trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Øystein Mathisen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Like muligheter til kunnskap og utdanning er noe av det viktigste vi har i det norske samfunnet. Derfor er den politikken som den nye regjeringen skal føre, så riktig. Hvor mye foreldrene dine tjener, og hvor du bor i landet, skal ikke være avgjørende for hvor god utdanning du får. Men det er likevel slik noen steder og noen ganger. Lærermangelen er størst i distriktene, og frafallet er størst blant de elevene som har foreldre som ikke tok utdanning selv. Hvilken kommune du bor i, avgjør hvor gode skolebygg du får, hvor ofte skolehelsetjenesten er på skolen din, og hvor gode og oppdaterte læremidler du har. Disse utfordringene skal denne regjeringen gjøre noe med. Derfor skal vi investere i kunnskap og utdanning framfor skattekutt til «bruspulverguttene» og de andre som har hatt for mye for lenge. Tillit, samhold og like muligheter begynner alltid i barnehagen. Derfor gjør denne regjeringen barnehagen tilgjengelig for flere. For første gang siden 2013 kuttes maksprisen i barnehagene. Maksprisen reduseres til 3 500 kr i måneden. Dette vil utgjøre nesten 3 000 kr i året for ett barn og nesten 5 000 kr hvis man har to barn i barnehagen. SFO er også en stor utgift for mange barnefamilier. På landsbasis er det nesten 100 000 barn som går hjem alene når skolen er over, og som ikke får være med på SFO. At vi nå innfører gratis kjernetid for førsteklassingene, er et viktig tiltak for at alle skal kunne delta. Regjeringen gir også 2 mrd. kr mer til kommunene enn det Solberg-regjeringen la opp til. Dette gir kommunene mulighet til å satse på skolen gjennom flere ansatte, kvalitetsutvikling og innkjøp av nytt utstyr. Vi starter også arbeidet med en ungdomsskolereform, noe som den forrige regjeringen etterlot seg. Ungdomsskolen er viktig, men også en svært utfordrende tid for mange. Vi må sørge for at elevene får de evnene og ferdighetene de trenger for å kunne lykkes, håndtere videregående og legge grunnlaget for å komme seg inn i arbeidslivet. Vi må også redusere den store overgangen det er for mange å gå fra ungdomsskole til videregående skole. Budsjettet vi har lagt fram, er en god start, men det tar tid å sette ny kurs etter åtte år med en høyreregjering.
Øystein Mathisen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
I likhet med forrige taler ble jeg også vekket litt av at det ble litt puls i en debatt som ikke hadde mye liv i seg på slutten, men det var godt det kom. Retorikken som representanten Sanner, fra Høyre, har lagt seg til, er at vi ikke satser på kunnskap. Det er en ganske kunnskapsløs uttalelse. Når man gir 2 mrd. kr mer til kommunene, som da kan satse på flere ansatte, kvalitet, etter- og videreutdanning og å løfte den kunnskapen som er i skolen, er det å satse på kunnskap. Når man blir angrepet for å gjøre endringer i inntakskravene, er det også kunnskapsløst. Med vår modell hadde vi, ut fra opptaket som var i fjor, hatt 335 flere lærere i år. Å kunne ha utdannet 335 flere lærere enn Sanners regjering klarte å gjøre i fjor, er å satse på kunnskap.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Regjeringens mål er å styrke den felles offentlige skolen. Samtidig vil jeg advare mot å bære bensin til bålet når det gjelder spørsmålet om kutt i kapitaltilskudd til de private skolene. Det er et tilskudd som går utenpå det ordinære tilskuddet til drift av skoler, og som ikke henger sammen med det tilskuddet man får når man blir godkjent som privatskole. De ordinære tilskuddene til privatskolene som allerede er etablert og i drift, fortsetter som tidligere. Jeg vil si i all ydmykhet at det vil være spesielt å forskuttere prosessen med revidert nasjonalbudsjett her fra Stortingets talerstol spontant, men at vi skal gjøre det vi kan for at de skolene som har elever, uansett hvem det er som driver de skolene i dag, er i stand til å gi et godt tilbud. Det er denne regjeringens mål – selv om vi foretrekker å sette inn støtet på å styrke vår felles offentlige skole.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Jeg er i likhet med representanten Sanner sikker på at de som har fått tatt del i lærerspesialistordningen, har opplevd det som positivt. Samtidig er det et viktig mål for regjeringen at de ordningene vi har for å heve kompetansen og bidra til å utvikle både den enkelte lærer og profesjonsfellesskapene i skolen, er partsforankrede ordninger hvor vi sammen jobber fram ordninger som står seg over tid. Jeg er helt sikker på at det er mye å lære av den evalueringen som kom av det arbeidet som allerede er gjort, men vi er i Hurdalsplattformen helt tydelige på at vi ønsker å få fram nye og andre ordninger for den type faglig påfyll gjennom arbeidslivet i skole, og kommer tilbake til det. Dette var et pilotprosjekt, og pilotprosjekt har det ved seg at de på et eller annet tidspunkt gjerne avsluttes. Nå skal vi lære av det som er gjort, og finne en ordning som er enda bedre.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Å diskutere pensjonsforslaget til de private barnehagene med representanter fra Fremskrittspartiet er omtrent som «da schæferen beit, den slapp itte taket». Her står vi altså igjen og diskuterer det samme, og jeg skal svare på samme måte som jeg gjorde sist. De private barnehagene har over tid fått for mye utbetalt som kompensasjon til pensjon i forhold til det de har hatt i reelle pensjonsutgifter. Det må vi gjøre noe med, både fordi de pengene vi bruker på barnehage, skal jobbe for barna våre, vi skal sørge for at vi har legitimitet i befolkningen, slik at ikke de pengene går til store overskudd, og vi skal sørge for at barnehager som driver godt, og som har behov for et riktigere tilskudd, får det. Derfor har vi ikke bare gjort denne justeringen i påslaget til pensjon, vi har også sagt at vi skal gjennomgå ordningene med støtte til de private barnehagene og komme tilbake til Stortinget med et forslag som vi tror kan bidra til å balansere dette bedre. For målet er høy kvalitet, forutsigbare rammer og at også private barnehager skal kunne drifte godt.