Gudmund Restad (Senterpartiet), 2000-02-17:
Komiteen gir i innstillingen uttrykk for at den ser alvorlig på den svikt i rutinene for regnskapsføring og økonomiforvaltning i departementer og underliggende virksomheter som Riksrevisjonen tar opp i Dokument nr. 1 og i brev av 3. september i fjor til Statsministerens kontor og Finansdepartementet. Komiteen presiserer viktigheten av at oppfølgingen av problemene blir prioritert i hele forvaltningen. Også komiteens leder, Jørgen Kosmo, understreket i sitt innlegg alvoret i saken. Jeg tar de forholdene som er omtalt i Riksrevisjonens brev og i innstillingen, meget alvorlig. Jeg har i det svarbrevet som følger som vedlegg til innstillingen, gitt uttrykk for at jeg deler Riksrevisjonens vurdering om at det er behov for ytterligere tiltak på de områdene som tas opp. Finansdepartementet har i den forbindelse lagt særlig vekt på å styrke og utvikle videre felles tiltak i statsforvaltningen. Dette gjelder tiltak som legger til rette for at departementene og underliggende virksomheter kan følge opp kravene til bl.a. regnskapsføring og økonomiregelverket for staten. Finansdepartementet har ansvaret for økonomiregelverket for staten. Det er samtidig viktig å understreke at tilfredsstillende økonomistyring primært er et lederansvar i den enkelte statlige virksomhet. Dette ansvaret er også understreket av Riksrevisjonen i deres brev. Videre legger jeg ved utforming av tiltak vekt på at de ikke skal kunne bidra til å endre forholdet mellom Finansdepartementets ansvar for regelverket på dette området, og det enkelte departements ansvar for økonomistyring i departementet selv og i underliggende virksomheter. De konkrete tiltakene som er varslet i Finansdepartementets svarbrev til Riksrevisjonen av 3. desember 1999, er nå under forberedelse. Disse tiltakene tar sikte på både å bidra til å styrke kompetansen i forvaltningen og å forbedre regnskapssystemene som nyttes. Blant tiltakene er et kursopplegg for den administrative ledelsen i departementene og i underliggende virksomheter, nettverksgrupper der medarbeidere bl.a. i regnskapsfunksjonen kan utveksle erfaringer med medarbeidere i andre virksomheter, og distribusjon av rutinebeskrivelser for avstemming til virksomhetene. For oppfølging av rammeavtalene for økonomisystemer har Statens forvaltningstjeneste sammen med Finansdepartementet gjennomført møter med leverandører, der deres planer for videreutvikling av systemene har vært gjennomgått. Statens forvaltningstjeneste er også i ferd med å styrke bemanningen på dette området. Finansdepartementet har i tillegg kommet godt i gang med planleggingen av den erfaringsinnhentingen om økonomiregelverket som er varslet i Gul bok for 2000. Det legges i erfaringsinnhentingen vekt på å få konkrete tilbakemeldinger fra departementene og underliggende virksomheter om de tjenestetilbudene som er tilrettelagt, og om hvor godt disse er tilpasset brukernes behov. Kontakten mot brukerne på disse sentrale punktene vil etter planen skje i løpet av første halvår 2000. De fleste av de planlagte konkrete tiltakene vil bli satt i verk i løpet av første halvår 2000. Jeg kan bekrefte at det legges meget stor vekt på å holde den lovede framdriften i dette arbeidet. Så er det i Dokument nr. 1, og også i innstillingen nevnt fire saker under Finansdepartementets ansvarsområde. Også komiteens leder pekte på det. La meg derfor bare kort nevne hva som er gjort på disse fire områdene, og først Oslo og Akershus skattefogdkontor og regnskapsføringen der. Som komiteen er kjent med, har Finansdepartementet en løpende oppfølging av Skattedirektoratets tiltak overfor Oslo og Akershus skattefogdkontor. For å bedre regnskapsføringen ved kontoret kan det opplyses at direktoratet bl.a. har iverksatt følgende tiltak: ny rekruttering av ansatte systematisk kompetanseheving av ansatte innenfor regnskap omorganisering av fagavdelingen, med økt vekt på spesialisering