Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-12-06:
Regjeringen har store ambisjoner for den næringspolitikken som skal føres de neste årene. Soria Moria-erklæringen slår fast at «Norge skal bli en av de ledende, innovative, dynamiske og kunnskapsbaserte økonomier i verden innenfor de områder hvor vi har fortrinn». Ett av de satsingsområdene Regjeringen har pekt ut på grunn av den kompetansen og de fortrinnene vi besitter, er marin sektor. Vår politikk skal baseres på bærekraftig ressursforvaltning, en rettferdig ressursfordeling og satsing på forskning og kompetanse. En samlet komite peker på at Norge står overfor et svært omfattende problem med uregulert fiske i Barentshavet. Komiteen viser også til at norske myndigheters arbeid med denne problemstillingen er meget ressurskrevende og innebærer arbeid over et bredt spekter. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Fiskeridirektoratet med 15 mill. kr for å styrke ressurskontrollen, for bl.a. å øke antallet inspektører og styrke det internasjonale ressurskontrollarbeidet. I tillegg er det behov for å styrke kunnskapen om hvordan den svarte økonomien knyttet til ulovlig fiske fungerer. Kampen mot overfiske skal vinnes gjennom å gjøre en god jobb på hjemmebane, men den må selvsagt også løses gjennom en god dialog med de andre landene som høster av Barentshavet. Under de norsk-russiske fiskeriforhandlingene i Kaliningrad tidligere i høst ble det enighet om en rekke felles tiltak for å bekjempe det uregulerte fisket. I den forbindelse vil jeg nevne: Det skal opprettes et nytt underutvalg under Den blandete norsk-russiske fiskerikommisjon, som foruten norske og russiske kontrollmyndigheter også skal omfatte representanter for de to lands politi- og påtalemyndigheter og skatte- og tollmyndigheter.Vi vil også at inspektører fra de to nasjoner skal kunne benytte det andre lands kystvaktfartøy som utgangspunkt for inspeksjoner fra egne fiskere i gråsonen og i Smutthullet.Vi er også blitt enige om tiltak for å skaffe til veie bedre og korrekt informasjon over landinger av uregistrerte fangster i tredjeland. Regjeringen foreslår å sette av 2,5 mill. kr til kompetanse- og tillitskapende tiltak overfor Russland. Hensikten med disse midlene er å bygge opp felles kompetanse og styrke de fiskerifaglige nettverkene på tvers av den norsk-russiske grensen. Også i forhold til EU har vi behov for å komme fram til mer konkrete og forpliktende tiltak når det gjelder overfiske. Blant annet vil landingskontroll være et sentralt tema. Regjeringen har varslet en ny retning innenfor fiskeri- og kystpolitikken. Samfunnsperspektivet og hensynet til aktivitet, sysselsetting og bosetting langs kysten og i fjordene står sentralt. Vi ønsker å basere den nye fiskeri- og kystpolitikken på kunnskap og forankre den i prosesser der flest mulig får delta. Budsjettet gir oss mulighet til å ivareta dette hensynet. De ti lakseoppdrettskonsesjonene i Finnmark er lyst ut på nytt. Endelig tilbakemelding om hvorvidt det er søkere til konsesjonene, vil foreligge 7. desember 2005, altså i morgen. Dersom det ikke er søkere til konsesjonene, vil Regjeringen måtte vurdere hva som videre skal gjøres med disse konsesjonene. I budsjettet foreslås det en bevilgning på 40 mill. kr til et nytt marint innovasjonsprogram, som skal administreres av Innovasjon Norge. Markedsrettet utviklingsarbeid og helhetlig verdikjedetilnærming er sentrale begreper her. Jeg deler komiteens store forventninger til det nye programmet, og vil videre peke på at Innovasjon Norges øvrige virkemiddelprogram står til disposisjon for næringen i tillegg. La meg stikkordmessig si noe om hva innovasjonsprogrammet skal ha som mål og innhold: Markedsrettet innovasjon skal stå i fokus, dvs. at vi tar utgangspunkt i markedets krav og behov.Det skal anlegges en arbeidsform som sikrer at kompetansen som bygges opp, primært skal forankres i bedriftene der de er lokalisert.Programmets innretning skal være åpent tilgjengelig i forhold til ulike deler av næringen, men baseres på de områdene der det markedsmessige potensialet er størst, og hvor vi har bedrifter som ønsker å styrke sin strategiske innretning mot markedet.Nettverk skal være en sentral arbeidsform. Kunnskaps- og kompetansedeling vil stå sentralt, likeledes utvikling av forpliktende allianser og samarbeid.Vi skal gjøre mer for å trekke veksler på det som er Norges klare komparative fortrinn, nemlig nærheten til ressursene. Med andre ord: Det skal satses mer på fersk sjømat.