trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
I likhet med forrige taler har jeg også en fortid i det praktiske arbeidsliv. Jeg har vært fem år regionalt verneombud innen byg-gefag og har vært i nærkontakt med småbedrifter daglig i fem år. Min erfaring er at de gjør det som trengs å gjøres for å få seriøse forhold rundt seg, for de vet så inderlig vel at den negative konkurransen som f.eks. sosial dumping utgjør, først og fremst rammer dem. Debatten her i dag handler om arbeidsinnvandring og de forhold og den beskyttelsen som vi tilbyr utlendinger på arbeidsoppdrag i Norge. Vi skal ikke glemme at vi har forpliktelser f.eks. etter utstasjoneringsdirektivet til å sørge for at arbeidstakere på oppdrag i Norge får den lønn og de arbeidsvilkår som de skal ha. Det er vel egentlig også det minste kravet vi kan sette til oss selv når vi vet at vi nyter godt av lav rente bl.a. på grunn av utenlandsk arbeidskraft som gjør en innsats her i Norge. Fremskrittspartiet sier her i dag at de vil ha ordnede forhold. Men hvilke virkemidler har de, bortsett fra det fikenbladet den sjekklisten som de i dag går inn for, er. Nå er det dårligere målinger for Fremskrittspartiet, og da spiller de selvfølgelig innvandringskortet sitt. I dag kom de med en svær rapport om en helhetlig, alternativ innvandringspolitikk, deriblant ti sider om arbeidsinnvandring. Jeg hev meg over dokumentet, og ventet at her skulle vi finne ut hva Fremskrittspartiet mener om arbeidsinnvandring og lønn. Det nærmeste jeg kommer, er det som sies om au pair-ordningen, hvor de med stor entusiasme forteller: «I Norge er au pair-ordningen veldig populær, fordi barnefamilier på denne måten får pålitelig arbeidskraft til en billig penge.» Videre ser jeg ingenting om problemstillinger rundt sosial dumping, rundt svindel av arbeidstakere i Norge, rundt illegalt arbeid fra østeuropeisk arbeidskraft, som Fafo har avvist. Men optimismen tok seg litt opp da jeg så at de hadde et eget kapittel som heter «Tiltak og eventuelt behov for ytterligere ordninger». Og vi blar, og vi kommer så til kapitlet som heter «Nye EU-land og overgangsregler», hvor de sier: «Det aller viktigste i overgangsperioden er å få tid til å sikre velferdsordningene mot misbruk fra arbeidsinnvandrere, noe som kan bety at det blir nødvendig å gjennomgå alle velferdsordningene som står i fare for å bli misbrukt.» Jeg hører at Fremskrittspartiet sier at de ønsker ryddige forhold i arbeidslivet, og at de ønsker å ta tak i sosial dumping. Men jeg ser ingen forslag.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-07:
Arbeiderpartiet er jo imot all konkurranseutsetting og bruk av anbud – for ikke å snakke om privatisering, da får de jo frysninger på ryggen. Det er bare å se på annonsene i siste valgkamp om «de kalde hendene» i privat omsorgssektor. Fremskrittspartiet er positivt til konkurranse på de fleste felter, men det er noen områder der vi ikke ønsker privatisering eller konkurranseutsetting. Dette gjelder spesielt innenfor tilsynsvirksomhets- og tilsynsområdet. Det er derfor med forundring vi registrerer at tillitsvalgte skal overta Arbeidstilsynets og Petroleumstilsynets tilsynsansvar. Er det sånn at Arbeiderpartiet er for privatisering bare hvis det er Fellesforbundet eller LO som får nyte godt av det?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-07:
I dag diskuterer vi nettopp de forholdene representanten spør om. Fremskrittspartiet har betydelig engasjement mot sosial dumping. Derfor kommer vi også med flere løsninger her. Vi påpeker at det ikke er akseptabelt at den sosiale dumpingen skjer på det nivået Henriksen også viste til i Bergen. Vi ønsker en kraftig innsats i den forbindelse. Det er derfor vi ønsker at Arbeidstilsynet og Petroleumstilsynet skal gå kraftigere inn i dette. Vi støtter også NHOs forslag for å komme dette til livs. Det har vi lagt fram forslag om i denne saken. Det er dokumentasjon fra underentreprenører om avgitte løfter, om krav til lønns- og arbeidsvilkår i allmenngjøringsforskriften. Dokumentasjon fra underentreprenører er registrert, og opplysningene er sendt til skattemyndigheter, osv. Det er helt åpenbart at vi har et ønske om å komme den sosiale dumpingen til livs, og det viser vi gjennom behandlingen av denne saken i dag.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-07:
Store ord er jo SV kjent for. De har flagget at de er fattigdomspartiet i Norge. Selv om de stemmer imot økning i sosialhjelpssatsene i Stortinget, selv om de stemmer imot økning til uføre i dette samfunnet, erklærer de seg som de fattiges rette parti, og man skal altså stemme på dem. Det er akkurat det samme med sosial dumping. De har kommet med påstander uten å ha belegg for dem. Vi legger fram et forslag i denne saken, og hvis representanten Andersen hadde tatt seg tid til å lese det, ville hun se at forslaget inneholder fem punkter om hvordan vi ønsker å gjøre det på noen områder. Vi ønsker at Petroleumstilsynet og Arbeidstilsynet skal stå sterkere i å kontrollere sosial dumping. Vi ønsker selvfølgelig å komme sosial dumping til livs i Norge.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-07:
Hvis jeg hadde sett den siden av det, hadde jeg antakeligvis sagt det motsatte av det jeg sa på talerstolen i stad. Jeg ser det ikke på den måten. Jeg er forundret over at representanten Sundsbø tar den innfallsvinkelen som han gjør, for dette er jo forslag som vil koste små bedrifter betydelige penger, og som antakelig vil presse dem ut av arbeidsmarkedet. Det er faktisk en bekymring som statsråden deler med Fremskrittspartiet, i og med at han i sin egen proposisjon skriver at tiltakene til en viss grad vil kunne favorisere større og etablerte virksomheter i Norge. Det betyr at når man favoriserer større virksomheter, går det ut over de små, og de kan komme dårligere ut. Så det jeg har sagt, er helt korrekt.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-07:
