Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2011-06-14:
Siden Stortinget skal behandle revidert nasjonalbudsjett i sin helhet på fredag, har jeg tenkt å holde dagens debatt på et saklig minimum. Når komiteen jobber med budsjettene, er det til tider hektisk, og det er mange elementer som skal holdes styr på, så jeg vil starte med å takke komiteen for et godt samarbeid. Den takken må også deles med de ansatte på Stortinget og i partigruppene. Jeg vil begynne med å si at det er en bred oppslutning om de forslag regjeringen har fremmet i revidert nasjonalbudsjett på lovendringene. Jeg skal derfor i mitt innlegg kun si litt om tre av de sakene som det har vært mest oppmerksomhet rundt. Den første saken er nok den som har fått mest plass i media, og som har vært diskutert flere ganger i denne salen. Det handler om hvordan man skal offentliggjøre skattelistene. Regjeringen legger opp til en innstramning av praksisen man har hatt. Det nye systemet legger opp til at alle nå kan søke i skattelistene ved å logge seg på ID-porten minID. Når man kommer inn, kan man kun søke på ett og ett enkeltnavn i skattelisten. Videre legger man opp til at media kan få en elektronisk kopi av hele skattelisten, såfremt de skriver under en avtale om at de ikke vil offentliggjøre hele eller deler av listen, og at de heller ikke kan videreformidle den helt eller delvis på annen måte. Med dette søker man å ivareta den viktige funksjonen media har som samfunnskritisk aktør overfor både myndighetene og samfunnsutviklingen. Forslaget legger ikke opp til å begrense journalistikken i seg selv, men altså måten man sprer informasjonen på. Forslaget vil med dette også hindre en utvikling av kommersialiseringen av skattelistene som man har sett de siste årene. Det har vært en utvikling som i stor grad har bidratt til et økt press på personvernet, som alle partier har sagt seg skeptiske til. Regjeringens forslag støttes av et flertall i komiteen, mens et varierende mindretall har forskjellige forslag som vil stramme ytterligere inn på dagens praksis. Den andre saken jeg vil knytte noen kommentarer til, er avskrivningsreglene for driftsmidler i industrianlegg. Dette var også noe som Norsk Industri vektla spesielt under høringen komiteen har gjennomført. Det har gjennom tid vært en utvikling på dette området, både fordi man har fått nye saldogrupper, slik at det i dag er ti forskjellige grupper man kan klassifisere avskrivningene i, og fordi man gjennom nye måter å oppføre bygg og anlegg på stadig kommer borti utfordringer med hva som skal defineres som hva. Konsekvensen av dette har vært at man også i rettssystemet har problemer med å skille mellom hva som skal regnes som maskiner, og hva som skal regnes som anlegg. Dette er en problematikk som flertallet er godt kjent med, og man har også i budsjettet for inneværende år en flertallsmerknad om dette. Flertallet ser derfor fram til det regjeringen har varslet, at det skal være en gjennomgang i neste års budsjett på dette området. Den tredje saken jeg vil si litt om, er de endringene man legger opp til i arveavgiftsloven. Det har gjennom tid vært flere endringer i denne loven for å få likestilt ektefeller og samboere. Dette har vært viktige og riktige endringer med støtte fra et bredt flertall i Stortinget. De endringene man nå legger opp til, har også bred støtte. Kort fortalt har det i dagens regelverk vært en ulikhet på grunn av at ektefeller har kunnet sitte i uskiftet bo med sine arvinger uten at arveavgiftsplikten har slått inn før man enten har utdelinger fra boet eller at uskiftet opphører. Denne muligheten har ikke samboere kunnet nyttiggjøre seg på samme måte. Forslaget fra regjeringen endrer nå på dette, slik at man også på dette området får en likebehandling mellom ektefeller og samboere. Det foreslås også en endring i fribeløpene ved utdeling fra uskiftebo, slik at man nå kan regne utdeling fra boet som at det kommer fra begge ektemakene, eller samboerne. Det betyr i praksis at man nå kan regne inn to fribeløp og ikke ett som i dagens system. Dette er et grep som gjør det enklere for familier å overføre verdier til barnebarn. Jeg vil til slutt få komme med en muntlig rettelse. I komiteens tilrådning har det kommet med en bokstav for mye under vedtak A og vedtak B. Under romertall I og «Lovens tittel skal lyde:» står det henholdsvis «I lov 19. juni 1964 nr. 14 …» og «I lov 12. desember 1975 nr. 59 …». Det skal i stedet stå «Lov …» uten «I» foran begge steder. Jeg ber derfor om at tilrådningen rettes i tråd med dette. Med dette anbefaler jeg Stortinget å støtte flertallsinnstillingen.