trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
Jeg tar utgangspunkt i at det i dag er 3 700 planoverganger. Det er en formidabel oppgave å sikre alle disse. En del er sikret allerede, for all del – det betyr ikke at man har 3 700 gjenstående prosjekter. Men det er viktig å gjøre noe med det der det er en utrygghet, der det er dårlig sikt, for å redusere risikoen for at ulykker oppstår. Dette er en oppgave som Jernbaneverket har jobbet med i lang tid. De har en egen, skal vi kalle det, samlet plan, der de har sett på alle områder der det trengs sikring, og de gjennomfører prosjektene i tråd med det som gir antatt størst nytte, altså der risikoen er høyest og en kan få størst gevinst av å gjennomføre det. Den planen følger de. Når det gjelder kommunenes bidrag og andres bidrag, er det slik at hvis en gjennomfører større veiprosjekter i et område der en også berører jernbanen, pleier en ofte å framskynde prosjekter som det er naturlig å gjennomføre når en først har anleggsmaskiner på plass. Da har en ofte en kostnadsdeling, slik at alle aktører som får glede av det, eller trenger prosjektene, også er med og tar kostnadene. På samme måte, i de tilfellene der kommunene ønsker å framskynde prosjekter lokalt tidligere enn det som Jernbaneverket har på sin prioriteringsliste, av ulike årsaker, inviterer Jernbaneverket til at det kan en være med på, men da må det være en kostnadsdeling, eller at kommunen selv tar kostnadene, rett og slett fordi Jernbaneverket har sin prioriteringsliste. Dette er i tråd med slik det har fungert under forrige regjering, men jeg synes dette er en hensiktsmessig måte å gjøre det på. Bevilgningene for 2014 er økt lite grann i forhold til 2013. Men det er altså ingen forutsetning at kommunene nå skal ta kostnadene alene. Ved prosjekter som er planlagt gjennomført, er det fortsatt Jernbaneverket som tar kostnadene, men som sagt, når kommunene selv ønsker å få gjort mer enn det som er planlagt, må kommunene ta alle eller deler av kostnadene etter avtale med Jernbaneverket.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
Dette er et langsiktig prosjekt, og vi snakker om mange tiår før en har vært gjennom hele lista. Det er også naturlig at spesielt nå når en rundt Oslo-området gjennomfører intercitytriangelet, eller intercitykvadratet, som det nå har blitt, vil en naturlig oppgradere mange av disse overgangene i tillegg. Når det gjelder hvor fort det enkelte prosjekt kommer, anbefaler jeg representanten heller å etterspørre en liste med prioriteringer for å få noe konkret på det. Dette er et rent pengespørsmål, og hvis Stortinget ønsker å få gjennomført ting raskere, får man også muligheten til å bevilge mer penger til dette tiltaket. For 2014 er det avsatt 70 mill. kr til dette. I forrige år ble det brukt 50 mill. kr, så det er en økning som i prosent blir veldig hyggelig, men i kroner er det 20 millioner det er snakk om. Det er en vekst på en måte, men det er ting som vil ta tid.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
Det er blitt bevilget mer penger for inneværende års budsjett. Det vedtaket ble gjort ganske nylig. Nå har vi begynt å arbeide internt i departementet med prioriteringer, og jeg tror representanten er kjent med at også forrige regjering hadde sine første regjeringskonferanser litt senere utpå vinteren/tidlig vår, så vi har ennå ikke begynt å fordele pengene. Men alt som har med trafikksikkerhet å gjøre – og dette er trafikksikkerhet – er veldig viktig for denne regjeringen og vil få en prioritet.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-01-08:
Før jul hadde vi i denne salen en interpellasjonsdebatt om vanedannende medisiner. Det var en lang og veldig god debatt. Mange ulykker skjer jo fordi folk kjører i rus- eller alkoholpåvirket tilstand. Men mange ulykker skjer også fordi folk kjører påvirket av vanedannende medisiner, selv om disse medisinene er merket med en rød trekant på boksen, som en tar av. Mitt spørsmål er: Hvordan ser ministeren for seg at vi skal kunne komme lenger enn vi er i dag, for å forhindre at folk kjører enten i ruspåvirket tilstand eller påvirket av vanedannende medisiner? Vi må komme lenger enn vi er i dag, hvis vi skal klare å redusere dette – det hjelper ikke bare med midtdelere og bedre veier.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Me har nett lagt bak oss eit år som er svært trist når det gjeld talet på drepne og hardt skadde i trafikken. Eg vil rosa statsråden for at han så klart har flagga at denne utviklinga må snuast, og at fleire tiltak må setjast i verk for å auka trafikktryggleiken. Vegvesenet kom sist haust med ein analyse som viser at strekningsmåling med fotoboksar reddar liv. Brukt i vegtunnelar gjev dette tiltaket ein ulukkesreduksjon på opptil 27 pst. Regjeringserklæringa slår fast at bruken av strekningsmåling skal avgrensast, og at dette ikkje skal innførast på nye strekningar før ordninga er evaluert. Kvifor avgrensa bruken av fotoboksar med gjennomsnittsmåling, når det er dokumentert at det er eit effektivt tiltak mot alvorlege trafikkulukker?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-01-08:
Det er en sammensatt problematikk som ligger til grunn for veldig mange av ulykkene. Det er jeg veldig glad for at statsråden var så tydelig på. Rus, fart, bilbelte, standard på biler, standard på vei og midtdelere er tema en har vært innom. Vi i komiteen har hatt møte med både Statens havarikommisjon og Vegdirektoratet for å bli oppdatert på ulike tema. Ett tema som dukket opp, er at man ser en negativ utvikling i både Norge, Sverige og Finland. Mitt spørsmål er om statsråden er villig til å se på hvilke konsekvenser dette har også i de andre landene. Er det en sammenfallende problematikk som gjør at man har fått en økning det siste året? Dette er jo en veldig uheldig utvikling, som vi bør gjøre alt vi kan for å få snudd.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-01-08:
Mitt hovedspørsmål går til samferdselsministeren. – Mens han går opp på talerstolen, kan jeg benytte anledningen til å ønske godt nytt år før vi setter i gang debatten. Kampen om bompenger har vært Fremskrittspartiets fremste fanesak gjennom mange år. I gjentatte budsjettforslag har man lovt å slette bompengegjeld på 25 mrd. kr. Tidligere samferdselspolitiske talsmann, Hoksrud, lovte bl.a. i valgkampen at det skulle bli bompengefritt over hele landet. Det har også en rekke representanter lokalt rundt om i landet gjort. Etter at Fremskrittspartiet kom inn i regjering, har regjeringen hver eneste dag krevd inn 20 mill. kr daglig og vedtatt bompengeprosjekt i Stortinget. I går ettermiddag viste TV 2s bomometer at summen har økt til 1,66 mrd. kr siden regjeringen tiltrådte. Så mitt spørsmål til samferdselsministeren er: Hvor mye forventer samferdselsministeren å ta inn i bompenger i 2014?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-01-08:
Selv etter nysalderingen for 2013 er bompengebruken svært lik hos den forrige og den nåværende regjeringen. Det har altså ikke hatt noen stor betydning om Fremskrittspartiet sitter i regjering eller ikke. Jeg ønsker å utfordre statsråden videre på hva nivået for 2014 vil være, selv om ikke alle beregninger er klare. Men jeg føyer til et tilleggsspørsmål: Er det nå slik å forstå at Fremskrittspartiet har innsett at bompenger er et nyttig verktøy til å finansiere vei – særskilt rundt de store byene?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-01-08:
Det er et alvorlig tema som er tatt opp. Jeg er glad for at statsråden har det høyt oppe på sin dagsorden. Noen av tiltakene vi her diskuterer, kan det vel være noe politisk uenighet om, men mye er det også bred enighet om. Det gjelder behovet for flere midtdelere, trygge bruksveier – med gul midtstripe – i distriktene, innsats for rassikring, trygge veier generelt, tiltak knyttet til hvem som ferdes på veiene våre, osv. Fremskrittspartiet har i lang tid hatt et engasjement for økt satsing på trafikksikring og brukte ofte sterke ord mot den forrige regjeringen. Det er derfor litt overraskende, når partiet nå hadde sjansen til å prege sitt første store budsjett – og sågar hadde mange milliarder kroner mer til rådighet enn det den forrige regjeringen hadde – at det ikke kom noe stort løft på dette området. Hvorfor var skattekutt en viktigere bruk av de ekstra milliardene enn trafikksikringstiltak?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-01-08:
Jeg synes det er spesielt om kulturministeren ikke kan avkrefte det som har framkommet i media, om at hun vurderer å blande seg inn i hvordan NRK presenterer værtjenester. Det er ingen nyhet at allmennkringkasteren driver med værmelding. Jeg synes det ville være spesielt om noen politikere mener at de skal slutte med det, eller blander seg inn i hvordan de redaksjonelt velger å legge dette fram. Det er også sånn – det har kommet fram i debatten – at om NRK skulle trekke seg ut av dette samarbeidet, blir domenet yr.no liggende ubrukt i ett år, og at det europeiske værsamarbeidet krever at den informasjonen som presenteres gjennom disse tjenestene, presenteres ikke-kommersielt. Da virker det som at den diskusjonen som kulturministeren her har havnet i, bærer mer preg av regjeringens behov for å vurdere konkurranse og kommersialitet på alle områder enn noen som helst slags faglig godt fundert begrunnelse. Kan kulturministeren legge debatten om yr.no død, til glede for de mange nordmennene som bruker tjenesten?
Abid Raja (Venstre), 2014-01-08:
Mitt spørsmål går også til samferdselsministeren – godt nyttår! Vi i Venstre har tenkt flere kongstanker for regjeringen. Grunnlaget for én slik tanke ble lagt i budsjettforliket med regjeringen, hvor vi fikk på plass verbalvedtaket om at Stortinget ber regjeringen planlegge Intercity som et sammenhengende prosjekt helt fram til Halden og vurdere planlegging videre mot Göteborg. Derfor var det gledesrus da samferdselsministeren møtte sin svenske kollega. Slike møter var under de rød-grønne ikke-eksisterende, og det bidro iallfall ikke til – som nå – at det etableres et samarbeid på administrativt nivå mellom to lands departement som skal vurdere tiltak på jernbanestrekningene over landegrensene. Kongstanken her er den skandinaviske 8-millionersbyen, en moderne jernbane mellom Oslo og København. Tenk at togene som kjører mellom Norge og Sverige, kjører i dag på over 100 år gamle enkeltspor. Det er bakvendtland. Det er ikke konkurransedyktig verken for passasjerer eller for godstransporten, og det resulterer i miljø- og trengselsutfordringer for samfunnet. Tenk samtidig at det kjører nesten 3 000 trailere over Svinesund hver dag. Det vil rett og slett være sterilt for kongstanker ikke å agere nå, særlig når vi vet at godstransporten skal øke med 50 pst. innen 2030. Danmark bygger en moderne jernbane til Tyskland, og reisetiden fra København til Hamburg vil bli 2,5 timer med tog om bare 7 år. 8-millionersbyen som kobler Oslo til Sverige og Danmark, kan gi reisetid fra Oslo til København på 2,5 timer, og det med tog. Føl på det å kunne dra til Oslo S og ta toget i 2,5 timer, så være reklamen selv – «Det er deilig å være norsk i Danmark» – og så ta toget på kvelden hjem igjen, beruset på opplevelser eller noe annet. Tenk med dobbeltspor, hvor mange liv og hvor mye miljø og kroner samfunnet sparer på å flytte gods fra vei på bane. Tenk kongstanken, bare tenk. Derfor lurer jeg: Har samferdselsministeren tenkt å realisere kongstanken som muligens også presidenten nå føler?
Abid Raja (Venstre), 2014-01-08:
Det er en god start at man møter sin svenske kollega. Det var vel Olof Palme som sa at politikk er å ville. Vi i Venstre, vi vil. Det må en god dose politisk vilje til for å få realisert store prosjekter. Tenk at triangelet Oslo–Göteborg–København tar i dag 8 timer, mens tilsvarende strekninger i Tyskland, Frankrike eller Spania tar 2,5 timer. Det får noen av oss steinaldersmak i munnen av. Vi må hjelpe Norge ut av jernbanefattigdommen. Derfor lurer jeg på om kongstanken kan bli operasjonalisert. Kan f.eks. statsråden si når han vil sette i gang en utredning av dette? Kan f.eks. statsråden si at han snarlig akter å gi beskjed til Jernbaneverket om å starte planlegging av den nevnte strekningen? Det vil være å følge opp det budsjettforliket vi har, for å få på plass en moderne høyhastighetsbane fra Oslo til Göteborg og så videre til København og Hamburg.
