Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-23:
Jeg vil starte med å takke komiteen for et godt samarbeid. Den saken som vi i dag behandler i Odelstinget, er viktig og vil ha direkte og positiv innvirkning for mange av våre skoleelever. Saken omhandler utvidet rett til videregående opplæring for voksne, endret plassering av lov om tilpasset opplæring, innføring av rett til særskilt språkopplæring for minoritetsspråklige elever i videregående opplæring, utvidet mandat til Foreldreutvalget for grunnskolen, utvidet rett til tegnspråkopplæring i grunnskolen og lovfestet plikt for skoleeier til å gi elevene gratis frukt og grønt. Forslaget om å utvide retten til voksenopplæring har fått bred støtte hos høringsinstansene. Jeg vil si at dagen i dag er en merkedag, og det er en viktig dag, for i dag gir vi alle rett til videregående opplæring. Jeg er fornøyd med at departementet foreslår å oppheve reglene i opplæringsloven om at bare voksne født før 1978 har rett til videregående opplæring. Forslaget utvider retten for voksne fra og med det året de fyller 25 år. Begrunnelsen for å opprette et aldersskille mellom ungdomsrett og voksenrett er at man skal ta hensyn til at voksne er i en annen livssituasjon. Men også unge under 25 år kan etter søknad få innvilget voksenrett. Det er viktig at opplæringen tilpasses behovet for den enkelte. Dette gjør man bl.a. ved å se på de voksnes realkompetanse. Det er viktig med lovfesting av rettigheter, men det er også nødvendig å sikre at alle får lik mulighet til å benytte seg av sine rettigheter og få hjelp og støtte når det kan være nødvendig. Derfor ber komiteen Regjeringen bidra til styrking av samarbeidet mellom utdanningsstyresmaktene, NAV og helse- og omsorgsapparatet. Departementet regner med at lovendringen på sikt vil føre til at mellom 800 og 1 000 flere voksne vil være i videregående opplæring hvert år. Lovendringen vil innebære en merkostnad for fylkeskommunene på om lag 50 mill. kr pr. år, men det er knyttet en del usikkerhet til beløpets størrelse. Derfor mener komiteen det er viktig at departementet følger med på utviklingen. I proposisjonen foreslår man at minoritetsspråklige elever i videregående opplæring skal ha rett til særskilt språkopplæring, på samme måte som elevene i grunnskolen i dag. Denne språkopplæringen skal være en overgangsordning fram til eleven har tilstrekkelig kunnskap i norsk til å følge den vanlige opplæringen. Retten skal først og fremst gjelde for særskilt opplæring i norsk, men loven fastsetter også retten til morsmålsopplæring og/eller tospråklig fagopplæring i tillegg til den særskilte norskopplæringen. I innstillingen understreker komiteen betydningen av at skolen forsterker samarbeidet med foreldre og foresatte. Det er veldig viktig at foreldrene får anledning til å diskutere barns språkutvikling og læring med lærerne. Skolen skal legge vekt på et godt samarbeid mellom skole og hjem, slik at foreldre kan bidra til barns utvikling og læring. Det er vesentlig at foreldrene får god orientering om hva læreplanen inneholder, har forståelse for hva som skal læres, og ser begrunnelsen for læringsaktivitetene. Det er viktig at man lokalt følger opp den nye loven. En av utfordringene vi også har, er å sikre god kompetanse blant lærere og fagpersonell. Morsmålsopplæring er viktig og nødvendig for veldig mange elever. Fremskrittspartiet vil i sitt forslag fjerne retten til morsmålsopplæring. Behersker en ikke norsk, er det vanskelig å lære det uten å kunne ta utgangspunkt i sitt eget språk. Det er viktig å kjenne til begreper på sitt eget språk for å kunne utvikle seg og lære norsk godt. Det å kunne språk er også en fantastisk og viktig ressurs som jeg som saksordfører vil påpeke. Det er viktig at elevene har rett til morsmålsopplæring. Komiteen slutter seg til forslaget om at prinsippet om tilpasset opplæring får ny plassering i opplæringsloven kapittel 1. Det legges ikke fram forslag om endringer i opplæringsloven når det gjelder saksbehandling for spesialundervisning og spesialpedagogisk hjelp. Dette støtter komiteen. Komiteen viser også til at Midtlyng-utvalget, som er oppnevnt av Regjeringen, skal foreta en vurdering og ha en gjennomgang med tanke på en bedre organisering og mer effektiv ressursbruk i en framtidig og helhetlig tiltakskjede for barn, unge og voksne med behov for spesialpedagogisk hjelp. Utvalget vil legge fram sin innstilling neste år. Det er et viktig arbeid dette utvalget gjør. Det er viktig fordi vi vet at altfor mange barn i skolen ikke får hjelp når de trenger det, når de har behov for det. Vi