Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Det som bekymrer meg og Fremskrittspartiet mest rundt den situasjonen vi er oppe i, er økonomien. Det har vært en langvarig bekymring. Jeg sitter nå i forsvarskomiteen i min tredje periode, og det har for meg vært en nedadgående kurve i samtlige år jeg har sittet der. Det at det ikke ble noe forlik, skal ikke jeg kommentere så mye, fordi vi ikke ville være med på dette forliket. Det strandet også ganske raskt, og jeg så jo i ettertid hvorfor det strandet. Noen vil si at det er merkverdig mange ting Høyre og Fremskrittspartiet er enige om i denne proposisjonen hvis man ser på merknader og forslag. Så hvordan Høyre hadde tenkt at dette forliket skulle ende, vet ikke jeg, men etter det jeg kan se i ettertid, var det overhodet ingen bevegelse i forsøket på forlik. Men det var et godt forsøk. Og det kunne kanskje gagnet Forsvaret - det vet jeg ikke. Men det er lov å prøve. Vi i Fremskrittspartiet ønsker oss en forsvarspolitikk og et forsvar som bygger på de utfordringer vi står overfor i dagens og morgendagens samfunn. Videre må Forsvaret være av en slik karakter at det lett kan tilpasses de ulike trusselbilder. Dette kan best sikres ved å beholde et grunnleggende forsvar med kjerneoppgaver på norsk jord, men med kapasiteter til å delta i operasjoner også andre steder i verden. Vi ser Norges sikkerhetspolitiske situasjon som svært kompleks, ikke minst med tanke på vår geopolitiske situasjon og ressursmessige forhold av enda bredere betydning. Det grunnleggende forhold i denne sammenheng er vår plassering i den strategiske geografi. Norges geografiske plassering tilsier at vi vil være i en situasjon hvor vi lett vil kunne være offer for konflikter og kriser som skjer utenfor vårt nærområde. En konflikt, uansett hvor i verden den oppstår, vil umiddelbart medføre økt spenning og sensitivitet i nord som følge av transportkorridorer til lands, til havs og i luften. Forsvaret skal være en sikkerhet for vår selvstendighet og et verktøy for de styrende politikere til å ivareta norske interesser. Forsvarets oppgaver og utfordringer preges av den globale utvikling og de politiske strømninger nasjonalt og internasjonalt. Norge er som et lite land i ytterkanten av Europa i en særsituasjon ettersom vi har store nasjonale rikdommer i form av olje, gass og fisk. Disse ressursene må vi verne om, det er vi alle enige om. Det at Norge ikke er med i EU, fordrer at vi må ha et godt forhold til EU og en positiv utvikling i forhold til EUs militære engasjement både innenfor materiellsamarbeid og militære operasjoner. Det nordiske forsvarssamarbeidet blir stadig utviklet, og vi ser positive trender vedrørende samarbeid på ulike områder også i form av felles operasjoner i utlandet. Fremskrittspartiet er positiv til slikt samarbeid, men vi må ikke glemme at vi først og fremst er et NATO-land. Samarbeidet i NATO vil være avgjørende for vår sikkerhet. Vi ser det derfor som naturlig at Norge gjør sitt ytterste for å bidra til at NATO beholder sin virksomhet i Norge. Videre er vi opptatt av at NATO-styrker fortsatt skal øve i Norge. Norges geopolitiske situasjon fordrer da også at vi har evne og vilje til å ivareta våre interesser i våre havområder. Det er derfor viktig å sette søkelyset på nordområdene også innen NATO. Russlands vekst har hatt stor innvirkning på det russiske forsvarets utvikling. Vi ser nå et Russland med supermaktambisjoner og en vilje til å styrke sine militære kapasiteter. Russlands kapasitetsoppbygging gir signaler om at Russland ønsker å styrke sitt nærvær også i nordområdene. Det store antallet overflygninger nær vår grense viser at våre nærområder er strategisk viktige også i framtiden. Det er derfor viktig å styrke norsk tilstedeværelse og overvåking. Fremskrittspartiet ser ikke Russland som en konkret trussel, men vi antar