trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-01-20:
Det er ikke noen tvil om at norsk økonomi og arbeidsliv fortsatt er sterkt preget av koronakrisen. Selv om aktiviteten har tatt seg opp siden i fjor vår, og ledigheten har gått litt ned, ligger ledigheten omtrent dobbelt så høyt som i perioden før pandemien traff Norge, og for øvrig også mye høyere enn under tidligere kriser i nær fortid, som finanskrisen, oljekrisen etc. Jeg er helt enig i utgangspunktet til representanten, nemlig bekymringen for unge som har blitt ledige i forbindelse med koronapandemien, også fordi vi ser at mange av dem som nå har mistet jobben eller blitt permittert, har kortere utdanning, mange har kanskje akkurat fått en fot innenfor arbeidslivet, mange er nettopp unge og har derfor kommet sist inn, men må først ut når en bedrift må nedbemanne. Vi vet også at dype og lange lavkonjunkturer kan ha negative konsekvenser for unge, særlig for unge som også har helsemessige utfordringer. Jeg skal si litt om hvilke tiltak vi har i 2020 og 2021. Det er omfattende tiltak for å bedre situasjonen for unge som står utenfor arbeid og utdanning. I forbindelse med statsbudsjettet vedtok vi å øke bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak med 825 mill. kr. Det er en økt satsing som bidrar til at flere kommer seg raskere i jobb, og som motvirker at ledigheten biter seg fast på et høyt nivå. Det gir også rom for å styrke ungdomsinnsatsen til Nav, som denne regjeringen har lagt om. Viktige virkemidler i den ungdomssatsingen er opplæring, digital oppfølging, tilbud om sommerjobb og arbeidstrening i kombinasjon med mentor og inkluderingstilskudd. Vi har også økt bevilgningen til individuell jobbstøtte, IPS, med 50 mill. kr i 2021. Det skal bidra til at flere med psykiske lidelser eller rusproblemer får innpass i arbeidslivet. Det vil også bli etablert et forsøk med IPS-ung for å få flere unge ut i arbeid. Det er også viktig å ha med at utenfor mitt departements budsjett er det bevilget om lag 2,5 mrd. kr til utdanning og kompetanse i 2020 for å utvide kapasiteten og fleksibiliteten i hele utdanningssystemet. Poenget er rett og slett å gi unge og ledige, eller andre for den saks skyld, mulighet til å bygge opp kompetanse under den økonomiske krisen. For å ta et veldig enkelt eksempel: Hvis du fikk deg jobb, men ikke fikk fullført fagbrevet, skal det nå være tiden hvor du på en enkel og god måte, med dagpengene, skal ha mulighet til å starte på nytt og få fullført fagbrevet. Den samlede innsatsen vil gi mange unge muligheter til å fullføre en utdanning, noe som vi vet styrker tilknytningen til arbeidslivet og øker mulighetene for å få jobb. Så er det viktig å si til slutt at situasjonen er veldig uoversiktlig. Vi vet ikke hvor lenge det vil vare. Det eneste vi vet, er at ledighetssituasjonen, altså den høye arbeidsledigheten, vil vare også etter at den siste vaksinen er satt. Så det vi må gjøre, er hele tiden også å se om vi trenger nye verktøy for å håndtere den økonomiske koronakrisen.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-01-20:
Jeg skal kommentere tre ting. For det første ungdomsinnsatsen: Det kom nylig en evaluering av den som viser veldig gode resultater, ikke minst når det gjelder å følge opp unge raskere. Vi er opptatt av at vi ikke bare skal sette i gang tiltak som ser bra ut på papiret, men faktisk følge dem opp, slik at vi ser at det hjelper de unge som trenger det. Så må jeg kort kommentere to andre påstander som representanten kom med i sitt spørsmål. Det ene er at vi ikke har oversikt over hvor mange som tar utdanning. Det er helt riktig, men det er en veldig klar grunn til det. Det er at der vi før ba alle om å melde fra til Nav – på en rigid og byråkratisk måte – sa vi da koronakrisen traff: Dette kan vi ikke holde på med nå. Nå skal de få lov til å ta den utdanningen de vil, og så skal de slippe å melde fra til Nav. Da ofret vi litt av kontrollen vår og muligheten til å telle, men det var helt nødvendig og riktig. Vi må tilbake til et system nå hvor vi får det registrert, men det var riktig å gjøre det. Så er det litt spesielt å fremstille en budsjettøkning på nesten 500 mill. kr utover det vanlige til Nav som et kutt.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-01-20:
Først til dette med ungdomsinnsatsen: Jeg sender gjerne over de konkrete tallene også fra den rapporten, som for øvrig ligger offentlig tilgjengelig, så vidt jeg vet, så kan man se hvordan det har gått. Sarpsborg er ganske lik min hjemkommune, Porsgrunn. Sarpsborg har nok enda litt større sosiale utfordringer på en del av de indikatorene vi bruker, og det er ganske klassisk for en del tunge industrikommuner. Så må det sies at Nav kan og må gjøre mye her, men som politiker ville jeg ha sagt at det viktigste stedet å starte er lenge før noen havner på Nav-kontoret. Det viktigste stedet å starte er å sørge for at man ikke gir folk et handikap gjennom at de ikke har fått en skikkelig skole, sørge for at de har en barnehage som ikke bare er lek og moro, som er utrolig viktig, men også ruster til livet videre. Skoleresultater henger tett sammen med frafall i videregående skole, frafall i videregående skole henger tett sammen med sjansen for å komme seg inn på arbeidsmarkedet – altså øker sjansen for å komme inn hvis man ikke faller fra, og sjansen for å falle fra øker hvis man har dårlige skoleferdigheter.
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
«Finanstilsynet har 14. desember 2020 fastsatt minstekrav til ansvarlig kapital og konvertibel gjeld for seks banker. Finanstilsynet varsler at flere banker vil få fastsatt krav i løpet av året. Er det foretatt en analyse av distriktspolitiske konsekvenser av Finanstilsynets endring i kapitalkrav og konvertibel gjeld, og eventuelt hvilke konsekvenser vil denne endringen ha for boligbygging i distriktene?»
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
Endringene får store konsekvenser for boligbygging, arbeidsplasser og samfunnsbygging, og vi er alvorlig bekymret, sier lokalbanken, boligbyggelaget og de lokale politikerne i kor til en lokalavis i Nordland. Vi kan låne ut mindre, noen lån kan bli dyrere, og vi får ikke konkurrere på like vilkår. Det vil være kunder som havner lenger bak i køen for å få lån, sier de videre til avisen. Vi kan i verste fall måtte skrinlegge prosjekter fordi de ikke lar seg gjennomføre, sier direktøren i Ofoten Midt-Troms boligbyggelag. De er også bekymret for arbeidsplassene og befolkningsutviklingen. Med det statsråden sier, er ikke regjeringen like skråsikker som lederen i Finanstilsynet, som sier at det ikke er rom for tolkninger eller endringer. Slik jeg hører statsråden, er hun åpen for å sikre endringer, slik at det ikke uforholdsmessig rammer små og mellomstore sparebanker.
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
Hver gang Ofoten Midt-Troms Boligbyggelag eller andre utbyggere går i gang med et boligprosjekt som skal videreselges til andre, f.eks. en boligblokk, blir det nå omtalt som spekulativ finansiering av fast eiendom. Sånn det er nå, skal en ha en risikovekt på 150 pst. Vanligvis selger boligutviklere unna et visst antall leiligheter i et boligprosjekt før de går i gang med lånefinansiering av byggingen, og det kan ofte være rundt 60 pst. av leilighetene. De resterende 40 pst. selges mens de bygges, eller legges ut for salg når boligprosjektet er ferdig. Nå holder ikke det lenger for Finanstilsynet. Ikke engang 100 pst. salg er godt nok. Det nye kravet er at prosjektet må være ferdig bygget og ha ferdigattest før høyrisikostempelet med formuleringen om spekulativ finansiering fjernes. Hva tenker statsråden om ulikheten for de utbyggerne som må selge 60 pst. av leilighetene før oppstart, og de som nå må selge 100 pst.?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-01-20:
Takk for spørsmålet. Det kan se ut som om representanten har kommet til å forveksle to ulike saker som begge kom fra Finanstilsynet i desember. Jeg vil derfor redegjøre for begge to. Den første saken omhandler fastsettelse av minstekrav fra Finanstilsynet den 14. desember og krav til ansvarlig kapital og konvertibel gjeld for seks banker. Dette er en oppfølging av Stortingets lovvedtak i mars 2018 om nytt regelverk for krisehåndtering av banker, som trådte i kraft 1. januar 2019. Regelverket innebærer bl.a. at den enkelte bank skal ha en plan for hvordan bankens finansielle stilling kan gjenopprettes dersom den skulle bli svekket. Videre skal Finanstilsynet ha krisetiltaksplaner for hver bank til bruk i mer alvorlige kriser. Finanstilsynet skal etter regelverket fastsette et minstekrav til summen av bankens egenkapital og såkalt konvertibel gjeld, dvs. gjeld som rimelig raskt og enkelt kan konverteres til egenkapital. Alle banker som det er i allmennhetens interesse å få igjennom en krise, skal få et slikt krav av Finanstilsynet. I Norge har Finanstilsynet vurdert at de fleste banker er viktige for norsk økonomi og de lokale markedene bankene betjener. Tilsynet tar derfor sikte på å fastsette slike krav for de fleste norske banker. Representanten spør også om konsekvenser for boligbygging i distriktene, og da antar jeg at hun tenker på Finanstilsynets rundskriv om såkalte høyrisikolån, som kom i desember, og som omhandler fortolkning av EU-regelverket. Det er en litt annen sak. Mulige konsekvenser for boligbyggingen har vært et sentralt tema i den offentlige debatten om dette rundskrivet. Finansministeren har nylig svart på to skriftlige spørsmål fra Stortinget om saken, nr. 813 og nr. 901. Finansministeren redegjør der for at han har bedt Finanstilsynet gjennomgå finansnæringens kommentarer til dette rundskrivet og om nødvendig også innhente ytterligere informasjon fra og holde kontakt med næringene og se på mulighetene for å nyansere anvendelsen av de aktuelle reglene. Et velfungerende boligmarked og tilrettelegging for boligbygging i Distrikts-Norge står høyt på min agenda. Boligbygging i distriktene er viktig for å gi befolkningen egnede boliger gjennom hele livet og for å tilrettelegge for tilflytting av arbeidskraft som trengs i både privat og offentlig sektor. Jeg er opptatt av at rammebetingelsene for bankene legger godt til rette for boligbygging i distriktene. Jeg vil derfor ha en tett dialog videre med finansministeren, slik at tolkningen av det aktuelle regelverket som representanten tar opp, ikke gir unødvendige innstramninger for bankene.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-01-20:
Som distriktsminister er jeg veldig glad for at regjeringen ved finansministeren raskt var på banen og allerede etter en uke ba tilsynet om å gå en ny runde for særlig å besvare kommentarer fra næringen, sparebankene og Finans Norge i den grad det er nødvendig og hensiktsmessig å innhente annen informasjon. Jeg ser også at finansministeren har svart Stortinget at han legger til grunn at Finanstilsynet nå gjennomgår næringens kommentarer til rundskrivet, og at de ser på mulighetene for å nyansere anvendelsen av regelverket. Jeg er kjent med at det er en dialog mellom Finanstilsynet og banknæringen i tråd med oppfordringen fra regjeringen, og jeg håper at denne saken finner en løsning som ikke i vesentlig grad svekker bankenes mulighet til å finansiere boligprosjekter i hele landet og ikke minst i distriktene.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-01-20:
Det er ofte praksis for boligbyggelagene i dag at 60 pst. av boligene er solgt før spaden stikkes i jorda. Som sagt er jeg glad for at finansministeren så raskt var på banen og ba tilsynet ta en ny gjennomgang, og at det nå er en dialog mellom tilsynet og banknæringen i tråd med den oppfordringen. Det er jeg veldig glad for. I Norge har vi et godt regelverk fra før, så i den grad det er mulig å finne en løsning som ikke i vesentlig grad vil svekke bankenes mulighet til å finansiere boligprosjekter i distriktene, vil vi være veldig glade for det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2021-01-20:
«Det vart nyleg publisert funn frå Befalets Fellesorganisasjon(BFO) si undersøking om trivselen blant tilsette i Forsvaret. Ifølgje undersøkinga vil berre kring åtte prosent av dei tilsette i Forsvaret i dag tilrå Forsvaret som arbeidsplass. Tilstanden innan eigedom, bygg og anlegg er kritisk dårleg fleire stader. Dersom tilhøva ikkje vert betra snarleg vil Forsvaret både miste viktig kompetanse og verte mindre attraktivt som arbeidsplass. (BFO) Kva meiner statsråden om funna frå BFO si undersøking, og kva vil han gjere med situasjonen?»
