Anniken Hauglie (Høyre), 2018-04-10:
Sykefraværet i Norge er høyt. Et høyt sykefravær medfører store kostnader både for samfunnet og for den enkelte. Regjeringens målsetting er å redusere sykefraværet. Dette en målsetting vi deler med partene i arbeidslivet, som vi jobber sammen om å nå, og som det også er tverrpolitisk enighet om. For å finne gode sykefraværsreduserende tiltak er vi avhengig av kunnskap om hva som virker, og hva som ikke virker. Det er en rekke ulike aktører som er involvert i sykefraværsarbeidet, og tiltak rettet mot én eller flere av disse aktørene kan derfor tenkes å påvirke fraværet. Forslaget som i dag behandles, omhandler utprøving av et tiltak med rett til egenmelding i opptil ett år i kombinasjon med tettere oppfølging av ledere på arbeidsplassen. Det er et tiltak som retter fokus mot arbeidsplassen, og i særlig grad relasjonen mellom ansatt og leder. På denne måten bygger tiltaket på hovedprinsippet i IA-avtalen om at det er arbeidsplassen som er den viktigste arenaen for et inkluderende arbeidsliv. Utvidet egenmeldingsrett og tett oppfølging er i prinsippet et tiltak som er egnet for utprøving. Og jeg mener det er viktig å prøve ut ulike tiltak på sykefraværsfeltet. Jeg er allikevel skeptisk til forslaget som i dag behandles, fordi det allerede er gjennomført flere forsøk på dette feltet. I mitt svarbrev til komiteen ga jeg en oversikt over resultatene fra tidligere forsøk med utvidet egenmeldingsrett. Disse viser at det er lite som tyder på at en ordning med utvidet egenmeldingsrett i seg selv bidrar til redusert sykefravær. Min vurdering er derfor at vi allerede har et kunnskapsgrunnlag for å konkludere med at utvidet egenmeldingsrett ikke er veien å gå for å redusere sykefraværet i Norge. Stortinget har tidligere blitt orientert om at mitt departement ikke vurderer å gå videre med ytterligere forsøk eller regelverksendringer på dette feltet. Gjennom Oppfølgingsgruppen for IA-avtalen har partene i arbeidslivet fått samme orientering, som der ble møtt uten innvendinger. Jeg registrerer også at et klart flertall i komiteen ikke finner grunnlag for å fatte vedtak som går i motsatt retning av denne beslutningen. Avslutningsvis vil jeg understreke at innenfor rammene av dagens egenmeldingsregler er det faktisk mulig å benytte egenmelding i de fleste sykefraværstilfeller. Om lag 60 pst. av alle påbegynte sykefraværstilfeller har en varighet på 16 dager eller mindre, og arbeidsgiver står i dag fritt til å akseptere egenmelding i hele arbeidsgiverperioden. Det er derfor både en mulighet og et potensial for økt bruk av egenmeldinger på arbeidsplasser hvor man i dag ønsker dette. Jeg vil også trekke fram at det er gjort endringer i det ordinære sykmeldingssystemet som gjør det enklere for den sykmeldte og arbeidsgiver å bli enige om utprøving av arbeidsoppgaver. Blant annet har det nå blitt enklere for 100 pst. sykmeldte arbeidstakere å prøve seg i arbeid, og det har også blitt enklere å orientere arbeids- og velferdsetaten om man har jobbet utover sykmeldingsgraden. Det er viktig å prøve ut nye metoder og virkemidler for å finne ut hvilke tiltak som virker for å få ned sykefraværet. Men det innebærer også at vi bør bruke den kunnskapen vi får fra de gjennomførte forsøkene. Det er derfor etter min vurdering ikke ønskelig å gjennomføre enda et forsøk med utvidet egenmeldingsrett.