trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2012-06-11:
Dette er en stor dag. I dag behandler Stortinget nemlig to nye selvstendige utbygginger i Nordsjøen. Til sammen dreier det seg om om lag 50 mrd. kr i investeringer og nye ressurser på om lag 370 millioner fat oljeekvivalenter. Det minner oss nok en gang om de enorme verdiene som ligger i denne virksomheten, og at olje- og gassalderen på langt nær er forbi. Jeg har lyst til å gi honnør til komiteen for en god innstilling. Det er en samstemt innstilling som ytterligere understreker den stabiliteten og forutsigbarheten som ligger i norsk olje- og gasspolitikk. Det står norsk sokkel og norsk olje- og gasspolitikk seg svært godt på. Aktiviteten i petroleumssektoren gir oss vekst, velferd og økonomisk handlefrihet for hele landet. Alle som er engasjert i denne virksomheten, har grunn til å føle stolthet. For å spre et riktigere bilde av viktigheten, verdiskapingen, langsiktigheten og mulighetene innenfor denne næringen er navnepolitikken endret. Dette feltet har fått navnet Martin Linge. Det er en mann som huskes som offiser og motstandsmann under den andre verdenskrigen. Det er det første nye navnet på et felt som Stortinget behandler nå i dag. Martin Linge-feltet ble påvist i 1975. Det er gledelig at det nå endelig er modnet fram en lønnsom utbyggingsløsning for dette feltet. Feltet ligger i en godt utforsket del av Nordsjøen og i nærheten av store produserende felt, som Oseberg og Troll. Utbyggingen viser viktigheten av langsiktighet i næringen, og at det fortsatt finnes muligheter i de områdene på norsk sokkel der vi har hatt aktivitet i lang tid. Det er avgjørende at næringen også evner å modne fram ressurser som dette for at vi skal klare å holde produksjonsnivået opp i årene som kommer. Stortinget har tidligere vedtatt at kraft fra land skal vurderes ved alle nye selvstendige utbygginger og større ombygginger på norsk sokkel. Den politikken er nylig videreført gjennom petroleumsmeldingen. Selskapene har gjennom CO2-avgift og kvoteplikt gode grunner til å drive sine felt ved bruk av kraft fra land. En slik energiløsning skal utredes i arbeidet med alle utbyggingsplaner. En slik løsning skal være forenlig med kraftsituasjonen på land, slik at vi ikke ender opp med situasjoner med regionale ubalanser. For Martin Linge-feltet er det valgt en løsning der kraftbehovet vil bli dekket via kraft fra land. Det viser at dagens politikk virker. Martin Linge-feltet vil dermed være med på å redusere CO2-utslippene fra norsk sokkel i forhold til en løsning basert på gassturbiner. For å opprettholde produksjonen fra norsk sokkel i årene framover gjør vi flere ting samtidig. Det letes etter og bygges ut nye funn. Det settes i gang flere tiltak for å øke utvinningen fra eksisterende felt. I tillegg er det viktig at det modnes fram gode utbyggingsløsninger fra eksisterende funn, der det foreløpig ikke har eksistert noen kommersiell utbyggingsløsning. Martin Linge-prosjektet er et eksempel på det sistnevnte og illustrerer at det jobbes godt på alle områder. Jeg er svært glad for komiteens samstemmige oppslutning om regjeringens forslag om utbygging og drift av Martin Linge-feltet.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2012-06-11:
Dette er et punkt som flere ganger har vært oppe til debatt og i ordskifter i Stortinget, etter at vi har hatt uheldige erfaringer med at for store punktuttak på strømnettet, uten tilstrekkelig sikring med ny overføringskapasitet til en ny produksjon, har skapt regionale ubalanser med dertil tilhørende problem. Det er det uhyre viktig for meg å unngå. Det varsles jo også at vi vil se dette opp mot den regionale forsyningssituasjonen og eventuelt stille krav som gjør at det unngås.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2012-06-11:
Jeg tror det er viktig å lese det som står, ut fra det som er utgangspunktet, nemlig at blir det en samordnet kraft-fra-land-løsning, skal dette feltet være en del av den løsningen og betale sin andel, ikke bare av planleggingskostnadene, men selvsagt også av utbyggings- og driftskostnadene knyttet til en sånn infrastruktur. Så kan departementet velge å bestemme noe annet. Det krever i så fall en aktiv handling fra departementet å bestemme noe annet enn det som er utgangspunktet. Utgangspunktet er klokkeklart, ytterligere understreket av Stortingets behandling og komiteens merknader her i dag. For min egen del kan jeg ikke nå overskue gode grunner til at vi skulle unnta Edvard Grieg-feltet for en kraft-fra-land-løsning hvis det skulle bli en samordnet løsning med det fra land. Men det er en vurdering som departementet vil ha mulighet for å foreta på det tidspunktet.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2012-06-11:
Utgangspunktet for valg av kraft fra land for hele Utsira-formasjonen er det redegjort for i Stortinget ved flere anledninger, i hvert fall har det vært debattert i denne salen ved flere anledninger. Stortinget har senest gjennom petroleumsmeldingen lagt rammene for det, generelle rammevilkår. Her ligger det etter mitt skjønn godt til rette for at vi skal klare det, noe som jeg også har uttrykt offentlig. Det er vårt klare mål at vi skal få til dette. Det må likevel jobbes igjennom, utredes, for å se hvordan vi kan få på plass de gode, konkrete løsningene for å komme dit hen. Når det så gjelder et eventuelt varmebehov ved Edvard Grieg-feltet, og om det kan dekkes på andre måter enn gjennom å utnytte avgass fra kraftturbinene, mener jeg det ligger implisitt i PUD-behandlingen, rett og slett av den grunn at hvis kraftturbinene ikke lenger går, må varmebehovet bli dekket på annet vis.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2012-06-11:
Nok en gang vil jeg understreke at jeg opplever at det er en samlet komité, et samlet storting som stiller seg bak det som er ambisjonen knyttet til Utsirahøyden, nemlig at vi skal klare å få på plass en skikkelig og god kraft-fra-land-løsning. Det gjør også at det her i dag stilles krav og gis signal som er tydeligere enn noen lisens noen operatører noen gang tidligere har fått, knyttet til kraft-fra-land-løsningen. Så det Stortinget gjør i dag, er offensivt, ikke defensivt, som man kan få inntrykk av når man hører på representanten Hjemdal. Jeg tror dette er godt i tråd med de ambisjonene som Edvard Grieg hadde for det norske samfunnet. Så kan vi heller ikke trekke konklusjonene på forhånd. Det er viktige ting som må utredes, det er et betydelig kraftbehov. Det må vi ha et avtak for uten at det ødelegger for kraftforsyningen på land, regionale ubalanser, og vi er nødt til å ha et kostnadsbilde som er samfunnsmessig lønnsomt – totaliteten skal være bra. Når denne beslutningen blir tatt, kommer generatorene til å være avskrevet, da er det «sunk cost» for samfunnet fra samfunnets side.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2012-06-11:
Regjeringen varsler i denne meldingen at vi mener at her er ansvarsforholdene ikke tydelige nok. Vi varsler derfor en gjennomgang og et lagarbeid, som selvsagt vil bli å forelegge Stortinget på vanlig vis.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2012-06-11:
Damsikkerhet er et stort og viktig tema. Det omfattes ikke direkte av denne meldingen, men jeg vil likevel knytte noen kommentarer til mindretallets merknad. Hovedpoenget er at det blir ikke foretatt noen kost–nytte-vurdering for disse sikkerhetskravene ettersom forskriften ikke hadde til hensikt å skjerpe kravene. Det vil si at det finnes også slitasje, ny kunnskap, setninger etc. knyttet til eksisterende damanlegg. De pålegg som har kommet, er hovedsakelig knyttet til at man skal opprettholde den standarden og de sikkerhetsvurderingene som allerede ligger til grunn. Det vil jeg mene er fornuftig – jeg vil iallfall mene at det motsatte er ufornuftig.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2012-06-11:
Representanten har rett i på generelt grunnlag at bevilgningen for 2012 er noe redusert, fra 3,5 mill. kr til 3 mill. kr. Men fremdeles bevilger vi i overkant av 3 mill. kr til snøskredforskning. Dette er viktig for oss, og det er et fagfelt som vi vil ha fokus på framover og ønsker å videreutvikle. Det er også viktig å tegne det totale bildet, og det handler om en vesentlig opptrapping innenfor snøskredvarsling, hvor det nå er etablert en egen nettside hvor folk kan gå inn og se om det er rasfare i de områdene hvor man har tenkt å bevege seg. Det arbeider vi kontinuerlig med å forbedre, både kvalitativt og kvantitativt. Jeg har stor tro på at det kan bli et nyttig og viktig hjelpemiddel for alle som ferdes i dette landet i framtiden.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2012-06-11:
Innleiingsvis vil eg òg vere tydeleg på at konsesjonane som blir gitt til Martin Linge-feltet i dag, er svært positivt og ønskt av alle, inklusiv Framstegspartiet. Med konsesjonen og klarsignalet som blir gitt i dag, viser energi- og miljøkomiteen til at planlagd utbyggingsløysing baserer seg på at kraftbehovet i driftsfasen skal dekkjast med kraft via ein kabel frå land. Martin Linge-feltet vil derfor setje ein ny miljøstandard i Nordsjøen. Feltet skal vere i drift allereie i 2016 – 37 år etter at det blei funne. I kraftverda i dag er dette svært kort tid, og nyleg kunne vi lese i media at Total har ingen garantiar for at desse to nye kraftlinjene som skal sikre straumforsyninga frå Kollsnes, er på plass i tide. Det blir vist til utfordrande prosessar på land, som konsesjon for krafttilførselen, og er det noko vi alle er klar over, er det nettopp at desse prosessane tek tid – svært langt tid. Dei to kraftlinjene som trengst for å auke straumforsyninga på Kollsnes, er Mongstad–Kollsnes og Modalen–Mongstad. Men då Kollsnes-anlegget står for ein tredjedel av norsk gasseksport, vil nok dette bli løyst, blir det hevda. Men det står igjen å sjå. Martin Linge-prosjektet vil bruke rundt 40 MW straum, men Total ønskjer 65 MW fordi 8 MW vil gå tapt i overføringa, og fordi det kan bli bygd ut satelittfelt i tilknyting til Martin Linge-prosjektet. Ifølgje Total vil elektrifiseringa av feltet hindre utslepp av 2 millionar tonn CO2 over feltets levetid. Komiteens fleirtal, alle unnteke medlemmene frå Framstegspartiet, ser positivt på avgjerda om at feltet skal ha straumforsyning frå land i driftsfasen, og grunngivinga er at det er eit viktig bidrag for å unngå ei auke i klimautslepp frå Noreg og norsk sokkel. Framstegspartiet er, som det er blitt nemnt av andre, ikkje prinsipielt motstandar av elektrifisering av sokkelen, men er oppteke av at vi ikkje opplever det same som ein ser i Midt-Noreg, då ein bygde ut Ormen Lange-feltet. Manglande straumproduksjon og tilførselslinjer har ført til rekordhøge straumprisar og har kosta konkurranseutsett industri svært dyrt – og trugar framleis nyetableringar. Industriarbeidsplassane i regionen er framleis under press då straummangelen ikkje er løyst, og auka linjekapasitet ligg mange år fram i tid. Vi må ikkje stelle oss slik at vi får mange av desse svarte straumhòla langs kysten vår. Det øydelegg den verdiskapinga som ein har tenkt skal leve vidare lenge etter at olje- og gasseventyret er over.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2012-06-11:
Edvard Grieg-feltet representerer på mange måtar eit trendskifte i norsk petroleumsaktivitet. Dette store funnet på norsk side har endra ei holdning om at norsk petroleumsaktivitet var ei solnedgangsnæring, til stor optimisme innan næringa. Dette er svært gledeleg og betyr uendeleg mykje for norsk maritim industri, for landets inntekter og for satsinga og trua på at petroleumsindustrien har ein lang periode framfor seg. Etter at venstresida i norsk politikk, med SV i spissen, har gjenteke mantraet at olja snart er slutt, viser dette funnet at det er all grunn til å ta både ingeniørutdanning innanfor feltet og maritim utdanning – i det heile satse på ei framtid innanfor petroleumssektoren. Dette er Framstegspartiet svært glad for, og etter 2013 vil forhåpentlegvis òg eit regjeringsskifte sørgje for at Lofoten og dei nordlege delane av landet vårt får delta i den utviklinga petroleumsnæringa representerer, til glede for både lokalsamfunn og region. Dette unner Framstegspartiet dei nordlege regionane.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2012-06-11:
Representanten frå SV forsøkjer her å skape eit inntrykk som han må kjempe for å klare å etablere når det gjeld Framstegspartiet og klimapolitikken. Det som vi veit er viktig når det gjeld energi og petroleum, er at det er ei av dei viktigaste energiformene som finst. Skal ein løyse fattigdomsproblema, som eg trudde kanskje SV òg var oppteke av, må energien fordelast òg blant dei fattige på jorda. I den samanhengen er norsk petroleumspolitikk umåteleg viktig, rett og slett for at ein skal få mat på bordet blant verdas fattige. Slik er verkelegheita, men det synest som om SV ikkje er like oppteke av desse som sit nedst ved bordenden.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2012-06-11:
Kartlegging av fare er viktig, slik at ein kan sørgje for å få på plass varslingssystem. Då kan ein leve med fare. Å leve med fare som ein veit er der, utan at ein veit kva tid han blir utløyst, er uhaldbart. Men uavklarte ansvarsforhold ved «eksisterende bebyggelse» har fokus i meldinga. Kva blir gjort, og kvar står saka no når det gjeld nettopp denne problemstillinga?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2012-06-11:
I replikkordskiftet med dagens miljøvernminister, statsråd Bård Vegar Solhjell, seier han med tyngd at tidlegare statsråd Solheim og SV aldri har brukt endetidsomgrepet i sin retorikk. I fleire innlegg frå SVs representantar forsøkjer dei å klistre på Framstegspartiet eit klimaverstingsbilete utan å lukkast med det. Glad er eg for det, for mange rosar oss for at vi var med så lenge vi var, når det gjeld forliket. Snorre Serigstad Valen bruka i innlegget sitt omgrepet «eksistensiell trussel» om klimautfordringa. Har SV no bestemt seg om omgrepsbruken? Om SV er kunnskapsrelatert når det gjeld omgrepsbruken, ser dei no forskjell på desse to orda, eller betyr dei det same?
Siri A. Meling (Høyre), 2012-06-11:
Jeg hadde i utgangspunktet ikke tenkt å ta ordet i denne saken, der en enstemmig komité står bak innstillingen, men etter hvert som debatten har utviklet seg med tanke på elektrifisering, følte jeg behov for å komme med noen merknader på vegne av Høyre. Vi står inne i den merknaden hvor vi gir honnør til lisenshaverne for at de har valgt elektrifisering. Vi fra Høyre mener det er viktig å oppmuntre selskapene og vise at vi verdsetter den beslutningen lisenshaverne har tatt her. Jeg understreker at dette er en beslutning lisenshaverne har tatt på kommersielt grunnlag, basert på CO2-avgift, på kvoter, på estimering av strømpriser osv. Det er en ren kommersiell beslutning. Allikevel synes jeg det er grunnlag for at vi fra komiteens side gir lisenshaverne honnør for det valget de har gjort. Utbyggingen er viktig for å opprettholde volum på norsk sokkel, noe et tverrpolitisk storting har sagt i forbindelse med petroleumsmeldingen at vi skal. Da er dette en viktig brikke i det å opprettholde volum og foreta lønnsom utbygging innenfor petroleumsnæringen på norsk sokkel.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-06-11:
Det er en enstemmig komité som stiller seg bak innstillingen angående utbygging og drift av Edvard Grieg-feltet. Jeg vil allikevel knytte noen få refleksjoner til saken. For det første er valget av Lundin som operatør positivt og spennende. Lundin er en relativt ny aktør på norsk sokkel. Vi fra Høyres ståsted er opptatt av mangfold på sokkelen og dynamikk i konkurransesituasjonen. Det er derfor veldig positivt at Lundin er operatør for dette feltet. For det andre registrerer jeg med glede, bl.a. ved å lese dagens utgave av Stavanger Aftenblad, at plattformen på Edvard Grieg-feltet er den første på lang tid der det norske innholdet er så stort. Det virker som om operatøren har hatt et veldig bevisst forhold til fordelene ved å handle lokalt også på verftssiden. Dette var saksordføreren inne på. Dette er et globalt marked, men vi må ha lov til å glede oss over at aktørene velger norske løsninger i konkurranse med andre. Det tredje momentet jeg har lyst til å nevne, er spørsmålsstillingen knyttet til kraft fra land. Nå kan det nesten virke som om vi har et lite forspill til klimadebatten – klimameldingen kommer jo til behandling senere i dag. Høyre er opptatt av at vi forsyner installasjonene med kraft fra land, der dette er økonomisk forsvarlig. Det er denne tverrpolitiske linjen Stortinget har lagt seg på. Men spørsmålet om økonomi er også avhengig av hvor mange innretninger som vurderes samlet. Hvordan man ser på samordning, tidsaspekt osv., er viktig i disse økonomiske betraktningene. Her det viktig at Olje- og energidepartementet og Oljedirektoratet er tydelige i sine bestillinger med hensyn til hva som vurderes samlet. Jeg registrerer at operatøren har funnet ut at prisen på kraft fra land, samordnet med Draupne og Dagny, vil være ca. 700 kr., og at kostnaden for Edvard Grieg-feltet alene er beregnet til over 1 500 kr, som også saksordføreren var inne på. Dersom det blir en samlet løsning for kraft fra land på den sørlige Utsirahøyden, skal Edvard Grieg-feltet tilknyttes en slik løsning, såfremt ikke Olje- og energidepartementet bestemmer noe annet. Kanskje kan statsråden i sitt innlegg utdype litt hva som ligger i dette at Olje- og energidepartementet kan beslutte noe annet, og hvilke vurderinger som i tilfelle vil ligge bak? De føringene innebærer at det nå installeres gassturbiner på Edvard Grieg-feltet, men at det samtidig tilrettelegges for strøm fra land. Vi må da forutsette at varmebehovet kan dekkes på annen måte enn gjennom avgass fra gassturbinene. Jeg håper statsråden også kan bekrefte dette i sitt innlegg.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-06-11:
Statsråden sa i sitt innlegg at det aldri tidligere har vært satt så klare vilkår for elektrifisering som knyttet til Edvard Grieg-utbyggingen. Men jeg må allikevel igjen spørre statsråden: Så lenge en tar et forbehold om at Olje- og energidepartementet kan beslutte noe annet, hvilke faktorer er det som gjør at de skal beslutte noe annet enn at Edvard Grieg-feltet skal elektrifiseres? Det er det ene spørsmålet. Det andre helt konkrete spørsmålet er om varmebehovet kan dekkes på annen måte enn gjennom avgass fra gassturbinene dersom en velger elektrifisering.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-06-11:
Grunnen til at jeg stiller disse spørsmålene, er frykten for at bordet kan fange, og at kostnadene ved en valgt løsning fanger avgjørelsen i forkant. Så jeg vil igjen spørre statsråden om han også forutsetter at varmebehovet på Edvard Grieg-feltet kan dekkes på annen måte enn gjennom avgass fra gassturbinene.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-06-11:
Kost–nytte-vurderinger er viktige i forhold til en begrenset sum midler som kan brukes til disse viktige formålene knyttet til forebygging. Nå har en stilt noen spørsmål til statsråden angående den damsikkerhetsforskriften som trådte i kraft 1. januar 2010, og manglende kost–nytte-vurderinger der. Aktørene i bransjen mener at de utbedringer vi må gjøre på dammene, kan sammenlignes med om vi har et midtrekkverk på E39, og at man legger på et par centimenter på et allerede eksisterende midtrekkverk. Man er altså pålagt å gjøre investeringer til mange milliarder kroner uten at det er foretatt noen kost–nytte-vurdering. Anser statsråden det som en fornuftig forvaltning av samfunnets midler at en bruker så mange milliarder på en så begrenset oppgradering av dammene?
Siri A. Meling (Høyre), 2012-06-11:
Jeg registrerer at jeg ikke kommer videre på det spørsmålet, men jeg håper at statsråden også ser at det kan være fornuftig å ha kost–nytte-vurderinger knyttet til forskriftsdelen. Mitt spørsmål går på dette med skred. Statsråden var i sitt innlegg inne på betydningen av å forbedre snøskredvarslingen. Nå er det dessverre også slik at forskningsmidlene til snøskredforskning har blitt redusert, og det står egentlig i kontrast til utfordringen med hensyn til snøskred. Så mitt spørsmål til statsråden er om han ser behovet for å trappe opp midlene til forskning på snøskred.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-06-11:
Statsråden snakket mye om skog i sitt innlegg, og lite om husdyr og muligheten for bruk av biogass. Med den flertallsenigheten som er oppnådd, er vi fra Høyres side glad for at vi nå skal få en egen biogasstrategi. Vi har et stort potensial når det gjelder biogass, ikke minst hvis den blir oppgradert til drivstoff. Mitt spørsmål er: Hva vil landbruksministeren gjøre for å bidra til at vi får en skikkelig offensiv og god biogasstrategi i dette landet, til gunst for klimaet, men også for alle bøndene som har kyr og andre husdyr, og hvor man kan lempe litt på kravene i forhold til spredere – slå flere gode fluer i én smekk når det gjelder biogassatsing?
Siri A. Meling (Høyre), 2012-06-11:
Jeg må ta ytterligere et spørsmål når det gjelder biogass. Som statsråden, og for så vidt representanten Line Henriette Hjemdal, var inne på, er dette et område hvor flere departementer og statsråder har ansvar: Finansdepartementet har et ansvar, og Miljøverndepartementet, Olje- og energidepartementet, Samferdselsdepartementet, Nærings- og handelsdepartementet og Landbruks- og matdepartementet. Det som gjerne skjer i den type problemstillinger, er at ingen tar ballen og fører an med tanke på å kjempe gjennom en satsing. Mitt spørsmål og utfordring til landbruksministeren er: Vil han ta på seg den førerrollen og være kaptein for at vi får en skikkelig biogasstrategi, og at bønder rundt omkring i hele Norge får anledning til å utnytte den gjødselskilden som tilleggsnæring i forbindelse med driften av sine gårder?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2012-06-11:
Jeg har lyst til å starte med å gå tilbake til 2008. Med klimaforliket den gangen skapte vi en bred enighet om noen grunnleggende mål og prinsipper for norsk klimapolitikk. I kjølvannet av det forliket ble det tatt noen veldig tydelige og viktige klimapolitiske grep som har preget norsk klimapolitikk i årene som har fulgt. Jeg vil bare kort nevne grønne sertifikater, hvor vi har fått på plass en avtale med Sverige som gjør at vi tar ansvar for å finansiere over 13 TWh ny fornybar energi. Jeg vil nevne regnskogsatsingen, hvor det er lagt inn milliardbeløp. Det har vært krevende, og det er krevende, men det gir fantastiske resultater, bl.a. i Brasil, hvor avskogingen er halvert. Med tanke på at avskoging står for 20 pst. av verdens utslipp, er dette svært viktig i seg selv, i tillegg til at det gir sårt tiltrengt optimisme og bygging av tillit i de globale klimaforhandlingene. President, det er noe alvorlig galt med klokken. Jeg tror jeg har fått 10 sekunder i stedet for 10 minutter!