Abid Raja (Venstre), 2014-01-08:
Jeg er enig med samferdselsministeren i mye, deriblant i dette at jo mer av bompengene som går med til rene administrasjonskostnader, desto større uting er det. Bompenger er egentlig en byrde, et onde. Det er ingen bilist i Norge, tror jeg, som føler at det er kjempekult å kjøre igjennom en bomstasjon og få regningen i posten. Og det er heller ingen politiker som jubler over at man skal lage bomstasjoner, men det er et nødvendig onde, det er en byrde, og det bidrar til å finansiere veier. Fremskrittspartiet er jo for bedre veier, det er jeg veldig glad for, men dette henger jo sammen. Jo mer bompenger og jo høyere andel, desto bedre vei og mer vei får man. Men hvordan skal man få dette til å gå opp? Kan statsråden forsøke å forklare hvordan man skal få til det ene godet uten det andre ondet?
Ola Elvestuen (Venstre), 2014-01-08:
Jeg synes nok det var et litt vagt svar når det gjelder uttrykket «en vilje» til å få på plass en høyhastighetsbane mellom Oslo og Göteborg, og ser nok at Venstre kommer til å legge trykk på at dette må drives framover i årene framover. Det er viktig å få på plass et bedre jernbanetilbud mellom byene i Skandinavia. Det gjelder i Norge, og det gjelder fra Norge mot Sverige. Det er jo et paradoks at for 10 år siden tok toget mellom Oslo og Stockholm 4 timer og 40 minutter, mens det i dag tar over 6 timer. Det var høyere frekvens, akkurat som det var høyere frekvens også mot Göteborg. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvis han ser på kort sikt, vil han, i sin kontakt med svenske myndigheter, ta initiativ til å få på plass et bedre tilbud og utnytte dagens jernbane på en bedre måte med høyere frekvens og også med kortere reisetid, som det jo var for bare 10 år siden?
Ola Elvestuen (Venstre), 2014-01-08:
Venstre er fornøyd med at det i budsjettet er en styrking av klimaarbeidet for 2014. Ellers er jeg forundret over at det framstilles som et problem her at det er brukt for lite penger på Mongstad. Jeg tror problemet er at man har brukt for mye penger, og at det har vært for dårlig organisert i forhold til de resultatene man ønsket å oppnå, selv om testsenteret på Mongstad nå er viktig. Men fangst og lagring er nødvendige tiltak for å nå de internasjonale klimamålene. Vi trenger å få på plass et fullskala anlegg i Norge, men det trengs også et betydelig internasjonalt samarbeid. Mitt spørsmål til statsråden er egentlig om han kan redegjøre for sine tanker om hvordan man skal få til det nødvendige internasjonale samarbeidet, og Norges rolle i det, for å få på plass en løsning i stor skala for fangst og lagring av karbon.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Samferdselsministeren har vært opptatt av hva han har funnet i skuffer og skap i Samferdselsdepartementet. Jeg tror i alle fall de ti siste samferdselsministrene har hatt lignende møter med sine svenske kolleger for å se på bedre jernbaneforbindelse mellom Norge og Sverige. Samferdselsministeren nevnte Oslo–Göteborg. Han nevnte også Ofotbanen og Meråkerbanen, men han nevnte ikke Oslo–Stockholm. Spørsmålet mitt er: Hva slags initiativ er det egentlig samferdselsministeren har tatt? Lykkes han med dette, er det bare å ønske lykke til og klappe, men når prioriteringene har blitt gjort i denne salen, er det jo de nasjonale banestrekningene som i stor grad har stukket av med bevilgningene. Så spørsmålet er: Hva slags initiativ er det han har tatt med tanke på framtidig utbygging – for det er ingen tvil om at det trengs utbygging. Er også Oslo–Stockholm med i denne tankegangen, eller er det bare Oslo–Göteborg som er prosjektet det skal jobbes videre med?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2014-01-08:
Jeg er glad for at statsråden er så offensiv, og Kristelig Folkeparti har store forventinger til det som skal skje på samferdselssiden de neste fire årene. Transport er helt grunnleggende for den langsiktige og bærekraftige veksten vi ønsker. Den er viktig for å styrke konkurransekraften for næringslivet, den er viktig for regional utvikling fordi en vet at folk bosetter seg i nærheten av steder der de lett kan komme til en stasjon, og den er viktig for å få ned klimagassutslippene ved å få mer gods over på f.eks. bane eller å få flere personer til å ta tog i stedet for fly. Dette er viktig i en nordisk sammenheng. Vi vet at Nordisk råd tok initiativ til en felles strategi og samarbeid i Norden. NHO har også tatt til orde for en nordisk transportplan, noe som også Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet og Høyre fremmet som forslag i forbindelse med Nasjonal transportplan. Så mitt spørsmål er: Hvordan vil statsråden følge opp disse strategiene, og hvordan vil han følge opp forslaget fra Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet og Høyre fra innstillingen til NTP-en?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-01-08:
Enten vet ikke samferdselsministeren hvor mye bompenger som vil bli krevet inn i 2014, eller så vil han ikke si noe om det. Jeg synes det er spesielt at en ikke har en formening om hvor mye bilistene skal betale i 2014. Det vi vet, er at det vil bli brukt over 12 mrd. kr fra bompenger til bygging av nye veier i 2014. Mitt spørsmål er et ja- eller nei-spørsmål: Vil samferdselsministeren sette ny norsk rekord i innkreving av bompenger i 2014?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Dagens regjering satser på samferdsel. Det skal den ha, men den satser også videre på det den tidligere regjeringen sa, og følger opp den satsingen som ble lagt i Nasjonal transportplan. Den nye regjeringen skal måles på det den gjør, og ikke minst på de løftene den ga i valgkampen. Både Høyre og Fremskrittspartiet lovet enda flere veiprosjekter utover den rekordsatsingen som lå i Nasjonal transportplan. Jeg er spent på hvordan Fremskrittspartiet – med statsråden i spissen – vil følge opp dette kombinert med redusert bompengeandel i nye prosjekter. Dette skal komme i tillegg til den store skatteletten som kan bli opp mot 100 mrd. kr. Samtidig skal man holde seg innenfor handlingsregelen. Et av løftene Fremskrittspartiet ga i valget, var bomfri Hålogalandsbru i Narvik. Det gikk de til valg på – de sa at den må bygges nå, og den må bygges uten bompenger. Spørsmålet mitt til ministeren er da: Hålogalandsbrua er godt i gang, men kan bilister nå forvente at det ikke kommer bompenger på denne brua, slik partiet sa i valgkampen?