Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 1999-05-28:
Dette går unna, og det kan være bra, for det kan i utgangspunktet virke voldsomt å diskutere både Romeriksporten og driftsforholda på den nye hovedflyplassen på Gardermoen i ei og samme sak. Jeg har tidligere sagt fra denne talerstolen at når vi får ferdig Romeriksporten og den tas i bruk 22. august, innledes en ny epoke i Jernbane-Norge. Gardermobanen vil bli et nytt, framtidsrettet og meget bra jernbanetilbud for hele det indre Østlandet, ikke bare en tilbringertjeneste til den nye hovedflyplassen. Men det er ikke til å legge skjul på at det har vært en del problemer tilknyttet utbygginga av Romeriksporten. Saka vi i dag har til behandling, er en beskrivelse av og ei orientering om de arbeidene som har vært gjort for å tette Romeriksporten. Flertallet her i huset har gang etter gang sagt at det er ei overordnet målsetting å ta vare på miljøet i Østmarka. Derfor har også flertallet gitt sin tilslutning til at inntil 1,3 milliarder kr skulle brukes til å tette Romeriksporten for å unngå de store skadene som ellers hadde oppstått hvis en ikke hadde gått til det skrittet. Vi registrerer at Regjeringa nå sier at det ser ut til at en skal klare å holde seg innafor det som tidligere er satt som ramme, altså 1,3 milliarder kr. Hvis det skulle bli endringer i dette, forutsetter jeg at Stortinget får det til behandling. Det er viktig å slå fast at det arbeidet som vart gjort for å bøte på skadene i Østmarka, var og er riktige beslutninger. Komiteen sier at beboerne på Hellerud og andre tilgrensende områder skal være økonomisk skadesløse i forhold til de setningsskadene og andre typer skader som er påført, og det er Gardermobanen og staten sitt ansvar å rette opp de skadene som folk har fått på husa sine, hagene sine og hva det måtte være. Jeg er glad for at en enstemmig komite slutter seg til disse prinsippa. Helt fra vedtaket om Gardermoen som hovedflyplass ble fattet har det vært ei viktig føring at landets nye hovedflyplass skulle ha en høg kollektivandel – en stor andel av de flyreisende skulle reise kollektivt til og fra den nye hovedflyplassen. I dag er vi i den situasjonen at om lag 40 pst. av flypassasjerene kjører tog til og fra Gardermoen, og omtrent 20 pst. kjører buss. Vi er altså i den situasjon at ca. 60 pst. av de flyreisende reiser kollektivt i ei eller anna form. Dette er unikt. Det er knapt en flyplass i verden som kan måle seg med den kollektivandelen som Gardermoen har. Det viser at all skremselspropagandaen om at dette var politiske vedtak som var umulige å få gjennomført, ikke hadde rot i virkeligheten. Jeg er glad for det, og jeg er glad for den høge kollektivandelen som vi har. Den høge kollektivandelen har vi altså i dag, uten at Romeriksporten ennå er tatt i bruk. Flertallet i komiteen sier at det er overordnet å «videreføre den høye kollektivandelen» som vi har i dag, også i tida som kommer. Det ville være katastrofalt om vi, når vi nå har klart å opparbeide en høg kollektivandel, skulle rive beina under dette, slik at andelen etter hvert blir lavere. Den høge kollektivandelen må videreføres. 22. august åpner altså Romeriksporten. Flytoget fra Oslo til Gardermoen vil bruke 19 minutter, og NSBs andre tog som også skal trafikkere strekningen, vil få vesentlig kortere kjøretid enn i dag. Billettprisene på Gardermobanen vil øke fra samme dato. Stortinget har sagt at Gardermobanens økonomiske situasjon skal gjennomgås etter driftsåret 1998-99. Det vil måtte bety at forsamlinga her i løpet av vinteren/våren neste år vil måtte ha en total gjennomgang av Gardermobanens økonomi. Jeg nevnte i forhold til 22. august åpninga av Romeriksporten og økning av billettprisene. Før det sa jeg at det er viktig å videreføre den høge kollektivandelen. Det er klart at vi her er ved ei kjerneproblemstilling. Flertallet sier også i innstillinga at en «understreker viktigheten av å videreføre den høge kollektivandelen, og mener dette må bli førende for den vurdering som skal gjennomføres» – altså av Gardermobanens økonomiske situasjon. Det ville være katastrofalt om vi skulle prise togtjenestene på en slik måte at den høge kollektivandelen som vi nå har, skulle gå nedover. Som sagt, flertallet