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Jeg deler representantens bekymring for situasjonen i skoler og barnehager av flere grunner. Det er et mål for regjeringen å skjerme barn og unge så langt det lar seg gjøre med tanke på å ha inngripende tiltak. Det vil fortsatt være et mål, og så må vi samtidig håpe og tro at de tiltakene vi nå har for hele samfunnet, også for skole og barnehage, bidrar til å få smittetallene ned. Jeg skulle ønske at jeg hadde et litt mer rock’n roll-svar enn det som er sannheten, nemlig at det høye sykefraværet også gjør det krevende å få satt på vikarer der det er behov for det. Kommunene våre blir kompensert for merutgifter til korona, vi har gjort det lettere for studenter å jobbe, vi sørger for at pensjonister kan jobbe uten avkorting av pensjonen, og vi sier helt tydelig at overtid og vikarbruk skal kompenseres, slik at kommuner og skoler ikke skal være redde for det. Men akkurat nå er det helt riktig slik, som representanten sier, at sykefraværet er høyt, en del er også i karantene, og vi håper og tror at dette må bli bedre på nyåret.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Jeg deler representantens bekymring for både tiltaksbyrdene på barn og unge og for lærernes mulighet til å ha nok tid med hver enkelt elev. For å begynne med den delen som handler om koronasituasjonen, er målet om å holde skoler og barnehager åpne viktig av flere grunner. Én ting er de sårbare barna, det andre er at vi vet at skole og barnehage er utgangspunktet for alle andre tjenester som er i kontakt med våre barn og unge, og er det stengt der, er de vanskeligere å få tak i. Så tror jeg at vi må gjøre et større arbeid når det gjelder tid i skolen. Derfor er regjeringen opptatt av å gjennomføre en tillitsreform. I det ligger det en invitasjon til sektoren etter hvert til å si noe om hva vi kan gjøre mindre av, for å ha mer tid til det som er aller viktigst. Jeg tror også at det å styrke kommuneøkonomien, slik at man har anledning til å ansette flere lærere, er et viktig bidrag. Og så håper og tror jeg at de forhandlingene mellom partene som handler om både tid og lønn, vil føre fram, slik at flere opplever å bli mer fornøyd og ha mulighet til å bruke den tiden de trenger, på hver enkelt elev.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Spørsmålet om hvordan vi prøver, tester og måler i skolen, har skapt stort engasjement i lang, lang tid. Det er forståelig, for det er som representanten selv sier: På den ene side er det nyttig å ha god informasjon om elevene våre, på den annen side er det ikke nyttig å ha informasjon som kan brukes til grep og tiltak som ikke nødvendigvis jobber for alle elevers beste. Derfor har regjeringen sagt i Hurdalsplattformen at vi vil sette arbeidet med progresjonsprøver på pause, rett og slett for å være sikre på at den måten de prøvene eventuelt utformes på – eller om de erstattes av andre prøver eller ingen prøver – er riktig beslutning for å nå nettopp det første målet jeg var inne på: at det skal være informasjon vi kan bruke til å gjøre skolehverdagen bedre for alle elevene våre. Jeg tilhører ikke dem som er mot at vi skal måle og prøve elevene våre, slik at vi har god informasjon om dem. Men vi må alltid sikre at prøvene vi gir, er nyttige, at informasjonen vi får, er nyttig, og at den kan bidra til å gjøre det bedre for norske skoleelever.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2021-12-20:
Det som representanten Sanner tar opp, er et viktig tema. Samtidig vil jeg si at regjeringen har kommet med støtteordninger også for studentene på løpende bånd den siste uken. Vi kom med en pakke for strømstøtte knyttet til Lånekassen i forrige uke. Studentene vil også dra nytte av den strømordningen som ble foreslått og framforhandlet med SV. Vi varsler i dag ekstra støtte til samskipnadene, og vi varsler betydelig ekstra støtte til høyskoler, fagskoler og universiteter. Likevel vil vi selvsagt se på om det finnes gode ordninger for å kompensere for bortfall av inntekt – nå sa ikke Sanner det – men mange av de bransjene som nå er nedstengt som en konsekvens av koronapandemien, typisk er de bransjene som mange studenter jobber i, for å skaffe seg nødvendig ekstrainntekt.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2021-12-20:
Jeg vil kvittere med å si at det er ingen divergens mellom det virkelighetsbildet som representanten Sanner tegner opp, og det jeg selv ser. Vi kommer selvsagt til å se på den ordningen som tidligere lå innenfor Lånekassen, og vi kommer også til å se på andre typer ordninger for inntektssikring. Det som iallfall er sikkert og vil være viktig, er at vi må vurdere – også litt avhengig av hvor lang denne nedstengingen blir – behovet for inntektssikring også for denne gruppen i samfunnet.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2021-12-20:
Det er sånn at mens man er i utdanning, betaler man ingenting. Isolert sett gjelder betalingsutsettelse på lån etter at man har kommet i arbeid, etter at man har kommet videre i livet. Jeg skal selvsagt ikke avvise det, men det er viktig for meg å si at det ikke er et spesielt treffsikkert tiltak for å treffe studenter i den situasjonen de er i, snarere tvert imot. Det er ingen studenter som vil dra nytte av et sånt tiltak – rett og slett fordi de verken betaler avdrag eller renter på likviditeten som de løpende blir tilført gjennom Lånekassen. Så en generell observasjon som vi alle sammen kanskje kan ta med oss: Det er et veldig sterkt arbeidsmarked i Norge for tiden. Det er ingen tvil om at det er mange som er hardt rammet knyttet til nedstengningene som har skjedd, og som regjeringen har innført, men det er også sånn at det er rikelig med arbeidsplasser og inntektsmuligheter tilgjengelig.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2021-12-20:
La meg bare si igjen: Vi har fra regjeringens side de to siste ukene fortløpende kommet med en lang rekke tiltak for å bedre studentenes likviditet og for å bedre tilbudet knyttet til den vanskelige situasjonen som høyskoler og universiteter står i akkurat nå. Det er for tidlig ennå å si hvordan dette kommer til å utspille seg utover neste år. Det var heldigvis sånn at mesteparten av undervisningen var gjort ferdig da vi fattet de siste innstramningstiltakene. Man var i eksamensperioden; den er nå gjennomført. Mitt mål er at vi relativt kjapt på nyåret skal komme i en tilnærmet normal situasjon. Jeg håper i hvert fall at vi skal få en studieoppstart og et løp utover vårparten som er greit. Til det representanten spør om: Vi vurderer ulike former for inntektssikring og likviditetstilførsel fortløpende og vil komme tilbake til Stortinget når vi eventuelt har noe klart.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2021-12-20:
Grunnen til at de blir trukket tilbake, er statens og Stortingets eget budsjettreglement. Penger som ikke blir brukt opp, skal tilbake til statskassen. Sånn er det. Men jeg varslet her i dag at vi bevilger 40 nye for neste år, til de samme formålene, så aktiviteten vil kunne opprettholdes og fortsette. Så er det vel ingen av oss som tror at den til dels hardhendte koronahandteringen ikke har konsekvenser utover smittebekjempelse. Vi griper dypt inn i det som er helt normal menneskelig adferd og menneskelige behov. Det har kjempestore konsekvenser for oss alle sammen og ikke minst for studenter, kanskje spesielt de som møter opp på et nytt studiested uten et sosialt nettverk, og som blir henvist til digitale undervisningstilbud. Det er stor grunn til bekymring, og det understreker hvor viktig det er å få åpnet opp igjen.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2021-12-20:
Vi har vært veldig ærlig i regjeringsplattformen, Hurdalsplattformen, om hva som vil prioriteres framover. La meg først si det at en generell kjøpekraftsøkning hos studentene kommer gjennom de årlige justeringene i statsbudsjettet. Det som studentene derimot ønsker seg, er å knytte dette opp mot G, og så er det å øke det opp mot et nivå som ligger sånn ca. på det en har som minstepensjonist. Man sier at det er ingen grunn til at man skal jobbe ved siden av studiene. Det undersøkelsene viser, er at norske studenter jobber ikke mer enn før. De jobber heller ikke mer enn sine europeiske kollegaer. Jeg tror ikke at det er noe galt å jobbe ved siden av å studere, så lenge det ikke går utover studieprogresjonen og kvaliteten. Så har vi sagt at vi skal prioritere å få på plass en tolvte måned for dem som har barn, dem som trenger det mest. Så har vi allerede nå gjennom budsjettforliket med SV kvittert ut at det blir rimeligere tannbehandling for studenter. Det tror jeg er et målrettet og veldig godt tiltak.
Even Eriksen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
I disse dager kommer studenter over hele landet «hem’att tel jul». Da synes jeg det er på sin plass å prate litt om desentraliserte utdanningstilbud. Det handler om å skape gode og livslange læringsløp der folk bor, i hele landet. To gode lokale eksempler på dette finnes på Tynset og i Kongsvinger i mitt hjemfylke, Innlandet. De tilbyr utdanningsløp av høy kvalitet og relevante utdanninger til innbyggerne i hele Innlandet. Jeg er glad for at regjeringen i Hurdalsplattformen er tydelig på at slike lokale og desentraliserte utdanningsinstitusjoner er noe regjeringen ønsker å satse på i tiden framover. Det er som min kollega Lise Selnes sa, at slike institusjoner kan bli en motor for å utdanne nok folk som vi trenger for framtiden. Skal vi klare å dekke kompetansebehovet i AS Norge, må vi utdanne flere fagarbeidere. Utfordringene står i kø, på samme måte som yrkesfagelever står i kø for å få en læreplass. Visste presidenten at hvert år står 7 000 yrkesfagelever uten en læreplass? Jeg vil sitere kunnskapsministeren: «Det er et problem for den enkelte elev, men også et samfunnsproblem, at mange elever begynner på en yrkesfaglig utdanning de i realiteten ikke kan få fullføre på grunn av mangel på læreplasser.» 370 mill. kr i bevilgning til fylkeskommunene for å opprette en læreplassgaranti og å kvalifisere yrkesfagelever til læreplass er en riktig satsing i årets statsbudsjett. Det er viktig for samfunnet, men viktigst for hver enkelt elev. En god utdanning varer hele livet, og det ønsker Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen å jobbe for.
Erling Sande (Senterpartiet), 2021-12-20:
Situasjonen er ikkje fullt så roseraud som representanten beskriv han, for faktum er at ei rekkje fylke har protestert mot å få det ansvaret. Dei har ikkje ønskt det ansvaret, for dei viser bl.a. til at det ikkje har følgt med tilstrekkelege midlar. Så eg trur det fyrste vi må gjere, er å ta inn over oss dei signala som kjem frå fylka på dette området. Det har ein gjort i Hurdalsplattforma, der ein har sagt at dette skal vere eit statleg ansvar, og ein skal unngå den limbosituasjonen som mange av desse hamnene er i i dag, der det verken er eit fylke som evnar å følgje dei opp, eller ein stat som tek ansvar.
Erling Sande (Senterpartiet), 2021-12-20:
Det viktige må jo vere å få gjort eit løft for desse hamnene. Det som har skjedd no, er at mange av desse hamnene har eit stort vedlikehaldsetterslep, og dei lever i usikkerheit fordi det fylket som skulle ta ansvar, seier dei ikkje er i stand til å gjere det, og staten svarar med at ein har overført dette ansvaret til fylka. Det er ei hovudproblemstilling. Så kan det vere nokre unntak, men det er altså hovudproblemstillinga for ei rekkje hamner i dette landet. Difor kviler det eit stort ansvar på oss i denne sal for å prioritere dette området, fordi det er viktig. Forliket med SV som regjeringspartia gjorde, løfta også løyvingane til hamner, for at ein skulle styrkje det området. Så er det større behov, og det er mange lokalsamfunn som sit og ventar på svar på dette området, på investeringsmidlar til nettopp si hamn.
Erling Sande (Senterpartiet), 2021-12-20:
Det betyr at det blir smartare veg, for det er eit utvilsamt faktum i dette landet at veldig mykje vegmidlar går til dei veldig store prosjekta. Nokre plassar er det riktig, men eg trur òg vi må ha ein debatt i kongeriket vårt om det alltid er riktig å byggje breiast mogleg veg, eller om vi kan få ein større gevinst ved å sjå på normalane, sjå om ein i nokre tilfelle kan gå frå fire felt til to felt pluss eitt der det er hensiktsmessig. Vi trur det er klokt nettopp å løfte denne debatten og få ein diskusjon kring det.