at det kan oppstå situasjoner som vil kreve norske kapasiteter for å ivareta våre interesser. Forsvaret har flere oppgaver enn å ivareta våre interesser i militær og utenrikspolitisk sammenheng. Forsvaret er en viktig bidragsyter overfor det sivile samfunn. Det sivil-militære samarbeidet har de senere år utviklet seg, og vi ser gode synergier innenfor etterretning og terrorbekjempelse. Forsvaret er også en viktig aktør i forbindelse med naturkatastrofer og andre store hendelser i samfunnet. Omstilling har preget Forsvaret siden 1990-tallet. Fremskrittspartiet har hatt forståelse for at Forsvarets virksomhet har måttet omorganiseres fra det gamle kald krig-scenarioet til et mer moderne og fleksibelt forsvar. Vi har derimot gjentatte ganger i forbindelse med de foregående langtidsproposisjoner påpekt faren ved å redusere Forsvarets organisasjon ned til det nivå vi nå har. Videre har vi advart mot den økonomiske utviklingen i Forsvaret. Den stadige underfinansieringen gjennom de senere år har hatt store konsekvenser for Forsvarets organisasjon, ikke minst for de ansatte. Dette har medført stor frustrasjon og usikkerhet, noe som har resultert i at mange har valgt å forlate Forsvaret. Underbudsjetteringen har også medført et stort gap mellom de oppgaver Forsvaret blir pålagt og de oppgaver organisasjonen makter å løse. Det er svært beklagelig at de ansvarlige regjeringer ikke har tatt Forsvarets advarsler på alvor vedrørende disse misforhold. Forsvarets situasjon preges i dag av det som synes å være kaos og usikkerhet. Det går nesten ikke en uke uten at vi kan se i mediene at Forsvaret må iverksette et eller annet tiltak for å kompensere for manglende økonomi. Kutt i aktiviteter som er grunnleggende for å opprettholde Forsvaret som operativ organisasjon, truer med å svekke folks tillit til Forsvaret. Forsvaret som politisk verktøy blir også begrenset som følge av manglende innsatsmuligheter. Spesielt ser vi dette tydelig i forbindelse med vår operasjon i Afghanistan. Fremskrittspartiet frykter at Norge ikke vil være i stand til å stille med et adekvat bidrag i Afghanistan dersom dagens utvikling vedvarer. Helt essensielt for at vi skal kunne bidra med styrker over tid i forbindelse med utenlandsoppdrag, er at vi har en tilstrekkelig styrkebrønn. Hæren er i dag langt under minimumsstyrke. Hæren er ikke robust nok til å understøtte og forsterke våre utenlandsoppdrag. Hæren må styrkes også utover Regjeringens forslag. Hæren må på sikt dobles for å kunne ivareta sine forpliktelser. Dette er det ikke bare Fremskrittspartiet som sier og mener, også sjefen for Hæren har uttalt dette. Det er ikke bare Hæren som lider under dagens økonomiske situasjon - dette er gjennomgående for alle våpengrener. Luftforsvaret har måttet kutte antall flytimer, og dette har gått ut over maritim overvåking og annen virksomhet. Forsvaret har nå problemer med å gi flygerne nok flytimer. På tross av den økte russiske aktiviteten har ikke Regjeringen planer om å styrke budsjettene tilstrekkelig til å opprettholde en god nok tilstedeværelse og overvåking i våre luftrom. Sjøforsvaret har i en årrekke slitt med mangel på moderne skip. Inntil nylig har det vært usikkerhet rundt anskaffelsen av nye MTB-er. Heldigvis blir disse nå anskaffet. De nye MTB-ene vil tilføre Sjøforsvaret en stor kapasitet i forhold til overvåking og innsatsoppdrag og vil representere en stor fleksibel ressurs. Sjøforsvaret er nå tilført nye fregatter og vil snart ha mottatt alle fartøyene. De nye fregattene vil representere et godt tilskudd til Sjøforsvaret. Det er derfor beklagelig å registrere at disse skipene etter stor sannsynlighet stort sett vil bli liggende til kai. Regjeringen har ikke styrket organisasjonen nok til å kunne operere disse skipene kontinuerlig over tid. Situasjonen i dag er også slik at det har framkommet