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Fremskrittspartiet rykket inn en helsides annonse over hele landet hvor de garanterte konkrete veistrekninger utbygd bomfritt. I dag kjenner vi statsråden, som representerer Fremskrittspartiet, som statsråden som vil sette rekord i innkreving gjennom bompengefinansiering. Jeg vil berømme statsråden. Det virker som statsråden har brukt juleferien godt, for når jeg hører statsråden i dag, hører jeg ikke en prinsipiell bompengemotstander, jeg hører en entusiastisk pragmatisk bompengetilhenger. Mitt spørsmål til statsråden er: Kan velgerne nå forholde seg til et pragmatisk optimistisk ambisiøst bompengeparti som vil bygge mest mulig vei for pengene, også med bompenger? Vil man i framtidige valgkamper slippe å bli lurt gjennom helsides annonser?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Godt nyttår! Vi leser i dagens aviser at statsråden i sin iver og entusiasme skal snu hver en stein i kompetansebedriften NRK. Min opplevelse er at den nye regjeringen ønsker å vingeklippe NRK. Når det gjelder f.eks. yr.no, blir jeg noe usikker på om statsråden og jeg har lik opplevelse av hvordan de bakenforliggende værdataene skal brukes. Slik jeg har forstått det, er det ikke-kommersielle aktører, f.eks. NRK, som skal bruke dem. Ser statsråden at de signalene hun sender ut nå, skaper et inntrykk av detaljstyring og mindre frihet, og setter de faktiske rammene for hvorfor og hvordan NRK driver yr.no?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-01-08:
Godt nyttår til statsråden. Solhjells anliggende var kvalitet i kulturlivet. Han nevnte i en setning kulturskolen – apropos rikspolitiske føringer. Vi vet at det i forrige periode ble innført noe som heter kulturskoletime, som ingen hadde bedt om, som var en rød-grønn konstruksjon, og som nå blir avviklet. Men det kommunene ønsker, og det som vi ikke kan avvikle uten videre, er ventelistene og talentutvikling. Den utfordringen ligger der fremdeles. Det var jo det kommunene hadde bruk for hjelp til. I 2004 falt det direkte lærertilskuddet vekk, slik at det nå er kommunene selv som kan avgjøre dette. Men rammene for å få det gjort – for å øke virksomheten – er falt vekk. Kulturskolen er en forlengelse av grunnskolen og en forutsetning for framtidig kulturliv. Hva har statsråden tenkt å gjøre for å styrke kulturskolene og hjelpe kommunene med ventelistene?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Mitt spørsmål går til olje- og energiministeren. Det kan jo være greit at han også får anledning til å svare på et spørsmål i sin debut her i den muntlige spørretimen. Vår tids aller største utfordring er klimaendringer som følge av menneskeskapte klimagassutslipp. Det internasjonale energibyrået, IEA, har slått fast at den viktigste enkeltteknologien for å løse klimakrisen er teknologi for fangst og lagring av CO2. Vi som oljeeksporterende land har utvilsomt et særlig ansvar i så måte. Utvikling av teknologi for fangst og lagring av CO2 har vært og er et viktig mål i klimapolitikken – et mål som et samstemt storting har sluttet seg til. Det er med andre ord et politisk mål å oppnå teknologiløsning på dette feltet som en viktig del av det samlede arbeidet med å redusere verdens klimagassutslipp. Teknologisenteret på Mongstad, som i dag er verdens største senter for testing og forbedring av CO2-fangstteknologier, er utvilsomt viktig for å industrialisere en av vår tids aller viktigste teknologier. Gjennom teknologisenteret på Mongstad bidrar vi til den internasjonale kompetanseutviklingen, og vi er med på å bringe fram teknologiske erfaringer som vil kunne være et betydelig bidrag for å redusere verdens klimagassutslipp. Vi bør etter vår vurdering forsterke mulighetene for å utvikle, teste og kvalifisere teknologi for fangst og lagring av CO2. Teknologisenteret på Mongstad er et fundament for dette. Senteret bør etter vår oppfatning utvides, slik at enda flere teknologier kan testes parallelt. Vi foreslo derfor å bevilge penger i vårt budsjett, men den nye regjeringen og det nye flertallet valgte å fjerne denne muligheten. Det synes jeg er bekymringsfullt. Det er derfor viktig å få avklart hvorvidt olje- og energiministeren deler min og Stortingets klare oppfatning om at teknologisenteret på Mongstad er av stor og verdifull betydning i det samlede klimaarbeidet. Derfor: Er statsråden enig i den store og viktige betydningen som teknologisenteret på Mongstad har?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Jeg takker for det som statsråden prøvde å gi som et svar på mitt spørsmål. Jeg spurte veldig tydelig om teknologisenteret på Mongstad vil være en del av det satsingsområdet som regjeringen legger til grunn for klimaarbeidet. Det fikk jeg ikke svar på, men jeg føler meg vel litt tryggere på at så lenge en statsråd sier at karbonfangst og -lagring er helt nødvendig, at en faktisk må videreføre denne satsingen på en eller annen måte, er teknologisenteret på Mongstad egentlig svaret på det. Jeg har ikke på noen som helst måte valgt å kritisere regjeringen; jeg har bare registrert at det var et kutt, et betydelig kutt, på 100 mill. kr knyttet til teknologisenteret på Mongstad. Jeg er likevel opptatt av å få vite hvorvidt olje- og energiministeren velger å satse på teknologisenteret på Mongstad i fortsettelsen, basert på den verdifulle erfaringen og det verdifulle engasjementet som nå er rundt teknologisenteret på Mongstad, hvor det faktisk står flere aktører i kø for å prøve ut sin teknologi på senteret.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
