Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-15:
Den offentlige rettshjelpsordningen skal sikre at «ingen lider rettstap på grunn av dårlige økonomiske evner eller mangelfulle opplysninger om sine rettigheter», som det heter i forarbeidene til loven som kom i 1980. Siden den gang har det vært foretatt en rekke endringer i ordningen, en del innstramminger og enkelte utvidelser. SV har lenge arbeidet for å utvide den offentlige rettshjelpsordningen både når det gjelder saker som skal kvalifisere for å få rett til slik rettshjelp, og for å legge om egenandelssystemet slik at flere kan bli omfattet av ordningen. Hensikten med ordningen er å sikre at de som ikke har penger til å betale for advokathjelp, skal få det helt eller delvis dekket av staten. Det hjelper ikke å ha retten på sin side hvis ikke folk har økonomi til å få prøvd den ut. Det er et viktig rettssikkerhetsprinsipp å få prøvd sine rettigheter. Regjeringen foreslår nå å legge om store deler av ordningen, slik at den kan nå flere. Dette støtter vi fullt ut. Ett av forslagene er å øke inntektsgrensene fra 246 000 kr til 325 000 kr for enslige og fra 369 000 kr til 600 000 kr for par. Det vil føre til at dobbelt så mange husholdninger – fra 600 000 til 1,2 millioner – vil bli omfattet av ordningen. Når inntekten skal beregnes, bør det gis fradrag for enkelte faktiske utgifter, slik at det er den enkeltes reelle betalingsevne som er utgangspunkt for hvor stor egenandelen blir. I meldingen tar Regjeringen til orde for at det skal gjøres fradrag for forsørgelse av barn og sykdomsutgifter. En enstemmig komité mener også at det i det videre arbeidet med egenandelsystemet bør ses på om det er andre fradrag som også kan være aktuelle, f.eks. for personer med stor gjeldsbyrde. Et annet viktig forslag i meldingen er at ingen advokat kan forlange mer enn den offentlige salærsatsen som er på 870 kr pr. time innenfor flere nye saksområder der advokater i dag kan ta flere tusen kr pr. time. Det gjelder bl.a. forbrukersaker, gjeldssaker, klager i helse- og sosialsaker, og trygdesaker, visse arbeidsrettslige saker og barnebortføring. Dette mener vi i SV er viktige utvidelser av ordningen. Flere rettshjelpsundersøkelser viser at det er andre hindre enn de rent økonomiske som gjør at folk ikke oppsøker advokat, som f.eks. manglende kunnskap om at de har et juridisk problem, eller barrierer i forhold til å oppsøke et advokatkontor. Derfor er forslaget om en førstelinjetjeneste med landsdekkende offentlige servicekontorer der alle kan få én times gratis hjelp av en advokat eller rettshjelper, ett av de viktigste forslagene Regjeringen nå kommer med. Forslaget har allerede vært i gang som et prøveprosjekt siden 2002 og ble evaluert av Statskonsult i 2004 og av Justisdepartementet i 2006. Konklusjonene er at prøveprosjektet har vært en suksess med gjennomgående gode tilbakemeldinger, både fra dem som har fått rettshjelp, og fra advokater. Førstelinjetjenesten må være lett tilgjengelig. Det er også viktig å nå ut med informasjon til personer som av ulike grunner har problemer med å oppsøke en slik tjeneste, f.eks. ved asylmottak, fengsler, institusjoner og i rusmiljøer. SV mener at det er stort behov for alternative rettshjelpstiltak for å sikre rettssikkerheten til utsatte og svakere stilte grupper, som bl.a. de studentdrevne rettshjelpstiltakene Juss-Buss, JURK, Jussformidlingen, Jushjelpa i Midt-Norge og Jusshjelpa i Nord-Norge. Likeledes Gatejuristen, som er et lavterskeltilbud som gir gratis rettshjelp til personer som har – eller har hatt – rusproblemer. Stortingsmeldingen danner et godt grunnlag for det videre arbeidet med en offentlig rettshjelpsordning.