Silja Ekeland Bjørkly (Høyre), 2002-12-10:
Statsbudsjettet for neste år er et godt budsjett for næringslivet. Vi har fått et stramt budsjett som demper presset på kronekursen og renten, og dette var det beste som kunne skje for et konkurranseutsatt næringsliv akkurat nå. I tillegg er vi godt i gang med lovnadene om skattelettelser. Etter avtalen med Fremskrittspartiet har Regjeringen innfridd hele 19 av de 31 milliardene i skattelettelser som ble lovet i Sem-ærklæringen. Nærings- og handelsdepartementet er også godt i gang med forenklinger av skjemaveldet og regelverket for næringslivet. Næringspolitikken utgjør en helhet hvor det er summen av tiltakene som er viktige for næringslivet. Derfor satser Regjeringen på lavere skatter og avgifter, økt næringsrettet forskning, innovasjon og styrket innsats for et enklere regelverk. Budsjettet viser en økt satsing på forskning og utvikling i næringslivet. Regjeringen har en målsetting om å nå OECD-nivå på norsk forskning, og da må man satse på at det private næringsliv skal forske mer. Regjeringen bidrar med en økning på 15 pst., eller 129 mill. kr til næringsrettet forskning gjennom Norges forskningsråd. Av disse går ca. 20 mill. kr til å styrke IKT-forskningen. I tillegg har Regjeringen utvidet skattefradragsordningen som ble innført i fjor, til å gjelde alle bedrifter. Disse tiltakene representerer det største løftet som noensinne har blitt gjort for næringsrettet forskning. I tillegg til denne satsingen får fjerning av flypassasjeravgiften og investeringsavgiften fullt utslag i 2003. En rekke tollsatser foreslås også fjernet. Samlet sett er altså en stor del av skattelettelsene rettet mot næringslivet. Gjennom deltakelse i EUs forskningsprogrammer har norske forskningsmiljøer og bedrifter fått styrket kompetanse og konkurransekraft. I statsbudsjettet varsler Regjeringen at den vil foreslå norsk deltakelse i EUs nye rammeprogram for forskning og teknologi. Kostnadene ved dette omfattende programmet vil beløpe seg til ca. 2,6 milliarder kr over programmets løpetid. Deltakelse i det 6. rammeprogrammet vil sikre tett kontakt med europeiske forskningsmiljøer samt bidra til kvalitet på norsk forskning og bidra til kunnskapsbasert nyskaping. Tilrettelegging for norsk deltakelse er derfor et viktig næringspolitisk tiltak. Deltakelse vil gi norske forskere tilgang til felleseuropeiske prosjekter innen alle forskningsområdene som dekkes av rammeprogrammet. Det 6. rammeprogrammet omfatter bl.a. nanotekonologi og nanovitenskap, multifunksjonelle materialer og nye produksjonsprosesser og produksjonsutstyr. Det omfatter matvarekvalitet og matvaresikkerhet, luftfart og romfart, bærekraftig utvikling og globale miljøendringer. Programmet skal også bidra til å virkeliggjøre visjonen om et europeisk forskningsområde. Derfor vil det omfatte tiltak som kan stimulere til økt forskningssamarbeid mellom land, bedre forskningsinfrastruktur, økt forskermobilitet og økt deltakelse fra små og mellomstore bedrifter. Ferske tall fra Europakommisjonen viser at ca. 900 norske forskere allerede er med i ulike prosjekter i EU. Infrastruktur er viktig for næringslivet. I budsjettavtalen med Fremskrittspartiet ble det bevilget 130 mill. kr ekstra til vei. Bredbånd er også en viktig del av infrastrukturen for norsk næringsliv, særlig i distriktene. Høyre mener i likhet med Regjeringen at det er etterspørselen etter bredbåndstjenester som må styre utbyggingen. Det vil si at vi setter inn tiltak for å stimulere etterspørselen, bl.a. ved at det offentlige skal være en aktiv etterspørrer etter bredbånd. I tillegg har IKT en viktig rolle i moderniseringen av offentlig sektor. Dessuten er det en viktig målsetting at Regjeringen oppfyller eNorge 2005. Jeg vil også fremheve arbeidet for en samfunnsinfrastruktur for elektronisk signatur. Til slutt vil jeg vise til at det i budsjettet for 2003 vil bli bevilget mer penger til samordning av IT-politikken. Med tanke på at det er flere departementer som har ulike mål og ulik tilnærming i sin IT-satsing, er dette viktig for å få en helhetlig og samlet IT-politikk. Helt på tampen vil jeg oppfordre representanten Olav Akselsen og Arbeiderpartiet til å gjøre forslag nr. 4 fra Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti og innstillingens forslag til III om til oversendelsesforslag, fordi vi i utgangspunktet ikke er uenige og derfor ønsker at forslagene blir oversendt Regjeringen uten realitetsvotering.