Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2013-06-17:
Folkebiblioteka har ein grunnleggande viktig demokratisk funksjon, og eg er veldig glad for den breie tilslutninga som komiteen gir til forslaga til endringar i lov om folkebibliotek. Regjeringas ambisjonar for biblioteksektoren vart omtalte i bibliotekmeldinga som vart fremma for Stortinget i 2009. Som ei oppfølging av meldinga har regjeringa nå fremma ein lovproposisjon om å endre lov om folkebibliotek, og målet er å legge til rette for robuste, omstillingsdyktige folkebibliotek slik at alle innbyggarar i landet kan få gode bibliotektenester. Den digitale utviklinga – det at kunnskapskjeldene og litteraturen i stadig større grad vert tilgjengeleg på nett – gjer òg at biblioteka si rolle i samfunnet er i ferd med å endre seg. Det er viktig at biblioteka fyller sin funksjon både fysisk og digitalt. Folkebiblioteka skal oppfylle sitt demokratiske mandat digitalt ved at PC-ar er gratis tilgjengelege for bruk, og ved å bruke bibliotekaranes kompetanse til å systematisere og filtrere det vell av data og informasjon som er tilgjengelig, digitalt. Tilgjengeleggjering av e-bøker skal vere ein naturlig del av tenestene til folkebiblioteka, og i dag er dette eit kommunalt ansvar. Når det gjeld bøker frå innkjøpsordningane, har Kulturrådet i tillegg sett i gang eit prøveprosjekt der forskjellige distribusjonsløysingar vil gi eit erfaringsgrunnlag som det kan byggast vidare på i kommunane. Sjølv om bøker og litteratur er kjernen i eit bibliotek, viser undersøkingar at det er under halvparten av brukarane som låner bøker på biblioteket. Dette viser godt korleis biblioteka si rolle i samfunnet er i ferd med å endre seg. I mange kommunar har biblioteka utvikla seg til å vere møtestader i lokalsamfunnet, møtestader som vert opplevde som både opne og relevante for alle. Denne viktige funksjonen foreslår regjeringa at òg vert spegla av i lov om folkebibliotek ved at biblioteka som ein uavhengig møteplass og arena for offentleg samtale og debatt, vert slått fast i formålsparagrafen. Sjølv om gjeldande lov berre pålegg biblioteka å stille bøker gratis til disposisjon, har folkebiblioteka i stor grad òg drive aktiv formidling. Nå foreslår regjeringa at aktiv formidling òg vert framheva i formålsparagrafen som ei sentral oppgåve ved eit folkebibliotek. Fagleg relevant kompetanse er grunnleggande for gode bibliotektenester og ei framtidsretta utvikling. Regjeringa foreslår at det framleis vert stilt krav om fagutdanna biblioteksjef, og i forskriftsarbeidet som vil følgje lovendringa, vil krava til kva som kvalifiserer ein fagutdanna biblioteksjef, verte reviderte. Det har skjedd ei utvikling i kva for type utdanning som er relevant for ein biblioteksjef, og utdanninga har endra seg frå eit gitt studieløp til ein samansetnad av forskjellige fagkombinasjonar. For å vareta kommunen sitt sjølvstyre, foreslår regjeringa at det framleis skal vere mogleg å dispensere frå kompetansekravet dersom det ikkje melder seg ein kvalifisert søkar. I forskrift vil det verte fastsett vilkår for dispensasjon og den mellombelse dispensasjonen vert fjerna. Det er viktig at kommunane satsar på å utvikle den som vert tilsett i stillinga som biblioteksjef, frå første stund, noko som den mellombelse dispensasjonen har vore til hinder for. Fylkeskommunane står midt i ein endringsprosess der fylkeskommunale oppgåver vert innretta mot rettleiing og koordinering. I dag er bibliotekfunksjonane i fylka organiserte svært forskjellig, og i lovforslaget foreslår regjeringa ei oppdatering av loven for å reflektere dette. Det er ikkje lenger naturleg at fylkeskommunane vert pålagt å oppretthalde fylkesbiblioteket som ein eigen organisasjon, og me foreslår å legge betre til rette for ei utvikling av fylket sine bibliotekoppgåver mot rettleiing og koordinering. Me meiner likevel at det er viktig at fylkeskommunen har bibliotekfagleg kompetanse på leiarnivå, og me opprettheld eit krav om det. Pålegget om samarbeid mellom folke- og skolebibliotek vert fjerna. Det er det enkelte som har reagert på. Men årsaka er at det er heilt opplagt at desse to institusjonane bør samarbeide, men det er unødvendig å pålegge ei organisatorisk eining i ein kommune å samarbeide med ei anna organisatorisk eining i same kommune. Det føreset eg at dei gjer. Det er òg eit poeng at pålegget slik det var utforma, berre gjaldt folkebiblioteka og ikkje skolebiblioteka. Samtidig fjernar me ei rekke kan-bestemmingar, altså oppgåver som kommunen og fylkeskommunane framleis står fritt til å utføre, og som vil bidra til betre bibliotektenester, men som det ikkje er noko krav om at dei skal gjere, og som det derfor ikkje er like naturleg at vert omtalte i lovverket.