Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2013-06-04:
Saken gjelder 13 forslag fra Kristelig Folkeparti om tiltak for mennesker med nedsatt funksjonsevne. Dette er viktige og krevende temaer. Regjeringspartiene går inn for at forslagene ikke blir vedtatt, mens ulike mindretall tar opp 13 forslag. Forslagene omhandler i hovedsak ansvarsforhold i Helse- og omsorgsdepartementet, Arbeidsdepartementet, Kunnskapsdepartementet og Finansdepartementet. Jeg vil kort gå gjennom alle forslagene. Forslag nr. 1: Å styrke rådgivningstjenesten til kommende foreldre som i samband med ultralydundersøkelse får vite at barnet har nedsatt funksjonsevne. På det punktet er det reell enighet i komiteen. Forslag nr. 2: Å sikre at alle barneavdelinger på sjukehusene har fagpersoner som innehar en rådgivningsfunksjon for foreldre som venter eller har fått barn med nedsatt funksjonsevne. Helsedirektoratet har gitt ut veileder til hjelp i arbeidet for pårørende, og spesialisthelsetjenesten har viktige oppgaver knyttet til opplæring av foreldre og nærstående og folk i kommunal omsorgstjeneste når det gjelder slike situasjoner. I forslag nr. 3 blir regjeringa bedt om å evaluere ordninga med individuell plan og styrke den slik at intensjonene blir realisert. Ansvaret for individuell plan er tydeliggjort i ny helse- og omsorgslov. Ordninga er slått fast ved forskrift, og Helsedirektoratet arbeider med utarbeiding av rettleder når det gjelder individuell plan. Forslag nr. 4: Å be regjeringa fremme forslag til lovendring som sikrer retten til brukerstyrt personlig assistent. Helse- og omsorgsdepartementet har ute et høringsnotat med svarfrist 1. august i år. Hele komiteen understreker at BPA-ordninga er slik at det er bruker som avgjør hvorledes og hvilke oppgaver den personlige assistenten skal ha. Det som nå er tema til debatt, er hvem som skal få delta i den brukerstyrte personlige assistentordninga, som er en god ordning, men det trengs en avklaring på hvem som skal komme inn under den. Forslag nr. 5 gjelder rett til individuelt tilpasset skolefritidstilbud gjennom hele skolegangen for barn med nedsatt funksjonsevne. Det er en viktig del av den ordinære budsjettprosessen og må tas i den sammenheng. Forslagene nr. 6, 7 og 8 gjelder forbedring av omsorgslønn, dvs. den kommunale omsorgslønnen, med økte satser, rett til feriepenger for folk med omsorgslønn, og omsorgslønn i inntil tre måneder etter at funksjonshemmet barn dør. Forslag nr. 9 gjelder rett til pleiepenger når barnets helsetilstand gjør at foreldrene ikke kan stå i arbeid – dette også når foreldrene ikke har opptjent rettigheter til dette – og nivået på pleiepenger bør settes til 4,5 G per år. Dette er en stor utvidelse av retten til pleiepenger sammenlignet med dagens ordning. Forslag nr. 11 gjelder spørsmål om å be regjeringa legge fram en stortingsmelding om hvorledes hjelpestønad, pleiepenger og omsorgslønn kan slås sammen til én statlig ordning. Alle disse forslagene, nr. 6, 7, 8, 9 og 11, omhandler temaer som er sentrale i Meld. S. 29 for 2012–2013, Morgendagens omsorg, eller den såkalte omsorgsmeldinga, som nå behandles i Stortingets helse- og omsorgskomité. Regjeringa vil utforme en politikk som skal bidra til at pårørende blir verdsatt og synliggjort, og som gir økt likestilling og mer fleksibilitet. Regjeringa legger også fram et program for en aktiv og framtidsrettet pårørendepolitikk på det området. Det blir delt i en første fase i programperioden, og i en neste fase av programmet, hvor en skal utrede spørsmål om endringer i de økonomiske kompensasjonsordningene og permisjonsbestemmelsene. Alle disse fem forslagene, nr. 6, 7, 8, 9 og 11, er viktige deler av de økonomiske kompensasjonsordningene for omsorgspersoner for folk som trenger hjelp fra pårørende. Jeg vil si til statsråden at for Senterpartiet er det viktig at arbeidet med de økonomiske kompensasjonsordningene ikke drar ut i tid. Både pleiepenger og kommunal omsorgslønn må gi pårørende rettferdig betaling for innsatsen. Den samlede uformelle og i all hovedsak familiebaserte omsorgen omfatter nærmere 100 000 årsverk, sammenholdt med den offentlige omsorgstjenesten, som har 130 000 årsverk. Det er viktig at det gis økt respekt for arbeid som gjøres i den familiebaserte omsorgen. Forslag nr. 10 gjelder indeksbasert grunnstønad. Denne blir indeksbasert i dag ut fra konsumprisutviklinga. Forslag nr. 12 gjelder lovfestet plikt for alle kommuner til å tilby en fast koordinator. Det ivaretas gjennom fylkesinnsatsen i dag, via spesialisthelsetjenesten. Det siste gjelder private ideelle aktører som bygger bolig. Dette er utvidet og forbedret, og vi ser ikke grunn til å endre det i denne omgang.