trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Da jeg hørte skrytelisten til statsråden, skulle man jo tro at det var regjeringen som bevilget penger til alle disse veiene. Hvis man tar med innkreving, rentekostnader – kostnadene ved disse veiprosjektene – så betaler bilistene 100 pst. av det veiutbyggingen faktisk koster. Så betaler staten riktignok lite grann, men det er egentlig bare til renteutgifter og kanskje litt annet småtteri. Men bilistene betaler altså ca. 100 pst. av utbyggingsprosjektene nå. Så blir jeg også litt provosert når man ser at Statens vegvesen reiser ut som marionetter på vegne av statsråden og sier: Hvis dere ikke gjør som vi sier, får dere ikke lov til å bygge vei. To eksempler på dette er Alta og Harstad – hvor statsråden selv har sagt at hvis dere ikke lar dere presse til å bygge vei med bompenger, så tar vi pengene til andre prosjekter. Det er vel ikke lenger lokale initiativ! Det er ren statlig utpressing fra en statsråd mot lokaldemokratiet, som er imot bompenger, men som veldig gjerne vil ha de pengene som ligger i prosjektene.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Først skal jeg svare til Langeland, som ikke hadde forstått hva jeg sa. Jeg sa jeg vil ha tog som går fort, men det behøver ikke hete høyhastighetstog. Det høres ut som om denne regjeringen har kommet med nye 20 mill. kr til sykkelveier. Det er ikke realiteten. Man har tatt det fra de øvrige riksveiinvesteringene, post 30. Man tar altså penger fra veien og flytter dem over til andre områder. Det betyr at bilistene må betale mer bompenger med denne regjeringen, og få mindre penger tilbake til å investere i veier. Det er realiteten. Jeg synes det er ganske søtt når man står her og prater varmt om at man har bevilget 10 mill. kr mer til Redningsselskapet. Ja, det har man gjort på den ene siden – på den andre siden har man tatt fra Redningsselskapet 8,7 mill. kr som Redningsselskapet har fått i bevilgninger fra Norsk Tipping. Det betyr i realiteten at det nesten ikke er noe ekstra man har plusset på til Redningsselskapet, i forhold til at man har tatt et kutt på 8,7 mill. kr. Jeg synes det er veldig greit at man i alle fall er redelig når det gjelder de tallene man kommer med i denne sal, og hva som er de faktiske forholdene. Det er fakta på de to punktene. Jeg er glad for at representanten Bratli er ærlig om at Arbeiderpartiet vil straffe bilistene, og at det er den eneste løsingen fra Arbeiderpartiet for å gjøre noe med utfordringene som gjelder trafikksikkerhet. I hvert fall synes man at strekningsvis-ATK er en kjempegod løsning. Men jeg synes også man burde være ærlig om hva som står i rapporten fra Statens vegvesen, for den sier at det forutsetter at det i hvert fall må være fire år i drift før vi kan si om det har den effekten eller ikke. Det er realiteten. Jeg synes man bør være ærlig om det. Nødnettet: Det er uenighet om hva som skjedde i 2004, og jeg registrerer at representanten Sønsterud og jeg er uenige om dette med nettnøytralitet. Men det jeg i hvert fall er kjempeopptatt av, er å sørge for at det ikke blir en løpsk kostnadsvekst for alle de kommunale etater og de statlige etater som skal ta i bruk nødnettet. Alle er enige om at det er viktig å få på plass et nytt nødnett, men vi må se på hvordan vi skal finansiere det. Der er det definitivt noe å gjøre, når man ser hvilke kostnadssprekker det har ført til for en del andre. Jeg registrerte at representanten Henriksen fra Vest-Agder sto på denne talerstol og sa at man måtte gå på bystyreflertallet i Kristiansand, som ikke vil innføre rushtidsavgift. Ja – det er bare en bekreftelse av det jeg sa i replikkordskiftet med statsråden. Vi har nå fått en statsråd som først sier – og som har sagt mange ganger i denne sal – at hun ønsker lokalt initiativ. Men i realiteten – når det lokale initiativet sier noe statsråden ikke vil – sier hun at da tar vi de pengene fra dere som vi skulle bevilget. Jeg synes det er statlig utpressing og ingenting annet. Og jeg synes det er trist, for det betyr at man ikke vil lytte til de klare og tydelige signalene om at folk ønsker ikke mer bompenger, de ønsker ikke mer rushtidsavgift, de ønsker ikke mer drivstoffavgift, de ønsker faktisk at staten tar sitt ansvar og bygger veier.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Først til representanten Bratli som sier at vi satser på vei. Vi skal bygge 11 km motorvei og 17 km midtdelere til neste år, og vi ligger altså 2 mrd. kr etter når det gjelder samferdsel. Sverige har 4 000 km møtefri vei og nesten 2 000 km motorvei. De har langt færre ulykker enn det vi har i Norge. Så det viser i hvert fall at det funker. Så registrerer jeg at fiskeriministeren mente at jeg var uærlig i forhold til det jeg pratet om her, og ønsket at jeg skulle dokumentere det. Dette er høringssvaret fra Redningsselskapet, og jeg forutsetter at det er riktig når Redningsselskapet legger fram et høringssvar i komiteen. De skriver rett ut: «tilskuddet fra Norsk Tipping blir redusert med 8,7 millioner kroner til 123,8 millioner kroner og at økningen av momskompensasjon ikke ble videreført som lovet.» Det har medført 8,7 mill. kr mindre til Redningsselskapet. Jeg regner med at statsråden også har fått dette. Men det er kanskje sånn at hun ikke har giddet å lese det.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-12-07:
Jeg har bare lyst til å si til Bjørnflaten at denne virkelighetsbeskrivelsen, og historiebeskrivelsen, er det færre og færre som tror på. Det må være et lite tankekors. Så må jeg også få anmerke at det er ingen som har lånefinansiert mer innenfor samferdsel enn denne regjeringen. Vi er nå oppe i 50 pst. av veibyggingen i dette landet. Bjørnflaten nevnte Europa og impulser vi får på våre reiser. Ja, det får vi virkelig, vi forsøker å lære og ta det med oss hjem. Det går ikke så fort inn hos regjeringen som det gjør hos en del av opposisjonspartiene, men enkelte av regjeringspartiene ser ut til å være i bevegelse – og Arbeiderpartiets landsmøte vedtok prosjektfinansiering i vår. Mitt spørsmål til Bjørnflaten er: Er hun skuffet over at ikke Arbeiderpartiets landsmøtevedtak er fulgt opp i dette budsjettet?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-12-07:
Når det gjelder akkurat uttrykket «bygd etter boka», må jeg nok til redegjørelsen til Sønsterud få tilføye at vi jo har fått avslørt at Statens vegvesen selv har lagt vekk sine håndbøker for hvordan de bygger sine veier. Det har vi sett resultat av, bl.a. i Sønsteruds fylke. Når det gjelder E18 Kristiansand–Lillesand, er det et suksessprosjekt, ja. Det ble bygd på halve tiden av det som er vanlig for den type veier. Det ble også bygd på en måte som tilfredsstilte oppdragsgiver. Men at det skjedde i en tid med store kostnadsøkninger, fikk også dette selskapet erfare, som også staten får erfare i disse tider. At vi da har en kontraktør som må dekke dette tapet, vel – slik er det det private markedet fungerer. Slik fungerer det om du skal bygge ditt eget hus, slik fungerer det om du skal bygge et forretningsbygg, og også veier.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-12-07:
Det var i grunnen godt å høre den beskrivelsen av Høyre som Langeland hadde, for jeg kjente meg veldig dårlig igjen i den som Freddy de Ruiter hadde tidligere, men det gjaldt jo ikke et spørsmål til meg. Ja, vi har en stor utfordring i å modernisere jernbanen, og vi har en stor utfordring i å finne smarte finansierings- og organisasjonsløsninger. Vi skal fra Høyres side love at vi skal være i første rekke i det verkstedet for å finne fram til disse løsningene. Da håper jeg virkelig at regjeringspartiene legger vekk en del av sine kjepphester og ideologiske skranker for å være med oss i det arbeidet, for det kommer til å være helt nødvendig hvis vi skal få en modernisert jernbane i Norge. Når det gjelder dette siste spørsmålet om byråkrati, syns jeg det er litt overdrevet å si at 1 100 mennesker må til for å administrere driftsavtalene innenfor vedlikeholdssektoren. Det kan da ikke være nødvendig.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-12-07:
Høyres budsjettforslag, som omtales av representanten Sjelmo Nordås, er veldig målrettet. Det er målrettet mot to viktige mangler som vi ser i regjeringens forslag. Det dreier seg om å være mer ambisiøs på trafikksikringselementet, og det dreier seg om kollektivtransporten, som vi mener må få et betydelig løft. Når det så gjelder de 200 mill. kr til fylkeskommunen, er det helt i tråd med dette forslaget, som ligger som en ramme rundt det hele, nemlig at det er øremerket til trafikksikkerhetstiltak i fylkeskommunene. Vi ser at fylkeskommunene har fått ansvaret for veldig mye vei, som gir dårlig trafikksikkerhet. Derfor mener vi det er viktig at staten stiller opp med 200 mill. kr til slike tiltak til nettopp fylkeskommunene. Så får vi ta diskusjonen om nedleggelse av fylkeskommunene eller ikke på et senere tidspunkt.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-12-07:
Statsråden avsluttet med å savne skryt. Det kan ha noe å gjøre med at vi kanskje syns at hun greier den oppgaven rimelig bra selv – det skjer i alle fall i alle sammenhenger. Nå er det også slik at denne regjeringen har 260 mrd. kr mer å rutte med enn regjeringen som gikk av i 2005, så det skulle i grunnen bare mangle. Men det er et viktig trekk her, og det er at Bondevik II-regjeringen brukte ni av ti oljekroner på samferdsel. Denne regjeringen bruker én av ti. Mitt spørsmål går på en sak som vi har liggende i komiteen, og som er ganske alvorlig, syns jeg, for det er et stortingsvedtak som ikke blir fulgt opp. Statsråden må svare meg på om hun ikke har nådd fram i Jernbaneverket, eller om hun ikke har prøvd, når vi ikke får 250 km/t på den nye Dovrebanen.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-12-07:
Jeg skal spørre statsråden om U 864. Det er ingen tvil om at regjeringens skiftende syn i den saken har medført en betydelig forsinkelse. Regjeringen hadde jo i budsjettet for 2009 640 mill. kr inne, og det støttet vi i Høyre. Pengene forsvant imidlertid i revidert nasjonalbudsjett, som vi vet. Senere har man igangsatt en konsekvensutredning, som vi også har støttet regjeringen på, for vi syns det var viktig å få svar på en del spørsmål. Samtidig er vi i Høyre klare på at kvikksølvet skal opp, og utålmodigheten er vel i ferd med å bli ganske merkbar i vårt parti. Statsråden har tidligere fra denne talerstolen sagt at det ikke skal stå på pengene. Hun har også sagt at kvikksølvet skal opp. Står statsråden fast på dette? Det tror jeg det vil interessere hele kysten og fiskeriinteressene å få svar på.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-12-07:
Nei, de Ruiter, vi snakker ikke Norge ned i Høyre, selv om deres partisekretærer har utstyrt dere med det manuset. Men vi snakker regjeringen imot, og det er en del av vår jobb som opposisjonspolitikere her på Stortinget. Det var ikke derfor jeg tok ordet. Det var for å snakke litt om det gode mennesket fra Hjelmeland, statsråd Meltveit Kleppa. Hun er opptatt av at jeg må være gladere. Jeg må simpelthen være mer fornøyd – særlig med henne – og gi uttrykk for det. Uten at det er særlig interessant i denne sammenheng, så er jeg faktisk en ganske glad gutt, som Bjørnson sa, og vanligvis ikke så vanskelig å tilfredsstille i så måte. Men siden regjeringen og statsråden savner anerkjennelse, så skal hun få den, for i et intervju ganske nylig sier Meltveit Kleppa: Ny finansiering, ny organisering, nye grep må til hvis vi skal greie å få en moderne jernbane i dette landet – men ikke før om to år, ikke før NTP. Senterpartiet har antagelig vært en pådriver for dette lenge, for akkurat det samme sa Navarsete da hun var minister: Vent på NTP, det vil komme der. Hun hadde støtte fra Statens vegvesen, Jernbaneverket, TØI, NHO mfl. Men det gikk ikke. Denne gangen blir det spennende å se om Meltveit Kleppa har større tyngde inn i den rød-grønne regjeringen enn Navarsete hadde. Jeg er optimist. Statsråd Meltveit Kleppa står på. – Men nå får det være nok skryt så langt. Jeg må få kommentere to forhold: OPS er på retur i Europa, blir det sagt av flere av talerne. Det er det ikke! Jeg kan litt om dette. Jeg deltar i dette arbeidet ute i Europa. Det har aldri vært mer, og det er faktisk så mye at kommisjonen er i ferd med å jobbe ut et nytt direktiv om dette. Det vil også komme til Norge før eller siden. At det Labour-styrte England over år har kjørt økonomien i grøfta, kan neppe noen få OPS-prosjekter ta skylden for. Jeg legger også merke til at flere representanter fra regjeringspartiene trekker fram Riksrevisjonens rapport om driftskontrakter. Har de lest rapporten? Ikke ett eneste sted står det i denne rapporten at det er helt andre oppgaver som nå utføres. Gjenopprett avdelingen, sier de. Ja, det sa faktisk regjeringspartiene også i 2010. Så kom Meltveit Kleppa med sitt budsjett i fjor og sa nei. Det blir spennende å se hva hun sier neste år.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-12-07:
Bare en kommentar til virkelighetsbeskrivelsen til Freddy de Ruiter som ikke kunne stå uimotsagt. Angående 900 OPS-prosjekt i England og at 100 mrd. skulle velte Englands økonomi, et land som har et årlig statsbudsjett på 6 700 mrd. Etter norsk målestokk er det altså 15 mrd. vi snakker om her. Sammenlignet har altså de rød-grønne bidratt til en bompengegjeld her i landet som nærmer seg 20 mrd. kr. Det er visstnok et annet regnestykke. Men pengene i England har altså gått til sykehus og skoler og faktisk lite til veier. Alternativet ville jo vært en lånefinansiering i offentlig sektor. Til sammenlikning har norske kommuner og fylker en låneportefølje på 230 mrd. kr sist jeg sjekket. Min prognose er at de Ruiter kommer til å tape denne kampen internt hos de rød-grønne. Så får vi se hvordan det går.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
Fremskrittspartiets pengebruk er jo mye omtalt, så jeg skal ikke bruke noe særlig tid på det. Det som kanskje er et mer og mer interessant trekk, er at Høyre dilter etter Fremskrittspartiet i merknads form, men har sjelden penger. Jeg lurer på hvordan Fremskrittspartiet forholder seg til et Høyre som bare snakker, men som sjelden eller aldri har penger.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
Jeg merker meg at opposisjonen viser vekslende grad av misnøye over hva som skjer i Norge. Representanten Hoksrud har en tendens til å bli veldig trist – kanskje ikke fullt så trist i dag, dog er det en litt mer avdempet reaksjon sammenlignet med reaksjoner fra partilederen i Fremskrittspartiet, som ofte er sjokkert. Høyre har latt det gå sport i å snakke de fleste sektorer og velferdssamfunnet ned i sin helhet. Det stopper ikke her. Fremskrittspartiet strør om seg med monopolpenger, mens Høyre bare prater. De har ikke penger til å følge opp det de sier de skal gjøre. Her må det en realitetsorientering til. Norge preges av vekst, lav arbeidsledighet, mer ressurser til velferd og infrastruktur. Dette skjer samtidig som Europa opplever stagnasjon, rekordhøy arbeidsledighet og kraftige kutt i offentlige investeringer og velferd. Det blir nesten litt surrealistisk, men den største bekymringen i Norge for tiden er den såkalte smørkrisen. På tross av behovet for stram økonomisk styring, er transportområdet budsjettvinner enda en gang. Siden vi overtok i 2005, har vi økt bevilgningen til vei og bane med reelt over 50 pst. Ingen regjering har satset tilsvarende på infrastruktur, og vi har enda høyere ambisjoner for Nasjonal transportplan som kommer nå. Det kan virke som om Høyre og Fremskrittspartiet ikke har fått med seg dette. Jeg registrerer at mens nesten hele Europa har forstått at OPS-finansiering er dyrt og dumt, er dette trylleformelen til Høyre og Fremskrittspartiet. Det er trist – for å bruke Hoksruds ord – at Høyre og Fremskrittspartiet preges av så mye dogmatisme og ikke evner å tenke nytt. For Arbeiderpartiet er det de bevilgede ressurser som gjelder. Vi er selvfølgelig med på å diskutere smarte løsninger med hensyn til organisering, men vi tror ikke på julenissen, selv om det nærmer seg jul. Ingen ting er viktigere enn trafikksikkerhet. Vi er derfor veldig glade for at det ser ut som det blir færre trafikkdrepte i 2011 enn i 2010. La meg likevel understreke at én hardt skadd eller drept i trafikken er én for mye. Arbeidet for å nå nullvisjonen må derfor handle om et bredt spekter av virkemidler. Høy fart er en av de viktigste årsakene til de mest alvorlige trafikkulykkene. Det blir derfor helt absurd når Høyre og Fremskrittspartiet vil øke fartsgrensene og ta bort gjennomsnittsmålinger, såkalte ATK. Det kan virke som om det er viktigere for Høyre og Fremskrittspartiet å gjøre seg populære hos noen velgere, framfor å ta ansvar for å redusere antall hardt skadde og drepte i trafikken.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
Det at ens uttalelser ble karakterisert som søte – eller «søtt» – av Fremskrittspartiet, får jeg ta som en kompliment. Jeg lurer litt på, når representanten Godskesen hevder at Fremskrittspartiet er for å finansiere vei kontant, hvorfor Fremskrittspartiet da er med på OPS-merknadene og mer og mer har skrevet seg sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti når det gjelder OPS. Så ble representanten Hoksrud veldig dramatisk, og når Hoksrud og Fremskrittspartiet blir dramatisk, kritiserer de alle andre, og så tryller de fram pengene. Når det gjelder Redningsselskapet, og når det gjelder andre bevilgningsforslag som vi har funnet rom for, er det noe som heter inndekning, og det er noe som heter inntektsside og utgiftsside, og de to skal balansere. Men jeg synes at Hoksrud og Fremskrittspartiet er overmåte frekke når de bringer inn Norsk Tipping og kuttet i Norsk Tipping. Er det ett parti som vil fjerne spillmonopolet, som vil fjerne Norsk Tipping og de inntektene det gir til frivillige lag og organisasjoner, idrett osv. her i landet, så er det nettopp Fremskrittspartiet. Jeg tør ikke tenke på hva det ville bety for frivilligheten i Norge hvis Fremskrittspartiets tippe- og spillpolitikk skulle bli gjeldende. Det ville bli en katastrofe. Så til Halleraker, som hevder at pytt, pytt, det var visst noen få OPS-prosjekter i Storbritannia som Labour hadde overlatt til de konservative. Det var visst ikke så veldig få, for det har vi fått sjekket ut – 900 prosjekter, 100 mrd. kr hvert år, bl.a. 103 sykehus bygget på OPS. Det er ikke småtterier. Det setter faktisk Storbritannias økonomi i en svært vanskelig situasjon. Slikt ser vi i hele Europa, og litt av grunnen til det er at det her er snakk om kreativ bokføring, for ved å innføre OPS kommer det ikke inn på det vanlige gjeldsregnskapet. Det håper jeg at EU gjør noe med, for å gå inn på OPS er også å skaffe staten en stor gjeldsbyrde, og det setter økonomien i fare. Så har det i dag kommet fram at OPS er mye dyrere, i snitt 24 pst. dyrere. Da må jeg spørre Høyre og Fremskrittspartiet, og til dels Kristelig Folkeparti: Er det ideologien deres som gjør at dere bare må ha OPS?
