Svein Harberg (Høyre), 2022-03-18:
Representanter fra Fremskrittspartiet fremmer i Dokument 8:7 forslag om at Stortinget skal anmode Stortingets ansvarskommisjon om å foreta de nødvendige undersøkelser og fremme anbefaling om at det bør reises sak mot tidligere statsråd Knut Arild Hareide for brudd på ansvarlighetsloven § 8 b. Forslaget er begrunnet i Hareides arbeid med oppfølging av Stortingets vedtak i februar 2021 som lød: «Stortinget ber regjeringen fjerne kravet om obligatorisk helseattest for eldre som grunnlag for førerkort», og Stortingets oppfølgende vedtak i mai 2021 som lød: «Stortinget ber regjeringen om å gjennomføre Stortingets vedtak om å oppheve kravet om helseattest for eldre bilførere med virkning fra senest 1. august 2021.» Forslagsstillerne mener Hareide gjennom sin manglende oppfølging av Stortingets vedtak har brutt ansvarlighetsloven og at dette bør kvalifisere til straffeforfølgelse. Komiteens flertall i innstillingen består av alle komiteens medlemmer unntatt medlemmet fra Fremskrittspartiet, og jeg regner med at Fremskrittspartiet selv begrunner sitt syn og forslag i saken. Flertallet slår fast at Hareide i sin kommunikasjon i saken klart ga uttrykk for stor skepsis til Stortingets vedtak. Da nytt stortingsvedtak kom, ble det kommunisert manglende faglig grunnlag for oppfølging og at tidsfristen var for kort. Flertallet merker seg videre at statsråden kommuniserte til mediene at han hadde til hensikt å legge bort forslaget, samtidig som Stortinget i budsjettforslaget for 2022 ble varslet om at det skulle arbeides videre med det. Flertallet i komiteen finner denne kommunikasjonsformen kritikkverdig. Denne saken dreier seg imidlertid ikke om innholdet i vedtaket, men om Hareides uttalelser og manglende framdrift i oppfølgingen kvalifiserer til å anmode Stortingets ansvarskommisjon om å undersøke og fremme anbefaling overfor Stortinget om at det skal reises sak mot tidligere statsråd Hareide for brudd på ansvarlighetsloven. Den vanlige reaksjonsformen i en slik sak vil være å rette kritikk mot statsråden og eventuelt vedta mistillit til statsråden i Stortinget. På grunn av regjeringsskiftet var ikke denne parlamentariske reaksjonsformen mulig. Jeg skal ikke her gå inn på en lang diskusjon om anmodningsvedtakenes rettslige status, den får vi ta i en annen sammenheng, men jeg vil begrunne flertallets konklusjon i saken, og da må vi gå til Stortingets forretningsorden § 44 første ledd som lyder: «Ved beslutning som krever tilslutning fra en tredjedel av representantene, kan Stortinget anmode Stortingets ansvarskommisjon om å iverksette undersøkelser for å klarlegge om det er grunnlag for å ta ut tiltale for riksrett i henhold til Grunnloven § 86, jf. lov 5. februar 1932 nr. 2 om rettergangsmåten i riksrettssaker kapittel 3.» Og så kommer det viktige: «Dette gjelder likevel ikke dersom Stortinget i samme sak vedtar at det skal eller ikke skal tas ut tiltale mot den eller de personer undersøkelsene vil være rettet mot for de forhold som omfattes av anmodningen.» Konsekvensen av denne bestemmelsen er at mindretallets adgang til å anmode ansvarskommisjonen om å starte undersøkelser må stå tilbake for flertallets rett til å henlegge saken. Etter en helhetsvurdering mener flertallet at det ikke skal rettes en anmodning til ansvarskommisjonen om å se på saken. Flertallet fremmer følgende forslag: «Det tas ikke ut tiltale mot Knut Arild Hareide for å unnlate å gjennomføre stortingsvedtak 1013 av 27. mai 2021.»