trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Med ny regjering har vi fått en kraftig satsing på vei. Bevilgningene til riks- og fylkesveier har økt med 1,5 mrd. kr, og samtidig er bompengebelastningen redusert. Vi har økt satsingen på asfaltering og vedlikehold sammenlignet med forrige regjerings planer. Vi har sterkt fokus på trafikksikkerhet og rassikring, og bilistene og næringslivet har mye å glede seg over. Jeg er glad for at vi nå har fått en ny strekning i Vossapakko til behandling. Strekningen som foreslås utbygd, er veldig rasutsatt og har en elendig standard. På enkelte deler av veien er bredden kun 5 meter, og i løpet av de siste ti årene har det vært hele 24 steinras på strekningen. Dette er et veldig godt prosjekt ut fra trafikksikkerhetshensyn, fordi det er med på å fjerne usikkerheten som trafikantene kan oppleve når de kjører på strekninger som har stor rasfare. Men prosjektet vil også løse opp i en flaskehals, som er situasjonen i dag, i overgangen fra en ny veistrekning og over på denne. Veiprosjektet har stor lokalpolitisk forankring – det er svært ønsket. Det er også laget gode planer for bruk og deponering av overskuddsmassen, sånn at dette kan bli en ressurs. I Stortinget har Fremskrittspartiet mange ganger kjempet mot stortingsflertallets utstrakte bruk av bompenger. I regjering har vi begynt arbeidet med å redusere bompengeandelen. Jeg er stolt over hva Fremskrittspartiet har fått til med våre 16,3 pst. oppslutning. Noen plasser har vi fjernet bompengeinnkrevingen helt – det gjelder faktisk på sju veistrekninger så langt – andre steder reduserer vi gjelden, sånn at satsene kan gå ned eller nedbetalingstiden reduseres. Nå har regjeringen varslet en bompengereform som vil kunne redusere bompengetakstene vesentlig mange plasser. Dette går i stikk motsatt retning av den politikken de rød-grønne førte. Dette prosjektet er ett av mange prosjekter som i lang tid har vært planlagt med delvis bompengefinansiering. Bompengeperioden for Vossapakko er 15 år, og selv om prosjektet realiseres som en utvidelse av denne pakken, kan dette gjøres uten at bompengetakstene heves eller bompengeperioden utvides. Bakgrunnen er at trafikkveksten er betydelig høyere enn det som var lagt til grunn da den opprinnelige pakken ble vedtatt. Trafikken i 2013 er eksempelvis 20 pst. høyere enn det som ble lagt til grunn i 2008. I tillegg vil prosjektet kunne få en gevinst fra bompengereformen til regjeringen, hvor vi planlegger å redusere antall bomselskaper for å redusere driftskostnader, få ned rentenivået samt bidra økonomisk ved at staten dekker en stor del av – ja, kanskje hele – renteutgiften. Det vil legge grunnlaget for at veistrekningen, når den åpner i 2016, kan få lavere takster enn det som framkommer i stortingsproposisjonen. Jeg ser fram til at regjeringen kan sette bompengereformen ut i livet i tråd med det som er varslet til Stortinget. Jeg tror alle vet at Fremskrittspartiet er mot økt skattlegging gjennom bompenger. Nå begynner vi å se resultatene.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-06-03:
Dette er en dag som jeg har lengtet etter lenge. Ting tar tid – ikke bare har det tatt tid i den siste fasen, men det har tatt tid i hele fasen. Det har vært uenighet om trasévalg, det har vært uenighet om bompengefinansiering, det har vært omkamper, og det har vært preget av en lang prosess. Så endelig skal vi gjøre et vedtak som gjelder E6 Helgeland. Veien er ikke bare viktig for oss som bor på Helgeland, men den er viktig for transporten mellom Nord-Norge og Sør-Norge, den er viktig for gjennomgangstrafikken, og den er viktig også for dem av oss som pendler, og som pendler mye. Det er ulykkesutsatte strekninger, ikke bare den strekningen vi gjør vedtak om nå, men også de to andre delparsellene, som er en del av det helhetlige prosjektet. Norddelen kommer nå, og derfor er det desto viktigere at E6 sør og Brattås–Lien kommer raskt, sånn at det er en del av det totale og det som kommunene har gjort vedtak om. Det lå inne i den NTP-en som vi er inne i nå, at vi skulle gjennomføre en prøve med veiutviklingskontrakt på denne strekningen. Det var en sak som vi ivret veldig sterkt for å få utprøvd. Nå får vi testet det ut, hvordan det fungerer. Jeg har forventninger til at man følger det opp med en god evaluering, sånn at man kan få gjort seg nyttige erfaringer også når det gjelder andre prosjekter. Jeg tror det blir interessant å se. Som sagt er det vel sånn at både forrige regjering og dagens regjering ønsket å teste ut dette akkurat her. Så er det en svakhet at det ikke er vist hvordan redusert bompengeandel skal finansieres. Det skaper usikkerhet om de andre to parsellene rammes, eller om det er andre prosjekter som må blø for det. Derfor ber jeg, i likhet med foregående taler, om at regjeringen må redegjøre for overfor Stortinget hvordan man tenker seg det i fortsettelsen, ikke bare når det gjelder dette prosjektet, men faktisk også når det gjelder andre typer prosjekter. Gjøres det ett sted, forventes det samme behandling på resten, og man blir usikker på om det er ens eget fylke og de prosjektene som ligger inne i transportplanen, som blir belastet av det, eller om man finansierer det helt ut over statsbudsjettet. Men alt i alt er det en veldig god dag. Jeg viser til det som saksordføreren har sagt og redegjort for på en god måte, og gleder meg over at til tross for en lang prosess er vi i mål med første strekning.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-06-03:
Statsråden var for så vidt i sitt innlegg litt inne på det som jeg har tenkt å spørre om, som går på når vi kan forvente at de to andre delparsellene kommer fram til vedtak. Det er viktig, som det er sagt, fordi det er et helhetlig prosjekt, at man har et finansieringsgrunnlag som går ut på at det er et helhetlig prosjekt, og at det ikke går altfor lenge mellom de ulike vedtakene i saken. Kan statsråden være litt mer tydelig på når Stortinget kan forvente at de kommer til behandling?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-06-03:
