Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2011-05-31:
Evalueringa av skattereforma syner gode resultat. Innføringa av utbytteskatt og forbetringar i formuesskatten har gitt eit meir omfordelande og meir rettferdig skattesystem. Samstundes er skatten vorten mindre avhengig av om ein er tilsett eller driv eiga verksemd og av korleis næringsverksemda er organisert. Lågare skatt på arbeid har styrkt arbeidstilbodet, og utbytteskatten ser ikkje ut til å ha påverka selskapas finansiering. Dei administrative kostnadene er moderate. Under høyring i Stortinget var det òg stor semje om det meste i reforma. Rederiforbundet skriv i sitt høyringsnotat: «Rederiforbundet mener at skattereformen 2006 har bidratt til at skattesystemet i større grad sikrer verdiskaping, effektiv ressursbruk og økonomisk vekst.» Dette er jo ein god attest. Ein annan høyringsinstans oppsummerte innlegga på ein annan måte: Dersom formuesskatten er det einaste folk her har noko å utsetja på, så må skattesystemet vera rimeleg bra. Eg vil difor seia nokre ord om formuesskatten, eg òg. Han gjev gode fordelingsverknader, og han er med på å bidra til eit progressivt skattesystem. For oss i Arbeidarpartiet er rettferdig fordeling eit mål i seg sjølv. Likevel ser eg at for enkelte små og mellomstore bedrifter kan formuesskatten vera ei utfordring, og spesielt i år med underskot. Difor er det veldig viktig for meg å påpeika det som står i meldinga, at regjeringa skal arbeida for endringar som bidreg til meir rettvis fordeling og betre rammevilkår for næringslivet. Regjeringa skal koma tilbake til det i dei årlege budsjetta sine. Det har vore mykje snakk om skatt på arbeidande kapital. Til dette er det å seia at det er vanskeleg å definera og avgrensa kva som er arbeidande kapital. Eit bankinnskot, t.d., er jo arbeidande kapital all den tid banken låner pengane vidare til verdiproduksjon i bedrifter. Eit sånt forslag vil reversera dei gode fordelingsverknadene frå 2005, det vil gje store administrative utfordringar, og det opnar for skattetilpassing. På sikt kan det faktisk undergrava heile formuesskatten, ein skatt som i dag gjev oss meir enn 14 mrd. kr, pengar som me bruker til skule, helse og eldre. I Arbeidarpartiet er me opptekne av små og mellomstore bedrifter, og ikkje minst kvinnelege gründerar. Det er viktig å leggja til rette for at folk skal kunna starta opp og driva næringsverksemd her i Noreg. Mange, spesielt kvinner, startar gjerne enkeltpersonføretak. Difor er det viktig at ulike selskapsformer skal handsamast likt. Sidan eg kom inn i finanskomiteen har eg ofte her i stortingssalen høyrt på at ein – spesielt Venstre – snakkar om kor dårleg det er for enkeltpersonføretak i forhold til aksjeselskap. No har me fått dokumentasjon på at reforma har gjeve langt større grad av likebehandling av enkeltpersonføretak og aksjeselskap. Så har det vore diskusjonar om avsetningsfond for enkeltpersonføretak, for at selskapa skal kunna nytta utsett skatt som kapitalgrunnlag i verksemda. Me har av fleire årsaker valt å ikkje gå inn for dette, bl.a. at det kompliserer skattesystemet, og det skaper behov for auka kontroll og oppfølging gjennom rekneskap og revisjon. Og så: Når me t.d. snakkar om – som eg snakkar mykje om – kvinnelege gründerar og oppstart av bedrifter, er det kanskje andre element enn skatt og fond som er problemet og utfordringane deira. Men det er likevel viktig at me forenklar systemet og at me heile tida har små og mellomstore bedrifter i bakhovudet når me lagar nye reglar, når me ser på skattesystemet. Difor har me t.d. i år – for ikkje så lenge sida – teke bort revisjonsplikta for små aksjeselskap, og me skal koma tilbake til fleire tiltak.