Ola Elvestuen (Venstre), 2016-04-12:
Det kommer stadig nye nyheter som understreker alvoret i den globale oppvarmingen som vi står overfor. Nå er det omfattende bleking av korallrev verden over. For noen dager siden var det nyheten om at isutbredelsen i Arktis – i år igjen – er mindre enn noen gang registrert. Da er det positivt at vi fikk en klimaavtale i Paris som er mer ambisiøs enn de fleste hadde forventet, og at det er en forpliktelse som omfatter så godt som alle land i verden. Og det er to ting: En skal ha en målsetting om at en skal vesentlig under 2 grader og strekke seg mot 1,5 grader, og en skal ha en oppdatering av avtalen jevnlig. Så er det viktig å understreke at det vi har levert inn i Paris-avtalen, er ikke en målsetting om 40 pst. reduksjon, det er en forpliktelse til 40 pst. reduksjon, og det situasjonen tilsier, er at vi må sette i gang med handling nå. Vi har også klimaforliket, som sier at vi skal ned på 47 millioner tonn innen 2020. Det er en målsetting som i hvert fall for Venstre i det samarbeidet vi har med regjeringen også inn mot budsjettet, ligger til grunn. Vi gjør mye mer enn det som er gjort tidligere, men det er klart at det skulle også egentlig bare mangle. Dette gjelder særlig innenfor transportsektoren, enten det er satsing på nullutslipp, det er å gjøre det enklere å få inn biodrivstoff, det er å stille krav til offentlige kjøretøy, eller det er å få på plass en ladeinfrastruktur, en hydrogensatsing og å få mer miljøvennlige offentlige anbud. Dette må forsterkes år for år. Vi vet allerede nå i stor grad hva som må til for å nå forpliktelsen på 40 pst. reduksjon innen 2030. Da må så godt som alle privatbiler som selges i 2025, være nullutslippsbiler, og tungtransporten må være fossilfri innen 2030. Da må vi sette i gang politikken for å nå det allerede nå. Når det gjelder målsettingen om å strekke oss mot 1,5 grader, krever det mye mer av verden enn å ha et mål på 2 grader. Det innebærer at vi må ha globale negative utslipp 10–20 år tidligere enn det som ligger i et 2-gradersscenario, noe som vil si at med en målsetting ned mot 1,5 grader må vi ha en mye sterkere satsing internasjonalt på karbonfangst og -lagring. Det er viktig at vi har en god systematikk i den jobben som vi skal gjøre framover. Vi har klimaforliket, som Norge skal oppnå. Nå får vi en ny oppdatering av hvordan vi ligger an, fra Miljødirektoratet i juni, som et grunnlag for hva som må gjøres også inn mot budsjettet for neste år. Så har vi Paris-avtalens forpliktelse som vi skal nå sammen med EU. Og vi skal også legge fram ny forpliktelse med en forsterket satsing fram mot 2020. Fra Venstres side er vi enig i at det er forskjell på den forpliktelsen vi har sammen med EU, og det at vi kan ha egne målsettinger i tillegg. Det er flere land i EU som har egne målsettinger som strekker seg lenger enn den felles forpliktelsen, og også Norge bør se for seg at vi har en egen målsetting som omfatter både kvotepliktig og ikke-kvotepliktig sektor. Men vi har mer enn nok av mål – det er ingen grunn til, med de vedtak som vi har, å vente med å handle. Vi har tunge målsettinger med klimaforliket. Nå må vi ha et systematisk arbeid framover. Jeg ser fram til den redegjørelsen som statsråden skal gi nå senere i dag. Vi må få på plass en avtale og en gjennomgang og jobbe med det som er forpliktelsen med EU. Så må vi ha et systematisk arbeid for hvordan vi skal forsterke denne, sånn at vi får på plass en politikk som gir den forutsigbarheten og det trykket som kreves for å nå målene fram mot 2030 og senere videre mot 2050.