Jeg vil starte slik representanten Andersen startet i stad, med å slå fast at Fremskrittspartiet er veldig opptatt av at arbeidsfolk skal ha ordentlige forhold i arbeidslivet. De skal ha ordentlige og gode lønnsforhold, og de skal ha ordentlige arbeidsforhold på arbeidsplassen. Og selvfølgelig skal norsk lovgivning følges, slik som det er lagt opp til i loven. Spørsmålet blir: Hvordan skal man klare å ta dem som bryter lovene, som vi alle sammen er enige om skal tas, og tas hardt? Jeg vil vise til det Justisdepartementet har sagt i brev til komiteen: «Tilsyn med at forskrifter etterleves er normalt en offentlig oppgave, og vi er skeptiske til om det såkalte oppdragsgiveransvaret vil være en egnet måte å effektivisere tilsynet med tariffnemndas vedtak.» De sier videre: «Vi kan ikke se at departementet har redegjort for hvorfor oppdragsgivere vil være nærmere til å kontrollere og avdekke brudd» – for det er det som er viktig –«enn Arbeidstilsynet vil være». Støtter representanten Andersen Justisdepartementets syn?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-07:
Vi er, som statsråden sa i sitt innlegg, alle sammen interessert i å komme sosial dumping til livs. Vi har forskjellige måter å tilnærme oss problemene på, og i det som er lagt fram, er det en del prinsipielle betenkeligheter, synes jeg. Men jeg vil tilbake til et spørsmål som jeg har stilt tidligere i dag, uten å ha fått noe ordentlig svar på det. Det gjelder de innsigelser som Justisdepartementet har kommet med. De sier bl.a.: «Tilsyn med at forskrifter etterleves er normalt en offentlig oppgave, og vi er skeptiske til om det såkalte oppdragsgiveransvaret vil være en egnet måte å effektivisere tilsynet med tariffnemndas vedtak.»Og videre:«Vi kan ikke se at departementet har redegjort for hvorfor oppdragsgivere vil være nærmere til å kontrollere og avdekke brudd, enn Arbeidstilsynet vil være.» Jeg lurer på det samme som Justisdepartementet. Kan statsråden utdype dette nærmere, og om det er andre av Arbeidstilsynets oppgaver som er tenkt overført til private?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-07:
Nå diskuterer vi jo sosial dumping, men dette med konkurranse om lønn og bedre arbeidsvilkår er jo egentlig sunt. Hvis en bedrift får oppdrag der de kan ta ut en haug med profitt, vil det f.eks. kanskje gi høyere lønn til de ansatte eller bedre arbeidsvilkår, utover det loven tar stilling til. Men i forbindelse med behandlingen av sosial dumping har jeg merket meg at ulike aktører i arbeidslivet legger forskjellig betydning i «sosial dumping». Jeg tror det er behov for å få en klargjøring av hva som ligger i «sosial dumping», slik at vi alle har en felles forståelse av det. Vil statsråden ta initiativ til at det blir gjort et arbeid for å få klarlagt akkurat det?
Martin Engeset (Høyre), 2007-06-07:
Jeg skal være raus nok til å gi uttrykk for at jeg tror både representanten Henriksen og Regjeringen har en riktig ambisjon med den lovsaken vi nå behandler, nemlig å komme den useriøse delen av arbeidslivet til livs og bekjempe de delene av arbeidslivet som opptrer på en uanstendig måte. Den ambisjonen deler vi alle. Problemet er bare at de uansvarlige og useriøse delene av arbeidslivet verken har tariffavtaler eller tillitsvalgte. Da blir mine spørsmål til representanten Henriksen: Hvordan i all verden kan de foreslåtte virkemidlene her, med innsynsrett for tillitsvalgte, virke i bedrifter hvor man overhodet ikke har tillitsvalgte, ei heller tariffavtaler? Vil ikke dette i stedet kunne medvirke til å fremme den useriøse delen av arbeidslivet?
Martin Engeset (Høyre), 2007-06-07:
På det tidspunktet som representanten Eva Kristin Hansen refererer til, forelå ikke Regjeringens forslag for Stortinget. På det tidspunktet var det et relativt tverrpolitisk ønske om å gi Regjeringen beskjed om å komme med forslag som kunne gi bedre virkemidler for å bekjempe den useriøse delen av næringslivet. Det forslaget Regjeringen har kommet med, med dette meget omfattende og krevende påseansvaret, går mye lenger enn hva vi tenkte oss. Vi har landet på det forslaget som er inntatt i saken, og som er konkret, nemlig denne sjekklisten. Vi synes det kan være et tilstrekkelig skritt i første omgang, og jeg tror det vil fungere langt bedre enn det Regjeringen har foreslått.
Martin Engeset (Høyre), 2007-06-07:
Jo, helt opplagt. Det synes jeg fremgikk ganske tydelig av mitt innlegg, og det burde også fremgå ganske tydelig av innstillingen. Men jeg kan jo referere for representanten Karin Andersen hva vi faktisk foreslår, og hva som skal være kravene i denne sjekklisten. Det gjelder altså krav til arbeidsgiver og til oppdragsgiver, nemlig at det skal foreligge dokumentasjon for at underentreprenøren har avgitt løfte om å følge kravene til lønns- og arbeidsvilkårene, det skal være dokumentasjon for at underentreprenørene er registrert hos og har sendt opplysninger til skattemyndighetene, underentreprenørene skal være registrert i Brønnøysundregistrene, det skal være krav om fremleggelse av skatteattest og krav om fremleggelse av firmaattest fra hjemlandet – for å nevne det som er listet opp der. I tillegg har vi i statsbudsjettet for det året vi nå er inne i, foreslått en styrking av Arbeidstilsynet med 5 mill. kr. Det ble glatt nedstemt av de rød-grønne under budsjettbehandlingen. Jeg registrerer nå med glede at i revidert nasjonalbudsjett har Regjeringen kommet tilbake med nøyaktig det samme forslaget – så velkommen etter!
Martin Engeset (Høyre), 2007-06-07:
Det spørsmålet burde det egentlig være unødvendig å stille, for i komiteen har vi under saksbehandlingen vært enige om at vi skal være veldig varsomme med å hoppe inn og ut av hverandres merknader. Vi har alternative merknader som Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre står sammen om, riktignok med andre ord, men som tar opp nøyaktig den samme realitet og den samme substans – så vi er vel så opptatt av dette forholdet som de rød-grønne representantene.
