Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
I Dokument nr. 8:99 fremmes det et forslag om strategi for opprustning og utvidelse av vannkraftverk. Aller først tror jeg det er grunn til å understreke at dette er et forhold som allerede har stor oppmerksomhet. Gjennom komiteens behandling av forslaget tilkjennegir også en samstemt komite ønsket om å få til en enda bedre utnyttelse av vannkraftverkene enn hva som er tilfellet i dag. Potensialet for opprusting og utvidelse av eksisterende vannkraftverk er på om lag 11 TWh, ifølge tall fra NVE. Dette er prosjekter som trolig også innebærer små miljøkonflikter, og de kan bidra til en bedre utnyttelse og nødvendig fornyelse av eksisterende vannkraftkapasitet, som spiller en svært viktig rolle i dagens kraftsystem - ikke minst med tanke på vannkraftens regularitet i forhold til andre fornybare energikilder. Jeg synes det er grunn til å understreke betydningen av at en samstemt komite er svært positiv til at vannkraftpotensialet innenfor eksisterende vannkraftanlegg utnyttes. Det betyr at dette arbeidet vil ha et sterkt fokus også i tiden framover. Regjeringen har, gjennom NVE, satt i gang et arbeid for å få fram oppdaterte opplysninger om det teknisk-økonomiske potensialet som faktisk foreligger. Disse opplysningene vil være av avgjørende betydning for en videre behandling og eventuell vurdering bl.a. av mulige tiltak for å få utløst investeringer, slik at potensialet utnyttes. Utfordringen er først og fremst rettet inn mot å finne gode incitamenter for å få utløst investeringene. Det er et faktum og kanskje et paradoks at man etter 1991 da oppdekningsplikten ble fjernet, fikk en tilnærmet investeringstørke som følge av markedstilpasningen som fulgte. Leveringsplikt som kom i stedet, sammen med markedet, har ikke i tilstrekkelig grad motivert investeringsviljen. Regjeringen har derfor i revidert nasjonalbudsjett for 2008 lagt opp til flere forbedringer i beskatningen som har til hensikt å motivere for investeringsbeslutninger. Den nedre grensen på 5 500 kVA for betaling av grunnrenteskatt vil bli gjeninnført i statsbudsjettet for 2009, også for nye kraftverk. Dette innebærer en reversering av reduksjonen i den nedre grensen fra statsbudsjettet for 2008. Samtidig varsles det i revidert nasjonalbudsjett om en utbetalingsordning for negativ grunnrente som vil komme mindre kraftselskap til gode. Dette vil samlet sett først og fremst stimulere til utnyttelse av potensialet for småkraftverk, som NVE anslår kan ligge på om lag 18 TWh. Videre vil Regjeringen utvide fradragsberettigede kostnader til også å inkludere driftskostnader i byggetiden. Samtidig med revidert nasjonalbudsjett sendes det nå på høring et forslag som vil fjerne skattemessige hinder for opprustning og utvidelser i eksisterende kraftverk. Forslaget innebærer en unntaksregel for samordning av negativ grunnrente mellom kraftverk som etter opprustnings- og utvidelsesprosjekter defineres som henholdsvis nye og gamle. Samlet vil dette innebære en skattestimulering til bedre utnyttelse av vannkraftressursene. Nyansene mellom mindretallet og flertallet i forbindelse med innstillingen ligger i at mindretallet vil ha en egen sak om strategi for opprustnings- og utvidelsespotensialet. Flertallet vil drøfte spørsmålet videre, men ser ikke grunn til at dette skal fremmes som egen sak. Jeg tror det er god grunn til og ikke minst viktig at en strategi må ses i en større sammenheng. For det første er det allerede igangsatt mye arbeid for å få utløst potensialet i eksisterende vannkraftanlegg samt småkraftverk. I tillegg til dette har Regjeringen varslet at det nå arbeides med en egen energi- og petroleumsmelding. Denne meldingen vil ta for seg det aktuelle spørsmålet om utnyttelse av vannkraftpotensialet. Dette er bl.a. bekreftet i svarbrev til komiteen datert 9. juni dette år. Flertallet mener derfor at forslaget er overflødig. Jeg vil derfor på det sterkeste anbefale å stemme for komiteens innstilling, som går ut på at forslaget vedlegges protokollen, og at temaet bringes opp igjen i energi- og petroleumsmeldingen.