Helge Orten (Høyre), 2014-12-04:
Bevilgningene til vedlikehold og fornying av veiene våre er økt betydelig med Høyre og Fremskrittspartiet i regjering, og det gir resultater. I 2015 vil forfallet på riksveiene endelig stoppe opp, og vi starter jobben med å redusere etterslepet. Det er historisk, siden det er første gang på flere tiår at det skjer. Det som forundrer meg, er hvorfor den rød-grønne regjeringa, som hadde flertall i Stortinget, ikke evnet å prioritere nok midler til vedlikehold av veinettet. For oss er det viktig å redusere forfallet, og vi vil fortsette å prioritere vedlikehold og fornying høyt i de kommende budsjettene. Effektiv planlegging og bygging av vei handler om mer enn bare penger. Derfor er vi godt i gang med å etablere et eget veiselskap som skal være operativt i løpet av 2015. Veiselskapet vil ha en avklart finansiering, og selskapet kan derfor planlegge lengre strekninger mer helhetlig. Det betyr også at usikkerheten med årlig budsjettering ikke lenger er til stede, og at prosjektene blir startet opp når de er ferdig planlagt. Offentlig–privat samarbeid, OPS, er et annet verktøy som har vist seg å gi gode resultater ved at prosjekter har blitt gjennomført både raskere og til en forutsigbar kostnad og risiko for det offentlige. Et eksempel på det er prosjektet som ble gjennomført mellom Kristiansand og Grimstad. Der gikk entreprenøren på en smell, og prosjektet fikk en alvorlig kostnadsoverskridelse. Jeg er ikke spesielt glad for at entreprenøren ikke tjener penger – tvert imot. Men det viser den sikkerheten vi har i et OPS-prosjekt for at den offentlige kostnaden ikke blir større enn det vi tror på forhånd. Det har en stor verdi, for det betyr at kostnadsoverskridelser ikke forskyver eller presser ut andre prosjekter som skulle startet. Offentlig–privat samarbeid setter investering og drift og vedlikehold i sammenheng. Det gir smarte og kostnadseffektive løsninger sett i et levetidsperspektiv. Det finnes mange gode eksempler på både små og store forbedringer. I Trøndelags-OPS-en tok f.eks. entreprenøren kostnaden med å installere LED-lys i tunnelene, fordi man så at det ville gi bedre belysning, og det sparte driftskostnader på lang sikt. I budsjettet for 2015 er det tatt initiativ til å etablere tre OPS-prosjekter. Det er en god start, men vi skal gjøre mye mer. Derfor må vi få på plass et rammeverk og en strategi for bruk av OPS som kan gi forutsigbarhet for bransjen. På den måten kan disse prosjektene bli mer interessante for både norske og utenlandske aktører, og vi kan oppnå en god og sunn konkurranse, økt effektivitet og over tid lavere kostnader. Det er ikke akseptabelt at det skal ta ti år i gjennomsnitt å planlegge et veiprosjekt. Derfor jobber regjeringa målrettet for å redusere planleggingstida. Noe av det som tar mest tid, er behandling av alle innsigelsene. Forsøket med at Fylkesmannen samordner alle statlige innsigelser, har vist seg å gi gode resultater. Regjeringa utvider derfor denne ordninga til å omfatte tolv fylkesmenn. Statlig plan er et annet virkemiddel som egner seg godt på lengre strekninger med mange kompliserte hensyn å ivareta, og der det kan være ulike interessemotsetninger. Så langt har statlig plan kun blitt brukt fem ganger tidligere, og da sier det litt at regjeringa allerede nå har varslet at de vil bruke det på to nye europaveistrekninger, for å sikre rask og effektiv planlegging. Konseptvalgutredninger, eller KVU-er, er benyttet for å avklare kompliserte trasévalg og planlegge lengre strekninger. I mange tilfeller er dette et godt verktøy, som gir nødvendige avklaringer og forutsigbarhet i den videre planleggingen. Et godt eksempel på det er avklaringen av konsept- og trasévalg på E39. Der den rød-grønne regjeringa hadde beslutningsvegring og ikke fikk gjort vanskelige valg, har vi nå skåret igjennom og besluttet – til stor glede for både innbyggere og næringsliv. I andre tilfeller, som kanskje er mindre kompliserte, kan KVU-ene bidra til forlenget planleggingstid. At vi har kuttet 13 KVU-er, betyr at de prosjektene, som omfatter alt fra byløsning i Larvik til store deler av rv.13 og E6 fra Fauske til Alta, får minst to års kortere planleggingstid. Regjeringa gjorde også et viktig grep da den tiltrådte, som kanskje ikke får så mye oppmerksomhet. Kystverket og forvaltningen av havn og farled ble flyttet til Samferdselsdepartementet. Det er mer enn et administrativt grep. Det legger til rette for en helt annen samordning mellom transportformene. Skal vi lykkes med å få mer gods over fra vei til sjø, er det helt avgjørende at det er sammenheng mellom infrastrukturen på land, havnestrukturen og en konkurransedyktig sjøtransport. Derfor har vi kommet langt i arbeidet med å utarbeide en egen havnestrategi, en omfattende godsanalyse og en maritim strategi, og Stortinget vedtok i vår en ny loslov. Alt dette er tiltak for å bidra til en mer konkurransedyktig sjøtransport, lavere avgifter, mer effektive havner og en mer miljøvennlig transport av gods. Med en ny regjering og et nytt stortingsflertall kan vi slå fast at vi har fått et taktskifte i norsk samferdselspolitikk.