Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-12-14:
Selv om det for tiden er krevende for de fleste, med høye strømpriser og ny nedstengning på grunn av pandemien, er heldigvis Norge fortsatt et av verdens beste land å bo i. Vi skårer høyt på ulike internasjonale indekser, velferdsstaten er velutviklet, og verdier som likestilling, ytringsfrihet, tillit og toleranse står sentralt og bidrar til et godt demokrati. Men vi må jobbe aktivt for å beholde det sånn, og da er det viktig at befolkningen opplever at nasjonalstaten er til for dem, og at skattene og avgiftene de betaler, går til gode formål og ikke til skattekutt for de rikeste eller rett i lommen på store internasjonale selskaper. Det er viktig at alle har tilgang på de samme offentlige tjenestene uansett hvor i landet de bor, og det er viktig at vi har velferdsordninger som fungerer mest mulig etter hensikten. Det er også en slik utjevnende og tillitsbasert politikk den nye regjeringen ønsker å føre de neste fire årene, noe som kommer tydelig fram i Hurdalsplattformen – og også i vårt forslag til budsjett sammen med SV, hvor vi selv på bare få uker har klart å gjøre justeringer som viser riktig vei. Vi har vel å merke ikke hatt tid og anledning til å gjøre så grundige og helhetlige vurderinger og prioriteringer som i en normal budsjettprosess, men at det nå er en ny kurs, merkes – ikke minst når det gjelder kommuneøkonomien. Kommunene, som er så viktige for tjenestetilbudet til folk, får 2,5 mrd. kr mer å rutte med etter vår justering, noe som helt klart vil ha mye å si for tjenestetilbudet. Ikke minst vil det ha betydning for mulighetene det kommunale barnevernet har til godt å implementere den nye barnevernsreformen i 2022. Heldigvis gir regjeringen i budsjettet også kommunene et ekstra år på å omstille seg i forbindelse med reformen, noe som er helt nødvendig. Vi styrker både kommunenes økonomi og ikke minst økonomien til familier som får sosialstønad, ved i dette budsjettet å sørge for at barnetrygden skal holdes utenfor sosialstønaden. I vårt budsjettforslag har vi også en rekke andre tiltak som vil gjøre hverdagen enklere for barnefamiliene, ikke minst de som ikke har så god råd. Vi reduserer maksprisen i barnehagene, staten kommer med en egen satsing på ressurskrevende brukere, brillestøtten kommer tilbake, arbeidet med en tannhelsereform igangsettes, og vi innfører gratis halvdagsplass i SFO for førsteklassinger. Vi styrker budsjettene til barne- og ungdomsorganisasjonene med 4 mill. kr og gir frivilligheten og idretten 150 mill. kr og full momskompensasjon – et gode for alle barn og unge. Og vi utvider og putter på hele 85 mill. kr ekstra i ordningen for inkludering av barn og unge – ikke bare 50 mill. kr, som Høyre sa her. Dette går til utlånsordninger som BUA og Skattkammeret. Det kan gå til kontingentkasser som kommunene har rundt om, eller til andre gode tiltak, som ulike fritidskortløsninger, som allerede finnes og brukes av mange kommuner som er langt framme teknisk, og som treffer de barna som behøver det mest – og langt bedre enn det fritidskortet som forrige regjering så vidt var i gang med å rulle ut. Det byråkratiske og ikke minst ekstremt kostbare tiltaket – vi snakker om 1,7 mrd. kr – var vi i Senterpartiet i utgangspunktet litt positive til, men det viser seg at det ville ta lang tid å få på plass, utvidelser regjeringen Solberg la opp til, vil fortsatt omhandle bare noen få kommuner, og så har heller ikke barn og unge vist seg å nyttiggjøre seg fritidskortet der det nå finnes. 50 mill. kr står igjen på ordningen i 2021. Vi mener vi derfor kan bruke pengene på mye mer treffsikre tiltak enn denne universelle ordningen. For regjeringen er det ikke et ønske med en utvikling der en stadig større andel av offentlige velferdstjenester eies og drives av kommersielle konsern. Vi vil heller styrke fellesskapsløsningene og jobbe for at ansvar og drift skal være mest mulig i det offentlige og i den ideelle sektoren. Derfor styrker vi institusjonsbarnevernet med 150 mill. kr neste år, både fordi det trengs og også som et ledd i å få til en omstilling der offentlige og ideelle tar over for store kommersielle konsern på dette feltet. For barn i barnevernet trenger god koordinering og nok ansatte med kompetanse, noe som anbudskonkurranser og fokuset på profitt i de store barnevernskonsernene ikke bidrar godt nok til. Utviklingen av et enda bedre barnevern er for øvrig en hovedsatsing i Hurdalsplattformen. Siden fosterhjem er det mest brukte omsorgstiltaket når barn ikke kan bo hjemme, blir rekruttering og utvikling av gode, stabile fosterhjem også en viktig oppgave framover. I Hurdalsplattformen prioriterer vi fosterhjemmene, og vi er i gang med arbeidet med en ny fosterhjemslov. Jeg vil derfor avslutningsvis benytte anledningen til å invitere alle partiene på Stortinget til å bidra konstruktivt i arbeidet med den.