trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-14:
Via den amerikanske nyttelasten vil det gå kryptert kommunikasjon som lastes ned til en nedlastingsstasjon i Alaska – kryptert kommunikasjon.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-14:
Jeg viser til det jeg sa i innlegget mitt, at Forsvarsdepartementet har hatt en uformell dialog med USA om satellittkommunikasjonssamarbeid knyttet til dette prosjektet siden høsten 2016.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-14:
Nei, det ser jeg ikke. Det vi vet, det som er fakta i saken, er at det faktisk ikke er noen prinsipielle spørsmål. Det er ingen endring av norsk politikk. Dette er en fortsettelse av de lange linjene. Det er et alliert samarbeid som vi har på veldig mange plan. Dette handler om kommunikasjon. Det handler ikke om sensorer som skal styre verken ubåter, droner eller andre ting, eller som skal jamme noe. Det handler om å skaffe oss noe vi trenger sårt, nemlig bedre kommunikasjon i Arktis. Det handler i stort om et kommersielt-offentlig samarbeid der Forsvaret er inne på en liten del og sier at vi har det behovet for kapasitet. Hvis vi legger spekulasjonene som har vært i media, på bordet, kan man stille mange spørsmål, men hvis vi legger fakta – det vi har redegjort for – på bordet, er det ingen grunn til å hevde at man har informert verken for lite eller feil.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-14:
Vi snakker om kommunikasjon som går fra et sted på jorda opp til en satellitt og lastes ned til en nedlastingsstasjon. Hvert land har kryptert sin kommunikasjon. Det vil ikke være mulig å regulere via noen vedtak i Stortinget et forbud mot å selge to mobiltelefoner med kontantkort i Norge der den ene plutselig blir brukt fra en atomubåt eller fra en annen satellitt. Dette handler ganske enkelt om at vi samarbeider om kommunikasjon. Den amerikanske nyttelasten er av en type som ikke kan gjøre veldig avanserte ting. Det er en kryptert smalbåndskommunikasjon som ikke kan kommunisere med ubåter under vann, bl.a. Den har altså sterke begrensninger i forhold til andre muligheter for å kommunisere med ubåter.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-14:
Jeg kommer fra en del av landet der vi to ganger har sett eksempler på at navigasjonssatellittene blir jammet, slik at sivil båttrafikk og sivil flytrafikk har hatt problemer med å navigere etter GPS og måttet bruke alternativer. Jeg tror faktisk at vi sikrer Norge bedre ved at vi inngår et bredt samarbeid med allierte. Det kan gi oss mulighet til å være til stede i mange kanaler, det gir oss kompetanse til å motvirke denne typen problemer, og det løfter oss opp en divisjon når det gjelder kunnskap og kompetanse. Jeg registrerer at det er noen som hevder at dette vil sette Norge i en sikkerhetspolitisk vanskelig situasjon. Jeg vil hevde det motsatte. Dette trygger Norges sikkerhetspolitiske posisjon. Her registrerer jeg at representanten Moxnes og jeg er uenige. Jeg mener at vårt medlemskap i NATO-alliansen trygger oss, mens representanten Moxnes antakelig mener at vi burde gå ut og stått mer alene.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2018-06-14:
La meg benytte anledningen til å takke statsråden for redegjørelsen. Jeg skal utfordre statsråden på en mer teknisk side av det som kom opp. Her er begrepsbruken forvirrende, og det hadde vært greit å få en oppklaring. Man snakker om en nyttelast på den norske satellitten både i form av en sensor og som en kommunikasjonsenhet. Kan statsråden oppklare om dette er en kommunikasjonsenhet som man bruker som et slags relé, en telefonmast, eller er det snakk om andre typer sensorer som radar, mikrobølger eller annen type sensor?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2018-06-14:
Da takker jeg for svaret. Så skal jeg følge opp med noe annet som har vært egnet til å forvirre i hvert fall undertegnede i debatten. I media framgår det at det ikke skal være mulig å lytte på den amerikanske kommunikasjonsnyttelasten. Kan statsråden for ordens skyld bekrefte at jeg har oppfattet det korrekt, at den amerikanske nyttelasten på ingen måte kan bidra til å ta kontroll over satellitten eller lytte på eller forstyrre andre signaler som går på andre nyttelaster på satellitten?
Jon Gunnes (Venstre), 2018-06-14:
Forslagene som SV har sendt inn i dag, var helt klart en omkamp om det som er vedtatt tidligere av dette storting. I tillegg har Bane NOR funnet ut at de skal prøve å se om det faktisk er innsparingspotensial i å anbudsutsette en del av driften av Østfoldbanen. Man går altså veldig forsiktig fram ved å ta de forskjellige distriktene ett for ett, og jeg er helt sikker på at det vil bli stoppet om man ikke lykkes. Man sammenligner det litt med England, Sverige og andre land. Ja, de har gjort noen feil, men de har også lært. Det er derfor vi har organisert det på den måten. Som Sverre Myrli sa, er det staten som skal eie togsettene. Det er et felles billettsystem som staten eier. Det er der de respektive landene feilet. Når det gjelder arbeidsmiljøloven, synes jeg man har litt lite respekt for at den følges når man sier man tror at privat ansatte ikke får like godt betalt eller samme rettigheter. Da tror jeg man har et litt dårlig bilde av tillitsmannsapparatet, LO og de forskjellige arbeidstakerorganisasjonene i Norge. De er flinke til å passe på at man får de rettighetene som norsk lov tilsier. Jeg ser også at det er flere som nevner i debatten at det ikke investeres eller gjøres nye ting. Kirsti Leirtrø nevnte Trønderbanen. I morgen kommer vi til å vedta finansieringen av 25 nye Flirt-tog som skal kjøpes inn for trafikkering på Trønderbanen og Rørosbanen. Det er bimodale tog, så de kan også kjøres der siden de ennå ikke er elektrifisert. Derfor blir det en litt underlig debatt der vi igjen skal ta de store linjene – at vi ikke har tro på at jernbanen faktisk kan gjennomføre det man har gjort innenfor nesten alle andre transportsektorer. Ketil Solvik Olsen nevnte bussutsetting i Trøndelag. Det har vært en kjempesuksess. Miljøpakken har vært en kjempesuksess. Det er anbudsutsatt, alt sammen.
