Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-16:
Som ansvarlig statsråd for universitetsmuseene setter jeg pris på både Riksrevisjonens undersøkelse på dette området, en i 2002 og en ny i 2007. Jeg vil også si at jeg verdsetter stort det engasjementet som Stortinget viser for disse viktige sakene. Det er riktig, som representanten Lånke sa, at mitt ansvar i denne saken ikke strekker seg til de museene som ligger under Kirke- og kulturdepartementet, men jeg kan uten videre gi et svar på spørsmålet om dette er en typisk situasjon for alle museene. Det er nok varierende kvalitet, og jeg vil vise til noe som faktisk står i innstillingen med referanse til Riksrevisjonens undersøkelse i 2002, hvor f.eks. Arkeologisk museum i Stavanger, som nå er et universitetsmuseum, ikke ble med i undersøkelsen fordi bevarings- og sikringsforholdene var bedre enn ved de andre museene. Så det er noen lyspunkter. Det er noen museer som har klart å gjøre en god jobb. Men også ved det museet er det utfordringer, det skal jeg ærlig innrømme. Den undersøkelsen som er gjort nå, og som dokumentene i dag viser til, referer særlig til Naturhistorisk museum og Kulturhistorisk museum ved Universitetet i Oslo og til Bergen Museum. Det er viktig for meg å understreke at dette er viktige deler av universitetenes virke. Det er ikke bare snakk om å bevare samlinger, selv om det er viktig, men det er også utrolig viktig for forskning og formidling og selvfølgelig for besøk av både yngre og eldre generasjoner. Jeg er glad for at det spores forbedringer. Jeg ser det som mitt ansvar å fortsette en slik positiv utvikling, og jeg er også veldig glad for de tiltak som mine forgjengere i statsrådsposten har gjort på nettopp universitetsmuseenes område. Når det gjelder Universitetet i Bergen, tar det sikte på å ha etablert nye tidsmessige magasiner for deler av samlingene i Realfagbygningen i løpet av 2009, og de ønsker å rehabilitere museumsbygningen på Muséplassen 3 til utstillingsformål. Når det gjelder både Oslo-museene og museene i Bergen, som er universitetsmuseer, er det på begge disse områdene universitetene selv som i stor grad må klare å sette av egne midler til dette, men utover det føler selvfølgelig jeg et ansvar for det på vegne av Regjeringen. Departementet har konkludert med at tidsmessige magasiner og nødvendige tekniske funksjoner ved Naturhistorisk museum på Tøyen ikke kan etableres innenfor rammen av den bygningsmassen som er i dag. Derfor har vi bedt Universitetet i Oslo om å starte planleggingen av et nybygg på Tøyen for disse funksjonene. Vi har også lagt fram en stortingsmelding som Stortinget diskuterte i våres, St.meld. nr. 15 for 2007–2008, Tingenes tale, hvor universitetsmuseenes situasjon er meget grundig beskrevet, og hvor vi fremmer forslag til hvordan byggproblematikken ved universitetsmuseene kan løses over en 15–20-årsperiode. Det er særdeles gamle bygninger det er snakk om, og det er ofte det som er utfordringen. I rapporten fra Riksrevisjonen vises det til at både Kunnskapsdepartementet og universitetene har både kortsiktige og langsiktige utfordringer for museene, og for å sette i gang de mer kortsiktige tiltakene – eller for å fortsette med det gode arbeidet som er påbegynt – har man over de senere år tildelt til sammen 175 mill. kr ekstra. Dette vil vi selvfølgelig ta sikte på å følge opp. I den konkurransen som er om budsjettmidler, er dette for meg en meget viktig sak å få fulgt opp. Vi har da også øremerket midler til dette i budsjettforslaget for 2009. Men departementet er fornøyd med at Riksrevisjonens undersøkelse viser at det er forbedringer, ikke bare når det gjelder de forskjellige virksomhetene og samlingene som museene har ansvaret for, men også når det gjelder styringen av universitetsmuseene, og at det gis flere faglige føringer enn tidligere. I departementet arbeider vi med dette i våre tildelingsbrev, og i våre styringssamtaler med universitetene, som har et ansvar for universitetsmuseene arbeider vi selvfølgelig også med en bevisstgjøring omkring universitetsmuseene som vår felles hukommelse. Vi ønsker at samlingen skal være tilgjengelig for viktige brukergrupper. Derfor foreslo vi i den stortingsmeldingen som Stortinget har behandlet, et nasjonalt digitalt universitetsmuseum, som skal formidle kunnskap og informasjon til forskningsmiljøene, til forvaltningen og til allmennheten. Vi har i forlengelsen av den behandlingen Stortinget hadde, nedsatt et utvalg som utreder et nasjonalt digitalt universitetsmuseum, og som vil levere sin rapport våren 2009. For å styrke forskningen og sikre en mer målrettet samlingsforvaltning har vi stilt til rådighet 5 mill. kr til en strategisk forskningsinnsats for universitetsmuseene. Norges forskningsråd arbeider nå med å utvikle dette tiltaket i samarbeid med departementet. Jeg vil slutte meg til det som flere talere her har vært inne på når det gjelder museenes betydning som vår nasjonale hukommelse, og også som meget fine arenaer for opplevelser og det å bli kjent med fortiden – og med framtiden, som vi ser fram mot med spenning. Derfor har universitetsmuseene en særlig viktig oppgave i sin formidling til barn og unge, og de har som sine kjerneoppgaver forskning, forvaltning og formidling til allmennheten. Derfor legger jeg stor vekt på å sikre at materialet ikke forvitrer, men bevares for framtidige generasjoner. Og jeg kan forsikre de talerne som også har vært inne på det, om at det å ha universitetsmuseenes utfordringer med seg i de tiltakspakkene som nå diskuteres i Regjeringen, har for meg vært en selvfølge – jeg har tatt dem med. Jeg gjør mitt beste for å følge det opp, og jeg setter pris på den støtten jeg har fått også her i salen for akkurat den delen av tiltakspakken.