flytting av lønns- og regnskapskunder til andre skattefogdkontorer bistand fra Skattedirektoratet, andre skattefogdkontorer og konsulenter, herunder ledelsesstøtte styrking av fagavdelingens ressurssituasjon rapportering til Skattedirektoratet om driftssituasjonen hver 14. dag Det har imidlertid vist seg at det har tatt lengre tid enn ventet før tiltakene har fått ønsket effekt. Departementet vil derfor fortsatt gi denne saken stor oppmerksomhet. Ifølge Skattedirektoratet viser kontroller utført i løpet av 1999 en vesentlig bedring i kvaliteten og ferdigstillelsen av regnskapsmateriale. De forhold Riksrevisjonen har påpekt knyttet til avstemminger og differanser, skal i hovedsak nå være brakt i orden. Så gjelder det svakheter og mangler ved Toll- og avgiftsdirektoratets regnskap. En vesentlig del av svakhetene og manglene ved Toll- og avgiftsdirektoratets regnskap har vært knyttet til det gamle regnskapssystemet MASYS, som nå er utfaset. Utviklingsprogrammet TVIST2000, som bl.a. har hatt som hovedmål å sikre reviderbare regnskaper, er nettopp avsluttet og implementert i toll- og avgiftsetaten. Innføringen av nytt avgiftsfastsettelsessystem og økonomisystem tilknyttet TVIST 2000, ble fullført i november 1999. Systemene sikrer at toll- og avgiftsetaten har en økonomiforvaltning som er i samsvar med økonomiregelverket. Nye teknologiske løsninger sammen med økt fokusering på god kvalitet i regnskapsføringen i etaten gjør at jeg har all grunn til å tro at Toll- og avgiftsdirektoratets regnskapsføring ikke lenger vil være beheftet med de svakheter og mangler som Riksrevisjonen har avdekket. For øvrig har Finansdepartementet i tildelingsbrevet til Toll- og avgiftsdirektoratet for dette året understreket betydningen av denne saken og bedt direktoratet følge opp med nødvendige tiltak, herunder bl.a. å vurdere hyppigere kontroller av private tollagre. Så den tredje av sakene, som gjelder nye rutiner for regnskapsføring av merverdiavgift. Tidligere rutiner for regnskapsføring av merverdiavgift var ikke tilfredsstillende. Hovedproblemet var at det ikke var mulig å avstemme regnskapet på landsbasis, og at det var mangelfull håndtering av uidentifiserte innbetalinger. Skattedirektoratet har utviklet en ny løsning som gjør det mulig løpende å avstemme regnskapet på landsbasis, og nye rutiner som bl.a. omfatter: maskinell løsning for behandling av uidentifiserte innbetalinger bedre rutiner for avstemming og periodisering i forbindelse med rapportering til statsregnskapet løpende evaluering av nye rutiner kontroll av etterlevelse av rutinene månedlig rapportering til Finansdepartementet om resultatet av kontroll og etterlevelse Månedsrapporteringen som ble innført 1. juli 1999, viser at de nye løsningene og rutinene fungerer tilfredsstillende. Og så til slutt den fjerde saken, om petroleumsskatt. Som en tilpasning til økonomireglementet ble ansvaret for føringen av petroleumsskatteregnskapet overført fra kemneren i Oslo til Skattefogden i Oslo og Akershus. I tiden etter overføringen har det vært enkelte problemer når det gjelder både regnskapssystemet og etterlevelse av fastsatte rutiner osv. Ved overføringen var det forutsatt at petroleumsskatteregnskapet skulle føres i skattefogdens eget regnskapssystem. Det tok imidlertid over et år etter overføringen før dette fungerte. I tillegg ble innbetalinger feilpostert og ved ett tilfelle ble et beløp på ca. 50 mill. kr utbetalt til feil selskap. Disse feilene ble rettet opp i løpet av våren 1999. Feilutbetalingen førte imidlertid til feil i statsregnskapet for 1998. Høsten 1999 ble regnskapsløsningen hos skattefogden klar, og Skattedirektoratet har fastsatt nye retningslinjer og en rutinebeskrivelse for skattefogdens arbeid med petroleumsskatteregnskapet. I perioden etter innføringen av den nye løsningen har direktoratet hatt en tett oppfølgning av skattefogden, og det har ikke oppstått feil ved føring eller rapportering.