Martin Engeset (Høyre), 2007-06-07:
Et av de spørsmålene som det er uenighet om vil være hensiktsmessig i denne saken, er dette med innsynsretten for de tillitsvalgte. I dagens utgave av Dagens Næringsliv er det et større oppslag som viser at Arbeidstilsynet, på helt uriktig grunnlag bidro til at en bedrift i Vestfold ble hengt ut i pressen, og at tilsynet har måttet betale en betydelig erstatning til denne bedriften for dette. Mitt spørsmål til representanten Andersen blir: Hva tror Karin Andersen vil skje når tusenvis av tillitsvalgte, som kan oppfattes som stedfortredende arbeidstilsynsinspektører, skal løpe rundt og lete etter brudd på lover og regler? Tror representanten Andersen det er større eller mindre fare for at uskyldige bedrifter blir hengt ut på denne måten?
Martin Engeset (Høyre), 2007-06-07:
Jeg er glad for at statsråden anerkjenner verdien av de spørsmål vi har stilt statsråden skriftlig underveis i prosessen. Det setter vi pris på, for vi har faktisk lagt mye arbeid i denne saken – ikke for å være vrange, men fordi vi faktisk har ment at det er viktig å komme opp med en del av motforestillingene. Det er på mange måter også en del av den demokratiske prosess. Jeg er glad for at statsråden har den tilnærmingen og ikke blir vrang og grinete, som andre har en tendens til å bli. Jeg synes, som jeg sa i innlegget mitt, at vi har fått svar på en del spørsmål. Men det er faktisk en del spørsmål som er ubesvart, og som er viktige. Jeg vil bare gjennom denne replikken anmode statsråden om å være spesielt oppmerksom på at næringslivet er veldig forskjellig, fra de bitte små og mellomstore bedriftene til de helt store. Akkurat det hensynet håper jeg blir tilstrekkelig ivaretatt i det forskriftsarbeidet statsråden skal i gang med.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Saken om sosial dumping handler faktisk om hva slags samfunn vi vil ha i framtida. Der har Fremskrittspartiet en veldig tydelig politikk som går på at de ikke er spesielt begeistret for fagbevegelse, eller at man skal stå sammen for å sikre gode lønns- og arbeidsvilkår. Det vet vi vil forandre samfunnet. Når vi nå ser biter av det norske arbeidslivet som lider under den situasjonen som Fremskrittspartiet tydeligvis ønsker seg for hele det norske arbeidsmarkedet – nemlig mindre rettigheter for tillitsvalgte, mindre organisering og færre plikter for arbeidsgiver til å sikre gode lønns- og arbeidsvilkår, som er det som faktisk har gjort at dette landet er godt å bo og leve i for nesten alle, kan man lure på hva slags samfunn det skal bli. Jeg har lyst til å spørre Fremskrittspartiet direkte, når de ikke vil være med på konkrete tiltak nå: Er det slik at Fremskrittspartiet faktisk ønsker at lønningene til norske arbeidsfolk også skal ned? Det er konsekvensen av at de ikke er med på å gjøre noe med dette.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Jeg har behov for å følge opp det representanten Eva Kristin Hansen spurte om når det gjelder oppdragsgivers ansvar. Den klare, nesten prinsipielle holdningen vi fikk inntrykk av da vi behandlet saken forrige gang, at Høyre mente at oppdragsgiver skulle ha en plikt, og til og med kanskje sanksjonsmuligheter, har jo noe å gjøre med at den som sitter øverst på en pyramide og høster av det som skjer nedover i pyramiden, kanskje gjør det ut fra at noen må jobbe under helt uakseptable forhold og med helt uakseptabel lønn. Det er et slags prinsipielt, eller i hvert fall et slags rettferdig, synspunkt som går på at den type oppdragsgivere bør ta et større ansvar enn det de gjør i dag. Og da er mitt spørsmål: Mener ikke Høyre at oppdragsgivere som skor seg på folk som får veldig dårlige lønns- og arbeidsvilkår, skal ha et utvidet ansvar i forhold til det de har i dag?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Det å få et slikt påseansvar betyr jo at den som har et oppdrag, må sikre at de som er nedover i kjeden, ikke blir utsatt for sosial dumping – altså at man oppdager at den billigste prisen man får på et oppdrag, kanskje har sin årsak i sosial dumping. Det mener vi er et ansvar en oppdragsgiver bør ha. I tillegg til det innføres det nå innsynsrett, som er utrolig viktig for at man skal kunne få den informasjonen man trenger for å kunne gi en anmeldelse eller en bekymringsmelding til Arbeidstilsynet. Vi mener det er viktig at man har den innsynsretten, slik at man slipper for mange meldinger som det ikke er noe i, og i stedet kan konsentrere ressursene sine om dem det er noe i. I tillegg til det har denne regjeringen bevilget 16 mill. kr mer til Arbeidstilsynet etter at den overtok. Det at man kan risikere å bli kontrollert og oppdaget, er et av de aller viktigste virkemidlene som kan settes inn for å hindre sosial dumping.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Jeg er faktisk ganske trygg på at det blir færre, nettopp fordi man i dag kan inngi slike bekymringsmeldinger på en mistanke eller en antagelse. I tillegg til det har altså flertallet sagt at når tillitsvalgte skal benytte seg av innsynsretten sin, skal man også kunne ha med rådgivere som kan noe, som kanskje er eksperter på den type avtaleverk som man her skal gå inn i, og som kan være med og gi råd slik at det blir de seriøse og alvorlige brudd som blir meldt inn. Det har både arbeidstaker- og arbeidsgiversiden stor interesse av. Jeg har ingen holdepunkter som tilsier at fagbevegelsen er interessert i å bruke dette instrumentet på en slik måte at det kommer flere slike saker som den det er referert til i Dagens Næringsliv i dag.