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
Våre bevilgninger tåler sammenligning med nær sagt alle land, også med Sverige. Nå kuttes det over en lav sko i de fleste land, mens vi opprettholder og styrker bevilgningen på de fleste områder. Så til representanten Halleraker. 100 mrd. kr i året – det er visst ingenting, det er visst bare småpenger! Noe som tilsvarer 15 mrd. kr i året, er visst heller ingenting, det er bare nesten et halvt samferdselsbudsjett! Det er merkelig at også de konservative i England bare stopper OPS umiddelbart og sier at dette koster for mye penger. Kanskje en også skulle si det til studentene i Storbritannia, som demonstrerer, og som får tre- og firedoblet studieavgiften sin. Jeg legger merke til at 100 mrd. kr i året er ingenting – ifølge Høyre. Ellers vil jeg bare si at jeg selvfølgelig støtter Dagrun Eriksens satsing på E18, rv. 9, E39 og SørVestBanen. Så får vi håpe at det kommer en sovevogn etter hvert.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2011-12-07:
Fremskrittspartiet har jo som vi registrerer, mer penger til alt. Samtidig har de en våt drøm om å komme inn i regjeringskontorene i 2013. Da har jeg et par utfordringer til representanten Hoksrud. Høyre har tradisjonelt vært kjent for å ville føre en ansvarlig økonomisk politikk som ivaretar næringslivet. Fremskrittspartiet vil bruke vesentlig mer penger på samferdselsområdet. Hvordan skal man få til et sånt samarbeid? Den andre utfordringen jeg har lyst til å gi ham, er: Det eneste man faktisk kutter i statsbudsjettet, er penger til miljøtiltak som Transnova, til forskning når det gjelder miljø, og også i en del av de miljørettede avgiftene. Hvordan skal man da få til et samarbeid med Kristelig Folkeparti, Venstre og også Høyre, som har sluttet seg til klimaforliket?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2011-12-07:
Høyre har et budsjettforslag som ikke er like ambisiøst som Fremskrittspartiets. Men vi vet jo også at Høyre kanskje ikke har en veldig glede over fylkeskommunen – det er vi jo ganske kjent med. Jeg registrerer at man velger å påføre fylkeskommunene en økning på 200 mill. kr til fylkesveier – det er jo veldig bra – for å satse på det. Men samtidig velger man å kutte 500 mill. kr i rammeoverføringer til fylkeskommunen. Da gir man med den ene hånden og tar med den andre. Hvordan henger det sammen, hvis man virkelig ønsker at fylkeskommunen skal være aktør for å bygge veier, som de har fått ansvar for nå framover?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2011-12-07:
Rassikring er viktig både for å ivareta næringslivets muligheter for transport og for at folk kan reise sikkert til og fra arbeid og skole. Det satses sterkt på rassikring. Det er bevilget mye de siste årene. Man følger det som Nasjonal rassikringsgruppe har bedt om. Det har vi fulgt opp – og vel så det. Det er kjempeviktig. Samtidig ser vi at vi går inn i en usikker tid, med store endringer i klima. Det regner mer, det er mer heftig vind og uvær, noe som gjør at det kan komme ras i uforutsette områder. Det har regjeringen varslet at man skal følge opp. Man skal følge opp med tiltak for å bistå når slike akutte situasjoner oppstår. Det har samferdselsministeren signalisert at hun vil følge opp. Det har jeg tillit til. Det som er viktig i fortsettelsen, er at kommunene nå gjør arbeidet med å kartlegge hvor det kan være utsatte områder, sånn at man har mulighet til – når man reviderer planene – å sikre at de løsningene som sikrer alle typer ras, er på plass.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2011-12-07:
Universell utforming er, som representanten Hareide peker på, kjempeviktig for at alle skal ha mulighet til å delta og ha et aktivt liv – enten det er å reise til og fra arbeid, eller det er i privat sammenheng. Det er en sak som jeg støtter representanten Hareide i. Vi må legge inn ytterligere tiltak for å komme i mål, for å kunne gjøre de grepene som må til for at man skal kunne reise. Jeg vil signalisere på vegne av Senterpartiet at det er en sak som vi først og fremst må ha sterkt fokus på når vi rullerer Nasjonal transportplan – sette inn tiltak for å sikre stasjonene sånn at det er mulig å gå av og på de nye togsettene som kommer, og også gjøre andre tiltak for å bidra til at folk har mulighet til å ta aktivt del i samfunnet. Vi har sett, når vi har vært ute og reist, at andre land har gjort kloke grep her, og det er en modell som jeg har lyst til at vi skal diskutere når vi rullerer Nasjonal transportplan.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2011-12-07:
Ærlig talt – jeg synes forsamlingen skulle ta inn over seg samferdselsministerens ord om å glede seg litt mer. Når jeg hører debatten nå, så får jeg en fornemmelse av at det er akkurat som «når mørket no har senka sæ». Det kan da umulig være så galt. Men er det kanskje sånn at nå når investeringsnivået trappes opp og opposisjonen ser at vi leverer det vi har sagt vi skal, har pipa fått en litt annen lyd? Det er ikke lenger det samme jaget etter mer penger – ja, med unntak av Fremskrittspartiet, som er i en annen divisjon når det gjelder å ha penger. Men isteden har fokuset vært på såkalt moderne løsninger. Nye selskapsformer er mantraet. Vel, jeg skal gjerne diskutere organisering av samferdselssektoren, men har løsningene til Bondevik II-partiene og Fremskrittspartiet vært så vellykkede? Driftskontraktene som kom etter at vedlikeholdsavdelingen til Statens vegvesen ble til Mesta, førte til en formidabel prisøkning på veivedlikeholdet. Grepene som ble tatt i forhold til Jernbaneverket, gjør at vi fortsatt sliter med for lite signalkompetanse når det gjelder jernbane. OPS skal tydeligvis løse absolutt alt i samferdselssektoren. Er det noe vi har lært av bl.a. England i det lange land, er det nettopp at det i hvert fall ikke har løst alle utfordringer, det har gitt dem veldig mange nye utfordringer. Så er det noen gode elementer i OPS-modellen som vi skal se på, og det er utbyggingskontrakter – det skal jeg være med på. Men det er ikke disse løsningene de rød-grønne mener det er fornuftige å skjele til. Det som jeg spesielt legger merke til i budsjettmerknadene til dem som sier at de ønsker å fristille etatene aller mest, er at de har aller størst behov for å detaljstyre. Hvordan henger dette sammen? Havneutbyggingene ble billigere, og de er fortsatt i en slik kategori at det ikke er noe problem om vi tar 5 mill. kr og fører over til Redningsselskapet. Det er det som er begrunnelsen for at man har brukt dem. Nei, her gjelder det kort og godt å stå løpet ut, sikre mer effektive planprosesser og følge opp bevilgningene til vedlikehold og investeringer. Sånt blir det resultater av – nye veier, bedre jernbane, flere gode fiskerihavner og farleder, alt dette til beste for næringsliv og vanlige folks reise til og fra arbeid og til glede for hele landet.
