Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-12-13:
Jeg er glad for at stortingsflertallet går inn for et samferdselsbudsjett som i all hovedsak støtter opp om Regjeringens samferdselspolitikk. Dette gjelder bl.a. prioritering av drift og vedlikehold av infrastrukturen og satsing på sikkerhet. Langsiktighet er avgjørende for å kunne løse de store utfordringene vi står overfor. Jeg mener Regjeringens budsjettforslag sammen med forslag til Nasjonal transportplan legger et godt grunnlag for dette. Innledningsvis føler jeg også behov for å si noen ord om arbeidet med sikkerhet i samferdselssektoren. Vi blir daglig minnet om de farer som er knyttet til veitransport. Åsta-ulykken har på en tragisk måte gjort det klart for oss at vi kan være sårbare også når det gjelder jernbanetransport. Også i går opplevde vi en tragisk ulykke på jernbanen. Sammenbruddet i telenettet i Kristiansand-området forårsaket av gravearbeider demonstrerte også samfunnets sårbarhet overfor brudd i livsviktige tele- og datasystemer. La meg derfor slå fast: Regjeringen legger stor vekt på høy grad av sikkerhet i hele samferdselssektoren. Dette er for øvrig et syn jeg oppfatter at hele Stortinget står bak. Imidlertid finnes det ingen lettvinte løsninger. I forbindelse med oppfølgingen av undersøkelseskommisjonens rapport etter Åsta-ulykken vil Regjeringen komme tilbake med eventuelle behov for tilleggsbevilgninger. Men penger løser ikke alt. Sikkerhet må belyses fra mange sider, også sider som går på organisering, systemtenking og holdninger. Jeg kan forsikre at Regjeringen vil ha sikkerhet høyt på sakskartet i alle sektorer framover. Forliket med sentrumspartiene har styrket samferdselsbudsjettet på viktige områder som kollektivtrafikk, ferjedrift og rassikring. Samtidig skal jeg være den første til å innrømme at utfordringene i samferdselssektoren er formidable, og at jeg isolert sett derfor kunne ha tenkt meg et større budsjett. For Arbeiderpartiet er imidlertid fortsatt høy sysselsetting og sikring av velferdsordningene bærende elementer i politikken. Samferdselsbudsjettet, som andre budsjetter, må derfor til enhver tid tilpasses et forsvarlig og helhetlig økonomisk opplegg som ikke leder landet ut i en ny lønns- og prisspiral, som ingen vil være tjent med. Både Høyre og Fremskrittspartiet ønsker å satse vesentlig mer på samferdselssektoren enn Regjeringen, særlig på veiutbygging. Men disse partiene skaffer seg alltid økt handlingsrom i budsjettpolitikken ved forslag om kraftige kutt i velferdsordningene, kutt som Arbeiderpartiet ikke kan akseptere. Samtidig er det av og til vanskelig å se linjene i høyrepartienes samferdselspolitikk – utover en klokkertro på at de fleste problemer kan løses ved anbud, omgjøring av virksomheter til aksjeselskaper, privatisering og konkurranseutsetting. For hva mener egentlig høyrepartiene med forslaget om å kutte bevilgningene til kjøp av tjenester fra NSB med flere hundre millioner kroner? Riktignok har NSB slitt med store problemer i 2000, som jeg tar svært alvorlig. Men tror Fremskrittspartiet og Høyre virkelig at NSBs problemer kan løses, og at kundene blir mer fornøyd ved at togtilbudet reduseres, som vil bli tilfellet med slike dramatiske kutt? Omstilling og fornyelse av offentlig sektor er viktig for denne regjeringen. I denne sammenheng vil organisering og ressursutnyttelse i samferdselssektoren også bli vurdert. Arbeiderpartiet er imidlertid innstilt på å vurdere slike spørsmål med utgangspunkt i forbrukernes interesser, og hvor de ansatte blir tatt med på råd, og ikke ut fra en ideologisk tilnærming, der privatisering og konkurranseutsetting i seg selv er målet. Jeg ser av komiteinnstillingen at Høyre konstaterer at Regjeringen foreslår å redusere nettorammen til samferdselsformål med om lag 900 mill. kr, og at dette innebærer en kraftig nedprioritering av samferdselssektoren fra Regjeringens side. Dette er feil, og det vet Høyre. Når Regjeringens budsjettforslag for 2001 sammenliknes med saldert budsjett for 2000, må vi ta hensyn til en teknisk omlegging av ordningen med refusjon av sykelønn, og at tidligere øremerkede ordninger er innlemmet i det generelle rammetilskuddet til fylkeskommunene. Av de ekstra midlene som følger av budsjettforliket, er det til investeringer ført opp 140 mill. kr til tiltak innenfor kollektivtrafikk. Midlene skal kunne brukes til både investeringer, drift og driftsrettet infrastruktur. Jeg er fornøyd med at kollektivtrafikken har fått tilført ekstra midler, men vil understreke betydningen av at dette legges opp slik at det innebærer en reell styrking i forhold til fylkeskommunenes kollektivsatsing, og at tiltak som bidrar til varig styrking av kollektivtrafikken, gis prioritet. Jeg registrerer også at rassikring har fått tilført ekstra midler i forhold til Regjeringens forslag. Regjeringens budsjettopplegg for ferjesektoren er i all hovedsak en videreføring av årets tilbud. Budsjettforliket og styrkingen av ferjesektoren med 80 mill. kr i den sammenhengen rokker ikke ved dette. Tilførte midler forutsettes i all hovedsak å gå til bedre rabattordninger og frysing av ferjetakstene