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Jeg ser at det er behov for sterkere tiltak enn i dag både når det gjelder sosial dumping og kampen mot svart arbeid. Det er det ikke noen tvil om, for der må det mange flere tiltak til enn dem vi har i dag. Men jeg tror jeg vil minne om at hvis vi ikke setter inn flere tiltak mot sosial dumping, er det altså de seriøse og små bedriftene som blir konkurrert ut. Så her tror jeg vi må veie ulempene mot hverandre. Etter SVs og Regjeringens syn er de ulempene vi nå påfører bedriftene – for det er noen ulemper ved dette – mye mindre enn at arbeidsmarkedet får utvikle seg i useriøs retning, slik at det blir umulig å drive en ærlig bedrift i Norge.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Først kunne det vært interessant å spørre Venstre om de ikke greier å se at det er forskjell på informasjon og myndighetskontroll, for det virker som om man ikke forstår det, jf. mange forbrukerspørsmål som SV og Venstre har vært enige om før. Men jeg skal la det ligge og gå tilbake til dette med påseansvaret. Poenget her er jo at dette påseansvaret også skal kunne brukes av Arbeidstilsynet når de skal gå inn og sjekke om en bedrift faktisk overholder den allmenngjorte tariffavtalen. Man skal øke motivasjonen for å være en ærlig bedrift og ikke sko seg på at folk får dårlige lønns- og arbeidsvilkår. Ser ikke representanten Skjelstad at ved å sikre dette sikrer man også oppdrag for seriøse norske bedrifter som følger spillereglene, mens de som ikke gjør det, blir fjernet fra dette markedet, og de som skor seg, blir avslørt? Er ikke det viktig også for Venstre?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Representanten Flåtten antyder at de som er for faktiske og effektive tiltak mot sosial dumping, aldri har vært ute i arbeidslivet eller vært andre steder og orientert seg om hvordan fakta er. Da tror jeg kanskje det er lurt også av andre representanter å gå inn i de forskningsrapporter som f.eks. Fafo har kommet med når det gjelder polakker i Oslo. Det er slått fast at hver tredje polakk er blitt lurt for lønn – hver tredje! Og 14 pst. har hatt falsk kontrakt. Dette er svære tall. Og det vi snakker om nå, er bare en liten bit av næringslivet. Håndverksbedriftene som flere av oss har vært og besøkt, sier at de greier seg ikke lenger. De går konkurs i konkurransen med de useriøse hvis ikke myndighetene nå setter i verk flere tiltak. Fakta er nok slik dessverre at situasjonen på arbeidsmarkedet har sterkere innslag av sosial dumping enn vi liker. Så gjelder det holdninger. Fra Proffice har Stortinget nå fått tilsendt en ny markedsanalyse som de har fått et firma til å se på, der det sies at 47 pst. av bedriftsledere mener at sosial dumping er et problem i arbeidslivet. Men samtidig er det også slik, dessverre, at en annen 47 pst. ikke synes det er et problem. Det sier litt om holdningene. Også Fafo-undersøkelsen sier noe om holdninger når det er slik at veldig mange norske familier synes det er helt greit å ansette en polsk dame uten rettigheter og med en luselønn. Det blir sikkert reint etter dama, men det er en utrolig dårlig deal for henne. Da synes jeg ikke man tar inn over seg at vi har behov for å gjøre vesentlig mer. Så er det prinsipper. Ja, for SV er det et viktig prinsipp at hvis det er sånn at noen sitter på toppen og høster stor gevinst og fortjeneste av ikke å følge spillereglene, f.eks. ikke sikrer sine arbeidstakere skikkelige og trygge arbeidsvilkår eller gir dem en skikkelig lønn, skal risikoen for å bli tatt for det øke, og man skal risikere noe ved å oppføre seg sånn. Det er en del av det påseansvaret som nå blir lagt inn, og som også skal være en del av det grunnlaget som Arbeidstilsynet skal kunne bruke for å kontrollere de allmenngjorte tariffavtalene. Det er et viktig virkemiddel for at man skal kunne ta dem som er useriøse, mens de som er seriøse, faktisk skal få et konkurransefortrinn ved at de kan dokumentere at de oppfører seg ordentlig. Det vil være et stort konkurransefortrinn når man skal ha nye kontrakter.
Dagfinn Sundsbø (Senterpartiet), 2007-06-07:
Representanten Kenneth Svendsen viste til de om lag 80 pst. av norske bedrifter som har færre enn fem ansatte, og i merknadene er en bekymret for konsekvensen av påseansvaret for disse: «(…) dette kan føre til at bedrifter kommer i en negativ valgsituasjon, hvor valget er enten å legge ned virksomheten eller drive i konflikt med gjeldende lovverk.» (…) Jeg har registrert, i min kontakt med håndverksbedriftene – og det er jo disse vi snakker om – at de er de sterkeste støttespillerne til Regjeringens tiltak mot sosial dumping. De understreker ikke minst at problemet deres i dag er at de knapt når fram med sine anbud fordi de blir underbydd av useriøse aktører. De opplever rett og slett at de kommer i en situasjon hvor de får valget mellom enten å legge ned virksomheter eller å drive i konflikt med lovverket og bli en del av de bedriftene som driver sin virksomhet med sosial dumping. Ser ikke Fremskrittspartiet at dilemmaet er mer den siden enn at de opptrer som oppdragsgivere?
Dagfinn Sundsbø (Senterpartiet), 2007-06-07:
Jeg tror vi bør registrere at Arbeidstilsynet er styrket med – jeg mener det er – 16 mill. kr av denne regjeringen, og jeg tror ikke den forrige regjeringen styrket Arbeidstilsynet i det hele tatt. Mitt inntrykk er vel at Høyre hadde langt større interesse for tiltak mot sosial dumping før man skulle gå inn og diskutere konkrete tiltak – og for å sitere fra innstillingen: «Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Høyre, mener at utfordringene knyttet til sosial dumping er meget alvorlige. Det er ikke ønskelig at det utvikler seg en underklasse i det norske arbeidsmarkedet bestående av utenlandske arbeidstakere som mottar lavere lønn og har dårligere arbeidsvilkår enn norske kolleger.» Alle, unntatt Høyre og Fremskrittspartiet, sa det. Og så kom flertallet tilbake med konkrete tiltak etterpå, hvor Venstre og Kristelig Folkeparti meldte seg ut. Mitt spørsmål er: Hvorfor kunne ikke Høyre være med på denne type generelle merknader?