Erling Sande (Senterpartiet), 2021-12-20:
Det står jo i innstillinga, og det har i alle fall regjeringspartia, og fleire, slutta seg til, så det målet ligg fast. Men vi må ta inn over oss at samfunnet endrar seg. Det interessante med denne diskusjonen er korleis Noreg ser ut etter korona. Vi merkar jo på oss sjølve, sikkert representanten Elvestuen òg, at vi legg om vanane våre. Kanskje blir det ikkje så viktig for alle å vere på jobb til akkurat det same tidspunktet. Kanskje ser arbeidsdagen annleis ut. For nokre er det kanskje ikkje så viktig å vere på jobb fysisk i det heile teke. Det kan skape eit anna etterspurnadsbilde også i kollektivtrafikken. Men det å treffe riktig på den planken er krevjande, og nettopp difor er det formulert slik det er. Dette er noko vi må følgje nøye, og vi må sjå på kva som vil vere den riktige dimensjoneringa av kollektivtilbodet i framtida.
Erling Sande (Senterpartiet), 2021-12-20:
Det var freistande å ta replikk på replikken, men det skal eg ikkje gjere. I min oppvekst eksisterte det ei gruppe menneske som blei kalla bunadshøgre. Litt typisk for bunadshøgre var at dei var veldig opptekne av verdiskaping og aktivitet langs kysten vår. No er det dessverre ikkje så mange igjen av dei, men dei få som er igjen, viss ein møter på dei, er ofte på linje med Senterpartiet når det gjeld satsing på infrastruktur langs kysten, og dei er opptekne av ferje. I dette budsjettet reduserer fleirtalet ferjeprisane med 30 pst. i forhold til i fjor, som eg sa i mitt hovudinnlegg, mens regjeringa som Helleland var ein del av, ønskte å auke ferjeprisane i det forliket som blei gjort i sommar. Spørsmålet er: Ser ikkje representanten Helleland og Høgre at reduserte ferjeprisar betyr ganske mykje for folk og næringsliv langs kysten vår, og kvifor er det så vanskeleg for Høgre å støtte den reduksjonen av ferjeprisar?
Erling Sande (Senterpartiet), 2021-12-20:
Først vil eg nytte høvet til å takke for SVs bidrag gjennom forhandlingane til at landet får eit godt statsbudsjett – takk for det. Samtidig har eg lyst til å utfordre SV litt på eit punkt der SV kanskje har ein litt annan kurs enn dei fleste andre parti, og det er ambisjonane når det gjeld jernbaneinvesteringar. I innstillinga seier SV bl.a. at ein ønskjer at høghastigheitstog skal byggjast mellom dei største byane i Noreg. Det blir sjølvsagt veldig kostnadskrevjande, men det eg hadde lyst til å utfordre SV litt på, er at det også vil bli eit ganske stort inngrep i naturmiljøet. Dette vil vere av dei største infrastrukturprosjekta landet har sett. Tradisjonelt er SV flinke til å løfte fram betydinga av at natur og matjord ikkje blir bygde ned. Korleis tenkjer SV kring den påverknaden eit sånt prosjekt vil ha på naturmiljø og matjord?
Erling Sande (Senterpartiet), 2021-12-20:
Eg la merke til at Ola Elvestuen i sitt innlegg konsentrerte bortimot all taletida si kring problemstillingane i dei store byane. Det er viktig, det, men landet består også av større delar enn av storbyane, så eg tenkte eg skulle gje Elvestuen ein sjanse til å seie litt om Venstre sine ambisjonar for samferdsla i landet elles. Venstre hadde no hatt moglegheita til å stemme for både litt høgare ramme for breiband og rassikring eller billegare ferjer. Desse er alle eksempel på grep befolkninga og næringslivet i distrikta etterspør for å styrkje busetting og verdiskaping i distrikta. Når ikkje desse tiltaka er det som Venstre vil støtte, kva er då Venstre sine grep innanfor samferdsel for å styrkje verdiskaping og busetting i distrikta?
Erling Sande (Senterpartiet), 2021-12-20:
På mange område heng klima og transport tett i hop, for transport har ei stor klimabelastning. Men så skjer det òg veldig mykje positivt, som elbilar og utsleppsfrie alternativ òg for kollektivtransport over lengre avstandar, og for fly. Likevel opplever ein ofte eit lite ekko i retorikken til Miljøpartiet Dei Grøne: at jernbane er flott, veg er «not» – eller ikkje. Spørsmålet til Haug er: Ser ikkje Miljøpartiet Dei Grøne at også utsleppsfrie alternativ på veg kan vere eit godt alternativ til å byggje ny jernbane, som gjerne òg byggjer ned både matjord og naturområde som til no er urørte?
Erling Sande (Senterpartiet), 2021-12-20:
I dag drøftar vi i tillegg til budsjettet eit representantforslag frå Raudt knytt til EUs jernbanepakke. Med eit nytt fleirtal og ei ny regjering etter valet i haust sikrar vi ein ny politikk for jernbana. Det har vi vist allereie, og det kjem tydeleg fram i innstillinga vi har til behandling av den saka i dag. Blant punkta i Hurdalsplattforma er det slått fast at regjeringa så snart som råd vil gå i dialog med EU med mål om å sikre Noreg unntak frå delar av føresegnene i EUs fjerde jernbanepakke. Regjeringa seier nei til konkurranseutsetjing, oppsplitting og privatisering av jernbana. Regjeringa har allereie vist handlekraft gjennom å stanse konkurranseutsetjing av drifts- og vedlikehaldsoppgåver på jernbana. Hovudutfordringa til jernbana i dag er ikkje for få aktørar, det er utfordringar med ein gamal infrastruktur og eit vedlikehaldsetterslep som er stort. Det er ei viktig oppgåve å sørgje for meir driftsstabilitet. Dette blir best løyst gjennom å setje tydelege rammer for korleis drift og vedlikehald i jernbanesektoren skal utførast. I tillegg til å stanse konkurranseutsetjing av drift og vedlikehald har regjeringa stansa konkurransen om trafikkpakkene 4 og 5. Med dette vidarefører regjeringa direktetildeling av togtilbodet på desse strekningane og vil sikre eit godt, føreseieleg og oversiktleg togtilbod for passasjerane. Regjeringa vil sikre Noreg unntak frå delar av føresegnene i EUs fjerde jernbanepakke fordi fjerde jernbanepakke er ei dårleg løysing for Noreg. Vi meiner at jernbana skal styrast frå Noreg, og at vedtak som vedkjem norsk jernbane, må takast av norske folkevalde. Jernbanepakke IV inneber obligatorisk og irreversibel konkurranseutsetjing av jernbanetrafikken, og at EUs jernbanebyrå og EU-domstolen kan parkere Statens jernbanetilsyn viss og når det oppstår ueinigheit om sikkerheitsvurderingar. Det er vi imot. Solberg-regjeringa framstilte fjerde jernbanepakke som eit viktig dokument for meir innovasjon og betre kvalitet på jernbana. Dette er vi ueinige i. Det er ingen ting i dag som hindrar oss i å leggje til rette for meir kvalitet og innovative løysingar i jernbana – det klarer vi fint utan overstyring frå EU.
