Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2004-02-12:
Det er riktig som interpellanten viser til, at vi har fått en lovendring i opplæringsloven som gir elever rett til et godt fysisk og psykososialt miljø, og det vises også til manifest mot mobbing. Dette er gode tiltak som har bedret forholdene på skolen. Jeg tror også at mange steder kan skolegårdene gjøres enda bedre, bl.a. for å styrke den fysiske aktiviteten. Mange steder er de godt i gang med dette, bl.a. fordi det nettopp har vært fokus på mobbing. Undersøkelser viser at mobbing og konflikter avtar hvis skolegårdene gjøres større, mer varierte og utfordrende. Det kan leses i rapporten som interpellanten viser til, fra Norsk institutt for by- og regionforskning, som heter «Skolegården – jungel eller luftegård?». Der står det at barn ved en rekke skoler ikke får mulighet til å utfolde seg i friminuttene. Trange uteareal gjør elevene passive og ødelegger det sosiale miljøet på skolen. Muligheter for å være i fysisk aktivitet vil selvfølgelig hjelpe på dette, det har vi mange eksempler på. Så det viktigste tiltaket som vi i Kristelig Folkeparti ser nå, er nettopp å spre de gode eksempler, akkurat som statsråden var inne på. Jeg vil vise til Landslaget Fysisk Fostring i Skolen som hjelper skoler med å legge til rette for elevaktiviteter i skolen. Et eksempel er informasjonsbrosjyren for Vinter-uka, som nå er sendt ut til alle kroppsøvingslærere og til FAU ved alle skoler. Der gis det faglig informasjon om vinterfriluftsliv og ideer til lærerne i planleggingsarbeid og prosjektarbeid. De tilbyr også en «leikperm» med lærerveiledning om hvordan skolene kan stimulere til å bruke tid til lek. Det er rett og slett bare å ta disse tingene i bruk! Studenter som tar kroppsøvingsfaget ved lærerutdanningsinstitusjonene våre, lærer også om opplegg for uteaktiviteter på skolene. Og på mange skoler er det nettopp kroppsøvingslærerne som tar initiativ til tiltak for å bedre utearealene ved skolene. Andre ganger er det kommunene som står bak. Jeg kan nevne Karmøy kommune. De innkalte til inspirasjonskurs med bl.a. skolelederne, lærere, foreldreutvalg, teknisk etat og kulturkontor for å få forståelse for betydningen av godt utemiljø. Både spillemidler og kommunale midler har finansiert prosjektet. Selv har jeg sett det samme i flere kommuner i Vestfold. På Kjeldås skole i Sande f.eks. skal de nå om få dager innvie sitt nye utemiljøprosjekt som inneholder både hoppbakke og slalåmbakke, klatrevegg og fotballvegger, jungelløype og bordtennisbord. Mange dugnadstimer ligger bak både fra foreldre og lærere. Men de har stått sammen fra første stund, og kommunen har fulgt opp når rektor har inspirert skolesamfunnet til engasjement for et godt utemiljø på skolen. De har hentet midler både fra fylkeslegen og fra tippemidlene. Ja, ofte er det ildsjeler som setter i gang, og dugnadsånden virker. Dette skaper gode sosiale miljø der foreldre, elever og ansatte ved skolen arbeider sammen, fordi de har sett at et godt fysisk og psykisk miljø er viktig for å få et godt læringsmiljø. Dette kan også flere demonstrasjonsskoler og bonusskoler vise til. Det finnes altså mange eksempler. Og det er heller ikke vanskelig å finne dette på Internett – selv jeg fant fram til flere av disse eksemplene.