Dagfinn Sundsbø (Senterpartiet), 2007-06-07:
Jeg er glad for at Kristelig Folkeparti gir sin prinsipielle tilslutning til den tenking som ligger i Regjeringens forslag, men de ønsker mer tid, mer utredning – de vil vente med å iverksette tiltakene. Dette står i sterk kontrast til det de skriver i den innstillingen som nylig er avgitt fra kommunalkomiteen i forbindelse med Dokument nr. 8:32. Kristelig Folkeparti skriver: «Kristelig Folkeparti(…) vil understreke at sosial dumping er en av arbeidslivets største utfordringer. Dette krever at myndighetene raskt utarbeider en helhetlig strategi for å møte utfordringene.» (…) Så vises det til den innstilling som behandles her i dag i forbindelse med Ot.prp. nr 56. Til slutt skriver Kristelig Folkeparti: «Dette medlem er meget overrasket og kritisk til Regjeringens passive holdning til et slikt viktig tema.» Det står da i kontrast til den vente og se-holdningen som Kristelig Folkeparti inntar når man kommer til realiteten – gjør det ikke det?
Dagfinn Sundsbø (Senterpartiet), 2007-06-07:
Jeg er ganske sikker på at seriøse små bedrifter som har sin dokumentasjon i orden, relativt greit vil få fram den dokumentasjonen som er nødvendig også for å rapportere i påsepliktsystemet. Så er jeg ganske sikker på at svært mange håndverksbedrifter, de små bedriftene – 80 pst. har under fem ansatte, som nevnt før her i dag – som i dag ofte taper anbud fordi de blir underbydd av useriøse aktører, vil være glad for at man bidrar til at vi får vesentlig mer ryddige forhold i arbeidslivet. Jeg har også registrert, når jeg har vært i kontakt med håndverksbedrifter, som jeg sa før i dag, at mange av dem er Regjeringens største «applaudanter» når det gjelder viljen til å iverksette virkningsfulle tiltak mot sosial dumping, nettopp fordi de ser at i dag kommer de ikke engang i betraktning som underleverandør fordi de ikke kan fylle de krav som stilles til lave kostnader.
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Da vi i november i fjor behandlet Ot.prp. nr. 92 for 2005-2006, skrev Høyre sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre i en merknad, som også saksordføreren nevnte, at de imøteså «forslag som gir oppdragsgiverne et sterkere ansvar for at underleverandørenes ansatte har lønns- og arbeidsvilkår i tråd med regelverket». De understreket til og med at det måtte følge sanksjonsmuligheter med. Når Regjeringen nå kommer med sitt opplegg, vil Høyre stemme mot alle lovforslag unntatt ett og kommer i stedet med en sjekkliste. Det eneste lovforslaget de skal stemme for i dag, er det som handler om offentlige myndigheters informasjonsplikt ved utstedelse av ID-kort. Spørsmålene mine til representanten Engeset blir da: Hva har skjedd? Hva venter Høyre på? Hva slags tiltak utover denne sjekklisten som de foreslår, er det Høyre mener må komme for å ansvarliggjøre oppdragsgivere mer?
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-06-07:
Vi er nok jevnt over enige om at vi må bekjempe sosial dumping. Det er litt hvordan man skrur til stikka, og hva ting medfører. Jeg hørte også at representanten nevnte dette med svart arbeid i sitt innlegg. Jeg lurer litt på det. Det kan lett bli mye ekstraarbeid for små bedrifter og andre, og mange kan da gi blaffen i mye av dette med rapportering og det som skal til. Da kan det fort bli slik at de gode hensikter virker motsatt, at dette faktisk kan medføre at det blir mer svart arbeidskraft i samfunnet i stedet for mindre. Ser representanten Andersen den problemstillingen?
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-06-07:
«Å ville det», sa representanten Sundsbø. Jeg har vært i kontakt med mange bedrifter i løpet av den tiden jeg har vært her, og også tidligere. Spesielt i denne saken har det vært mange som har tatt kontakt. De største bedriftene har nok ikke de store problemene med å ta de ekstra kostnadene dette gir, men derimot for småbedrifter kan det bli tyngre. I tillegg vet vi at mange av småbedriftene er lokalisert i distriktene. Sundsbø presiserte «å ville», og jeg spør da representanten: Er det også en villet politikk at dette medfører at det blir en økt merkostnad samt en større grad av sentralisering på grunn av det? Det kan vel ikke være hensikten med det vi vedtar i dag?
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-06-07:
Det kunne ha vært fristende å vise til det som står i spørsmålet til Regjeringen, og i svaret der det blir påpekt hva som er sanksjonene i Regjeringens opplegg. Men her vil jeg vise til at det er vidtgående dokumentasjon fra underentreprenørene. Det er dokumentasjonskrav i vår fempunkts sjekkliste som representanten peker på, og i tillegg er det klare krav her som vi mener er mer enn tilstrekkelige, og som da heller ikke vil gi de ulempene som det er pekt på tidligere i debatten i dag.
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-06-07:
Selvfølgelig er det viktig at vi får tatt dem som ikke overholder regelverket. Men det som overrasker meg litt når det gjelder representanten Andersen, er at hun på mange måter vil privatisere det ansvaret som i utgangspunktet ligger hos Arbeidstilsynet. Det synes jeg er litt merkverdig. Det er klart at vi kommer til å fokusere veldig sterkt på at dette blir overholdt, uavhengig av at vi selvfølgelig er uenig i det som kommer nå, men vi mener altså at vår sjekkliste vil være tilstrekkelig, og vil være bedre enn det som er foreslått av Regjeringen.
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-06-07:
Statsråden er skikkelig i det han påpeker, bl.a. at her er det enighet om sosial dumping, men virkemidlene er forskjellige. Vi har stilt en del spørsmål – bl.a. ganske mange fra Høyre og Fremskrittspartiet – som til dels er besvart ganske godt. Men jeg ønsker å bevege meg litt inn på det som jeg har vært inne på tidligere i debatten, bl.a. det med småbedrifter og det at det nå antakelig blir flere skjemaer i et allerede sterkt presset skjemavelde. Jeg vil også si at det helt klart vil kunne bli også en god del juridiske komplikasjoner som mange må ta høyde for. Har statsråden tenkt litt på hva som vil bli utgangen for mange av de småbedriftene som kommer oppi dette? Jeg vil be han resonnere litt i forhold til det, uten at det nødvendigvis medfører det store nå. Men jeg ønsker å ta det opp med statsråden.
