Abid Raja (Venstre), 2009-12-03:
Justispolitikkens grunnleggende oppgave er å sikre borgerne trygghet basert på rettsstaten. Den enkelte skal føle trygghet for at lovbrudd vil bli etterforsket og påtalt. Venstre mener det er et kjernepunkt i en rettsstat at det som hovedregel kun er de som representerer myndighetene, som skal kunne utøve makt overfor borgerne. Vi er veldig glade for at Regjeringen har økt satsingen på politiet. Venstre har i flere budsjetter prioritert politiet, særlig med tanke på å styrke utetjenesten. Det er viktig med synlig politi i gatene for å unngå vekterstat. Venstre er også glad for at Regjeringen øker opptaket på Politihøgskolen – vi har foreslått det tidligere, og vi mener det er et viktig og riktig tiltak. Venstre har kuttet i to poster på Justisdepartementets område, og jeg vil benytte anledningen til å knytte noen få kommentarer til den ene, som er soning under elektronisk kontroll. Venstre er glad for at Regjeringen forsøker ulike tiltak for å redusere soningskøen, men vi mener at hjemmesoning med elektronisk kontroll bryter med viktige prinsipielle sider ved straffesystemet. For det første kan muligheten for hjemmesoning skape klassejustis – det er viktig å ikke glemme at noen enkeltindivider i Norge engang ikke har et hjem som egner seg for hjemmesoning. For det andre vil hjemmesoning med elektronisk lenke gjøre at også de pårørende til domfelte blir delaktige i straffen på en uheldig måte. Norge står overfor nye typer kriminalitet, slik som organiserte kriminelle omstreifende bander, menneskesmugling, grove narkotikaforbrytelser – som i sterkere grad er organisert – organisert barneporno, ran, terror osv. Selv om Venstre ikke sitter i justiskomiteen, vil Venstre gjøre det vi kan for å stå samlet om de tiltak og forslag som kommer som er gode forslag, og vi kommer også til å være aktive i den debatten som vil følge. Valgkampen ble i stor grad preget av debatten om asylstrømmen. Venstre ser at de høye ankomsttallene for asylsøkere skaper utfordringer for Norge, men i motsetning til de andre partiene ønsker vi å prioritere en satsing på saksbehandlingstiden, slik at vi får en rask avklaring på om folk kan bli i Norge eller ikke. Jeg mener dette er noe av det viktigste vi kan gjøre for å hindre at Norge blir et slags fristed, hvor man kan vente og vente og til slutt får opphold. Venstre har derfor bevilget betydelig mer til saksbehandling hos UDI, nærmere 100 mill. kr mer. Vi mener vi har valgt å prioritere riktig, og vi har valgt å prioritere utsendelse. Det er en stor utfordring at asylsøkere som har fått endelig avslag på sin søknad, blir i Norge. En del av løsningen bør være å satse på returarbeid. Rask retur er viktig for enkeltmennesker som har fått avslag, og for å bevare asylinstituttets legitimitet. Venstre har derfor foreslått å bevilge mer til dette arbeidet utover det som er Regjeringens forslag. Jeg vil også understreke at Venstre selvsagt støtter Regjeringens forslag om å opprette en nasjonal identitets- og dokumentasjonsenhet, slik vi gjorde i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2009. Jeg er glad for at Regjeringen også har forstått at arbeidet med å avgjøre identitet i mange tilfeller er vanskelig, og det er hensiktsmessig å samle fagkunnskap om identifisering av asylsøkere som ankommer uten ID-papirer. Når jeg nå nærmer meg slutten, vil jeg si at jeg er svært glad for justisministerens uttalelser – etter at justisministeren tok over ansvaret for asylsakene – om at man ikke kan sette likhetstegn mellom asylsøkere og kriminelle. Det har vært et viktig bidrag for å avklare at det er viktig å hjelpe de menneskene som kommer, men at vi ikke aksepterer mennesker som begår kriminalitet under dekke av å være asylsøkere. Jeg er også svært glad for justisministerens engasjement og sterke intensjon om å bekjempe vold i nære relasjoner og vold og overgrep mot barn. Jeg savner imidlertid justisministerens oppfølging av debatten i 2006 – som lederen av Det nasjonale statsadvokatembete, Siri Frigaard, tok initiativ til – om å etablere et internasjonalt statsadvokatembete i Norge, som skulle ta for seg de sakene hvor nordmenn havnet i kriminalitet i utlandet, begikk kriminalitet eller ble utsatt for kriminalitet, slik som Martine-saken, Kongo-saken og Bolivia-saken, og en rekke saker i Pakistan, hvor mange gjemmer seg på grunn av kriminalitet eller begår kriminalitet og er nordmenn. Jeg håper den debatten kan tas opp igjen. Jeg vet at det ikke er lett å finne en hensiktsmessig måte å håndtere disse sakene på, men det vil likevel være viktig i tiden framover, da vi i framtiden kommer til å se en økende grad av den type forbrytelser, og at nordmenn vil havne i den type forbrytelser i utlandet. Vi må i alle fall ha definerte retningslinjer for hvordan man skal gripe an slike situasjoner. Til slutt en stemmeforklaring angående hvilke forslag fra Høyre og Fremskrittspartiet vi vil støtte, ettersom vi ikke selv sitter i komiteen. Vi kommer til å støtte forslagene nr. 1–6, 9, 10, 12–14, 19 og 20.