vet at for mange barn venter på hjelp. Vi vet at når mange lærere, foreldre og elever ber om hjelp, må de vente altfor lenge på hjelpen. Opposisjonen legger fram forslag om å framskynde ferdigstillelsen av Midtlyng-utvalgets innstilling, og jeg skjønner at man er utålmodig. Vi har satt ned dette utvalget for å få en bred gjennomgang. Jeg vil også minne om at dette gjorde ikke den tidligere regjeringen. Man satte ikke ned et utvalg for å ha en bred gjennomgang av det spesialpedagogiske systemet. For oss er det viktig at vi også får en veldig god oppfølging, og vi lover at vi skal følge opp utvalgets innstilling på en god måte. For mange elever faller fra i løpet av videregående opplæring. Det kan skyldes bortvalg eller frafall - de fullfører ikke. Det er alvorlig, og vi må sette inn tiltak. Ett av mange tiltak er forslaget fra Regjeringen om å utvide mandatet til Foreldreutvalget for grunnskolen, FUG, til også å gjelde første trinnet i videregående opplæring. Det er viktig å gjøre foreldrene til tettere samarbeidspartnere i overgangen mellom alle skoleslagene, også mellom grunnskolen og videregående skole. Komiteen mener det er viktig at foreldre kan brukes som gode rådgivere for sine barn. Jeg vil vise til innstillingens forslag til vedtak under B: «Stortinget ber Regjeringen snarest utarbeide forslag til bestemmelser som forplikter videregående skole til foreldresamarbeid. » Jeg anbefaler dette forslaget til vedtak. Vi mener det er viktig at vi har en lovfesting av foreldresamarbeid også i videregående opplæring - dette for at man bedre kan forankre foreldresamarbeidet i videregående opplæring. Men la meg også ta et tilbakeblikk på forrige periode, da Clemet og regjeringen som bestod av Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, foreslo å legge ned FUG. Dette ble heldigvis ingen realitet, noe jeg er veldig glad for, fordi den innsatsen som FUG og foreldrene gjør når det gjelder skole-hjem-samarbeid, er utrolig viktig. Komiteen slutter seg til departementets forslag om å utvide retten til opplæring i og på tegnspråk. Dersom eleven etter en sakkyndig vurdering har behov for grunnskoleopplæring i og på tegnspråk, skal de ha rett til det. Dette er en viktig lovendring. I prosessen har komiteen fått henvendelser fra foreldre, og det har kommet høringsuttalelse fra Hørselshemmedes Landsforbund, hvor det hevdes at barn som har behov for talespråklig utvikling etter CI-operasjon, ikke har gode nok rettigheter etter opplæringsloven. Vi har også fått henvendelser fra foreldre med barn som har behov for supplerende og alternativ kommunikasjon. Disse uttaler at det er en mangel ved opplæringsloven når det gjelder rettighetene til funksjonshemmede barn som bruker verken talespråk eller tegnspråk. Komiteen gjør det klart i innstillingen at man ønsker at det nå skal utarbeides nasjonale retningslinjer og standarder for undervisningsopplegg for barn som er CI-opererte, slik at CI-opererte barn kan gis et helhetlig opplæringstilbud. Retningslinjene og standardene må sikre CI-opererte barn som skal lære tale, et tilbud på samme nivå som døve barn som skal lære tegn. Komiteen er opptatt av at elever som har behov for talespråklig utvikling, eller som har behov for alternativ eller supplerende kommunikasjon, skal sikres gode rettigheter i opplæringsloven. Jeg vil også vise til at opplæringsloven § 5-1 i dag skal sikre disse elevene rett til særskilt tilrettelagt undervisning. Men vi vet at det er mange barn som ikke får den hjelpen de har krav på ifølge opplæringsloven. Det er viktig og nødvendig at barna får den hjelpen de har krav på, når de trenger den. I dag legger Regjeringen fram en stortingsmelding om språkopplæring. I forbindelse med behandlingen av den vil regjeringspartiene gå nærmere inn på denne problemstillingen og se om det er nødvendig å gjøre noen justeringer i loven for å sikre at disse barna får den hjelpen de trenger. Uten mat og drikke duger helten ikke. - Regjeringspartiene på Stortinget støtter forslaget fra Regjeringen om at kommunene skal få en lovpålagt plikt til å holde elever med gratis frukt og grønnsaker i skoletiden. Ordningen skal gjelde alle elevene der det er ungdomstrinn, 8.-10. trinn, og kombinerte skoler, 1.-10. trinn. Det ble i fjor bevilget ekstra midler til dette for 2008. Ikke alle kommuner har brukt pengene på tiltenkt måte, og vi støtter nå et forslag om å lovfeste dette. Det koster ikke mye, men det er en kjempegevinst, for mange barn har ikke med seg mat og frukt og grønt på skolen. En evaluering av frukt og grønt-ordningen viser at den er meget populær.