Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 1998-12-09:
La meg starte med å henvise til gårsdagens hovedoppslag i det som en gang var Arbeiderbladet – nå Dagsavisen. Hovedoppslaget i går var at NSB opplever sterk trafikkvekst. Det er med stor glede jeg kan konstatere at bare litt mer enn ett år etter at sentrumsregjeringen overtok og statsråd Dørum overtok Samferdselsdepartementet, går det bedre for norsk jernbane og for NSB. Jeg vil også gjerne sitere Jan-Egil Nyland i NSB Persontrafikk: «Vi har aldri hatt så god regularitet som nå. Vi har fått bedre infrastruktur i Oslo-regionen og vi har skjerpet beredskapen på feilretting,..» Vi sa at Regjeringens prioritering av vedlikehold var viktig. Nå bekreftes det altså fra NSB at dette var riktig. Det er mer å si om jernbane. Først og fremst er det grunn til å fremheve at satsingen på krengetogene er satt på sporet, og i budsjettet for neste år er det satt av 310 mill. kr – og dermed er summen oppe i 550 mill. kr. Vedlikeholdet er avgjørende for regulariteten. Regulariteten er avgjørende for at krengetogene skal bli det gode tilbudet som det er ment å bli. I Norge kjører vi mye på gamle skinneganger, og godt vedlikehold er avgjørende for at den gamle skinnegangen skal kunne tåle den belastningen som krengetogene innebærer. Derfor er det positivt at flertallet i komiteen er enig om at vedlikeholdet på krengetogstrekningene skal være prioritert. Når krengetogenes reisetid mellom Oslo og Kristiansand, Bergen og Trondheim blir kortere, vil toget bli et langt mer attraktivt tilbud, også for dem som har liten tid. Toget går fra sentrum til sentrum, noe som er et stort pluss. Toget har helt andre betingelser for passasjerene når det gjelder å kunne arbeide underveis enn det en kan oppnå på fly, buss eller i privatbil. Og det er positivt. For Kristelig Folkeparti er det viktig å prioritere og utvikle jernbanen, der den har miljø- og trafikkmessige fortrinn. La meg igjen fremheve satsingen på vedlikehold. I Regjeringens forslag til budsjett er vedlikeholdsmidlene økt med over 150 mill. kr i forhold til inneværende år. Etter forliket med Fremskrittspartiet og Høyre er økningen redusert, men det er fortsatt snakk om en økning på over 130 mill. kr. Vi har funnet det nødvendig å foreta små kutt innenfor jernbanerammene – først i forliket mellom sentrumspartiene og Høyre, dernest i forhandlinger med de samme partier i komiteen. I siste omgang handlet dette først og fremst om å unngå flertall for Arbeiderpartiets uansvarlige forslag om meget kraftige kutt i drift- og vedlikeholdsmidler til Statens vegvesen. Jeg er overbevist om at alle de som er opptatt av jernbanen og NSB, er enig i at det også er viktig å sikre midler til vegvedlikehold, som også gjelder trafikksikkerhet og framkommelighet, brøyting, salting og strøing av veger. Det siste jeg vil nevne om jernbane, er forslaget om å skille NSB BA fra Jernbaneverket. Dette er kanskje den eneste naturlige utvikling etter at dagens selskapsform først ble innført. Nå går NSBs omstillingsperiode mot slutten. Det er også verdt å merke seg at NSB-direktør og direktør i Jernbaneverket, Osmund Ueland, både overfor komiteen og i et fjernsynsintervju selv har pekt på et fullstendig organisatorisk skille. For Kristelig Folkeparti er det viktig å understreke at selv om en avvikler dagens ordning med felles ledelse i NSB BA og Jernbaneverket, vil det fortsatt være et stort behov for koordinering mellom operatørene og Jernbaneverket for å ivareta det avhengighetsforholdet som er knyttet til tilrettelegging av infrastruktur og trafikk på sporet. Jeg er fornøyd med at det er flertall for disse organisatoriske endringene. Så til veisektoren. Jeg er svært glad for at vi har unngått flertall for Arbeiderpartiets forslag om å kutte så kraftig på drifts- og vedlikeholdet. Prisen vi måtte betale for å unngå dette kuttet, var høy, og jeg var faktisk en stund i tvil om kuttene var til å leve med. Men alternativet, et flertall som eventuelt tok mer enn en kvart milliard kroner fra vedlikehold, var