Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2005-04-05:
Jeg vil innledningsvis rose saksordføreren for hans meget grundige arbeid i komiteen, som er grunnlaget for den innstillingen som et flertall har kommet med. Stortinget kommer til å vedta sterk kritikk, og den aller viktigste grunnen til det er at Riksrevisjonen ikke har kunnet godta regnskapet for 2003. Men det er helt klart at alvoret må ses på mange baktepper, og noe av det skal jeg ta opp. Både i 2001, 2002 og 2003 kom det fram kritikk mot Forsvarets regnskap. Da Stortinget behandlet regnskapet for 2003, gjentok Stortinget den meget skarpe kritikken som lå i de antegnelsene som Riksrevisjonen hadde kommet med. Ved hver korsvei der det har kommet fram kritikk, enten det har gjeldt regnskap eller undersøkelse av prosjekt – nå Program Golf – har statsråden bedyret at hun har tatt og har kontroll. Flere ganger fra Stortingets talerstol har hun gjort det, også da hun måtte ha visst at Riksrevisjonen ikke kunne godkjenne regnskapet for 2003. Så får vi altså milliardsprekken for 2004. Dette må jo bare være et bakteppe, det er ikke det vi behandler i dag. Men det kan ikke stikkes under stol at noe av milliardunderskuddet skyldes 235 mill. kr som er etterslep fra 2003. Forsvaret er en organisasjon som mer enn noen annen trenger tillit og legitimitet. Det er derfor viktig at statsråden har kontroll, og at hun informerer Stortinget dersom det ser ut til at gjennomføring av Stortingets vedtak får alvorlige konsekvenser. Jeg vil her bare slutte meg til det saksordføreren sa, og hans sitat fra den nye forsvarssjefen, nemlig at det er avgjørende at Forsvaret har tillit i befolkningen. Jeg vil videre problematisere omstillingsprosessen som har skjedd, noe mer enn det saksordføreren gjorde. Det kan ikke være tvil om at noe av det uføret man har kommet opp i, også skyldes en forhastet omstillingsprosess. For det første: Internrevisjonen ble svekket i en krevende situasjon med store omstillinger. Dette måtte føre til svekket kontroll. Sammen med flere andre forhold har det etter det jeg skjønner, også ført til at kapitaleierne har svekkede muligheter til å føre kontroll med utgiftene. Så ble det innført et meget komplisert regnskaps- og lønnssystem uten at det ble sørget for den nødvendige kompetanseutvikling og opplæring. Tvert om, i denne meget krevende omstillingsprosessen ble kompetanse tatt bort. Fire av fem økonomiarbeidere ble altså tatt bort. I en merknad som Fremskrittspartiet står sammen med SV om, har vi vist til at bakgrunnen for innføringen av fase 1 i program Golf var at det skulle styrke økonomistyringen i Forsvaret. Da er det oppsiktsvekkende at innføringen av dette systemet med stor sikkerhet har ført til feil og mangler i 2003, og vi får sikkert se det samme også i regnskapet for 2004. SV har vært skeptisk til det mangelfulle grunnlaget som innføringen av dette systemet har skjedd på, og vi ser ut til å få rett i vår skepsis. Så har vi internfakturering, eller det som så vakkert kalles horisontal samhandling. Der har vi fått en del opplysninger som er kommet fram i høringen. Også det har vært innført på sviktende grunnlag. Jeg vil sitere Edvin Værøy fra Forsvarets Sivile Tjenestemenns Landsforbund, som under høringen sa følgende: «Horisontal samhandel med internfakturering ble innført uten at det forelå fullverdige økonomiske og leveransemessig bindende samhandels- eller leveranseavtale mellom partene. Forståelsen for systemet og kompetansen om bruk og rutiner er meget mangelfull. Vi mangler også et kostnadsbilde og innføringen av et system som krever store ressurser til å flytte tall innen Forsvaret.» Da det kom fram advarsler om konsekvensen av å gå så langt i nedbemanningen som Stortinget hadde vedtatt, mener jeg at opplysningene skulle kommet fram til Stortinget da Stortinget var midt i budsjettbehandlingen. Så er det helt sikkert grunnlag for å si at de samme som advarte i brevet av 18. november, som det er referert til tidligere, kom til en enighet med forsvarsministeren. Da er det viktig, som komiteen har understreket, at det er sporbarhet i den interne dialogen, at det altså er en mulighet for å verifisere den, at det går an å gå inn i den interne dialogen for å se hva slags grunnlag man kom fram til den enigheten på. Fellesnevneren for 2003 og 2004 er internasjonale operasjoner. Vi skriver i en merknad at «økt bruk av internasjonale styrker i utlandet er et resultat av NATOs «out of area»-strategi.» SV har som kjent vært motstander av deltakelse i de operasjonene som har vært satt i verk i 2003 og 2004, men det er egentlig denne saken uvedkommende. Men det er altså politisk uenighet om dette, og da er det ekstra viktig at Stortinget er klar over hva disse operasjonene faktisk koster. Det er det umulig å finne ut av nå. Kap. 1792, som det ofte refereres til, viser ekstrautgiftene, men hva det faktisk koster, er det ikke mulig å finne ut. Det mener vi må synliggjøres i seinere regnskaper. Representanten Hagen har satt fram et mistillitsforslag. Vi er enig i at det er kritikkverdig at statsråden etter alt å dømme har gjort noen til syndebukker. Vi har også under høringen fått høre at det her er en kultur hvor advarsler ikke så lett kan komme fram, og at de som advarer, blir brakt til taushet. Vi er altså enig i denne kritikken. Representanten Hagen sa jo også i sitt svar på min replikk at grunnlaget for mistillitsforslaget ligger nettopp i hans egne merknader, og at det som nå har skjedd, har skjedd. Vi mener at den kritikken som er kommet fram, og som inngår i vedtaket her, står på egne ben. Vi mener at det er statsministerens ansvar å la en statsråd som blir gjenstand for så stor kritikk, bli sittende. Vi oppfatter det sånn at grunnlaget for mistillitsforslaget også er uenighet om personalpolitikken. Vi mener at det har ikke Stortinget noe med. Det skulle gjort seg at Stortinget skulle stå ansvarlig for den personalpolitikken som blir ført, sjøl om vi får lov til å slutte oss til den kritikken som har framkommet. Vi mener også at det er muligheter for å komme tilbake til saker seinere, og så får vi se hva vi gjør da. Så vil jeg ta opp noe som ikke har med Forsvaret å gjøre, men med Kultur- og kirkedepartementets håndtering av Norsk Tipping. Riksrevisjonen påpeker at Norsk Tippings involvering i Fabelaktiv AS og Spillverden AS – den siste handler om involvering i Sri Lanka – har ført til at tippeoverskuddet over fire år er blitt 40 mill. kr mindre enn det burde ha vært, at eierskapet er basert på en uformell kommunikasjon mellom Norsk Tipping og departementet, og at det er uklare retningslinjer for det. Vi mener at det er svært uheldig at departementet ikke har hatt mer kontroll med hva Norsk Tipping har gjort, spesielt når Norsk Tipping og hele spillemarkedet er under et slikt press som det er. Vi forutsetter at departementet fra nå av har klare retningslinjer i sin kontroll av Norsk Tipping.