Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2003-05-28:
Dette er en viktig og stor sak for om lag en million av landets innbyggere som er knyttet til folketrygden, og som er avhengige av den inntektskilden for å kunne eksistere. Det er også en gledens dag, synes jeg som representant for Senterpartiet, når vi nå kan gjøre et mindretallsforslag som ble fremmet i stortingssalen for snart ett år siden, nærmere bestemt den 20. juni i fjor, om til et flertallsforslag. I fjor fremmet følgende partier, Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, et forslag som hadde slik ordlyd: «Retningslinjene for trygdeoppgjøret endres slik at første avsnitt skal lyde:Siktemålet for reguleringa skal vera å gi pensjonistar ei inntektsutvikling minst på linje med utviklinga for yrkesaktive og i tråd med dei prinsipp og mål som er lagt til grunn for gjennomføringa av det inntektspolitiske opplegget elles.» Det blir det nå flertall for, og det er jeg veldig glad for. Så sier representanten fra Kristelig Folkeparti bl.a. at den uenigheten som er i dag mellom flertallet og mindretallet, ikke er av materiell karakter, men mer av verbal karakter. Hvorfor kunne ikke da mindretallet også slutte seg til dette? Jeg synes det er en viss hulhet i den argumentasjonen som kommer fra mindretallet her. Minst på linje med utviklingen for yrkesaktive betyr nemlig at man har handlingsrom i de forhandlinger som vi alle er enige om skal foregå mellom Regjeringen og de organisasjonene som er med fra pensjonistenes side i disse forhandlingene. På linje med ville på mange måter fryse nivået og føre til at det ble et mer indeksert oppgjør. Minst på linje med utviklingen for yrkesaktive betyr også at hvis det er politisk vilje og evne til å gjøre noe med det, kan man ta igjen noe av det historiske etterslepet når det gjelder trygden og pensjonistenes kjøpekraft og økonomiske evne. Det kan vel tenkes at man i år – med kanskje nærmest nulloppgjør når det gjelder lønnsutvikling – likevel ser behovet for at pensjonistene får et noe høyere løft for å ivareta deres økonomiske evne, som ikke er spesielt god – i hvert fall ikke for minstepensjonistene og andre som ligger i det sjiktet. Jeg er veldig glad for at det er et klart flertall som slår fast disse retningslinjene i dag – at man skal ha en lønnsutvikling for pensjonistene minst på linje med utviklingen for yrkesaktive, at man skal ha et løp for etterregulering av avvik mellom beregnet lønnsutvikling og reell lønnsutvikling fra året før, og at det skal bli ryddighet i dette. Så har jeg lyst til å knytte noen kritiske merknader til Regjeringens opplegg. St.meld. nr. 32 for 2002-2003 er i hvert fall den minste stortingsmelding jeg i min tid har mottatt i forbindelse med retningslinjer for trygdeoppgjøret. Og det er greit nok. Men det jeg vil kritisere, er at denne kom altfor sent i forhold til hva som var Stortingets ønskemål og klare vedtak. Dette oppgjøret skulle klargjøres med hensyn til retningslinjer i god tid før forhandlingene startet. Meg bekjent var det allerede et lite møte i går når det gjaldt pensjonistoppgjøret, og egentlig starter forhandlingene i kveld kl. 21.00. Da er det lovlig sent å behandle retningslinjene nå i dag. Men det får nå så være. Det andre som jeg vil kommentere, er Regjeringens opptreden når det gjelder Stortingets klare vedtak: «Stortinget ber Regjeringen ta igjen etterslepet fra pensjonistoppgjøret i juni 2002 før trygdeoppgjøret i 2003.» Det har heller ikke skjedd, selv om statsministeren på Dagsrevyen i forrige uke sa at denne misforståelsen kunne man rydde opp i, og at etterslepet skulle bli utbetalt. Jeg tror jeg siterer statsministeren relativt ordrett når jeg sier at han sa at dette skal ligge i bunnen, eller rettere sagt komme på toppen av årets oppgjør. Da mener vi, sammen med Fremskrittspartiet, at vi må gjøre et bevilgningsvedtak her, slik at dette kommer før trygdeoppgjøret begynner. Vi mener også at det skal dekke hele trygdeperioden, fra 1. mai til 1. mai, og ikke bare åtte måneder, slik som det nå er beregnet fra Regjeringen. Det blir lett slik at lovnadene herfra til pensjonistene blir om lag på linje med lovnadene når det gjelder dekning og hjelp ved høyere strømpriser. Vi har hatt klare utsagn ved tidligere oppgjør om at underregulering skulle justeres opp, og det skjer heller ikke fullstendig i år, synes jeg.