Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-01-19:
I en tid da vi opplever stort press på vårt asyl- og mottakssystem, er det viktig at personer som ikke har rett til opphold i Norge, f.eks. fordi de har hatt opphold i et trygt tredjeland, får en rask avgjørelse av saken sin, med påfølgende rask retur. Som Stortinget er kjent med, var det en dramatisk økning i antall asylsøkere som kom til Norge over Storskog i fjor høst. Tilstrømningen skapte et enormt press på registrerings- og mottakskapasiteten og truet hele asylsystemet. Det var helt nødvendig for norske myndigheter å snu utviklingen på Storskog. Lovendringene og instruksene fra i fjor høst var sentrale tiltak og bidro til at norske myndigheter fikk kontroll over situasjonen. Jeg er glad for at et bredt flertall på Stortinget sto bak lovendringene, som har bidratt til at det ikke er kommet asylsøkere over Storskog siden 30. november i fjor. Det er viktig å understreke at det sentrale vilkåret for å returnere en person til et tredjeland er at personen ikke risikerer å bli utsatt for behandling i strid med Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen artikkel 3 eller å bli sendt videre til et land hvor vedkommende risikerer slik behandling. Folkeretten oppstiller ikke noe krav om at man i tillegg må få behandlet sin asylsøknad i landet man returneres til. Derfor endret vi utlendingsloven i fjor høst, slik at dette vilkåret ble tatt ut av loven. Regjeringen mener at Russland for de fleste tredjelandsborgere er et trygt land, der det normalt ikke foreligger fare for at man blir utsatt for umenneskelig behandling eller blir videresendt til et land med en slik risiko. Utgangspunktet er derfor at en asylsøknad skal nektes realitetsbehandlet dersom utlendingen har hatt opphold i Russland. Utlendingsmyndighetene må foreta en konkret vurdering i den enkelte sak. Dette er utgangspunktet for Justis- og beredskapsdepartementets instruks til Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda om behandlingen av asylsøknader fra personer som har hatt opphold i Russland. Når personer uten rett til opphold i Norge returneres til andre land, vil det i de fleste tilfeller innebære at de returneres til vanskeligere forhold enn det de har levd under i Norge, simpelthen fordi Norge er et av de beste landene i verden å bo i. Dette betyr likevel ikke at vi ikke kan eller bør gjennomføre slike returer. For søkere som har visum til Russland av kortere varighet og kommer fra et område hvor situasjonen vurderes som noe mer utrygg, kan det være nødvendig med en ytterligere vurdering av den konkrete faren ved retur. Jeg har fått opplyst fra Politiets utlendingsenhet at alle som skal uttransporteres på det nåværende tidspunkt, er personer som enten har multivisum til eller oppholdstillatelse i Russland. Jeg har mottatt et brev fra UNHCR, hvor de uttrykker sine synspunkter på lovendringene Stortinget vedtok i fjor høst, og de etterfølgende instruksene. UNHCR er en viktig samarbeidspartner for norske myndigheter, og jeg vil derfor gå igjennom brevet grundig. Norske myndigheter vil imidlertid ikke alltid være enig i UNHCRs vurderinger. Vi skal ha et møte med UNHCR senere i januar. Dette vil være en arena for oss til å diskutere temaet. Meg bekjent er det sendt en anmodning, en såkalt «rule 39»-anmodning, til Den europeiske menneskerettsdomstolen om å stanse returer fra Norge til Russland. Jeg er ikke kjent med at domstolen har uttalt seg om saken ennå. Dette må jeg derfor komme tilbake til ved en senere anledning. Jeg vil også bemerke at Oslo byfogdembete i desember i fjor behandlet en begjæring om midlertidig forføyning i en Storskog-sak. Saken dreide seg om en syrisk familie som hadde ankommet fra Russland og fått nektet realitetsbehandling av sin asylsøknad i Norge. Familien hadde oppholdt seg i Russland i fire dager, og retten fant at dette kvalifiserte til opphold i lovens forstand. Retten kom til at vedtakene ikke var ugyldige, da det ble lagt til grunn at det ikke var reell fare for at familien ville bli sendt videre til Syria dersom de ble returnert til Russland. Landinfo opplyste dessuten i retten at de nylig har vært i kontakt med UNHCR – dette var da i desember. UNHCR opplyste at de ikke har kjennskap til utsendelse av noen flyktninger til Syria fra Russland siden juli 2014. Det er fattet vedtak om utvisning av syriske borgere, men disse vedtakene er omgjort av overordnede domstoler.