trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2013-05-08:
Ingen av oss vet hvilke barn vi får. Om vi får friske og raske barn, som springer til barnehagen når de er ett år, og er klar for å være borte en hel dag fra mor og far, eller om vi får barn som har litt andre behov, som ikke er klar for en «fyllplass» – syv–åtte timer i barnehagen hver dag i en uke. Dette er det opp til foreldrene å vurdere, og det er derfor vi i Høyre er for kontantstøtte. Vi mener det skal være foreldrene som avgjør hva som er best for barna, og ikke politikerne. I Høyre vil vi ikke gjøre oss til moralske dommere over andres liv. Selv om vi nå ser at eksporten av kontantstøtte går ned, mener vi likevel det er galt at kontantstøtten eksporteres ut av landet. Hvorfor gjør ikke regjeringen noe for å forhindre eksport av kontantstøtte?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2013-05-08:
Det er jo et økende problem at barn av ressurssvake mennesker utnyttes til tigging i Europa. Det regjeringen gjør nå, er å innføre enkelte restriksjoner for å gjøre det vanskeligere for voksne å tigge. Samtidig unntas barn fra de samme restriksjonene, mot statsadvokatens anbefaling. Det er det som gjør dette spørsmålet relevant for barneministeren. Jeg blir bekymret når jeg hører svarene fra barneministeren nå i dag, for det virker ikke som om barneministeren har vært inne i de vurderingene som regjeringen har gjort, når man unntar barn fra samme restriksjoner. Det kan se ut som om man lukker øynene for barnetigging når man ikke ønsker å sette inn tiltak. Vi hadde forventet at det hadde vært gjort grundige vurderinger av barneministeren når man går imot statsadvokatens anbefaling. I denne sammenhengen er det viktig å sikre at barn ikke blir brukt til tigging. På hvilken måte(presidenten klubber) har barneministeren vært involvert i dette arbeidet? (presidenten klubber)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-05-08:
Det er litt forunderlig å høre på denne spørrerunden, for en får ofte svar på helt andre ting enn det en spør om – og ofte helt irrelevant. Slik som når en snakker om at pengebruken må holdes innenfor handlingsregelen, mens tiltakspakken som næringsministeren fremmer for treforedlingsindustrien, i all hovedsak er utenfor handlingsregelen. På samme måte snakker en om lederlønninger, og at en nå skal få gode styrer. Da regjeringen la fram St.meld. nr. 13 for 2006–2007, skrev regjeringen: «Regjeringen vil sikre moderasjon i lederlønninger i selskaper der staten er en betydelig eier.» Nå har vi fått ny næringsminister, som står her foran oss. Han skriver i brev til Harald T. Nesvik fra Fremskrittspartiet 1. juli 2011 at det er en intensjon at selskapene skal bidra til moderasjon. Så man har gått fra å si at en skal sikre moderasjon til å si at en håper på moderasjon. Så sier en her at det er opp til styremedlemmene å avgjøre. Fremskrittspartiet mener at dette kan avgjøres direkte på generalforsamling. Hvorfor er ikke det en bedre løsning når den tross alt er i tråd med det som regjeringen sa før Giske ble næringsminister?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-05-08:
Heldigvis er ikke det Fremskrittspartiets politikk.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-05-08:
Jeg vil oppfordre statsråden til å gå inn i temaet, fordi det er så mye vrangkunnskap som bringes ut på dette området, det er så mye feilinformasjon, og det er så mange forestillinger. Når f.eks. Statsadvokaten i Hordaland tror at alternativet for rombarn i Europa er å gå på skole, betyr jo det at man ikke har peiling på hvor disse barna faktisk kommer fra. Barnevernloven gjelder for alle barn som oppholder seg i Norge. Det betyr at statsråden aktivt kan bruke barnevernloven. Det gjorde barnevernet i Oslo for tre år sida, da man så at barn begynte å komme ut på gata for å tigge – på samme måte som de hadde gjort hvis narkomane hadde tatt med seg barn ut på gata for å tigge. De sa at hvis du gjør det, blir faktisk barnet tatt fra deg. Det var veldig effektivt. Da ble alle barna sendt tilbake igjen til hjemlandet når foreldrene ble igjen her. Vil statsråden sørge for at barnevernet faktisk bruker det virkemiddelapparatet man har, ved å si at barn faktisk ikke skal være på gata og tigge?
Tom Staahle (Fremskrittspartiet), 2013-05-08:
«Ullensaker kommune ble av Helsedirektoratet i et brev av 25. juni 2010 formelt utpekt til å ha et særskilt beredskapsansvar for Oslo Lufthavn Gardermoen. Det påfører kommunen ekstraordinære kostnader relatert til helse- og sosialtjenesteområdet. I 2012 utgjorde kostnadene 2,7 mill. kr i ekstrautgifter som belastes kommunens budsjett direkte. Er statsråden enig i at dette er kostnader kommunen skal få dekket av sentrale myndigheter?»
Tom Staahle (Fremskrittspartiet), 2013-05-08:
Jeg vil takke for svaret. Det er jo slik at Ullensaker, med hovedflyplassen, ikke bare har dette beredskapsansvaret. Det er også veldig mange andre typer behov som dukker opp som følge av flyplassen. Det er behov for å opprette daglegevakt, som kommunen har gjort, for å ta vare på de som arbeider på flyplassen, og som pendler inn og ut. Det er tilfeller hvor det kommer reisende til Gardermoen som ikke har bostedskommune, og som kommunen må ta ansvar for, noe som påfører eksempelvis Nav ekstrakostnader. Når det gjelder eventuelle søknader om å få dekket kostnadene, hvilke vurderinger ligger til grunn når departementet tar stilling til det?