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2007-06-07:
Det som vi i hvert fall er enige om, er at vi vil bruke mange midler for å bekjempe sosial dumping. Vi mener at innsynsrett er en av dem. Når vi er kritiske til at det bare skal gjelde representanter for den organisasjonen som er part i den aktuelle allmenngjorte tariffavtalen, er det fordi det begrenser det antallet som kan være med og styrke tilsynet med at vi unngår sosial dumping. Vi vet at det er flere bedrifter som bare har egne fagforeningsklubber som ikke er tilknyttet en hovedorganisasjon. Og da kunne det være fristende å spørre motsatt: Skal ikke de få lov til å jobbe med det spørsmålet for sine arbeidskolleger? Jeg synes det er viktig at alle tillitsvalgte – der det er tillitsvalgte – får lov til å gjøre den jobben.
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2007-06-07:
Nei, jeg synes ikke det. Jeg synes bare det viser at Kristelig Folkeparti har vært opptatt av sosial dumping lenge, og at vi har kommet med konkrete prinsipper for hvordan tiltakene skal gjennomføres. Vi var blant dem som var veldig glad for at det kom en handlingsplan, og støttet den fullt ut. Så støtter vi intensjonen i alle forslagene i dag, bortsett fra det som går på innleie mellom bedrifter, for vi synes ikke det vil føre til stor nok fleksibilitet i arbeidsmarkedet. Det er å legge fram noe som stiller flere spørsmål enn det gir svar. Vi ønsker at det skal være kvalitet på det arbeidet som legges fram, og vi føler at det ikke er godt nok. Vi inviterer faktisk – raust nok – Regjeringen til å komme tilbake og gjennomarbeide forslaget mye bedre. Her er det ikke snakk om lov. Det er snakk om å gi blankofullmakt til bare å ha en forskrift. Det synes vi denne saken er for alvorlig til – den fortjener bedre forarbeid enn det.
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2007-06-07:
Jeg synes jeg allerede har svart på det spørsmålet som representanten Henriksen nå kommer med. For meg er det viktig at en ikke ekskluderer noen fra å være med i et så viktig arbeid som det å ha innsyn i forhold som skal hjelpe arbeidskolleger fra andre land. Det er jo nettopp i de bedriftene som kanskje har svak organisering, som har useriøse forhold, vi må gå inn og få ryddet opp slik at det kan bli gode forhold for alle.
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2007-06-07:
Kristelig Folkeparti støtter kampen mot sosial dumping. Men for oss er det viktig at tiltakene målrettes mot de deler av næringslivet hvor problemene er størst. Vi vet at utfordringene knyttet til sosial dumping er store i bedrifter og hos oppdragsgivere som har få eller ingen arbeidstakere som er fagorganiserte. Ved slike bedrifter kan imidlertid de ansatte være organisert i en lokal forening og ha tillitsvalgte. Jeg registrerer at det kun er tillitsvalgte som representerer den organisasjonen som er part i den allmenngjorte tariffavtalen som etter Regjeringens mening skal ha rett til innsyn, selv om alle bedriftene er underlagt allmenngjøringsforskriften. Hvorfor vil statsråden nekte lokale tillitsvalgte som ikke er tilknyttet noen hovedorganisasjon, muligheten til innsyn i utenlandske arbeidstakeres lønns- og arbeidsforhold?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Jeg vil gjerne inn på det som representanten Woie Duesund selv viste til, nemlig at Kristelig Folkeparti så sent som i november i fjor bad Regjeringen snarest fremme forslag om innsynsrett for tillitsvalgte. Nå vil Kristelig Folkeparti altså utsette det. Jeg vil dvele litt ved begrunnelse nummer to for det. Kristelig Folkeparti sier det «er oppsiktsvekkende og sterkt kritikkverdig» at Regjeringen kun vil gi innsynsrett til tillitsvalgte som representerer den organisasjonen som er part i den aktuelle allmenngjorte tariffavtalen, og at dette er en betydelig innsnevring av innsynsretten. Jeg har litt problemer med å forstå hva den kritikken egentlig handler om. Så mitt spørsmål til representanten Woie Duesund er følgende: Med bakgrunn i hvordan arbeidslivet fungerer i forholdet mellom arbeidsgivere og arbeidstakere og tariffavtaler, hvilke andre tillitsvalgte skulle det være snakk om enn de som faktisk er part i den allmenngjorte tariffavtalen? Bygger egentlig hele den kritikken på en liten misforståelse av spillereglene i arbeidslivet?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Jeg vil gjerne tilbake til det spørsmålet som Eva Kristin Hansen stilte til Martin Engeset tidligere, fordi Høyre og Venstre jo er sammen om ganske mange av merknadene her. Høyre og Venstre sa i november, da Stortinget gav oppdragsgiverne en informasjonsplikt, at de ville ha enda flere tiltak og et enda sterkere ansvar for oppdragsgivere. Og ikke nok med det, de ville også ha sanksjoner med på kjøpet. Nå sier de nei til alt, og trekker opp en sjekkliste i forkant, der underentreprenørene skal avgi et løfte om å følge kravene til lønns- og arbeidsvilkårene i allmenngjøringsforskriftene. Men hva hvis det løftet brytes? Hvor er oppdragsgiveransvaret da? Hvilke sanksjoner kan gjøres gjeldende, når man kan vri seg unna alt ved å si se her, de lovte, og jeg har det til og med skriftlig? Er det denne sjekklisten som er alt som er igjen av Venstres sterke ambisjoner på dette området?
