trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-10-16:
Etter Stortingets vedtak om omregistreringsavgift skal det ved eierskifte betales avgift differensiert etter kjøretøytype og kjøretøyets alder og vekt. BV 202 er en beltebil. Ut fra de angjeldende kjøretøyenes alder og under forutsetning av at totalvekten på kjøretøyene er mellom 3 000 og 4 000 kg vil det for 2002 være en avgiftssats på 8 359 kr. I Stortingets vedtak om avgiften er det ikke gitt unntak fra avgiftsplikten for offentlige etater eller frivillige organisasjoner. Det er praksis for at det ved salg fra Forsvaret, som innebærer at kjøretøyet registreres på sivile kjennemerker, oppkreves omregistreringsavgift. Jeg har fått opplyst fra Forsvarsdepartementet at det i tilbudet om gavesalg er opplyst til de potensielle kjøperne at kjøretøyene må registreres, og at det da vil påløpe omregistreringsavgift. Jeg finner på dette grunnlaget ikke å vurdere dispensasjon fra avgiftsplikten i dette tilfelle.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-10-16:
Jo, men nettopp det representanten nevnte fra paragrafen, understreker at det ikke er praksis å gi fritak for omregistreringsavgift ved salg eller gavesalg til frivillige organisasjoner. Det har Stortinget selv hånd om. Jeg følger den unntaksbestemmelse Stortinget selv har vedtatt, og er opptatt av å følge en entydig praksis på dette området. Jeg takker for redegjørelsen om hvordan gavesalget kom til, men dette dreier seg altså om omregistreringsavgift og er et annet spørsmål.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-10-16:
Enhver omregistrering er inntekt for staten. Det har Stortinget vedtatt. Det er representanten Bredvold selv ansvarlig for. Det er mulig man kan jobbe for nye paragrafer. Jeg skal være ydmyk for ethvert stortingsvedtak som åpner for et mer generelt fritak, men så lenge bestemmelsen er såpass begrenset som den er, og representanten har selv referert den, er det viktig at forvaltningen følger en entydig praksis. Jeg oppfatter at mitt svar er i tråd med den praksis som hittil er fulgt også i lignende tilfeller.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-16:
I likhet med representanten Solberg er jeg også svært bekymret over utviklingen i arbeidsledigheten, og den bør også bekymre Regjeringen mer enn det faktisk virker som den gjør. Det er fullt mulig at vi står overfor en situasjon i løpet av vinteren med 100 000 arbeidsledige. I hvert fall er spådommene relativt dystre, og vi ser nå at det er mange oppsigelser også i bedrifter som vi presumptivt trodde gikk svært bra. Regjeringens svar på dette er det klassiske mantraet at bare vi har et stramt budsjett, så går alt bra. Og gitt en annen situasjon, at man får et stramt budsjett og dette ikke går bra, hva vil da Regjeringen gjøre? Én ting er at man sier at man vil komme tilbake til Stortinget, men det vil jo hjelpe svært lite. Det betyr at man kanskje må ta noen mer offensive grep. Der det er mulig å ta et grep, og der det er stor arbeidsledighet, er i anleggsbransjen. Der har Regjeringen overhodet ikke fulgt opp det som ligger i kollektivsatsing, på NSB og på ulike infrastrukturtiltak, for å få flere til å bruke kollektivtrafikk. Dette er et svært målrettet og treffsikkert virkemiddel for å få sysselsetting i en bransje som nå opplever sysselsetting, og som etter all sannsynlighet vil oppleve høyere sysselsetting gjennom vinteren. Vil dette være ting som Regjeringen vil komme tilbake til?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-16:
Mitt spørsmål er også til Per-Kristian Foss. For første gang er det ikke presentert noen fordelingstabell i statsbudsjettet. Grunnene til det kan nok være sammensatte, men det er ganske interessant å legge merke til. Vi har selvfølgelig spurt om dette, og fordelingsvirkningene, altså endringene i skatt for husholdningene, er entydige. Hvis man tar familier uten barn, vil det være en skatteskjerpelse for dem som har inntekt under 100 000 kr, på ca. 447 kr, skriver departementet, mens det vil bli skattelettelse for alle med inntekt over 350 000 kr, opp til 787 kr – ikke store tall, men retningen er entydig. Hvis man tar med barnefamiliene, vil man se at det samme mønsteret gjør seg gjeldende, at de med lav inntekt får skatteskjerpelse, mens de med høyere inntekter får skattelettelser. Mitt spørsmål til representanten Foss vil da bli: Er det tilfeldig at denne fordelingstabellen ikke er publisert? Eller er det sånn at Regjeringen faktisk selv mener at denne ikke egentlig bør offentliggjøres, fordi det entydig går i feil retning?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-16:
Statsråd, selvfølgelig.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-16:
Det vil bestandig være slik at det vil være ulike ting som trekker i ulik retning. Fordelingstabeller er offentliggjort i alle år, nemlig fordi de sier noe om hvilken retning. Det er klart at hvis man legger inn økt egenbetaling, vil denne fordelingstabellen gå enda mer i feil retning, for dette vil ramme dem med lav inntekt hardere enn dem med høy inntekt. Folk lever jo ikke av prosenter, men av kroner, og hvis man ser på kronesummen, er retningen entydig. Ikke store utslag, men det går entydig i retning av at de som har mest, relativt sett får mest, og de som har minst, får altså i dette tilfellet skatteskjerpelser. Det jeg kunne tenke meg å spørre statsråd Foss om, går på følgende: Jeg antar at dette – selv om Regjeringen nå begrunner hvorfor man ikke har gjort det – er en glipp. Men særlig fordi Regjeringen nå bebuder store skattelettelser i neste års budsjett, antar jeg at statsråd Foss for framtiden vil sørge for at det blir publisert fordelingstabeller, slik at Stortinget uten å måtte skrive brev får seg dette forelagt i nasjonalbudsjett og statsbudsjett, slik det har vært vanlig gjennom lang tid i Norge.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2002-10-16:
Det er meget bekymringsfullt å se utviklingen i det verdiskapende næringsliv i Fastlands-Norge – bedrifter legger ned sin virksomhet, forvitrer gradvis eller flytter til andre land der de kan være konkurransedyktige. Næringskomiteen har nylig kommet tilbake fra Litauen, der 200 norske bedrifter hadde etablert seg innenfor verdiskapende virksomhet. Vi opplever det samme nå f.eks. i Sverige. Det er et stort oppslag om dette i dagens Aftenposten. Fremskrittspartiet mener at vi i Norge bør benytte noe av vår økonomiske handlefrihet til å skape rammebetingelser ved betydelig lavere skatter og avgifter i verdensklasse for å kompensere for en del uheldige ting ved at vi ligger i utkanten av Europa, har dårlig infrastruktur, osv. Men mitt spørsmål til statsråden blir: Vil kampen mot arbeidsledigheten, og særlig det som vi har i verdiskapende virksomhet, være oppgave nr. én, og hva i statsbudsjettet bidrar til å løse dette?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2002-10-16:
Jeg har et spørsmål til vår ærede justisminister: «Næringsdrivende over hele landet som har asylmottak lokalisert i nærheten av sine virksomheter, rundstjeles av asylsøkere. Folkestad Mat i Våler i Østfold opplevde at tyveriene eksploderte etter at asylmottakene på Kasper og Nordbybråten ble etablert. Til tross for egne kostbare tiltak er svinnet betydelig og kan bety kroken på døra for mange næringsdrivende. Hva vil statsråden foreta seg for å avhjelpe situasjonen?»