Senterpartiet mener at Nasjonal transportplan er blitt et godt planleggingsverktøy. Derfor er det viktig at Stortinget gjennom behandlingen kan foreta en reell behandling av hvordan de økonomiske rammene skal fordeles, og inndekningen for dem. Helhetlig prioritering av prosjekter er nødvendig, uavhengig av hvordan enhver sittende regjering velger å finansiere de ulike prosjektene i Nasjonal transportplan. Tidligere har det vært endring av tidspunkt for prosjektene, men nå endres altså finansieringsformene og -planene samtidig som en del av midlene settes inn på å slette bompenger på veier som allerede er bygd. I den forrige debatten så vi den usikkerheten som er skapt ved at man ikke viser hvordan man dekker inn den lavere bompengeandelen. NTP er en helhetlig prioriteringsarena for investeringer, drift og vedlikeholdstiltak i det nasjonale transportnettet. Så er det sagt at man skal overoppfylle Nasjonal transportplan. Det er vel ingen som er kritisk til akkurat det, men det er viktig at man sikrer at det som faktisk ligger inne i transportplanen, blir gjort vedtak om. Det er det vi føler er en usikkerhet med det som regjeringen og flertallet i Stortinget gjør akkurat nå. Samtidig er det enkeltstatsråder som er ute og sier at man f.eks. skal vri investeringer i vei over til kollektivtrafikk. Det er også sagt at investeringer skal vris til vei mellom de store byene. Vel og bra, men det er en helhetlig tenkning rundt det. Derfor har vi i Senterpartiet og Arbeiderpartiet ønsket å slå fast at dagens NTP må ligge i tråd med det Stortinget har gjort vedtak om, og at vi sikrer at de prosjektene som er der, blir gjort – vedtatt – og i tillegg at Stortinget får mulighet til å være med i prioriteringen av midler som eventuelt kommer utover det som ligger inne i dagens NTP. Det er ikke en omkamp om NTP, men vi ønsker å sikre at det som ligger inne, faktisk blir gjort vedtak om og blir prioritert.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-06-03:
Jeg synes jo det er litt spesielt at statsråden ikke ser at Stortinget ønsker å bli orientert om helheten og alle de endringene som er foretatt. Det er ikke bare enkeltprosjekter, men det er en rekke endringer. Og det er også tatt opp fra et av dine samarbeidspartier, Kristelig Folkeparti, at man så i forrige sak at det var uheldig at man ikke visste finansieringen av det. Derfor spør jeg igjen: Synes ikke statsråden det er naturlig at Stortinget blir orientert om så store endringer som det er foretatt her, og som foreslås?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-06-03:
Det som Arbeiderpartiet og Senterpartiet har bedt om, er jo en oppdatering av finansieringsrammene. Vi har ikke bedt om en ny nasjonal transportplan, men en oppdatering av finansieringsrammene på bakgrunn av alle de endringene som er foretatt, for nettopp å kunne se en helhet. Det synes jeg at statsråden burde være villig til å gi Stortinget, ut fra at man skal ha et godt grunnlag for arbeidet framover, både i komité og i storting, og at det skal være en respekt for transportplanen som prioriteringsverktøy – ikke bare for dette huset, men for etatene ute og for folk ute i fylkene, som nå er usikre på hva som faktisk gjelder.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Det er litt interessant å få et sånt spørsmål fra et parti som er kritisk hver gang regjeringen foreslår lavere bompenger, men samtidig krever at bompengekutt ett sted skal gi bompengekutt alle andre steder. Da oppfordrer jeg Arbeiderpartiet til å bli enig med seg selv om de ønsker lavere bompenger, og i så fall støtter det iherdig, eller om de er imot det, og i så fall også argumenterer for det. Nå forskrevde en seg litt. Spørsmålet som ble tatt opp, nevnte jeg faktisk i mitt innlegg. Jeg påpekte at bompengegjelden ble redusert med 300 mill. kr gjennom statlige bevilgninger. Men det sparer bilistene og innbyggerne i regionen ikke bare for de 300 millioner kronene, men for 40 mill. kr i drift og investering for å drifte den bomstasjonen som blir nedlagt, og en sparer 70 mill. kr i renteutgifter ved at gjelden blir mindre. Besparelsene her er 410 mill. kr basert på en bevilgning på 300 mill. kr. Det er faktisk en ganske god investering på vegne av skattebetalerne også. Så har vi sagt at bevilgningene til veibygging skal økes. Det gjorde vi allerede i fjor høst. Det betyr at du får både mer vei og mindre bompenger.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Det er litt rart først å få kritikk for at en reduserer bompenger, fordi en er redd for at det blir mindre vei andre steder, samtidig som en krever bompengekutt på andre veistrekninger. Arbeiderpartiet må nå bestemme seg for om de vil ha mindre bompenger, eller hva slags logikk de skal legge til grunn. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har vist at vi bevilger mer penger til vei og reduserer bompengeandelen. En får altså begge deler, som denne regjeringen lovte: mer vei og mindre bompenger. Jeg håper Arbeiderpartiet støtter det. Da skal vi sørge for når vi legger fram de neste veistrekningene, at det vil bli ivaretatt på en god måte. Jeg minner om at denne veistrekningen hadde i utgangspunktet en bompengeandel på 36 pst., langt høyere en de to andre veistrekningene. Nå kommer du ned på det som blir en andelsmessig lik behandling av alle steder. Men vi vil fortsatt intensivt jobbe for å få ned bompengeandelen. Det vil bl.a. skje gjennom bompengereformen. Ut fra Arbeiderpartiets spørsmål her antar jeg at de vil støtte bompengereformen som regjeringen nå varsler. Det betyr at bompengeandelen reduseres både på de nye prosjektene og på andre veiprosjekter rundt i Norge. Jeg er glad for støtten!
