André N. Skjelstad (Venstre), 2020-06-17:
For 100 dager siden tok vi fatt på en oppgave vi ikke kjente omfanget av, regjeringspartiene så vel som opposisjonspartiene. Det ble heldigvis viktig for alle å fokusere på de gode tiltakene framfor å piske partipolitiske kjepphester. Tiltakene måtte til. Samtidig ble vi tidlig klar over at Kommune-Norge måtte sette seg i ekstraordinær beredskap. Det var i kommunene jobben virkelig skulle gjøres. For Venstre og regjeringen var det viktig å få på plass tiltak og forsikringer som gjorde situasjonen mest mulig håndterbar for kommunene. I dag vil jeg benytte anledningen til å takke for den formidable innsatsen som er lagt ned i Kommune-Norge. Den har kostet. Derfor var det viktig at kommunalministeren tidlig forsikret om at kommunene skulle kompenseres for covid-19-relaterte utgifter. Det ble igjen understreket i kommuneproposisjonen, og det er viktig og nødvendig for at kommunene skal føle seg trygge på at de ikke skal lide noe tap eller må kutte i tjenester som følge av nødvendige tiltak som blir iverksatt. Mens opposisjonen stadig bidrar til å bringe uklarheter og utryggheter rundt denne forsikringen, må jeg igjen bare understreke at sammen med KS vil regjeringens arbeidsgruppe gå grundig til verks og sikre at utgifter som følger direkte av situasjonen, vil kompenseres. Det er allerede bevilget nesten 13 mrd. kr til kompenserende tiltak i kommunene. I en uvirkelig tid er det ekstra meningsfullt å arbeide med det som virkelig berører folk der ute. Kommuneøkonomi og kommunepolitiske prioriteringer vekker nok ikke de store massene, men betyr likevel utrolig mye for folk flest. Derfor er jeg glad for at Fremskrittspartiet tidlig ga uttrykk for at de ønsket å stå sammen med regjeringen om kommuneproposisjonen, og jeg vil takke for et konstruktivt samarbeid med Helge André Njåstad. Hans og Fremskrittspartiets bidrag gjorde at proposisjonen ble enda tydeligere på viktige politiske prioriteringer, bl.a. knyttet til ferjepriser og ferjeavløsningsmidler. Knappe to måneder før landet lukket seg den 12. mars, hadde nye fylker så vidt tatt fatt på arbeidet med å samkjøre seg i de nye enhetene. Fra nyåret ble 19 fylker til 11, og samkjøringen krever pågangsmot, entusiasme og ikke minst et lederskap som går i front for å gjøre de nye fylkene unike og slagkraftige på sine vis. Jeg har stor forståelse for at det arbeidet nå ligger litt på vent. Til høsten håper jeg imidlertid at de nye fylkene vil få tilstrekkelig ro til å ta fatt og arbeide sammen i de nye enhetene. Jeg ser også fram til å reise rundt og lytte til erfaringene som er gjort så langt, samtidig som jeg allerede har bitt meg merke i forhold som er litt uheldige. De siste årene har regionreformen blitt filleristet av opposisjonen og kommentatorer. Den ene dagen er det mangelfull utflytting av statlige oppgaver; den andre dagen er det et vansiret norgeskart. Det er med andre ord ikke måte på hvor ille regionreformen har blitt for landet. Det gjør inntrykk når fylkesrådslederen i landets største fylke understreker at hun vil arbeide imot organiseringen av det nye fylket hun er satt til å lede. Venstre står fast på at dagens 11 regioner er bedre rustet til å ta fatt på morgendagens utfordringer enn de gamle 19 var. Vi mener de nye regionene går en spennende tid i møte. Den største ulykken for de nye fylkene er politikere som internt arbeider med sabotasjeplaner mot de enhetene de er satt til å styre. For å rydde opp i en misforståelse først som sist: Kommune- og regionreformen var aldri en reform for å flytte ut statlige arbeidsplasser. Denne regjeringen trengte ingen reform for å gjennomføre det. Det fikk vi i Venstre derimot til gjennom separate avtaler med regjeringen i forrige periode, da vi fikk opprettet 1 200 nye statlige arbeidsplasser – alle med trygg avstand fra Oslo-gryta. Kommune- og regionreformen hadde til hensikt å flytte så mye makt som mulig ned fra stat til fylker og kommuner. Til det trengte vi å øke til større enheter som var i stand til å ta imot de oppgavene, og det har ikke manglet på oppgaver: administrasjon av fylkesveier, forvaltning av tilskudd til utvidet bredbånd, eierskap og forvaltningsansvar for fiskerihavneanlegg, forvaltning av tilskudd til friskliv, læring og mestring, og mange flere, oppgavegiveransvar overfor Siva og Innovasjon Norge, utarbeidelse av regionalt næringsprogram for landbruket – og noen oppgaver i de nye fylkene har også blitt til der. Det er rett og slett ikke annet enn villedelse å påstå at de nye fylkene ikke har fått noen nye oppgaver. De nye fylkene er gjort i stand til å ta imot ytterligere oppgaver, bl.a. knyttet til videregående opplæring, kompetanseheving, da de ulike fylkene best kjenner sine spesifikke behov. Kommunesektoren er blitt styrket med anslagsvis 25–30 mrd. kr under denne regjeringen, og den årlige veksten i frie inntekter har også økt under Solberg-regjeringen. Jeg legger til ytterligere vekst i kommuneproposisjonen, som vi vedtar i dag. Dette er tall som Venstre står godt i, og som vi understreker at regjeringen også vil følge opp i oppfølgingen av Kommune-Norge.