Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-05-07:
Først av alt vil jeg takke representanten Jan Bøhler for å reise denne viktige interpellasjonen, og jeg mener at representanten på en fin måte viser noen av de problemstillingene som må diskuteres og avveies. Oppgaven med å reise et nytt regjeringskvartal har stor betydning for både regjeringsarbeidet og byen. Vi legger derfor stor vekt på å sikre en åpen prosess og god debatt om det nye regjeringskvartalet. Terrorangrepet 22. juli 2011 medførte at flere bygninger i regjeringskvartalet fikk omfattende skader. Regjeringen Stoltenberg II satte derfor i august 2012 i gang arbeidet med konseptvalgutredning for fremtidige kontorer til departementene. Utreders mandat var en konsentrert løsning, hvor hovedtyngden av departementene samles i det nåværende regjeringskvartalet med tilgrensende områder. Videre ønsket regjeringen Stoltenberg II at også en mulig fremtidig plassering av Utenriksdepartementet og Miljøverndepartementet i regjeringskvartalet skulle omfattes av utredningen. Noe av bakgrunnen for ønsket om å samle hovedtyngden av departementene var trolig tilrådinger fra politiet om at dette er best ut fra et sikkerhetssynspunkt. Konseptvalgutredningen forelå sommeren 2013, og kvalitetssikringen, såkalt KS1, ble lagt frem i februar 2014. Både konseptvalgutredningen og kvalitetssikringen anbefalte at alle departementene – med unntak av Forsvarsdepartementet – ble samlet i et nytt regjeringskvartal mellom Akersgata og Møllergata, med mulighet for utvidelse nordøst mot Hammersborg. En rekke momenter talte for samling: samhandling og effektivitet i departementer og regjering, sikkerhet, fleksibilitet og bymessige forhold. Ved å samle departementene vil det ikke være behov for å stenge gater andre steder i byen. Disse gatene kan med andre ord åpnes igjen. Vår regjering fulgte opp anbefalingene og besluttet i mai 2014 at det skulle arbeides videre med et nytt samlet regjeringskvartal – unntatt Forsvarsdepartementet – mellom Akersgata og Møllergata. Vi la til grunn en konsentrert utbygging for å få god arealutnytting i det eksisterende regjeringskvartalet. Viktige føringer for det videre arbeidet var bl.a.: Høyblokka og den åpne plassen mot Akersgata skal bevares. Det betyr at vi tar med oss noe av det gamle inn i det nye. Vi åpnet for tilbygg/utvidelser av Høyblokka og høyere bygg bak Høyblokka. Y-blokka, S-blokka og R4 rives. De store, integrerte kunstverkene i Y-blokka skal tas vare på. Regjeringskvartalet skal planlegges med ambisiøse miljømål og høy grad av energieffektivitet, slik at det ved planleggingen er på høyde med beste praksis for miljøvennlige bygg og gir en samfunnsøkonomisk lønnsom og kostnadseffektiv ressursbruk. Sikkerhet er viktig, og det skal planlegges med et generelt grunnsikkerhetsnivå for alle departementene. Bygninger og anlegg skal utformes slik at utformingen fremstår som åpen og inviterende for publikum og besøkende. Kun få gater skal stenges for kjøretøytrafikk. I samsvar med konseptvalgutredningens anslag legges 5 700 arbeidsplasser til grunn for den videre planleggingen av nytt regjeringskvartal. Regjeringskvartalet ligger i hjertet av hovedstaden. Det skal derfor være åpent og inviterende. Vi legger stor vekt på at det skal skapes gode byrom hvor folk kan trives. I samme ånd legger vi vekt på at regjeringskvartalet skal være så åpent og tilgjengelig som mulig i perioden hvor det rives og bygges nytt. Arbeidet med reguleringsplanen startet i 2014. Planprosessen er sentral når det gjelder befolkningens mulighet til å uttale seg. Et av formålene med plan- og bygningsloven er at planlegging og vedtak skal sikre åpenhet, forutsigbarhet og medvirkning for alle berørte interesser og myndigheter. Statsbygg har fått i oppdrag å arbeide med reguleringsplanen. Første fase i dette arbeidet er å