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Takk for spørsmålet. Vi er opptatt av å få realisert dette så fort som mulig, men det som gjør at jeg ikke kan gi et eksakt tidspunkt, handler også om at vi må avvente reguleringsplaner lokalt. Men jeg håper at vi kan få dette inn allerede i 2015, kanskje 2016. Det er litt avhengig av hvordan ting skjer lokalt. Det er også litt avhengig av hvordan stortingsflertallet bevilger penger til veiformål, rett og slett. Budsjettbehandlingen i fjor høst viste at en fant 1,5 mrd. kr mer til veiformål med den nye regjeringen og samarbeidspartnerne, Kristelig Folkeparti og Venstre, både til riksveier og fylkesveier. Det tyder på at en er villig til å prioritere veiformål høyt. Det er i så fall et godt utgangspunkt. Men 2015, forhåpentligvis, forutsatt en får til lokal forankring gjennom reguleringsplaner og sånt – kanskje 2016.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Dette er jo snakk om lange veistrekninger. Derfor ligger denne saken til behandling i fagavdelingen i Vegvesenet. Jeg trodde også Arbeiderpartiet var kjent med hvordan systemet fungerte. Vi har gjort de sjekkingene vi skal, og har fått beskjed om at det fortsatt må gjøres arbeid lokalt. Så fort det er gjort, vil vi politisk begynne å behandle saken i departementet. Min målsetting – og det har vi klart å leve godt opp til – er at vi ikke politisk skal forsinke noen sak i regjeringen. Av og til er det vedtak som mangler lokalt. Det ser vi også på E39 gjennom Os kommune, der det mangler noen få vedtak i Hordaland fylkesting som gjør at vi ikke har fått fremmet saken for Stortinget. Men vi er veldig klare til å gjøre det så fort de vedtakene blir gjort, og detaljene blir avklart i Vegvesenet etter at vedtakene er gjort. Vi har som målsetting å få ting fort unna, og så langt leverer vi godt. Så kan vi godt sjekke én gang til opp mot lokale kommuner hvis de har informasjon som vi ikke har fått ennå, for vi ønsker å få vei på plass.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Siden jeg ble dratt inn i debatten igjen i min rolle som tidligere opposisjonspolitiker, synes jeg det var greit å sette ting i perspektiv. For jeg opplever også noe stort nå. Jeg opplever at for første gang har Fremskrittspartiet fått Arbeiderpartiet, som er dobbelt så stort som oss, til å stemme imot forslag som de selv har fremmet, bare fordi Fremskrittspartiet og Høyre nå sitter i regjering. For så sent som i februar i år mente Arbeiderpartiet at det måtte være tre bomstasjoner på denne veien, og at man måtte ha bomtakster på 20, 25 og 40 kr på disse stasjonene for at dette prosjektet skulle kunne fungere. Men fordi Fremskrittspartiet og Høyre nå er kommet i regjering, snur Arbeiderpartiet – ikke fordi de må, for de er i opposisjon og kan stemme helt fritt, som de vil, men fordi de faktisk mener at Fremskrittspartiets og Høyres politikk er bedre enn den de selv fremmet. I opposisjon kan et parti stå for akkurat den politikken som det selv mener er riktig. Det gjorde Høyre – det gjorde Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet er imot bompenger. Høyre mener det er greit i enkelte tilfeller, men vil ha lavere takster enn det Arbeiderpartiet vil. Men Arbeiderpartiet velger altså å støtte regjeringens politikk, fjerne bomstasjonene og redusere takstene fordi det er bedre – ikke fordi de må være med i et forlik, sånn som det er å sitte i regjering, der vi kompromisser, men fordi de faktisk, av fri vilje, synes det er bedre. Derfor blir innlegget fra taleren for to runder siden litt rart, fordi dette faktisk er å sette ting i litt feil perspektiv. Over 30 pst. hadde Arbeiderpartiet i oppslutning. De løper nå vekk fra forslag som de selv fremmet, revidert av Fremskrittspartiet og Høyre. Fremskrittspartiet hadde 16,3 pst. Vi inngår kompromiss for å få gjennomslag. Vi begynner faktisk å vinne fram. Da er jeg veldig fornøyd med å kunne være samferdselsminister for en regjering som finner rom for både å bygge mer vei raskere og bedre, og som har en lavere bompengeandel. Jeg er veldig glad for at Arbeiderpartiet, når de er opposisjon og kan drive det de egentlig mener er rett, legger vekk sin egen politikk og støtter regjeringens politikk. Det viser at en bør være tålmodig neste gang regjeringen sier at vi trenger et par uker til for å finne en bedre løsning enn det den rød-grønne hadde lagt opp til i sin nasjonale transportplan, fordi det kommer innbyggerne mer til gode. Men Arbeiderpartiet må gjerne reise opp til Helgeland og protestere mot at bilistene der oppe sparer 410 mill. kr eller mer i bompenger, og forklare det til sine velgere. Jeg ønsker dem lykke til.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Det er fornøyelig å være vitne til en debatt der partier som nylig satt i regjering, ikke forstår hva det betyr å inngå kompromiss. Det reflekterer gjerne at en representerer et parti som i regjering hadde en statsminister som overkjørte et samlet storting når det gjaldt f.eks. biodieselavgift. Da har en åpenbart sagt at det er den sterke mann som skal lede. Vi forholder oss til at det er stortingsflertallet som styrer. Det betyr at en må inngå kompromiss i en regjering mellom Høyre og Fremskrittspartiet. Så må en inngå kompromiss med flertallet i Stortinget og – heldigvis ofte – med Kristelig Folkeparti og Venstre. Da får en ikke gjennomslag for alt en har lovet. Det trodde jeg var ganske elementær kunnskap. Men hvis det er sånn at alle partier skal få gjennomslag for alt de har lovet i valgkamp, gleder jeg meg til å se hvor mange av Arbeiderpartiets valgløfter de kan garantere de vil få gjennomført de neste fire årene. Jeg vil gjerne få et anslag fra representanten. Er det 100 pst. av alle Arbeiderpartiets valgkampløfter som nå blir gjennomført, eller kan det