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Det er vel slik at representanten Svendsen har fått svar på det spørsmålet mange ganger i dag, men han liker ikke svaret. Derfor fortsetter han å stille spørsmålet. Hovedpoenget er at Regjeringen klart definerer det slik at dette ikke er privatisering av en tilsynsoppgave. Arbeidstilsynet skal fortsatt ha de oppgavene de har, men det er et bidrag til å kunne lette arbeidet deres. Derfor er Arbeidstilsynet veldig glad for at dette kommer. De er veldig opptatt av det seriøse arbeidslivet og opptatt av å kunne føre effektivt tilsyn, og sier at dette vil være et viktig bidrag til å kunne gjøre jobben enda bedre. Det er vi opptatt av at Arbeidstilsynet skal kunne gjøre. Derfor er vi også for dette.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Det er et viktig moment. Det er flere som har vist til at det står i proposisjonen at tiltaket til en viss grad vil kunne favorisere større og etablerte virksomheter. At det er spesielt oppsiktsvekkende, har jeg litt vanskelig for å henge meg på. Det er selvfølgelig en utfordring ved ethvert pålegg overfor bedrifter i Norge at de minste bedriftene vil ha større utfordringer for å følge opp påleggene enn de større bedriftene. Det er en gjennomgående situasjon. Men spørsmålet er jo om ulempene veies opp av fordelene. Det er på mange måter de minste bedriftene som vil tjene mest på at vi får et mer seriøst arbeidsliv. I så måte vil det være akkurat likeens med en sjekkliste som Høyre foreslår. En sjekkliste vil også være en større belastning for de minste bedriftene enn det vil være for de store bedriftene. Det er en problemstilling vi gjennomgående står overfor, som vi selvfølgelig – så langt det er mulig – skal ta hensyn til når vi lager forskriften.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Jeg må innrømme at jeg er ganske overrasket over at det spørsmålet reises. Hva er det vi snakker om her? Jo, det er en avtale inngått mest sannsynlig mellom f.eks. Fellesforbundet og en arbeidsgiverside. Det er den avtalen inngått mellom ett fagforbund og en arbeidsgiver som er allmenngjort. Så er forslaget fra Kristelig Folkeparti tydeligvis at når den avtalen gjelder ute på arbeidsplassen, kan personer som er organisert i andre forbund, gå rundt og ha innsyn i og dermed forstå hvordan en tariffavtale inngått av ett forbund og en arbeidsgiver skal håndteres i praksis ute på en arbeidsplass. Ja, det skulle blitt liv og røre i det norske arbeidsmarkedet hvis det prinsippet skulle ligget til grunn at organiserte i andre forbund skulle kunne gå inn og ha forståelse av hvordan andres tariffavtaler skal oppfattes. Jeg tror Kristelig Folkeparti skal tenke litt mer gjennom det standpunktet.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Først og fremst tror jeg problemet overdrives, for i praksis er det veldig få av de små bedriftene som er oppdragsgivere med et sett av underleverandører under seg. Det er ikke normalen i byggebransjen, som nå er allmenngjort i Norge. Så tror jeg også at det er noe med at av og til kan det være lurt å komme seg ut av denne sal og over i det praktiske liv. Der ute har man lange og gode tradisjoner for å forholde seg til både HMS-arbeid og andre spørsmål på en sånn måte at man finner gode, praktiske løsninger på hvordan lov og forskrift skal håndteres på en klok måte. Så jeg føler meg overbevist om at når vi er ferdige med dette forskriftsarbeidet, vil dette bli tilpasset et mangfoldig norsk næringsliv, og det vil kunne fungere like godt på dette området som f.eks. hovedverneombud og andre ordninger fungerer på byggeplasser i dag.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Jeg mener at vi har forsøkt å gjøre det gjennom at vi i handlingsplanen mot sosial dumping har definert hvordan vi oppfatter det begrepet. Der står det at sosial dumping er når utenlandske arbeidstakere «utsettes for brudd på helse-, miljø- og sikkerhetsregler, herunder regler om arbeidstid og krav til bostandard, og/eller når de tilbys lønn og andre ytelser som er uakseptabelt lave sammenliknet med hva norske arbeidstakere normalt tjener eller som ikke er i tråd med allmenngjøringsforskrifter, der slike gjelder». Det er en definisjon som Regjeringen har gått til Stortinget med, i handlingsplanen mot sosial dumping, som vi la fram i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett i fjor. Jeg kan vel ikke si at jeg synes at hovedutfordringen i norsk arbeidsmarked nå er å flikke på den definisjonen. Hovedutfordringen er å forhindre at den sosiale dumpingen som skjer, jf. denne definisjonen, bekjempes på en bedre måte. Det er det vi tar sikte på i dag, og det er jo det representanten Kenneth Svendsen ikke vil være med på.
Svein Flåtten (Høyre), 2007-06-07:
Det er liten politisk uenighet om at det skal være ordnede forhold i norsk arbeidsliv. Og det er det jo. Men når man hører en del talere fra posisjonen, virker det som om bare man bruker uttrykket sosial dumping, rettferdiggjør det ethvert pålegg om økt byråkrati i praktisk utøvelse av norsk næringsliv. Det er nesten beklemmende å høre f.eks. representanten Karin Andersen si at med denne loven er vi på vei mot et seriøst arbeidsliv. Da tror jeg vi risikerer å slå barnet ut med badevannet, altså at den positive holdningen man nå har i norsk næringsliv og i norske næringslivsorganisasjoner til å få til akseptable arbeidsforhold overalt, får seg et grunnskudd ved at man vedtar fullmaktslover som man ikke vet hva vil innebære for norske bedrifter. Jeg synes det er en unødvendig mistenkeliggjøring av norsk næringsliv, og jeg tror at en del av de virkemidler som nå vil bli vedtatt, vil bli oppfattet som et anslag mot de tusenvis av små og mellomstore bedrifter som finnes rundt i landet. Det synes da også når man leser proposisjonen, som om den tanken kan ha streifet Regjeringen når man sier at «tiltaket til en viss grad vil kunne favorisere større og etablerte virksomheter». Det er i beste fall et understatement. Saksordføreren gav oss en beretning om LOs kronerulling til polakker med dårlige arbeidsforhold i Bergen. Representanten Christoffersen har lekset opp avisoppslag. Ja, det finnes en mengde dårlige eksempler. Men da tror jeg det er lurt å gjøre sånn som statsråden sier – komme seg ut av denne sal og ut i det praktiske liv. Det er litt for sent for meg å gjøre det, men jeg har benyttet første delen av livet mitt – en 30–40 år – til nettopp å gjøre det. Og hva med dette eksemplet, som jeg tror finnes i tusenvis av norske småbedrifter – mange med bare fem–ti ansatte – hvor hver dag er en evig kamp om å få knappe ressurser og knapp tid til å strekke til? Mange av disse er i bygg- og anleggssektoren. De er opptatt med leveranser fra underleverandører og oppdragstakere, som det nå settes i gang med å føre en inngående kontroll med. Mye håndteres uten lange kontraktsgjennomganger, men på sparket der og da. Og dette påseansvaret, slik som det nå er utformet, og slik som vi kanskje ikke vet hvordan vil bli utformet, vil bety veldig mye jobb. De store oppretter en ny avdeling, de små tar litt fra fritiden med familien. Spørsmålet er om disse virkemidlene vil skape de forholdene som vi ønsker. Jeg tror at det eneste det vil skape, er tusener av daglige lovbrytere som får det valget, som mindretallet peker på i en merknad, enten å legge ned virksomheten eller å drive i konflikt med loven eller de forskrifter som er varslet. De fleste av landets småbedrifter i bygg og anlegg vil antakeligvis velge å drive i konflikt med loven. For landets verdiskaping og velferd er jeg nesten fristet til å si heldigvis, men det var vel ikke det vi ønsket.