sier at det skal være «førende» for det videre arbeidet å videreføre den høge kollektivandelen. Vi kan ikke få billettpriser på Gardermobanen som gjør at folk velger andre transportmidler enn toget. Så noen ord om driftsforholda på flyplassen. Det er ikke til å legge skjul på at det har vært en del driftsproblemer, særlig tilknyttet drifta av den nye hovedflyplassen i vinter. Jeg vil for egen del si at jeg synes det fra flyplassledelsens side har vært vist stor vilje til å finne løsninger på de problema som har oppstått, og jeg er helt sikker på at de problema som ennå måtte eksistere, vil det finnes løsninger på, i alle fall de fleste av dem. Fra vedtaket om Gardermoen som hovedflyplass ble fattet, og hele tida etterpå i flyplassplanlegginga har det vært én helt sentral overordnet pilar som er slått ned, og det er at grunnvannet under Gardermoen ikke skulle forurenses. Det prinsippet må det ikke sås noen som helst tvil om. Det må slås fast gang etter gang: Grunnvannet skal ikke forurenses. Derfor er det alvorlig at det nå er avdekket at den gjeldende utslippstillatelsen til flyplassen, altså Oslo Lufthavn Gardermoen, er brutt. Dette er, som komiteen sier, «meget kritikkverdig». Jeg henstiller til statsråd og departement om å anstrenge seg maksimalt for å finne løsninger slik at flyavisingsvæske og baneavisingsvæske renses i tråd med de forutsetningene som hele tida har ligget til grunn. En gang til: Grunnvannet under Gardermoen skal ikke under noen omstendigheter forurenses. Fra Ullensaker og Nannestad kommuner, og for så vidt også fra en del andre i lokalsamfunnet, er det kommet kritikk av at de fastsatte inn- og utflygingstraseene på Gardermoen ikke følges. Uten å bli for teknisk vil det si at flya har andre traseer inn og ut til flyplassen enn det som har ligget til grunn. Kjerneproblemstillinga her er at flya bryter av tidligere enn det som har ligget til grunn, slik at folk som bor i nærheten av flyplassen, blir plaget av støy – folk som i utgangspunktet ikke skulle bli plaget av flystøy. Jeg skal ikke gå særlig nærmere inn på problemstillinga, men bare slå fast at komiteen i innstillinga forutsetter at det vedtatte reglementet for inn- og utflyging skal følges. Så til slutt det siste punktet – et viktig punkt. Ikke at de andre punkta har vært uviktige, men her dreier det seg om ei problemstilling der det ikke ser fullt så lyst ut som når det gjelder de andre problema som har vært på Gardermoen, som jeg sa det har vært vist stor vilje til å finne løsninger på. Jeg tenker sjølsagt på flygeledersituasjonen. Her har vi, det er bare å erkjenne, store utfordringer. Den store økningen i antall nye flybevegelser som kom som en følge av Gardermoen, medfører også at det vil være behov for flere flygeledere. Det er det mangel på, og vi har ikke minst fra siste spørretime en anelse om at problema kan komme til å forsterke seg utover sommeren. Det er grunn til å stille spørsmål ved hvorfor samferdselsmyndighetene tillot en så stor økning i antall flybevegelser, samtidig som de samme samferdselsmyndighetene måtte vite at det til dels var stor mangel på flygeledere. Dette er en stor utfordring, og departementet må anstrenge seg maksimalt for å kunne løse problema i forhold til mangel på flygeledere. Det er, som jeg sa, utvist stor vilje til å finne løsninger på de problema som er oppstått underveis, og det må også gjøres hva gjelder flygeledersituasjonen. Jeg er glad for at det ser ut til at et enstemmig storting i dag slutter seg til Arbeiderpartiets forslag om at Regjeringa skal legge fram en plan for hvordan man skal få bukt med flygeledersituasjonen, og at dette seinest skal gjøres i framlegget til statsbudsjett i høst. Så helt til slutt: Sjøl om det har vært en del problemer både med flyplassen og med utbygginga av Gardermobanen, jeg tenker da på Romeriksporten, er jeg sikker på at når historia skal skrives i neste årtusen – om vedtaket, forhistoria og utbygginga av den nye hovedflyplassen med tilbringertjenesten – vil konklusjonen måtte bli at vedtaket om å legge den nye hovedflyplassen til Gardermoen og å bygge en ny og framtidsretta høghastighetsjernbane som skulle være stammen i tilbringertjenesten, vil framstå som gode, riktige og framtidsretta vedtak.