Erling Sande (Senterpartiet), 2009-06-09:
Senterpartiet er ein aktiv medspelar for å få til meir rein fornybar vasskraftproduksjon. Samtidig ser vi trongen for å vareta eit utval av dei vassdragsverdiane vi har, med sikte på å bevare nokre vassdrag urørde. Samla plan for vassdrag og verneplanane må framleis vere styringsreiskap for forvaltninga av norsk vassdragsnatur. Verneplanen, med den siste suppleringa, vernar om eit utval vassdrag med store naturverdiar. Etter denne avsluttande suppleringa er det verna vassdrag som i storleik kan gje eit utbyggingspotensial på om lag 45 TWh pr. år. Når vi no vernar vassdrag, betyr ikkje det alltid at ein vernar vassdrag mot all utbygging. I dei tilfella der det lèt seg gjere å byggje ut kraftverk utan at det kjem i direkte konflikt med verneverdiane, meiner Senterpartiet det er riktig å tillate utbygging av t.d. mindre vasskraftverk. Eit vernevedtak skal kunne forvaltast og følgjast opp på ein måte som tek omsyn til verneverdiane, samtidig som brukarinteressene blir varetekne – der dette lét seg foreine. Klimautfordringane som vi står overfor, gjer at vi må vurdere produksjon av meir rein kraft. På denne bakgrunnen er det rett å sjå på høvet til å få til fleire mindre kraftutbyggingar – også i vassdrag som er i Samla plan for vassdrag. Etter ei heilskapleg vurdering har Regjeringa kome fram til at verdien av å sikre vernet av Vefsna og Tovdal er monaleg større enn fordelane av krafttilgang ved utbygging. Vi veit at Regjeringa i proposisjonen tilrår vern av Vefsna, med unntak av dei tre sidevassdraga Elsvasselva, Fiskelauselva og Gluggvasselva, som har eit visst potensial for småkraft på til saman 25 GWh, som kan utnyttast. Regjeringa anbefaler at det blir lagt opp til eit heilskapleg planprosjekt knytt til vern av Vefsna. Eit slikt planprosjekt skal ha lokal og regional forankring og sikre god, kunnskapsbasert og fleksibel forvaltning av vassdraget. Planprosjektet blir foreslått lagt opp slik at det blir opna for mindre kraftutbygging og meir skånsam kraftutbygging i sidevassdrag. Vefsna er det siste store vassdraget i Noreg som ikkje allereie er verna eller utbygt. Regjeringa følgjer opp semja i Soria Moria-erklæringa, gjennom å innleme Vefsnavassdraget i Verneplan for vassdrag. Senterpartiet er glad for at òg lovnaden om å løyve dei fire gjeldande kommunane næringsfond, blir følgd opp. Fondet er på rekordstore 150 mill. kr. Ein sentral føresetnad er å gje dei gjeldande kommunane erstatning ved vern. Dette er viktig for at kommunane skal kunne vidareutvikle seg, starte ny næringsverksemd og skape nye arbeidsplassar. Særleg er dette viktig når kommunane bidreg til fellesskapen, ved at areal eller ressursar av naturvernomsyn blir bandlagde. Denne verneplanen er også eit viktig tiltak for å redusere skredfaren i Flåm i Aurland, der eit stort fjellparti i det såkalla Stampa står i fare for å kome i rørsle ned mot Aurlandsfjorden og Flåm, noko som vil føre til enorme øydeleggingar. Det er enno ikkje kjent kva for verknad ei overføring av vatn frå Gudmedøla vil ha for verdiane i Flåmsvassdraget. Det vil vere nødvendig å fordjupe seg i konsekvensane rundt nettopp dette før ein kan gje løyve til ei slik overføring, men den rette vegen å gå vil vere ei konsesjonshandsaming, med vekt på ei konsekvensutgreiing. Det er derfor rett å opne for konsesjonshandsaming av Stampaprosjektet. Overføringa frå Gudmedøla bør, etter Senterpartiets syn, òg bli sett i samanheng med minstevassføring i Aurlandselva. Senterpartiet har også slutta seg til å ta elva Langvella inn i planen. Det har vore eit stort engasjement i lokalsamfunnet, i kommunen og i fylket for vern av Langvella. Vi i Senterpartiet har god tru på at sjølv om vi ikkje tek Øystesevassdraget inn i verneplanen no, kan naturkvalitetane til vassdraget likevel varetakast på ein god måte, gjennom ordningar som t.d. kommunal arealforvaltning og konsesjonshandsaming. I Øystese er det eit stort lokalt engasjement for å ta vare på kvalitetane i øvste del av vassdraget, samtidig som ein ynskjer å opne nedste del for kraftutbygging. Frå Senterpartiets side legg vi til grunn at dei lokale styresmaktenes syn blir tungt vektlagt ved ei eventuell konsesjonshandsaming knytt til Øystesevassdraget.