Takk til representanten for at jeg får anledning til faktisk å få komme opp på talerstolen i min første spontanspørretime. I likhet med spørreren har også statsråden lest mye av det IEA sier om klima og framtiden. Og det er helt rett at karbonfangst og -lagring er helt nødvendig å få på plass, skal vi lykkes med det arbeidet. Så har jeg lyst til å minne representanten om at vi også er nødt til å lykkes med å produsere mer fornybar energi, og vi er nødt til å lykkes med å bruke energien bedre, altså: energieffektivisering. Jeg er litt overrasket over at representanter for de rød-grønne velger denne første anledningen til å kritisere oss for arbeidet med karbonfangst og -lagring. Jeg overtok på mange områder ikke akkurat et veldig ryddig bo når det gjelder karbonfangst og -lagring. Jeg er enig i at mye av den kunnskapen som er hentet inn fra testsenteret på Mongstad, er viktig og har betydelig internasjonal oppmerksomhet, og det er også slik at vi har videreført all den aktiviteten som var på testsenteret på Mongstad da de rød-grønne fratrådte. Så er det slik at jeg har sagt at vi er nødt til å starte dette arbeidet med ganske blanke ark. Vi er nødt til å få lov til å bruke litt tid på å utvikle en ny strategi. Det siste den rød-grønne olje- og energiministeren gjorde, var å skrinlegge den rød-grønne regjeringens karbonfangststrategi, og det er ikke noen strategi for videreføring av karbonfangstarbeidet på plass i departementet. Det må vi få lov til å bruke noe tid på, og Stortinget vil selvfølgelig bli holdt orientert om det arbeidet i tiden som kommer.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
Både statsråden og Det internasjonale energibyrået legger til grunn at i et svært langt perspektiv vil hydrokarbonbasert energi fra primært olje og gass, men også kull, være en del av energiforsyningen i verden. Skal vi få til økonomisk vekst, er økt forbruk av energien nøkkelen til å legge til rette for det. I det perspektivet er vi også nødt til å lykkes med karbonfangst og -lagring. Det er imidlertid et mål at karbonfangst og -lagring skal bli billigst mulig. Det var kun enkelte ganger i forrige periode det virket som om det var et mål at det skulle bli dyrest mulig. Det er ikke denne statsråden enig i er et mål. Så har jeg lyst til å være veldig tydelig på at testsenteret og aktiviteten på testsenteret på Mongstad er opprettholdt. Dermed er testsenteret på Mongstad allerede en del av det arbeidet vi gjør. Så har vi tenkt å starte med blanke ark og se på hva vi gjør videre. Det er investert et sted mellom 4 og 5 mrd. kr på testsenteret. Det vil være naturlig å se det som en del av bidraget.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
Karbonfangst og -lagring er fortsatt en svært umoden teknologi. Det er bygd to prosjekter av noe størrelse i verden, begge i Nord-Amerika. Regjeringen har styrket arbeidet med grunnleggende forskning på karbonfangst og -lagring med 100 mill. kr i forbindelse med en opprustning av kjemilabben ved NTNU, vi har styrket petroleumsforskning, og vi har lagt til rette for mer fornybar energi i Norge – så vi er godt i gang med å styrke klimaforliket. Så har jeg lyst til å gjenta det jeg sa i stad. Skal vi lykkes med dette, hjelper det ikke å rense ett anlegg i Norge; det handler om å utvikle teknologi som er god og billig nok til å bli implementert i Europa, i første omgang, og deretter i resten av verden. Da er det om å gjøre å få ned kostnadene. Strategien til den rød-grønne regjeringen var skrinlagt. Nå må vi få lov til å lage en ny strategi sammen med våre samarbeidspartnere i Stortinget og sammen med resten av Stortinget.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
La meg først takke for både spørsmålet og den innledende betraktningen. Som sagt gjorde de rød-grønne i hvert fall én klok beslutning på slutten av sitt arbeid, nemlig å skrinlegge fullskalaanlegget. Det var i ferd med å bli svært dyrt og var svært krevende. Dette er industrielle prosjekter av en svært stor størrelse som vi er nødt til å bruke grundig med tid på, for å finne ut hvordan vi kan gjøre dette på en best mulig måte. Så er det helt klart at det hjelper ikke å bygge ett karbonfangstanlegg i Norge og si at nå har vi reddet verden. Dette handler om å utvikle teknologi som gjør det mulig å implementere karbonfangst som en regel, snarere enn det lille unntaket det er i dag. Vi har allerede styrket samarbeidet med USA gjennom bl.a. å inngå en samarbeidsavtale om et internasjonalt testsenternettverk, hvor testsenteret på Mongstad er med. Det naturlig også å samarbeide tettere med land i Europa – Storbritannia og Nederland, først og fremst – om dette arbeidet.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
Hovedmålet i petroleumspolitikken er å legge til rette for lønnsom produksjon av olje og gass i et langsiktig perspektiv. Regjeringen er opptatt av god ressursforvaltning og at alle lønnsomme ressurser blir utnyttet. Kontroll over kostnadsutviklingen og effektiv drift er nødvendig både for å opprettholde aktivitet over tid og for at størst mulige verdier skal skapes av olje- og gassressursene våre. Ved lønnsom utnyttelse av hele ressurspotensialet vil nye forretningsmuligheter åpne seg for leverandørindustrien. Vi vil da best kunne legge grunnlag for betydelig aktivitet i fastlandsøkonomien i tiår framover. Det er operatøren og rettighetshaverne som på kommersielt grunnlag har ansvar for mest mulig effektiv drift av feltene på norsk sokkel. Dette inkluderer selvfølgelig å ha kontroll på kostnadsnivået. I Sogn og Fjordane ble det etablert en forsyningsbase for rundt 30 år siden. Statoil står og har stått for mye av aktiviteten her, men senere har også andre aktører etablert seg og bidrar i dag til at aktiviteten ved basen i Florø er atskillig større enn det som lå til grunn da basen ble etablert. Statoil besluttet i fjor å gjennomføre en omlegging av seilingsmønsteret fra forsyningsbasene i Sør-Norge til plattformene i Nordsjøen. Endringene medfører bl.a. at noe av dagens forsyningsaktivitet flyttes fra Florø til Mongstad, og det forstår jeg at ikke er populært i Florø. Samtidig er omleggingen beregnet til årlige kostnadsbesparelser i hundremillionersklassen. Ifølge Statoil vil dette bidra til å sikre fortsatt utvinning og styrke lønnsomheten og dermed langsiktig verdiskaping fra disse feltene. Forlenget levetid betyr også fortsatt aktivitet på basene i lang tid framover. Det er bra – også for Florø. For å få best mulig beslutningsgrunnlag ved slike omlegginger er det viktig at selskapene har dialog med berørte lokale og regionale myndigheter. Jeg er kjent med at det i denne saken har vært en sånn dialog gjennom flere år, og vil oppfordre til fortsatt dialog. Jeg er trygg på at det relevante næringslivet i Sogn og Fjordane, som ellers langs kysten i Norge og andre steder, også framover vil delta i konkurransen om oppdrag knyttet til virksomheten på norsk sokkel. Jeg legger til grunn at lokale og regionale myndigheter vil støtte opp om disse aktørene og legge til rette for ny næringsvirksomhet også innen olje- og gassnæringen. Dette er måten også for denne regionen å oppnå økt verdiskaping på knyttet til aktivitetene offshore.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