signaler om at skipene må legges til kai i siste halvår for å spare penger. Dessverre vil situasjonen neppe bli bedre når innfasingen av nye MTB-er er gjennomført. Vi mener det er beklagelig at antallet operative seilingsdøgn i Sjøforsvaret er blitt redusert, og at dette synes bli en trend fra Regjeringen. Også Kystvakten har hatt en betydelig nedgang i operative seilingsdøgn og helikoptertimer de siste årene. Dette går ut over de oppgaver Kystvakten har. Kystvakten har viktige oppgaver i forbindelse med suverenitetshevdelse og fiskerioppsyn. Videre er Kystvakten en viktig aktør i forbindelse med kartlegging av skipstrafikk og miljøkatastrofer. Vi går imot den foreslåtte nedbyggingen av Heimevernet, og vil i denne sammenheng vise til at Heimevernet i realiteten er vårt landforsvar og således må være robust og godt forberedt på sine oppdrag. Heimevernet er en viktig ressurs for det sivile samfunn, noe som sist uke ikke minst kom til uttrykk ved støtten i forbindelse med brannen i Froland. Vi ønsker på denne bakgrunn å beholde HVs tilstedeværelse og distrikter som de er. Vi ser med bekymring på Regjeringens manglende forståelse for viktigheten av å beholde Olavsvern som en operativ marinebase. Olavsvern ligger i vårt kjerneområde for operativ virksomhet og har sentrale oppgaver for våre allierte i nordområdene. Vi vil derfor gå imot en nedleggelse av Olavsvern. FOHK har gjennom sitt virke på Jåttå vist seg som et profesjonelt og effektivt hovedkvarter. Det at Regjeringen nå ønsker å legge ned FOHK, vitner om kortsiktig tenkning og fokus på andre ting enn økonomi og forutsigbarhet. Fremskrittspartiet ønsker å opprettholde FOHK på Jåttå og å beholde Reitan i sin nåværende form. Vi merker oss at Regjeringen i hovedtrekk ønsker å videreføre ordningen med integrert strategisk ledelse som ble vedtatt i Stortinget i 2002. Vi har videre merket oss at Regjeringen i proposisjonen tilkjennegir at det vil bli visse endringer i modellen. I denne sammenheng legger Fremskrittspartiet til grunn at ordningen åpenbart medfører konflikter knyttet til den politiske ledelses rolle og den fagmilitære ledelses rolle. Fremskrittspartiet mener at ordningen etter fem år derfor bør evalueres i sin helhet og legges fram for Stortinget på en hensiktsmessig måte. Vi vil derfor fremme følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen om å gjennomføre en evaluering av ordningen med integrert departement og forsvarsledelse.» Ettersom vi ønsker en gjennomgang av de erfaringer dagens ledelsesstruktur har gitt, ønsker vi ikke at generalinspektørene og deres stabsfunksjoner skal organiseres utenfor Forsvarsstaben før resultatene av en evaluering foreligger, og at dette da vurderes på den bakgrunn. Vi stiller oss undrende til tallgrunnlaget for denne proposisjonen. Det er etter vår oppfatning ikke mulig å etterprøve de påstander og beregninger som er framlagt i tallmaterialet. Det at vi til stadighet hører at det er motsetninger mellom Forsvarets militære og sivile ledelse vedrørende den økonomiske virkelighet, styrker vårt inntrykk av at det er kaotiske tilstander med liten oversikt og kontroll i departementet. Fremskrittspartiet er opptatt av at Forsvaret må få budsjettrammer som reflekterer de ambisjoner og oppdrag som fremmes av storting og regjering. Bare ved å ta dette alvorlig vil Forsvaret ha forutsigbarhet i sin organisasjon. Til slutt, etter alle disse ordene, vil jeg berømme Regjeringen på ett punkt, at den endelig så lyset med hensyn til Sørreisa og Mågerø og hvilken betydning disse stasjonene har for luftovervåking og varsling, til tross for at forsvarssjefen i FS 07 foreslo nedleggelse. Det har i denne prosessen vært påtrykk fra mange for opprettholdelse, ikke minst fra de militære og sivile organisasjonene. Til slutt fremmer jeg Fremskrittspartiets forslag, som er inntatt i innstillingen.