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet hevder at de tre OPS-prosjektene vi har hatt i Norge, er en stor suksess. Det vises spesielt til prosjektet E18 Grimstad–Kristiansand. Det har blitt mye dyrere enn antatt. Det snakkes om 1,2 mrd. kr, og kontraktørene krangler i retten om hvem som skal betale regningen. Sett fra Høyres side kan det kanskje sies at prosjektet var vellykket, ettersom det offentlige slipper regningen. Men jeg går ut fra at Høyre ikke mener at OPS-prosjektene skal være basert på at kontraktørene skal lide tap. Agderposten skriver at deponier av sulfidholdig og syreproduserende fjell fra byggingen av denne veien dreper fisk og annet liv i vassdragene og sjøen ved Mannfalldalen fordi E18 ikke ble bygd etter boka. Vi vet også at arbeidsvilkårene for noen av de ansatte mildt sagt var kritikkverdige, og i tillegg ble ikke veien bygd noe raskere enn f.eks. E6 Dal–Minnesund. Vil representanten Halleraker og Høyre fortsette å bruke E18 som et eksempel på hvor fortreffelig OPS er?
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
Til OPS-debatten: Jeg skal ikke gjenta meg selv eller komme med flere eksempler på at dette er dyrt og ikke særlig smart, nå, men bare nevne at tidligere sentralbanksjef Svein Gjedrem har uttalt følgende: «Redningspakkene etter finanskrisen høsten 2008 avdekket grov svikt i styringen av statsfinansene i flere industriland. Privat gjeld ble løftet over til stater og sentralbanker i Europa og Nord-Amerika. Som bankene, hadde også stater lagt utgifter utenom balansen blant annet gjennom det som her i landet kalles offentlig privat samarbeid.» Til debatten om omorganiseringer, statsforetak og konkurranseutsetting: Det er merkelig at opposisjonen fortsatt mener at dette er løsningen på det meste. Uansett hvor mye man vrir og vrenger på det, kommer man ikke utenom Riksrevisjonens rapport fra forrige uke om kostnadsøkning på drifts- og vedlikeholdsområdet og mangelfulle kontrakter innenfor veisektoren. Men opposisjonen, nå sist representanten Hareide, durer videre og forteller oss om troen på at utskilling av virksomheter fra statsforvaltningen og konkurranseutsetting er det som skal til for å oppnå størst mulig effektivitet, og at vi dermed får mer igjen for pengene, og at økonomiske måleparametre og bedriftsøkonomiske prinsipper driver virksomhetene mer effektivt og lønnsomt enn det forvaltningen gjør. Alle virksomheter, private som offentlige, må hele tiden være opptatt av å være effektiv og ikke minst til enhver tid å ha den kompetansen som er nødvendig for å løse de oppgavene en er satt til å utføre. Hvilken tilknytningsform virksomheten har, er ikke bare teknikk, det er også politikk. Anbudspolitikk, bestiller- og utførerfunksjoner og internfaktureringssystemer betyr mer kontroll og tilsyn, noe som igjen betyr mer byråkratisk oppfølging, eller sagt i klartekst: økt byråkrati. Avinor har vært nevnt som et eksempel på et statlig selskap som lånefinansierer investeringer. Men disse skiller seg fundamentalt fra investeringer f.eks. i bane, fordi de dekkes inn gjennom brukerfinansiering i framtidige inntekter fra bl.a. flyplassavgifter – ikke gjennom bevilgninger på statsbudsjettet. Potensialet for brukerfinansiering av jernbane er langt mer begrenset. Investeringene må i all hovedsak finansieres med statlige bevilgninger. I tillegg ønsker ikke vi å overføre makt over vei- og jernbanebygging fra politikere til et selskap. I tillegg må vi ha i bakhodet at jo mer som flyttes ut av budsjettet, desto vanskeligere blir det å bruke budsjettet ved svingninger i økonomien. Derfor mener vi at dagens system er det beste for trygghet og langsiktighet i norsk økonomi. Jeg må en liten tur innom Fremskrittspartiets merknad om likestilling – den samme som i fjor. De sier: «Det er krenkende for en kvinne å vite at når hun skal ha en plass i et styre, så er det kjønn det kommer mest an på, og ikke kompetanse og egnethet.» Hvis Fremskrittspartiets virkelighetsbeskrivelse er rett, så gadd vite hvor mange menn som i årenes løp burde ha følt seg krenket av samme grunn!
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Representanten Langeland er godt kjent for sin entusiasme hva angår lyntog. Personlig har jeg langt større tro på Uelands beskrivelse av lyntogsatsingen, hvor han mener at det norske folk blir ført bak lyset. Vi har sett tidligere at SV har fattet landsmøtevedtak om en jernbane fra Kirkenes til Russland, noe representanten Langeland stemte nord og ned i denne sal etter forslag fra Fremskrittspartiet. Skal vi forstå representanten slik at lyntog er flott for alle i sør, mens vi i nord ikke engang skal kunne få på plass et godstog? Eller er Finnmark og Nord-Norge for en uinteressant bortekamp å regne for representanten?