Jon Gunnes (Venstre), 2018-06-14:
Når det gjelder virksomhetsoverdragelse, er det slik at når disse trafikkpakkene blir lyst ut, så har mange av de ansatte krav på å være med over i det nye selskapet som tar over. I denne saken står det altså om disse som er i datterselskap, og det står klart i arbeidsmiljøloven at en åpner for at ansatte kan virksomhetsoverdras dersom vinnende selskap velger en innretning og lokasjon på aktiviteten som tilsvarer dagens virksomhet. Tar de over hele den virksomheten, skal det være virksomhetsoverdragelse. Min påpekning med hensyn til tillitsapparatet i våre arbeidstakerorganisasjoner er at de er dyktige til å forhandle lønns- og arbeidsforhold for sine ansatte. Vi må ikke snakke dem ned og ha forventninger om at de ikke klarer å gjøre en god jobb, selv om det kanskje blir nye selskaper som gjør den samme jobben som gjøres i dag, men kanskje på en enda bedre måte, og som kan tilby de reisende kanskje et enda bedre opplegg. Vi snakker mye om Bybanen i Bergen – jeg ser at tidligere ordfører i Os også sitter her – og den kan vi skryte veldig mye av. Men trikken i Trondheim ble nedlagt av Trondheim kommune. Den var borte i to år, og så var det private som tok et initiativ og startet på nytt – det var på 1980-tallet. Den går den dag i dag og frakter 1 million passasjerer. Den går kanskje ikke veldig godt, men det er et veldig godt tilbud for dem som bor langs denne linjen. Så her er det ikke slik at det er dømt nord og ned selv om private tar over.
Jon Gunnes (Venstre), 2018-06-14:
Representanten Øvstegård karakteriserer dette som en merkelig debatt, men jeg må minne om at det er SVs forslag eller initiativ vi nå holder på å diskutere. Det er SV som har tatt initiativet til og prøver en omkamp på det som i denne sal er bestemt om jernbanereform, og at Bane NOR får tillatelse til å undersøke om det går an å gjøre det på en enda mer effektiv og bedre måte ved å sette ut en del av driften. Da blir det litt rart å høre at vi nå har ført argumentasjon for og forsvart denne jernbanereformen og disse anbudsutsettelsene – at vi forsvarer det – og at det blir karakterisert som en merkelig debatt. Jeg tror vi har bevis nok for at vi mest sannsynlig lykkes med dette. Flytoget og Gjøvikbanen er blitt nevnt. Jeg tror ikke det er veldig mye vanskeligere å drifte jernbane enn mange andre transportformer. Avinor ble privatisert til et AS med mange av disse tjenestene, men med et statlig selskap som drifter. Det er det samme vi prøver på i jernbanesektoren nå. Det har også lyktes. De rød-grønne var sterkt imot den gangen man innførte det. Det er en suksess i dag. Jeg er enig i at vi skal gå litt sakte fram. Det er det regjeringen legger opp til ved at man tar én og én banestrekning og ett og ett område, for å se om man faktisk får det til.
Jon Gunnes (Venstre), 2018-06-14:
Først vil jeg snakke litt om bredbånd, og jeg tror også, som flere har nevnt tidligere her, at det er veldig viktig og riktig nå å organisere det slik at fylkeskommunene får et større ansvar for å prioritere dette arbeidet. Komiteen var på tur til Nkom i Lillesand, som er hovedansvarlig for satsing på bredbånd, mobilitet og mobilsamband i Norge. De er flyttet til Lillesand. Jeg må si at de som er redd for å flytte ut arbeidsplasser fra Oslo, bør ta seg en tur. Selskapet er meget kompetent – det var en fryd å være der, med tanke på både kompetanse og arbeidsmiljø, så langt vi fikk inntrykk av. De var også veldig for at man organiserte dette på en annen måte, slik at det blir en ordentlig prioritering. Venstre skal nok kjempe for å få gode bevilgninger, slik at vi får bredbåndsdekning i det meste av landet. Det er en ting til jeg synes er litt gledelig, om kystruten Bergen–Kirkenes – vi har visst om det en stund – som det står litt om her. Vi husker debatten vi hadde før jul, hvor vi snakket mye om at det var for lave ambisjoner med tanke på miljøkrav. Heldigvis er det nå to selskaper som skal betjene denne ruten, og da blir det litt konkurranse mellom dem. Jeg har veldig tro på at de – det skulle gjerne vært flere for min del – kan utfordre hverandre når det gjelder å ta i bruk ny teknologi. Når det gjelder debatten vi hadde i forrige uke om anbudsrunder og konkurranseutsetting, ser man at her har man har fått en god ordning. Jeg tror at når båtene nå bygges, vil det faktisk være mye bedre miljøgevinst når disse selskapene vil være med å utfordre og ikke minst levere, det har vi et godt håp om. Vi i Venstre tror det er en veldig god ordning, at vi faktisk la det ut på anbud, og at det ble minst to som frakter. Så skal en stedlig representant fra Venstre, Ketil Kjenseth, få lov til å snakke om Fagernes lufthavn. Det kan dere nå se fram til.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-14:
Brikkene faller på plass. Jeg skjønner samferdselsministerens tilnærming når han nå presenterer jernbanen som et gedigent lotteri, der han selger lodd til dem som måtte være interessert. Denne regjeringen ønsker at andre aktører enn NSB skal kjøre tog. Denne regjeringen legger opp til, og har uttalt, at det er bra om andre aktører – på bekostning av NSB – overtar persontrafikken på jernbanen. Når regjeringen nå legger jernbanetrafikken gradvis ut i trafikkpakker, ut på anbud, vil kjørende personell, konduktører og lokførere, bli omfattet av reglene om virksomhetsoverdragelse. Spørsmålet mitt er rett og slett: Hvorfor vil ikke samferdselsministeren at det også skal gjelde renholdere og verkstedarbeidere?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-14:
Som vanlig: Det er overhodet ikke svar på spørsmålet mitt, men vi får bruke resten av debatten til å grave i det. Nå i ettermiddag, mens vi har sittet her, har vi fått melding om at Helse Sør-Øst skroter milliardavtalen om bortsetting av IKT til et utenlandsk selskap. Det skjer etter at det er brukt flere hundre millioner kroner – og flere millioner vil påløpe. Det skjer etter at pasientopplysninger for mange hundre tusen nordmenn har ligget offentlig tilgjengelig i utlandet. Men denne regjeringen lærer ikke. Den fortsetter med utsetting, anbud, konkurranseutsetting og hva en kaller det, nå også for jernbanesektoren. Spørsmålet mitt er: Finnes det ingen grenser for hva denne regjeringen ønsker å sette ut på anbud?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-14:
Samferdselsministerens jernbanelotteri fortsetter. Og her er det verken fruktkorg eller spekeskinke som er hovedgevinsten, her er det milliardkontrakter for private selskaper – gjerne utenlandske, har regjeringen sagt. De som taper, taper lønns-, arbeids- og pensjonsrettigheter. Dette lotteriet koster forferdelig mye penger. Vi har visst at det koster i hundremillionersklassen. Nå har vi fått bekreftet av samferdselsministeren at vi snakker om milliardbeløp – milliardbeløp – for å lage et administrativt system, uten at det er spart en eneste krone! Samferdselsministeren sa nå at det koster omtrent 1,3 mrd. kr – totalt, la han til. Så spørsmålet mitt er rett og slett: Er de totale kostnadene for jernbanereformen nå kjent? Vil det nå ikke påløpe flere kostnader?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-14:
Nå var det vel samferdselsministeren som sammenlignet det som skjer på jernbanesektoren, med å kjøpe lodd, så at debatten om lotteriet startet, får han ta ansvaret for. Nils Aage Jegstad pratet om hvor viktig det er at private firmaer tjener penger på jernbanen. La meg da si at jernbanebevilgningene i Norge har økt formidabelt de 12–14 siste årene – en formidabel økning i jernbaneinvesteringer og satsing på jernbanen. Det aller, aller meste av de pengene som bevilges til utbygging og infrastruktur på jernbanen, går til private firmaer. Jeg tror noe sånt som 80–90 pst. av investeringsbudsjettet på jernbanen går til private firmaer som bygger jernbanen vår, og som står for nye jernbaneprosjekter – selvfølgelig. Det vi nå snakker om, er den daglige driften av infrastrukturen – daglig drift av skinner, sviller, signalanlegg og kjøreledning. Det er det det borgerlige flertallet nå ønsker skal bort fra Bane NOR og over til private selskaper. Jeg synes det er forkastelig at samferdselsministeren sier noe sånt som at noen har omtalt private selskaper som parasitter. Hvem har gjort det? Det syns jeg samferdselsministeren skal forklare. Hvem har kalt private selskaper for parasitter? Det er vel ingen som gjør det. Og selvfølgelig er det ordnede lønns- og arbeidsforhold i de bedriftene som bygger ut veiene som vi finansierer. Det skulle da bare mangle! Men jeg går ut ifra at samferdselsministeren ikke bestemmer hvilke maskiner de skal bruke. Jeg går ut ifra at selskapene har en viss frihet til å organisere arbeidet sitt selv etter at de har vunnet anbudet fra staten. Det som nå skjer på jernbanen, er at billettsystemet styres av staten – og bra er det. Staten styrer hvilke tog det enkelte selskap skal bruke, og staten styrer i grunnen det meste av det som skjer, bortsett fra det som gjelder lønns- og arbeidsvilkår for de ansatte. Derfor frykter vi at det blir en svekkelse av de ansattes lønns- og arbeidsvilkår. Til slutt til Kristelig Folkeparti og Hans Fredrik Grøvan. Det er viktig at alle ansatte ivaretas på en god måte, sa Grøvan i innlegget sitt. Det holder ikke bare å si sånt. En må fylle politikken med innhold. Det holder ikke bare å stå på en talerstol og si sånt. Jeg går ut ifra at Grøvan har pratet med ansatte i jernbanen både på Sørlandet og andre steder – det har vært mange presseoppslag også – og har fått høre om de daglige erfaringene med jernbanereformen så langt og ser at det han er med på, medfører press på arbeidsforholdene.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-14:
Det kan ikke stå uimotsagt når det påstås at vi snakker ned de ansatte i private selskaper. Stordalen sa vel til og med at vi slåss mot ansatte i private selskaper. Hva slags språkbruk er dette? Det er jo ikke det det er snakk om! Vi snakker om ansatte i Bane NOR, som i dag utfører jobbene. Bane NOR utfører dette i egen regi, og dette skal settes bort til private selskaper. De som jobber der i dag, har sine rettigheter, de har sine pensjonsrettigheter. Begynner de i et privat firma, har de andre rettigheter og mister de rettighetene de har i dag. Vi har dessverre svært dårlige erfaringer med denne regjeringen når det gjelder bortsetting av offentlige tjenester. Vi kan snakke om renholdet i Forsvaret, om IKT-bortsettingen i Helse Sør-Øst og andre saker de siste årene som gjør at de røde lysene bør blinke.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-14:
Det gjelder rv. 23, som snart blir E134, som representanten Nævra riktig påpekte. Det er ikke slik at det er noen her som har gitt inntrykk av at det skal ta ti år å bygge ny vei mellom Dagslett og E18, og at det «lager masse baluba», som samferdselsministeren sa. Det var Statens vegvesens representanter på møtet om rv. 23 i Røyken rådhus i går som sa det, ut fra det som nå ligger i samleproposisjonen som vi har til behandling, og de planene Vegvesenet følger. Så la meg understreke det, det er ingen her som har laget noe baluba ut av det – det er det Vegvesenet jobber ut fra. Spørsmålet mitt er: Er det slik å forstå at samferdselsministeren er uenig i det Vegvesenet sier, og at han legger opp til en raskere framdrift? Da er det veldig bra, men nå kan jo samferdselsministeren få muligheten til å redegjøre for hva han mener om spørsmålet.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-14:
Jeg tror ikke Høyres representanter er så veldig av en annen oppfatning, iallfall kom ikke det fram på møtet i går, og hvis samferdselsministeren prater med partifellene sine i Lier, vil han vel få noen av de samme tilbakemeldingene, tror jeg, om ikke akkurat de samme. Men litt lenger øst for strekningen vi nå snakker om, er Oslofjordtunnelen, som vi har diskutert mange ganger, som er en av, skal vi si, utfordringene for området vi nå snakker om, og trafikken øst–vest under Oslofjorden er stadig økende. Der er det noe uklart hva regjeringen mener. I Nasjonal transportplan står det at det ikke er tatt stilling til om det skal bygges nytt tunnelløp under Oslofjorden, eller om det skal jobbes videre med bruplaner, mens representanter fra partier som samferdselsministeren samarbeider med, er ute og sier at det skal bygges nytt tunnelløp. Spørsmålet er: Er det nå avklart om det blir nytt tunnelløp i Oslofjordtunnelen?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-14:
Det var Ketil Kjenseth fra Venstre og Oppland som pratet om det tidligere rutetilbudet ved Fagernes lufthavn, Leirin. Han sa noe sånt som at det ikke var mulig å opprettholde rutetilbudet. Det var det jo, men Venstre var med på, sammen med Kristelig Folkeparti og Høyre, her i denne salen å vedta at rutetilbudet skulle legges ned. Det er ingen naturlov som sier at det ikke skal være rutetilbud på Fagernes lufthavn, Leirin, det har Stortinget bestemt. Det en i stedet burde ha gjort, var å forbedre rutetilbudet på Leirin og beholdt flyplassen som en statlig flyplass driftet av Avinor, slik som ved det øvrige flyplassnettet vårt. Vi har en veldig oppegående reiselivsnæring både i Valdres og i Hallingdal, som også er opptatt av flyplassen på Leirin. Men å se for seg at reiselivsnæringen skal ta ansvar for å drifte flyplassen uten offentlig bistand eller uten offentlige tilskudd, tror jeg bare vi må innrømme er svært vanskelig. Og det har jo vist seg i den tida som har gått, at det har en ikke lyktes med å finne et konsept for. Det er nok mulig å se det for seg, men jeg tror den løsningen sitter veldig langt inne. Det vi burde ha gjort, var å sørge for at det var rutetrafikk på Leirin, sørge for at flyplassen ble driftet av Avinor, slik som ved andre flyplasser – i alle fall de aller, aller fleste – i dette landet, og så måtte chartertrafikken komme som et supplement til den ordinære driften. Det var slik vi skulle ha gjort det, men dessverre ville stortingsflertallet det annerledes. Chartertrafikken ville med et sånt opplegg vært den største delen av trafikken, men fundamentet og driften av flyplassen burde ha vært som tidligere, og så måtte chartertrafikken ha kommet som et supplement. Dessverre er det nå ødelagt, og det ser veldig vanskelig ut å få på plass igjen et rutetilbud på Leirin. Jeg håper av hele mitt hjerte at det er mulig, og at næringsinteresser og andre kan finne en løsning, men jeg må si at jeg betviler det sterkt når det til nå ikke er funnet en løsning. Kristelig Folkepartis forslag, om at flyplassen ikke bygges ned og tas ut, slik at det vil umuliggjøre en videre drift i framtida, er i alle fall en liten redningsplanke. Vi støtter altså forslaget fra Kristelig Folkeparti.
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2018-06-14:
Man har vel ikke skylapper her i denne salen, men man har totalt forskjellig oppfatning av virkeligheten. Det er selvfølgelig noe det er vanskelig å bygge bro over. Man skulle tro at jernbanen hadde fungert bra i alle år fram til 2013, likevel har vi sett at vedlikeholdsetterslepet har økt med 1 mrd. kr per år, dvs. nesten like mye som det koster å gjennomføre reformen som en engangsutgift. Vi har sett at tilbudet på jernbanen har økt, ikke først og fremst fordi jernbanen har gjort så mye mer riktig, men fordi man har samarbeidet med den øvrige kollektivtransporten. De passasjerene som tidligere tok buss inn til Oslo, kjører nå tog inn til Oslo. Man har kanskje mest av alt gjennom konkurranseutsetting og anbudsutsetting greid å samordne kollektivtransporten i Oslo og Akershus. I 30 år jobbet Oslo og Akershus om et felles prosjekt for å få orden på kollektivtransporten på tvers av grensen. Vi hadde etablert Stor-Oslo Lokaltrafikk. Det gikk ikke, Oslo var ikke fornøyd, de trakk seg ut etter ett års drift. Hva var nøkkelen? Akershus var ikke i stand til å kjøpe bussene og Sporveien i Oslo. Det var først da man oppdaget at ved å lage et administrasjonsselskap kunne man samordne kollektivpakkene i Oslo og Akershus. Vi kunne kjøpe bussruter på anbud og sikre oss at vi nå i disse årene etablerer 35 nye elektriske busser. Vi har forsøk med hydrogenbusser. Det hadde ikke skjedd hvis Akershus fylkeskommune hadde eid bussene – så mye vet jeg om Akershus fylkeskommune. Det har vært en måte å organisere det på som har gitt fylkeskommunene sikkerhet for hva de fikk for pengene, og bedriftene og leverandørene har tatt sjansen på å etablere de nye tiltakene og de nye bussene. Vi har to monopol i Oslo og Akershus. Det ene er NSB, som er et statlig eid monopol, men de konkurrerer på buss. Nettbuss konkurrerer med de andre busselskapene – på lik linje. Vi har Sporveien, som er et kommunalt monopol. De kjører tog og metro. Men i Bergen – der er det greit å kjøre privat bybane. Bergenserne er ikke mer misfornøyd med sin private bybane enn Oslo er med sin trikk. Dessuten nekter jeg å tro at all kompetanse på vedlikehold ligger i det offentlige. Vi har faktisk private leverandører av vedlikehold. De må permittere sine når staten har tatt alt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