Erling Sande (Senterpartiet), 2021-12-20:
Fyrst: Takk for ein fin debatt. Det er sterkt engasjement kring transport og kommunikasjon, og det er bra. Så er det eit par påstandar som har blitt gjentekne og sette fram som eg kjenner på at eg har lyst til å kommentere. Det eine er følgjande: Det blir satsa mindre på trafikktryggleik, sykkel og gonge og vegvedlikehald. Det som blir vist til, er reduksjonen på 1,5 pst. på den posten som går på riksveginvestering. Men poenget er at ein sånn post ikkje kan sjåast isolert. Den nye regjeringa har auka overføringane til kommunar og fylke, det er ein vesentleg auke på kommune- og fylkesbudsjettet, og det har gjeve resultat i form av store veginvesteringar. Berre Vestland fylke har satsa 470 mill. kr meir på veginvesteringar i budsjettet for det komande året. Så det viser at det skjer veginvesteringar, sjølv om den potten isolert sett er redusert.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-12-20:
Med Høgre i regjering har me vore opptekne av å flytta avgjerdene nær der folk bur. Eit godt eksempel på det er f.eks. fiskerihamnene, der fylkeskommunane skulle få anledning til å ha drift og tilrettelegging av fiskerihamnene. Dette såg me som ei oppgåve som dei kunne klara. Men i Hurdalsplattforma har ein altså gått eit skritt tilbake. Der vert det no sagt at ein på ny ønskjer å sentralisera makta og la Kystverket få tilbake myndigheita over fiskerihamnene. Dette er fylkesordføraren i Vestland veldig ueinig i. Eg ber representanten svara på om det kan vera klokt å evaluera før ein gjer eit slikt drastisk tiltak mot ei ordning som for kommunar langs vestlandskysten no endeleg ser ut til å fungera.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-12-20:
Takk for svaret. Eg forstår av både svaret og Hurdalsplattforma at denne overflyttinga fungerer godt for nokon, men ikkje for alle, og at fylka nord for Møre og Romsdal ikkje heilt har kome i mål med desse forhandlingane. Det betyr m.a. at Værøy, som har lokal kapital som står klar til å forskottera, ikkje får høve til det, mens Langevåg, som no er ein del av dette som Vestland fylkeskommune har, har fått høve til det, og det er dei veldig fornøgde med der. Så korfor er det viktig for Senterpartiet no å flytta denne makta frå fylkeskommunane til staten, når ein får til smidigare prosessar og er meir tett på prosessane når fylkeskommunane har ansvaret?
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-12-20:
Me var nok fleire som var ganske positivt overraska over det gjennomslaget SV fekk i forliket med regjeringspartia om at staten skulle ta alle ekstrakostnadene som fylkeskommunane har i forbindelse med innkjøp av nullutsleppshurtigbåtar og -ferjer. Det betyr innkjøp av båtar, det betyr drift, det betyr infrastruktur på land med straum eller hydrogen og andre nødvendige tiltak. Spør me bransjen, er dei no klare til at ein kan bestilla slike hurtigbåtar og ferjer. Likevel er skuffelsen stor over svaret som statsråden gav på mitt skriftlege spørsmål – når eg no etterlyser eit budsjett som viser kva dette vil medføra, om fylkeskommunane no har blankofullmakt til å bestilla, har statsråden ingen svar å gje. Så har SV tiltru til at regjeringa vil følgja opp eit såpass ambisiøst vedtak, når ein ikkje har lagt inn ei einaste krone til føremålet i budsjettet utover det Solberg-regjeringa har gjort?