være litt mindre? Hvorfor blir det ikke 100 pst? Dette er jo det største partiet. Men det som førte meg opp på talerstolen, var de andre to prosjektene på Helgeland. Jeg synes det er ryddig at vi her ser på: Hva var det som lå inne i NTP, og hva er det denne regjeringen leverer? Så langt leverer vi i tråd med NTP, og vi framskynder en rekke prosjekter. Vi har framskyndet arbeidet med over tolv prosjekter sammenlignet med da vi overtok for mindre enn åtte måneder siden. Vi har framskyndet prosjektering en rekke steder, planlegging en rekke steder, og vi har fjernet bompenger en rekke steder. Når saksordføreren sa at Helgeland nord blir det første bompengeprosjektet i Nord-Norge, ville det jo ikke vært det med rød-grønn politikk. Da ville det stått en bomstasjon i Alta. Det samme med E6: Den ble fjernet med denne regjeringen. Jeg skulle gjerne vært med og fjernet flere, men stortingsflertallet vil ikke det. Men det blir allikevel færre bomstasjoner og lavere takster enn det forrige regjering lovte. Ergo er vi på rett vei. Derfor er jeg veldig godt fornøyd. Så skal vi gjøre et massivt arbeid for å få framskyndet flere. Men jeg vil bare minne Arbeiderpartiet om at i Nasjonal transportplan lå ikke Helgeland sør inne i 2014. Det sto ikke spesifisert i 2015 heller. Så det å gi inntrykk av at andre parti forsinker prosjekter som en selv ikke hadde tidfestet, er litt uryddig i debatten. Jeg skal love at de veistrekningene vi snakker om, vil komme raskere på plass med dagens regjering enn det den forrige regjeringen la opp til. Det viste vi allerede i fjor høst i budsjettet, der vi bevilget 1,5 mrd. kr mer til riksvei og fylkesvei enn det den forrige regjeringen la opp til. Det sier litt om taktskiftet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Det er jo dette vi jobber med hver gang Stortinget vedtar budsjettene. Nå behandler vi revidert budsjett, og da prioriterer vi – noen ting opprioriterer vi og noen ting nedprioriterer vi – og det er jo også der Stortinget får si sitt om helheten. Hvis Arbeiderpartiet var misfornøyd med de omprioriteringene regjeringen foreslo i fjor høst, så var det jo bare å stemme imot og vise sitt alternativ. Men her ser jeg altså at Arbeiderpartiet stemmer for å redusere bomsatser enkelte steder, de stemmer for å fjerne bomstasjoner, men klarer likevel ikke å få det til å passe inn i en helhet. Da foreslår jeg at Arbeiderpartiet driver opposisjonspolitikk på sin helhet, i stedet for å stemme for alt det gode Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre foreslår, for så etterpå å kritisere tingene vi foreslår. Så minner jeg om at bare de siste månedene har Arbeiderpartiet i opposisjon foreslått å framskynde Trønderbanen, Jærbanen, Gjøvikbanen, Kongsvingerbanen, firefelts vei til Ørje, og å framskynde E39. Det har altså blitt brukt titalls – ja, nesten hundretalls – milliarder kroner fra Arbeiderpartiet i opposisjon, uten at de har framlagt forslag i budsjettet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Dette har jeg jo allerede forklart i flere innlegg: Vi skal prioritere mer penger inn i NTP, og det betyr at vi kan gjennomføre flere prosjekter. Det er litt av det som denne regjeringen og våre støttepartier har gått til valg på, nemlig å bygge mer vei og jernbane, og da bør en ikke være overrasket om vi faktisk leverer på det. Jeg synes det er litt spesielt – men det bekrefter jo egentlig at en stoler på at vi faktisk kommer til å levere – når en allerede nå er bekymret for hvor pengene skal komme fra. Men det er jo det privilegiet vi har, vi som sitter i regjering og som har flertall, at vi faktisk behandler budsjettene og sørger for at vi prioriterer vei og jernbane. På samme måte hadde det vært interessant om Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV hadde forklart da de brukte en halv milliard kroner mer til Svotunnelen, i Magnhild Meltveit Kleppas hjemkommune: Hvilket prosjekt var det da som ble skrinlagt i stedet? Når en bygger tunnel gjennom Navarsetes hjembygd: Hvor kom de pengene fra? Hvilket veiprosjekt ble da skrinlagt? Jeg hørte aldri slike informasjonsrunder til Stortinget da. Vi skal prioritere helhetlig. Det skjer i statsbudsjettet, og vi vedtar ...(Presidenten klubber) (Presidenten klubber)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Den informasjonen foreligger bl.a. i revidert budsjett, der vi viser en del omprioriteringer. Men til tross for at vi nå altså reduserer lite grann på bevilgningene til vedlikehold og fornyelse på tunneler, er likevel beløpet i dag høyere enn det de rød-grønne foreslo. Så vi har altså en satsing på tunnelsikkerhet samtidig som vi nå ser at det er mulig å framskynde en del prosjekter. Og da synes vi at det er viktig å framskynde de fem veiprosjektene som ligger i revidert – nettopp fordi det er en så langsiktig tidshorisont, at da er det viktig å komme i gang. Om du da mister litt tid på enkelte tunnelprosjekter som du kan gjennomføre raskere, så var det en fornuftig prioritering. Jeg kan ikke se at det skal være meningen at vi skal legge fram en nasjonal transportplan hver gang vi viser at vi klarer å overoppfylle løftene. Så må også de rød-grønne partiene snart bestemme seg for om de skal kritisere oss fordi vi gjennomfører mange prosjekter som ligger i NTP-en, som de selv la fram, eller om det er sånn som nå – at det blir gjort for mange endringer. Altså: Enten blir det «for mye» eller så er det «for lite», men en bør i hvert fall holde seg til én linje når en kritiserer regjeringen, og ikke ha …(Presidenten klubber) (Presidenten klubber)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Det som etatene – Vegvesenet, Jernbaneverket, Kystverket og Avinor – vet, er at de har mer midler å rutte med i dag enn det den forrige regjeringen la opp til i fjor