La meg først si at norsk jernbane ikke skal være et lotteri. Men det er nettopp det som har vært tilfellet når en har hatt så dårlig vedlikehold av infrastrukturen i mange tiår – det var et lotteri om toget kom eller ikke, om det var i rute eller ikke. Det er nettopp derfor vi har doblet bevilgningen til jernbanen, sånn at folk skal stole på den. Det jeg sier, er at hvis en kan få en gevinst av å investere i omstilling, investere i bedre verktøy, så burde vi gjøre det og ikke se på utgiften kun som tapte penger. Det er det Arbeiderpartiet nok en gang bekrefter at de ikke klarer å ta inn over seg når en vrir sånn på det jeg sa. I alle anbud er det et regelverk for virksomhetsoverdragelse. Det gjelder også i dette tilfellet. Det er det samme regelverket som Arbeiderpartiet har vært med og styrt under. Når det har vært anbud og konkurranse før, har det vært de samme greiene når det gjelder virksomhetsoverdragelse og hvordan man behandler de ansatte. Vi kommer til å sørge for at det regelverket følges til punkt og prikke, og for at det på operatørnivå blir virksomhetsoverdragelse.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Jo, selvsagt finnes det det. Vi bruker anbud når det er til gagn for innbyggerne, for skattebetalerne og ikke minst for dem som skal få tjenestene. Det er derfor vi også går forsiktig fram med hensyn til hvordan vi starter dette, med at vi har én pakke på toganbud, én strekning på vedlikehold. Det er litt rart å skape en forestilling om at før var alt bra, men at det nå plutselig er blitt masse anbud på alt mulig rart. Jeg vil bare minne om at da Arbeiderpartiet styrte, ble det iverksatt konkurranse innenfor godstog. Stort sett all veibygging var basert på anbud. Fylkesordføreren i Trøndelag, Arbeiderparti-mannen Tore O. Sandvik, skryter av at de har gjennomført det største kollektivanbudet i Norge. Det er litt rart at anbud er greit på ferjer, på fly, på buss og på stort sett alt annet, men at akkurat når det kommer til jernbane, er det ekstra anbudet som nå kommer, grusomt. De anbudene som Arbeiderpartiet selv hadde da de styrte, var greit, og det viser at dette er mer et ideologisk spill enn realitetsinnhold.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Denne regjeringen har sørget for at vi bygger infrastruktur i distriktene i større grad enn Senterpartiet noen gang klarte. Vi sørger for at vi vedlikeholder infrastrukturen i distriktene i større grad enn Senterpartiet klarte. Vi sørger for at skoleutviklingen og sykehusene i distriktene går bedre nå enn da Senterpartiet styrte. Det er ikke sentralisering, det vi opplever nå, men jeg hører at Senterpartiet er mer opptatt av å dyrke fordommer enn faktisk å diskutere de ulike utfordringene som står foran oss. Vi sørger for at vi nå skal bygge mer jernbane, som binder Distrikts-Norge sammen. Vi skal sørge for at vi vedlikeholder mer jernbane enn det Senterpartiet klarte. Det vil styrke distriktene. Jeg klarer ikke helt å ta inn over meg de påstandene som her kommer, for de er rett og slett ikke riktige.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Hvis en leser fotnotene under den statistikken, står det at fordi det ble innført en ny tellemetode i 2017, vil tallene avvike fra det tidligere statistikkgrunnlaget. Så det er en vekst. Hvis en hadde telt på samme måten, ville en sett at det fortsatt var en vekst. Hvis en ser på tallene som NSB har, og ikke SSBs tall, er det en vekst. Det er litt av utfordringen når en får automatiske tellemetoder i forhold til de gamle, at en plutselig gjerne har et mer presist tallgrunnlag, men som avviker lite grann. Dette står altså beskrevet i den samme rapporten, i linjene under grafen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Dette skulle vi egentlig hatt en lengre samtale om. Jeg har vært i både Sverige, England, Sveits og Tyskland for å diskutere jernbane. Det er fire veldig ulike system, akkurat som Norges system vil være ulikt alle de fire når vi er ferdig med vårt. Det vi har lært, er at en må sørge for at en har noen som har et strategisk, overordnet ansvar. Derfor har vi et jernbanedirektorat. En må sørge for at en har eierskap til og kontroll over infrastrukturen. Derfor har vi Bane NOR. En må sørge for at i et rigid system som jernbanen må en ha kontroll på hvem som er på jernbanen til hvilken tid, og sørge for at vi vet hvilke tilbud vi ønsker. Derfor kjøper vi tjenester, i motsetning til i England, f.eks. Grunnen til at engelske togbilletter er så mye dyrere enn i andre land, er at de ikke subsidieres. Det er opp til operatørene selv nærmest å sette pris og å levere tjenester. Det er ikke nok for oss. Det er derfor vi sier at vi skal kjøpe disse tjenestene og definere hva vi vil. I anbudet på Sørlandspakken teller kvalitet 60 pst., pris 40 pst. Kvalitet er det viktigste i anbud.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Når vi har regnet på dette, har det kommet på rundt 1,3 mrd. kr for alt som har skjedd. Dette er ikke å lage et administrativt system for anbud, som jeg har fått et skriftlig spørsmål om fra Senterpartiet. Dette er en omrokering av hele jernbanen for å samle ansvarsoppgaver som før har vært delt, for å sørge for at NSBs billettsystem skal gjelde for hele kollektivsektoren, for å sørge for at en samler eiendomsmassen som før har vært spredt på mange aktører, i én enhet, og for å sørge for at mange av de enhetene som før har vært en del av et konglomerat, nå kan bli mye mer profesjonalisert og levere tjenester mye bredere. Dette handler om så mye mer enn det Arbeiderpartiet har fått med seg. NSB har jo vært ute og sagt at de regner med de kan spare 1 mrd. kr i året på administrasjonen sin som følge av de endringene som skjer. Det betyr at NSB tror at i løpet av to år har vi mer enn spart inn de totale kostnadene for å forbedre jernbanen. Det synes jeg er en god investering. Jeg synes det er litt rart når opposisjonen nå går rundt og snakker om dette som et lotteri. Vi snakker om gode tjenester som skal leveres til innbyggerne.