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2012-06-11:
Nokre ord frå mi side om spørsmålet om elektrifisering. Sjølv om det har vore ein debatt kring dette no, ser vi det kanskje i forbindelse med Martin Linge-feltet. Eg meiner at både Martin Linge- og Edvard Grieg-utbygginga viser at denne regjeringa tek offensive steg i retning av elektrifisering, i alle fall på nye utbyggingar, og at ein følgjer klart og tydeleg opp det som Stortinget har sagt, nemleg at kraft frå land skal vurderast ved alle nye sjølvstendige utbyggingar og større ombyggingar på norsk sokkel. Som statsråden presiserte, har det aldri tidlegare vore så klare vilkår knytte til kraft frå land som dei som blei gjorde no i forbindelse med utbygginga av dette feltet. Martin Linge-feltet skal bli forsynt med kraft frå land. Det går fram både av proposisjonen og det som er sagt her, at ei samordna løysing mellom alle aktørane på denne delen av Utsirahøgda kan opne for ei realisering av kraft frå land. Her er Johan Sverdrup-feltet jokeren, som òg saksordføraren var innom. Eg ser at det er argument både for og mot elektrifisering, men dersom Noreg berre skal auke CO2-utsleppa, må vi gå laus på oljesektoren, i alle fall dei nye utbyggingane, for å redusere dei nasjonale CO2-utsleppa. Det reknar eg med. Det andre, som bl.a. Erling Sande òg var innom i sitt innlegg, er at det vil vere vel anvend bruk av framtidig fornybar energi. Grøne sertifikat vil forhåpentlegvis gi eit overskot, nokre spår faktisk 40 TWh. Skal vi få realisert utbygginga, må utbyggjaren ha ein viss tryggleik for at det er ein marknad for den nye krafta. Den marknaden kan så klart vere kraftkrevjande industri, det kan vere eksport til andre land, men eg trur at offshoreverksemda må vere ein del av den marknaden. For å realisere dette må ein sjå at det er samfunnsøkonomisk nytte og verdi i det. Samtidig skjønner eg det som representanten Hjemdal var innom, at det òg må vere ei bedriftsøkonomisk lønnsemd i det, og ho kan fort bli dårlegare når ein reknar inn investeringa av turbinar, som ein skal gjere til å begynne med. Men som statsråden understrekar, når ein kjem så langt at ein kan realisere kraft frå land, vil det vere nedskrive og dermed kanskje ei bedriftsøkonomisk lønnsemd i det. Andre barrierar for å lykkast med dette er så klart både kraftproduksjon og forsyning, og her må det bli gitt klare signal frå aktørane om kva som kan vere framtida i det.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2012-06-11:
Lødemel fortalde om skadane som orkanen «Dagmar» gjorde. Pinseflaumen i Gudbrandsdalen og Østerdalen i fjor er eit anna eksempel på korleis flaum og skred brått kan øydeleggje hus, gardar, vegar og til og med delar av grender. Berre stor dugnadsinnsats – lukkelegvis har mange gardbrukarar no sin eigen gravemaskin, og desse blei sette fort inn i redningsarbeidet – berga liv. Dette er eit eksempel på dramatikken som oppstår ved flaum og skred. Vi hadde også eit eksempel i 1995, og det er mange slike tilfelle over heile landet. Gjennom svært mange som har teke kontakt, formidling i media og diskusjon i ettertid blir det også avdekt store uklarleiker om ansvar og rolledeling når det gjeld kartlegging av fare, førebyggjande tiltak og erstatning. Når det gjeld det siste, erstatning, var det i alle fall store forventningar til at staten skulle dekkje alle kostnadene ved skadar på fylkesvegar, kommunale vegar og anna. Ikkje minst var visse utsegner og signal frå sentralt hald med på å bidra til slike forventningar. Derfor er det veldig bra at vi no får ei stortingsmelding om dette, og det er veldig viktig med dei konkrete oppfølgingane som meldinga skisserer. Det er viktig med ei avklaring om ansvar og òg eit opplegg for auka innsats for førebygging, sikringstiltak og beredskapsplan osb. Når det gjeld beredskapsplanar, trur eg ikkje det var så dårleg i Gudbrandsdalen, men det var i alle fall ein stor dugnadsinnsats som redda situasjonen for folk. Det er nokre ting som har vore i fokus i etterkant, m.a. behovet for ei rask opprydding og sikring når det gjeld nye skadar. Det er den tida som går frå skaden skjer, til erstatning kjem, ein påstår blir altfor lang. Mange får store vanskar med å reparere og ikkje minst førebyggje nye skadar. Mange kan strekkje seg langt, men dei var nokså bekymra for den store forskotteringa som dei måtte ut med i fjor. Derfor er det bra at vi har nokre tilskotsordningar til nye sikringstiltak. Det blir opplevd som særs urettferdig at staten reparerer sine eigne vegar, men ikkje bidreg når det gjeld fylkesvegar og kommunale vegar. Derfor må vi tydeleggjere kva som er staten og NVE sitt ansvar, og kva dei kan bidra med, slik at det blir samsvar mellom forventningar og realitetar.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2012-06-11:
I motsetning til representanten Bård Hoksrud meiner eg at klimameldinga og -forliket er rimeleg offensive og konkrete når det gjeld tiltak på transportsektoren. Det er nødvendig fordi transportsektoren står for 32 pst. av CO2-utsleppa, og vegtrafikken utgjer ein stor del av dette. Utfordringane er å få ned utsleppa samtidig som trafikken vil auke i tida framover. Her er det lagt opp til satsing på kollektivtrafikken gjennom auka påskjøningsordning og andre tiltak, det er gang- og sykkelvegar med ei dobling av innsatsen der, det er utbygging av jernbane, og det er ikkje minst fokus på lågutsleppsbilar. Eg opplevde nærmast at representanten Hoksrud med tilvising til at vi hadde handlingsregelen som overordna klimatiltak, nærmast harselerte med denne satsinga, for her skulle det vere meir konkret, meir ambisiøst, og ein kunne sjå bort frå pengebruk og handlingsregel. Når det gjeld desse ulike områda, når det gjeld elbilar, er det så klart mange lågutsleppsbilar til totalt mange tiltak, f.eks. gjennom Transnova, som kan bidra til utbygging av ladestasjonar, gjennom Enova – vi brukar faktisk Innovasjon Norge som verkemiddel, og det er tilskot til forsking og utvikling osv. Det viktigaste tiltaket er rett og slett at ein lagar ein marknad for desse bilane. Det gjer ein