Bent Høie (Høyre), 2016-06-16:
Innledningsvis vil jeg si meg enig med forslagsstillerne i at det er en svært viktig samfunnsoppgave å forvalte nasjonens helseopplysninger på en pålitelig og trygg måte. Som komiteens medlemmer fra Senterpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet har pekt på i innstillingen, har regjeringen orientert Stortinget om status for hvordan regjeringen følger opp arbeidet med byggesaken om Norsk helsearkiv, i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Regjeringen har orientert om at vi vil komme tilbake til Stortinget om denne saken innen utgangen av 2016 når utredningene er gjennomført og beslutningsgrunnlaget anses tilstrekkelig. Stortingets behandling i dag og innstillingen fra finanskomiteen vil inngå i det videre arbeidet. Det gleder meg derfor å se at finanskomiteens flertall i Innst. 400 S for 2015–2016 er opptatt av å få en god løsning for helsearkivet. Jeg vil tillate meg å kommentere enkelte av merknadene i helse- og omsorgskomiteens innstilling. Representantene fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet mener at den offentlige utredningen fra 2006 anbefaler at Norsk helsearkiv samles på ett sted. Jeg mener at det kan diskuteres om utvalgets anbefaling om lokalisering var så entydig. Uansett la NOU-en en helt annen digital virkelighet til grunn for arbeidet i Norsk helsearkiv enn det som er tilfellet i dag – det har skjedd mye på teknologifronten de siste ti årene. I utredningen fra 2006 ble digitalisering av journaler som skulle brukes i helseforskning, ansett som et mulig «utvidet tjenestetilbud på oppdragsbasis». Det som den gangen var en håpefull idé om hva som ville kunne bli mulig, er i dag virkelighet. Norsk helsearkiv skal bygges i samsvar med bestemmelsene i helsearkivforskriften, som ble fastsatt i mars i år. I helsearkivforskriften har man tatt hensyn til den teknologiske utviklingen som har skjedd siden NOU-en kom for ti år siden. Norsk helsearkiv skal motta om lag 100 000 hyllemeter papirbaserte arkiver fra spesialisthelsetjenesten i de neste tiårene. I tillegg kommer eksisterende og framtidig digitalt skapt materiale. Av de 100 000 hyllemeterne skal alt, så langt det er mulig, digitaliseres. Norsk helsearkiv vil være et komplett, digitalt arkivdepot. Bare ca. 12 000 av disse hyllemeterne, hovedsakelig eldre pasientarkiv, skal fortsatt bevares i fysisk form etter at det er digitalisert. Resten skal digitaliseres og kasseres. Dermed vil det ikke være behov for store arealer for lagring av fysisk arkivmateriale. Tilrettelegging for helseforskning vil skje digitalt. Det komplette digitale depotet for Norsk helsearkiv skal etableres på Tynset, hvor dette arbeidet skal skje. Jeg merker meg komiteens tilrådning om å se nærmere på utfordringer som kan oppstå i forbindelse med samarbeid med private aktører. Et eventuelt vedtak om en ny utredning av dette er, etter min mening, unødvendig. Men regjeringen vil selvsagt følge opp de vedtak Stortinget gjør om Norsk helsearkiv. I den forbindelse vil det være viktig for realiseringen av Norsk helsearkiv at vi, som beslutningstakere, tar hensyn til både den teknologiske utviklingen og vårt politiske ansvar for å bruke fellesskapets penger på best mulig måte. Det innebærer å se med kritisk blikk på «gårsdagens sannheter» og å unngå at vedtak om eventuell ny utredning i realiteten innebærer en utsetting av Norsk helsearkiv. Jeg mener – som også finanskomiteens flertall uttaler i innstillingen til revidert nasjonalbudsjett – at en løsning for depot og lokalisering av papirdokumenter bør løses på en mest mulig kostnadseffektiv måte. Det ligger implisitt i dette at pasientopplysningene selvsagt skal lagres på en sikker måte.