Tove Linnea Brandvik (Arbeiderpartiet), 2011-12-12:
I dag legger vi fram forslaget til ny uføretrygd og alderspensjon for uføre. Det har vært en lang prosess. Vi skulle klare å skape balanse mellom veldig mange ulike hensyn. Innstillingen vi legger fram, svarer på de ulike utfordringene på en god måte. Den viktigste oppgaven vår var å sikre en god inntekt for dem som ikke kan jobbe på grunn av sykdom, skade eller lyte. Vi skal sikre at det alltid lønner seg å jobbe og derved støtte opp om arbeidslinja. Vi skal sikre at unge som blir uføre, får gode levevilkår. Samtidig skal vi sikre at uføretrygden er bærekraftig på lang sikt. Vi skal begrense antallet som blir uføre ved å forsterke innsatsen tidlig i forløpet. Dette er hovedtrekkene i forslaget: Reglene for ny uføretrygd og ny alderspensjon til uføre skal tre i kraft i 2015. Dagens uføre vil i mindre grad påvirkes av reformen, selv om enkelte endringer også vil gjelde for disse. Uføretrygden for nye uføre skal ligge på 66 pst. av tidligere inntekt. Dette er noe høyere enn gjennomsnittlig ytelse i dag. Uføretrygden skal fortsatt være en varig inntektssikring. Vi har prioritert at de som ikke kan kombinere arbeid og trygd, får en god ytelse. Uføretrygden skal vi nå skattlegge som lønn. For dagens uføre øker vi brutto utbetalt uføretrygd for å kompensere for dette; de får dermed om lag samme netto utbetalt som tidligere etter omleggingen. Skatteomleggingen bidrar til at det ikke oppstår tap i netto utbetalt inntekt for dem som kombinerer arbeid og trygd, noe man kunne risikere i den gamle ordningen. I dag beregnes utførepensjon på samme måte som alderspensjon. Den nye uføretrygden skal beregnes på grunnlag av inntekten de tre beste av de fem siste årene før uførheten oppsto. Dette gir en bedre sammenheng mellom den inntekten du mister, og det du får. Det etableres en ny ordning som vil gjøre det enklere å kombinere uføretrygd og arbeid. I den nye ordningen vil det alltid lønne seg å arbeide mer. Uføretrygden vil reduseres når arbeidsinntekten øker, men reduksjonen kommer først når arbeidsinntekten blir høyere enn ca 31 700 kr., som er 0,4 G. For dagens uføre vil denne beløpsgrensen fra innføringen av ny ordning og fram til 2019 være på 60 000 kr. Systemet med revurdering av uføregraden dersom arbeidsinntekten går over 1 G og ett års ventetid før nye uføre kan prøve seg i arbeidslivet, faller bort, og vi viderefører at bonuslønn fra VTA-ordningen, Varig tilrettelagt arbeid, ikke gir avkorting. Avkorting av inntekten utover fribeløpet blir med samme sats som kompensasjonsgraden. Komiteen har merket seg, bl.a. etter innspill under høringene, at for enkelte med tidligere svært lav inntekt ville det medført en avkorting på inntil 83 pst. Det mener vi er et for svakt arbeidsincentiv. Komiteen endrer derfor § 12-8 og øker minste tidligere inntekt som benyttes for å beregne uføregraden. Denne gruppen vil da ha en avkorting før skatt på om lag 70 pst. Det gjøres også en endring slik at avkortingen for gifte og enslige blir lik. Det er en enstemmig komité som går inn for denne endringen. Dagens behovsprøvde barnetillegg videreføres, men innretningen av tillegget vil vurderes på nytt i tilknytning til behandlingen av Brochmann-utvalgets innstilling, og i lys av Fordelingsutvalgets innstilling. Vi har valgt å la overgangen til alderspensjon for dem som omfattes av ny opptjeningsmodell i folketrygden, skje ved 67 år. Pensjonsopptjening gis til 62 år. Dette sikrer en god alderpensjon til uføre. Pensjonsopptjeningen beregnes som om man fortsatt skulle stått i jobb. Uføres alderspensjon skjermes delvis fra levealdersjustering. Skjermingen utgjør 0,25 prosentpoeng per nytt årskull. I lys av arbeidsføres tilpasning de nærmeste årene skal det i 2018 vurderes om – og eventuelt hvordan – en konkret skjermingsordning bør utformes. Den nye uføreordningen vil sikre økonomisk trygghet for dem som ikke kan jobbe. Forslaget gjør det enklere å kombinere uføretrygd og arbeid. Vårt mål er at færre skal bli uføre, og at det skal bli lettere å jobbe når helsen gjør det mulig. Uføretrygden blir i sterkere grad et sikkerhetsnett. Vi viderefører ordningen med frys av uføretrygden i inntil fem pluss fem år hvis man jobber så mye at utbetalingen av uføretrygden opphører, dvs. mer enn 80 pst. Mange av diskusjonene og debattene som har vært oppe under utformingen av forslaget, har handlet om hvordan vi kan redusere andelen