høst. Det tror ikke jeg skaper usikkerhet hos dem. Det ser de at skaper muligheter, det skaper muligheter til å realisere flere veiprosjekter, flere jernbaneprosjekter. Samtidig har vi igangsatt mange reformer, nettopp for at systemet skal bli bedre og mer effektivt, så du får bygd vei og jernbane raskere og billigere og bedre. Dette er også noe som vi med stor glede ser at både Jernbaneverket og Vegvesenet omfavner med glede. For de har lenge prøvd å reformere systemet sitt, men opplevde til og med at den jernbanerapporten som departementet selv sto bak, om hvordan en kan endre jernbanesektoren i Norge, ble lagt i en skuff fordi den inneholdt ord som «konkurranse» og «anbud». Vi vil gjerne bruke den typen virkemidler, for vi ser at selv Jernbaneverket ser at de kan få mer igjen for pengene ved å drive mer effektivt. Og da kan ikke vi drive og legge fram en NTP hver gang vi gjør en endring, men i budsjettene informerer vi, og Stortinget er de som vedtar …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Debatten ville vært mye bedre hvis det var konsistens mellom det en selv gjorde i posisjon, og det en krever når en selv er i opposisjon. Jeg vil minne om at da de rød-grønne partiene gjorde endringer i prioriteringene i sin NTP, bl.a. tok inn prosjekter som ikke engang var i NTP, informerte de ikke om hvilke prosjekter som da forsvant ut. Et helt konkret prosjekt er Svotunnelen. Jeg registrerer at de rød-grønne ikke har nevnt dette, for de skal stille krav til denne regjeringen om å gjøre noe annet enn det de selv mente var nødvendig. Det er det ene. Det andre, som egentlig er essensen i det de rød-grønne partiene her foreslår, er at det må være en form for langtidsbudsjettering i Stortinget, der en faktisk ikke bare ser på ett og ett års budsjett, men gjerne ser på fire år eller hele tiårsperioden, slik at hvis en gjør én ting her, må en se hvilken effekt det får for den totale pengebruken og gjøre endringer deretter. Det er jeg helt enig i. Det fremmet faktisk en del av opposisjonspartiene forslag om – da vi var i opposisjon i forrige periode – men da stemte de rød-grønne partiene imot det. De ville ikke ha langtidsbudsjettering. Så det som de nå i realiteten argumenterer for, var de kraftig imot da de satt og styrte. Det er urimelighet nr. 2 i denne debatten. En stiller krav til andre, som en selv ikke ville gjennomføre. Da synes jeg denne debatten blir litt rar. Arbeiderpartiet påstår at en sitter og venter på saker. Ja vel, det ligger seks saker fra regjeringen til behandling i transportkomiteen. Det er bare å sjekke arkivskuffen sin, ta dem opp og begynne å jobbe med dem, hvis en tror at ingen saker har kommet. En loslov og en omprioriteringsproposisjon skal behandles. Den siste er for øvrig sak nr. 7. Det er en rekke saker i en samleproposisjon, med bompengereform, veiselskap og andre ting som skal gjennomføres. Det er informasjon om veiprosjekter med økte kostnadsrammer, som betyr en forpliktelse på over 30 mrd. kr i nye veiinvesteringer. Det er ikke mangel på saker å jobbe med, men en må behandle dem, og se at de er der. Det er riktig at noen prosjekter dessverre har tatt lengre tid enn jeg selv hadde ønsket. Når det gjelder Langsundforbindelsen, skyldtes det rett og slett at Troms fylkesting ikke gjorde et tilstrekkelig vedtak, noe som gjorde at de måtte gjøre et nytt vedtak. Det vedtaket er nå gjort, og Vegvesenet kan ferdigstille den, og vi i departementet skal gjøre alt vi kan, og når vi har gjort det, skal det sendes videre. Bodø og Harstad: Der har en det samme som en også så på Helgeland, der vi faktisk jobber for å gi innbyggerne lavere bompengebelastning. Det synes jeg er viktig, og av og til er det verdt å bruke noen ekstra uker for å få bedre løsninger, framfor å haste ting igjennom og pålegge lokalbefolkningen en skattebyrde som er altfor stor. Hvis NTP var så god som de rød-grønne ville ha det til, er det rart at jeg daglig kan lese krav – så sent som i går i Trønder-Avisa: at den NTP-en som Arbeiderpartiet hadde når det gjaldt Trønderbanen, er altfor dårlig når en plutselig sitter i opposisjon.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Denne debatten handler altså om at de rød-grønne partiene er livredde for at dagens flertallskonstellasjon skal bygge for mye vei og jernbane, og at det vil gå på bekostning av andre gode formål i samfunnet. Det er en ganske klar beskrivelse av at de rød-grønne er redde for at vi prioriterer infrastruktur for høyt. Det viser jo et skille. Det viser det skillet en òg så da dagens regjeringspartier var i opposisjon og ville mer enn forrige regjering. Det vil vi åpenbart fortsatt. Men jeg mener det er inkonsistens når regjeringen og flertallet, til og med Arbeiderpartiet og Senterpartiet, er enige om at vi skal redusere bompengeandelen i Helgeland nord med 300 mill. kr, og at det da plutselig er et kjempeproblem fordi andre ting kanskje må lide, men Arbeiderpartiet støtter det likevel. Så har vi siste taler, som altså sa i Trønder-Avisa i går at det var altfor sent: «Det er for sent, mener stortingsrepresentant Ingvild Kjerkol.» Jeg leste det til og med på bokmål for å vise at det er et sitat. Når en her på talerstolen sier at Jernbaneverket ikke starter planlegging før det kommer bevilgninger, er det helt riktig. Det er sånn det skal være. Når en så mener at planlegging burde starte i år, sier jo Arbeiderpartiet at det derfor burde vært bevilget mer penger. Da etterlyser jeg et svar på dette spørsmålet: Når Arbeiderpartiet mener at Trønderbanen burde vært igangsatt raskere, og det vil koste penger i år, hvor skulle de pengene da ha kommet fra? Hvorfor er det ikke et problem når Arbeiderpartiet går ut og sier dette om Trønderbanen, Meråkerbanen, Kongsvingerbanen, Gjøvikbanen og Jærbanen? Det er titalls