Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Statens pensjonsfond er våre felles sparepenger, og de må forvaltes godt. Fondet har utviklet et solid omdømme for sin struktur, styringsmodell, åpenhet og ansvarlighet, og fondet skårer høyt i internasjonale sammenligninger. Resultatene som er oppnådd, bygger på langsiktig arbeid med jevnlige vurderinger av hvordan forvaltningen av fondet kan utvikles videre, og endringer i investeringsstrategien skal bygge på grundige faglige vurderinger. Viktige veivalg forankres i Stortinget. Målet for investeringene i Statens pensjonsfond er å oppnå høyest mulig avkastning innenfor rammen av moderat risiko, og investeringsstrategien kjennetegnes ved: å spre investeringene bredt, å bruke fondets lange tidshorisont til å høste risikopremier, lave kostnader, åpenhet, et begrenset innslag av aktiv forvaltning, en ansvarlig forvaltning og en klar styringsstruktur. Ved utgangen av 2014 var aksjeinvesteringene i Statens pensjonsfond utland spredt på mer enn 9 000 selskaper og obligasjonslånene på mer enn 1 100 ulike utstedere. Investeringer i eiendom kommer i tillegg. Samlet var fondets midler investert i 75 land. Fondet skal forvaltes ansvarlig og innenfor klare etiske rammer, og det er fastsatt etisk motiverte kriterier for å utelukke selskaper. Som eier kan vi også påvirke selskapene til å ta hensyn til miljø og samfunn, og virkemidlene i den ansvarlige forvaltningen må brukes samordnet, konsistent og forutsigbart. Da får de størst effekt. Årets melding drøfter flere viktige temaer, bl.a. rammene for Norges Banks forvaltning, investeringer i eiendommer og infrastruktur og finansiell risiko som følge av klimaendringer. Investeringer i fornybar energi og i kull- og petroleumsselskaper er også grundig omtalt. Komiteens innstilling viser stor interesse for fondet og bred støtte til rammeverket og hovedtrekkene i forvaltningsstrategien. Det er jeg glad for. En god og langsiktig forvaltning av Statens pensjonsfond forutsetter bred oppslutning om og tillit til måten fondet forvaltes på. Derfor er jeg også tilfreds med at komiteen har funnet løsninger med bred politisk støtte også i vanskelige spørsmål. Det legger til rette for at den valgte strategien skjermes fra skiftende politiske konjunkturer. Samtidig vil jeg minne om at fondets viktigst oppgave er å bidra til å finansiere offentlig sektor i fremtiden. Det skal trygge våre pensjoner, helsetjenester og eldreomsorg, og hvis vi fra politisk hold ønsker å bruke fondet til også å oppnå mange andre mål, kan det oppstå målkonflikter og uklarhet. I utformingen av fondets forvaltningsstrategi må vi tenke nøye gjennom forholdet mellom mål og virkemiddel. Det er også usikkert hvordan fondsverdien vil utvikle seg fremover. De nærmeste årene kan avkastningen bli lavere enn vi har sett de siste årene, bl.a. fordi obligasjonsrentene nå er svært lave. Rommet for kurstap ved stigende markedsrente er derfor betydelig. I løpet av de siste to årene har kapitalen i Statens pensjonsfond utland økt med et beløp som svarer til ett års verdiskaping i fastlandsøkonomien, og samlet svarer verdien av fondet nå til vel to og et halvt års verdiskaping. Men historien viser at avkastningen kan svinge markert, og at slike svingninger kan gå begge veier. Mye av dette var også årsaken til at regjeringen satte ned Thøgersen-utvalget, som skal vurdere praktiseringen av handlingsregelen. Denne rapporten legges frem senere denne måneden. I forvaltningen av fondet må vi også håndtere klimaspørsmål. I meldingen la regjeringen vekt på eierpåvirkning og dialog som virkemiddel. I tillegg foreslås klima som et nytt adferdsbasert kriterium i retningslinjene for observasjon og utelukkelse fra SPU. Kriteriet er uavhengig av sektorer og vil utvikle seg over tid. Jeg har merket meg at finanskomiteen mener det i tillegg er hensiktsmessig med et produktbasert kriterium for å utelukke selskaper som har en vesentlig del av sin virksomhet og sine inntekter fra kull som brukes til energiformål. Komiteen mener det bør legges til rette for en kjede av virkemidler og ses hen til eventuelle planer for å endre energimiksen i selskapet. Jeg har også merket meg komiteens ønsker om videre prosess og fremdrift. Regjeringen vil følge dette opp og komme tilbake til saken i nasjonalbudsjettet 2016, etter å ha innhentet vurderinger fra Norges Bank og Etikkrådet. Komiteen tar videre opp om Norges Bank kan vurdere et forventningsdokument om menneskerettigheter. Det vil jeg også følge opp i dialogen med Norges Bank. Helt avslutningsvis: Petroleumsformuen har gitt Norge et utgangspunkt som få andre land er forunt. Vi har laget et opplegg for å håndtere inntektene fra olje og gass til felles og varig glede for hele befolkningen.