Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2015-02-17:
Komiteen har behandlet representantforslaget fra Arbeiderpartiet om en bedre skolehelsetjeneste. Som saksordfører mener jeg innstillingen viser et bredt og godt engasjement fra alle partier når det gjelder barn og unges helsesituasjon, særlig knyttet til psykiske helseutfordringer. De opprinnelige ni forslagene fra Arbeiderpartiet har utviklet seg til 13 forslag som fremmes av et mindretall i dag – noe varierende med tanke på hvilke partier som står bak hvilke forslag. Men felles for oss alle er at vi deler ambisjonen om at barn og unge som sliter, må bli sett tidligere og få raskere hjelp, fordi vi vet at tidlig innsats er viktig for å unngå at små plager utvikler seg til kroniske lidelser. Jeg vil takke komiteen for godt samarbeid og tillater meg nå i resten av mitt innlegg å redegjøre for Høyres og regjeringspartienes standpunkter i saken. Jeg aner at de øvrige partiene vil gjøre det samme knyttet til sine synspunkter i den videre debatten. For Høyre og Fremskrittspartiet er tidlig innsats, raskere psykisk helsehjelp, styrking av helsestasjons- og skolehelsetjenesten og bedre helsetjenester nær der folk bor blant regjeringens viktigste satsinger. Derfor styrker vi disse områdene i overføringene til kommunene betraktelig. Vi registrerer at de rød-grønne partiene nå ønsker en øremerking av disse midlene. Det er verdt å merke seg at den rød-grønne regjeringen aldri foreslo øremerking og heller ikke styrket disse områdene i en størrelsesorden som gjorde kommunene i stand til å bygge ut denne viktige forebyggende tjenesten tidligere. Den innretningen som vår regjering har valgt på disse midlene, gir tydelig signal til kommunene og legger til grunn prinsippet om at kommunene best vet hvor skoen trykker. Derfor er det også mange kommuner som nå bygger opp disse tjenestene. I dag kan vi i Dagsavisen lese om Oslo kommunes prosjekt Rask psykisk helsehjelp, et pilotprosjekt i bydelene Frogner og Søndre Nordstrand, hvor studenten Malin Nesvoll Vangsnes forteller hvordan lett tilgjengelig hjelp via et lavterskeltilbud var helt avgjørende for henne da hun som student opplevde angst som gjorde henne sykmeldt. Et annet eksempel er Akershus fylkeskommune – som et av landets første fylker innførte de helsesøster ved alle videregående skoler som et permanent tilbud fra 2012. Det reduserer frafallet i skolen. Nå utvider de tjenesten med miljøarbeidere som skal komplettere helsesøster i arbeidet med å fange opp og være der for de unge elevene. Ski kommune, også i Akershus, har et eget arbeid knyttet til tidlig innsats for barn i risiko. Det finnes utallige flere kommunale prosjekter og satsinger som viser at mange kommuner jobber målrettet og godt med å bygge opp en sterkere faglig skolehelsetjeneste. Vi skal fortsatt være utålmodige på vegne av alle dem som ikke får hjelp tidsnok, men vi skal også huske å anerkjenne at mye godt arbeid er i gang. Så til et viktig tema: Hvordan gjøre skolehelsetjenesten mer tilgjengelig og relevant for gutter? I går lærte jeg et nytt uttrykk: gutteplaster. Jeg hospiterte på en helsestasjon i min nabokommune, og der kunne helsesøster og kommunepsykologen fortelle om fenomenet gutteplaster. Gutter generelt opplever veien inn til helsesøsters kontor som mer bratt og kronglete enn mange jenter – de gruer seg for å ta opp spørsmål. Derfor hender det rett som det er at guttene banker på og spør om å få et plaster, selv om det ikke hjelper å sette plaster på det som egentlig er problemet. Så er spørsmålet om flere menn i helsesøsteryrket vil gjøre tjenesten mer tilgjengelig, eller om det heller er hvordan tjenesten henvender seg til både gutter og jenter som er avgjørende. Vi har mest tro på det siste. Det finnes kommuner som jobber målrettet med tiltak rettet direkte mot gutter. Asker kommune er et eksempel på det. De har som et av sine tiltak en egen helsestasjonsdag for gutter. Fra oppstarten i 2000 har gutteandelen i deres helsestasjonstjeneste økt fra 8,5 pst. til 26 pst. Det er rett og slett bra jobbet. I Høyre er vi svært glad for at regjeringen er tydelig på satsingen på barn og unges helse. Neste år kommer en egen ungdomshelsestrategi til behandling i Stortinget, og allerede denne våren vil regjeringen presentere sin primærhelsemelding. Vi ser fram til dette, fordi vi mener at tiden for en samlet gjennomgang av arbeidsdelingen i kommunehelsetjenesten er overmoden. Det vil kunne sikre bedre og raskere hjelp til enda flere barn og unge i årene framover.