Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2015-11-10:
Først av alt vil også jeg få lov til å takke statsråden for en bred og god redegjørelse. Dette er en redegjørelse som favner bredt, som var innom en rekke forskjellige punkter og områder, og det er i disse dager helt nødvendig. Tiden som har gått siden statsråden sist hadde sin redegjørelse om EU- og EØS-saker, har blitt en svært krevende tid, både for EU selv og for de landene som både er avhengige av EU, og som ligger tett opp mot EUs grenser. Vi ser et totalt sammenbrudd knyttet til Schengen, og dermed får vi også problemer med Dublin-avtalen, som på mange måter settes til side fordi det ikke foregår registrering av dem som kommer innenfor Schengen, slik som man skal. Dermed har man heller ikke noe land å sende personer som har kommet til et annet land for å søke asyl, tilbake til. Vi ser en enorm migrasjon i Europa akkurat nå. Selv om hele Schengen-systemet hadde vært oppe og gått igjen, ville man likevel innenfor Europas grenser hatt mange hundre tusen mennesker som hadde vært på vandring og på søken. Det sier litt om omfanget av det som vi nå ser utspille seg, og som vi må finne en løsning på. Vi har i lang tid sett de grufulle bildene knyttet til det som har skjedd i Middelhavet, der fortvilte mennesker har satt ut i farkoster som svært få av oss i denne salen ville ha brukt, ikke engang på en liten innsjø med rolig vann. Disse setter man ut i over Middelhavet for å komme til Europa. Jeg er veldig stolt over at Norge faktisk bidrar i forbindelse med denne redningsaksjonen og det som skjer i forbindelse med Frontex, for å hjelpe disse menneskene som er i nød. Vi bidrar til Frontex og fellesoperasjonen Triton med redningsfartøyet «Siem Pilot». Vi har redningsskøyter i området. Vi stiller også med personell. Vi har sett mange frivillige som har vært med og stilt opp, og jeg vil bare gi en stor honnør til dem som har vært med og bidratt i denne saken, og som bidrar hver eneste dag for å prøve å redde mennesker opp fra havet. Det er viktig. Det viser også at vi som er fra land som ikke nødvendigvis er medlem av EU, kan være med og bidra i den fellesinnsatsen som EU-landene gjør for at flest mulig mennesker blir reddet. Vi er nødt til å få på plass Schengens yttergrense igjen. Vi er også nødt til å få kontroll med den situasjonen som er der. Da sier det seg selv at EU må finne en løsning på dette sammen med andre land. Da er det viktig at Norge er med og bidrar, at Norge skal være med og bidra, og så får vi se hvor vi kan bidra best mulig og mest mulig effektivt her. EU er en viktig bidragsyter til frihandel og er med og gir tilgang til svært viktige markeder for Norge. EU er vårt desidert viktigste marked. Derfor er også EØS-avtalen for Norge et helt nødvendig handelspolitisk instrument for å sørge for at vi har god markedsadgang, at vi har et regelverk som er enkelt og greit å forholde seg til, og som sikrer norske bedrifter den markedsadgangen som vi er helt avhengige av. Representanten fra Arbeiderpartiet Svein Roald Hansen var i sitt innlegg inne på artikkel 19. Når det gjelder artikkel 19-forhandlingene, har man nå fått innspill fra EUs side, selv om forhandlingene ikke har begynt. Når det gjelder artikkel 19 knyttet til markedsadgangen i forbindelse med landbruksprodukter og nedbygging av spørsmål vedrørende de barrierene som er ved import av landbruksvarer, kommer dette til å bli et tema i årene som kommer – og har vært det fram til nå. Samtidig tror jeg nok at det ikke skal mye tankegods til for å se at landbruksposisjonene våre har påvirket markedsadgangen for fisk. Da er det nettopp viktig at vi også ser disse tingene i en sammenheng. Vi har nå fått på plass i hvert fall et utkast til en avtale knyttet til markedsadgangen for fisk, men det er mye å gå på. Det er ikke slik at det er fri adgang for norsk fisk og bearbeidede fiskeprodukter inn til EU. Her er det et stort potensial for Norge hvis vi klarer å få til mer på dette feltet. Jeg synes regjeringen og våre forhandlere har gjort en god jobb med å få på plass forbedringer av den avtalen som nå foreligger. Men det er fortsatt mye å gå på i årene som kommer, og jeg håper virkelig at vi kan få til enda mer på dette feltet. Jeg vet selvsagt at dette jobbes det med hver eneste dag fra regjeringens side, og det er viktig her at man holder det fokuset også i årene som kommer. Norge er også en viktig bidragsyter inn mot enkelte EU-land gjennom EØS-midlene, og regjeringen har valgt seg ut fem hovedsektorer, og tre av dem har man valgt å ville gi en spesiell strategisk prioritet. Dette gjelder innovasjon, forskning, utdanning og konkurransekraft som den ene, miljø, energi, klima og lavutslippsøkonomi som den andre, og justis- og innenrikssaker, herunder flyktning- og migrasjonstiltak som den tredje. Alle disse tiltakene er svært viktige. Det er viktig at man jobber med innovasjon og forskning, for det åpner også betydelige muligheter for norske miljøer, for norske bedrifter, som kan knytte seg til dette, som kan søke om midler, som kan få en stor gevinst ut av dette, nettopp ved å kunne bruke systemene. Men det jeg stiller meg spørsmål om, er: Er vi flinke nok fra Norges side, fra norske bedrifters side, til å søke om de tilgjengelige midlene? Er vi flinke nok til å informere om hvilke midler som er der, og om de er tilgjengelige? En ting er at de større industrilokomotivene, de større bedriftene våre, har mulighet til å gå inn og se på hva som er tilgjengelig, men jeg tror også at vi rett og slett må bli enda flinkere til å informere og ikke minst sørge for at norske bedrifter bruker det handlingsrommet som er innenfor disse tiltakene. Det er svært viktig. Når det gjelder justis- og innenrikssaker, er det selvsagt helt vesentlig for Norge å ha et godt samarbeid med EU på dette feltet, for mye av den migrasjonen som vi ser, mange av de personene som flyttes over landegrensene, skjer veldig ofte innad i Europa. Da er det viktig at vi nettopp har en felles forståelse av systemet, at vi har regelverk og datasystemer som kan snakke med hverandre, og som kan utveksle informasjon, at vi har mulighet til å kunne ta direkte kontakt. Derfor er det viktig at dette feltet prioriteres. Når det gjelder andre felt, var statsråden inne på veldig mye forskjellig. Vi har heldigvis sett en økonomisk bedring innenfor EU-systemet. En del land er fortsatt på nullvekst eller under nullvekst, mens andre land har vekst innenfor økonomien sin. Vi må være med og bidra, vi må håpe at vi får til en ytterligere økonomisk vekst innad i Europa. Det vil gagne norsk næringsliv – det vil gagne oss og skaffe flere norske arbeidsplasser. Norge har et godt utgangspunkt i EØS-avtalen, og den må vi verne om og videreutvikle.