uføre i befolkningen. I den debatten har det ved flere anledninger blitt påpekt at vi har mange i yrkesaktiv alder som får trygdeytelser på grunn av helseproblemer, og at andelen med uføretrygd i landet vårt har økt. Begge påstandene er for så vidt riktige, men de forteller bare en del av sannheten. En annen side ved dette bildet er at vi har en svært høy sysselsettingsgrad, og at den har økt kraftig. Andelen av befolkningen som deltar i arbeidsstyrken, har økt mer enn andelen uføre. Vi har mange på trygd, men også mange i arbeid, så bildet og sannheten har flere nyanser. Styrken vi har som nasjon, er den høye sysselsettingsgraden. Derfor vil vi styrke arbeidet med å få flere inn i jobb og flere til å stå lenger i arbeid. Under utarbeidelsen har vi f.eks. sett på hvor mange i de ulike aldersgruppene som blir uføre, vi har sett på hvilke sykdommer og skader de har, og vi har sett på utdanningsnivået. Vi har merket oss at det er en svakt synkende andel blant de eldste som blir uføre. Det kan ha flere årsaker, men vi vil bl.a. peke på bedre arbeidsmiljø, mindre fysisk belastende arbeidsoppgaver og gode seniortiltak som viktige faktorer. Derfor er det viktig å sikre at dette er en utvikling som vi viderefører. Vi ser at det er en økning i andelen som har psykiske lidelser. Det må følges opp med gode helsetjenester. Vi må klare å videreføre åpenheten som er skapt rundt dette temaet. Det som bekymrer oss alle mest, er økningen vi ser blant unge som blir uføre. Det er en liten gruppe som blir uføre, men konsekvensene blir store for disse ungdommene. Arbeid er en stor del av vår identitet. Det gir oss sosiale nettverk og tilhørighet. Tilknytningen til arbeidslivet er også den sterkeste faktoren vi har for å forebygge fattigdom. Det er derfor vi prioriterer å øke innsatsen ovenfor nettopp denne gruppen. Unge under 30 år er i den krevende fasen hvor de skal komme seg inn i arbeidslivet. For denne gruppen prioriterer vi økt innsats til oppfølging og tiltak. De fleste over 30 år har avsluttet utdanningen sin og etablert seg i jobb. Aldersgruppen er valgt fordi tiltakene vi har i dag, er spesielt rettet mot dem som er i jobb. Det stilles strenge krav til arbeidsgiver, arbeidstaker og Nav for å sikre tilrettelegging og tiltak for å kunne stå i jobben. Dette er tiltak som videreføres eller forsterkes. Den nye uføreordningen vil bidra til at flere med redusert og variabel arbeidsevne kan delta i arbeidslivet. Det vil være svært viktig at vi følger opp uførereformen med forsterket arbeidslinje. Bruken av arbeidsmarkedstiltak, praktisering av regelverket i stønadsordningene og legens og Arbeids- og velferdsetatens rolle i uføresaker skal gjennomgås for å øke fokuset på aktivitet og arbeid. Vi har inngått en ny avtale om inkluderende arbeidsliv. I årets budsjett har vi valgt å styrke Nav, som har en nøkkelrolle i forhold til iverksettelse av tiltak i perioden før en eventuell uføretrygd skal innvilges. I årets budsjett har vi også lagt inn en strategi for å få mennesker med nedsatt funksjonsevne inn i arbeid. Her har vi spesielt lagt vekt på overgangen mellom utdanning og arbeid. Når vi skal behandle arbeidsmiljømeldingen, blir det viktig at vi viderefører et lovverk som bidrar til at vi har et arbeidsliv som vi klarer å stå i. I forbindelse med arbeidet med lovforslaget har det vært møter med de opposisjonspartiene i Stortinget som står bak pensjonsforliket – Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Det er derfor en glede å kunne legge fram et forslag som langt på vei har konsensus blant pensjonskameratene. Framlegget har blitt utformet ved konstruktive diskusjoner og bidrag fra alle parter. Jeg vil også benytte anledningen til å takke komiteen og høringsinstansene for gode innspill, gode debatter og et godt samarbeid for å utforme en ny uføretrygd og alderspensjon for uføre, som nå bygger på et bredt flertall i Stortinget. Så må jeg gjøre oppmerksom på at det ved en inkurie har sneket seg inn et feiltrykk i innstillingen som er omdelt. Det gjelder side 22, andre spalte, fjerde avsnitt, hvor ordene «og» og «for gifte» skal strykes. Setningen blir da: «For enslige skal inntekt før uførhet ikke settes lavere enn 3,5 ganger grunnbeløpet.» Med dette vil jeg si at komiteens flertall slutter seg til regjeringens forslag til ny uføretrygd og alderspensjon for uføre med de endringene som vi har omtalt, som gjelder § 12-8, og som det er redegjort for.