Ingunn Foss (Høyre), 2021-12-15:
Åtte år med borgerlig regjering har ført til at vi har en justissektor som er bedre i stand til å håndtere dagens og framtidas utfordringer enn noen gang. En kraftig styrking av budsjettene har ført til flere ansatte og nytt og bedre utstyr i både politiet og domstolene. Vi overtok et politi som ikke var i stand til å håndtere 22. juli-terroren, og både Gjørv-kommisjonen og politistudien konkluderte med at både organisering, samhandling og ledelse måtte bli bedre. Alle anbefalinger fra Gjørv-kommisjonen ble fulgt opp i vår regjeringstid, og målet om 2 politifolk per 1 000 innbyggere ble nådd. Når det gjelder domstolene, konkluderte Riksrevisjonen med at rettsikkerheten for borgerne var truet, spesielt fordi fagmiljøene var for små og ressursene ikke ble utnyttet godt nok. Med andre ord var det veldig gode grunner for både politireformen og domstolsreformen. I Hurdalsplattformen skriver regjeringen at de vil reversere både politi- og domstolsreform. Domstolene skal tilbake til gammel struktur, og flere små lensmannskontor skal åpnes igjen. Det er bekymringsfullt og sterkt beklagelig. Når verden endrer seg, må også strukturene og arbeidsmåtene endre seg. Løsningen er ikke å stå med ryggen til framtida og motsette seg alle endringer. Hvis reversering innen politi og domstol blir virkelighet, vil det gå ut over den viktige jobben disse skal gjøre, koste mye penger og skape uro og usikkerhet for de ansatte – tid og penger som heller burde vært brukt til å tenke framover og styrke tjenestene, slik både politiet og domstolene selv tar til orde for. Det er vanskelig å tolke regjeringens reverseringsiver på annen måte enn at regjeringen Solbergs reformer skal reverseres, koste hva det koste vil, og selv om dette går ut over både tryggheten og rettssikkerheten til folk. Domstolsreformen er kanskje historiens minst sentraliserende reform. Ingen rettssteder er lagt ned, og ingen ansatte har mistet jobben sin. Tilbakemeldingene viser at reformen virker etter hensikten. Sakene behandles raskere, og fagmiljøene er blitt større. Rettsikkerheten for folk er styrket. Svært tunge og viktige faginstanser har utrykt sin støtte til domstolsreformen. Høyesterett, Juristforbundet, Advokatforeningen, sorenskrivere, Domstolsadministrasjonen, Dommerforeningen, Hovedarbeidsutvalget i Norges domstoler, en rekke statsadvokater, alle landets førstelagmenn, samt sjefen for Økokrim har advart mot en reversering. Videre har Barneombudet og Stine Sofies Stiftelse advart om at en reversering vil kunne svekke barns rettsikkerhet. Barnesakene er ofte svært komplekse, og krav til kunnskap om særlovgivningen er helt nødvendig, noe som var vanskelig å få til i de små domstolene. Dagens organisering fører til at kunnskap og kompetanse kan deles blant dommerne, noe som betyr at sakene kan behandles bedre og raskere, og barn slipper å stå unødig lenge i krevende konflikter. Det er oppsiktsvekkende at regjeringen Støre velger å overse klare og tydelige faglige råd fra det store flertallet av justissektorens viktigste fagmiljøer, og at regjeringen aktivt fremmer en politikk som vil svekke folks rettsikkerhet. Som flere av instansene var inne på i budsjetthøringen, er det behov for både teknisk utstyr og bygninger, og pengene burde mye heller brukes her enn på å reversere en reform som både var nødvendig og – ikke minst – som virker etter hensikten. Nå er det på tide at regjeringen, som har sagt de skal lytte til folk, lytter til dem som ber regjeringen tenke seg godt om før de reverserer reformer som både virker og var nødvendige.