Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-04:
SV er stolt over at vi har ledet landet i syv år. I samarbeid med våre regjeringspartnere har vi dreid norsk politikk til venstre. Det har skapt over 330 000 flere arbeidsplasser i landet, og økonomien styres solid og trygt. Det gjør at renten er lav. Arbeidsløsheten er lav, og folk her ser lyst på framtiden. Denne tryggheten er grunnleggende for å ha et harmonisk samfunn. Stor arbeidsledighet og økonomisk utrygghet skaper uro. Det hemmer nasjonens evne til innovasjon og verdiskapning. Det skaper også grobunn for kriminalitet og utrygghet. SV og regjeringen vil fortsette å styre landet på det verdigrunnlaget vi hittil har styrt på. Vi ser ingen grunn til å utsette økonomien, landet og samfunnet for eksperimenter. Vi må konstatere at Norge er et trygt land å bo i. Vi fortsetter imidlertid vår jobb for å gjøre landet enda tryggere. Vi skal bygge et nytt beredskapssenter, kjøpe nye redningshelikoptre, bygge ut nødnettet, utbedre ledelseskultur i politiet og styrke NorCERT. Til tross for at vi bor i et fritt land, utsettes mange mennesker, særlig kvinner, for vold i nære relasjoner og seksualisert vold. I løpet av de siste årene har vi innført et eget straffebud i lovverket mot vold i nære relasjoner. Straffen mot vold i nære relasjoner er skjerpet, krisesentertilbud er lovpålagt, politiet har økt kompetanse og oppmerksomhet mot både forebygging og etterforskning av voldssaker. Retten til en kostnadsfri samtale med advokat før anmeldelse i saker som vil omfattes av bistandsadvokatordningen, er på plass. Et DNA-register er opprettet, og det er opprettet stillinger i Kripos som målrettet jobber mot seksuallovbrudd. Det skal nå forskes på partnerdrap. En trygg tilværelse er en menneskerett. Å bli utsatt for trusler om vold, psykisk eller fysisk vold, reduserer livskvaliteten. Det går på menneskeverdet løs. Derfor bruker regjeringen og SV mange krefter og ressurser her. Likevel kan vi si at altfor mange kvinner og barn og – ikke minst – eldre opplever vold. Noen ganger får det fatale konsekvenser. Jeg mener det viktigste forebyggende tiltak mot vold i nære relasjoner er å snakke om det og skape gode holdninger – gjerne allerede fra barndommen. Regjeringen og SV er meget opptatt av at alt som kan trygge kvinner, utredes, finansieres og igangsettes. Et av tiltakene som vil gjøre kvinner tryggere, er den såkalte omvendte voldsalarmen. Det har dessverre tatt altfor lang tid å framskaffe denne løsningen. Jeg ønsker at justisministeren personlig engasjerer seg i saken, slik at dette tiltaket kan igangsettes snarest mulig. Dette kan bety en styrket livskvalitet for mange kvinner. Onsdag 21. november åpnet Statens barnehus i Ålesund. Det er et tverrfaglig kompetansesenter som ivaretar barn etter å ha vært vitne til vold eller utsatt for vold eller seksuelle overgrep. «Barnehuset representerer døren inn der barna får hjelpen de trenger. Overgrepsutsatte barn er i en sårbar situasjon – vi skal tilby dem den beste ekspertisen og gi dem bedre rettssikkerhet», sa politimester Jon Steven Hasseldal i sin åpningstale. Dette er det åttende barnehuset i landet. I Soria Moria-erklæringen lovte vi et barnehus. Vi ser imidlertid at dette er et meget godt og treffsikkert tiltak rettet mot en sårbar gruppe. Derfor er vi fornøyd med at satsingen går videre. Det er gode tilbakemeldinger om barnehus. Nå gjelder det å få flere til å bruke dem og passe på at de har god økonomi. Det er svært viktig at politiet hele tiden retter oppmerksomheten mot vold i nære relasjoner. Regjeringen har bestemt at det skal opprettes en stilling i hvert politidistrikt. En tjenestemann eller kvinne skal jobbe i 100 pst. stilling med forebygging og bekjempelse av vold. Jeg ønsker at statsråden forsikrer seg om at det finnes en slik stilling i samtlige politidistrikter, og at det er 100 pst. stilling. Regjeringen har varslet en stortingsmelding om vold i nære relasjoner. Det ser SV med glede og engasjement fram til. Jeg ønsker også at kommunene må bruke tid på å lage sin egen tiltaksplan mot vold i nære relasjoner. Helt siden 22. juli i fjor er det rettet skarp og berettiget kritikk mot beredskapen her i landet. 