planlegger for to år, men at de årlige bevilgningene vil – om vi liker det eller ikke – bli fastsatt gjennom den årlige budsjettprosessen, som forutsatt i langtidsmeldingen.