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Det har vært en interessant debatt. Den har til de grader synliggjort hvorfor reformen ikke skjedde i denne sektoren under den forrige regjeringen. Det har vært motstand mot alt som smaker av endringer, fordi – skrekk og gru – en måtte bruke penger på å endre noe. Jeg mener dette er å investere i organisasjon, investere i lederskap og investere i de ansatte. Det handler om å sørge for at vi produserer mer tjenester og mer verdier for de samme pengene. Selv om vi nå synliggjør at vi sparer milliardbeløp i utgifter for staten på vei og jernbane som følge av reformen, er opposisjonen fortsatt mest opptatt av at reformen koster penger i starten og derfor aldri burde ha blitt gjennomført. Selv med et tosifret milliardbeløp i gevinst for skattebetalerne er dette uinteressant for opposisjonen. Det synes jeg er ganske oppsiktsvekkende. Jeg synes også det er oppsiktsvekkende når flere av representantene, spesielt fra Arbeiderpartiet, tar togkundene for gitt. Den eneste variabelen som finnes i togverdenen, er altså lønna til de ansatte. Takk og pris for at Arbeiderpartiet ikke styrer jernbanen. Takk og pris for at det ikke er Arbeiderpartiet som styrer NSB. Da hadde de garantert tapt enhver konkurranse. Men vi ser at heldigvis har NSB en bedre tilnærming. For NSB klarer å vinne toganbud i utlandet, bl.a. gjennom Svenska Tågkompaniet. Det viser at det heldigvis er litt mer guts i NSB enn i opposisjonen. La oss se litt på de argumentene som Arbeiderpartiet har brukt, nemlig at det kun er lønn en har å konkurrere på, fordi en skal levere den samme tjenesten. For det første: Noe av det en skal konkurrere på, er å levere bedre tjenester. Det er derfor kvalitet teller mer enn pris i dette anbudet. Hva har vi av sammenligningsgrunnlag hvis vi f.eks. skal bygge en vei? Vi var oppe og åpnet byggingen av Løten–Elverum – et svært veiprosjekt. Der kunne alle entreprenørene tenkt: Her er det ingenting å konkurrere på, bortsett fra lønnskostnadene til de ansatte, for vi skal jo alle ende opp med å ha bygd den samme veien for Vegvesenet. Men det var ikke det de konkurrerte på. Jeg traff ikke en eneste som sa at de måtte gå ned i lønn for å vinne anbudet, at de måtte få lavere timelønn enn AF Gruppen eller Veidekke. Det de påpekte, var: Vi har fått en bedre organisering av prosjektet, vi klarer å utnytte ressursene våre bedre, vi har bedre fagfolk, vi ivaretar de ansatte, de passer på oss, vi har fått bedre maskiner, vi har fått bedre logistikk. Det er det de vinner på. Sluttproduktet blir akkurat det samme. Men i den rød-grønne verden er det ingenting å konkurrere på bortsett fra lønn. Da er det på tide å ta seg en tur ut og snakke med entreprenørene og ikke omtale dem nærmest som parasitter, som vi opplever i denne debatten, men faktisk se på dem som viktige aktører som er med på å bygge dette landet, som skal gjøre det med stolthet – og tjene penger.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
På Facebook-feeden min for et par dager siden fikk jeg opp en annonse fra Bane NOR. Det var en veldig flott video, som fortalte at de nå rigger seg for tidenes jernbanesatsing. Derfor rekrutterer de flere folk som kan være med og planlegge, prosjektere og gjennomføre prosjekter. Jeg tror flere burde sett den filmen, for når en hører denne debatten, skulle en tro at nå holder jernbanen på å bygges ned, nå skal folk sies opp, ting skal stoppes. Skal vi kunne diskutere hvordan vi i fellesskap skal gjøre jernbanen bedre, bør vi kunne ha et noenlunde felles virkelighetsbilde. Vi kan godt være uenige om virkemidlene, det er politikkens vesen, men det er et uriktig bilde opposisjonen prøver å gi når man gir inntrykk av at ting går dårligere – når bevilgningene har økt med mer enn 50 pst, når det er flere togavganger, flere lokførere, dobling av vedlikehold. Jeg synes det sier litt om at en vet at en har en dårlig sak når en rett og slett må bløffe om virkeligheten istedenfor å argumentere om virkeligheten. Bane NOR kjenner virkeligheten. De rekrutterer flere, for de vet det skal skje mer. Det blir påstått at her vokser byråkratiet. Jeg bare minner om at NSB gikk selv ut og sa at de skal ha færre mellomledere – rundt 300 færre i administrasjonen, fordi de må ha flere som er med i produksjonen. Det er der kundene møter dem, det er der de må levere bedre kvalitet. Det samme ser vi i Statens vegvesen og Nye Veier. Samlet sett er det nå en reduksjon i antall ansatte i det som en kaller vegadministrasjon og prosjektledelse, men det er en økning i antall personer som jobber i entreprenørbransjen, som bygger og vedlikeholder veiene våre. Det går altså i riktig retning, ikke i den retningen Arbeiderpartiet tror. Ja, jeg sa «parasitter». Jeg sa at opposisjonen argumenterer som om privat næringsliv og entreprenører er parasitter som bare skal suge penger fra skattebetalerne. Det mener jeg fortsatt er et riktig bilde, selv om representanten Myrli ikke liker det, for det å behandle private entreprenører som om de ikke vil behandle sine ansatte skikkelig, og det å gi inntrykk av at andre togselskap ikke vil bry seg om hvordan de ansatte har det, er rett og slett uriktig. Når kvalitet er den viktigste faktoren i anbudspapirene, kan en ikke behandle de ansatte dårlig. Når det faktisk er et eget punkt og en del av kontraktvurderingen hvordan en skal rekruttere og utvikle de ansatte, sier det litt om at Arbeiderpartiet argumenterer mot en annen reform enn den vi gjennomfører. Da er det vanskelig, dessverre, å få en saklig debatt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Jeg har fått kjeft fra representanten Myrli før når jeg har tatt ordet etter at han ikke lenger har taletid. Men nå ble jeg utfordret av andre representanter, og jeg håper det er greit at jeg snakker likevel. Det er mulig jeg tok for lite i da jeg snakket om gevinst kontra investering. Det er ikke slik at vi investerer 10 kr og vinner 20 kr. Så langt i reformene våre har vi investert ca. 20 kr og vunnet 340 kr. Det synes jeg faktisk er et enda bedre tall. Og det at opposisjonen fortsatt argumenterer mot de 20 kronene som har sannsynliggjort en gevinst på 340 kr, synes jeg viser hvem som sløser med pengene her. Det har vært dyrt å ha åtte år med rød-grønn regjering som har nektet å sette i gang prosesser fordi det kunne koste penger å starte dem, når vi ser hvilke gevinster som har ligget latent i systemene – ikke ved å