Tom Staahle (Fremskrittspartiet), 2013-05-08:
Statsråden sier at kommunen har fått tildelt økte midler. Det kan man diskutere hva gjelder denne spesifikke kommunen og forholdet der. Men det er også slik at OSL og Avinor, spesielt, er et milliardforetak som sitter med et formidabelt overskudd, men som nyter godt av disse tjenestene. Ser statsråden at kanskje noen av disse midlene – i og med at man nå yter en kommunal tjeneste – faktisk burde tilføres kommunen, siden staten jo har inndratt selskapsskatten, som på et tidligere tidspunkt tilførte kommunen noen av de midlene som statsråden hevder at kommunen har?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-05-08:
Alle kommuner er pålagt å ha beredskap for de helse- og sosialtjenester de er ansvarlige for. Norge er forpliktet av det internasjonale helsereglementet IHR, International Health Regulations, fra 2005. Hjemmelen for dette finnes i forskrift om varsling av og tiltak ved alvorlige hendelser av betydning for internasjonal folkehelse, den såkalte IHR-forskriften, som trådte i kraft 1. juli 2008. Gjennomføringen av forskriften omfatter varsling og oppfølging av smittsomme sykdommer av betydning for internasjonal folkehelse, mistanke om slike og mistanke om hendelser som ikke kan utelukkes å være en slik smittsom sykdom. Det er forutsatt at beredskapskravene etter IHR fra 2005 ligger innenfor rammen av lovpålagte oppgaver. Helsedirektoratet har fått i oppdrag å utrede og utpeke hvilke lufthavner, havner og grensepasseringssteder som skal ivareta særskilte oppgaver dersom det skjer en hendelse av betydning for internasjonal folkehelse. De kommunene som har fått slike oppdrag, skal sørge for at de utpekte havner, lufthavner og grensepasseringssteder har tilgang til de lokaler og det personale og utstyr som er nødvendig for å kontrollere passasjerer, bagasje, last, containere, transportmidler, humant biologisk materiale, postsendinger og varer, herunder dyr og planter, for å beskytte mot en alvorlig hendelse av betydning for internasjonal folkehelse. Fire kommuner ble i 2010 utpekt som såkalte Point of Entry-kommuner. Disse er, som representanten sier, Ullensaker – med flyplass, Oslo – med havn, Bergen – med havn og flyplass og Tromsø – med havn og flyplass. Regjeringen har bestemt at eventuelle merkostnader disse kommunene har som følge av gjennomføringen av IHR-forskriften, som hovedprinsipp skal dekkes innenfor tildelte rammer. Disse rammene er som kjent økt under denne regjeringen. Direktoratet har imidlertid i 2012 informert de fire kommunene om at dersom kommunene kan dokumentere merkostnader utover det kommunene fra før er ansvarlig for etter helseberedskapsloven og smittevernloven, kan de sende dokumentasjon på dette til direktoratet, som vil vurdere den type innkommet informasjon.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-05-08:
Representanten er inne på et interessant forhold når han peker på de belastningene som disse kommunene har, og det er utvilsomt noen slike i Ullensaker. Så er det også slik at disse kommunene også har en del attraktive sider, fordi det blir mye aktivitet og verdiskaping knyttet til det at folk reiser og passerer. Det er ikke slik at det er satt av egne ressurser for å skulle kompensere på dette området, men vi lytter til de bemerkningene som er kommet fra noen av disse fire Point of Entry-kommunene. Det er direktoratet som i første omgang vil vurdere dette materialet, se på det, og så vil departementet holde kontakt med kommunene. Men det er ikke tatt noen beslutning og heller ikke laget en spesiell liste med kriterier for å vurdere det, men vi er i alle fall åpne for at det i særskilte situasjoner kan gjøres tilgjengelig. Det regner jeg med blir gjort i bl.a. kommunen som representanten viser til.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-05-08:
Jeg forstår at dette er et relevant spørsmål å stille, særlig på vegne av kommunen, som representanten nå er en ombudsmann for. Men det er komplekse problemstillinger der jeg ikke vil konkludere, med tanke på hvordan skattemidlene, eierskapet og overskuddet fra disse to enhetene fordeles. Jeg må forholde meg til at når det gjelder det ansvaret de har etter IHR-regelverket, forventer vi at de løser det innenfor den forpliktelse som loven gir. Det har vært gjort de senere år. Så er det litt uklart hvilke belastninger dette er, og hva det eventuelt fører til av meromkostninger. Der er vi åpne for at Helsedirektoratet kan gjennomgå det, hvis det foreligger relevant dokumentasjon. Så får vi vurdere eventuelle ytterligere tiltak på bakgrunn av det.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-05-08:
Beredskap er viktig i et langstrakt land som Norge. Heldigvis klarer norske prehospitale tjenester å levere svært gode resultater i internasjonale sammenhenger. Det er imponerende når vi tar landet vårt i betraktning. For kort tid siden diskuterte vi i denne salen akuttmottakene, og jeg la da vekt på at vi må se hele den prehospitale kjeden i sammenheng. Legevakt, bil-, båt- og luftambulanser og akuttmottak med ulike funksjoner utgjør i sum de tjenestene som kan bistå oss når vi trenger akutt medisinsk hjelp. I Nord-Norge er det særlig krevende å ha gode nok helsetilbud på grunn av geografi og klima. Fra 2002 til 2006 hadde Helse Nord over 1,1 mrd. kr i underskudd. Det nye stortingsflertallet endret inntektsfordelingen mellom regionene slik at Helse Nord får økte ressurser til å ta høyde for sine spesielle forhold. Regionen er nå i økonomisk balanse. Styret for Helse Nord må etter råd fra sine fagfolk benytte ressursene slik at helheten i tilbudet blir best mulig. Det er nå luftambulansehelikopter i Brønnøysund og i Tromsø. På Banak og i Bodø er det samarbeid med redningstjenesten ambulansetjenester med Sea King-helikopter. Helse Nord har utredet og konkludert at nordre Nordland og Sør-Troms har dårligere ambulansehelikopterdekning enn resten av landet, og det er faglig grunnlag for å etablere en base. Evenes er anbefalt som et slikt plasseringssted. Styret for Helse Nord skal ta stilling til om de skal prioritere ressurser til en ny ambulansehelikopterbase