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2002-10-16:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er positivt at det jobbes på bred basis, og tverrdepartementalt, for å finne løsninger på disse problemene. Etter hva jeg har forstått, gjør man mye for å kontrollere innad i asylmottakene og ved inn- og utpassasje av mottakene. Man jobber nå med en egen mobil vaktpatrulje som har hatt suksess i Lier, og det etableres også nå en for Østfold. Det er det ene. Jeg føler vel at vi kanskje må gjøre noe mer for å hjelpe de næringsdrivende, som tross alt skal leve av egen virksomhet, og lokalbefolkningen, som også utsettes for mye vinningskriminalitet. Dette eksploderer jo ofte etter at mottakene blir etablert. Vi er jo nå i en budsjettid. Kunne én måte å gå frem på være å styrke de lokale politidistriktene med nye ressurser, slik at de kan sette dette inn i en helhetlig vurdering når det gjelder all kriminalitet, for å få en bedre nytte/kost-effekt?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2002-10-16:
Jeg takker statsråden for tilleggssvaret. Jeg er helt enig med statsråden i at det er en liten, hard kjerne vinningskriminelle og gjengangere som står for en stor prosentuell andel av de kriminelle handlingene. Jeg ville da lufte dette med statsråden: Hvis disse personene blir pågrepet flere ganger, kunne det være en idé å plassere dem i såkalte lukkede transittmottak inntil de får sone sin straff i Norge, eller sone i opprinnelseslandet, i de landene vi har utleveringsavtale med?
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2002-10-16:
No er det ca. ti månader sidan Odelstinget behandla lov om lønsplikt under permittering og gjorde dei endringane som Regjeringa da foreslo. I tillegg var det ei lita justering i juni. Det er ikkje tvil om at det i alle fall innanfor konkurranseutsett industri vil bli oppseiingar framfor permitteringar med det forslaget som Regjeringa no legg inn. Så registrerte eg at Per-Kristian Foss sa at når det gjeld situasjonen for dei som mottek dagpengar, vil det ikkje vere nokon reduksjon i ytingane frå staten si side. Det meiner eg er feil. Eg vil gjerne be statsråden forklare meg det, for Regjeringa fjernar bl.a. feriepengetillegget, som betyr ca. 9,5 pst. i reduksjon, og for ein gjennomsnittleg arbeidsledig vil det bety ca. 17 000 kr over eit heilt år. Eg vil gjerne ha ei forklaring på akkurat det.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2002-10-16:
Jeg har et spørsmål til justisministeren. I Dagsavisen for i går kan vi lese følgende: «Politimester i Tromsø, Truls Fyhn, går inn for reisenekt for asylsøkere.» Og videre står det: «Tromsø opplever en betydelig økning i antall asylsøkere som begår kriminelle handlinger i Tromsø. Politimesteren i Tromsø synes det er uforståelig at asylsøkere har adgang til å reise bort fra mottakene. –Asylsøkerne bør ikke ha anledning til å reise noe sted, mener Fyhn.» Dette er i samsvar med tidligere forslag fra Fremskrittspartiet om å opprette spesielle asylmottak hvor asylsøkerne, som kanskje heller skulle vært omtalt som «velferdssøkere», ikke kan gå ut av det området de skal være i. Særlig skulle det gjelde for asylsøkere som vi i utgangspunktet vet har grunnløse søknader, stort sett asylsøkere fra tidligere Øst-Europa og land i tidligere Sovjetunionen. Vil Regjeringen nå være lydhør overfor de mange lokalsamfunn som krever strengere tiltak, slik at de slipper den kriminaliteten som disse «velferdssøkere» bringer med seg?