Svein Flåtten (Høyre), 2007-06-07:
Jeg har ikke vært uenig med representanten Karin Andersen om at sosial dumping er et problem. Det jeg har forsøkt å si, er at det å bruke begrepet «sosial dumping» ikke kan rettferdiggjøre absolutt alle tiltak, og at man må se på virkemidlene. Representanten Andersen sier at nå får vi et påseansvar, som nå legges inn. Nei, det er nettopp det vi ikke gjør. Vi vet ikke hvordan dette vil virke for norske bedrifter. Vi må være klar over at et stort flertall av norske bedrifter, også små bedrifter, selv om de har vært i søkelyset her i dag, driver på en ordentlig, skikkelig måte, og de trenger faktisk ikke mer byråkrati, de trenger ikke mer skjemavelde. Og det er jo også slik at den verdiskapingen som foregår ute i bedriftene, skaper den velferden som representanten Karin Andersen og hennes parti som regel står fremst i køen for å dele ut. Da må vi sørge for at det grunnlaget ivaretas.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-07:
Dette er ikke et kraftig linjeskifte fra Kristelig Folkeparti. Jeg har i den siste tiden kost meg med både å lese Kjell Bondeviks tanker rundt den første loven, følge opp Kjell Magne Bondeviks fortsettelse, og nå hva Dagrun Eriksen har gjort. De som har flyttet seg i denne saken, er ikke Kristelig Folkeparti, tvert imot, vi har fått med oss Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet på å sikre en lov for skoletyper som normalt levde veldig utrygt med den konstellasjonen som i dag sitter i regjering. Kristelig Folkeparti har sagt, og jeg sa i mitt innlegg – og det står jeg for – at det som vil være avgjørende for stabiliteten og holdbarheten med hensyn til denne loven, vil være praktiseringen. Vi har nå gitt et godt rammeverk for at skolene kan fungere, og så vil det være praktiseringen som vil være avgjørende for om Kristelig Folkeparti blir stående på dette.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-07:
Vi har styrket godkjenningsgrunnlaget i forhold til det som lå som høringsutkast og som lovforslag her i salen. Vi har sagt at vi forutsetter at innenfor de kriteriene som er nevnt i loven, skal det være en godkjenning. Ett av kriteriene er, som representanten Eriksen Søreide riktig nevner, skolens behov. Det er kun for at man også skal kunne koble inn fornuften. Det handler f.eks. om hvorvidt man skal kunne åpne en religiøs skole, som etter loven vil ha mulighet til å starte, i nabolokalet til en annen religiøs, kristen skole. Eller skal man da kunne si at akkurat her er det ikke behov for skolen? Jeg vet at replikanten har snakket direkte med statsråden om at dette er en klausul som må behandles med varsomhet. Den vil ikke bli behandlet ut fra om dette er skoletyper man liker eller ikke liker.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-07:
Jeg er trygg på de merknadene og det vi har kommet fram til, av to grunner. Det ene er at vi også har en framforhandlet avtale, hvor vi har skrevet under på at dette er vi gjensidig forpliktet på. Og det er veldig sjelden tradisjon for at avtaler brytes med underskriver. Det andre som gjør meg ganske sikker på at det vi er blitt enige om, også vil bli fulgt opp av flertallet, er at jeg gjennom denne prosessen har erfart og forstått at også flertallet ønsker å få til en lov som vil være holdbar, og som skal være stabil. For å få det til er vi helt avhengige av at de avtalene og det vi er blitt enige om, faktisk følges opp i praktisk politikk. Jeg går med trygghet inn for dette, men jeg kan love at Kristelig Folkeparti kommer til å være like aktiv og påpasselig med å se til at dette følges opp gjennom den videre prosessen, som vi har vært aktiv i forhandlingene nå.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-07:
Det er ikke til å komme bort fra at representanten fra Kristelig Folkeparti høres svært fornøyd ut fra talerstolen i dag. Til tider snakker Kristelig Folkeparti om – det ble gjort også i dette innlegget – viktigheten av valgfrihet. Imidlertid registrerer jeg at valgfriheten ikke er generell, men valgfrihet skal bare gjelde der hvor det er konkrete religiøse eller pedagogiske motiver for at foreldrene ønsker et annet valg. Jeg tar det til etterretning. Men denne gangen er Kristelig Folkeparti med på et lovforslag som er på sterk kollisjonskurs med det lovforslaget Bondevik II-regjeringen la frem for ganske få år siden. Representanten Ola T. Lånke har tidligere i en debatt utenfor denne salen denne uken gitt uttrykk for at Kristelig Folkeparti vil kjempe for det lovforslaget som i dag vedtas, også etter valget i 2009, som utgangspunkt. Betyr det at vi nå ser et kraftig linjeskifte som vil være av varig karakter fra Kristelig Folkepartis side på dette området?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-06-07:
Kristelig Folkeparti er i dag med på en lov som flytter godkjenning fra å være en rettighet til å bli et skjønn. Da representanten Dagrun Eriksen redegjorde for hva flertallet hadde blitt enig om, hoppet hun elegant over en passus i en flertallsmerknad fra regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti der det står at ett av skjønnskriteriene skal være behovet for skolen. Den 4. august 2005 ble Jens Stoltenberg spurt av Dagsavisen: «Er det behov for flere private sykehus og private skoler?» Svaret var uten forbehold: «Nei!». Det rammer selvfølgelig også religiøse skoler og pedagogisk alternative skoler som ønsker å starte, fordi de ikke er garantert å få lov til å starte opp. Jeg antar at Kristelig Folkeparti, i motsetning til statsministeren, ser at det er behov for flere religiøse skoler. Men spørsmålet blir da: Hvem og hva er det som bestemmer behovet, og når er behovet dekket?