Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2006-12-04:
Når Regjeringa foreslår nye regler i pasientrettighetsloven, gjelder det, som flere har vært inne på, helsehjelp til personer uten samtykkekompetanse som motsetter seg hjelp. Endringene vil kunne få konsekvenser for mennesker som er senildemente eller psykisk utviklingshemmede, har en alvorlig psykisk lidelse eller av andre grunner mangler samtykkekompetanse. Hovedformålet med lovforslaget er å klargjøre og utvide det rettslige grunnlaget for å gi helsetjenester til pasienter som mangler samtykkekompetanse, slik at rettssikkerheten blir sikret på en bedre måte. Det er derfor med tilfredshet jeg kan konstatere at det er bred oppslutning om forslaget. Vilkårene for at helsehjelpen skal kunne gis til tross for at pasienten yter motstand, er bl.a. at unnlatelse kan føre til vesentlig helseskade for pasienten, og at helsehjelpen er nødvendig. Helsehjelp til personer som motsetter seg helsehjelp, kan ikke gis uten at det først er forsøkt med tillitskapende tiltak, med mindre det er åpenbart formålsløst å prøve dette. Vedtak skal treffes av det helsepersonellet som er ansvarlig for helsehjelpen. Er det aktuelt med alvorlige tiltak, som f.eks. at pasienten må legges inn i helseinstitusjon, skal vedtak treffes etter samråd med annet kvalifisert helsepersonell. Forslaget til nye regler inneholder flere rettsvernsgarantier for pasienten og hans/hennes nærmeste pårørende. Vedtaket skal kunne påklages til Helsetilsynet i fylket, og det er foreslått særskilte regler om rettslig overprøving. Komiteen ber om at departementet sikrer en evaluering av de nye bestemmelsene, og at evalueringa forelegges Stortinget. På et så viktig og jeg vil si også vanskelig område som dette er, er det helt nødvendig å følge praktiseringa og utviklinga veldig nøye. Jeg kan bekrefte at det vil bli gjennomført en evaluering, og at Stortinget selvfølgelig vil bli holdt orientert om det på egnet måte. Jeg har også merket meg at komiteen er opptatt av at det iverksettes kompetansehevende tiltak i den kommunale helse- og omsorgstjenesten som bidrar til opplæring i frivillige tiltak som alternativ til tvang. Jeg er enig i at dette er svært viktig, og forutsetter at det i tillegg til den ordinære veiledninga om de nye bestemmelsene skal være mulig å iverksette tiltak også innenfor Kompetanseløftet 2015. Jeg har også merket meg at komiteen er opptatt av at Helsetilsynet må ha tilstrekkelige ressurser for å kunne utføre sine oppgaver etter loven. Jeg er også opptatt av at Helsetilsynet skal kunne gjøre det, og jeg mener det er ivaretatt i det forslaget Regjeringa har lagt på bordet. Men jeg vil selvfølgelig i tillegg fortløpende vurdere ressurssituasjonen i Helsetilsynet i forhold til de oppgaver de har, og de oppgaver de får. Med disse forslagene mener jeg at vi har tatt et viktig steg framover for å bedre rettssikkerheten til denne gruppen mennesker. Når det så gjelder endringer i biobankloven, som inneholder samtykkebestemmelser for forskningsbiobanker, er hovedformålet å sikre at myndige personer uten samtykkekompetanse skal kunne gi fra seg biologisk materiale til forskning på nærmere oppgitte vilkår. Det er viktig at det nå åpnes for nødvendig medisinsk og helsefaglig forskning som kan komme demente, psykisk utviklingshemmede, personer i kliniske nødssituasjoner og andre uten samtykkekompetanse til gode. Slik kan vi også få kunnskap som kan brukes til å hjelpe denne gruppen, fordi personer uten samtykkekompetanse er en sårbar og utsatt gruppe som kan ha vanskelig for selv å ivareta sine egne interesser. Jeg mener at lovforslaget tar hensyn til dette og sørger for et særlig vern for å sikre interessene deres, slik at de ikke skal bli utsatt for psykiske eller fysiske krenkelser. Dersom personen motsetter seg innsamling, oppbevaring og behandling av biobankmateriale til forskning, skal dette ikke finne sted. Det samme gjelder der det er grunn til å tro at vedkommende ville ha motsatt seg dette dersom vedkommende hadde hatt samtykkekompetanse. Videre har departementet som kjent foreslått at nærmeste pårørende skal samtykke før det oppbevares eller behandles biobankmateriale til forskning, såfremt det ikke dreier seg om kliniske nødssituasjoner der det er umulig å innhente samtykke fra nærmeste pårørende. Jeg er glad for at det er bred tilslutning til dette forslaget.