eller benytte midlene til andre helsetilbud i landsdelen. Det vil, etter hva jeg erfarer, sannsynligvis skje på et styremøte i juni. Stiftelsen Norsk Luftambulanse eier operatørselskapet Norsk Luftambulanse AS. Dette er det ene av to selskaper som drifter luftambulansetjenester i Norge. Jeg antar at Norsk Luftambulanse AS vil være aktuell tilbyder i en anbudskonkurranse om en permanent base på Evenes. I påvente av beslutning om anbud har Stiftelsen Norsk Luftambulanse, som representanten sier, tilbudt å drifte en midlertidig base på Evenes som en gave. Ledelsen i Helse Nord har uttrykt at deres hovedfokus er å vurdere en permanent base, og at de vil ha ryddige forhold knyttet til en slik anskaffelse. Utformingen av helsetilbudet i Nord-Norge gjøres best i Nord-Norge. Jeg har liten tro på at det vil gagne innbyggerne i landsdelen å flytte beslutninger fra Bodø til Oslo. Styret for Helse Nord er bredt sammensatt, og de skal få seg forelagt administrasjonens vurdering av tilbudet fra Stiftelsen Norsk Luftambulanse på styremøtet 22. mai. Jeg avventer deres vurdering i denne saken. Det viktigste for innbyggerne er hvilke permanente løsninger man får på plass. Helse Nord har gitt positive signaler om å arbeide for en ny base, og at den kan være på plass allerede mot slutten av neste år, dvs. i 2014 og ikke i 2016, som først var signalisert. Med bakgrunn i utredningen forventer jeg derfor at Helse Nord konsentrerer innsatsen om å få på plass en slik permanent base til beste for innbyggerne i regionen, og at de allerede nå er i en fase hvor de forbereder tilretteleggingen av det.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-05-08:
La meg begynne med å si at jeg legger til grunn at det er et generøst tilbud som luftambulansen her har fremmet, og det har man grunn til å stille seg positiv til. Så mener jeg at hvis vi ser konturene av avgjørelsen om en slik permanent base om veldig kort tid, vil jeg anta igjen, uten at jeg skal ha detaljerte meninger om prosess og fremdrift på dette, at Helse Nord da vil åpne for en anbudskonkurranse for å finne det beste tilbudet. At de da i en fase viser varsomhet overfor hva en helt sannsynlig anbyder får av posisjon i den regionen, tar jeg til etterretning som et forhold de tillegger vekt. Så er det ikke slik at dette er et tilbud som blir tatt bort fra regionen – det er jo snakk om å opprette et tilbud i to måneder, som jeg ikke har noen grunn til å tvile på er et generøst tilbud. Jeg har også merket meg at det stilles spørsmål fra enkelte om de ulike helikoptrene er egnet for det oppdraget. Jeg er heller ikke egnet til å konkludere på det. Jeg har tro på at styret i Helse Nord, når de kommer sammen og vurderer dette, har gode forutsetninger for å treffe beslutninger til det beste for befolkningen i landsdelen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-05-08:
Jeg tror jeg nå uttrykte meg ganske klart i retning av det å få en permanent base og en rask avgjørelse av det virker klokt. Jeg respekterer at den avgjørelsen skal tas i nord, men jeg har inntrykk av at det er i den retningen tenkningen går. Så skal jeg ta alle forbehold om at styret vil ta den beslutningen. Det er punkt én. Det tror jeg er i samsvar med det andre jeg kjenner til, har uttalt om den saken. Jeg har også kjennskap til at de såkalte sorte hullene er en tematikk i hele landet vårt. Det er et par av dem, og de blir adressert på denne måten. Det er ikke slik at dette er et selskap som er inne og har et anbud, og det må være greit å kunne by på et neste anbud, men det ville i tilfellet være snakk om at en av potensielt to anbydere rett før en anbudskonkurranse kommer inn og får en posisjon. Jeg vil ikke konkludere med hva de juridiske, tekniske og medisinske føringene for å få en slik posisjon som man da selv gir av egen generøsitet, vil ha for en slik prosess. Men jeg respekterer at de som er ansvarlige for anbudsprosessen, ønsker å ha integritet og ryddighet rundt den, og jeg er helt sikker på at de har det ut fra at de ønsker det beste for de helsetilbudene folk i landsdelen får.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-05-08:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «En utredning i Helse Nord har konkludert med at det er behov for en ny luftambulanse stasjonert på Evenes for å kunne betjene landsdelens tettest befolkede region på en tilfredsstillende måte. Det er likevel per i dag uklart når helikopter kan være på plass. Norsk Luftambulanse har tilbudt seg å stasjonere et av sine helikoptre på Evenes i sommer, men har møtt en mur av byråkrati i Helse Nord. Vil statsråden bidra til at Norsk Luftambulanse får etablere en midlertidig sommerbase og slik styrke ambulanseberedskapen?»
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-05-08:
Ingen er uenig i at vi må få på plass en permanent base, men nå er det altså kommet et tilbud om en sommerbase i regi av Stiftelsen Norsk Luftambulanse. Alle motargumenter som Helse Nord til nå har produsert, er ett etter ett blitt tilbakevist av juridisk ekspertise og andre. Nylig måtte den medisinske fagsjefen i Helse Nord også gå tilbake på påstanden om at det ikke var medisinsk samhandlingskompetanse i regionen som kunne håndtere et helikopter. Denne sommeren skal Narvik sykehus delvis være stengt fordi det skal gjøres bygningsmessige oppgraderinger der. Samtidig vet vi at i denne regionen er det også stor tilstrømning av turister på sommertid, med stor trafikk og fare for trafikkulykker. Forstår ikke helseministeren at nei-argumenter fra Helse Nord ikke er akseptable i denne regionen, som er et sort hull på luftambulansekartet, og at en slik sommerbase ville være et verdifullt tilbud inntil man får en permanent base en gang i fremtiden?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-05-08:
Svaret fra helseministeren nå står i sterk kontrast til det som er presentert i Harstad Tidende i dag, hvor førstekandidaten til Arbeiderpartiet sier at det er klar tale fra helseministeren, det er bestilling på en permanent base, og han tolker også helseministeren dit hen at her var man langt på vei villig til å legge til rette for at man skulle kunne få denne sommerbasen. Jeg lurer egentlig på hva helseministeren tenker. Det vises her til anbud og en potensiell anbyder. Da måtte logikken i det være at uansett hvem som driver helseberedskap og luftambulanse i Norge i dag, skulle man ikke i neste anbudsrunde kunne komme med et nytt tilbud fordi man er inne i tilbudet per i dag. Ser ikke helseministeren at vi har to potensielle utførere av denne tjenesten i dag, og det kan ikke være slik at man skal nektes å være med i neste anbudsrunde fordi man er inne per i dag og utfører tjenesten?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2013-05-08:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til landbruks- og matministeren: «Selvforsyningsgraden av norskproduserte landbruksvarer har i løpet av den tiden den rød-grønne regjeringen har sittet med makten, blitt redusert fra 52 pst. til 47 pst. Dette stemmer dårlig med de ambisjoner regjeringen hadde. Er dette noe statsråden er fornøyd med?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2013-05-08:
Jeg takker statsråden for de konklusjoner han trekker. Det var vel egentlig ikke noe svar på det spørsmålet jeg hadde. Reelt sett har selvforsyningsgraden blitt redusert fra 52 pst. til 47 pst., og det er ganske urovekkende. Samtidig ønsker regjeringen å dreie en del av den matproduksjonen vi har, over til økologisk produksjon. Som vi sikkert alle vet, når man dyrker økologisk, får man mindre mengde mat ut av areal og arbeid. – Det er én ting. Så til en annen ting jeg har tatt opp flere ganger i spørretimen. Det finnes jo en del bønder, og mange av de bøndene vi har i Norge – heldigvis er så å si alle veldig kreative og tenker nytt – ønsker å ha mer jord, altså å dyrke opp mer jord. Det også er ganske vanskelig, for Fylkesmannens miljøvernavdeling setter kjepper i jorda – i jorda, bokstavelig talt – for produksjon av mer mat. Da tenker jeg spesielt på korn, men også på gress.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2013-05-08:
Jeg takker statsråden for svaret. Ja, et mangfold vil Fremskrittspartiet ha. Det vil alle ha, for det er spennende å gå i butikker og kunne velge både av norske produkter og av utenlandske produkter. Derfor ønsker Fremskrittspartiet et mangfold når det gjelder alle slags matprodukter. Tilbake til dette med syndebukk: Fremskrittspartiet ønsker ikke å gi noen stemplet syndebukk, som andre partier kanskje ønsker. Vi ønsker at alle skal få drive med det de vil, også innenfor landbruk, så hvis det er noen som ønsker å drive økologisk, skal de selvfølgelig få lov til det, og det er en del som etterspør økologiske produkter. Så det er ingen tvil om det, men det kan virke som om ikke alt det økologiske blir solgt som økologisk. Blant annet blir en del melk solgt som vanlig melk. Men tilbake til dette med nydyrking: Vi må gjøre noe med Fylkesmannens miljøvernavdeling, slik at det blir et mer lokalt selvstyre på dette med å dyrke opp, for i dag er det en arealbegrensning på hvor mange mål den enkelte kommune kan ha lov til å si nei på. Skal du dyrke opp mer, må det altså til Fylkesmannen, og Fylkesmannens miljøvernavdeling har ofte lett for å si nei til dette på grunn av noen kokegroper eller hva det måtte være.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-05-08:
Som representanten Per Roar Bredvold vet veldig godt, har vi i regjeringen satt oss et ambisiøst mål om å øke matproduksjonen i Norge med 1 pst. hvert år, nettopp fordi vi mener det er viktig at Norge er mest mulig selvforsynt, og at vi skal bruke landets ressurser til å produsere mat. Vi mener at vi er minst sårbare når vi har egen matproduksjon, og at det også er viktig for landets beredskap å ha egen matproduksjon. Så har vi ikke hatt 1 pst. vekst i matproduksjonen, men i årene i den rød-grønne perioden har vi hatt en ganske stabil utvikling. Vi er blitt flere folk, så vi har ikke klart å ha den utviklingen i matforsyningen som vi ønsker etter den nye stortingsmeldingen, der vi ønsker en kraftfull vekst framover. Men målet vårt er 1 pst. vekst. Derfor er vi opptatt av å ha et sterkt tollvern, derfor er vi opptatt av å ha en velfungerende jordbruksavtale, derfor er vi opptatt av å ha et samvirke som gjør at vi kan ha matproduksjon rundt omkring i hele Norge. Det grepet vi gjorde i fjor når det gjaldt toll, var et viktig tiltak. Jeg håper at de jordbruksforhandlingene vi nå er inne i, også kan bidra til at vi kan realisere målet om 1 pst. årlig vekst.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-05-08:
Matproduksjonen har økt, men befolkningen har økt mer. På grunn av befolkningsveksten har vi satt oss det ambisiøse målet som jeg var inne på i stad, nemlig å øke matproduksjonen med ca. 1 pst. årlig framover. Vi har hatt en veldig sterk befolkningsvekst de siste årene, spesielt grunnet tung arbeidsinnvandring til Norge. Når det gjelder økologisk landbruk, bruker vi litt ressurser på det. Det som er poenget vårt med satsingen på økologisk landbruk, er at vi ønsker å ha et matmangfold i norske butikker, at forbrukerne skal ha et mangfold av produkter å velge blant. Derfor bruker vi i underkant av 200 mill. kr på det, for å stimulere til det mangfoldet. At Fremskrittspartiet alltid skal gjøre den økologiske bonden til en syndebukk, når vi ser hvor lite ressurser vi bruker på det, og når vi ser at det er et marked for å ha de varene, forstår jeg ikke. Jeg mener det er rett at vi har et matmangfold i norske butikker, og da er økologiske produkter en del av det.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-05-08:
Jeg må ta et lite forbehold, men jeg mener å huske at i forfjor var nydyrkingen på ca. 17 000 dekar. Det er en ganske omfattende nydyrking i Norge nå, og det er veldig bra, så det er mer nydyrking enn nedbygging – med det lille forbeholdet jeg tok. Så har vi innført et nytt grøftetilskudd på 100 mill. kr, nettopp for å ta tak i den problemstillingen som Per Roar Bredvold snakket om med hensyn til å øke avlingsnivået i kornproduksjonen. Vi har gjennomført det, bruker 100 mill. kr på det, og har laget et veldig enkelt og ubyråkratisk system der man kan søke til kommunen. Hvis man ikke ser at det kan komme i konflikt med spesielle kulturverdier, kan kommunen ferdigbehandle det. Så vi gjør gode, målrettede tiltak. Her må det være et paradoks for representanten Bredvold at samtidig som Fremskrittspartiet snakker om økt matproduksjon, kuttet de ca. 5,5 mrd. kr i overføringene gjennom sitt alternative budsjett i fjor høst, og man ønsker en lavere toll. Da hadde det ikke vært lønnsomt å produsere mat mange av de stedene vi produserer mat i dag.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-05-08:
La meg få ha den ære å svare den ærede tidligere medrepresentanten i helsekomiteen, Harald Tom Nesvik – nå næringskomiteen! Vi har et velfungerende importvern, og det er en forutsetning for økt norsk landbruksproduksjon. Det legger vi opp til i meldingen om landbruks- og matpolitikken. Etter WTO-avtalen fra 1995 kan Norge velge mellom å ha kronetoll eller prosenttoll for om lag halvparten av tollinjene for landbruksvarer. Disse tollinjene omfatter alle viktige norske landbruksvarer. Stortinget valgte i hovedsak bruk av kronetoll fra starten i 1995, men sa samtidig at det senere kunne bli aktuelt med overgang til prosenttoll dersom dette ga bedre beskyttelse. Verdien av kronetoll minsker i takt med inflasjonen. De senere årene har det vært en økende import av viktige varegrupper som ost og kjøtt til full toll, en import som på sikt kan true avsetningen av de mest sentrale varene fra jordbruket. I statsbudsjettet for 2013 foreslo regjeringen derfor prosenttoll istedenfor kronetoll på seks tollinjer for storfekjøtt, lammekjøtt og ost med virkning fra 1. januar 2013. Stortinget ga sin tilslutning til denne omleggingen. Overgangen til prosenttoll vil bidra til å sikre volumet av norsk produksjon og kan også gjøre det mulig å få en prisutvikling framover som står i forhold til den normale kostnadsøkningen i samfunnet. EU har i ulike sammenhenger gitt uttrykk for at de har et annet syn på omleggingen enn det jeg har. Slik representanten Nesvik påpeker, vil EU-parlamentet i slutten av måneden votere over en resolusjon som er kritisk til omleggingen, og landbrukskommissæren ga uttrykk for i møte med meg direkte at han hadde et annet syn enn jeg på om det var klokt eller ikke å legge om til prosenttoll. Jeg vil understreke at omleggingen er i samsvar med våre internasjonale handelspolitiske forpliktelser. Dette er også flere ganger klart understreket av utenriksministeren. Vi har benyttet oss av en mulighet som ligger i WTO-avtalen, og som var en av forutsetningene for at Norge sluttet seg til denne avtalen tilbake i 1994. Helt siden omleggingen ble kjent, har det vært reist spørsmål fra ulike hold, ikke minst fra norske miljøer, om vi kan forvente motreaksjoner fra EU. Til det vil jeg bare si at EU ikke har møtt oss med motkrav på andre områder i de kontakter vi har hatt både på politisk og faglig nivå det siste halvåret. Fra norsk side har vi lagt vekt på en åpen og ryddig dialog. Vi har lagt vekt på å forklare bakgrunnen for endringene og hatt en god faktabasert dialog med kommisjonen om disse. Omleggingen til prosenttoll vil i meget beskjeden grad ramme eksisterende handel med EU og innebærer ingen endringer i de konsesjoner EU har ved eksport av landbruksvarer til Norge. EU er for øvrig vel kjent med betydningen av importvernet for vårt landbruk ettersom de har et tilsvarende vern for sitt landbruk. Jeg mener omleggingen er helt avgjørende for utviklingen i landbruket og matindustrien framover. Omleggingen er tatt godt imot i sektoren, den skaper optimisme og viser at regjeringen tar hele sektoren på alvor.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-05-08:
Jeg valgte selv å reise til Brussel, helt uoppfordret, for å møte EU-kommisjonen, møte EU-parlamentarikere og snakke om disse endringene og andre viktige spørsmål. Selvfølgelig skal vi ha en god dialog med EU. EU er en svært viktig handelspartner. Norge er en ryddig partner for EU, og vi forholder oss alltid til de avtalene vi har inngått. Så kan det være ulike syn på ting, og det er ikke så rart at danske og svenske politikere kan ha et annet syn på toll enn det norske politikere har. Men den norske regjeringens oppgave er å stå opp for det vi mener er norske interesser når det gjelder næringsmiddelindustri, norsk landbruk – og Elnesvågen, i representantens eget hjemfylke. Jeg står opp som statsråd for norsk landbruk og norsk næringsmiddelindustri, og så er det ikke til å forundre seg over at svenske og danske EU-parlamentarikere står opp for sin industri. Så til en annen ting jeg har tatt opp flere ganger i spørretimen. Det finnes jo en del bønder, og mange av de bøndene vi har i Norge – heldigvis er så å si alle veldig kreative og tenker nytt – ønsker å ha mer jord, altså å dyrke opp mer jord. Det også er ganske vanskelig, for Fylkesmannens miljøvernavdeling setter kjepper i jorda – i jorda, bokstavelig talt – for produksjon av mer mat. Da tenker jeg spesielt på korn, men også på gress.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-05-08:
Da det var EU-diskusjon i 1994, var en av hovedgrunnene til at vi ikke ble medlem i Den europeiske union, landbrukspolitikken. Derfor har vi handlefrihet i landbrukspolitikken. Vi bruker den handlefriheten innenfor de avtaler vi har. Men så er det ulike interesser, og det er helt legitimt at ikke minst en del danske parlamentarikere har andre interesser i forhold til eksportrettet landbruk enn det norske politikere har, for vi har et landbruk som er mer rettet mot det nasjonale markedet. Men det som er forunderlig, er at i Stortingets europautvalg er det representanter fra stortingets nest største parti, Fremskrittspartiet, som kobler toll på ost opp mot norsk gasseksport. Så langt har det gått i kreativiteten hos Fremskrittspartiet for å prøve å score flest mulig billige politiske poenger i forhold til ostetollen at man til og med valgte i Stortingets europautvalg å si at dette kunne ramme norsk gasseksport, eller det kunne settes spørsmålstegn ved norsk gasseksport til Europa. Alle forstår at dette er helt urimelig, det er bare forsøk på å snakke en næring ned.