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2002-10-16:
Statsråden sier at vi ikke vil akseptere dette. Men i praksis, de facto, gjør Regjeringen det. Det er også slik at man i Regjeringens budsjett forventer 16 000 stort sett grunnløse asylsøknader neste år. Det er det samme som rekordtallet for inneværende år. Det er en eksplosjon i Norge og Sverige, mens det er en halvering i Danmark, som har satt i verk meget gode og fornuftige tiltak, som også Fremskrittspartiet har fremmet forslag om i Norge. Jeg vil gjerne spørre statsråden, som faktisk er ansvarlig for å følge opp politimesteres ønsker innad i Regjeringen: Vil justisministeren som justisminister innad i Regjeringen kjempe for at man nå får omorganisert asylmottak, slik at der det er grunnløse søknader, blir asylsøkere plassert uten adgang til å kunne gå ut i lokalbefolkningen og begå kriminalitet? Det er justisministeren som kan svare på om han tar et ansvar for å bekjempe kriminaliteten, ved å ta opp Truls Fyhns synspunkter innad i Regjeringen.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-10-16:
Selv om dette konstitusjonelt ikke hører inn under mitt ansvarsområde, vil jeg likevel svare. Jeg synes det er rimelige spørsmål som reises. Det første spørsmålet som jeg oppfatter er stilt, er om man vil akseptere at det begås kriminalitet av asylsøkere mens de er våre gjester. Det vil vi ikke gjøre. For at dette skal slås ned på, er det lagt opp til praktiske samarbeidsrutiner mellom alle berørte myndigheter. Det er også slik at kriminelle skal prioriteres også ved utsendelse fra Norge. Den andre delen av spørsmålet gjelder hvordan man skal forholde seg til grunnløse søknader, som det er blitt veldig mange av. Her har kommunalministeren tatt initiativet til en total reorganisering av mottaksordningen, og også av hvordan transittleirene og leirene skal organiseres. Jeg kan gå dypere inn i dette i et spørsmål som senere er stilt til meg fra representanten Hedstrøm.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-10-16:
Som kjent er ingen statsråder privatpraktiserende statsråder, heller ikke en justisminister. Men jeg svarer selvfølgelig på vegne av Regjeringen, og Regjeringens linje er å omorganisere mottaksordningen, slik at man raskere kan få håndtert søknadene som går på grunnløse ordninger. Det er å sørge for å ta fatt på det problemet at vi vet at 90 pst. ikke har identitetspapirer. Det skal gjennomføres aksjoner nær grenseområdene for nettopp å kunne stoppe personer på den måten, og fra politiets side skal det bedre registreres identitet. Og det er i tett samarbeid mellom utlendingsmyndighetene og politiet lagt opp til prosedyrer for at kriminelle forhold ikke kan aksepteres. Jeg vil selvfølgelig som justisminister og som regjeringsmedlem generelt drøfte hvordan vi kan unngå at det kommer asylsøkere med grunnløse asylsøknader til Norge. Vi har plikt til å gi en nødhavn til dem som trenger en beskyttelse, men vi har også plikt til å slå ned på det vi kan kalle for «asylturisme».
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-10-16:
Spørsmålet berører en rekke departementer som samarbeider. Det berører bl.a. det såkalte KYBAL-samarbeidet, hvor Forsvaret, miljøvernmyndighetene og også Hovedredningssentralen opererer, og hvor man opererer ut fra at man skal bruke Forsvarets ressurser for å kunne observere langs kysten og eventuelt også gripe inn for å avskjære om nødvendig. KYBAL-samarbeidet er et samarbeid mellom forskjellige departementer, og det er nettopp lagt til rette for at man skal kunne fange opp ulike situasjoner som kan være truende langs kysten vår, og som gjelder vårt samfunns sårbarhet.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-10-16:
Generelt skal politiet bekjempe enhver kriminalitet. Det er også slik at politiet, bl.a. etter en avtale med Fremskrittspartiet i revidert nasjonalbudsjett, har en egen innsats som går på grensenære områder, og Våler er jo en slik del av landet hvor man da utover det som er tatt opp av representanten, ønsker å fange opp mennesker som er på vei inn i landet. For vi vet at de da har identitetspapirer, mens når de kommer til det stedet hvor de registreres, har de fleste av dem nesten ikke papirer. Så det er en effektivisering av innsatsen. Jeg har selv diskutert med lokalbefolkningen og med politiet ved et av de større mottakene her på Østlandet, og konstatert at det store flertallet av dem som er i mottakene er lovlydige og skikkelige, men at det er et mindretall som opptrer på den måten som representanten Hedstrøm bekrefter. Da er hele poenget med det som er trukket fram her, at utlendingsmyndighetene, de som driver mottakene, og politiet, kjenner hverandre så godt og kan reagere så presist at det blir slått ned på dette, at saksbehandlingen deretter er effektiv, og at de som da ikke skal være her, blir sendt ut omgående. Det er den beste trygghet vi kan gi befolkningen.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-10-16:
Hvis man blir pågrepet på en slik måte at kriminaliteten er alvorlig, så har vi jo varetektsinstituttet i dette landet. Jeg vil ikke gå inn på andre sider ved det. Mitt formål er å gjøre det klart at hvis man slår ned på dette, så har det også en klart forebyggende effekt. Da vet man at man ikke slipper så lett til. Så jeg tror på bredden av tiltakene. Vi vet jo at dette stort sett handler om grupper mennesker med bakgrunn i det tidligere Sovjetunionen, og da handler det også om det politisamarbeid som vi har rundt Østersjøen. Vi har også et politisamarbeid med Russland, og det handler om at vi faktisk er effektive. Jeg tror at noe av problemene har vært at Utlendingsdirektoratet og politiet ikke har samarbeidet nok en del steder, fordi de har stått overfor nye utfordringer. Det er ikke alltid at en lensmann på bygda er vant til en utfordring som denne. Men de tar utfordringen i politiet, de tar den også i utlendingsmyndighetene, og det er dette jeg nå venter meg resultater av. Jeg vil forsikre representanten om at jeg kommer til å følge med i bildet, for denne strømmen av hardkokte kriminelle skal ikke få ødelegge for dem som har behov for en nødhavn i Norge, eller for dem som driver rettmessig næring og blir herjet med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2002-10-16:
Jeg har et oppfølgingsspørsmål til finansministeren. På veldig mange områder i statsbudsjettet er det slik at man opererer med planlagte tall eller måltall for aktiviteten neste år, og så budsjetterer man deretter. Men på asylområdet er det faktisk motsatt. Det er jo ikke slik at Regjeringen sier at vi har bestemt oss for å ta imot så og så mange, derfor budsjetterer vi sånn og slik. Der er det faktisk slik at Regjeringen sier at vi sender av gårde så mye penger som er nødvendig fordi vi har ingen oversikt over hvor mange asylsøkere det til syvende og sist blir. Mener finansministeren at det er rett og rimelig at man på dette området budsjetterer slik, mens man på mange andre områder til folk sier at beklager, vi har ikke nok penger, så dere må vente?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2002-10-16:
Jeg har et spørsmål til finansministeren. Det gjelder skatt, men ikke statsbudsjettet for neste år, for der er det jo ingen skattelettelser å spore likevel! Derimot har Regjeringen i Sem-erklæringen kommet med ganske store og omfattende løfter når det gjelder skatte- og avgiftssiden. I tillegg er det nevnt at Skauge-utvalget skal se nærmere på hvordan man kan gjøre endringer i skattesystemet. Vi har også sett finansministeren komme med uttalelser i det siste, som tyder på at Regjeringen har planer om omfattende skatte- og avgiftsreduksjoner i neste års budsjett. Mitt spørsmål til finansministeren blir følgende: Er det tilfeldigvis fordi det er valg neste år at det er rom for betydelige skattelettelser i neste års budsjett og ikke i årets budsjett? Eller er det noe i utsiktene for norsk økonomi som Stortinget ikke er kjent med? Det er jo helt åpenbart vanskelig for Regjeringen å finne rom nå. Hvorfor skulle det være så mye lettere å finne dette rommet neste år?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2002-10-16:
Ja, det er jeg klar over, men jeg har gått igjennom Sem-erklæringens løfter. Regjeringen har igjen å fjerne boligskatten, det koster ca. 1,4 milliarder kr. Det står at man skal redusere elavgiften, som man for øvrig øker i inneværende års budsjett, og da blir det på en måte enda mer å redusere neste år, men bare 1 øres reduksjon er ½ milliard. Det står at man skal gjøre noe med grensehandel. Ja, provenyet samlet der er ca. 16 milliarder kr, jeg skjønner at Regjeringen ikke har tenkt å fjerne det, men det sier jo litt om hva det koster å gjøre noen reduksjoner. Det står at man skal heve toppskatten og øke bunnfradraget betydelig. En lettelse i bunnfradraget på 1 200 kr har et proveny på nesten 3 milliarder kr. Og sånn kan man fortsette. Formuesskatten koster det 8 milliarder kr å fjerne. Ut fra sånn som man kjenner Per-Kristian Foss" måte å regne og tenke på, vil man anslå det til å være ca. 17–18 milliarder kr i gjenstående lettelser, og det harmonerer jo ikke med det som statsråden selv sa han har igjen å gi lettelser for.