gjennom nettopp å gi dei ein slik konkurransefordel som dei har fått. Da ser ein også at teknologien på bilane utviklar seg, og at vi får stadig betre elbilar og andre lågutsleppsbilar i tida framover. Når det gjeld jernbane og intercityutbygginga, seier Hoksrud at dette burde ha vore tidfesta klart og tydeleg i klimameldinga. Eg er litt overraska over at samferdselspolitikaren Hoksrud vil ta dette bort frå transportplanen. Eit såpass stort og viktig samferdselstiltak og konsekvensane av det må ein sjå i samanheng med transport- og samferdselssatsinga elles. Eg er så absolutt for at dette skal tidfestast så raskt som i det heile mogleg, men det er altså i trafikkplanen dette høyrer heime. Gang- og sykkelvegsatsing er enormt viktig, og der vil eg kome med ei oppmoding når det skal følgjast opp, at ein først og fremst ser på skulevegen til ungane og prioriterer tiltak der. Det vil ha stor betyding sikkerheitsmessig, men òg klimamessig, for det er totalt meiningslaust at foreldre skal vere nøydde til å kjøre ungar som kanskje har ein kilometer eller to til skulen.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2012-06-11:
Denne saka gir neppe grunnlag for debatt, så berre nokre få ord om kva saka gjeld. Ho gjeld altså ein proposisjon med ei lovendring som er ei presisering av ein rettstilstand når det gjeld tilgjenge til straffeforfølging for brot på forskrifter med heimel i ei lovbestemming som blei oppheva da naturmangfaldlova tredde i kraft. Det høyrest vel rimeleg greitt ut. Det som det dreier seg om, er at det i samband med vedtaket om naturmangfaldlova var ei forståing og ein intensjon om at tilgjenget til straffeforfølging, da med heimel i forskrifter som så var heimla i lover som var blitt borte, skulle vidareførast. Så har jo da departementet i ettertid funne ut at dette kanskje ikkje er ein god nok heimel, i alle fall ikkje sett i lys av § 96 i Grunnlova. Derfor foreslår ein no ei endring i naturmangfaldlova som vil vareta dette. Det er da klart at ein samrøystes komité står bak innstillinga.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2012-06-11:
Nå har saksordføreren gjort rede for dette på en god måte. Jeg vil takke for et vel utført arbeid i komiteen. Utfordringene med flom og skred vil bli større som følge av klimaendringene. Mer nedbør og flere intense nedbørsmengder øker faren for skred, og ikke minst faren for at det går ras og skred der man ikke har regnet med det. Det har ikke vært lagt fram en helhetlig melding på dette området siden St. meld. 42 fra 1996–1997. Denne meldingen behandler først og fremst ansvarsområdet til Olje- og energidepartementet, men andre departementers ansvarsområder tas opp der det er felles utfordringer. Det er viktig at en har fokus på å forme en aktiv og kunnskapsbasert politikk innenfor dette området, slik at Norge i enda større grad står rustet til å møte framtidens utfordringer uten at liv og helse går tapt. Styrking av arealbruken gjennom arealplanlegging er viktig for å motvirke økning i skadepotensialet som følge av ny utbygging og for å møte økte utfordringer som følge av klimaendringene. God tilrettelegging i forkant er bedre enn reparasjoner i etterkant. Det tror jeg alle sammen er enige om. Vi vil imidlertid understreke behovet for styrket kunnskap, økt forebygging og ikke minst gode varslingsrutiner og beredskapsplaner for å ha et akseptabelt risikonivå knyttet til denne typen hendelser. Kravene til sikkerhet må balanseres mot hensynet til fortsatt mulighet for samfunnsutvikling i deler av landet som er krevende med hensyn til bl.a. vanskelige grunnforhold. Det har mange ting i den sammenheng vist. Denne meldingen staker ut kursen videre. Det er mye som kan gjøres, og det er mange aktører som må ta sin del av ansvaret: staten, fylkeskommunene og kommunene – og ikke minst den enkelte innbygger. Det er viktig i en slik sammenheng. Jeg vil også påpeke at heldigvis er det svært få mennesker som har omkommet som en direkte følge av flom, men flom kan til gjengjeld føre til store materielle ødeleggelser og har gjerne konsekvenser for større geografiske områder. Kartleggingen siden 1900 viser rundt 30 000 hendelser, og ved 500 av disse hendelsene er 1 100 menneskeliv gått tapt. Det er 1 100 menneskeliv for mye. Det er viktig at vi driver forebygging og tar dette på alvor, slik at vi unngår at menneskeliv går tapt ved at det ikke går ras. Den jobben synes jeg regjeringen – og vi – er godt i gang med.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2012-06-11:
Det er bra at de fleste er glade i dag. Det er jeg også. Klimameldingen representerer en helhet som tar hensyn til både klimaet og industrien. Den enigheten som er kommet fram, er også godt mottatt både i fagbevegelsen og i bedriftene rundt omkring. Jeg er glad for at regjeringen har lagt fram et grunnlag som har samlet en slik bred støtte. Det er et godt håndverk som er blitt lagt fram. Det er bra at et flertall understreker at dersom verden skal lykkes med å redusere de globale utslippene av klimagasser de neste ti årene, er det avgjørende at det utvikles nye teknologiske løsninger. Det er viktig å understreke at en offensiv nasjonal klimapolitikk må utformes slik at den også blir god næringspolitikk. Klimapolitikken bør bidra til å videreutvikle og omstille vårt næringsliv i klimavennlig retning, og slik at det blir enda mer konkurransedyktig. Teknologiutviklingen står her helt sentralt. Det er også viktig at man også har understreket betydningen av å hindre såkalt karbonlekkasje. At industriproduksjonen flytter til andre deler av verden, med mindre omfattende klimakrav på grunn av særnorske betingelser eller, rettere sagt, særnorske rammebetingelser, må ikke skje. Norsk industri er på mange områder den mest miljøvennlige i verden, og det vil være svært uheldig for det globale klimaet dersom norsk industriproduksjon flyttes til land med mindre eller dårligere klimapolitikk. Det er også bra at norske bedrifter, forskningsmiljøer og organisasjoner har kompetanse og kunnskap til å utgjøre en forskjell på framtidens klima. Norge er privilegert og har