milliarder kroner i sum. Da stiller de ingen krav til seg selv om å ha en totalpakke og si hvilke andre jernbaneprosjekt det da er som blir skjøvet ut i tid. Er det Follobanen vi ikke skulle igangsatt nå likevel? Er det Sørlandsbanen vi ikke skal doble kapasiteten på? Hvis det er sånn at hver gang regjeringen gjør noe og vi sier at dette prioriterer vi i budsjettet, men vi varsler det allerede nå – da vil jeg òg gjerne se Arbeiderpartiets prioritering up front. Mitt spørsmål til Kjerkol er: Hvilket vei- eller jernbaneprosjekt, eller hvilken sosial ytelse er det som nå skal forsvinne fordi Arbeiderpartiet skal framskynde elektrifisering av Trønderbanen? Jeg skal love at vi skal få til det på Trønderbanen, men jeg vil ikke sette i gang med prosjektering for å dra det lengst mulig ut i tid. Dette handler om å konsentrere ressursene sånn at vi kan gjennomføre prosjektene mer effektivt. Da handler det ikke om å ha lengst mulig planleggingstid, men om å ha konsentrert innsats. Verken Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti eller Venstre har sådd tvil om E39. Vi har tatt trasévalg der forrige regjering ikke klarte det. Vi sier vi skal øke kapasiteten mellom Kristiansand og Stavanger. Ingen fra vår side har sagt at det skal gå på bekostning av andre traseer på E39.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Jeg vil, som alle foregående talere, uttrykke stor glede over at dette nå blir vedtatt. Rv. 13 Joberget er et viktig skredsikringsprosjekt og en veistrekning som har svært dårlig standard. Det er smal vei – mange steder smalere enn 5 meter. Mange steder er det veldig problematisk når store biler møter hverandre. Det er også en utfordring med at en del av denne veistrekningen allerede er bygd. Den nye delen ender i en 90°-sving på eksisterende vei, og det skaper trafikkfarlige situasjoner. Derfor er det viktig at vi kommer oss videre og får utbedret veistrekningen enda lenger. Det blir bygd vei både i åpent lende og i tunnel. Samlet veilengde er 4,6 km, hvorav tunnelen utgjør ca. 2 km. Det drar opp prisen, men det er det som må til for at dette også skal være en trygg vei. Trafikksikkerhet er svært, svært viktig for oss. Men tunnelkostnader og det at veistrekningen faktisk blir litt lengre enn den gamle, gjør at når man regner på dette – samfunnsøkonomisk – i modellene, framstår det som en ulønnsom vei. Jeg mener likevel at det er svært fornuftig at vi har slike prosjekter. For dem som bor der, handler det om sikkerhet og om framkommelighet. Da må vi prioritere den typen prosjekter. Finansieringsmessig er dette en utvidelse av eksisterende Vossapakko. Det betyr at det vil være bompengeprosjekter her som blir videreført, men takstene forblir uendret. Det er riktig som enkelte påpeker, at selv en Høyre–Fremskrittsparti-regjering har bompengeprosjekter, for der ligger stortingsflertallet. Jeg vil heller få veiprosjekter gjennomført enn å sitte og vente på valget i 2017, i håp om at vi da får endret flertallet. En må forholde seg til realitetene. Det som er gledelig, er at regjeringen, samtidig som den har bompengeprosjekter som dette, innfører en reform i bompengesektoren som vil medføre – når reformen blir iverksatt – at bompengenivået vil bli redusert også for denne pakken. Det viser at den gleden enkelte har av å påpeke at ikke alle partier får viljen sin 100 pst, skygger for å finne løsninger som dagens regjering har funnet, som gjør at en faktisk får mer vei og mindre bompenger. Det er ikke noe som en bør bruke energi på – å erte de partiene som ikke fikk viljen sin 100 pst. – for dette er i realiteten med på å bedre økonomien til de folkene som bor i området. Ved å få lavere bompengetakster vil det være mer lønnsomt å drive næringsvirksomhet. Det vil være mer lønnsomt for folk å bosette seg i disse områdene ved å kunne pendle til arbeidsplasser. Vi ser at bomstasjoner mange steder blir en barriere, en økonomisk vegg, som gjør at næringslivet ikke fungerer så godt som det skal. Det vrir handel, det vrir sysselsetting og bosetting. Derfor synes jeg at flere enn dagens regjering og flertallspartiene burde være opptatt av hvordan vi kan redusere bompengebelastningen, istedenfor å fryde seg over at det er mest mulig bompenger, slik som Arbeiderpartiet gjør i denne saken. Men det til side: Jeg er veldig glad for at vi har fått dette vedtaket på plass, at dette kan settes i gang. Jeg er sikker på at det vil være til inspirasjon for videre arbeid på veistrekningene i dette området.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Jeg håper at det skjer så fort som mulig. Vi har varslet i samleproposisjonen til Stortinget at vi har kommet i gang med bompengereformen og hvordan vi ser for oss at den skal være. Det handler om å få redusert dagens 50–60 bompengeselskaper – konsekvensene av forrige regjerings politikk – til ett, to eller tre bompengeselskaper. Det er langt færre enn det som de rød-grønne skisserte. I dag går 20 pst. av bompengeinntektene til administrasjon og renteutgifter. Det var resultatet av forrige regjerings politikk. Vi skal endre dette. I fjor gikk 1,5 mrd. kr av bilistenes bompenger til å betjene renter og administrasjon. Det er veldig bra at Arbeiderpartiet i opposisjon nå gleder seg over at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen vil endre på dette, slik at mer penger går til vei. Hvor fort Vossapakko blir en del av et selskap, handler også om lokale vedtak. Vi kan ikke tvinge selvstendige rettsobjekter til å bli en del av et større bompengeselskap, men vi vil gjennom rentekompensasjonsordningen gjøre det attraktivt for dem å komme inn i et statlig bompengeselskap.