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-16:
NRK Dagsrevyen sendte i går kveld en reportasje som viste at oljeindustrien er milevidt fra å nå Stortingets målsetting om nullutslipp innen år 2005, noe som ble slått fast allerede i 1997. Tvert imot har SFT dokumentert at utslippene av produsert vann, eller på godt norsk «forurenset vann», som inneholder såkalte alkylerte fenoler og polyaromatiske hydrokarboner, øker med 20 pst. hvert år. Denne forurensningen truer fiskens formeringsevne, og er en direkte trussel mot fiskebestandene og dermed mot fiskerinæringen, som jo også er et viktig område for norsk økonomi. Avdelingsdirektør i SFT, Marie Nordby, har uttalt at SFT «er usikre på om oljeselskapene har stor nok beslutningsvilje til å få ned utslippene». Mitt spørsmål til olje- og energiministeren er derfor: Hvordan vil han bidra til å stimulere oljeselskapenes beslutningsvilje i denne saken? Det synes helt åpenbart at med en så stor økning i utslippene er det noe tannløst å vente helt til 2003 på at selskapene skal rapportere om hvilke tiltak de iverksetter, og hvor langt de er kommet med å redusere utslippene, iallfall dersom de har grunn til å tro at de ikke vil bli møtt med tøffe tiltak hvis de ikke viser framgang i arbeidet.
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-16:
Vi i SV er imot åpning av det sårbare Barentshavet bl.a. fordi vi frykter forurensningen fra produsert vann, og at det vil ødelegge fiskerinæringen. Kan statsråden i det minste gi Stortinget en garanti om at han ikke vil anbefale en eneste tillatelse til oljeutvinning i dette sårbare området før det kan presenteres uavhengige og solide forskningsresultater som kan dokumentere at den aktiviteten som planlegges, verken innebærer korttids- eller langtidseffekter som skader norske fiskeriinteresser?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-16:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til miljøvernministeren: «I Dagsrevyen 5. oktober d.å. ble det vist en reportasje fra Finnmarksvidda om skadene som barmarkskjøring med motoriserte kjøretøy påfører den sårbare naturen. Problemet med barmarkskjøretøy er bare i startgropa, og utviklingen vi har sett på Finnmarksvidda, er i ferd med å spre seg til andre deler av landet, jf. brev fra Naturvernforbundet til Miljøverndepartementet av 24. april 2002. Hvilke initiativ vil statsråden ta for å få bukt med dette problemet?»
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-16:
Problemet med barmarkskjøring er todelt. Det ene er den lovlige kjøringen, og det andre er den ulovlige. Når det gjelder den lovlige kjøringen, er noe av problemet at det er vanskelig å få tilgang på den nødvendige statistikken med hensyn til oversikten over dispensasjonene som kommunene gir. Det heter bl.a. i § 7 i forskriften: «kommunen skal gi oppgave over saker etter §§ 5 og 6», og det har vært tolket som at man bare skulle rapportere antallet dispensasjoner. Dette burde vært spesifisert. Det burde vært sagt eksplisitt hvor mange traseer, hvilke områder og hvilke tidsrom det gjelder, og antall turer som det rapporteres, og man må ha sanksjonsmidler når plikten til å rapportere ikke blir innfridd. For eksempel kunne man tenke seg at man for en periode kunne inndra retten til å gi dispensasjoner til kommunene. Vil statsråden gå inn for en slik endring av forskriftene?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-16:
Det andre problemet er den ulovlige kjøringen, nemlig alle de som ikke søker om dispensasjon fordi de likevel har tenkt seg til et vann eller en moltemyr eller et jaktterreng, der de ikke ville få dispensasjon innvilget uansett. Problemet da er at det ikke er penger nok til å drive et effektivt nok oppsyn med denne villmannskjøringen. Og i så måte kan man forestille seg en løsning der pengene som kommer inn på forelegg for ulovlig motorferdsel i utmark, kan gå direkte til oppsynsetatene. Er dette noe statsråden vil vurdere?
