trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-06-19:
La meg få begynne med å takke komiteen for et godt samarbeid ved behandlingen av de sakene jeg nå skal snakke om, men også et ganske hektisk stortingshalvår så langt. Vi står midt i det mest alvorlige sjokket norsk økonomi har opplevd i etterkrigstiden. Smittevernstiltak i Norge og verden, sammen med et kraftig oljeprisfall, har truffet oss hardt. Dette får store konsekvenser for norsk økonomi og norske arbeidsplasser og ikke minst rammer det på tvers av både næringer og geografi. Jeg er derfor glad for at vi har kommet i havn med revidert nasjonalbudsjett og regjeringens plan for å ta Norge ut av koronakrisen. Målet med tiltakene er å skape mer og inkludere flere. Med den enigheten vi nå legger fram, fortsetter vi med å ta hverdagen tilbake, og vi peker ut en tydelig retning for landet ut av krisen. Norge skal framover. Ledigheten skal ned, og folk skal tilbake i jobb. Vi skal skape mer og inkludere flere. Tiltakene i regjeringens framlegg ligger i all hovedsak fast etter forhandlingene. Det har vært veldig viktig for Høyre. Veien ut av krisen handler om å få folk tilbake i jobb, sikre flere ben å stå på, skape en grønn framtid, satse på kunnskap og kompetanse og inkludere flere i arbeidslivet. Det er det vi, fra vår side, har fått igjennom i disse forhandlingene. Vi er enige om å gi 1,3 mrd. kr ekstra til samferdsel. Det vil bidra til å holde aktiviteten oppe og knytte by og bygd tettere sammen. Vi er også enige om å gi helse- og omsorgssektoren 1 mrd. kr ekstra. Dette vil komme godt med for pasienter og sårbare eldre. Det vil være viktig for Høyre framover å bidra til at helsekøene igjen går ned. Vi vil fjerne egenandelen i kompensasjonsordningen for bedrifter fra mai og ut august. Jeg er også glad for at vi er enige om å bevilge mer penger for å bekjempe gjengkriminaliteten i Oslo. Utfordringene vi hadde før koronakrisen, har ikke forsvunnet. På veien ut av krisen skal vi fortsatt løse klimautfordringene. Vi må få flere i jobb, og vi må sikre at neste generasjon får et enda bedre utgangspunkt enn vi har fått. Ja, vi må faktisk sørge for at hvis en slik krise skulle ramme oss igjen, så må neste generasjon har en større verktøykasse enn vi som var så heldige å ha vakt da dette skjedde, hadde. Skal vi klare det, må vi sørge for at det skapes flere jobber i privat sektor. Ni av ti som nå har blitt permittert, jobber i privat sektor. Jeg håper at vi i en slik situasjon ikke får en galopp framover hvor man vil ty til økte skatter og avgifter for norsk næringsliv. Vi trenger flere som vil investere i norske arbeidsplasser, ikke færre. Da må skattene holdes nede, og markedstilgangen holdes oppe. I den enigheten regjeringspartiene og Fremskrittspartiet legger fram, har vi en pakke som gjør det mer lønnsomt å investere i norske arbeidsplasser, og som gir verdifullt påfyll av kompetanse for norske arbeidstakere. I sum håper vi at disse tiltakene kan bidra til å skape mer og inkludere flere.
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-06-19:
Takk for spørsmålet. Det er ingen tvil om at norsk næringsliv, også reiselivet, har stått i en ekstraordinær situasjon. De har blitt truffet hardt. Det er heller ingen tvil om at veldig mange av de utfordringene de nå har sett det siste kvartalet, sikkert vil fortsette i flere kvartaler framover. Nettopp derfor har også regjeringspartiene i forhandlingene med Fremskrittspartiet for det første understreket behovet for å følge særlig med på sesongbedrifter, som også utgjør en del hoteller. Ikke minst: Når det gjelder permitteringsordningen, har vi sagt at man ber regjeringen, sammen med partene i arbeidslivet og næringslivet, følge med gjennom sommeren, slik at når man kommer til høsten, bør man ta en ny vurdering av det og eventuelt komme tilbake til Stortinget hvis det er behov for flere tiltak. Men det å begynne i den enden nå mener vi er feil. Vi mener at nå er det viktig å få opp aktiviteten og sette i gang de tiltakene som får folk tilbake i jobb. Men vi har den bufferen rett over sommeren til å ta en ny vurdering av hvordan situasjonen er.
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-06-19:
Det er ingen tvil om at for regjeringen har det vært viktig at denne næringen har gode rammevilkår og et vekstpotensial. Det er bl.a. derfor man ikke gikk videre med noen av de ideene som lå rundt grunnrentebeskatning. Og da vi la fram det nye opplegget, ble det tatt godt imot av næringen, også av mange kommuner. Så er det ingen tvil om at det har vært en diskusjon i etterkant om fordelingen mellom stat og kommune. Der har det vært gode forhandlinger med Fremskrittspartiet. Vi har ment at det er viktig å skape forutsigbarhet, og man må også ha en modell som ikke tar utgangspunkt i bare ett spesielt år, men ser på det over tid. Jeg er glad for at vi har kommet fram til den enigheten vi har, hvor kommunene nå får mer enn det man hadde lagt opp til. Dette er også noe mange i Høyre har vært opptatt av, og i og med at representanten har tatt replikk om hva som har skjedd i forhandlingene, vil jeg gratulere ham med resultatet, som vi alle kan stå bak.
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-06-19:
Da regjeringen la fram kompensasjonsordningen, som vi forhandlet fram gjennom et bredt forlik, var det to ting som var viktig. Det ene var at man måtte komme fram raskt med hjelpen, og det andre var at man ikke skulle prøve å få til en millimeterjustering, som igjen ville forsinket det hele. Regjeringen har fulgt med på de innspillene som har kommet. I forbindelse med denne nye og forlengede kompensasjonsordningen har man tatt en rekke grep, bl.a. når det gjelder sessongbedrifter, egenkapitalkravet, som mange har vært opptatt av. Og regjeringen har vært tydelig på en ting – at det vil være behov for å følge med på situasjonen videre. Den ordningen vi har nå, skal vare ut august. Vi vil følge med på markedet. Hvis det er behov for å gjøre ytterligere justeringer, vil det være rom for det, men i denne omgang har vi prioritert dem som lå aller mest an til kanskje å gå konkurs, og det var viktig å få dem over kneika.