økonomisk mulighet til å satse sterkt på dette. Men det krever samarbeid mellom næringsliv, forskningsmiljøer, og, ikke minst, politiske myndigheter. Dette er et godt forlik for et bedre klima. At rikdommen vår i tillegg i stor grad kom fra produksjon av fossil energi, gjør ikke dette ansvaret noe mindre. Vi vil ha en nasjonal satsing på klimateknologi. Det lover godt for industriutviklingen i dette landet og for framtiden. Til slutt vil jeg si meg enig med representanten Bendiks H. Arnesen i at når man snakker om det vi står overfor av samferdselsutfordringer i dette landet, er jeg ikke det minste i tvil om at Stad skipstunnel er et godt miljøprosjekt. Jeg er heller ikke det minste i tvil om at vi også må utvikle de jernbanestrekningene vi har, og her tenker jeg spesielt på Nordlandsbanen og Ofotbanen. Så får vi også se framtiden i møte i en nordområdesatsing, for å se på muligheten for å utvikle jernbane videre.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2012-06-11:
Dei varsla klimaendringane vil føre til at klimaet i Noreg blir både varmare og våtare, og vi vil stadig kunne oppleve ekstreme vêrsituasjonar. Desse endringane gjer det endå viktigare å fokusere på å førebyggje skadar og å lære seg å leve med farane frå flom og skred. Det er viktig å forme ein kunnskapsbasert politikk, slik at Noreg i endå større grad står rusta til å møte framtidige utfordringar, utan at liv og helse går tapt, som fleire har nemnt. I romjula fekk vi eit godt døme på korleis sterk vind kan setje ein heil landsdel ut av spel. Orkanen «Dagmar» gjorde store skadar på Nordvestlandet. Det var skremmande å sjå korleis eit heilt samfunn blei sett ut av spel i fleire døgn på grunn av straumstans og brot på telenettet. I min del av landet har det gått store skred og steinras som har kravd mange liv. Både i Lodalen og Tafjord rasa det ut store fjellblokker som laga flodbølgjer og øydela heile grender. I Lodalen omkom det til saman 135 menneske i dei to store rasulukkene i 1905 og 1936. I Tafjord omkom 41 menneske i den store rasulukka i 1934. Desse rasulukkene har sett sine djupe spor. Når ein veit at det mange stader er store fjellområde som ein fryktar skal rase ut, skapar dette frykt og uro. I Stranda kommune på Sunnmøre kan eit heilt fjellområde i Åkneset rase ned i Storfjorden. Der er det etablert eit overvakingssenter, Åknes/Tafjord Beredskap IKS, som overvaker Åkneset i Stranda, Hegguraksla i Norddal kommune og Mannen i Rauma kommune. Arbeidet går ut på overvaking og varsling dersom eit fjellskred med påfølgjande flodbølgje kjem. Åknesremna utvidar seg jamt og trutt, og det gjer folk urolege. Det får også konsekvensar for utbyggingsplanar, både for kommunane og næringslivet. Det er heilt avgjerande å styrkje kunnskapen og å få på plass gode varslingsrutinar og beredskapsplanar for å ha eit akseptabelt risikonivå knytt til denne typen hendingar. Overvakingssenteret på Stranda er svært viktig både for fjordområda i Møre og Romsdal og i ein nasjonal samanheng. Det er også avgjerande for ei vidare samfunnsutvikling i desse områda at krava til sikkerheit blir balanserte opp mot at det skal bu folk der. Byggjeforbodet som blei innført i Storfjorden, skapte store utfordringar, og det er bra at det generelle forbodet kunne opphevast då overvakingssenteret kom på plass. Høgre meiner det er svært viktig å tydeleggjere utfordringane med flom og ras, og då må det gjerast meir frå staten si side enn det blir gjort i dag. Det er også grunnen til at Høgre foreslår å be regjeringa leggje fram ei oversikt over behovet for flom- og rassikring, med ein strategi og statleg opptrappingsplan for korleis desse utfordringane skal møtast. For kommunar som blir råka av slik hendingar, fører det også til store økonomiske utfordringar. Høgre meiner derfor at det også er rett at staten tek eit større økonomisk ansvar når ein kommune blir råka av slike store og alvorlege hendingar.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2012-06-11:
Etter mykje fram og tilbake klarte regjeringa endeleg å leggje fram ei klimamelding. Det er tydeleg at det har føregått mykje krangling i regjeringa, og meldinga ber tydeleg preg av det. «For lite og for seint» er vel eit passande uttrykk for det som blei lagt fram. Når ein no endeleg har fått meldinga til handsaming, har det vore jobba godt og målretta frå saksordførar Astrup si side. Det har vore rett mann på rett stad. Dessverre kan vi ikkje seie det same om regjeringspartia sitt bidrag. Det var direkte pinleg å høyre parlamentarisk leiar Helga Pedersen frå Arbeiderpartiet på TV 2 etter at klimameldinga var lagd fram av energi- og miljøkomiteen, og hennar forsøk på å forklare kvifor regjeringspartia ikkje ville ha med Framstegspartiet i forhandlingane. Det var tynt, for å seie det mildt. Framstegspartiet har vore ryddig i komitéhandsaminga og hadde fortent langt større respekt frå regjeringspartia si side. Det er verdt å merke seg at dei fire borgarlege partia stod saman om felles krav til regjeringa om ein langt meir ambisiøs klimapolitikk enn det regjeringspartia klarte å leggje fram sjølve. Det er også svært gledeleg å sjå at ein på borgarleg side kan ha ein sakleg og god diskusjon om viktige klimatiltak. Det lovar godt for framtida. Det er mange viktige tema i klimameldinga. Fleirtalet i komiteen viser til at transportsektoren er den største utsleppssektoren som i hovudsak er utanfor kvotesystemet, og at denne sektoren har størst potensial for innanlandske kutt av klimagassar. Eit viktig tiltak for å oppnå dette er å få ein større del av godstransporten over frå veg til bane og sjøtransport. Dette er viktige signal til dei som jobbar for betre tilhøve for nærskipsflåten. Trygge farleier og betre rammevilkår er viktige verkemiddel, og som representanten Arnesen viste til, er Stad skipstunnel eit viktig prosjekt for å nå ei slik målsetjing. Eit anna tema som også er vist til i meldinga, er landstraum for cruisebåtar og ferjer. Dette vil vere viktige tiltak både for å redusere klimagassutsleppa og ikkje minst for å redusere forureinande utslepp. I dei vakre fjordane på Vestlandet er det stor trafikk av cruiseskip. Når det ligg tre–fire store båtar på same tid i ein trong fjord, seier det seg sjølv at ein også merkar det på luftkvaliteten. Det er no godkjent framlegg til ny standard for høgspent landstraumtilkopling av skip i hamn, bl.a. for cruiseskip. Color Line har allereie sett i drift eit slikt anlegg i Oslo. Det er fleire som no tek initiativ til pilotprosjekt i Noreg, og som vil søke om statleg støtte gjennom Transnova. Dette er bra for klimaet, og det er bra for dei som bur på dei flotte reisemåla vi har i mange av fjordane våre.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-06-11:
Mange av talerne her i dag har snakket om arealmessig store kommuner med små budsjett, som har blitt rammet av sånne katastrofer. Som permittert ordfører i Holtålen kommune kan jeg ikke la være å si noen ord. Vi er en kommune på størrelse med halve Vestfold, og vi har 2 000 innbyggere. Den 16. august 2011 ble vi rammet av en utrolig stor flom, som reiste nedover med hele sentrum. Det har vært snakket mye om forebygging og kartlegging, og uansett hvor mye en kartlegger og måler, er det ikke alt en vet. Til oss var det ikke meldt flomvarsel i det hele tatt, og plutselig steg elven med seks meter på bare noen få timer. Så en kan uansett ikke være forberedt på alt. Det har vært snakket en del om kriseberedskap, og det fungerte veldig godt hos oss på tross av at bygden var delt i tre med all infrastruktur som var borte. Men to, tre dager etterpå kommer det virkelig krevende arbeidet. Utfordringene i etterkant er det ingen som kan forutse. På tross av at mange her har vært kritiske i dag, er jeg egentlig veldig fornøyd med den oppfølgingen vi har fått. Jeg har kontakt med både administrasjonen og politisk ledelse, og vi er godt fornøyd med den oppfølgingen vi har fått fra fylkeskommunalt hold, og vi er godt fornøyd med den oppfølgingen vi har fått fra staten, både via departementer og via de underliggende etater. Som det har vært nevnt, blir distriktsandelen justert i ekstreme tilfeller. I dette tilfellet ble den heldigvis justert. Det var flere liknende hendelser i landet på samme tid, og den ble justert ned til 5 pst., noe som betyr utrolig mye for å få bygget opp igjen. Når det gjelder skjønnsmidler, er det sånn at egenandelen rundt omkring er på 250 kr per innbygger. Jeg må si at jeg er overrasket over at vi blir så godt hjulpet av storsamfunnet når vi blir så hardt rammet. I vår kommune har bare utgifter til kommunal infrastruktur utgjort 20–30 pst. av kommunebudsjettet, og det sier seg selv at gjenoppbygging uten hjelp fra staten hadde vært aldeles umulig å få i land. Så er det selvsagt noen utfordringer og ting som kan gjøres bedre. Spesielt er jeg glad for at Olje- og energidepartementet nå varsler at de starter et lovarbeid med sikte på å tydeliggjøre ansvarsforholdet for sikring mot naturskader. Vi har bl.a. en utfordring med at NVE har klarlagt hva slags tiltak de skal gjøre i elva, men samtidig er vi avhengig av at fylkeskommunen da finansierer den nye fylkesveien som går på toppen. Så jeg er veldig glad for at dette arbeidet nå kommer.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2012-06-11:
Det har aldri vært bevilget mer penger til norsk landbruk, og det forsvinner gårdsbruk hver eneste uke. Det har aldri vært bevilget mer penger til norsk korpsmusikk, men det forsvinner musikere daglig og ukentlig. Alle ser at det er store utfordringer i korpsbevegelsen når kostnadene øker mer enn tilskuddene, og medlemstallene går ned. Da bør man kanskje se på andre ordninger og finne nye løsninger – og ikke minst ha samtaler med korpsbevegelsen. Kulturarven må vi ta vare på, men det må ikke bli sånn at korpsbevegelsen må drive med kakelotteri for å betale moms til staten. Da har vi gått i feil retning. Korps som har prøvd samarbeid mellom kulturskolen, skolene og SFO, har positive erfaringer. Hva vil statsråden gjøre? Vil hun ta initiativ til en samtale, og vil statsråden i det hele tatt ta en samtale med korpsbevegelsen for å høre om utfordringene de har?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2012-06-11:
Ja, noen får ta nattskiftet. Det ble etterlyst tiltak. Vi må huske på at dette er en hundreårig folkebevegelse, som er i rask tilbakegang. Vi ønsker å sikre at korpsbevegelsen i Norge har bedre betingelser. Representanten fra Arbeiderpartiet etterlyste tiltak. Da synes jeg det er synd han ikke har lest forslaget. For der er det listet opp tiltak over flere sider som kan gjøre det mer interessant å spille i korps i framtiden, og som kan gjøre det mer interessant å være med og bidra. Det gjelder dirigent, støtte til instrumenter, hvordan man kan øve, et samarbeid mellom SFO, kulturskolene og skolene. Vi har altså tatt opp alle punktene. Så sier man at de borgerlige partiene og opposisjonspartiene ikke har kommet med noe konstruktivt. Da blir jeg litt forundret. Alle ser at korpsbevegelsen har utfordringer. Regjeringspartiene har nevnt tippenøkkelen, Frifond, opptrappingsplan for økonomien og momsfritak. Men det i seg selv hjelper ikke. Det er ikke veldig motiverende for foreldre å bake kaker og drive med kakelotteri for å betale moms til staten. Det vi ber om i dette forslaget, og det korpsbevegelsen ber om når de uttrykker frustrasjon i kontakten med oss, er dialog. De ønsker en samtale, de ønsker å bli tatt på alvor, og de ønsker det vi i forslaget vårt kaller en strategi. Stortinget og regjeringen bør ha en strategi sammen med korpsbevegelsen i tiden framover for å løse de utfordringer som korpsbevegelsen har. De fleste profesjonelle musikere i dette landet har startet sin musikalske karriere nettopp i korpsbevegelsen. Men alle skal ikke bli proffer. For noen er det også en hobby. Foreldre som har barn i alderen 10–19 år i korps, synes at dette er trivelig og sosialt. Det er jo egentlig så lite vi ber om. Vi ber om en strategi for hvordan vi skal tenke framover. Alle bør jo tenke framover og ikke minst ha en samtale med korpsbevegelsen. Jeg vil anbefale at regjeringspartiene støtter forslagene fra opposisjonspartiene.