Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-05-06:
I dag skal hver enkelt av oss folkevalgte votere for eller mot en språklig modernisering av Grunnloven. Senterpartiet har valgt å støtte komiteens innstilling, å bifalle grunnlovsforslag nr. 25, om vedtak av Grunnloven på tidsmessig bokmål og nynorsk, som gjerne blir omtalt som Graver-utvalgets forslag, eller – som det sies her i salen i dag – Graver–Graver-forslaget. Senterpartiet er glad for den debatten som bl.a. Carl I. Hagen initierte i 2007–2008, om en språklig fornyelse av Grunnloven. Det er dette initiativet som ligger til grunn for den behandlingen vi har i dag, fordi behandlingen av forslaget førte til at Stortinget i 2012 gjorde et vedtak som resulterte i Graver-utvalget og deres innstilling. Senterpartiet mener at Graver-utvalgets forslag gir oss mulighet til å vedta en grunnlov på våre likestilte skriftspråk, bokmål og nynorsk. Det er avgjørende, ikke minst i jubileumsåret, at vi kan få en modernisering av Grunnloven på begge våre skriftspråk. Det er grunnlaget for vårt folkestyre som er nedfelt i Grunnloven. Den var radikal i sin tid. Senterpartiet er stolt av den grunnloven vi har, men vi mener at for å medvirke til å utvikle folkestyret – demokratiet – videre er det viktig at alle føler at de kan lese og forstå Grunnlovens paragrafer på en god måte. Det fordrer at Stortinget i dag vedtar en helhetlig, språklig modernisering av Grunnloven. Ganske nylig var 30 professorer fra ulike juridiske fakulteter i Norge i et innlegg om språket i Grunnloven helt tydelig når det gjaldt modernisering. De var opptatt av at klart språk i lovverket vil fremme folkestyre, folkeopplysning og samfunnsdeltakelse. De var også tydelig på at når Stortinget allerede i 1885 vedtok å jamstille nynorsk og bokmål, er det på tide at den jamstillingen viser seg i det dokumentet som mer enn noe annet er symbolet på et samfunn som bygger på demokrati og mangfold. Uenigheten om Grunnlovens stilling språkmessig er langt på veg en diskusjon om hvordan en ser på Grunnloven i dag. Det er mange som også fra talerstolen i dag sier at de først og fremst ser på Grunnloven som et kulturhistorisk dokument. Men det må også ses opp mot Grunnloven som et levende, juridisk dokument, som godt kan tåle den moderniseringen som i dag blir foreslått. Senterpartiet ser ikke på Grunnloven først og fremst som et klenodium eller som et kulturhistorisk dokument. Vi ser på Grunnloven først og fremst som et levende, juridisk dokument og som et grunnlag for vårt folkestyre. Vi står overfor litt ulike valg her i dag. Saksordføreren var i sitt innlegg inne på hva bl.a. den kombinasjonen en kan komme til å få her i dag – Gravers forslag til nynorsk og Vinjes forslag til bokmål – vil kunne bety. Han nevnte en rekke eksempler på hvordan det vil kunne bidra til unødvendige, praktiske problemer. Med de to forslagene vil det bli en større avstand mellom den nynorske versjonen og bokmålsversjonen. Den avstanden kan igjen skape uklarhet både praktisk, språklig og tolkningsmessig. Veldig elegant er derfor ikke en slik løsning. Den beste løsningen ville utvilsomt være å ta steget fullt ut og modernisere språket i Grunnloven, både bokmål og nynorsk, i tråd med det Graver-utvalget foreslo. Gjennom den siste uka har flere partier endret standpunkt i spørsmålet om språklig modernisering av Grunnloven. Senterpartiet er glad for at representanter for flere partier nå har uttrykt at de vil votere for en helhetlig, språklig modernisering av Grunnloven. Det er bra. Vi i Senterpartiet står fast ved det som vi har ment i innstillingen. Vi mener at Stortinget bør ta hele steget når det gjelder Gravers forslag, og vil stemme for det. Men vi vil også – om nødvendig – sørge for at en får en fornyelse, sjøl om den fornyelsen ikke går like langt som Gravers forslag til bokmål og nynorsk. Det betyr at vi subsidiært vil sørge for at en kan få de endringene det er mulig å få, fordi vi mener at alene det at en får en nynorsk versjon av Grunnloven, er verdt å juble for – som en gave til nasjonen i grunnlovsjubileumsåret.