Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2016-11-22:
Det er ingen tvil om at fraværsgrensen har skapt stor debatt. Det er også veldig bra og veldig naturlig, for dette er noe som griper rett inn i livene til mange elever. Men jeg må også nevne mange som ofte blir glemt i diskusjonen: de som jobber i skolen, altså mange lærere. Det er bra at det skaper debatt. Da vi diskuterte denne saken i juni, ba Stortinget meg om å utarbeide et nytt regelverk for fravær, i dialog med sektoren. Det fulgte jeg opp. Partene i sektoren var positive til mer lokalt skjønn, slik Stortinget ba om, men med bevisstheten om og erkjennelsen av at mer lokalt skjønn også betyr at man kan åpne for mer forskjellsbehandling. Det er en helt reell avveining. Samtidig mente organisasjonene at det måtte være en øvre grense for udokumentert fravær, og det er også i tråd med de signalene vi fikk da forslaget om å innføre en fraværsgrense var på offentlig høring. Høringsinstansene den gang var delt i spørsmålet om hvorvidt en fraværsgrense bør åpne for unntak basert på en individuell skjønnsmessig vurdering. Flertallet uttalte at de ønsket en fastsatt grense med klare unntak. Høringsinstansene pekte på at en slik innretning er enklest å håndheve, det er forutsigbart, og det sikrer likebehandling, i hvert fall større grad av likebehandling, av elevene. Forslagsstillerne sier at det har kommet eksempler fra mange skoler på at fraværsgrensen har ført til usikkerhet og ulik praksis. Jeg mener det kan skje i en innkjøringsperiode. Husk på at dette er et helt nytt regelverk. Men vi har gjort alt vi kan, både fra departementets og fra direktoratets side, og også i samarbeid med organisasjonene i skolen, for å få ut informasjon om dette. På Utdanningsdirektoratets hjemmesider har vi laget spørsmål og svar som bl.a. Elevorganisasjonen har vært med og påvirket innholdet i, selv om de selvfølgelig ikke er enig i at vi skal ha en fraværsgrense. Helsedirektoratet og Utdanningsdirektoratet jobber også sammen for å se på problemstillinger som er knyttet til nettopp forholdet mellom helsevesenet og skolen. Det er altså ikke slik at jeg sitter i departementet med lukkede persienner og lukket dør og ikke vil følge med på hva som skjer der ute. Snarere tvert imot, jeg har vært veldig opptatt av å få innspill, få tilbakemeldinger, få erfaringene fra fylkene, fra skolene og fra lærerne om hvordan dette fungerer og slår ut i praksis. Det er litt delte erfaringer, men når vi har kontakt med lærerorganisasjonene, med fylkene og med fylkesutdanningssjefene, tyder mye på at fraværsgrensen virker etter hensikten, altså at fraværet går ned. Men det er helt riktig, som representanten Lysbakken sier, vi vet ikke om det vil være en langvarig effekt, om det vil holde seg over flere år. Og det synes jeg også er en grunn til at man ikke, etter bare noe få måneder, bør gjøre store endringer i regelverket. Når det er sagt, er det heller ikke slik at jeg som statsråd er gift med hver eneste bokstav i regelverket som det er i dag, så justeringer kan være aktuelt. Men tilbake til tilbakemeldingene vi får. Utdanningsforbundet, som er den desidert største lærerorganisasjonen, har spurt sine hovedtillitsvalgte om hvordan fraværsgrensen har fungert, og de melder om positiv endring i form av økt tilstedeværelse. Hedmark rapporterer om en nedgang i fraværet på 30 pst. Hordaland rapporterer om mindre fravær og at færre enn før er i faresonen for ikke å få vurdering med karakter – en interessant tilbakemelding fra Hordaland! Fra Finnmark er tilbakemeldingen at det er enklere å gjennomføre planlagt undervisning og å følge opp elever. Både Møre og Romsdal og Nord-Trøndelag mener at regelen har fungert etter hensikten, og at fraværet har gått mye ned. Dette er når vi spør «linjevei», som det heter, men de pleier ikke å være redde for å gi tilbakemeldinger der heller. I media har det, som flere har nevnt, kommet mange oppslag om at tilstedeværelsen øker, og at fraværet går ned, og det er veldig bra. Alt i alt er det grunn til å tro at noe av situasjonen nå har roet seg, at regelen begynner å bli bedre kjent. Vi har vært raske med å forsøke å korrigere feiltolkning av regelverket. Vi har vært opptatt av at Utdanningsdirektoratet skal gi god og rask informasjon, både der det er klare regler og der det er mulighet for skjønn. Jeg kommer likevel til å fortsette å følge utviklingen nøye og fortsette å ha nær dialog med sektoren og med lærerorganisasjonene, men også med andre organisasjoner, f.eks. elevorganisasjonene, og også vurdere, ved behov, eventuelt mindre justeringer i regelverket, men innenfor prinsippet om at man skal ha en nasjonal fraværsgrense.