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-10-16:
Oljefelt inneholder både olje og vann. Vannet skilles fra oljen. Etter at vannet er renset, slippes det produserte vannet ut. Dette produserte vannet inneholder en del stoffer, bl.a. et utvalg av alkylerte fenoler, som kan vise seg å ha virkninger på torskens reproduksjonsevne, altså innvirkning på hormonene hos torsk selv ved lave konsentrasjoner. Dette er forsøk som er gjort i laboratorier, ikke i åpent hav. Det er all mulig grunn til å ha oppmerksomhet rettet mot disse forholdene. Det er likevel ikke mulig å trekke sikre konklusjoner. Det er stor enighet i forskningsmiljøene og blant dem som arbeider med disse spørsmålene, om at man i dag vet for lite til å trekke sikre konklusjoner. Det er likevel all grunn til å ha et føre var-prinsipp og være aktiv i forhold til dette. Derfor har Regjeringen satt av 8 mill. kr på årets budsjett og vil videreføre dette neste år, slik at en kan få avdekket de tiltak som er nødvendige for å hindre utslipp av slike stoffer. Dette har Regjeringen et aktivt forhold til. Det er enighet mellom fiskerinæringen, forskningsinstitusjonene og myndighetene om den strategi en skal følge. I 2003, dvs. til våren, skal en ha en oppsummering. Myndighetene vil da se til at de nødvendige, strenge kravene stilles til oljevirksomheten, slik at en ikke risikerer at vår oljevirksomhet skal komme i motstrid og på noen måte kunne gjøre det usikkert for fremtiden for norske fiskerier.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-10-16:
Jeg er enig med Ingvild Vaggen Malvik i at før norsk olje- og gassvirksomhet flytter seg lenger nordover, må vi være sikre på at vi kan gjøre dette med forsvarlighet, at alle de mulige risikoene forbundet med slik oljevirksomhet i et arktisk klima kan håndteres uten at dette verken får dramatiske følger for miljøet eller for fiskeriene. Det er et hensyn som Regjeringen ønsker å ta. Det er klart formulert i Sem-erklæringen. Jeg har satt i gang en egen konsekvensutredning for å se hvilke mulige virkninger helårs petroleumsvirksomhet kan ha fra Lofoten og nordover. Denne konsekvensutredningen er en nødvendig forutsetning for at vi skal kunne gå videre. Og jeg kan forsikre om at Regjeringen på ingen måte tar skritt i retning av ytterligere petroleumsvirksomhet før vi har sikkerhet for hva vi faktisk gjør.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-10-16:
Det er vel kjent at norsk petroleumsvirksomhet utøves etter de aller strengeste kriterier. Det gjelder innen både sikkerhet, helse og miljø. På alle disse tre områdene ønsker myndighetene å være i første rekke. Vi arbeider etter føre var-prinsippet, og hvis det på noen måte kan settes spørsmålstegn ved forsvarligheten av hvordan oljevirksomheten utøves av de enkelte selskapene, har myndighetene organer som skal ta opp slike spørsmål. I første rekke er det Oljedirektoratet, og når det gjelder sikkerhet, er det arbeids- og administrasjonsmyndighetene som er rette vedkommende. Jeg skal gjerne ta med meg dette mer teknisk betonte spørsmålet fra representanten Bastesen og se om det på noen måte er slik at det er grunn til å se nærmere på denne saken.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-10-16:
Det har vært en rekordhøy kraftproduksjon i sommer og særlig i august, dvs. at produsentene har brukt mer vann enn de vanligvis gjør på denne tiden av året. Det er en kraftproduksjon som har gått inn i det nordiske kraftmarkedet. Norge deltar i et nordisk kraftmarked, hvor prisene bestemmes av tilbud og etterspørsel. Produsentene har da funnet det lønnsomt, selv med de lave prisene som har vært i sommer, å levere økte mengder av kraft til markedet. I stort vil det si at liberaliseringen av kraftmarkedet har vært vellykket. Norske konsumenter nyter i dag godt av at konkurranse om leveransene har ført til lave priser, men samtidig vil prisene variere alt etter årstid, alt etter det som er mulig å levere til markedet i forhold til etterspørselen. Det vil føre til at kraftprisene nok vil stige noe i tiden fremover. Men fra vår side ser vi ikke at situasjonen ligger slik an at vi skulle gå mot de høye økningene som er indikert, f.eks. på 30 pst. Det kan være verdt å merke seg at prisene på Konkurransetilsynets «10 på topp»-liste for uke 42 i år er betydelig lavere enn tilsvarende «10 på topp»-liste i fjor. Vi ligger altså fremdeles gunstig an, selv om vi i tiden fremover må regne med noe økning i kraftprisene.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-10-16:
Det er meget viktig at alle som har et engasjement i forhold til kraftpriser, også skjønner hvordan markedet fungerer. Norge deltar i et nordisk elmarked, hvor norske produsenter, på linje med svenske, finske og danske produsenter, leverer inn i dette markedet. I noen tidsrom vil norske produsenter levere mer inn i markedet enn det norske konsumenter trekker inn. I andre deler av året vil kanskje norske konsumenter forlange mer kraft enn det norske produsenter klarer å levere. Dette er en fordel for oss. Fleksibiliteten ved at dette store markedet kan hente inn kraft fra ulike områder i de skandinaviske land gjør at vi kan holde kraftprisen på et lavt nivå. Det er altså ikke anledning til, slik det var tidligere, å bestemme kraftprisen verken fra Regjeringens eller Stortingets side. I stort, som jeg sa, har dette vært en fordel for norske konsumenter, og det har ført til at vi har lavere kraftpriser enn det vi ellers ville hatt.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-10-16:
Regjeringen legger ikke opp til at vi skal ha betydelig økning i strømprisene. For utvikling av alternative energikilder og for å kunne bygge ut ny vannkraft har det betydning at prisen på elektrisk kraft ikke er for lav. Hvis kraftprisen blir for lav, tørker også investeringslysten inn, og nye fornybare energikilder kan ikke konkurrere. Derfor er kraftpriser på et rimelig nivå ønskelig, både sett ut fra et miljømessig standpunkt og i forhold til å få en god kraftbalanse. Det er, som jeg sa til forrige spørrer, markedet som bestemmer dette. Heldigvis er det slik at stort sett har kraftprisen svingt innenfor et rimelig slingringsmonn, men det er klart uønsket at vi får sterke svingninger i prisene, selv om disse svingningene holder seg godt under det som er kraftprisene i det europeiske markedet. De skandinaviske land kan, takket være dette nordiske elmarkedet, nyte godt av lave kraftpriser.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-10-16:
All informasjon som kan føre til at forbrukerne blir mer bevisst sine muligheter til å påvirke sin egen strømregning, er verdifull – f.eks. at en forbruker som mener at den faste leverandøren holder et for høyt prisnivå i forhold til konkurrentene, kan, uten kostnader, på dagen, også over Internett, skifte kraftleverandør. Dette er en fordel for forbrukeren. Når det gjelder oppfølging av Johannesburg-konferansen, viser jeg til at Regjeringen hadde som sin strategi å kunne få tilslutning til 15 pst. fornybar energi og 10 pst. nye fornybare energikilder. Dette forplikter Regjeringen til ytterligere å satse på slik energiforsyning. Noe av dette er lagt inn i budsjettet for 2003. Der vil en se at vi følger opp våre forpliktelser og satser 5 milliarder kr i løpet av ti år, slik at vi skal ha 7 TWh ny fornybar energi i 2010. Jeg tar sikte på også å kunne hente inn 3 TWh i energisparing, slik at vi i 2010 skal ha klart å frigjøre det norske markedet med 10 TWh miljøvennlig energiforsyning.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-10-16:
Siden dette forslaget ligger i Stortinget og jeg ikke har fått det til uttalelse, vil jeg selvfølgelig nøye vurdere det. Jeg er åpen for alle positive tiltak som kan sikre konsumentene en lavest mulig pris i dette elmarkedet. Når det gjelder nye fornybare energikilder, vil jeg bare vise til at denne regjeringen har satt seg atskillig dristigere og større mål enn den regjeringen som Sylvia Brustad var medlem av. Det er riktignok slik at Arbeiderpartiet etter at de gikk ut av regjeringen, satte seg mer dristige mål i behandlingen av tilleggsmeldingen til klimameldingen. Som svar på sin egen melding, som var klimameldingen, fant de ut at de i tilleggsmeldingen kunne gå enda et skritt videre. Det er bra. Men det var altså en mulighet som Arbeiderpartiet også hadde da de satt med regjeringsmakt, men som de altså ikke benyttet.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-10-16:
Regjeringen øker nå det økonomiske handlingsrommet for Enova fra neste år hvis Stortinget følger Regjeringens forslag, 79 mill. kr, slik at vi kan komme enda nærmere målet om disse 10 TWh i 2010. Det er en dedikert, klar, forpliktende målsetting som Regjeringen ønsker å følge opp. I den strategien ligger det inne at 0,3 øre på nettariffen skal gå til Enova. Det representanten Inger Enger nå foreslår, er at en skal legge ytterligere øre til Enova. Det ligger ikke inne i Regjeringens forslag, og det er heller ikke i tråd med det Stortingets flertall besluttet da Enova som selskap ble opprettet.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2002-10-16:
Om alkylerte fenoler har jeg uttalt meg tidligere. Jeg har et litt annet spørsmål, men det gjelder samme felt. Jeg har balet med å komme om bord på Norne-feltet, på Norne-skipet, siden jeg kom på Stortinget. Jeg har ikke klart det. Jeg fikk et brev fra Statoil i juni 2001, og jeg har et spørsmål til det. Statoil har ingen slepefartøy ved sine installasjoner. Det er supply-båten som fungerer som stand by-båt ved den enkelte installasjon, og motorlettbåten som henger i davitene, som skal fungere som oljevernberedskap på det feltet. Ved den slepelettbåten er det 130 hester. I supply-fartøyet er det 13 000 hester. Ved at man sleper ut oljelenser fra dette supply-fartøyet, er det altså 13 000 hester i den ene enden på lensen. Og det er 130 hester i andre enden. Det må jo gå galt!(Presidenten klubber.) I brevet fra juni 2001 som jeg fikk fra Statoil, meddeler de at de skulle avholde en oljevernøvelse i indre farvann ved Sandnessjøen. Der skulle jeg få være til stede. Jeg trenger ikke være til stede på land! Er statsråden fornøyd med dette, og er han fornøyd med at det ikke er slepefartøy ved oljeinstallasjonene?(Presidenten klubber igjen.) (Presidenten klubber.) (Presidenten klubber igjen.)
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-16:
Eg vil gjerne stilla eit oppfølgingsspørsmål til justisministeren knytt til oljeforureining og beredskap. …
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-16:
Ja, og hovudspørsmålet dreia seg om oljeforureining! Det som er kjent, er at det er moglegheiter for stor oljeforureining langs norskekysten knytt til russisk oljetransport, som vil ha store konsekvensar for fiskestammane om det blir ulykker. Mine spørsmål til justisministeren er: Kva konkret gjer norske myndigheiter i forhold til denne transporten? Har ein sett Kystvakta i beredskap? Har ein sikra seg i forhold til taubåtar som kan slepa til lands om det skjer ulykker? Kva konkret gjer Regjeringa i forhold til denne problematikken, som fort kan få store konsekvensar for fiskebestanden?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2002-10-16:
Jeg vil gjerne stille et spørsmål til olje- og energiministeren. Til tross for en nedbørsfattig sommer har norske kraftselskap tredoblet eksporten av kraft så langt i år. Dette har ført til at det er lite vann i kraftmagasinene, og en rekke kraftselskap og analytikere varsler nå rekordhøye strømpriser til vinteren. Hva vil statsråden foreta seg for å unngå at vi skal komme i slike situasjoner som dette?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2002-10-16:
Det er for så vidt riktig, som statsråden sier, at det ligger noenlunde greit an så langt. Men det er altså en langt lavere magasinfylling på denne tiden enn det som er normalt i forkant av vinteren. Det er all grunn til å tro at vi kommer til å få en rekordhøy import når vinteren setter inn, og det er en betydelig risiko for at det i neste omgang vil føre til økte strømpriser. Jeg er skuffet over at statsråden ser ut til å synes at det er greit at det er norske forbrukere som skal betale for kraftselskapenes grådighet i forhold til å tømme magasinene på et tidspunkt hvor man vet at det kan bli knapphet til vinteren. Så mitt oppfølgingsspørsmål er: Vil statsråden overhodet ikke se på nye krav til magasinfylling på ulike årstider og dermed regulere mulighetene for eksport strengere enn det som er gjort hittil?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2002-10-16:
Regjeringen skriver i sitt forslag til statsbudsjett i år at de forventer en økning av energiprisen i tiden framover. Arbeiderpartiet mener at dette vil ramme spesielt småbarnsfamilier, industri og offentlig sektor. Det kunne være interessant å høre oljeministerens vurdering av hva han mener er et akseptabelt nivå på energiprisen i Norge.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2002-10-16:
Mitt spørsmål går også til olje- og energiministeren, fordi ministeren sitter i en regjering der det snakkes i store ord om hvor viktig miljøvern er, særlig i utlandet. Det gjelder f.eks. de sterke krav som ble stilt under Johannesburg-konferansen om satsing på fornybar energi. Problemet er at det ikke følges opp på hjemmebane. I Johannesburg ble det stilt krav om at en skulle ha en plan for 15 pst. fornybar energi og 10 pst. ny fornybar energi. Dette vil også ha betydning i forhold til å få mer energi, som derved på sikt vil kunne påvirke strømprisen. Spørsmålet mitt er: Når kommer planen for å følge opp her hjemme de store ord i utlandet fra Regjeringens side? Jeg er også skuffet over at statsråden ikke ser ut til å være veldig bekymret over at vi kommer til å få sterk stigning i strømprisene utover vinteren. Arbeiderpartiet har nå et forslag liggende til behandling i komiteen, som går ut på at forbrukerne skal kunne ha et smartere forbruk og på den måten også påvirke sin egen strømregning og få prisen ned. Så langt har vi ikke sett noen signaler fra Regjeringen om det. Hva mener statsråden om det?
