Svein Harberg (Høyre), 2012-12-13:
Vi behandler i denne debatten en av de viktigste delene av budsjettet for neste år. Akkurat det er det sikkert flere komiteer og fraksjoner som vil påstå, men jeg har tenkt å stå på mitt. Budsjettet for utdanning og forskning er ekstra viktig, fordi dette er selve grunnsteinen i et samfunn i stadig utvikling, et samfunn som har og fortsatt vil ha en internasjonalt sentral posisjon gjennom å kunne utdanne de beste hodene. Kunnskap og kompetanse er selve grunnlaget for nytenkning og innovasjon. Det passer godt sammen med Høyres nye ideer og bedre løsninger. I 2010 leverte regjeringens handlingsromutvalg for høyere utdanning sin rapport, der de påpekte et redusert handlingsrom i sektoren. Dette lovet daværende statsråd Tora Aasland å ta på alvor, og hun lovet tett dialog med sektoren. Ingen av tilbakemeldingene fra utdanningsinstitusjonene tilsier at dette er fulgt opp. Det ikke å rette opp det reduserte handlingsrommet og øke den grunnleggende finansieringen til universiteter og høyskoler er en utilgivelig unnfallenhet fra den sittende regjeringen. I syv år har de styrt departementet, holdt mange festtaler og lovet mangt og mye, men lite har skjedd. Et felles ønske fra Stortinget om å styrke kvaliteten i utdanningen er ikke fulgt opp. Handlingsrommet må rettes opp, og utdanningsinstitusjonene må ha en finansiering som både sikrer de grunnleggende investeringene og gir dem belønning for utført arbeid. Publikasjonspoengene er en del av den resultatbaserte finansieringen for universitetene. Flere universiteter enn før er nå med i ordningen, og forskerne publiserer mer, men alle belønnes fra en lukket sekk. Flere av dem opplevde i fjor at økt aktivitet ga mindre betaling. Det er ikke særlig inspirerende! Resultatbaserte finansieringsordninger må være en reell gulrot. Høyre vil styrke grunnfinansieringen, vi setter inn ekstra midler til å løfte videre de beste kompetansemiljøene, og vi vil ha en skikkelig gjennomgang av den resultatbaserte finansieringen, slik at den virker som den skal: Den skal inspirere til høyere kvalitet, og den skal belønne godt utført arbeid. Regjeringen skryter av å ha opprettet en rekke nye studieplasser. Det er riktig at de viderefører de studieplassene de har startet opp, og det må de gjerne skryte av. Det blir derimot ikke riktig når dette skrytet benyttes som svar på utfordringen med de store ungdomskullene som de nærmeste årene skal starte sin utdanning. Da er det antall plasser til førsteårsstudenter som gjelder. Det er utfordringen, og den må løses. Det er mange unge som vil ta høyere utdanning, og vi har stort behov for utdannede arbeidere til mange yrker. Vi har for få lærere, ingeniører og helsearbeidere med relevant og god utdanning. Det er en alvorlig utfordring. Høyre etterlyser derfor regjeringens plan for å rette opp i dette. Vi etterlyser et budsjett med konkrete og tydelige grep for å sikre den viktigste kompetansen – et budsjett som gir tydelige signaler og forutsigbarhet, et budsjett som satser på kompetansebygging, økt konkurransekraft og verdiskaping. Det har slått meg at kampene om rett og galt i dag og de samme kampene helt tilbake til Jesu tid er ganske like. «Og når en blind leder en blind, faller begge i grøfta», var hans svar på kritikk fra de skriftlærde. Jeg skal ikke her antyde hvem som leder hvem, eller komme med påstander om blinde politiske motstandere – det ville være å gå altfor langt – men for oss virker det som om statsråden nå i sin mangel på plan og tydelige bestillinger er farlig nær grøftekanten. Høyre vil være tydelig i bestillingen til sektoren, og vi vil være tydelige på at Norge skal ha universitetsmiljøer i verdensklasse. Det styrer vår innsats på dette feltet. To grupper kommer ekstra dårlig ut i den politikken regjeringen viderefører i budsjettet. De nye universitetene får heller ikke i dette budsjettet den tiltenkte drahjelp gjennom tilføring av rekrutteringsstillinger. Mangelen på rekrutteringsstillinger vil gi store utfordringer, ikke bare for de nye universitetene, men for hele sektoren. Dette har Universitets- og høgskolerådet vært tydelige på og advart om, og Høyre har derfor lagt inn 50 mill. kr til dette i sitt alternative budsjett. Den andre gruppen som kommer dårlig ut, er studenter ved private høyskoler, som kommer økonomisk dårligere ut etter fullførte studier, både gjennom at disse høyskolene ikke får tilskudd i samsvar den infrastruktur de må ha på plass, og at studiefinansieringen ikke bidrar til å utjevne den forskjellen i kostnader dette medfører for disse studentene.