Peter N. Myhre (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Jeg har gleden av å overlevere et representantforslag på vegne av representantene Ib Thomsen, Christian Tybring-Gjedde, Hans Frode Kielland Asmyhr og meg selv om enkle tiltak for å øke kapasiteten på riksveinettet i Oslo-området.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
På vegne av representantene Siv Jensen, Solveig Horne, Ib Thomsen og meg selv vil jeg fremme representantforslag om en nasjonal folkeavstemning om OL i 2022.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Jeg er rimelig glad i tradisjoner, men enkelte tradisjoner kan jeg for så vidt styre meg litt for. Jeg har vært 16 år på Stortinget, og hver vår er det en tradisjon at vi debatterer forslag om å liberalisere snøscooterkjøring og delegere dette til kommunene. Det gjør vi uansett hvilken regjering vi har. Det gjorde vi også da Høyre satt i regjering. Vi var i opposisjon, og vi fremmet forslag – sammen med Senterpartiet den gangen – om å liberalisere reglene. Det skjer et eller annet fra man er i opposisjon i denne salen til man kommer i regjeringskontorene – da blir man imot å la kommunene selv få denne selvråderetten. Nå har Fremskrittspartiet som mål å komme i regjering – det håper jeg vi gjør – og jeg har som personlig mål å bli miljøvernminister og sørge for at dette blir gjennomført. Jeg må si det så sterkt, for jeg tør ikke sende noen andre inn i departementet, i tilfelle det skjer et eller annet, slik at de glemmer hva de gjorde da de var i opposisjon. Det er min ambisjon. Det er mange som diskuterer pressemeldingen som kom fra regjeringskontorene, og mange sier at det er det som foreligger i dag. Nei, det er ikke det som foreligger i dag. Det som foreligger i dag, er de to forslagene fra Fremskrittspartiet og Høyre, som vi debatterer. De forslagene ønsker Arbeiderpartiet, Senterpartiet, SV og Venstre å stemme imot. Det er ingenting annet vi har oppe til debatt i dag. Jeg registrerer i pressemeldingen som kom fra regjeringen, at forslaget skal ut på høring. Hvor mange høringer skal man ha? Hvor mange befaringer og høringer i forbindelse med representantforslagene skal man ha? Man har hatt disse i 16 år. Skal man ha en ny høring og en ny utredning for hver gang det kommer ny snø? Det er det som er realiteten. Man gjør dette bare for å trenere saken. Man ønsker ikke å få denne løsningen. Det er en seier for SV i denne saken. Så enkelt og ærlig tror jeg man må si det. Det er mange som etterlyser Senterpartiet i denne debatten. Jeg skjønner godt at Senterpartiet ikke er her under denne debatten. Det har de ikke ryggrad til. Det er det som er realiteten, og hvis det er noen som lurer på hvordan man skaper politikerforakt, tror jeg Senterpartiet og enkelte representanter i Senterpartiet har svaret.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
På vegne av stortingsrepresentantene Solveig Horne, Øyvind Korsberg og meg selv vil jeg fremme forslag om et modernisert bokmarked.
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Jeg vil på vegne av Bård Hoksrud, Arne Sortevik, Jan-Henrik Fredriksen og meg selv framsette forslag om å fullføre utbyggingen av rv. 9 med gul midtstripe, gjennom hele Setesdalen.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2013-03-21:
På vegne av stortingsrepresentantene Laila Dåvøy, Sylvi Graham, Trine Skei Grande, Kjell Ingolf Ropstad og meg selv ønsker jeg å fremsette forslag om tiltak for å forhindre at unge faller permanent utenfor arbeidslivet.
Nikolai Astrup (Høyre), 2013-03-21:
På vegne av representanten Siri A. Meling og meg selv har jeg gleden av å legge frem representantforslag om en stortingsmelding om rikets miljøtilstand.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Det har vært en lang og spennende debatt. Jeg har bare noen få kommentarer helt på tampen. Representanten Hagesæter sa at det er en tydelig skillelinje i denne debatten – alle de andre mot Fremskrittspartiet. Det er en analyse jeg deler fullt ut, sånn er det – og jeg sier: Heldigvis er det sånn at Fremskrittspartiet blir stående isolert med sine holdninger, som jeg synes, hørt framført fra talerstolen her i dag, ikke taler til Fremskrittspartiets fordel. Det tyder på at Fremskrittspartiet henger litt igjen i en gammelmodig, lite framtidsrettet måte å tenke på, og som heller ikke har særlig gjenklang i den norske befolkningen. Verden globaliseres og vi globaliseres med den, men Fremskrittspartiet har på en måte ikke kommet dit ennå, det synes jeg mange av innleggene bærer tydelig preg av. Fremskrittspartiet sier at vi glorifiserer – nei, vi gjør ikke det. I flere innlegg har vi tatt opp viktige utfordringer, men samtidig skal vi ikke la de viktige utfordringene overskygge mulighetene som finnes, og de positive resultatene som er. Statistisk sentralbyrå – og forskerne der er noen av våre beste på statistikk – sier bl.a. at de som roper på en helt ny integreringspolitikk, må tenke seg om en gang til og ikke sette bort verktøykassa, men bare finjustere noen av verktøyene. Det er jo det vi diskuterer her i dag. Så har jeg også en kommentar til Trine Skei Grande som mener at meldingen er preget av idétørke. Jeg tror det er en avsporing å mene at tiltak for en enda bedre integrering skal klekkes ut i et departement. Som Statistisk sentralbyrå også påpeker: Alle bor i en kommune, det er der vi lever – det er der vi går på skole, det er der vi jobber, det er der vi deltar i idrett, besøker venner, mv. Trine Skei Grande sa selv i sitt innlegg at det er mange små kommuner som gjør en bra jobb. Ja, faktisk er det sånn at bygdeinnvandreren er bedre integrert enn byinnvandreren. Da synes jeg at vi skal la den kreativiteten blomstre ute. Trine Skei Grande viste til kreativiteten i den forrige regjeringen med innføring av introduksjonsprogrammet – men det var etter at hovedansvarlig i den forrige regjeringen bl.a. hadde vært i Drammen på besøk og lært av det lokale initiativet vi hadde tatt der, til å bygge opp vårt eget introduksjonsprogram. Vi var allerede i gang, dels for egne penger og dels for statlige penger. Jeg tror det er der nøkkelen ligger. Det er i lokalsamfunnet folk lever livet sitt. Staten må legge rammene til rette, så må kreativiteten blomstre der ute hvor menneskene møtes.