Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2005-05-31:
Noreg er eit fleirkulturelt samfunn: 200 nasjonalitetar og 8 pst. innvandrarar. Det er ei utfordring for nasjonale og lokale styresmakter så vel som for arbeidslivs- og fritidsarenaer, ja for den enkelte av oss anten vi er fødde og oppvaksne i Noreg eller er tilflyttarar. Senterpartiet vil ha gode møteplassar. Mange organisasjonar bidreg til fellesarenaer, der vi kan gi kvarandre moglegheit for kunnskap, for forståing, for respekt og for samarbeid. Mange organisasjonar bidreg til gode fellesarenaer. Det er 70 barne- og ungdomsorganisasjonar blant dei organisasjonane som gjer eit særdeles viktig arbeid. Vi trur òg det er viktig å gi minoritetsungdom større høve til å delta i desse organisasjonane og til å skapa sine eigne plattformer. Fafo-rapporten som er referert i siste nummer av avisa «Utrop», fortel noko om engasjementet blant innvandrarungdom i organisasjonar. Den fortel òg at det er nokre som enno ikkje får lov å delta, sjølv om dei sjølve ynskjer det. Så her er det eit arbeid å gjera. Vi er opptekne av at gode fellesarenaer, f.eks. Horisont, Antirasistisk Senter, Vard-modellen og KIA, arenaer som skaper mangfald og inkludering og deltaking, skal ha moglegheit òg til føreseielege inntekter. Vi er overraska over den smålegheita Regjeringa viser på dette området. Talet på søknader har år for år gått opp, men dei passar tilbørleg på å sikra seg fleirtal i lag med Framstegspartiet for å halda nivået på utbetalingane nede. Det er ei utfordring til Kristeleg Folkeparti, som er oppteke av å styrkja frivilligheita, og det er ei utfordring til Framstegspartiet, som i dag snakkar stort om førebyggjande arbeid og kor viktig det er. Så er skulen sjølvsagt ein svært viktig møteplass for gjensidig forståing, for respekt og samspel. Ein føreseieleg og god kommuneøkonomi er svært avgjerande både for å sikra ein god og gratis skule og for å gi kommunane moglegheit til å stimulera til kultur og frivillig arbeid. Rekruttering til arbeidslivet for innvandrarar må intensiverast. Der er introduksjonsprogrammet viktig, men fyrste punkt er faktisk det å bli innkalla til eit intervju, og vi har altså eit forslag der vi står saman med SV om at ikkje berre staten bør ha måltal for rekruttering av innvandrarar, men institusjonar og frivillige organisasjonar som tek imot statsstøtte, bør òg påleggjast å kalla inn minst ein innvandrar til intervju. Kartlegging av kompetanse er sjølvsagt avgjerande. Der er det for lange prosedyrar, anten ein er innvandrar eller ein norsk ungdom som har vore ute av landet for å ta seg utdanning. Vi er glade for at fleirtalet no står bak å be Regjeringa intensivera innsatsen der for å sikra raskare avklaring. Språk er ein annan føresetnad. Vi synest det blir heilt feil å setja aldersgrense for kven som kan delta i språkopplæring, og vi er ueinige i at norskopplæring er fjerna for dei som har ein uavklart søknad i asylmottak. Når det gjeld raskare busetjing av flyktningar, må alle som ynskjer det, gå inn for at integreringstilskottet igjen blir innført for dei som får opphald på humanitært grunnlag. Så er det nokre punkt som krev spesiell merksemd, både tvangsekteskap og kjønnslemlesting. Når det der no blir bedt om oppfølging frå Regjeringa si side, er det viktig å understreka at den utgreiinga som det no er fleirtal for, ikkje er ei vanleg utgreiing.(Presidenten klubbar.) Eg skal komma tilbake til det i eit seinare innlegg. (Presidenten klubbar.)