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
I den senere tid har vi erfart at orkanen «Berit» og andre stormer har herjet langs kysten vår. Vi ser at skipstrafikken rundt Stadlandet i perioder har stoppet opp. En tunnel ville vært langt sikrere for skipstrafikken enn det vi har i dag. Statsråden har tidligere sådd tvil om norske sjøfolks navigasjonsevne og hevdet at de ikke vil kunne finne tunnelen. Slik jeg ser det, har alltid norske sjøfolk vært flinke til å finne fram til en trygg og lun havn. Vi ville vel neppe hatt «Tore på sporet» i NRK hvis det ikke var for at norske sjøfolk faktisk kunne navigere og ta seg fram til en trygg havn. Ifølge meteorologene skal det bli flere stormer, ikke færre. Er statsråden nå blitt overbevist om at vi trenger Stad skipstunnel?
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Det er blitt regjeringens mantra i årets budsjettbehandling å forsvare sitt stramme budsjett ved å vise til den økonomiske situasjonen i Hellas, Spania og England. Det er de facto ikke Fremskrittspartiet, eller Høyre, som prater Norge ned. Det klarer denne regjeringen utmerket selv – ikke minst ved å sammenligne Norge med andre, tidligere sosialdemokratiske regjeringer, som i Hellas, Spania og England, som har påført eget land store økonomiske problemer. Det er ingen nyhet at sosialister og sosialdemokrater har gått tom for andres penger. Det er intet nytt med det. Men det som er nytt, er at dagens regjering endelig innser at vi lever i en globalisert verden. Med respekt å melde: De fleste av oss andre, som ikke er sosialister, har innsett dette for lenge siden. Det er elementært i all handel og markedstenking. Samtidig med at man advarer mot den økonomiske situasjonen i Hellas og Spania, opplever vi at Norge har lånt 61 mrd. kr til Tyskland – til 1,8 pst. rente – som bl.a. går til å bygge ut autostradaer. I Norge er rentenivået flere ganger høyere. Med andre ord: Vi tilrettelegger for å fremme andre lands komparative fortrinn, samtidig som vi bygger ned våre egne. Og dét er slitsomt i et land som har en så langstrakt geografi som vi har, hvor det i prinsippet burde være et ufravikelig krav at vi har en effektiv og sikker transport. Så hvis man overfører hva dette betyr, til praktisk politikk, så klarer denne regjeringen helt utmerket på egen hånd å prate Norge ned.
Ingjerd Schou (Høyre), 2011-12-07:
Jeg registrerer at representanten Langeland er på linje med Trygve Hegnar som sier at det er bare å sette opp prisen ved bompasseringene til 200 kr i et køprissystem, så blir man alene på veien. Jeg har to spørsmål. Den sveitsiske modellen, sier Langeland, kan bare innføres med en gang og tas hjem til Norge. Det er interessant at representanten Langeland etter å ha reist utenlands kommer hjem og sier at vi kan ta avgiftene på bil over på tog, og så kan vi ha litt bompenger på jernbanen i tillegg. Da vil vel også representanten innføre det sveitsiske systemet når det gjelder modellen for skatter og avgifter, nemlig 7 pst. moms og nesten ingen inntektsskatt? Det var det ene. Det andre gjelder dette med høyhastighetstog, som representanten er en ihuga ambassadør for. Men hva kommer det av at representanten sitter i en regjering som ikke klarer å følge opp et flertallsvedtak i Stortinget om høyhastighetstempo også langs Mjøsa?
Ingjerd Schou (Høyre), 2011-12-07:
Jeg må takke statsråden for svaret, og vi kommer helt sikkert tilbake til Mjøsas bredd og jernbane om vel en uke. Så har jeg lyst til å si at statsråden sa at hun mente denne forsamling burde unne statsråden litt glede – ikke regjeringen, men statsråden, og ikke folket heller, men statsråden. Jeg tror at for folk flest og næringslivet er det derfor vi er her, og det er det som er mandatet. Jeg hører at statsråden sier at hun er godt fornøyd med at man ligger der hvor man skal ligge, men det er altså mer enn 2 mrd. kr etter Nasjonal transportplan. Det er mer enn halvparten under det som var ambisjonsnivået for Oslo–Ski, som skulle være flaggskipet til regjeringen, og som nå har 1 mrd. kr mindre å rutte med når det gjelder planleggingen. Til representantene Freddy de Ruiter og Irene Johansen: De har fått utdelt et manus om at alle som er imot, og alle som har en annen løsning – andre som skulle finne på andre metoder for å få mer ut av pengene og bygge mer vei, bygge mer bane, få flere skinner og få en bedre logistikk mellom alle samferdselsområdene – snakker infrastruktur og samferdsel ned. Det klarer regjeringen med sin rosemaling utmerket godt på egen hånd, for det er stor differanse mellom det som sies, det som oppleves, og det som er av etterslep. Jeg har lyst til å nevne at jeg er veldig glad for at Redningsselskapet får 10 mill. kr ekstra. Men de har bedt om 30. De ti millionene som regjeringspartiene har funnet, har de tatt fra Kystverket. Det vil si at det er kysten som taper, og at Regjeringen nok en gang baserer sikkerheten langs kysten på frivillighet. Jeg minner om at det er regjeringen som har ansvar for sikkerhet langs kysten. Til representanten Bjørnflaten, som er opptatt av at alle andre land rundt oss ikke lenger bruker OPS – det har man altså sluttet med i Sverige bl.a. og en del andre land – og av at vi, som da er på høyresiden, bare vil ha skattekutt osv., er det grunn til å minne om at skattekutt er moderne politikk. Det er mer moderne enn det Arbeiderpartiets gjentatte og oppbrukte retorikk er. De borgerlige i Sverige kutter i skattene, og resultatet har vært at de har fått en økonomisk vekst, og sånn sett kan øke velstanden. Jeg vil omtale kapasiteten på Østfoldbanen spesielt. Den er i dag sprengt, og det er helt nødvendig med tiltak for bedre punktlighet og kapasitet. Både østre og vestre linje har den utfordringen – og vestre linje knytter Norge sammen med resten av Europa. Jeg har spesielt lyst til å bemerke at det ikke er avsatt planmidler til det som er utfordringen i Sandbukta–Moss–Kleberg-området, til tross for at fylkeskommunen og Moss kommune har stilt 25 mill. kr til rådighet som planmidler som regjeringen kunne ha brukt – og fylt på med litt selv.