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Hvis jeg er siste inntegnede taler, tror jeg at jeg skal benytte anledningen til å takke for en veldig god debatt som jeg er veldig glad for at jeg har fått lov til å være med på, og som jeg synes tjener dette stortinget til ære – stort sett. Noen avsluttende kommentarer: Venstre var ute etter støtte til sine forslag og mente at kreativiteten måtte blomstre mer, og at det var litt idétørke i meldingen. Men når jeg leser igjennom Venstres forslag, finner jeg ingenting der som jeg ikke klarer å finne dekning for i meldingen, så Venstres forslag kunne for så vidt vært sammenfattet i ett forslag, eller i én setning: Stortinget ber regjeringen gjøre det regjeringen i stortingsmeldingen sier at den vil gjøre. Og det er vi for så vidt enig i, men jeg ser ikke helt poenget med å fremme det i forslags form. Venstre er ikke Arbeiderpartiets hovedmotstander i integreringsdebatten – langt derifra. Vi har mange felles synspunkter. Det er, som jeg sa i forrige innlegg, Fremskrittspartiet som skiller seg ut i det jeg vil kalle negativ retning. Jeg gjør en kort visitt til innlegget fra Ulf Leirstein tidligere i dag, hvor han på vegne av Fremskrittspartiet sa at vi må redusere innvandringen og stramme inn på andelen som får asyl i Norge. De som får asyl i Norge, har krav på beskyttelse etter internasjonale regler. Det er én måte å begrense andelen som får asyl i Norge, på: å bryte de internasjonale menneskerettighetene. Det har jeg aldri hørt noen andre partier ta til orde for, og det er jeg glad for. Leirstein var også inne på det at minoriteten kan bli majoritet. Nei, ta det med knusende ro. Et godt råd: Ikke lytt til partifelle Amundsen som tidligere har påstått at nordmenn er i mindretall før 2050. Gå heller til den offentlige statistikken og Statistisk sentralbyrå som kan det med å lage prognoser, og sov godt om natta heretter. Inga Marte Thorkildsen nevnte at Rigmor Aasrud ikke er her. Ja, det er flere statsråder som kanskje burde vært her i dag. Anniken Huitfeldt ble også adressert tidlig i debatten: Morten Ørsal Johansen var bekymret for om Anniken Huitfeldt ut fra sine synspunkter om aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottakere hadde fått kritikk fra egne partifeller – «kjeft» var vel det ordet som ble brukt. Jeg kan berolige Ørsal Johansen: Nei, Anniken Huitfeldt har ikke fått det. Det er sånn lov om sosiale tjenester er innrettet, og det er sånn kvalifiseringsprogrammet er innrettet – for øvrig et program som Fremskrittspartiet hele tiden har stemt imot, selv om det er et program for å få langtids sosialhjelpsmottakere ut i arbeid.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Jeg tenkte jeg skulle ta min statsråd i forsvar. Det er ikke, som Gjermund Hagesæter sier, pinlig, men meget smart av statsråden ikke å svare på den typen lurespørsmål som Fremskrittspartiet kommer med her. For jeg har en mistanke, uten at jeg vet det, om at svaret på det spørsmålet vet Fremskrittspartiet utmerket godt – Danmark har ikke vært dømt i Den europeiske menneskerettighetsdomstol. Fremskrittspartiet hadde vel tenkt at det svaret som en skulle prøve å provosere fram fra statsråden, seinere skulle brukes til å legitimere Fremskrittspartiets forslag. Men statsråden har jo nettopp påpekt at de forslagene som Fremskrittspartiet fremmer her, ikke er sammenlignbare med de danske, fordi det i Fremskrittspartiets forslag mangler vesentlige unntaksbestemmelser. Det går ikke an å sammenligne epler og pærer, og jeg synes det er meget lurt av statsråden ikke å gi seg inn på det heller. Helt til slutt, når det gjelder de tallene for innvandring som Fremskrittspartiet er så redd for: For 40 år siden var det rundt 50 000 innvandrere i Norge, først og fremst fra andre nordiske land og EU-/EØS-land. I dag er det 600 000 innvandrere her i landet. Hvis en sammenligner over tid, fra 50 000 til 600 000, har jo Norge i dag mange innvandrere. Men hvis vi sammenligner med andre land i EU/EØS, ligger Norge et eller annet sted på gjennomsnittet. Dessuten har vi den nest høyeste befolkningsveksten i EU-/EØS-området, som følge av høyere fødselsrate og lengre levealder, bl.a. blant den etnisk norske befolkningen. Og det som altså har økt mest, er arbeidsinnvandringen fra EU og østeuropeiske land. Det er vel én Oslo-representant i salen, men siden ingen har følt for å si noe om Groruddalen for å rette opp det inntrykket som Fremskrittspartiet prøvde å gi her innledningsvis, vil jeg si at Statistisk sentralbyrå har påvist at Groruddalen på langt nær har så store sosiale problemer som en har sett i f.eks. deler av Malmø og Paris. Byrået sier at det nok vil bli et flertall av innvandrere i Groruddalen etter hvert. Det er en del sosiale problemer der, men en del sosiale problemer gjelder etniske nordmenn. Mange innvandrere klarer seg altså bedre i Groruddalen enn andre steder, kan Statistisk sentralbyrå fortelle oss. Jeg har også sett andre forskningsrapporter som sier at forsøket på å stemple Groruddalen som en getto, ikke stemmer med virkeligheten. Groruddalen er et konglomerat av mange forskjellige nasjonaliteter, og vi ser jo at folk som selv bor der, er glad i dalen sin.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
I integreringsmeldingen går det mye på handlingsplaner. Handlingsplaner er viktige verktøy, både som styringsverktøy og som tiltaksverktøy, når det gjelder integrering. Handlingsplaner er likevel lite verd om en ikke ettergår dem og finner ut hva som fungerer, og ikke fungerer, i handlingsplanene. Mitt spørsmål til statsråden er: Vil statsråden sette i gang en evaluering av de handlingsplanene som gjelder integrering i Norge, for å finne ut hva som fungerer, og hva som ikke fungerer i planene – og når det gjelder integreringen i Norge?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Arbeidskraft og kompetanse har vært en gjenganger i denne debatten. Til en viss grad har Norge behov for arbeidskraft, vi har behov for kompetent arbeidskraft. Vi ser også at det i offentlig sektor er et visst behov for arbeidskraft, bl.a. i kommunene og i helsesektoren, på sykehus og i andre institusjoner. Det er behov for en viss kompetanse i disse yrkene, men det aller viktigste er selvfølgelig at folk som jobber i offentlig sektor og har med folk å gjøre, kan norsk. Mitt spørsmål til statsråden er som følger: Hvilket krav bør stilles til utenlandske arbeidstakere som arbeider i det offentlige, når det gjelder kunnskaper i norsk?