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-06-19:
Takk for spørsmålet. Vi har vært krystallklare på at kommunene ikke trenger å frykte at de ikke vil bli kompensert for sine merutgifter og kostnader relatert til koronakrisen. Finansministeren har sagt det, kommunalministeren har sagt det, jeg har sagt det i flere runder, og ikke minst har vi nå et utvalg hvor KS selv sitter sammen med Finansdepartementet, Helse- og omsorgsdepartementet og Kommunaldepartementet, slik at vi kan følge den utviklingen suksessivt og fortløpende og komme tilbake med innspill til hvilke tiltak man kan gjøre. Så er det også sånn at enhver krisepakke, hver eneste krone i hver krisepakke har jo gått til en kommune, selv om den ikke har gått til kommunekassa – til næringsliv og arbeidstakere. Alle bor i en kommune, og de pengene går dit. Så er det ikke noen tvil om at det er ikke kommunene som skal permittere framover, det er det private næringslivet. Men vi må følge godt med, det er ingen tvil om at vi ha trygghet, for en trygg kommune skaper også trygghet for innbyggerne.
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-06-19:
Gjennom de siste månedene har Arbeiderpartiet vært med på å senke det totale trykket for skatter og avgifter for å berge arbeidsplasser gjennom gode brede forlik her i Stortinget. Det hadde jeg håpet at man ville fortsette med, vi trenger flere som vil investere i norske private arbeidsplasser, ikke færre. Men da må skattene holdes nede. Likevel foreslår Arbeiderpartiet å ikke redusere verdsettelsen av aksjer og driftsmidler i formuesskatten, slik regjeringen foreslår. Arbeidende kapital er jo traktoren til bonden og fiskebåten til fiskeren, og jeg lurer derfor på hvorfor representanten Tajik og Arbeiderpartiet ikke lenger ser verdien av et lavere skatte- og avgiftstrykk for norske arbeidsplasser, som man har sett gjennom våren.
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-06-19:
En annen sak der det er litt usikkerhet fra Arbeiderpartiets side: Regjeringspartiene har fått på plass en god og forutsigbar løsning sammen med Fremskrittspartiet for havbrukskommunene. Jeg kan ikke se hva Arbeiderpartiet mener om hvordan systemet skal se ut etter 2022. Blir det en utredning? Ønsker man en ny diskusjon rundt grunnrente? Dette er noe som skaper en usikker situasjon ute i mange kommuner, fra landets største opposisjonsparti, så jeg vil gjerne høre litt om Arbeiderpartiets tanker om den saken etter 2022.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Representanten Kapur snakka om betydinga av arbeid. Så veit me at dei største hotellkjedene i Noreg allereie har varsla oppseiingar. Konserntillitsvald Merethe Sutton i Nordic Choice Hotels seier at det står mellom å verta oppsagt og å behalda jobbar akkurat no. Sånn er det dessverre òg på ein god del andre arbeidsplassar. Og sjølv om det er ein del positive teikn i utviklinga av norsk økonomi, er det likevel ganske usikkert korleis hausten vert for veldig mange. Vert det inntening? Er det grunnlag for å halda på tilsette? I samband med det har Arbeidarpartiet føreslått å utvida permitteringsordninga ut året, sånn at folk kan behalda jobbane sine. Det har høgrepartia sagt nei til. Så mitt spørsmål er ganske enkelt kva Høgre vil seia til Merethe og alle dei andre arbeidsfolka som no er bekymra for at dei kjem til å vera arbeidslause etter sommaren fordi permitteringsordninga ikkje er utvida.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Eg takkar for spørsmålet. Eg vil minna representanten Kapur om at dei fleste endringane knytte til skattar og avgifter som Arbeidarpartiet har vore med på gjennom denne våren, har handla om utsetjingar, det har altså handla om å gje meir likviditet til bedrifter som er i ein ganske pressa økonomisk situasjon. Det har vore mykje diskusjon om innretninga på f.eks. oljeskatten, men eg vil minna om at dei skatteendringane har vore heilt konkret knytte til investeringar som ein må gjennomføra for å kunna få avskrivingar. På den måten skil den seg frå formuesskatten, som ikkje krev nokon investeringar for dei kutta som regjeringspartia her har føreslått og ønskjer å få gjennomført. Me har fleire gonger etterspurt informasjon, om regjeringspartia kan dokumentera at deira kutt i formuesskatten skapar arbeidsplassar. Så langt har dei ikkje kunna dokumentera det. Dersom dei no plutseleg har den typen dokumentasjon, må dei gjerne leggja det fram for oss. Så vil òg minna om at Arbeidarpartiet i forbindelse med endringane i oljeskatten var sterke pådrivarar for å stilla krav om at pengane som vart utløyste, òg skal brukast på å skapa arbeidsplassar langs kysten.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Eg takkar for interessa for Arbeidarpartiets politikk. Det går fram av våre posisjonar i innstillinga til revidert nasjonalbudsjett at me støttar ei produksjonsavgift, men at me meiner at den fordelinga som regjeringspartia har lagt opp til mellom stat og kommune, er djupt urettferdig. Kommunar som stiller areala sine til disposisjon, har krav på å få kompensert for den ulempa som det medfører å stilla areal til disposisjon på den måten som dei har gjort. Så me vil oppretthalda den fordelinga som ein i dag har. Me har òg etterspurt ein gjennomgang av systemet som kan sikra føreseielege forhold på sikt. Eg forstår det òg dit hen at regjeringspartia òg ønskjer ein gjennomgang for å sikra føreseielege forhold, så eg kan vel senda spørsmålet i retur: korleis vil Høgres opplegg sjå ut etter 2022.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Eg vil minna om at viss det er bedrifter som slit med å betala formuesskatten, har ein allereie ei ordning som gjer det mogleg å få utsett innbetaling av formuesskatten. Det vil vera interessant å følgja med på i kva grad bedrifter nyttar seg av denne moglegheita, som då allereie finst. Når det gjeld innretninga på oljeskatten, er det òg slik at Framstegspartiet har vore med på akkurat det som Framstegspartiet her no etterspør ytterlegare svar på. Eg vil minna om at det som var Framstegspartiet primære posisjon, som handla om å innføra avskrivingar på selskapsskatten, var eigna til å svekkja skattegrunnlaget til landet vårt generelt, fordi det kunna få ein smitteeffekt over på selskapsskatten innafor fastlandsindustrien. Til alt overmål er akkurat den vurderinga av selskapsskatten noko som Arbeidarpartiet og Høgre, som stort sett er ueinige i synet på skatt, likevel er einige om at ein bør leggja til grunn. Eg registrerer at Finansdepartementets vurdering av at det ville kunna svekkja skattegrunnlaget til landet og altså betydd vesentlege skattekutt, er noko me er einige i.