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2002-10-16:
Det er riktig at det ligger noe for fornybar energi i budsjettet, men det er jo langt fra de krav Regjeringen stilte på vegne av Norge i Johannesburg. Så jeg vil igjen be om at statsråden svarer konkret på spørsmålet: Når kommer planen for konkret å følge opp det samme her i Norge? Hvis en mener at strømregningen er for høy, mener jeg at det blir for enkelt bare å si til forbrukerne: Skift kraftleverandør! Det vårt forslag går ut på, er at vi som forbrukere skal kunne inngå avtaler med våre strømleverandører om f.eks. ikke å ha på varmekablene på tider av døgnet da de fleste har det, og derved få betalt i form av lavere strømregninger. Er statsråden for eller imot dette forslaget?
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2002-10-16:
Fornybare energikilder interesserer oss alle, og jeg veit også at det interesserer ministeren. Mitt spørsmål går inn i den samme rekka. Vi har fått høre mye om Enova. De gjør en god jobb, og det har blitt flagga fra ministerens side at de skulle få økt bevilgning. Det er vel slik at det i budsjettet er lagt opp til ca. 9 mill. kr, tror jeg. Enova har for lite penger i forhold til ønsket fra veldig mange forbrukere. Det er også veldig mange prosjekter som ligger klare for å bli realisert hvis det gis penger. Mitt spørsmål til olje- og energiministeren er følgende: Kunne det tenkes at en del av elavgifta, f.eks. 2 øre, kunne øremerkes slik at de pengene kunne gis til Enova?
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2002-10-16:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Gjøvikbanen er viktig for persontransporten inn og ut av Oslo nordfra, den sørlige delen av banen også for godstransport til Bergen. Tidligere var det dobbeltspor hele strekningen fra Oslo S til Grefsen. En strekning på 300–400 meter er i det stille blitt gjort om til enkeltspor. Nå er det påbegynt arbeid for å bygge lokk og boliger over deler av strekningen. Det vil skape nye vansker for videre utvikling av Gjøvikbanen. Hvordan harmonerer dette med Regjeringens uttalte satsing på kollektivtransport?»
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2002-10-16:
Jeg takker for svaret, og jeg tillater meg å komme med noen tilleggskommentarer. Når det gjelder dette med bygging av et lokk over jernbanen, tar riktignok lokket ikke noen plass, men pilarer er satt ned slik at det ikke går an å lage to spor der. Det er den siden av det. At anbud løser noen problemer her, er vi muligens uenige om, men poenget er at Gjøvikbanen har blitt sultefôret over lang tid. Den er sprengt i rushtiden. Det passerer 60 tog der i løpet av et døgn. Det som er nevnt, viser at det ikke har vært satsing på denne banen. Det skal bli en ny T-banering med en ny stasjon på Storo, og der er det heller ikke tatt hensyn til Gjøvikbanen i den grad det burde vært gjort. Vi vet at det bygges mange nye boliger på Grefsen, og at det også blir mange arbeidsplasser i dette området. Mitt spørsmål er da: Er ministeren enig i at vi risikerer at enkeltsporløsningen kommer til å virke styrende for framtidige prioriteringer?
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2002-10-16:
Jeg takker igjen for svaret. Det er hyggelig at ministeren vil at flere skal reise med jernbanen. I den tiden folk reiser, er kapasiteten sprengt, så det er i grunnen ikke noe svar. Vi er avhengig av gode, varige løsninger. I svaret til representanten Ryan sier ministeren at det er positivt å reise kollektivt. Det bør også gjelde Gjøvikbanen; man bør få mulighet til det. Statsråden, som også er øverste leder for Jernbaneverket, har veldig mye makt. Gjøvikbanen er 100 år i år. Jeg skulle ønske at statsråden hadde en bedre gave til jubilanten enn å sende den skrantende toglinjen ut på anbud. Vil statsråden gripe inn og sørge for å sikre at vi får tilbake dobbeltsporet, som helt riktig aldri har gått lenger enn til Grefsen, slik at vi får framtidige utviklingsmuligheter for denne banen?
Morten Lund (Senterpartiet), 2002-10-16:
Jeg har også et spørsmål angående fremtidige skattelettelser og hvordan de skal finansieres, om det blir som nå, at de skal finansieres ved økte egenandeler til dem som har dårlig helse. I år har man funnet plass til å redusere toppskatten med 500 mill. kr. Statistisk sentralbyrå har regnet ut at vi betaler like mye i egenandeler for helse- og sosialtjenester som det betales i toppskatt. Egenandelene betales mest av dem med lavest inntekt, toppskatten av dem med høyest inntekt. 25 pst. av de kronisk syke og funksjonshemmede betaler over 10 000 kr i året i egenandeler. Det som Regjeringen gjør denne gangen, er å løfte taket som gjelder i dag for egenandeler, og det koster oss 400 mill. kr. Fritaket for eldre og uføre når det gjelder egenandeler, er 380 mill. i ekstra utgifter, særfradraget for store utgifter utgjør 75 mill., altså effekten av det. Regjeringen finansierer da skatteletten med økte egenandeler, og så gir de tilbake 90 mill. kr i det såkalte tak 2. Spørsmålet er om fortsettelsen også blir slik. Er det økte egenandeler som skal finansiere redusert toppskatt?
Morten Lund (Senterpartiet), 2002-10-16:
Jeg vil få stille følgende spørsmål til helseministeren: «Den psykiatriske sykehusavdeling på Fosen er blitt nedlagt med virkning fra 1. oktober. Vedtaket er gjort av direktøren for helseforetaket uten at folkevalgte og representanter for brukerne er gitt anledning til å uttale seg, slik Stortinget har bestemt. Senteret kan vise til særdeles stor pårørende- og pasienttilfredshet og svært rimelig drift. Helseansvarlige på Fosen mener det nå vil bli et langt dårligere tilbud til en stor gruppe pasienter. Kan dette vedtaket om nedlegging regnes som gyldig?»