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-12-20:
Det har vore både interessant, spanande og litt frustrerande å følgja budsjettdebatten på vårt område i år. Det har vore interessant, fordi me opplever at svært mange av premissa som var nedfelte av Solberg-regjeringa, har vorte vidareførte. Dette gjeld t.d. den frå regjeringspartia så utskjelte ABE-reforma, der ein forventar effektivisering òg innan det offentlege. Her har regjeringspartia interessant nok stramma skruen ytterlegare til. Det har vore spanande, fordi ein såg at det grå budsjettet levert av regjeringa innan klima og miljø umulig kunne verta ståande, og det vart lagt til rette for at SV kunne koma og feia ut litt spindelvev og fossile haldningar med grøne løysingar som høyrer framtida til. Men det er her frustrasjonen kjem inn. For vel ser det vakkert ut på papiret når forliket i første punkt startar med: «Stortinget ber regjeringen legge til grunn at anbud i fylkeskommunal ferje- og båttrafikk så langt det lar seg gjøre skal baseres på nullutslippsteknologi, og kompensere fylkeskommuner for merkostnader knyttet til dette.» Men kva betyr det når det ikkje vert følgt opp med ei einaste krone utover det Solberg-regjeringa har lagt inn? For teknologien er på plass, og fylkeskommunane kan setja i gang med bestilling, men utan forpliktande lovnader som er lagde på bordet, er det ikkje mogleg å setja i gang ei slik bestilling. For regjeringa har ingen idé om kva det vil kosta, korleis det skal gjennomførast, eller kva tidsaspektet for tiltak er. Regjeringa fekk eit godt grunnlag å jobba ut frå, med budsjettet Solberg-regjeringa la fram. Det er likevel skuffande å registrera at der Solberg-regjeringa var på god veg til å følgja opp NTP, sakkar Støre-regjeringa akterut. Der me løfta fram trafikktryggleik, nullvisjon og Barnas transportplan, senkar Støre-regjeringa ambisjonane. Og sjølv om ein legg opp til betre utteljing for dei som kvar dag er avhengige av ferje, er det likevel lagt opp til ei diskriminering av øysamfunn som berre har tilgang på hurtigbåt. Men der bur det kanskje ikkje vanlege folk? Til sist: Hadde det opphavlege budsjettet utarbeidd av vår regjering fått fleirtal, ville me ha fått ein offensiv klimapolitikk, me ville ha fått meir pengar til forsking og utvikling, til Pilot-T og forskingssenter, og me ville ha sikra at fleire vegtiltak hadde vorte sette i gang, noko som betyr utbetring av trafikktryggleik, tilrettelegging for syklande og gåande og utvikling av distrikta. Rett nok ville me også ha fått fossile køyretøy mindre i fokus, og litt færre saker som skal på evige utgreiingsrundar, med usikkerheita det skaper for nye motorvegprosjekt – men det hadde vore til å leva med.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-12-20:
Det er ikkje berre budsjett me skal drøfta her i dag. På vegner av alle som no har venta på handsaminga av Bømlopakken, vil eg takka saksordføraren for ei rask og smidig handsaming av saka for å få på plass ei avklaring før jul. No var det nok primært andre forhold i denne proposisjonen som gjorde at handsaminga vart gjennomført i ekspressfart, men likevel er det ei flott julegåve å senda over fjellet. Dei som lokalt har jobba for prosjektet, og som gjennom grundige prosessar og breie fleirtal har fått på plass eit godt grunnlag som me no skal ta stilling til, kan klappa seg sjølv på skuldra. Dette fortel oss nok ein gong kor viktig det er at ein lokalt greier å «belita seg», som det så godt heiter på bergensk. For det er ikkje til å stikka under stol at det òg i denne saka på eit tidspunkt har vore til dels stor lokal ueinigheit, både om bomplasseringar, innhaldet i pakka, korleis ein best skal leggja opp eit rettferdig betalingssystem, og korleis ulempene med slike bommar best kan fordelast ut på innbyggjarane. Men når alt kjem til alt, har bømlingane sett at god infrastruktur gjev grobotn for eit effektivt og godt næringsliv. Det gjev grunnlag for unge familiar som vil busetja seg, og gjer at varer og tenester kjem fram til rett tid. Dette veit bømlingane alt om, dyktige som dei er innanfor oppdrett og maritim industri. No gror både innovasjonssenter og fiskerihamn fram i kommunen, alt fordi framsynte politikarar har sett at ein må vera med og bidra med eigne midlar, skal ein få fortgang i planlegging og gjennomføring av prosjekt. Etter at trekantsambandet kom på plass, og planlegging av Hardfast og Rogfast vil binda landsdelen saman, har bømlingane sett at skal dei vera attraktive, må det interne vegsystemet òg vera ein del av den totale infrastrukturen. I dag er det berre å gratulera Bømlo og Vestland fylkeskommune for at ein no kan setja ned nok ein milepåle for ein kommune som rustar seg for framtida. Til bømlingane kan ein seia gratulerer med dagen – og til andre som går med tankar om å få ting gjort: Sjå gjerne til Bømlo, for når ein vil ha noko gjort, nyttar det ikkje med partipolitiske markeringar og ueinigheit i regionen. Diskuter ferdig, og stå saman – så får me bygd landet. Det er god distriktspolitikk, det gjev god samfunnsnytte, og det legg til rette for komande generasjonar.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-12-20:
Til dei som snakkar varmt om jernbane: Me vestlendingar er veldig positive til det. Men eg har lyst til å minna om at langs vestlandskysten, mellom våre to største byar der, går det faktisk ikkje jernbane. Difor treng me veg, og eg legg til grunn at når ein snakkar om nedskalering av motorvegprosjekt, snakkar ein ikkje om ferjefri E39, Hordfast og Rogfast. Så til Kalsås: Når eg seier at denne regjeringa ikkje har lagt éi krone meir i potten når det gjeld maritime nullutsleppssamband, er det slik at det har ho faktisk ikkje gjort. Solberg-regjeringa har satsa veldig mykje på grøn skipsfart, og eg er jo sjølvsagt glad for at ei ny regjering følgjer opp den satsinga me har gjort.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Jeg skal stille et spørsmål som forhåpentligvis er enkelt for representanten å svare på. I budsjettavtalen mellom SV og regjeringspartiene står det: «Stortinget ber Regjeringen frem mot statsbudsjettet for 2023 komme tilbake med en vurdering av veiporteføljen i NTP for å sikre en effektiv gjennomføring og oppfølging av klimamålene. Gjennomgangen skal også vurdere veinormalene, herunder en høyere terskel for trafikkmengde for bygging av firefelts motorveier.» Hva betyr dette? Blir det mer vei, eller blir det mindre vei?