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Arbeidarpartiet ønskjer ein rettferdig klimapolitikk. Det er ikkje rettferdig å bruka store beløp på å finansiera dyre luksuselbilar når kjøparane sjølve har pengar nok til å betala momsen. Eg meiner at det er noko av det me burde ha lært gjennom dei siste åras folkelege motreaksjonar mot ein manglande rettferd i klimapolitikken, fordi folk som er i ein situasjon der dei ikkje kan ta andre økonomiske val enn å køyra besinbil eller dieselbil, opplever det som ei enorm belastning på sine lommebøker, og samtidig må sjå at staten kastar enorme pengebeløp etter folk som har ganske mykje pengar frå før. Det står seg ikkje på sikt. Då er det betre å innføra ein moms for elbilar som kostar over eit visst nivå, og bruka dei pengane på å gjera det mogleg for fleire å ta klimavennlege val, slik som Arbeidarpartiet har føreslått.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Fyrst vil eg gjerne takka for samarbeidet i det som har vore ei vanskeleg tid. Men eg har òg nokon spørsmål knytt til sjølve handteringa av den økonomiske delen av krisen. Då den fyrste krisepakken vart lagt fram den 13. mars, skreiv regjeringa òg om sin plan for handteringa av krisen. Den vart delt inn i tre fasar, og me behandlar no den krisepakken som utgjer fase 3 av handteringa. For Arbeidarpartiet har det heile tida vore viktig å bidra til meir sosial rettferd, òg i krisetiltaka. Det er noko av grunnen til at me har vore pådrivarar for inntektssikring for vanlege folk og utbyteavgrensingar for rikfolk. Det interessante er likevel at regjeringa i si skildring av dei tre fasane av krisehandteringa ikkje med eit einaste ord nemner sosial rettferd. Det vert omtalt fyrste gong på side 9 i den fyrste krisepakka og vert gjenteke sidan. Faktisk er ordet «rettferd» ikkje nemnt ein einaste gong i dei fyrste krisepakkene, så det framstår ikkje som ein del av analysen eller planen til regjeringa. Det er det som er mitt spørsmål. Eg vil at finansministeren skal forklara kvifor sosial rettferd ikkje var ein del av regjeringas planlagde krisehandtering.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Då forstår eg det sånn at sosial rettferd har vore viktig for finansministeren, det har berre vorte halde hemmeleg, så det har ikkje vorte omtalt i offentlige dokument som viktig, det har ikkje vorte omtalt som viktig når ein har gjort greie for dei tre fasane av krisehandteringa. Då ein la fram den fyrste krisepakka, la ein altså ikkje fram forslag om inntektssikring for verken sjølvstendig næringsdrivande, lærlingar, låglønte eller foreldre som hadde ungar som var sjuke, eller som var i karantene, altså tiltak for sosial rettferd, dette trass i at krisepakka vart lagt fram etter nedstenginga. Eg føreset på sett og vis at helseministeren, finansministeren og statsministeren snakkar saman, òg i forbindelse med nedstenging, sånn at ein kan dimensjonera tiltaka i tråd med det. Det var òg sånn at den fyrste krisepakka vart lagt fram utan kontakt med arbeidstakarsida. Det ville ha kunna bidrege til auka sosial rettferd. Ein hadde berre kontakt med arbeidsgjevarsida. Eg trur dei aller fleste ser at regjeringa – høgreregjeringa – har vorte pressa på plass av opposisjonen i denne samanhengen her. Så eg må nesten spørja ein gong til: Viss sosial rettferd var viktig, kvifor har det ikkje på noko tidspunkt vorte omtalt som ein del av dei tre fasane i krisehandteringa?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
Representanten Kapur har jo fire års erfaring fra Stortingets kommunalkomité. Da han satt i den komiteen, regner jeg med at han snakket mye om lokalt selvstyre, god kommuneøkonomi, at verdiene må bli igjen i lokalsamfunnene, osv. – akkurat det samme som mange av oss andre snakker om. Et av de vanskeligste temaene i forhandlingene mellom regjeringspartiene og oss i Fremskrittspartiet handlet om hvordan fordelingen mellom stat og kystkommuner skal være når det gjelder inntekter fra vekst i havbrukssektoren. Der det har vært viktig for oss å si at det er kystsamfunnene som skal sitte igjen med brorparten av inntektene, har det vært svært viktig for regjeringspartiene å la staten få mesteparten. Hvorfor har det vært så viktig for Høyre og regjeringen å overføre svært store inntekter fra Nærøysund, Frøya, Smøla og andre kystkommuner og over til Finansdepartementet i Akersgata?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
Mens mange av oss har vært opptatt av at bedrifter skal overleve og arbeidsplasser bestå, har SV i stor grad – iallfall utad – frontet en frykt for at griske og grådige bedriftseiere skal berike seg selv på bekostning av storsamfunnet. At det nå skulle ligge til rette for store utbyttefester i deler av næringslivet, er så surrealistisk som det er mulig å få det til. Der er ikke næringslivet i det hele tatt. Men et sted det går overraskende godt, er på Oslo Børs. Mange er nok overrasket over at verdiene der snart er tilbake på de nivåene de var før det gikk bratt nedover i mars. Det betyr også at en del personer som har verdipapirer, får økt formuen sin – på papiret – selv om bedriftene går dårlig og taper penger. Da øker også forskjellene – på papiret. Er det et problem at børsen stiger?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
Det er ikke hver stortingssesjon man får gleden av å fordype seg i tivoli- eller taubaneloven, men denne sesjonen har vi fått den muligheten. Grunnen til det er at mange aktører som er underlagt disse lovene, som tivoli, alpinanlegg og andre, og som har måttet stenge ned, fortsatt har et til dels svært kostbart myndighetspålagt vedlikeholdsansvar og -behov. Dette har vi i fellesskap forsøkt å adressere, men jeg oppfatter likevel at det blant aktørene har spredt seg en viss usikkerhet om alle treffes godt nok gjennom de vedtak vi gjør her. Vil og kan statsråden sørge for at intensjonen oppnås, nemlig at disse bedriftene skal få støtte til den typen vedlikeholdsarbeid?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-06-19:
Da vi vedtok kompensasjonsordningen i Stortinget, påpekte vi i Senterpartiet at egenandelen var for høy. Den skulle vært på null – ikke titusen. Heldigvis har regjeringen og støttepartiet, Fremskrittspartiet, kommet etter til slutt. Vi påpekte en ting til, at det var grunnleggende feil at man skulle forskjellsbehandle dem som eide driftsmidlene sine, og dem som leaste og leide driftsmidler. Jeg vil ta et eksempel, for jeg ser skogsminister Bollestad sitter i salen. Et tømmerlag som eier fire hogstmaskiner, får ca. 80 000 kr mindre enn dem som leaser hogstmaskiner. Det er en enorm forskjellsbehandling organisert gjennom leasing og tradisjonell avskriving. Hvorfor mener Høyre at de som eier, avskriver og driver tradisjonelt og konservativt, ikke skal få samme hjelp som dem som leaser? Nå har man hatt alle muligheter til å gjøre forbedringer, men Høyre har ikke gjort noe. Hva er grunnen til at det er bedre at folk leaser i stedet for å eie?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-06-19:
Fremskrittspartiet er regjeringens fremste støtteparti. I budsjettforhandlingene nå klarte man, selv om Fremskrittspartiet var sterkt imot tidligere i vinter, å redusere egenandelen fra 10 000 kr til 0 i kompensasjonsordningen. Fremskrittspartiet, Høyre og Arbeiderpartiet har argumentert mot det før, men Senterpartiet hadde rett analyse da, og det er bra. Av en eller annen grunn har Fremskrittspartiet stilt seg veldig bak og støtter eierfiendtlig politikk. Man synes det er galt. Når folk eier driftsmidlene sine, f.eks. bussen, anleggsmaskinen eller annen type utstyr, får man dårlig kompensasjon, mens man belønnes his man leaser. Det har vært en drømmeordning for leasingselskapene som ligger i Oslo, at leasing har blitt det som skal støttes, mens de som driver med tradisjonell drift, driver med avskrivninger, driver konservativt, straffes. Hvorfor synes Fremskrittspartiet det er klokt å føre en så eierfiendtlig politikk, at man skal belønne leasing framfor vanlig, tradisjonelt eierskap?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-06-19:
Det er greit at Fremskrittspartiet nå skryter av at man har fått egenandelen ned til null fra juni måned. Det burde man hatt fra mars måned, så små bedrifter, drosjesjåfører og andre kunne sluppet egenandel både i mars, april og mai. Men av en eller annen grunn ville ikke Fremskrittspartiet prioritere å få det med tilbakevirkende kraft, for å hjelpe alle de små bedriftene som har hatt det tøft de siste månedene. Så er det greit å si at man synes det er et problem med kompensasjonsordningen at de som eier istedenfor å leie, ikke får noen hjelp, men hvorfor bruker ikke da Fremskrittspartiet makten sin nettopp til å få gjort noen endringer i det, når de nå har sittet og forhandlet? Fremskrittspartiet er regjeringens fremste støtteparti. Det er takket være Fremskrittspartiet at Venstre sitter i regjering sammen med Kristelig Folkeparti og Høyre. Hvorfor bruker ikke Fremskrittspartiet nå makten til å sørge for at tradisjonelle norske bedrifter, spesielt mange distriktsbedrifter, får kompensasjon, slik som de som leaser og de som leier?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-06-19:
Finansminister Jan Tore Sanner fra Høyre bruker som en slags unnskyldning at han sa i mars at det var svakheter ved ordningen, men at det var viktig å få det raskt på plass. Jeg ser ikke på det som en unnskyldning. Det var en bortforklaring, for allerede i debatten i mars var vi helt tydelige på at det var urimeligheter ved ordningen. Stortinget vedtok også – og hele stortingsflertallet sa – at det blir feil at vi skal belønne leasing/leie kontra det mer tradisjonelle: eie og avskrivninger. Det var det et stortingsvedtak på, og Sanner sa jo i debatten at han så svakheten selv. Min oppfatning er at det virker som om regjeringen er litt sliten, og at når det har vært vedtatt, så har en ikke orket å gå inn i det. Men det slår grunnleggende urimelig ut. Ta f.eks. det anleggsfirmaet jeg har fått regnskapet for: De har fire store maskiner, som de eier, og ved at de eier de fire store maskinene, taper de 80 000 kr i måneden sammenlignet med om de hadde leaset. Hvorfor skal man ha en slik ordning som gjør at et lite anleggsfirma taper 80 000 kr i måneden på grunn av at de eier – privat, trygt eierskap – i stedet for å lease?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-06-19:
Regjeringen må iallfall kunne være ærlig på å si at det er fullstendig feil at de mest forsiktige, de mest konservative næringslivsfolkene, som eier bedriften sin selv, som eier anleggsmaskinene sine selv, og som har brukt sin egen private kapital, ikke skal få hjelp. Mens hvis en er litt råere – det er en ærlig form det også – og leaser og leier, så får en hjelp. Det er ingen gode og saklige argumenter for det, at vi, eller staten – med Jan Tore Sanner og Høyre i spissen – skal stimulere mer til leasing enn til tradisjonelt eierskap. Og hvis Sanner mener at det er rett, så får han forsvare det da, at han synes at leasing er mye bedre. Hvis ikke, må regjeringen nå se at dette må vi prøve å gjøre noe med, og eventuelt gi det tilbakevendende kraft. Så da gir jeg Jan Tore Sanner et forsøk til: Hvorfor mener Sanner – rent faglig – at det er klokere at folk leaser enn at man eier, og hvorfor skal vi gi mer støtte til dem som driver med leasing, enn til dem som eier og driver tradisjonelt og driver konservativt?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-06-19:
Noe av det mest vellykkede vi gjorde etter finanskrisen i perioden 2005–2009, var å bruke kommunene aktivt i motkonjunkturpolitikk. Det var ubyråkratisk, det var enkelt og man fikk store og små prosjekter rundt omkring i hele Norge som skapte aktivitet for anleggsbransje, snekkere og andre. Stortinget vedtok tidligere i vår at vi skulle bruke minst 4 mrd. kr på det, men av en eller annen grunn ønsket ikke regjeringen å følge det opp, og det kom bare 2,5 mrd. kr til kommunene. Mange av kommunene har så stor usikkerhet rundt sin økonomi, at i stedet for å satse, i stedet for å vedlikeholde, i stedet for å sette i gang veiprosjekter og gjøre andre små tiltak, bremses det. Det er sterkt i strid med det Stortinget egentlig ønsket, og jeg mener at der har Høyre-regjeringen gjort en grov feilvurdering, med hjelp av støttepartiet, Fremskrittspartiet. Det er noe jeg har lyst til å si i denne debatten, for i debatten etter pakken for verftsindustrien – det var om olje- og gassindustrien – har det kommet en del innlegg. Det var snakk om at det var veldig økonomisk uansvarlig og uforståelig det Stortinget gjør for olje- og gassindustrien, at det er en slags subsidiering av