22. juli-kommisjonen oppdaget store mangler i vår beredskap. Dette er vi nødt til å rette opp i. Vi er et åpent og demokratisk samfunn, bygd på tillit og deltagelse. Uansett tiltak kan vi aldri være 100 pst. trygge for voldshandlinger. Derfor må både det sivile samfunnet og beredskapsapparatet ta farer og trusler på alvor. Regjeringen foreslår 45 mill. kr til Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap. Pengene kommer utenom pris- og lønnskompensasjon. I rapporten fra 22. juli-kommisjonen får politiet hard kritikk. Kommisjonen slår fast at det først og fremst er behov for endring i ledelse, samhandling, kultur og holdninger snarere enn økte ressurser, ny lovgivning, organisering eller store verdivalg. Derfor har regjeringen foreslått å bevilge 25,5 mill. kr til ledelsesutvikling i politiet. Norsk kriminalomsorg er tuftet på en human tradisjon. Regjeringen har i løpet av de siste årene rendyrket denne tradisjonen. St.meld. nr. 37 for 2007–2008 er himmel over regjeringens kriminalomsorg. Det er en melding som ble godt mottatt av dem som jobber i kriminalomsorgen, og det var også så godt som enstemmig. Jeg blir derfor overrasket over at Høyre skriver følgende i sine merknader: «Dette gjør at en eventuell ny regjering etter valget i 2013 får en svært krevende jobb med å rydde opp etter de siste års eksperimenter med norsk kriminalomsorg.» Jeg håper at denne merknaden forklares for Stortinget. I 2011 ble 52 utenlandske innsatte overført til soning i hjemlandet. Ifølge departementets beregninger er potensialet rundt 100 – og det skal vi jobbe med. Regjeringen har besluttet å etablere et eget fengsel for utenlandske innsatte uten oppholdstillatelse ved Kongsvinger fengsel, avdeling Vardåsen, med 97 plasser. I motsetning til Høyre og Fremskrittspartiet har ikke regjeringspartiene tenkt å tilby utlendinger i norske fengsler dårligere standard enn norske innsatte. Regjeringens mål med å opprette eget fengsel for utenlandske innsatte er å utvikle et tilpasset tilbud, men med samme kvalitet som tilbudet til øvrige innsatte i norske fengsler. Dette skal gjøres bl.a. gjennom styrket samarbeid og kompetanseoverføring i justissektoren, muliggjøre sambruk av tjenester som tolketjenester. Jeg vil understreke at prinsippet om likhet for loven ligger til grunn for alle innsatte, uavhengig av statsborgerskap, og at det derfor ikke er aktuelt at det gis et dårligere tilbud i fengsel for utenlandske innsatte. Jeg må si at det smaker dårlig når Fremskrittspartiet skriver følgende i sine merknader: For disse medlemmer er det avgjørende at «man bør gjøre om enkelte institusjoner som tilpasses utenlandske kriminelle med lavere standard enn fengslene der nordmenn som skal tilbake til det norske samfunnet, soner». Dette viser et menneskesyn som SV er sterkt uenig i. Kriminalomsorgen gjør et fantastisk arbeid. De tar seg av mennesker som alle andre har sviktet. Reparasjonsarbeid er vanskelig, derfor står det respekt av den jobben som gjøres hver eneste dag i norske fengsler og i friomsorgen. Jeg finner det derfor beklagelig at Høyre kutter 5 mill. kr til administrasjonen i den samme kriminalomsorgen. Det er en lite verdig takk for innsatsen. La meg avslutte med å si det jeg begynte med. Det norske samfunnet er et fritt samfunn. Det styres etter et verdigrunnlag som står for minst mulig avstand mellom mennesker, trygt samfunn og trygge arbeidsplasser. Da ser vi ingen grunn til å utsette dette samfunnet, dette landet og denne økonomien for eksperimenter fra høyresiden.