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Det er helt rett, som representanten Kalsås sier, at det har vært et prosjekt i Suldal som vi stiller oss bak, og som jeg er veldig glad for at en fikk på plass nå. Rassikring er noe vi har store utfordringer med over hele landet. Det er mange prosjekter som bør prioriteres, og Fremskrittspartiet har vært en del av en regjering som har prioritert rassikring og bevilget mye midler. Jeg registrerte at heller ikke Arbeiderpartiet hadde klart å få på plass midler til rassikring i Rødsliane da de la fram sitt budsjett, og at de var helt avhengig av SV. Jeg, i likhet med representanten Kalsås, gleder meg over at SV klarte å få gjennomslag for det prosjektet.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Vi har hatt en drosjenæring som ikke har fungert. Det har vært et behov for å gå inn og oppheve reguleringene i næringen. Drosjenæringen er en viktig del av vårt kollektivtilbud og en viktig del av å få de forskjellige delene til å henge sammen. Skal vi lykkes med én del, er vi veldig avhengig av at vi får med oss hele sammenhengen i kollektivtrafikken og persontrafikken, og der er drosjene viktige. Det har ikke fungert, derfor trengte vi en reform, og derfor var Fremskrittspartiet med på å jobbe fram en reform. Man kan helt sikkert finne enkelttilfeller der dette ikke har fungert godt, men jeg kan love representanten at jeg kan finne mange eksempler på at det gamle systemet for taxinæringen ikke fungerte. At det er utfordringer, er jeg ikke i tvil om – dem skal vi luke vekk etter hvert – men det blir helt feil å stramme inn nå.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Som jeg sa i mitt forrige svar, var dette en næring som hadde store utfordringer. Vi var nødt til å ta grep for å kunne opprettholde et godt tilbud for brukerne av det. Vi så det var løyveordninger som gjennom fylkeskommunene ikke nødvendigvis gikk til dem som kjørte bilene, sjåførene. Det var store utfordringer med å få til et godt tilbud og en pris som gjorde at kundene brukte tilbudet. Det er helt sikkert geografiske områder, andre steder, som sliter med enkelte detaljer. Det skal jeg være den første til å være med på å jobbe for å prøve å rydde vekk og å få til ordninger for. Men for vår del ønsker vi at drosjenæringen skal fungere – også for kunden, ikke kun for sjåføren. Dette må henge sammen for kundens del for å få til et godt tilbud. Det skal vi være med på å jobbe for å få til.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Det er nok en likhet mellom Fremskrittspartiet og SV at vi har en primærpolitikk som vi på mange områder vet kan bli vanskelig å gjennomføre. Men primærpolitikken til Fremskrittspartiet er veldig klar: Vi ønsker å kvitte oss med bompenger. Det er en dårlig måte å finansiere veier på. Det kommer Fremskrittspartiet til å ta med seg i enhver forhandling, enten det er med regjeringsmakt eller fra Stortinget. Det er ikke sånn at Fremskrittspartiet klarte å fjerne bompengene, som vi gjerne skulle ha gjort. Det vi gjorde, var at vi klarte å bygge enormt mange veier, som dette landet aldri har sett maken til. Vi reduserte samtidig bompengenivået fra 42 pst. til 28 pst. I kroner ble det nok en stigning, siden vi bygde så mange prosjekter, men prosentvis totalt sett ble belastningen for den enkelte betydelig mindre. Det er en politikk som Fremskrittspartiet kommer til å jobbe for, og vi kommer til å prioritere å kvitte oss med bompengene også framover.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
En avtale har som regel minst to parter, så jeg har bare et enkelt, greit spørsmål. Når jeg leser budsjettavtalen mellom SV og regjeringen, står det: «Stortinget ber Regjeringen frem mot statsbudsjettet for 2023 komme tilbake med en vurdering av veiporteføljen i NTP for å sikre en effektiv gjennomføring og oppfølging av klimamålene. Gjennomgangen skal også vurdere veinormalene, herunder en høyere terskel for trafikkmengde for bygging av firefelts motorveier». Hva betyr dette? Blir det mer vei, eller blir det mindre vei?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
I mitt tidligere innlegg framsatte jeg et par bekymringer. Det gjaldt framtiden til Nye Veier, og det gjaldt framtiden til stamveinettet vårt. Jeg hadde håpet på noe bedre svar, men det er tydelig at de fleste representantene synes det er kjekkere å snakke om noe annet. Jernbanereformen har en vært veldig tydelig på, og det har ikke vært noen grunn til at en ikke skal være tydelig også på hva som skjer med Nye Veier. Den nye regjeringen har ikke vist seg å bry seg om hvorvidt det koster noen milliarder i merutgifter å ta en reform. Selv om begrepet reversering er fremmed for representanten Kalsås, framstår jo regjeringen som om reversering er jobb nummer én. Når det gjelder stamveinettet, var representanten Sande oppe og sa at en nå skal begynne å bygge smartere. Definisjonen av «smartere» var da tydeligvis at en skal bygge smalere, en skal bygge mindre, og en skal ha mer penger til overs som en da antageligvis skal bruke på fylkesveiene, og det kan også være rassikring. SV var langt på vei med på å bekrefte den oppfatningen, og de gikk til og med enda lenger og ønsket å kutte ut det som var av motorveier. Jeg tror at selv om en har prioriteringer innen fylkesveinettet og innen rassikring, gjør en distriktene en bjørnetjeneste om en også begynner å kutte ut stamveinettet og gjør livet enda vanskeligere for næringslivet ute i distriktene. Så har regjeringen fått en bestilling, som statsråden sier, men han vil ikke si noe om hva resultatet av det kan bli. Jeg blir ikke noe mindre bekymret av det. Det jeg også hadde lyst til, var å gi litt skryt til regjeringen. Jeg er veldig glad for at de bekrefter Stortingets vedtak om å prioritere biogass, riktignok med en utgreiing i første omgang. Vi håper at vi i fellesskap kan få til en innføring av at vi likebehandler biogass i bomstasjonene og får det samme nivået på biogasskjøretøy som vi gjør på nullutslippskjøretøy. Jeg vil til slutt bare oppfordre regjeringen til at de også følger opp resten av det vedtaket, som går på å likebehandle biogass med nullutslipp, og at en klarer å få til ordninger som etablerer infrastruktur og fyllestasjoner over hele landet.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-20:
Vi har hatt en formidabel vekst i kollektivtransport i Norge egentlig de siste 10–15 årene. Men nå er det den fylkeskommunale kollektivtransporten som er i dyp krise, først og fremst på grunn av pandemien. Det er bra at den erstatningsordningen videreføres, for dette må følges nøye til neste år. Samtidig har vi en situasjon hvor man – det står noe fra komiteen om det – må se også på virkningene av endrede jobbreisevaner når man skal støtte opp under kollektivtransporten. Da blir jeg bekymret. Regjeringen har også lagt inn bl.a. fordeler for pendlere i sitt budsjett. Er det sånn nå for regjeringspartiene at nullvekstmålet skal være det førende for innsatsen når det gjelder kollektivtransport i de store byene, eller er ikke det å anse som like viktig framover?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-20:
Internasjonalt samarbeid er viktig, og fjerde jernbanepakke og dette Dokument 8-forslaget er også en del av denne diskusjonen. Arbeiderpartiet har jo gått imot fjerde jernbanepakke. Nå er den vedtatt. Den er også godkjent i EU. Jeg forstår at motstanden først og fremst går på bruk av anbud. Men når det gjelder resten av fjerde jernbanepakke, altså å få like regler over landegrensene og enkelt å ha materiell som kan godkjennes i ulike land – alle de bitene som gjør at man kan få et bedre jernbanetilbud i Europa og også i Norge inn mot EU – er representanten enig i at det er en fordel?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-20:
Jeg er ikke overrasket over at Rødt er mot jernbanepakke IV. Representanten Moxnes og jeg har fulgt kollektivtransporten i Oslo gjennom mange år. Vi har opplevd at Rødt vel har stemt imot alle omorganiseringer vi har gjort, anbudsutsettelsen av busstransporten, etableringen av Ruter i sin tid – man har stemt imot. Alle bompengene stemte man imot, Oslopakke 3 gikk man imot. Da blir mitt spørsmål: Når det gjelder utviklingen vi ser av kollektivtransporten i Oslo-regionen, der det har vært en formidabel bedring: Mener representanten at den utviklingen har vært mislykket?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-20:
Ja, men likevel viser denne utviklingen fra et system som ramlet sammen omtrent på slutten av 1990-tallet, at man måtte ha mot til å gå framover for å få til den bedringen som vi har gjort. Så blir neste spørsmål om jernbane. Det er klart at også der trenger vi å ha en bedre samordning mellom land – det gjør vi i Europa, det gjør vi i Skandinavia – særlig hvis man skal tenke høyhastighet mellom de store byene, og det går helt på regelutforming. Da blir mitt spørsmål: Når Rødt går imot jernbanepakke IV, er det på grunn av innholdet i pakken, eller ville Rødt vært imot et samarbeid og et EU-direktiv nærmest uansett hvordan innholdet hadde vært?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-20:
Jeg har vokst opp i en jernbanefamilie. Så da jeg vokste opp, gikk jeg jernbaneskirenn, da vi dro på ferie, dro vi på jernbanehytter, og det var selvfølgelig naturlig å dra på interrail da jeg ble gammel nok. Jeg har til og med jobbet som banearbeider på Gjøvikbanen. Det har vært stort, men jeg skjønner på en måte ikke hvorfor Rødt skal holde på det som har vært. Formålet med jernbanepakke IV har vel ingenting med Fremskrittspartiets politikk å gjøre, dette er like mye Venstres politikk, at vi mener vi må ha en så god jernbane som vi klarer. Anbud er én ting å bruke, men man kan også velge å ha andre løsninger for å få det til. Det det først og fremst handler om, er å ha et samarbeid over landegrensene, sånn at det er lettere å få togreiser, få flere tog og flere til å reise med tog. Ser ikke Rødt at også jernbanepakke IV er med på å gi flere togreisende i Europa?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-20:
Hvis vi sammenligner Norge og Sverige: Jeg er enig i at med jernbanereformen er vi i ferd med å få et system hvor vi får mer ut av de pengene som vi bruker, vi har mer kontroll også på den bedringen av tilbudet som vi har i Norge. Sverige har hatt dette tidligere. Det er ikke noen tvil om at i Sverige har man nå en stor satsing, både på høyhastighetstog fra Stockholm til København, og man har en satsing på jernbane. Man har til og med norske selskaper som Vy som også eier selskaper som konkurrerer i Sverige. Mener representanten fra Rødt at norsk jernbane i dag er bedre enn den de har i Sverige?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-20:
Venstre har hatt klimapolitikk som det overordnede hele veien de siste åtte årene, både i satsing på jernbane, i satsing på kollektivtransport – som jeg også refererte til – og i omleggingen til nullutslipp, som i stor grad skjer i Norge. Når det gjelder infrastruktur og bygging, er jeg enig i at man hele tiden må se på hvordan man kan planlegge bedre. Det handler i veldig stor grad om hvilke trasévalg man foretar, med tanke på både natur og kulturlandskapet. Der har vi gode eksempler i Norge, men vi har også noen jeg mener burde ha blitt annerledes.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-20:
Trafikksikkerhet er selvfølgelig kjempeviktig. Nå har vi de siste åtte årene – eller hvor lenge det er – hatt en reduksjon i antall døde i trafikken på rundt 50 pst., tror jeg, så tallene er positive. Jeg er ikke veldig på hvem som skal beslutte hvilken vei som er den tryggeste – jeg mener at det skal være en faglig vurdering, og jeg følger de rådene jeg får.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-20:
Jeg mener at den jernbanesatsingen vi har, også er viktig for alle områdene mellom de endepunktene som er. Vi må definitivt ikke se på jernbanesatsing som bare å handle om de store byene. For Venstres del er vi nok mye mer interessert i at vi i veldig stor grad må vedlikeholde og oppgradere de veiene vi har, sånn at vi får nødvendig rassikring og oppgradering av veiene, sånn at vi har veier med gul midtstripe, for å si det sånn. Vi har vært en pådriver for den økningen vi de siste årene har hatt på fylkesveiene, som har vært betydelig. Det er fortsatt store etterslep, men det har vært en betydelig økning. Jeg mener også at når det gjelder den fylkeskommunale kollektivtransporten, er det definitivt ikke bare snakk om Oslo, Bergen, Trondheim og de store byene det er snakk om, det er også det kollektivtilbudet man har ellers i hele landet.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-20:
Akkurat nå som det er en krise, er det at vi må følge opp sånn at man får full kompensasjon også til neste år. Det har kollektivselskapene fått i år. Det må de også få til neste år sånn at vi klarer å opprettholde tilbudet, for det er tilbudet som er det avgjørende. Det er tilbudet vi skal få bygget tilbake antallet reisende og kollektivtransportens betydning ut fra, og da må den klare seg. Dette handler om, som med kommunene, at man har en full kompensasjon.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-20:
Som vi har vært inne på flere ganger i dag, er den fylkeskommunale kollektivtransporten i krise. De budsjettvedtakene vi gjør nå, vil ikke være i nærheten nok for å kunne opprettholde det tilbudet som vi har hatt, og som vi hadde før pandemien. Mitt spørsmål blir da, når regjeringen skal jobbe med budsjett inn i 2022 og komme tilbake til Stortinget: Kan vi være trygge på at vi får den støtten til kollektivtransporten som gjør at vi opprettholder tilbudet, og at vi kan bygge videre på den suksessen vi har beskrevet i dag, både på jernbane og kollektivtransport, som har blitt stadig bedre de siste årene? Eller risikerer vi nå at det blir færre avganger og dyrere billetter fordi man skal tilpasse tilbudet?