Morten Lund (Senterpartiet), 2002-10-16:
Min bekymring går ikke på om departementet er spurt eller ikke, men på at brukerne og de lokale folkevalgte ikke er spurt, slik som Stortinget har understreket, og som også Regjeringen da staten overtok, lovte under stortingsbehandlingen. I tillegg er det slik at vi mister et veldig godt tilbud på Fosen. De helseansvarlige ser at det tilbudet som skal være en erstatning, og som statsråden sier er midlertidig, er dårligere, og det kommer antakelig ikke til å bli brukt av de klientene som en her snakker om. I tillegg er det et billig tilbud. Det at det nå eventuelt midlertidig blir en nedlegging, vil føre til at en mister kompetanse, og det blir også vanskeligere å bygge opp igjen dette. Direktøren for helseforetaket hoppet bukk over brukerne, de lokale folkevalgte og de ansatte. De fikk ingen orientering om hva som skjedde, de fikk en muntlig beskjed seks uker før stenging. Jeg synes det er dramatisk hvis det er slik at statsråden sier at dette er ok. Dette er ikke en saksbehandling som er i samsvar med det som Stortinget har sagt, og som departementet har lovt i Stortinget.
Morten Lund (Senterpartiet), 2002-10-16:
Det bekymrer meg at det som statsråden nå sier, at det skal sjekkes om tilbudet blir like godt, ikke ble gjort før stengningen skjedde, for dette er dramatisk. Og som sagt, fagfolk vil forsvinne. Men denne saken er også av prinsipiell karakter. Hvor langt kan administrasjonen i et helseforetak gå når det gjelder å legge ned tilbud? Jeg mener det er godt beskrevet i forbindelse med saker som Stortinget har hatt til behandling, og det som har vært sagt i innstillingen: Brukerne skal være med, og de lokale folkevalgte skal i det minste få lov til å gi sine signaler. Det har ikke blitt gjort i dette tilfellet. Hvis saken passerer, kan vi kanskje oppleve at Røros Sykehus kan bli nedlagt uten at de instansene vi snakker om, har fått sagt meningen sin. De prosedyrene som er beskrevet i de dokumentene jeg nevner, dreier seg om hvordan en plan skal fastlegges, og hvordan den skal endres. Dette er en forandring av en plan som var under arbeid, men som midlertidig var godkjent av departementet.(Presidenten klubber.) Kan en vedtatt plan endres uten at det som Stortinget har presisert, blir fullført? (Presidenten klubber.)
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2002-10-16:
Mitt spørsmål går til finansministeren. Før jeg tar hovedspørsmålet, vil jeg si at jeg syns finansministeren hadde et litt nonchalant svar til Hill Marta Solberg tidligere, hvor han egentlig trakk i tvil at det skjer oppsigelser, at det skjer en del nedleggelser av arbeidsplasser i distriktene. Da vil jeg be finansministeren komme bortover til mitt distrikt, så skal han få mange hundre i fanget fra enkelte bedrifter. Mitt hovedspørsmål går på et brev fra SND til næringsministeren, hvor SND sier klart fra at får de de samme rammevilkårene som de hadde i 2001, kan de skape 60 000 nye arbeidsplasser – det garanterer de. Jeg vil også vise til St.prp. nr. 1 om nyskaping og nye arbeidsplasser, der Regjeringen trekker inn fullmakten til SND når det gjelder nyskaping og forskning, hele 40 mill. kr. Hvordan harmonerer dette med å møte den utfordringen som vi nå opplever når det gjelder oppsigelser?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2002-10-16:
Et stramt budsjett – ja, det skal også Arbeiderpartiet legge fram. Men til det som finansministeren viste til fra tidligere: Den gangen møtte Arbeiderpartiet på en offensiv måte den økende ledigheten, bl.a. med vekst i industrien gjennom en industripakke der man systematisk vred dagpenger over til aktiv opplæring, slik at en var beredt til å ta de nye oppgavene som kom. Da er det ikke noe svar til de arbeidsledige å kutte på dagpengeordningen. Jeg merket meg også at Per-Kristian Foss da han redegjorde for dagpengeordningen i sted, glatt gikk forbi og ikke sa noen ting om at feriepenger for de arbeidsledige nå blir fjernet. Men mitt hovedspørsmål til Foss er videre: Vil man nå bruke arbeidsledigheten som et virkemiddel i den økonomiske politikk?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2002-10-16:
Hvis det er sånn at det er jobb nr. 1 å styrke industrien, framstår det som et paradoks at en samtidig som en har et stramt budsjett, velger å gå rett løs på noen ordninger som vil ha direkte skadevirkning for norsk industri. Det er ingen tvil om at endringen i permitteringsreglene er en stor belastning ikke bare for dem som er så heldige å komme på høring i Stortinget, men for nær sagt alle bedrifter i Norge som har sesongvariasjoner – reiselivsbedrifter, verftsindustri, andre deler av norsk industri. Det er ikke noen tvil om at endringene i refusjonsordningen og nettolønnsordningen er en stor byrde for den norske maritime næringen. Det er heller ingen tvil om at SND fortsatt er på et historisk lavmål når det gjelder muligheten til å bidra til innovasjon eller utviklingsarbeid i industrien. Framstår det i det hele tatt ikke som noe paradoks for Regjeringen at en stripper de industripolitiske ordningene samtidig som en venter på at det stramme budsjettet skal virke?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-16:
Eg tillèt meg å stille følgjande spørsmål til miljøvernministeren: «Økokrim har gjeve bedrifta Aluscan i Nesset kommune i Møre og Romsdal ei bot på 2 mill. kr for brot på forureiningslova. Kan statsråden gjere greie for dei totale utsleppa til Tingvollfjorden og nærområdet i Raudsand sidan Aluscan starta i 1989 og fram til i dag, synest statsråden SFT har gjeve utsleppsløyve og følgt opp med kontrollar som er i samsvar med norsk miljølovgjeving, og kva tiltak bør setjast i verk for eit godt arbeidsmiljø og for å sikre naboane eit forureiningsfritt nærmiljø?»