en næring. Vi må i hvert fall være ærlige om hva dette handler om, om hvor stor betydning norsk olje- og gassnæring faktisk har, og hvilke verdier den næringen gir til oss alle. Jeg vil illustrere det, for det er ingen av partiene her i huset som har kritisert den pakken, som har ønsket å bruke mindre oljepenger. Jeg vil bare illustrere på årets budsjett hvor mye oljepenger vi bruker: Hele Norges forsvar finansieres med oljepenger – 61 mrd. kr. Alle våre universitet og høyskoler finansierer vi med oljepenger – 39,6 mrd. kr. Hele budsjettet til politi og påtalemyndighet finansieres slik – 22 mrd. kr. All utbygging og vedlikehold av vei og jernbane i Norge finansieres slik – 63,5 mrd. kr. Fortsatt har vi ikke nevnt alle oljepengene vi har brukt. Det finansierer barnetrygden – 16,5 mrd. kr. I tillegg finansierer oljepengene barnevern, jordbruk, redningstjeneste og domstoler med 34 mrd. kr og alle de tiltakspakkene vi har kommet med – 484 mrd. kr. Diskusjonen om at det er en stor subsidiering av olje- og gassnæringen er fullstendig feilslått. Det er takket være olje- og gassnæringen at vi har mulighet til å gjøre de tiltakene vi faktisk gjør. Jeg ser også mange dilemmaer om vi ikke klarer å omstille, om vi ikke klarer å få ned norske klimagassutslipp, men også der ligger noen av de store mulighetene nettopp i olje- og gassnæringen. De som er frimodige nok til å si at vi driver og gir en redningspakke for en ulønnsom næring, må lese budsjettallene, for det er ingen annen næring som er mer lønnsom for det norske samfunnet enn olje- og gassnæringen. Equinor alene har hatt større innbetalinger til fellesskapet enn all annen industri i Norge – det ene selskapet som har betalt inn mer i alle år enn all annen industri. Det kan man like eller mislike, men det er et faktum. Da må vi også være takknemlig for at vi har den næringen som finansierer de satsingene vi alle er så opptatt av.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
Når det kommer til noe så sentralt som finansiering av velferden, har regjeringen dratt beina etter seg hele denne våren, for velferd er på mange måter kommuneøkonomi, det er i kommunene våre at velferden til innbyggerne våre skapes. Og hadde det vært opp til regjeringen, hadde ikke kommunene fått særlig mye mer enn noen hundre millioner i sum av det som har kommet fra regjeringens krisepakker, det er på Stortinget det har blitt lagt på 6 mrd. kr i bevilgninger til kommunene. Per i dag er det stor usikkerhet ute i Kommune-Norge om de kommer til å få kompensert de økte utgiftene sine og de tapte skatteinntektene, og det kuttes i budsjettene, i velferden vår rundt omkring i Kommune-Norge. Så mitt spørsmål til representanten er hvordan regjeringen vil skape trygghet i kommunene for at de kan opprettholde velferdsnivået sitt, og om kommunene vil bli kompensert for alle økte utgifter og tapte skatteinntekter.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
Representanten snakket om Fremskrittspartiets gjennomslag for de eldre i budsjettforhandlingene. Der tror jeg vi deler engasjementet, for det er viktig, men jeg tror vi også kan være enige om at det viktigste for eldreomsorgen er at kommuneøkonomien er god, for det er kommunene som sørger for at det nok sykehjemsplasser, nok ansatte på sykehjemmene, og at de ansatte i hjemmetjenesten har nok tid. Så mitt spørsmål til representanten er: Hvorfor har ikke Fremskrittspartiet prioritert å få økt bevilgningene til kommunene nå, sånn som vi har gjort i fellesskap i tidligere forhandlingsrunder? For nå er det svært mange kommuner som roper om krise. De har gjennomført budsjettrunder nå i forbindelse med revidert budsjett, men har ikke et oljefond å ta av og frykter store budsjettkutt framover. Jeg skulle gjerne sett at Fremskrittspartiet hadde prioritert det i sine forhandlinger.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
For å ta utbytte aller først, og sleivsparket som kommer fra representanten om det: Jeg må si det undrer meg at akkurat i Norge er høyresiden og stortingsflertallet helt overbevist om at det ikke er nødvendig å stille krav til dem som mottar enorme summer fra fellesskapet, fra staten – at vi bare skal dele ut milliarder direkte til selskaper og til bedriftseiere, uten et eneste krav. I andre land rundt oss, i EU, er jo partikamerater til disse partiene i Norge selvsagt med på å stille krav om at disse selskapene som får direkte støtte fra staten, ikke skal ta ut utbytte. Det burde ha vært selvsagt når man får store statlige overføringer, og det handler ærlig talt om tilliten til den støtten som vi gir nå og de økonomiske krisepakkene. Og nei, det er ikke et problem at børsen stiger. Men selvsagt skal de som nå får økte inntjeninger fordi kursen går opp, også betale skatt av det til fellesskapet.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
Aller først: SV vil ha en omstilling av økonomien vår og en nedstengning av oljen, det er helt riktig, samtidig som vi bygger opp andre næringer. Jeg har en nyhet til representanten Stokkebø, og det er at det ikke er SV som bruker mest oljepenger i de pakkene vi behandler i dag. Det er det helt klart regjeringspartiene og stortingsflertallet som gjør, på grunn av den oljeskattepakken. Det er der oljemilliardene flyr. Når det er sagt, mener jeg at det kan være klokt å diskutere – dette er neppe diskusjoner for det store flertallet – hvordan vi finansierer den typen krisepakker som vi har vært igjennom nå. Nå selger vi altså aktiva fra oljefondet i en periode der det er lav rente, og der andre land rundt oss låner penger, og da mener jeg det er klokt å ta den diskusjonen: Er det klokt å tviholde på ideen om at vi skal bruke av oljefondet, noe vi jo til syvende og sist taper penger på, i stedet for at vi tar opp billige lån for på den måten å være med og finansiere de krisepakkene vi står i? Jeg mener det er en interessant diskusjon, og vi burde ha gått den veien.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