Ingjerd Schou (Høyre), 2011-12-07:
Til representanten Rommetveit har jeg lyst til å si at vi bevilger til Redningsselskapet det som de ber om. Vi kutter i Kystverket fordi vi ønsker å samordne sikkerhetsetatene og konkurranseutsette fyr- og merkevedlikehold. I regjeringen Bondevik II, Samarbeidsregjeringen, viste vi at vi klarte både fornuftige og veloverveide omstillinger i Kystverket. Jeg kan absolutt anbefale regjeringspartiene at å modernisere, tenke nytt og konkurranseutsette har sin effekt. Jeg registrerer fortsatt at det er slik at det er kysten som totalt sett taper, fordi man tar litt penger fra Norsk Tipping, man tar litt penger fra Kystverket, og man gir 10 mill. kr til Redningsselskapet. Det er fortsatt slik at sikkerheten til sjøs er regjeringens ansvar, og regjeringspartiene baserer denne sikkerheten på frivillighet.
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Store deler av landet har vært rammet av flom i år, og det har kommet store skader på både kommunal og fylkeskommunal infrastruktur. Dette gjør at kommunene og fylkeskommunene har fått store utgifter som de ikke på forhånd kunne forutsatt. Samferdselsminister Meltveit Kleppa har sagt følgende til NRK: «Her skal alt gjøres som kan gjøres for å utbedre disse veiene. Vi skal stille opp, og det skal ikke stå på penger. Det skal heller ikke gå ut over andre prosjekter.» Statsministeren har sagt til NRK: «De pengene som kreves for å reparere vei, jernbane og offentlig infrastruktur vil komme.» Men i endringsforslag til statsbudsjettet for 2011 blir ikke løftene oppfylt. Jeg lurer da på: Er Senterpartiet stolt over og fornøyd med at kommunene bare får delvis kompensasjon for flomskade på infrastruktur, når deres egen Magnhild Meltveit Kleppa har lovet full kompensasjon? Eller er det greit at dere svikter kommuner og fylkeskommuner på denne måten?
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
For oss som bor langs kysten, er det viktig at Redningsselskapet er operativt og har nok mannskap og skip til å drifte arbeidet. Det er viktig for folk flest at Redningsselskapet fortsetter det viktige og gode arbeidet de gjør. Vi har sett i avisene at regjeringsfolk skryter av å skulle bevilge 10 mill. kr mer enn det de først hadde tenkt – enda det er 20 mill. kr mindre enn det som trengs for å opprettholde dagens drift. Jeg regner med at statsråden er stolt og fornøyd av det arbeidet hun har gjort i forbindelse med sikkerheten til sjøs. Mitt spørsmål blir da, og selv om hun snakket litt om det nå – dette vil jeg gjerne ha rede på: Hvilke direkte, konkrete tiltak kan gjøres for å sikre at de fortsatt vil ligge med god bemanning totalt sett?
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Først: Jeg synes det er ganske søtt når Arbeiderpartiets representant fra Aust-Agder uttaler at budsjettet til Fremskrittspartiet er monopolpenger, når han i neste omgang og svært alvorlig kan snakke om å bruke 500 mrd. kr til lyntog. Så til vei. Kanskje den samme representanten har sovet i timen, for Fremskrittspartiet mener at vi behøver ikke å låne penger til vei. Det er nemlig svært dyrt. Det er derfor vi gang på gang foreslår å bruke statlige midler til å bygge vei. Til vår store glede har vi fått full støtte for det av statsminister Jens Stoltenberg. Han har gang på gang sagt at vi trenger ikke kjøpe vei på avbetaling, vi har penger på bok. Da venter vi bare på bevilgningene. Men dersom man skal bruke bompenger, er OPS med bompenger og bygging av andre veier med bompenger omtrent like dyrt – men organiseringen med OPS er nok bedre. Det er det samme hva vi kaller disse veiene, bare de blir bygd. Det sier vi i Fremskrittspartiet. Derfor håper jeg at de Ruiter hører godt etter – og jeg er svært glad for at statsministeren er enig med Fremskrittspartiet. Oljepenger bygger vei, vi trenger ikke å låne pengene.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-12-07:
Først vil jeg takke for skrytet. Det er ikke ofte man får fra de rød-grønne. De rød-grønne har bevilget mye penger til jernbane. Det min kritikk mot de rød-grønne går på, er at de må begynne å tenke nytt. Vi har foreslått nytenkning innenfor jernbane. Vi må ha hurtigere bygging, private bør kunne gå inn, og vi har foreslått en rekke grep som dere i de rød-grønne partiene har stemt ned. Det beklager jeg veldig sterkt. Så til spørsmålet. Vi satt i Bondevik II-regjeringen. Vi trivdes veldig godt i den regjeringen. Vi gjennomførte mye nytenkning. Vi satset mye på byene – mye mer enn denne regjeringen har gjort til nå. Der har Gorm Kjernli fra Akershus en stor utfordring; å satse mer på de store byene. Det er der vi får de største utfordringene fremover.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-12-07:
Det var to spørsmål her, jeg skal prøve å rekke å svare på begge to. Venstre har en ansvarlig økonomisk politikk – det er svært viktig for oss. Derfor forholder vi oss til handlingsregelen, noe jeg opplever Fremskrittspartiet ikke gjør. Det gjør det vanskelig, veldig vanskelig, for oss i Venstre å samarbeide tettere med Fremskrittspartiet for å skyve ut de rød-grønne fra regjeringskontorene. Så til veisatsing: Ja, vi har en offensiv veisatsing. Vi bruker like mye som de rød-grønne, som jeg sa fra talerstolen, og så ønsker vi å bygge smartere. Vi ønsker mer OPS-bygging innenfor vei, og vi vil ha nye grep, som vil føre til at vi får mer offensiv veibygging.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-12-07:
Først til Riksrevisjonens rapport, som har vært et tema her i dag. Jeg tror veldig mange av oss, og spesielt i de rød-grønne partiene, hadde hatt nytte og glede av å lese den rapporten litt mer nøye, for det er rett og slett ikke så enkelt som det flere av de rød-grønne har sagt her i dag. De rød-grønne er mot konkurranseutsetting. Venstre er for konkurranseutsetting. Jeg tror vi får mer vei og bane for pengene med konkurranseutsetting. Årsaken til at den rapporten har blitt som den er blitt, er rett og slett at kravene til entreprenørene har økt betraktelig i denne perioden, med hensyn til både kvalitet, planlegging og rapportering. Så igjen: Jeg tror representanten Langeland skal sette seg og lese den rapporten litt mer nøye, så vil han forstå den bedre og ikke komme med sånne lettvinte påstander.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-12-07:
I mitt innlegg nevnte jeg Venstres representantforslag, som ble debattert her i vår, og som ble nedstemt av samtlige partier – om å planlegge lange strekk ad gangen, med konkrete datoer, om forutsigbar finansiering, om å åpne for mer statlig regulering og at de ulike prosjektene blir organisert i egne selskaper. Som sagt, vi ble nedstemt, og statsråden var heller ikke spesielt begeistret. Nå har denne hurtigarbeidende ekspertgruppen, som statsråden nevnte i sitt forrige svar, kommet med sin rapport. Det vi kan lese, er at dette nesten er identisk med Venstres forslag. Så mitt spørsmål til statsråden blir da: Vil statsråden høre på ekspertgruppen sin?
Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
950 mill. kr mer til jernbane fra Venstre er jo bra. Representanten Tenden nevnte en rekke prosjekter som hun vil ha fortgang i. Men for 950 mill. kr mer får man ikke mange kilometer mer dobbeltspor, så det er noe med ambisjonene til Venstre og det bevilgningsgrunnlaget de legger opp til. Det jeg kunne tenke meg å spørre representanten Tenden om, er hennes maktambisjoner, som jeg registrerte kom til uttrykk på Venstres landsstyremøte i helgen. «Skal vi få gjennomslag for Venstres politikk, må vi søke makt», sa representanten Tenden. Jeg synes det er mye bra i Venstres samferdselspolitikk, med prioritering av kollektivtrafikk og jernbane. Mitt spørsmål er: Hvor tror Tenden at hun får mest gjennomslag for Venstres samferdselspolitikk, hos en rød-grønn regjering eller hos en regjering der Fremskrittspartiet har hånden på rattet i samferdselspolitikken?
Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
Takk for velvilligheten. Det var den siste setningen i representanten Myhres innlegg som fikk meg til å ta ordet helt på tampen. Representanten Myhre har jo fisket i dag etter anerkjennelse for jobben han gjorde som samferdselsbyråd i Oslo. Jeg tror nok det er et ansvar han skal dele med hele Oslo bystyre, inkludert Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti. Så sies det at det er en belønningsordning for rød-grønne byer, og på en måte spiller opp til det. Poenget er at belønningsordningen er en ordning for økt kollektivtrafikk og redusert bilbruk. Det står helt klart i klimaforliket – som representanten Myhres parti, Fremskrittspartiet, ikke er med på – hvilke krav som skal stilles for belønningsordningen. Man kan få penger til kollektivtiltak, men så må man også som byområde yte noe tilbake i forhold til bilbegrensende tiltak. Problemet med søknaden fra Oslo og Akershus er at den har vært for dårlig, og det ansvaret må også Myhre ta noe av for den tid han satt som samferdselsbyråd.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-12-07:
Eg blir forundra over Hoksrud si opphissing over at det stadig blir betre vegar og meir punktlegheit på jernbane. Han har til og med sjølv vore med på nokre av desse markeringane og anleggsstartane. Han har sett dei glade ansikta. Eg skulle ha unnt Hoksrud å gleda seg i lag med lokalbefolkningane rundt omkring, og eg skulle òg unnt han å sjå kva vi her kan klara å få til med lokale spleiselag, både på veg og på tiltak for mjuke trafikantar. Det er jo det dette handlar om. Eg er oppteken av mest mogleg veg og bane, og eg ser at det klarer vi å få til gjennom ulike bypakkar. Eg må berre seia at eg ikkje ser éin fornuftig grunn for kvifor vi skal frita dei nordlegaste fylka frå slike spleiselag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-12-07:
Her var det to spørsmål. Det fyrste gjaldt fylkeskommunar og kommunar. No tek ikkje Sortevik opp det faktumet at på bane og veg, som Samferdselsdepartementet har ansvar for, er dekninga fullt ut levert i nysalderinga. Når det gjeld kommune og fylkeskommune, er det løyvd atskillege midlar frå før, og dei beløpa som er der, er komne fram etter dialog med Kommunaldepartementet. Så dei kan eg visa vidare dit. Så til Dovre Group og rapporten. Det eg har sagt, er for det fyrste: Eg er oppteken av mest mogleg veg og mest mogleg bane – også mest mogleg vedlikehald. Eg ser ingen grunn til noka omorganisering som flyttar fokus vekk frå det. Så ser eg heilt tydeleg at det er lagt inn endringar undervegs i oppgåver og omfang av oppgåver. Men eg meiner det er behov for å gå ein runde på dette i samband med neste NTP.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-12-07:
Lat meg berre aller fyrst gje eit godt råd til Øyvind Halleraker: Reis rundt i landet og sjå om ikkje representanten Halleraker òg då blir glad for betre vedlikehald, for meir punktlegheit for jernbane og fordi det er så mange nye prosjekt. Det er til og med slik at nokre påstår at det er problem med å koma fram. Så er det klart: Eg skjønar det provoserer at eg gler meg over dette. Men det synest eg at Høgre skulle unna meg, og eg synest dei skulle gleda seg i lag med meg, for dei vil jo eigentleg ha meir veg og betre bane, dei òg, etter som dei seier. Så til dette prosjektet som no går langs Mjøsa. Det skal vi behandla i ei eiga sak, så det blir meir tid til å gå inn i det då, men mitt val er – framfor å senda dette prosjektet som vart avklart hausten 2008, ut på nye ørkenvandringar – å gje grønt lys for å byggja samanhengande veg og bane no, for det trengst no.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-12-07:
Svaret er ja. Eg er hjartans einig med min partileiar i det som ho her seier. Eg har kunngjort fleire gonger at når det gjeld ulik både organisering og finansiering, er det noko vi ser på fram mot neste nasjonale transportplan. Vi har endåtil bestilt fleire utgreiingsprosjekt i regi av Samferdselsdepartementet for nettopp å sjå på det. Vi har hurtigarbeidande grupper – den siste er denne jernbanegruppa. Vi har òg hatt ein dugnad på planlegging – det var førre måndag. Det var nydeleg å sitja og lytta til korleis enkelte ledd i planleggingsprosessen gjekk i seg sjølve. Men det vi ikkje skal ha, er slike raske skift som Bondevik II tok initiativ til, for der har vi slite med skadeverknader heilt til no.