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Akkurat dette spørsmålet er litt fornøyelig, tatt i betraktning at vi nå i to foregående debatter har hørt kritikk fra Arbeiderpartiet mot Fremskrittspartiet og Høyre fordi vi har redusert bompengeandeler i selskap, og en er bekymret for hvor de pengene skal komme fra. Nå når vi ikke gjør det, er en tilsvarende bekymret for at regjeringen ikke har redusert bompengetakstene. Igjen hadde det vært en fordel om Arbeiderpartiet bestemte hvilken fot de skal stå på når de kritiserer regjeringen. I de to sakene der vi har redusert bompengeandelen – Bagn–Bjørgo og Helgeland nord – har det vært som følge av en ekstrabevilgning til prosjektene. Hvis Arbeiderpartiet mente at det også burde være tilfellet her, burde en fremmet forslag om det. Det ser jeg ikke har skjedd. Når det gjelder selve bompengereformen, handler det om å endre på systemene. Det blir omtalt her, nettopp fordi at vi nå har kommet så mye lenger at i denne innstillingen legger regjeringspartiene inn bompengereformen som en endring, i motsetning til sånn som det var før, når det kom ekstrabevilgning. Dette handler om å få ned rentenivået, få en rentekompensasjonsordning på plass og ha lavere administrasjonskostnader. Det betyr at vi senere skal få ned takstene.(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Først vil jeg få gratulere Nordland med et viktig veiprosjekt. Så: I dag skjer noe jeg aldri hadde trodd vi skulle oppleve i denne salen, at vi får et enstemmig vedtak i en bompengesak – og jeg understreker «enstemmig vedtak» – med Fremskrittspartiets stemmer. I forrige periode satt jeg i transport- og kommunikasjonskomiteen, og i alle sammenhenger, uansett hvor vi var, i interne og eksterne møter, på komitéreiser rundt omkring i landet, i alle debatter i media, var budskapet fra Fremskrittspartiets representanter det samme: Hvis de kom til makta, skulle det bli slutt på alle bompenger. Og ikke bare det, vi fikk også høre mye om hvor ille det var med engangsavgift og drivstoffavgifter. Men bompengesaken var den aller viktigste – viktigere enn helse, skole og eldreomsorg. Den var så viktig at Terje Søviknes ble nektet plass i sentralstyret fordi han støttet bruk av bompenger for å få fart på den lokale veibygginga i Os. Under den rød-grønne regjeringa behandlet vi mange veisaker, og i hver eneste debatt – hver eneste én – var tidligere stortingsrepresentant Bård Hoksrud, nå statssekretær i Samferdselsdepartementet, på denne talerstol og ropte svært høyt og veldig tydelig at å kreve inn bompenger er landeveisrøveri, og at regjeringen flår og raner bilistene. Og hvis jeg ikke husker helt feil, kom også daværende stortingsrepresentant, nå statsråd, Solvik-Olsen seilende inn i salen på slutten av mange veidebatter bare for å understreke alvoret i Hoksruds budskap. Nå har pipa fått en annen lyd. I denne saken blir det nå skrytt av at man vil øke den statlige rammen, og representanten Steffensen og statsråden var stolte av hva Fremskrittspartiet har oppnådd. Men i henhold til Fremskrittspartiets egen retorikk er vel et ran et ran, uansett hvor stor summen er, og hvem det er som raner. I valgkampen i fjor garanterte Fremskrittspartiet, uansett valgresultat, at bommene skulle fjernes, og det skulle ikke settes opp noen nye. Det var ingen forbehold om oppslutning ved valget. Men vi har hørt mye om det, også i dag, at på grunn av at de bare fikk en oppslutning på 16,3 pst., måtte de dessverre springe fra løftene de ga velgerne. Det må være lov å spørre hvor mange prosent Fremskrittspartiet mener de må ha for å innfri løftene sine. I valgkampen møtte jeg Fremskrittspartiet i mange debatter. Jeg møtte også mange av deres velgere, og slik jeg forsto det, stolte de på Fremskrittspartiet og trodde på dem, og undertegnede ble latterliggjort når jeg forsøkte å fortelle at vi i Arbeiderpartiet ikke elsket bomstasjoner vi heller, men at det var en måte å bygge veier raskere på uten at det skulle gå ut over norsk økonomi, sysselsetting og kronekurs. Den gangen var svaret at det bare var å bruke oljepenger, og at det var vi som var litt dumme som liksom ikke skjønte bedre. Nå snakkes det om handlekraft, og det snakkes om en offensiv samferdselspolitikk. Dette er altså veiprosjekt nr. 4 siden de kom til makta. Det er vel noen som har blitt holdt for narr av dette partiet i denne typen saker.
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Fremskrittspartiet er jo bare ikke til å kjenne igjen. I tillegg klarer statsråden å gå på talerstolen og skal forsvare snuoperasjonen til Fremskrittspartiet med å gå til angrep på Arbeiderpartiet. Det er jo nesten ikke til å tro. Jeg har også med meg en helt bunke med avisoppslag. Bare i mitt eget fylke ble det ikke bare lovet at alle bompengestasjoner skulle fjernes, for det var ikke noe problem. Det skulle i tillegg bygges ut i et forrykende tempo. Det skulle rulles ut asfalt fra første dag. Bare i Hedmark ble det lovet flere veiprosjekter som skulle stå ferdig på bare noen få år, prosjekter som ikke engang var planlagt. Det var det dere hadde vært ute og sagt. Det er det dere også får stå til ansvar for. Som jeg sier: Her står vi i dag. Det er juni måned. Dette er altså i tillegg til Vossapakko, som kommer senere i dag, det fjerde prosjektet som man har klart å komme med. Det skulle ha vært under den rød-grønne regjeringa. Det kunne vært gøy å høre hva Fremskrittspartiet i så fall hadde sagt til det. Jeg er glad for veiprosjektet, men den retorikken som nå kommer fra statsråden, synes jeg han kan spare seg for.
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Jeg synes også det er fornøyelig å høre på debatten. Bare for ordens skyld: Det er altså Fremskrittspartiet og Høyre som sitter i regjering, og ikke Arbeiderpartiet. Men jeg har lyst til å spørre statsråden: Er det fortsatt sånn at man mener at man flår og raner bilistene, eller har pipa nå fått en annen lyd her også?