For det aller første er det ikke sånn at når SV bruker oljepenger i sitt opplegg, får vi ikke penger igjen, mens når regjeringen bruker dem, kommer de magisk tilbake. Vi bruker jo begge, både høyresiden og venstresiden, oljepenger for å investere i bedrifter, i næringslivet, i industri som skal gi økte skatteinntekter på sikt. Jeg tar gjerne turen til Rogaland. Jeg har absolutt vært i Rogaland tidligere. Det er et flott fylke, og jeg reiser gjerne dit igjen. Men da er det nok først og fremst for å prioritere prosjekter som nettopp er gode for miljøet, og det mener vi ikke at Rogfast er. Vi mener ikke at det å investere i nye, store motorveiprosjekter også i sentrale strøk er lurt. Det samme kunne man anført for E18-utbyggingen, som regjeringen vil tvinge igjennom mot innbyggernes ønsker i Oslo og Viken. Vi prioriterer tvert imot store summer – mer enn det flertallet legger opp til – nettopp for å støtte opp om bygg- og anleggsbransjen, men da for å sørge for vedlikehold og oppgradering av fylkesveier og riksveier, noe det er tvingende nødvendig å gjøre, i stedet for å støtte dette prosjektet.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
Rogfast er en gigantisk, ny motorveiutbygging. Det vil innebære ganske betydelige inngrep å realisere det, inngrep som vi er imot, og det vil innebære at man blir mer bilbasert, det vil øke biltrafikken. Det er også en utvikling vi er imot. Dette er ikke et alternativ der vi vil ha mindre aktivitet i bygg- og anleggsbransjen, tvert imot, vi vil ha mer, men vi vil bruke de arbeidsfolkene og de pengene klokere, ved å sørge for både vedlikehold og oppgradering. Landet skriker etter rassikring, særlig på Vestlandet, som representanten Stokkebø kommer fra, av veier som er farlige å kjøre på fordi regjeringen ikke har prioritert tilstrekkelige midler til skred- og rassikring. Vi vil prioritere oppgradering av jernbanenettverket, og vi vil prioritere mer penger til fylkene nettopp for at de skal kunne satse på nullutslippsferjer, som det jo er et stort potensial for, men som regjeringen ikke har villet gi støtte til.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
I kjølvannet av økonomiske kriser øker de økonomiske forskjellene. De som har minst i utgangspunktet, får ofte mindre eller blir stående igjen, mens de som allerede har mest, kan trekke ifra. Og ja, vi ser at de som er rikest, blir rikere. Dette så vi etter finanskrisen i veldig mange land. De som eide bedrifter og finansinstitusjoner, fikk statlig støttehjelp som også bidro til å øke deres egne formuer, mens mange arbeidsfolk ennå ikke har kommet seg økonomisk etter den krisen. Også i Norge ser vi dette bildet. Så i forlengelsen av det som også representanten Tajik tok opp, er mitt spørsmål til statsråden om regjeringen i det hele tatt har et mål i sitt arbeid om at de økonomiske forskjellene ikke skal øke i denne krisen. Jeg kunne ikke høre at statsråden var inne på nettopp det perspektivet i sitt innlegg.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
Jeg takker for svaret og er glad for at statsråden bekrefter at regjeringen har et klart mål om at forskjellene ikke skal øke gjennom denne krisen. Men da blir jo spørsmålet til finansministeren hvordan han mener at politikken som regjeringen nå fører, faktisk bygger opp under den målsettingen. Når regjeringen nok en gang vil gjennomføre kutt i formuesskatten, som vi vet er målrettede skattekutt til de rikeste, og som har bidratt til å øke forskjellene i Norge de siste årene, når regjeringen allerede nå varsler at krisen er over for de med lavest lønninger, når man fjerner og avslutter de inntektssikringsordningene som Stortinget fikk på plass nettopp for at man skulle ha et mer sosialt sikkerhetsnett i møte med denne krisen, og når veldig mange nå føler på en utrygghet for om de egentlig har en jobb å gå til etter sommeren, og regjeringen ikke vil utvide permitteringsregelverket – hvordan treffer egentlig den politikken mot den målsettingen?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-06-19:
Først vil jeg takke for gratulasjonen med 100-årsdagen. Det hadde kanskje vært greit om Vetle Wang Soleim hadde presisert at det er Senterpartiet som er 100 år, men uansett: Takk for det!(Munterhet i salen) Dernest til EØS-avtalen: Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet kutter også i EØS-midlene – med over en milliard kroner sammenlignet med sitt forslag til budsjett. Jeg er helt enig i at det ikke er tilstrekkelig. Vi må kutte mer i den rekordhøye bevilgningen til EØS sånn at vi isteden kan bruke pengene på mer fornuftige ting enn fuglekasseprosjekt i Romania, fektekamper eller hva det nå måtte være. Vi skal ha et internasjonalt samarbeid. Det er svært mange land i verden som har omfattende handel med EU, men det er kun Norge, Island og Liechtenstein som har EØS-avtalen. Gjennom denne krisen har vi virkelig sett hvordan vi blir overstyrt gjennom EØS-avtalen, ved at nærmest det minste vedtak som vi fattet i denne saken, bare ble foreløpig behandling før det gikk til sensur i Brussel. (Munterhet i salen)
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-06-19:
Jeg takker for det første for gratulasjonene. Jeg vil også si at jeg er veldig glad for at Fremskrittspartiet nå har blitt et parti som igjen er litt opptatt av å redusere avgifter, og i hvert fall bidrar til å redusere noen av de avgiftene som en selv sto i spissen for å innføre da en satt med finansministeren gjennom seks og et halvt år. Avgiftsnivået i Norge er nå over 5 mrd. kr høyere enn sist Senterpartiet satt i regjering, så det ville være svært fornuftig dersom en får en omlegging av avgiftspolitikken, får lavere avgifter i Norge, fordi avgiftene treffer dem som har minst fra før, hardest. Vi må få en mer rettferdig skattepolitikk der en sørger for lavere skatter til folk med lave inntekter, og så kan de som har høye inntekter, bidra noe mer til fellesskapet enn det de gjør i dag. Det har de god rygg til å bære.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-06-19:
Da Fremskrittspartiet gikk ut av regjering, etter seks og et halvt år med Siv Jensen som finansminister, var avgiftene mer enn 6 mrd. kr høyere enn da Sosialistisk Venstreparti med Kristin Halvorsen var finansminister i Norge. Jeg tror også det kan bli en kamp å komme ned igjen på det nivået. For Senterpartiets del er det i alle fall helt tydelig at vi skal sørge for å redusere avgifter som rammer både folk og næringsliv i Norge hardt. Vi håper selvsagt at både SV og Arbeiderpartiet er med på å redusere avgiftene ned fra det rekordhøye nivået som Fremskrittspartiet har bidratt til i regjering.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-06-19:
