Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2011-02-24:
Kalde vintre og lite vann i magasinene har resultert i at kraftsituasjonen særlig i Midt-Norge er stram. Regionen lider av et kraftunderskudd. Strømkrisen har medført at prisen i Midt-Norge til tider har vært vesentlig høyere enn i resten av landet. I tillegg har det vært problemer med det nordiske strømmarkedet. Svensk kjernekraft som normalt er en sikker leverandør av elektrisk kraft, har også hatt problemer i år. Den anstrengte kraftsituasjonen i Midt-Norge er ikke ny. Regjeringen har hele tiden siden 2005 vært klar over at kraftsituasjonen i Midt-Norge lett kan bli prekær når vintrene er kalde og lange. Halvfulle vannmagasiner og kalde vintre kan ikke regjeringen lastes for. Det regjeringen derimot kan lastes og kritiseres for, er at den ikke satte i gang med tiltak allerede i 2005. Da Stortinget behandlet saken om utbyggingen av Ormen Lange i 2004, pekte Fremskrittspartiet på det store kraftbehovet til utbyggingen. Kraftbehovet til Ormen Lange skulle dekkes av det ordinære forsyningsnettet, selv om det allerede da var mangel på effekt i regionen. Daværende olje- og energiminister i 2006 lovte at kraftforbindelsen Ørskog–Fardal skulle være på plass i 2011. I dag sier regjeringen i 2015. Regjeringen lovte også i 2006 at en handlingsplan for kraftforsyningen skulle være klar høsten 2006. Fire og et halvt år senere er denne planen ikke presentert, og det er en sterkt medvirkende årsak til at dette representantforslaget ble fremmet. Fremskrittspartiet har ved flere anledninger bedt om en helhetlig energiplan, som også ville dekke kraftsituasjonen i Midt-Norge. Olje- og energiministeren har tidligere avvist slike planer som tidkrevende og byråkratiske. I stedet griper regjeringen fatt i viktige prosjekter. Når det gjelder kraftsituasjonen i Midt-Norge, er det vanskelig å se at regjeringen virkelig har tatt grep her. Uten en dekkende plan med tiltak og tidsfrister for forbedring av kraftsituasjonen er det vanskelig å se at problemene kan løses innen rimelig tid. På flere landsdekkende områder, som bl.a. energi, industri og kommunikasjon, vegrer regjeringen seg for å lage planer. Regjeringen har avvist plankravene med at alt er under kontroll, og at planer er det allerede nok av. I brev av 15. desember 2010 skriver olje- og energiministeren at hovedelementene i regjeringens politikk for å bedre strømforsyningen i Midt-Norge har vært tiltak i regi av Statnett og satsingen på fornybar energi og energiomlegging. Sett i lys av den kraftsituasjonen som Midt-Norge har opplevd i 2011, er det klart at regjeringens tiltak ikke har vært gode nok. Alle de tiltakene som saksordføreren nevnte, er bra tiltak, men det er tydelig at de ennå ikke har fått noen virkning. Det må en håpe de får snart. Den nye kraftledningen Ørskog–Fardal vil ikke være på plass før i 2015. Småkraftutbygging har lidd under de rød-grønnes løftebrudd om tilskudd fra 2004 og fram til september 2009. De fleste venter vel til 1. januar 2012 for å se om de grønne sertifikatene blir gjennomført som lovt. Likeens har flere nevnt at saksbehandlingen hos NVE har vært en flaskehals i andre saker. Fremskrittspartiet har sammen med andre opposisjonspartier pekt på at Industrikraft Møre måtte få statlig hjelp til å bygge et integrert CO2-renseanlegg sammen med det planlagte gasskraftverket. Det er også nevnt av flere. Leverandøren, Siemens, hevder at et integrert anlegg kan bygges for 3 mrd. kr. For regjeringen er alt annet enn gasskraftverk på Mongstad uaktuelt, selv om et planlagt gasskraftverk i Elnesvågen vil avhjelpe den kritiske kraftsituasjonen i Midt-Norge. Som et strakstiltak burde også de to mobile gasskraftverkene kunne vært oppstartet i vinter. Regjeringen er bedre til å snakke om tiltak for å forbedre kraftsituasjonen i Midt-Norge enn det som vises i virkeligheten. Representantforslaget fra Høyre og Fremskrittspartiet er komiteens tilråding til Stortinget. Dette blir dessverre nedstemt av Stortingets flertall.