betale de ansatte dårligere, men rett og slett ved å få prosessene til å gå bedre, ved å sørge for at vi bygger og vedlikeholder lengre strekninger og får mer igjen for pengene, og at når utstyret er på plass, får vi brukt det mer effektivt. Jeg forstår også hvorfor slike kontrakter ikke tas i bruk når SV ikke klarer å se for seg hvordan det er mulig å la en entreprenør få ansvar for drift og vedlikehold av en strekning. Men vi får det altså til å fungere på veinettet vårt. Der er det store anbudskontrakter på både statens veier og fylkenes veier, der entreprenører vinner ansvaret for ulike strekninger og da skal ha ansvar for mye forskjellig. Jeg tror nesten en må ha bakgrunn fra en knallrød side for å tro at enhver bestilling skal effektueres isolert, i stedet for å gi en entreprenør en totaloppgave og la dem selv få ta ansvar for hvordan de gjennomfører det – men der vi som oppdragsgiver sørger for at de leverer i tråd med de kravene som blir stilt. Det er vel nettopp den detaljstyringen som representanten Nævra og andre har gitt inntrykk av, fra østeuropeiske land, vi ikke har tenkt å ha her, men tvert imot gi frihet og fullmakter. Det er også litt rart å høre hvordan enkelte drar fram Frankrike som et foregangsland på jernbanen. Når vi de siste par månedene har sett nyhetssendinger om hvordan streiker og togkaos har preget Frankrike, burde det vel egentlig bety at også opposisjonen burde oppgradere argumentene sine. Jeg vil anbefale å reise og besøke alle disse jernbanelandene og se at det er både gode og dårlige sider ved dem alle. Og det er nettopp den jobben vi har gjort. Ved å reise og høste erfaringer har vi sørget for at vi ikke kopierer det som ikke har fungert, men vi har latt oss inspirere av det som har fungert. Det er ting som har fungert i Sveits, i Tyskland og i Frankrike, og det er ting som har fungert i England og i Sverige. Min målsetting er å gjøre Norge til Europas – og gjerne verdens – beste jernbaneland. Det gjør man ikke ved å stå stille og kikke i speilet, det gjør man ved å gjøre forbedringer.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Jeg får takke for en interessant debatt. Jeg tror ikke den har vært veldig opplysende, for mange av argumentene har ikke handlet om den reformen regjeringen faktisk gjennomfører, men om parodiske gjengivelser av den. Men jeg mener fortsatt det vi holder på med, er riktig, for vi kunne ikke sitte og se på en jernbane som fortsatte å forfalle. Det var en jernbane der fagfolkene selv, i 2011, rapporterte om at vi sto i fare for kollaps, og der fagfolkene selv sa at løsningen på dette var en bedre organisering av sektoren for nettopp å samle ansvarsoppgaver på en bedre måte, for å sørge for bedre konkurranse om å levere gode tjenester. Det er faktisk for tilbudet til de reisende og til næringslivet vi har jernbanen. Det blir pekt mye på Sverige og England, som om dette er en kopi av jernbaneorganiseringen i Sverige og England. Det er det ikke. Når SV og andre partier gang på gang prøver å gi det inntrykket, er det bare fordi en åpenbart ikke gidder å sette seg inn i reformen, men også fordi de vet at å diskutere reformens innhold ikke er så svertende som å snakke om myter fra andre land. La meg allikevel vise til en rapport fra Centre for Transport Studies i Stockholm, som i 2014 kunne framvise at vedlikeholdskostnadene i Sverige er redusert med 11 pst. Kvaliteten har ikke gått ned, men opp, og punktligheten har blitt opprettholdt. I en rapport utført av Trafikverket i 2015 framgår det at i perioden 1995–2013 er antallet ulykker redusert, punktligheten har vært stabil, mens trafikken har økt med 50 pst. – stikk motsatt av det SV prøver å hevde. Nå har jeg henvist til to studier med kilde. Jeg gleder meg til å høre SV komme med de samme kildene. Jeg har før kommentert England. Det var mye som ikke fungerte i England de første årene etter den jernbanereformen de hadde, men det var sannelig mye som ikke fungerte før reformen også. Det var nettopp derfor de igangsatte den. Men det de gjorde feil, var at de ikke opprettholdt ansvaret for infrastrukturen på én hånd, men tok og delte den opp. Vi gjør ikke den feilen. Det er derfor vi har alt dette under statens hender. Det vi lærte fra Sveits, var nettopp å ha en strategisk enhet, og den er under statens hender. Jeg synes det er litt rart at ingen fra opposisjonen kritiserer, men snarere forsvarer og sier det er helt greit med anbud så lenge vi snakker om fly, ferje og buss. Det var helt greit med konkurranse på godstog da de rød-grønne styrte, og det var helt greit å introdusere private aktører på eiersiden av Trafikkservice, sånn som Stoltenberg-regjeringen gjorde. Men akkurat å drifte en strekning på jernbanen – nei, der er det plutselig noen helt andre ting. Da viser de at det er en side i politikken som har en ideologisk tilnærming til dette, og det er nettopp venstresiden. Vi gjennomfører det som en i resten av landet stort sett synes er god, pragmatisk politikk.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Jeg mener det er viktig at vi prøver å få tatt en beslutning om hvilken tilnærming vi skal ha videre – egentlig så fort som mulig. Det er laget en støttefylling, som informert om. Kystverket mener at den har stabilisert seg godt og gjort at hele situasjonen rundt vraket har blitt mye bedre. Så til vurderingen fra Kystverket av spredning av kvikksølv: Det at de fleste beholderne sannsynligvis har rustet i stykker, gjør at situasjonen er annerledes enn det man har trodd før, da man håpte at man kunne heve mye av vraket intakt. Det er viktig for meg å lytte til fagfolk, men det er også viktig for meg at vi lytter godt til lokalbefolkningen og lokale aktører. Derfor kommer jeg i slutten av denne måneden til å reise til Fedje. Kystverket vil invitere til et åpent informasjonsmøte der folk kan få høre Kystverkets vurderinger, og jeg tror de også inviterer andre fagmiljøer som vil kunne gi sine vurderinger. Så vil vi, basert på de rapportene som kommer og vårt møte med lokale aktører, prøve å ta en beslutning i løpet av høsten.