generelt. Stortingets ønsker vil selvsagt bli fulgt opp, men jeg finner grunn til å minne om at vi også på ferjesektoren står overfor store utfordringer. På kort sikt gjelder det forhandlinger med selskapene om produksjonen i 2001, der det kan oppstå behov for å se på både inntektssiden og kostnadssiden uten for store bindinger. Når det gjelder konkrete veianlegg, vil jeg spesielt kommentere forslaget om 25 mill. kr til Lofast. Jeg vil minne om at en oppstart av Lofast i Regjeringens forslag til Nasjonal transportplan er ført opp i siste seksårsperiode. En framskynding av prosjektet til 2001 vil innebære behov for å omprioritere i størrelsesorden 1 milliard kr til Lofast i første fireårsperiode. En eventuell forsering av dette prosjektet må derfor drøftes i sammenheng med behandlingen av Nasjonal transportplan, noe jeg ser at komiteen legger opp til. Jeg ser at komiteens flertall opprettholder sin merknad i Innst. S. nr. 180 for 1998-99 om at ordinære riksveimidler til Bergen ikke skal reduseres som følge av at midler fra bompengeordningen brukes til å finansiere Rv 555 Nygårdstangen–Gyldenpris. Jeg er av den oppfatning at Stortingets tidligere merknad er fulgt opp gjennom midler som er tildelt Bergen i 2000. Dette mener jeg også Stortinget gav sin tilslutning til gjennom behandlingen av St.prp. nr. 1 for 1999-2000, da Stortinget ikke hadde merknader til bevilgningen til Bergen for 2000. Komiteen har heller ikke motsatt seg at staten må få disposisjon over det såkalte Bompengefondet. Jeg vil derfor legge til grunn at Bergen stiller midlene til rådighet for Statens vegvesen Hordaland snarest mulig. Jeg vil vise til komiteens merknad i fjorårets budsjettinnstilling vedrørende gang- og sykkelvei på strekningen Brattåker–Ruud i Hovet i Buskerud. I årets budsjettproposisjon er det opplyst at Samferdselsdepartementet vil ta initiativ til at planarbeidet startes opp med sikte på anleggsstart i 2002. Jeg er kjent med at det er sterkt lokalt initiativ for å utvide prosjektet til også å omfatte strekningen Lilleslett–Hansehaug, og jeg vil sørge for at dette følges opp i Vegvesenets videre arbeid. Jeg har også merket meg at flertallet i komiteen går inn for å holde Rv 50 dagåpen vinteren 2000-2001 som en prøveordning. Dette vil jeg følge opp. Sikkerhet og driftsstabilitet har vært i fokus på jernbanen. En godt vedlikeholdt infrastruktur er nødvendig for driftsstabiliteten i togframføringen og for den driftsoperative sikkerheten knyttet til infrastrukturen. Styrking av vedlikeholdet er en forutsetning for å kunne ta ut effekten av NSBs investeringer i krengetog og annet nytt materiell. På investeringssiden har Regjeringen valgt å prioritere sluttføringen av eksisterende prosjekter, inkludert krengetogtiltak på strekningene Sørlandsbanen, Bergensbanen og Dovrebanen. I tillegg er sikkerhetstiltak og tiltak for å bedre driftsforholdene på eksisterende nett prioritert. Jeg er tilfreds med at vi innenfor rammene av et stramt budsjettopplegg kan gjennomføre de foreslåtte krengetogtiltak på Kongsvingerbanen og Østfoldbanen. Komiteens flertall legger til grunn at dagens togproduksjon videreføres i 2001, og forutsetter at takstøkningen ikke blir høyere enn gjennomsnittlig prisstigning. I nasjonalbudsjettet er prisstigningen anslått til 2,75 pst. i 2001. I vårt svar til komiteen på spørsmål nr. 69 er vi kommet i skade for å oppgi 2,1 pst. Hensyn tatt til nødvendige produksjonsjusteringer som følge av lokførersituasjonen, vil dette bli lagt til grunn i de videre forhandlingene med NSB, og jeg legger til grunn at flertallsmerknaden retter seg mot avtalen om kjøp av tjenester og ikke de strekninger der NSB driver på kommersiell basis. Jeg vil komme tilbake til Stortinget med en redegjørelse for de budsjettmessige konsekvensene etter at forhandlingene med NSB er avsluttet. Jeg har merket meg komiteflertallets synspunkter på NSBs takstpåslag på tog som passerer Romeriksporten. Departementet vurderer ulike løsninger og er innstilt på å komme fram til en løsning som om mulig ivaretar alle hensyn på en tilfredsstillende måte. I budsjettproposisjonen er det understreket at det er stor usikkerhet knyttet til trafikkutviklingen i luftfarten i 2001. Jeg følger utviklingen fortløpende, og vil bl.a. på grunnlag av oppdaterte beregninger som Luftfartsverket gjør, vurdere behovet for å komme tilbake til Stortinget med en budsjettrevisjon for Luftfartsverket hvis utviklingen skulle bli vesentlig annerledes enn det som er forutsatt i budsjettproposisjonen. Samferdselssektoren står overfor store utfordringer, bl.a. som følge av utviklingen internasjonalt, teknologiske endringer, økt trafikk og stadig mer krevende brukere. Utviklingen stiller store krav til myndigheter og næringsliv når det gjelder å legge til rette for gode og effektive transport- og kommunikasjonsløsninger i hele landet. Ikke minst vil utviklingen stille store krav til de statlige selskapene Posten og NSB. Jeg viser til at disse vil bli behandlet i egne meldinger i vårsesjonen. I tillegg ser jeg fram til en omfattende og grundig diskusjon om hele saksfeltet i forbindelse med Stortingets behandling av Nasjonal transportplan.