Jeg har lyst til å være veldig klar på at regjeringen er opptatt av at petroleumsvirksomhet skal gi ringvirkninger på land. Det er imidlertid også sånn at vi er nødt til å være opptatt av kostnadseffektivitet og best mulig ressursutnyttelse. På lang sikt er det helt grunnleggende nødvendig skal vi kunne både utnytte de ressursene som allerede er i produksjon, og også koble på nye ressurser på plattformene som i dag er i drift. Dette er ikke minst viktig i Nordsjøen, hvor mange anlegg har produsert allerede i svært mange år. Så opplever ikke jeg at det som skjer, er i nærheten av å være et brudd på petroleumsloven. Jeg minner også om at godkjenningsbrevene som ligger til grunn for virksomhetene her ute, i disse tilfellene ikke er signert av denne statsråden, men i all hovedsak av rød-grønne statsråder.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
La meg si det sånn: Jeg er glad for at det har vært bred politisk enighet både når det gjelder spørsmålet om eierstyring av Statoil, og når det gjelder de aller fleste store linjer i norsk petroleumspolitikk. Arbeiderpartiet har hatt en tradisjon for å være en solid del av det grunnlaget, og det håper jeg at Arbeiderpartiet har tenkt å fortsette å være også i framtiden. Jeg opplever ikke at petroleumsloven går inn i noen prosenter. Jeg har heller ikke noe behov for å reflektere over prosentandeler nå. Jeg har lyst til å være tydelig på de to tingene som jeg mener vi må klare å tenke på samtidig: Det ene er å sikre lokal verdiskaping, og det andre er god ressursforvaltning og kostnadseffektivitet på sokkelen. Det er prinsipper jeg har opplevd at Arbeiderpartiet også har sluttet seg til i de mer enn 40 årene vi har drevet med petroleumsaktivitet i Norge.
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Regjeringen har satt seg som mål å forsterke klimaforliket – et mål som også Arbeiderpartiet stiller seg bak. Men innenfor olje- og energiministerens portefølje har det vært gjennomført kutt, og det er tatt politiske beslutninger som er stikk i strid med dette målet. Det er kuttet i bevilgninger til teknologisenteret på Mongstad, oppfølgingen av mulighetsstudien som skal stake ut framtiden til teknologisenteret er satt på vent, og bevilgningen til Gassnova er redusert. I lys av dette: Hvordan mener olje- og energiministeren at en forsterkning av klimaforliket er mulig på hans område?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Det har vært svært interessant å følge debatten om jernbaneutbyggingen Oslo–Stockholm og Oslo–Göteborg her nå tidligere, og statsråden er sikkert klar over at det har vært et veldig tett samarbeid mellom Värmland og Østfold angående ny trasé Oslo–Stockholm over Karlstad. Jeg håper at han kan følge opp de planene og innspillene som går på det, for det kunne kanskje være nyttig. Men til et annet spørsmål om jernbanen: Som kjent har vi svært mange usikrede jernbaneoverganger, som av hensyn til liv og helse burde sikres på en langt bedre måte enn i dag. Fra Jernbaneverkets side har det vært tatt til orde for at kommunene bør være med på et spleiselag for å sikre disse overgangene. Det er vel et nittitalls usikrede overganger bare langs Østfoldbanens østre linje. Mitt spørsmål blir: Er regjeringen på linje med Jernbaneverket, og vil regjeringen støtte Jernbaneverket og kreve at kommunene helt eller delvis nå må betale for å få utbedret og sikret disse farlige overgangene?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Jeg takker for svaret, så får vi vurdere det. Men har statsråden noen som helst mulighet for å si noe om muligheten for å kunne framskynde sikringen av disse overgangene? Det er, som statsråden selv er inne på, mange slike overganger, og det er viktig at vi klarer å få gjort noe med flest mulig av dem raskest mulig. Så kunne statsråden si noe om hastigheten når det gjelder å få gjennomført disse sikringstiltakene?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Det er selvsagt et spørsmål om penger, jeg ser det, og da vil jeg bare spørre: Er det slik at regjeringen vil foreslå ytterligere opptrapping av midler direkte til disse tiltakene for 2015?
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
«De siste ukene har vi hatt en debatt om rasisme i Norge. Det er et sosialt og demokratisk problem vi eier sammen. Søndag 24. november sa Fremskrittspartiets Tristan Dupré at den politiske løsningen for å få bukt med norsk rasisme er å begrense innvandringen. Er statsråden enig med sin partifelle i at løsningen er å begrense antall mennesker i Norge som kan bli utsatt for hat, fremfor tiltak mot de som sprer hat?»
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Det er godt å høre at ministeren er uenig i at det er antallet innvandrere i Norge som handler om hvor mange som blir utsatt for rasisme. For rasisme er hat. Det finnes mange typer hat, med ulike adresser, og enkelte er mer utsatt for det enn andre. Homofile er ett eksempel, de siste dagenes diskusjon om sexisme er et annet. Jeg vil invitere statsråden til å reflektere over hvordan samme logikk som hennes partifelle brukte, ville fungert i disse tilfellene, om hun bruker hans eksempel, at å begrense innvandring er et virkemiddel for å begrense rasisme.