Som en del av kompensasjonsordningene er det også etablert en kompensasjonsordning innenfor kulturarrangementer – en arrangørstøtte – som nå er blitt utvidet til også å inkludere underleverandører innenfor teknikk. Samtidig er det viktige elementer i et arrangement som ikke er inkludert. Man får ikke til noen særlige arrangementer hvis man ikke har en artist og et apparat rundt artisten. Organisasjonen for underholdningsbransjen, NEMAA, har oppsummert følgende: Med denne innstillingen kaster regjeringspartiene norsk musikkbransje under vogna og kategoriserer en stor viktig del av norsk musikk- og underholdningsbransje som uviktig. Hvorfor bidrar Venstre, som også sitter med kulturministeren, til å kaste norsk musikkbransje under vogna? Og hvorfor går en ikke inn for en full arrangementsstøtteordning, der bl.a. artister også er inkludert?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-06-19:
Representanten Storehaug representerer et fantastisk flott fylke som det hvert år kommer store mengder turister til. Nå får en håpe at det er mange fra Norge som velger å feriere i Sogn og Fjordane i år, jeg skal bl.a. gjøre det. Allikevel vil det bli svært få turister i Sogn og Fjordane sammenlignet med hva det er ordinært sett. Noen av dem som blir hardt rammet, er turisthotellene, bl.a. Kviknes Hotel i Balestrand, som kommenterte da de så modellen for sesongbedrifter, at de lurte på om det virkelig kunne være sant, og at dette var totalt skivebom. Hvorfor mener Kristelig Folkeparti det er fornuftig å etablere en ordning for sesongbedrifter som ikke inkluderer bedrifter som også driver innendørs, som f.eks. Kviknes Hotel og andre turisthotell rundt omkring i Norge?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-06-19:
Jeg registrerer at regjeringspartiene etter forliksforhandlinger nok en gang peker på hverandre, slik de bl.a. gjorde i regionreformdebatten, der en slo sammen Sogn og Fjordane og Hordaland, som ingen skjønte var en særlig god idé. En peker på hverandre og sier at dette har vært tema i diskusjonene, men allikevel løser en ikke problemene. For Kviknes Hotel og for andre turisthotell rundt omkring i Norge er det selvsagt avgjørende å få en kompensasjon, slik en hadde regnet med å få ut fra de klare vedtak som et enstemmig storting gjorde, om at en skulle ha en bred sesongmodell som var basert på omsetningstap, ikke som var avgrenset til at man skal drive hele eller deler av virksomheten sin utendørs. Det har jo kommet et eller annet sted fra, en eller annen gang på veien, og så er det altså blitt politikken til flertallet i denne salen. Hvorfor er det fornuftig å unnta turistbedrifter fra en sesongmodell?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-06-19:
Da Stortinget behandlet kompensasjonsordningen for næringslivet, var budskapet fra regjeringspartiene og Fremskrittspartiet at det var totalt uaktuelt å gjøre noe med egenandelen som rammet de små virksomhetene særskilt hardt. Det er vi veldig glad for at flertallet har latt seg presse til å endre, slik at det nå er fjernet. Det burde vært gjort med tilbakevirkende kraft, men det er i alle fall bra at den er vekk. I dag står flertallet hardt på at ordningen for sesongbedrifter ikke skal inkludere turisthotell, enten det er i Hemsedal, Geilo eller andre plasser i Norge. Er det et standpunkt som kommer til å stå fast, eller kan det fortsatt være håp for at turisthotellene vil bli inkludert som sesongbedrifter, slik Stortingets forutsetning var?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-06-19:
Da Stortinget vedtok kompensasjonsordningen, satte man en ramme på 50 mrd. kr. I skrivende stund er det brukt 5 pst. av det, ca. 2,5 mrd. kr. Dette handler ikke om hvem som har den største lommeboken. Det handler om å ivareta noen av dem som har den minste lommeboken. Sånn sett er jeg glad for, som sagt, at egenandelen nå blir fjernet, men man burde også ha gjort ytterligere tiltak for de små bedriftene. Men det er komplett ubegripelig å forstå hvordan man har kommet i den situasjon at man har etablert en sesongmodell der man stiller som vilkår at man må drive virksomheten helt eller delvis utendørs, eller i umiddelbar nærhet, sånn at f.eks. en restaurant som ligger midt i skibakken kan få det. Når man snakker om kapasiteten til skatteetaten, vil det virkelig gjøre det vanskeligere både å utvikle ordningen og å etterleve ordningen. Hvorfor har man ikke en generell modell som også kunne ha ivaretatt bl.a. turisthotellene i hele Norge?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-06-19:
Representanten Jensen sa at Fremskrittspartiet var åpen for justeringer i ordningen framover. Ett av de områdene der man nå gjør endringer i sammenlikning med de klare forutsetningene som Stortinget hadde da kompensasjonsordningen ble vedtatt, er knyttet til sesongbedrifter. Stortingets forutsetning var at det var bedrifter som har store deler av sin omsetning i en mindre periode av året. Så kom det en justering, der man også definerte sesongbedrifter til å være bedrifter som har hele eller deler av sin virksomhet utendørs, eller bedrifter i nær tilknytning til det. Hvordan mener man fra Fremskrittspartiets side det er fornuftig å lage en slik byråkratisk innretning på den ordningen, som gjør at det er mange virksomheter, bl.a. turisthotell, som havner på utsiden?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-06-19:
Da vil jeg gjerne følge opp noe av det samme som representanten Bjørnstad tok opp. Det er jo en rekke virksomheter som er underlagt både tivoliloven og lov om taubaner. Når det gjelder tivoliloven, er ikke det bare fornøyelsesparker, men også de omreisende tivoliene. Jeg vil gjerne få avklart fra statsråden om det er slik å oppfatte at alle virksomheter som er omfattet av de lovene, også vil bli omfattet av denne vedlikeholdsordningen, og også om det gjelder lovpålagt vedlikehold som en har, knyttet til f.eks. kjøretøy, som er viktig for et omreisende tivoli, og ikke kun er knyttet til attraksjoner og anlegg.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-06-19:
Da tolker jeg det slik at alle virksomheter som omfattes av de lovene i utgangspunktet òg går inn under ordningene med å dekke vedlikehold. Likevel vil det bli en stor skjevhet mellom fornøyelsesparker som driver stasjonært, og omreisende tivoli som er innenfor samme bransje og er i konkurranse med dem, men som har en del andre lovpålagte myndighetsbestemte vedlikeholdskostnader og som må oppfylle krav, ikke minst til spesialkjøretøy som de bruker i sin virksomhet. Er det noe statsråden vurderer å se på, knyttet til enten den ordningen eller eventuelle andre støtteordninger?
