Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-11-29:
Først vil jeg takke komiteen for et godt samarbeid om denne postmeldingen. Det store engasjementet viser at det er viktig at Stortinget gis muligheten til å ha eiermelding fra Posten Norge til behandling. Denne meldingen ble lagt fram for sent i vårsesjonen for å få den behandlet på en forsvarlig måte før ferien. Som saksordfører har jeg stor forståelse for at Posten Norge gjerne skulle hatt de politiske avklaringene tidligere. Men her må regjeringen ta hovedansvaret for at de brukte så lang tid på å få lagt denne fram for Stortinget at det ikke var mulig å få den behandlet før sommeren. I meldingen beskrives de endringene og tilpasningene Samferdselsdepartementet vil gjøre i tilbudet av leveringspliktige posttjenester. I meldingen beskrives også utviklingen i Postens hovedvirksomhet i perioden fra forrige eiermelding ble lagt fram for Stortinget og til i dag – 2012–2015. Herunder omtales også konsernets økonomiske utvikling, oppfølging av hovedstrategier og arbeidet med samfunnsansvar. Jeg vil også spesielt framheve at Posten tar ansvar for å redusere klimagassutslippene, både gjennom utvikling og bruk av grønne transportløsninger og gjennom konsernets miljøpolicy. Posten har i dag mer en 1 100 elektriske kjøretøy og 450 kjøretøy som benytter biogass og biodiesel. Posten har over flere år gjennomført omfattende effektiviseringstiltak innenfor både post- og logistikksegmentet og har gjennomført omlegging av ekspedisjonsnettet. Posten har tilpasset seg utviklingen i samfunnet og gjennomført omfattende og vellykkede omstillinger helt fra årtusenskiftet. En av suksessfaktorene til at de har lyktes med denne omstillingen, er at de har blitt gitt god tid til omstillingen. Det er derfor vesentlig at de også blir gitt god tid i den omfattende omstillingen de skal igjennom nå. En samlet komité er opptatt av at Posten oppfyller sitt samfunnsoppdrag ved å sikre et landsdekkende formidlingstilbud av postsendinger til rimelig pris og til god kvalitet for folk og næringsliv i hele landet. Når Posten nå foreslår å kutte fra to brevstrømmer til én, er det et resultat av innføringen av det tredje postdirektivet, som i realiteten betydde fri konkurranse innen post. Men det har også skjedd store endringer i postmarkedet på grunn av endringer i bruksmønsteret og overgang fra fysisk post til elektronisk kommunikasjon. Fallet i brevmengden er betydelig, med en halvering fra år 2000 til i dag. De seneste fire årene har volumet falt hele 25 pst., og i årene framover er det ventet at nedgangen vil fortsette. Komiteen viser også til at da Stortinget vedtok ny lov om posttjenester i juni 2015, ble utleveringsfrekvensen redusert fra seks til fem dager i uken. Den største utfordringen med denne reduserte frekvensen var å finne en akseptabel løsning for avisombæring på lørdagene. Det har ikke regjeringen lyktes med å få på plass, og etter denne endringen er det i dag over 40 000 som ikke får lørdagsavisen sin. En samlet komité forventer at det blir etablert en løsning som sikrer papiraviser på lørdager i hele landet. Den største endringen i denne meldingen er å slå sammen A- og B-poststrømmene til én felles strøm, med krav om to dagers framsendingstid for minst 85 pst. av sendingene. Men før dette iverksettes, setter en samlet komité krav om at Stortinget ber regjeringen finne gode alternative løsninger for sending av biologiske preparater, medisiner, aviser og forhåndsstemmer. Departementet legger også opp til å avvikle vedtektsbestemmelsen om målbruk. Dette går et flertall i komiteen imot. Det foreslås videre at det åpnes for visse unntak fra kravene til omdelingshyppighet når brevmengden faller ytterligere. Postloven åpner for at man kan gjøre unntak fra leveringsplikten på fem dager i uka. Departementet tolker dette til å kunne gjelde for inntil 10 pst. av befolkningen og at det kan skje uten lovendringer, selv om det ikke åpnes for dette tiltaket nå. Dette vil kunne berøre inntil 230 000 husstander, og det er heller ikke i tråd med EU-direktivet. Flertallet i komiteen mener dette er en altfor vidtrekkende lovtolkning, og har foreslått at regjeringen må fremme egen sak for Stortinget dersom det vurderes færre enn fem utleveringsdager. Departementet legger også opp til å avvikle Postens foreleggelsesplikt for Stortinget, og som en følge av dette, eiermeldinger om Postens virksomhet. Det vil i realiteten si at beslutningen flyttes til styrerommet i Posten og da kun med en begrenset eierstyringsmulighet via statsråden. Mindretallet i komiteen, bestående av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Kristelig Folkeparti, er uenig i dette og mener at Postens virksomhet er et strategisk viktig område som inkluderer sentral infrastruktur. De store endringene som skjer på dette området, viser at det er viktig at Stortinget gjennom en eiermelding involveres. Jeg tar opp det forslaget som Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet har fremmet i innstillingen.