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Ministeren sa at det er feil å anta at det er sammenheng mellom antall innvandrere og hvor mye rasisme det er i et land. Da er mitt spørsmål: Vil ministeren bidra til å imøtegå sånne påstander også når de kommer fra representanter fra hennes eget parti? Europarådet har anbefalt å lage nasjonale ungdomskampanjer om «No Hate». Norsk Folkehjelp har en skisse på en sånn kampanje. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet hadde et ønske om finansiering av det, men fikk ikke støtte fra regjeringen i forbindelse med Prop. 1 S. Da vil jeg spørre ministeren: Hvorfor ikke?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
Samtidig som innvandring har bidratt til økonomisk vekst i Norge og gjort oss til en mer mangfoldig nasjon, ser denne regjeringen utfordringer knyttet til innvandring og integrering. Det er derfor nødvendig å regulere innvandringen, og det er noe både denne regjeringen og den foregående regjeringen har arbeidet med. Ansvarsområdet ligger hos justisministeren. Som likestillingsminister er det mitt ansvar å sørge for at vi har gode verktøy for å fremme likestilling og motvirke diskriminering. Som integreringsminister er mitt ansvar å legge til rette for at alle som har fått innvilget opphold, blir inkludert i det norske samfunnet. Da er språk, utdanning og arbeid viktige elementer for å skape tilhørighet. Debatten om rasisme er en påminnelse om at diskriminering og rasisme faktisk skjer og påvirker folks hverdag. Det er tankevekkende historier som har kommet fram, og jeg synes det er trist at det er veldig mange unge og voksne i Norge som opplever dette. Det er viktig at de som opplever å bli usaklig forskjellsbehandlet i hverdagslige situasjoner, får dette opp og fram i lyset. Sosiale medier, som i den saken som representanten viser til, gjør også at terskelen for å fortelle om usaklig forskjellsbehandling er lavere og gjør det lettere for mange å delta i debatten. Det er dokumentert at diskriminering på grunn av etnisitet eller hudfarge forekommer, bl.a. har vi sett det både på arbeidsmarkedet og på boligmarkedet, og det er noe vi alle er nødt til å bekjempe. Diskriminering handler ofte om negative holdninger, gjerne i kombinasjon med manglende kunnskap og innsikt. Jeg vil i hvert fall jobbe for å bekjempe alle former for diskriminering og er opptatt av at vi i fellesskap klarer å inkludere alle. Det er også viktig å være bevisst på at etnisk diskriminering ikke bare rammer innvandrere, men også andre minoriteter, f.eks. samer og nasjonale minoriteter, bl.a. jøder. Det er feil å tro at diskriminering eller rasisme handler om antall med minoritetsbakgrunn. Det handler om mye mer. Regjeringen vil jobbe på flere fronter mot diskriminering, hatefulle ytringer, vold og rasisme. Jeg vil bl.a. fremme en universell likestillings- og antidiskrimineringslov. Jeg ser spesielt at det er behov for å se nærmere på hvilke konsekvenser – altså håndhevingen – brudd på diskrimineringslovverket skal få. Jeg vil også nevne at fra nyttår har Likestillings- og diskrimineringsnemnda blitt styrket, slik at håndhevingen av bl.a. diskrimineringsforbudene skal bli mer effektive. I årets budsjett er det satt av 5 mill. kr til en handlingsplan mot antisemittisme. Regjeringen vil komme tilbake til hvordan innsatsen skal utformes. Jeg mener det er viktig at arbeidet mot antisemittisme ses i tett sammenheng med arbeidet mot andre former for rasisme og diskriminering.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg har lyst til å minne om at det er bred enighet om å regulere innvandringen, som jeg også sa i innlegget mitt. Det er noe både denne regjeringen og den tidligere regjeringen har arbeidet med. Så er det viktig å bekjempe hatefulle ytringer og diskriminering med et godt lovverk og håndhevelse. Men det er altså ikke alle innvandrere som utsettes for diskriminering – tvert imot. Det er veldig mange som klarer å bli godt integrert ute i lokalsamfunnet og ikke blir diskriminert eller får hatefulle ytringer etter seg i dagliglivet. Men det er viktig at vi har fokus på dette, og jeg som både likestillings- og inkluderingsminister skal ha dette høyt oppe på dagsordenen, for hatefulle ytringer og diskriminering skal vi alle sammen bekjempe.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-01-08:
Å være både likestillingsminister og inkluderingsminister er to viktige arbeidsoppgaver, men en må ha to tanker i hodet samtidig. Mitt mål som inkluderingsminister er at de som har fått lovlig opphold, får en tilhørighet til det norske samfunnet, at de blir møtt med respekt, og at de blir inkludert i samfunnet. Da vet vi at både språk, utdanning og arbeid er viktig, som jeg som minister skal arbeide for på dette feltet. Så er det også i forbindelse med inkludering, likestilling og diskriminering, ikke minst, et viktig arbeid, og regjeringen vil nå jobbe med en universell likestillings- og antidiskrimineringslov, som vil stå i fokus. Det er mange ting som kan komme inn der som det er viktig å se på. Men samtidig blir det fremmet en handlingsplan om antisemittisme. Jeg tror det er viktig at vi kan få andre ting også inn i denne handlingsplanen, som jeg vil komme tilbake igjen til Stortinget med.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
«Petroleumslova gjev klare signal om at selskapa og myndigheitene skal strekka seg langt for å leggja til rette for lokal industriell aktivitet, og at forvaltinga av petroleumsressursane offshore skal gje ringverknader på land. Sogn og Fjordane har 35 pst. av Noregs oljeførekomstar, men berre 1,3 pst. av den landbaserte aktiviteten. Statoil si omlegging av seglingsmønster vil ytterlegare redusera aktiviteten på land. Korleis vil statsråden sikra vekst av petroleumsaktivitet på land i Sogn og Fjordane?»