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2020-06-19:
Aller først må jeg si gratulerer med dagen! 100 år er jo ikke så verst. Det er vanlig at man som ordfører deler ut kake til 100-åringer, så det er sikkert mange Senterparti-ordførere som deler ut kake til seg selv i dag. Jeg gratulerer med dagen! Jeg vil takke for samarbeidet denne våren, men i min replikk ønsker jeg å fokusere på det internasjonale samarbeidet. Senterpartiet kutter som vanlig i alle midler som går til EØS-finansieringsordningen, og jeg antar at det er det første man gjør uansett hvilket budsjett man lager. Jeg mener det er meget risikofylt i de tidene vi nå står i, å stå utenfor EU-samarbeid. Det gjør oss mer avhengig av andre deler av verden, som Kina, hvis vi ikke ønsker å stå sammen med våre nærmeste allierte og våre nærmeste samarbeidspartnere. Selv i tider som disse mener altså Senterpartiet fremdeles at det er viktig å fortsette kampen mot EØS. Da må jeg stille Senterpartiet spørsmålet: Hvilke kunder er det Senterpartiet mener våre eksportbedrifter skal selge til, når de ønsker å rokke ved grunnlaget i vår viktigste handelsavtale?
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2020-06-19:
Grunnen til at jeg tar ordet selv etter en foreløpig ganske lang debatt, er for å ta tak i et par saker. For det første: Det virker på noen talere som at kompensasjonsordningen regjeringen har lagt fram, og som Stortinget har sluttet seg til, ikke er den suksessen man håpet, fordi man bare har brukt 2,5 mrd. kr av en ramme på 50 mrd. kr. Da må jeg bare presisere at rammen er ikke på 50 mrd. kr, anslaget er på 50 mrd. kr, og det er ut mai. Anslaget var på 20 mrd. kr i måneden ut mai. Det var et usikkert anslag, og det er det man forholdt seg til. Det kan ikke legges til grunn at en utbetaling på f.eks. 15 mrd. kr ville vært en fiasko, og så ville en utbetaling på 45 mrd. kr vært en enorm suksess. Det er ikke vi som bestemmer at bedriftene skal ta imot denne støtten, det er bedriftene som frivillig søker på ordningen og får innvilget støtte basert på det. Til det er det også å si at vi først nå på onsdag åpnet for søknader for mai måned, en måned der store deler av samfunnet fortsatt var nedstengt, så vi må ikke glemme at det er ganske store tidsforskyvninger i denne ordningen. Fortsatt er det mulig å søke fra og med mars, og den fristen utgår i september, så omfanget av denne ordningen er ikke avklart på noen som helst måte. Som en generell kommentar: Det er da vitterlig ikke slik at det er om å gjøre å bruke mest mulig penger på en støtteordning rettet mot bedrifter som har såpass kraftig omsetningsfall. Det beste er om ordningen aldri hadde måttet bli lagd, men når den først er her – noe jeg mener er bra – mener jeg også at vi i stedet for å melde et slags nederlag over at ordningen ikke blir så mye brukt som anslått, heller bør hylle de mange næringsdrivende som faktisk velger ikke å søke, fordi de ønsker å komme over kneika selv. De bedriftseierne er det også ganske mange av. For det andre, og jeg har sagt det før: Vi må ikke glemme at selv nå med alle krisetiltakene vi har lagt på bordet, så skal vi faktisk tilbake til normalsituasjonen. En normalsituasjon betyr ikke lavere arbeidsgiveravgift, kutt i lav moms, utsettelse av skatter og avgifter eller store statlige tiltak. Normalsituasjonen er der vi sørger for en politikk som gir det private næringslivet handlingsrom og vilje til å skape nye arbeidsplasser gjennom bedre generelle rammevilkår. For å ta det helt til slutt: Arbeiderpartiet skriver i sin del av innstillingen at de ønsker forutsigbarhet for både havbruksnæring og kommuner når det gjelder Havbruksfondet. Det eneste forutsigbare her, er at Arbeiderpartiet ikke klarer å bestemme seg før stortingsvalget i 2021 og dermed lager en ny utredning for hva som skal skje etter 2022. Det er verken modig eller forutsigbart for næringen.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
La meg også starte med å gratulere Senterpartiet med de første 100 år. Jeg registrerer at i moden alder har Senterpartiet – og også representanten Gjelsvik – blitt veldig opptatt av det høye avgiftsnivået i Norge. Det er en positiv utvikling som Fremskrittspartiet støtter. Vi er også opptatt av det, og vi er veldig glad for at det i forliket vi får vedtatt i dag, ligger en betydelig avgifts- og skattereduksjon, i tillegg til det vi har gjennomført tidligere: både fjerning av arveavgiften og betydelig reduksjon i bilavgiftene. Men hvis vi ser litt fremover i tid, hvilke avgifter tror representanten Gjelsvik det blir mulig å fjerne eller redusere i en fremtidig samarbeidskonstellasjon med Sosialistisk Venstreparti og kanskje også Miljøpartiet De Grønne?