Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2012-06-11:
Klimaendringene vil etter all sannsynlighet medføre at klimaet i Norge blir varmere og våtere. Vi vil stadig hyppigere oppleve såkalte ekstreme værsituasjoner. Disse endringene aktualiserer arbeidet med å forebygge og leve med farene fra flom og skred. Det er derfor viktig å ha en aktiv og kunnskapsbasert politikk for dette, slik at Norge står rustet til å møte framtidens utfordringer uten at liv og helse går tapt. Et hovedformål med den stortingsmeldingen vi i dag debatterer, er å synliggjøre hvilken risiko flom og skred utgjør for mennesker, miljø og materielle verdier i Norge, og hvordan man kan forebygge og begrense risikoen med ulike tiltak og klarere ansvarsfordeling. Problemer med flom og skred knytter seg oftest til at arealer som fra naturens side er flom- eller skredutsatt, tas i bruk til menneskelig aktivitet. Norske terreng- og grunnforhold gjør det lite realistisk å unngå fullstendig å bygge i flom- eller skredutsatt terreng. Det er heller ikke fysisk mulig eller økonomisk forsvarlig. Heldigvis har få mennesker omkommet som direkte følge av flom i Norge. Flom kan til gjengjeld føre til store materielle ødeleggelser og har gjerne konsekvenser for et større geografisk område. Kartleggingen av skred som vi har hatt siden 1900-tallet, viser rundt 30 000 hendelser. Ved 500 av disse hendelsene er det registrert tap av liv. I tillegg til de fysiske farene ved flom og skred er det viktig å understreke at usikkerhet for flom- og skredfare kan ha andre negative helsevirkninger, som angst og utrygghet. Den statlige farekartleggingen har så langt avdekket at om lag 150 000 mennesker i Norge bor i områder utsatt for flom eller skred. I tillegg kommer en rekke skoler, sykehus, barnehager og næringsbygg. Historien har vist at det er viktig å ha klare ansvarsforhold mellom ulike myndigheter som stat, fylke og kommune. Kommunene er etter plan- og bygningsloven ansvarlig for at naturfare blir vurdert og tatt hensyn til i arealplanlegging og behandling av byggesaker. Kommunene har i dag ikke en klar juridisk plikt til å sikre eksisterende bebyggelse. Ansvaret for eksisterende bebyggelse er i dag uklart, og Kristelig Folkeparti ser derfor fram til at regjeringen, som varslet i meldingen, avklarer dette ansvarsforholdet nærmere. Meldingen legger til grunn at kommunene skal ha en aktiv rolle i å forebygge skader også for eksisterende bebyggelse. Kartlegging av faresoner har stor betydning for samfunnet, men det er ressurskrevende. Kristelig Folkeparti er derfor enig i at det er rimelig at staten bistår kommunene i dette arbeidet. Kristelig Folkeparti er også glad for at regjeringen nå planlegger en stortingsmelding om klimatilpasning som oppfølging av NOU 2010: 10 Tilpassing til eit klima i endring. Jeg håper denne meldingen kommer raskt. Rammene for NVEs bistandsordning for sikringstiltak legges fram i de årlige budsjettene fra Stortinget. Praksis har vært at kommunene må dekke en andel av kostnadene, og denne andelen har siden 1998 vært satt til 20 pst. Det har vært mulig å få en nedsettelse eller fritak fra distriktsandelen i noen spesielle tilfeller. Dette støtter Kristelig Folkeparti. Distriktsandelen kan utgjøre en stor byrde på noen kommuners budsjetter. I en del tilfeller vil naturskader kunne oppstå i kommuner med stort areal og liten befolkning, noe som gir begrensede budsjettmidler. Kristelig Folkeparti vil derfor understreke behovet for en fleksibel tilnærming til finansieringsspørsmålet. Stadig oftere ser vi tilfeller hvor kommuner rammes uforholdsmessig hardt av flom og skred, med den følge at det blir krevende for lokale myndigheter å gjennomføre nødvendig opprydding og utbedringsoppgaver. I slike tilfeller er det naturlig, slik vi ser det, at staten tar et større økonomisk ansvar. Sammen med resten av opposisjonen fremmer Kristelig Folkeparti i dag to forslag. Vi ber regjeringen om å gjennomgå regelverket for kompensasjon ved flom, ras og naturskade til kommunene, med sikte på at staten tar et større økonomisk ansvar når kommuner rammes uforholdsmessig hardt. Vi ber også regjeringen sørge for at det legges fram en oversikt over behovet for flom- og rassikring, med tilhørende strategi og statlig opptrappingsplan for hvordan situasjonen skal møtes. Disse forslagene vil i dag bli stemt ned av regjeringspartiene. Jeg håper statsråden allikevel merker seg intensjonen bak disse forslagene. Jeg tror at på lang sikt er dette et område det er viktig å stå sammen om – det er et viktig område å sikre for folk i hele landet.