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Spørsmålet mitt gjekk på petroleumslova. Dersom eg skal tolka statsrådens svar, må det vera at det er greitt etter petroleumslova at det berre er 1,3 pst. på land, og at dette framleis vert redusert, utan at ministeren har tenkt å setja i verk nokre tiltak for å oppfylla petroleumslova. Det må då bety at dersom ein flyttar f.eks. all aktivitet frå Hordaland fylke, vil det òg vera ei oppfylling av petroleumslova – eller frå Rogaland fylke for den saks skuld. Er det rett oppfatta frå mi side at ministeren ikkje ser at det skal vera ei avspegling av aktiviteten ute i sjøen på aktiviteten på land?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Eg oppfattar at ministeren seier at det ikkje «er i nærheten av å være et brudd på petroleumsloven» når ein reduserer landbasert aktivitet som i dag i Sogn og Fjordane er på 1,3 pst. Kor meiner då statsråden grensa går? Ser ein berre på regionar, vil jo det gje ein signaleffekt. Kva for signaleffekt meiner ministeren svaret hans her gjev for f.eks. framtidig utvinning av Lofoten? Dersom vi skal rekna med at ein minister ikkje grip inn når det vert ein reduksjon og det vert berre 1 pst., når vil då ministeren gripa inn når det vert null?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
«Interessen for sjakk har eksplodert etter at Magnus Carlsen nylig ble verdensmester. Sjakkbrettene er tatt fram igjen. Medieinteressen er enorm, og mange soler seg i glansen fra superstjernen fra Lommedalen. På direkte spørsmål fra VG om sjakk kan bidra til bedre skoleresultater, svarer statsminister Erna Solberg bekreftende på det. «Dette handler jo om at neste generasjon skal løfte Kunnskaps-Norge», sa hun. Hvordan ser regjeringen for seg at sjakk skal bidra til bedre skoleresultater?»
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Jeg takker for svaret. Jeg er enig i at det ville være veldig ufornuftig å pålegge ikke minst mange voksne som ikke behersker sjakk, å prøve å lære barn sjakk. Det tror jeg ikke er noen god resept. Jeg mener også at både ministeren og statsministeren viser god forståelse og gir uttrykk for et bredt kunnskapssyn når de peker på sammenhengen mellom evnen til å sitte i ro, evnen til å vise konsentrasjon og evnen til å løse vanskelige oppgaver over tid – og i og for seg kobler det mot PISA-resultater som viser at det er evner som norske elever trenger. Mitt spørsmål knytter seg til handling, for jeg mener at vi må gå fra prat til handling. Vi kan snakke og ha forbilder, det er viktig, men hvis man skal dra noe inn i skolen, og ønsker at skolen skal gjøre mer av en aktivitet, krever det mer, tror jeg, enn at bare Torbjørn Røe Isaksen og jeg diskuterer dette i spørretimen, og at en statsminister og andre politikere går ut i media. Hva gjør regjeringen med dette konkret?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Dette er en debatt som foregår i mange land. Det har vært sjakk i skolen før; tidligere var sjakk et valgfag. Det er en mulig måte å tenke på det. Det andre er at det er mye mer sjakk i skolen gjennom SFO i dag enn det var, og mange av de talentene som er i skyggen av Magnus Carlsen, har startet å spille sjakk på SFO. Men vi vet at det ikke er alle som går på SFO, og at man i tillegg må betale ganske mye penger både for å være med på SFO og i tillegg velge sjakkurs på SFO. Dessuten har denne regjeringen tatt vekk kulturskoletimen. Det var en time hvor man kunne legge inn denne type aktivitet, uavhengig av om man mener sjakk er sport eller kultur, som det også har vært en diskusjon om. Jeg mener derfor at det er mange grunner til å vurdere den type fag. Jeg ønsker kulturskoletimen tilbake igjen, og jeg ønsker at man kan tenke sjakk inn i andre fag, enten som deler av mattetimen eller eventuelt som SFO valgfag.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-01-08:
Først vil jeg takke for et fint spørsmål. Det har vært veldig bra at det har blitt større interesse og engasjement for sjakk i Norge og den norske skolen som en følge av at Magnus Carlsen kjempet om verdensmestertittelen. Magnus Carlsen fremstår som et godt eksempel på hvor viktig målrettet arbeid og konsentrasjon er for å nå et høyt ferdighetsnivå innenfor et område. Den økte interessen for sjakk kan også gi positiv drahjelp til læringsarbeidet som foregår i skolene, og det er jo det representanten spør om. Sjakk kan f.eks. bidra til å oppøve konsentrasjon, og det kan bidra til å øve logisk tenkning som ferdighet. Så er det selvfølgelig slik at regjeringen – og det er jeg helt sikker på at representanten også er enig i – ikke har tenkt å styre skolen gjennom bruk av særskilte pedagogiske virkemidler. Med andre ord kommer det ikke noe forslag om å pålegge norske skoleelever å spille sjakk. Det tror jeg også er fornuftig. Men det er viktig at også vi som politikere kan være ambassadører og si at sjakk kan være ett av mange virkemidler som lærerne og skolene kan bruke i læringsarbeidet. Skolene og lærerne må selvfølgelig ut fra den konkrete situasjonen og sitt eget pedagogiske skjønn vurdere hvordan de best kan bruke eventuelt sjakk som en del av opplæringen. Det kan også være en idé at man snakker med sjakkentusiaster i nærmiljøet, for dem finnes det mange av. Gjennom den nye interessen for sjakk er det oppstått et positivt engasjement som jeg er sikker på at lærerne og skolene selv vet best hvordan de kan utnytte. Gode lærere klarer å bruke barn og unges engasjement i aktuelle hendelser inn i undervisningen. På den måten kan også interesse og engasjement for sjakk være med på å bidra til god opplæring.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-01-08:
Jeg skal ikke gjøre dette til et stort ideologisk spørsmål, men jeg må innrømme at jeg ikke ser verden sånn at enhver positiv ting som er bra for skolen, trenger en politisk handlingsplan lagt frem av regjeringen. Det er mulig jeg misforstår representanten nå, men hvis det man etterlyser er en form for sjakkhandlingsplan for den norske skolen, mener jeg at vi ikke trenger det. Noe av grunnen til det er nettopp at det engasjementet som nå kommer for sjakk, jo ikke skyldes et politisk vedtak eller noe sånt, det skyldes nettopp at vi har fått en fremragende utøver, og at mange da blir interessert i sjakk som spill. Jeg merker det på meg selv også: Jeg spilte litt sjakk som liten, og nå ble jeg plutselig interessert i å prøve igjen. Så er det helt riktig at skolen må jobbe systematisk med de ferdighetene som ligger til grunn også for å kunne få bedre resultater på PISA-prøvene, og der har selvfølgelig regjeringen en tydelig politikk.