Borghild Tenden (Venstre), 2012-02-14:
Jeg vil først takke interpellanten for å reise dette viktige temaet. Når det er snakk om samferdsel og satsing på jernbane her i denne sal, blir det ofte skrytt av pengebruk og hvem som har bevilget mest over statsbudsjettet, jf. siste taler. Jeg følte – før siste taler – at det heldigvis kunne virke som om denne debatten var kommet litt lenger og kommet inn på et annet spor. Jeg har ingen problemer med å berømme regjeringen for pengebruk til jernbane. Det var rom for et løft på samferdsel da de rød-grønne overtok. Det gjorde de, og Venstre fulgte opp – og vel så det – i våre alternative budsjetter. Penger er selvsagt viktig og nødvendig, men så er det også viktig hvordan man bruker disse pengene, og hvordan de forvaltes – om de utnyttes godt nok, eller om det er behov for nytenkning innenfor samferdselssektoren. Venstre er vel ett av de partiene som mener det er behov for nytenkning, og vi viste det da vi satt med samferdselsministeren i Bondevik II-regjeringen. Konkurranseutsetting av Gjøvikbanen, som representanten Ingjerd Schou viste til, er ett av eksemplene på grep som ble tatt. Da de rød-grønne overtok, ble det pøst på med nødvendige midler, men nytenkningen stoppet opp. Det mener vi i Venstre er beklagelig. I motsetning til samferdselsministeren hørte jeg at representanten Schou skrøt av Bondevik II-regjeringen og nytenkningen der. Venstre har også i de årene vi har sittet i opposisjon, tatt til orde for nytenkning, spesielt med tanke på raskere fremdrift av prosjekter, senest ved et representantforslag fra Venstre som ble debattert i vår. Bakgrunnen for det representantforslaget var at Venstre er svært utålmodig når det gjelder fremdrift av jernbaneprosjekter, bl.a. innenfor intercitytriangelet, som også samferdselsministeren nevnte. Årsaken til det er alle de rapportene som pekte på at det forventes en betydelig befolkningsvekst i byområdene i årene som kommer. Økt satsing på jernbane vil også være et viktig bidrag til å nå målene om reduksjon av klimagassutslippene, slik de er nedfelt i klimaforliket, og som vi forventer vil stå helt sentralt i den klimameldingen som regjeringen – muligens – legger fram, og som vi har ventet på svært lenge. I representantforslaget vårt i vår foreslo vi bl.a.: Prosjektorganiseringen må endres. Prosjektgjennomføringsmakten må bli sterkere. Prosjektfinansieringen må endres. Jeg merker meg i denne debatten at Arbeiderpartiets representant er såre fornøyd med tingenes tilstand. Da mener jeg vedkommende burde lytte mer til sin egen statsminister, som i Aftenposten 18. april i fjor gikk ut og sa at vi må ha en raskere planlegging. Han innrømmer at planprosessene tar altfor lang tid, og han sa at man må bygge mer helhetlig. Det er akkurat det Venstre foreslo i sitt representantforslag, men som ble nedstemt i denne sal. Jeg har også merket meg at jernbanedirektør Elisabeth Enger har sagt i Jernbanemagasinet at hun ønsker å tenke i nye baner, og at hun er åpen for å vurdere utbyggingsselskaper som får ansvar for å bygge ut lengre jernbanestrekninger. Dette er også i tråd med Venstres ønske, og vi ser fram til mer høyttenkning og nytenkning fra jernbanedirektøren. Samferdselsministeren var inne på det i sitt svarbrev til oss i forbindelse med vårt representantforslag: «Regjeringen vil komme tilbake til eventuelle endringer av dagens finansieringsregime i forbindelse med rulleringen av NTP.» Jeg hørte også i innlegget hennes her i dag at hun vil se på både hvordan man kan få til raskere planlegging, og en annen finansieringsmåte, i motsetning til sånn som det er i dag. Venstre venter i spenning, og jeg er glad for at debatten – iallfall blant noen som har tatt ordet – har hevet seg litt.