utarbeide et forslag til planprogram. I planprogrammet beskrives formål, rammer og premisser for planarbeidet, opplegg for medvirkning og behovet for utredninger. Planprogrammet ble sendt på høring og lagt ut til offentlig gjennomgang i januar 2015. Høringsfrist var i slutten av mars, og planprogrammet fastsettes av Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Jeg minner om at det er reguleringsplanen som avklarer de bymessige rammene og angir bruk, vern og utforming av arealer og fysiske omgivelser innenfor regjeringskvartalet. Det innebærer regulering av flere kvartaler der byggenes plassering, høyder og volumer samt byggenes forhold til offentlige plasser og gatestrukturer skal avklares. Regjeringen ønsker en bred debatt og gode innspill i arbeidet med reguleringsplanen. Oslo kommune er selvsagt en særlig viktig aktør. Jeg legger stor vekt på å involvere kommunen i alle deler av planprosessen. Det er tett kontakt mellom Oslo kommune og departementet, på både politisk og administrativt nivå. Statsbygg har gjennomført idéfasen, som resulterte i interessante forslag til hvordan det nye regjeringskvartalet kan tenkes å bli. Forslagene vises nå i Høyblokka. Utstillingen er åpen for alle og skal bidra til en bred og god debatt om utformingen av det nye regjeringskvartalet. Jeg er opptatt av at et nytt regjeringskvartal både får gode bymessige kvaliteter og er velegnet for regjeringens arbeid. Det skal bli et godt sted å være for så vel ansatte som dem som skal ferdes i området. Planforslaget med konsekvensutredning skal sendes på alminnelig høring og deretter vedtas av Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Det legges opp til at reguleringsplanen vedtas ved årsskiftet 2016/2017. Vi har videre satt i gang arbeidet med rom- og funksjonsprogram. Dette vil pågå frem til høsten 2016. I Prop.1 S for 2014–2015 for Kommunal- og moderniseringsdepartementet ble Stortinget orientert om de beslutningene som regjeringen traff i mai 2014 om det videre arbeidet med regjeringskvartalet. I innstillingen fra kommunal- og forvaltningskomiteen fremmet medlemmene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV forslag om de ansattes medbestemmelse i utformingen av nytt regjeringskvartal, valg av kontorløsninger mv. Jeg kan opplyse om at vi nå har etablert prosesser som gir ansatte og deres tillitsvalgte omfattende innflytelse bl.a. gjennom deltakelse i en rekke grupper og utvalg i arbeidet med rom- og funksjonsprogram. I tillegg til arbeidet med reguleringsplan og rom- og funksjonsprogram står vi foran omfattende aktiviteter med planlegging og prosjektering. Senere vil det bli utarbeidet kostnadsoverslag og annet styringsunderlag for det fremtidige regjeringskvartalet. Planene skal deretter kvalitetssikres i tråd med Finansdepartementets ordning for ekstern kvalitetssikring av store statlige investeringer. Deretter legges hele saken frem for Stortinget i en egen proposisjon med forslag om å bevilge midler. Jeg anslår at Stortinget kan behandle saken i sin fulle bredde i 2019. Hvis byggestart skjer i 2020, vil regjeringskvartalet kunne stå ferdig rundt 2025. Stortinget vil bli orientert om fremdrift og status for arbeidet i de årlige budsjettproposisjonene. Det vil da også bli fremmet forslag til bevilgninger for planlegging og prosjektering. Nytt regjeringskvartal er et stort prosjekt av stor nasjonal betydning. Det er nødvendig med åpenhet, en bred debatt og god forankring. Jeg legger stor vekt på tett dialog med Oslo kommune og andre sentrale aktører, bl.a. Riksantikvaren. Jeg ønsker også en god dialog med Stortinget i denne saken. Jeg orienterte de parlamentariske lederne tidlig i 2014 om arbeidet med nytt regjeringskvartal. Jeg vil også i fortsettelsen på egnet måte holde Stortinget og partiene orientert om status, fremdrift og viktige veivalg for prosjektet.