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Jeg har ikke i hodet når den rapporten vil komme, men jeg skal sørge for at Stortinget blir godt informert på egnet måte. Vi prøver å sørge for at vi både bygger infrastruktur og får mye igjen for pengene. Derfor har det vært viktig for oss å utvide mange av prosjektene. Samtidig har det vært viktig for oss å sikre at vi har en kontraktstrategi som ivaretar de store aktørene, men som også ivaretar de mindre aktørene, de såkalte MEF-aktørene. Vi kan ikke bare ha svære prosjekt som gjør at vi ikke har det mangfoldet som spirer og gror under. Når det gjelder E6-prosjektet, er det et eksempel der vi lar Nye Veier i større grad få sette stolpene selv for hvor de begynner og hvor de slutter prosjektet, nettopp for at de skal kunne ta hensyn til massebalansen. Jeg tenker at det også må være en tilnærming til måten å se rv. 4-strekningen og tilhørende jernbane på – at når man ser på hva man skal bygge og fikse der, at man også klarer å se på massebalansen internt. Vi har nå en finansiering av E6 som gjør det naturlig at det er der vi ser i denne runden.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Jeg tok det nesten som ros at representanten nevner ordene «bra» og «samferdselsministeren» på en gang – det skal jeg ta til meg, det skjer ikke ofte! Ja, vi mener at det er mulig å gjøre dette raskere. Men vi må huske at når Vegvesenet peker på sine tidsakser, tar de ofte og har ting i en sekvens, og de regner med at ofte er det konflikter, og de legger inn det. Det er litt av det samme vi har hørt når de har diskutert eller sagt hvor lang tid det vil kunne ta å fikse rv. 19 i Moss, det er gitt at du ikke klarer å gjøre noe parallelt. Vi legger opp til at vi skal gjøre flere ting parallelt. Men her handler det om at en må kunne bruke den kunnskapen en har, og en må kunne få ny kunnskap. Hvis kommunepolitikerne er med og bidrar til å finne fram til enighet raskt, vil ting kunne gå raskere enn hvis det er stor strid. Jeg har registrert noen av avisinnleggene som har vært, f.eks. i Lierposten hevder lokale Arbeiderparti-folk at Høyre stritter fullstendig imot. Jeg merker meg at Høyre er av en annen oppfatning. Litt av den debatten vil jo kunne påvirke hvor fort Vegvesenet klarer å finne beslutninger som de kan gå videre med.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
For det første til min henvisning til Arbeiderpartiets lokale representant som uttalte seg i Lierposten. Det viser jo at der ble det egget opp til konflikt. Hvis representanten Myrli nå kan bekrefte at den konflikten ikke eksisterer likevel, synes jeg det er veldig positivt. Det er med og bidrar til lettere å kunne ta beslutninger på en strekning som skal bygges, og det vil gjøre at Vegvesenet også vil kunne ha bedre framdrift. Når det gjelder Oslofjordtunnelen, er det riktig at da regjeringen la fram Nasjonal transportplan, var det ikke tatt en endelig beslutning. Men signalene fra Stortingets behandling var veldig tydelige, at en ønsket å bygge et tunnelløp til ved siden av den tunnelen som er nå, og vi jobber med Vegvesenet når det gjelder den framdriften. Det er ikke tatt en endelig beslutning, men vi kommer til å kommunisere dette til Stortinget på egnet måte. Vi legger til grunn de føringene som Stortinget ga oss i Nasjonal transportplan.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Jeg synes det er veldig spennende når SV utfordrer alle rammeverk for hvordan en vei skal bygges, nemlig at vi skal finne snarveier. En skal gjerne hoppe over kommunedelplan og gå rett på reguleringsplaner, der en ikke skal ha offentlige høringer, ikke utrede alternativene. Skal jeg ta det som et signal nærmest om at sånn kan vi gjøre det på andre strekninger også? Da blir det veldig mye firefelts motorveier veldig mange steder. Det hadde ikke vært meg imot. Vi har varslet i den saken vi nå melder, at vi ikke bare skal utrede videre arbeid med Dagslett–Linnes – altså den strekningen som har vært lagt til grunn – men at vi vil se på alle alternativene. Dermed var det regjeringen som faktisk tok initiativet til å se på eierskap. Nå har vi fått de signalene fra kommunestyret i Lier. Vi har hatt møte med en rekke av de lokale representantene også fra de omkringliggende kommuner, også fra fylkeskommunen. Vi ønsker å realisere dette prosjektet. Jeg er veldig glad for at alle er enige om at dette skal være et firefelts veiprosjekt i tillegg. Så skal vi sørge for at vi er godt informert når beslutningen tas, og at vi kan bygge noe som lar seg realisere.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-14:
Vi kommer til å gjøre her som vi gjør med en rekke veiprosjekt – prøve å sørge for at flere ting skjer parallelt i stedet for at det skjer i sekvenser. I det går det an å spare mye tid. Så går det også an å diskutere sammen med lokalpolitikerne om en er så enig at en kan gå rett på en reguleringsplan i stedet for en kommunedelplan. Det vil også kunne spare oss for tid. Men det vil i teorien kunne gå ut over lokaldemokratiets evne eller mulighet til å kunne komme med sine innspill i denne prosessen. Det må en også ta med seg – at når en kjøper seg tid på denne måten, altså kjøper seg raskere framdrift, er det andre sider som lider. Det er ikke nødvendigvis et problem, men en skal være bevisst på det. Så synes jeg det er interessant med tilnærmingen til representanten Nævra når det her gjelder en sterkt trafikkert vei som ligger nær der folk bor. Det er akkurat den samme problemstillingen vi har på E18 Vestkorridoren, der vi ønsker å legge veien mer i tunnel, få mer kollektivtrafikk, mer gang- og sykkelvei. Der er logikken den stikk motsatte fra SV, og derfor tror jeg vi har noen spennende diskusjoner foran oss fortsatt.