Margunn Ebbesen (Høyre), 2014-06-03:
Dette må være en gledens dag, ikke bare for folket på Helgeland, men for alle som ferdes langs E6 gjennom Nordland. E6 gjennom Nordland er hovedferdselsåren fra nord til sør, hvor det transporteres store mengder varer hver eneste dag, begge veier. Kvaliteten på E6 gjennom Nordland er ikke i nærheten av hva man forventer av en riksvei, den har lav standard og er sterkt preget av forfall. Da regjeringen trakk tilbake proposisjonen om bygging av strekningen Korgen–Bolna, var det en seier for Høyre på Helgeland. Men det er ikke bare en seier for Høyre på Helgeland, det er en seier for folket som bor og virker på Helgeland. Hemnes, som er en av kommunene som ble sterkt rammet av det tidligere forslaget, hvor bompengeandelen var mye større, er nabokommunen til Rana. Hemnes er en pendlerkommune hvor over 25 pst. av de sysselsatte pendler ut av kommunen, og de aller fleste til Mo i Rana. Her påførte en enighet blant tidligere arbeiderpartiordførere innbyggerne en ekstra kostnad for bompengestasjon, til tross for at det i denne aktuelle kommunen bare skulle bygges noen få kilometer ny vei samt noen gang- og sykkelveier. Bakgrunnen for reaksjonen fra Hemnes kommune, å si nei til det store bompengeprosjektet, var nettopp det at det ble en uforholdsmessig stor belastning på en liten gruppe mennesker som er avhengige av denne veien for å komme seg til og fra jobb hver eneste dag. 73 pst. av kostnadene for strekningen mellom Mo i Rana og Hemnes skulle finansieres gjennom bompenger fra dem som passerer denne bomstasjonen, deriblant også pendlere mellom Hemnes og Rana, som fikk tilbake bare noen få kilometer ny vei for sitt bompengebidrag. Dette står i kontrast til bompengeandelen for totalprosjektet, som opprinnelig skulle dekkes med 37 pst. Trafikkgrunnlaget for gjennomgangstrafikken på E6 Helgeland er for lavt til at bompengefinansiering er en god finansieringsmåte. Dette ble også belyst i rapporten fra Dovre Group, som mente at det var samfunnsøkonomisk ulønnsomt å finansiere utbygging av veistrekningen med bompenger. Kostnadene ved bygging og drift av bompengestasjoner er uforholdsmessig store i forhold til det totale prosjektet. Og det er vel nettopp det paradokset som gjør at beboerne på Helgeland er kritiske til bompengefinansiering av slike ferdselsårer. Derfor var det gledelig at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen valgte å trekke proposisjonen sist høst, nettopp for å se på muligheten for en bedre statlig finansiering. Ikke minst er det gledelig at denne ekstra runden bidro til at staten går inn og dekker mer av kostnadene, med det resultat at bompengeandelen går ned til 16 pst. for hele prosjektet, og belastningen for beboerne på Helgeland blir mindre. Da var det verdt å ta denne ekstra runden, og de kritiske røstene som uttalte at prosjektet ble forsinket, burde nå stilne og glede seg over et godt samferdselsløft for Helgeland. Så får vi i fellesskap løfte nye samferdselsprosjekt, slik at Helgeland får tatt ut det vekstpotensialet som ligger der – for manglende gode infrastrukturløsninger legger hindringer for å ta ut dette potensialet.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Ja, det må jeg vel. Unnskyld, president – jeg tar opp vårt forslag.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Det er nå engang slik at om en historie gjentas om igjen og om igjen, så blir den ikke mer rett for det. Jeg påpekte i mitt innlegg at statsråden kan kikke bakover, men statsråden vil ha et stort ansvar for å kikke framover og ta ansvar for det. For Arbeiderpartiet er det viktigst at vi får synliggjort helheten. Vi må synliggjøre hva det vil bety å bruke fellesskapets penger på én plass, i forhold til å bruke mindre penger en annen plass. Om dette dreier seg om framskynding av prosjekter, eller kutt i bompenger, så vil det gå på bekostning av et eller annet, og det ønsker vi å synliggjøre. Deler av regjeringen og representanter fra regjeringspartiene reiser nå land og strand rundt og kutter i bompenger, og de lover også nye prosjekter som ikke ligger inne i NTP. Ett av de eksemplene er E39, der en skal rulle ut firefelts motorvei fra Stavanger til Kristiansand. Hvordan skal dette finansieres, og hvem er det som skal betale? Eller: Hvem er det som ikke skal få, når dette også skal på plass?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Det som er hovedsaken i dette representantforslaget, er at vi altså har fått på plass en måte å jobbe med Nasjonal transportplan på, som vi fikk på plass i 2005 – for første gang i historien. Før 2005 vedtok en i denne salen Nasjonal transportplan, som en glemte når en gikk ut døra etter å ha vedtatt det. Prioriteringene ble aldri fulgt opp. Det vi nå ser fra regjeringen – og redselen vår – er: Hvordan har dere tenkt å bruke Nasjonal transportplan som det styringsdokumentet det er, og hvordan har dere tenkt å involvere Stortinget når det gjelder å omprioritere? Og ikke minst: Hvordan har dere tenkt å fortelle dette til dem som muligens blir offer for en omdisponering av budsjettmidlene? Representanten Meling fra Høyre sa f.eks. til Fædrelandsvennen i dag at hun ønsker at det skal være firefelts vei fra Stavanger til Kristiansand, for nå er en ferdig med E39 fra Stavanger og nordover. Et prosjekt som er langt fra ferdig nordover, settes nå på spill fordi en muligens skal omprioritere innenfor NTP-en. Hvordan har statsråden tenkt å forklare det?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Det er litt spesielt å høre statsråden si at han syns det det er rart at Arbeiderpartiet og andre partier i opposisjon bedriver politikk hver eneste dag. Vi skal svare for det som vi gjorde i de åtte foregående årene, men vi er, på lik linje med statsråden, fullt i stand til å utvikle ny politikk – det skulle bare mangle. Vi skal også gå videre. Jeg er enig med statsråden i at vi ikke skal legge en plan som skal ligge der, som blir liggende, og som aldri skal røres. Det har vi aldri ment og vil heller aldri mene. Men det er veldig spesielt når statsråden står og lurer på hvor konsistente vi er i opposisjon sammenlignet med hvordan vi var i posisjon. Hvis det er noen som har vært konsistente – i både posisjon og opposisjon – er det Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV. Jeg setter større spørsmålstegn ved konsistensen til det som statsrådens parti gjorde da han var i opposisjon og det han nå gjør når han er i posisjon. Vi vil hegne om NTP som det styringsdokumentet det er. Vi ønsker å kunne fortelle til folk at for å betale mindre i bompenger, må en ta av fellesskapets penger. Hvem er det som ikke skal få sitt da? Det er ikke så lenge siden denne planen ble vedtatt i Stortinget, og jeg regner med at alle de partiene som sto bak den, fremdeles står på det som er i planen. Som rogalending synes jeg det er spesielt å se at det nå blir sådd tvil om E39 nordover, til fordel for E39 sørover – og det gjøres til og med av Høyre-representanten Meling, som uttalte seg om dette sammen med andre fra Høyre, og som lovte dobbeltspor til Egersund på jernbanen. Her er det redsel for hvem som skal tape. Denne regjeringen ønsker å gi med den ene hånden og må ta tilbake med den andre hånden hvis en ikke skal trykke opp penger eller gjøre et eller annet på et merkelig vis, som i alle fall vi aldri var vant til, da vi satt i de kontorene som statsråden sitter i nå.