Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-03-07:
Jeg vil starte med å takke for representantforslaget og for det initiativet som de ulike partiene har tatt. Det er et veldig positivt initiativ, som jeg støtter fullt ut, og jeg er veldig glad for at Stortinget enstemmig vil stille seg bak dette i dag. Dette er et riktig tidspunkt for å foreta en helhetlig vurdering og oppsummering av museumsreformen – så langt vi er kommet nå. Museumsreformen er kanskje ikke et område for de store politiske konfrontasjonene. Her oppfatter jeg at det er bred politisk enighet, og skiftende regjeringer har fulgt opp konsolideringen av Museums-Norge de siste årene. Det har vært bred enighet også i Stortinget, og det har faktisk bidratt til at det er satt i gang konsolideringsprosesser i store deler av landet. Det har vært nødvendig, og jeg er veldig glad for at partiene kan finne sammen og være enige på det viktige kulturfeltet som museumssektoren tross alt er. De siste konsolideringene viser noe av den geografiske spredningen: Aust-Agder museum og arkiv omfatter fra 2015 tre tidligere selvstendige museer i Aust-Agder. Norsk Maritimt Museum ble slått sammen med Norsk Folkemuseum i 2015, og Norsk Industriarbeidermuseum, med hovedsete på Vemork, omfatter fra 2015 også Telemarksgalleriet og Lysbuen kunstsamling og industrimuseum på Notodden. Gjennom museumsreformen er antallet selvstendige institusjoner redusert betydelig. Ved årtusenskiftet var det ca. 350 museer som direkte eller indirekte mottok støtte fra Kulturdepartementet. Disse museene er nå organisert i 65 forvaltningsenheter. Det har gitt flere positive gevinster, som større og bredere fagmiljøer og dermed også faglig sterkere museer. Samtidig har ikke antall utstillingsarenaer eller tilbudet til publikum blitt redusert som følge av museumsreformen. I 2015 hadde museene som får støtte fra Kulturdepartementet, nesten 6,7 millioner besøkende – det er mange folk. Museumsstatistikken dokumenterer en betydelig økning i publikumstilstrømningen til museene, og at folk besøker museene mer enn noen gang før. Det har vi sett gjennom de siste 15 årene. Det er liten tvil om at vi har en bedre museumssektor i dag enn vi hadde ved inngangen til dette årtusen – et større publikum, bedre ressursutnyttelse og faglig sterkere museer. Ikke minst det siste poenget er viktig. Imidlertid har konsolideringene medført store endringer for museene, de ansatte, eierne og venneforeningene. Konsolideringsprosessene har grepet inn i eiendomsforhold, organisasjonsform og organisering. Og det er riktig, slik det påpekes i innstillingen fra komiteen, at mange museer har understreket et åpenbart behov for å forenkle eierstrukturen ved de konsoliderte museene. Når vi nå skal gå i gang med en helhetlig vurdering av denne reformen, bør den også synliggjøre utfordringen i fremtidens museumstilbud. Jeg er derfor enig med forslagsstillerne i at det er viktig å identifisere og skape bevissthet om hvilke faktorer som gir positiv utvikling, og som betyr mye for et godt resultat, både for de konsoliderte museene og for de øvrige museene. Forslagsstillerne viser til at flere fylker har evaluert eller er i ferd med å sette i gang evaluering av virkningene av reformen. I tillegg er det også foretatt evalueringer av enkeltinstitusjoner. Disse undersøkelsene vil være en viktig del av grunnlagsmaterialet for en samlet landsdekkende analyse. Prosessene rundt om i landet er kommet ulikt langt. Det vil ligge godt til rette for å evaluere resultater og definere utfordringer i regioner der de konsoliderte enhetene allerede har vært i drift i en del år. I andre tilfeller kan det imidlertid være litt for tidlig å trekke klare konklusjoner. Digitalisering innenfor museumsdriften, som komiteen omtaler i innstillingen, er også en viktig bit av dette. Det har vært en positiv tendens de siste årene i digitaliseringsarbeidet, men en mer omfattende digitalisering av museumssamlingene er nødvendig, og det vil vi ta med oss i evalueringen, som vi gleder oss til å ta fatt på.