Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2010-06-11:
Dette representantforslaget dreier seg om hvorvidt staten skal bidra til etablering av et test- og demonstrasjonsprogram «Demo 2020» for havvindteknologi i Norge. Petroleumshistorien til Norge er en stolt historie som har bidratt til stor rikdom for landet. Det var viktige strategiske valg som ble tatt allerede på slutten av 1960-tallet og begynnelsen av 1970-tallet. Historien viser at det å posisjonere seg i nye markeder, se nye muligheter og ha politikere som tar grep og styring på områder som er viktig for Norge som nasjon og marked, har gitt mye tilbake til det norske folk. Så langt er det vanskelig å si hva havenergi vil bety for norsk energiforsyning framover, fordi det er teknisk krevende, det er kostbart, og det handler om å posisjonere seg i et internasjonalt marked. For å greie denne posisjoneringen er hjemmemarkedet viktig. Det er derfor grunnleggende viktig at vi har gode test- og demoprosjekter på plass her hjemme. Forskning, testing og piloter er faktorer som kan bidra til å bedre lønnsomheten i havvind framover. Regjeringen ønsker å bygge opp under denne utviklingen. Derfor har regjeringen satset på forskning, utvikling og fullskala demonstrasjon og vedtatt en egen lov om havenergi. Loven gir offentlig styring og kontroll med disponeringen av våre fornybare energiressurser til havs, og er basert på elementer i petroleumslovgivningen. Loven markerer også at vi satser på fornybar energi ute på havet. Ser vi på fornybardirektivet, kan det også bidra til å øke etterspørselen og betalingsviljen for norsk fornybar energi, om vi ser langsiktig på dette. Fleksibiliteten i mekanismene kan bidra til at utenlandske aktører kommer til Norge med sine nasjonale støttesystemer i ryggen og ønsker utbygging av vindkraft akkurat her. Noe som virkelig understøtter dette, er at General Electric nå vil gjøre Norge til et sentralt land i selskapets satsing på havvind. Det er bred enighet om at kostnadene til havvind må reduseres og nye løsninger utvikles. Regjeringens viktige redskap Norges forskningsråd gir støtte til aktiviteter som ligger tidlig i utviklingen. Enova gir støtte til fullskala demonstrasjon og kvalifisering av teknologi under reelle driftsbetingelser. Innovasjon Norge har også supplerende virkemidler som utfyller disse. Regjeringen har hevet forskningsbudsjettene til fornybar energi og karbonfangst og -lagring med over 600 mill. kr siden 2007. Regjeringen har opprettet et nytt instrument, forskningssentre for miljøvennlig energi. To av disse sentrene forsker på nye løsninger og bedre teknologi for havvind. Et tredje senter ser bl.a. på konsekvensene ved økt integrasjon av vindkraft i kraftsystemet. Enova har fått en særskilt rolle for fullskala demonstrasjon av nye teknologier. Dette viser at regjeringen har bidratt gjennom sitt virkemiddelapparat til å utvikle teknologi for havenergi. Energibransjen, leverandørindustrien og forskningsmiljøene har også tatt tydelige grep for å ta del i utviklingen i markedene både i sørlige Nordsjøen, ved britiske vindkraftprosjekter, utenfor Skottland og i Tyskland. Komiteens flertall i saken viser også til at Norge har sine fortrinn på markeder ut fra den maritime klyngens verdi og muligheter til å komme inn på markedet gjennom en unik verdikjedekompetanse og godt samarbeid aktørene imellom. Komiteen ser også på at GIEK som en viktig aktør, bør bidra inn mot dette markedet. Det er viktig at de aktivt følger opp norske verft og teknologiselskaper som går inn i prosjekter til havs innen fornybar energi. Det er anslått et marked på mellom 700 og 900 mrd. kr som skal investeres i energiproduksjon for havvindmøller i Europa de neste ti årene. Dette viser store og spennende dimensjoner, noe som gir liten tvil om at havvind vil være et stort vekstområde framover, og at det kan åpne for store industrielle og energimessige muligheter. Jeg vil med dette anbefale næringskomiteens innstilling i saken.