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Det ble spurt om det ikke var slitsomt å være FrP-er og å være skeptisk. Nei, det er ikke slitsomt å være skeptisk for å få til en forbedring. Det er først slitsomt å være skeptisk hvis den forbedringen uteblir. Det refereres til mye rart når det gjelder rapporter som viser om innvandring er nødvendig eller ikke, bærekraftig eller ikke og lønnsomt eller ikke. Mange viser til gode rapporter som har sitt grunnlag. Noen mener at sysselsettingen er høy blant innvandrere, noen sier at den er lav, og jeg tror det er litt forskjellige utgangspunkt som brukes. Statistikk er rart. Det hadde vært moro om en tverrpolitisk kunne sette seg ned og se på grunnlaget for forskjellig statistikk. Kanskje kunne en da blitt enig om det som er et mer riktig grunnlag. At det ville styrke debatten, er det ingen tvil om, men det det vil styrke, er integreringen i Norge. Så ville vi slippe å stå her og diskutere grunnlag og detaljer som egentlig ikke gjør at integreringen blir noe som helst bedre. Det blir sagt fra flere her at vi trenger arbeidskraft i Norge. Ja, vi trenger kanskje arbeidskraft, og til tider trenger vi kompetent arbeidskraft. Men hvis vi har så stort behov for arbeidskraft, hvorfor er da arbeidsledigheten så stor blant innvandrere, og hvorfor er de overrepresentert på trygdestatistikken? Det er lov å stille spørsmålene, og det er lov å se litt annerledes på det enn det enkelte andre gjør. Så har vi blitt kritisert fordi vi har mange forslag som gjelder kjønnslemlestelse. Kjønnslemlestelse er en problemstilling som er viktig å ta opp, ikke minst med hensyn til det integreringsmessige. Jeg vil bare helt til slutt få lov til å referere til Ayaan Hirsi Ali. Hun er forfatter, eksmuslim og tidligere parlamentariker i Nederland. Hun sier at mange tusen kvinner i Europa blir omskåret – mange tusen blir omskåret. Derfor mener Fremskrittspartiet at det er viktig å fokusere på denne problemstillingen. Det er viktig å sette inn tiltak som gjør at dette blir oppdaget, og det er viktig å straffe dem som foretar dette, for å få slutt på denne forferdelige torturen mot unge kvinner. Helt til slutt vil jeg faktisk gi litt ros til en representant fra Arbeiderpartiet, representanten Ljunggren. Hun hadde et meget godt innlegg som fokuserte på en del tydelige problemstillinger og utfordringer vi har, og jeg håper virkelig at hun jobber videre med å få de problemstillingene i fokus.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Det var ikke lange tiden. Statsråd Aasrud mener at man ikke skal mene noe som helst om utenlandske ansatte i offentlig sektor og deres språkkunnskaper. Det må jeg si er noe spesielt og ikke minst utrolig passivt. Statsråden mener at barnehageassistenten fra et annet land ikke trenger å kunne godt nok norsk til å kunne fortelle foreldrene i barnehagen om barnets hverdag. Spørsmålet mitt er også: Bør ikke fastlegen fra et annet land kunne forstå norsk når en eldre person som bare kan norsk, skal fortelle om sine lidelser – og føle seg ivaretatt og forstått? Bør ikke saksbehandleren i Nav som kommer fra et annet land, kunne skrive vedtak på norsk til sine klienter i et forståelig brev? Er det ikke sånn at rengjøreren på et sykehus skal kunne gjøre seg forstått når noen kommer og spør om veien, eller at man klarer å lese veiledningen om hvordan man skal utføre sitt eget arbeid?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Det vil jeg gjerne.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Fremskrittspartiet har i denne saken sendt spørsmål til statsråden to ganger. Ingen av gangene har vi fått svar på det vi spurte om. Jeg rettet igjen spørsmål til statsråden fra talerstolen nå i denne saken, og fikk under statsrådens innlegg ikke svar på det jeg spurte om. Jeg prøver igjen: Hvilke av de forslagene som Fremskrittspartiet her har fremmet – og som Danmark har innført – har Danmark blitt dømt for i henhold til Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Jeg må få rette på statsråden lite grann, for de forslagene som danskene har innført – og som vi foreslår her – er klippet rett ut fra det som det danske Folketinget har vedtatt. Spørsmålet mitt er igjen: Har Danmark blitt dømt i henhold til Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen for noen av disse vedtakene?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Jeg blir omtalt som en rimelig vrang mann enkelte ganger, for jeg gir meg som regel ikke når jeg ikke får svar på noe jeg lurer på. Nå vil jeg prøve en siste gang – i hvert fall i denne sammenheng – å få et ja- eller nei-svar fra en statsråd, noe jeg vet kan være utrolig vanskelig. Jeg prøver likevel: Hvilke av de tiltakene som er gjennomført i Danmark, har Danmark blitt dømt for i henhold til Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Jeg følte bare behov for å ta ordet noen få minutter. Det gjelder vår påstand om at vi kommer til å bli minoritet i eget land. Det er ikke vi som kommer med den påstanden, det er ikke vi som har laget tall på det, det er Statistisk sentralbyrå. Når Statistisk sentralbyrå har sine befolkningsframskrivninger, har de tre alternativer – det er lav, middels og høy. Så bruker Statistisk sentralbyrå og veldig mange politikere middelsalternativet som det riktige. Men det viser seg gang på gang at middelsalternativet har vist seg å være feil. I henhold til middelsalternativet skulle Norges befolkning i 2020 – i 2020 – bli fem millioner mennesker. Vi passerte fem millioner mennesker i juni i fjor. I henhold til høyalternativet skulle vi passere fem millioner i 2015. Til og med der bommet Statistisk sentralbyrå med noen år. Så de tallene vi har, er hentet fra Statistisk sentralbyrås egne helt åpne befolkningsframskrivninger, og vi har sagt at hvis høyalternativet slår inn, blir det slik. Så: Innvandring og integrering hører sammen. Det er to sider av samme sak, uansett hvordan en snur og vender på det. Jeg synes det er rart at Kristelig Folkeparti har skiftet politikk så til de grader. De vil nå stemme mot forslag som de tidligere har vært sammen med Venstre om, som gjelder kjønnslemlestelse. Det skuffer meg at Kristelig Folkeparti ikke ser viktigheten av dette lenger.