tross alt langt verre. Det er fortsatt en påplussing på drift og vedlikehold på rundt 190 mill. kr, og det er viktig å kunne videreføre standarden, styrke trafikksikkerheten og i størst mulig grad opprettholde vegkapitalen. Det er ikke bare Høyre som av og til står overfor vanskelige valg, og Petersen beskrev det tidligere som valget mellom pest og kolera. For meg og for Kristelig Folkeparti er store kutt på vegvedlikehold satt opp mot jernbanevedlikehold et vanskelig valg. Vi valgte å prøve å opprettholde vegkapitalen, asfaltering, rekkverk, trafikksikkerhet og framkommelighet – som er ganske viktig også for næringslivet – vi valgte brøyting og salting av vinterveger. Vi valgte strøing av vegene, og vi valgte muligheten for å opprettholde fergetilbudet. Og jeg tror vi valgte rett. Onsdag for en uke siden, dagen før avgivelse av innstillingen, fikk resten av komiteen vite hvordan Arbeiderpartiet ville fordele midlene innenfor rammene, altså en reduksjon av posten drift og vedlikehold med 260 mill. kr. Dagen etter stod det på forsiden av Dagbladet om piggfrie dekk og ulykker. Det var et ironisk sammentreff. Arbeiderpartiet vil altså kutte kraftig i vegvedlikeholdet, samtidig som vintervedlikehold blir viktigere etter hvert som stadig flere kjører med piggfrie dekk. Og det er underlig at Arbeiderpartiets Karl Eirik Schjøtt- Pedersen ikke vil eller kan si hvor reduksjonene på vegvedlikeholdet skal tas fra, som han har fått flere spørsmål om. Vedrørende trafikksikkerhet vil jeg gjerne peke på at Vegdirektoratet har opprettet en arbeidsgruppe for å vurdere svenske erfaringer fra arbeidet med ulykkesforebygging, nemlig denne nullvisjonen, og dette skal tas opp også i Nasjonal transportplan. Det er en viktig sak som Kristelig Folkeparti er opptatt av. Regjeringens forslag til budsjett innebærer at de delene av landet som er avhengig av ferger, slipper å frykte for et dårligere fergetilbud. Når vi unngikk flertall for Arbeiderpartiets forslag til kutt i vedlikehold, unngikk vi samtidig at det ble mindre midler til å sikre et godt og tjenlig fergetilbud i Distrikts-Norge. Det er viktig. Vi har fått et budsjett som sikrer framdrift i alle pågående utbygginger. Samtidig viser alle tall at en rekke prosjekter som er under utbygging, har store kostnadsoverskridelser – gjennomsnittlig ca. 10 pst. Det sier seg selv at det ikke er rom for å holde full framdrift innenfor en stram budsjettramme med slike kostnadsoverskridelser. Nå innebærer vår avtale med Høyre og Fremskrittspartiet at vi finner rom for å øke investeringene på riksvegene med 150 mill. kr. Vi sier ingenting om hvilke strekninger pengene skal gå til. Vi sender i den forbindelse ikke noen julekort hjem i så måte, men vi gir departementet den tilliten at de fordeler midlene til de prosjektene der mer midler betyr mest for økonomisk rasjonell framdrift. Regjeringen har lagt fram et budsjett som prioriterer rassikring. Det er satt av 75 mill. kr på en egen post for rassiking, i tillegg til de midlene under ordinære riksvegmidler som vil bli brukt på tiltak som også reduserer rasfaren. Det arbeides med en rassikringsplan, som også skal være et hjelpemiddel for budsjettet for 2000, og i arbeidet med Nasjonal transportplan. Litt om Posten og restruktureringsforpliktelsene. Der presiserer Kristelig Folkeparti og sentrum at det gjenstående beløp på 200 mill. kr blir tatt inn igjen i forslaget til statsbudsjett for 2000. Det er en vesentlig bit for Posten. Litt om miljøhandlingsplanen. Det er lagt fram en miljøhandlingsplan sammen med budsjettet, og den inneholder ganske mange spennende og utfordrende saker. Det kommer vi tilbake til på et senere tidspunkt. Til slutt: Vi har uløste oppgaver i landet vårt, også på samferdselsområdet. Men samtidig må det legges til at vi faktisk lever i et godt land på et høyt velferdsnivå. Derfor tror jeg at vi framover skal takle utfordringene, også på denne sektoren som vi diskuterer her i dag, til beste både for by og distrikt. Og Kristelig Folkeparti slutter seg til innstillingen.