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2021-01-20:
Eg takkar for svaret. BFO er ikkje dei einaste som set spørsmålsteikn ved spesielt buforholda som finst i Forsvaret. Tillitsvaldordninga i Forsvaret, TVO, har òg hatt ei undersøking blant sine tillitsvalde. Fokuset har vore på å kartleggje dei avvika som er der soldatane som er inne til fyrstegongsteneste oppheld seg mest. Det er kaserne, velferdsbygg og idrettsbygg. Tillitsvaldordninga i Forsvaret reagerer på at det ikkje er ei oversikt hos leiinga i Forsvaret på dette området. Senterpartiet føreslo i samband med arbeidet med langtidsplanen for Forsvaret at det skulle lagast ei slik oversikt, for då kunne ein lettare både prioritere og vita kvar ein treng mest å investere. Kvifor nektar regjeringa å vere med på å få laga eit slikt oversyn?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2021-01-20:
Eg takkar igjen for svaret. Forsvarsbygg har vedgått at det er eit vedlikehaldsetterslep. Forsvaret har òg vedgått at ein ikkje har eit samla oversyn over det som må gjerast totalt sett. Me er i ein spesiell situasjon. Det er koronapandemi, som plagar både Forsvaret og samfunnet elles. Det kom nettopp melding om at heile besetninga på fregatten KNM «Fridtjof Nansen» er i karantene – det er vel snakk om 130–150 personar – fordi eitt besetningsmedlem er smitta. I nord er ein bekymra både fordi ein skal ta imot mange tusen utanlandske soldatar, og for kva som skjer viss dei som er inne til fyrstegongsteneste, vert smitta. Kan statsråden forsikre om at når det gjeld både dei som skal kome til landet, og ikkje minst dei som er inne til fyrstegongsteneste, er det tilstrekkeleg med fasilitetar til at ein kan vareta smittevernet dersom dei skulle verte smitta av korona?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-01-20:
Jeg velger først å kommentere selve undersøkelsen litt. Den gikk ut til ca. 200 ansatte i Forsvaret. Den er som følger: Hvilken forsvarsgren er du tilsatt i? Hvilken BFO lokalforening hører du til? Er det kun én eneste ting som ikke er i orden der du jobber og/eller bor? Du svarte nei på det forrige spørsmålet. Kan du beskrive hva som ikke fungerer der du jobber og/eller bor? Du svarte ja på det forrige spørsmålet. Så bra, da er du godt ivaretatt av arbeidsgiver. Gratulerer! Og så kommer det: Hvor sannsynlig er det at du anbefaler Forsvaret som arbeidsplass til venner eller bekjente, på en skala fra 1 til 10? Og hvor sannsynlig er det at du jobber i Forsvaret ut 2021, på en skala fra 1 til 10? Dette er altså en så tendensiøs undersøkelse at jeg har vanskelig for å komme på å ha sett noe sånt noen gang før. Jeg er veldig betenkt når det gjelder å gi legitimitet til denne undersøkelsen. Det er et makkverk. Det er faktisk en mengde foreninger vi karakteriserer som sekter, som har betydelig større frihet for personlige meninger enn det BFO setter som standard her. Så til det spørsmålet handler om, for det er kjempeviktig: Trivsel blant våre ansatte og vernepliktige har høy prioritet i Forsvaret. Det er forsvarssjefen og jeg opptatt av. Forsvaret gjennomfører årlige undersøkelser blant personellet i Forsvaret. Undersøkelsene har over flere år vist at det er høy jobbtilfredshet i Forsvaret. I siste medarbeiderundersøkelse hadde 73 pst. av Forsvarets ansatte fortalt sine venner at Forsvaret er en god organisasjon å jobbe i. Flere enn åtte av ti soldater som avtjener førstegangstjeneste, oppga at de trivdes godt eller meget godt. At Forsvaret har et godt omdømme i samfunnet, illustreres tydelig av de høye søkertallene vi har til Forsvarets utdanninger. Samtidig er jeg opptatt av alle innspill fra arbeidstakerorganisasjonene, og jeg er opptatt av å ta dem på alvor – også kritikk av tilstanden på boligforholdene i Forsvaret. At boforholdene enkelte steder ikke er tilfredsstillende, er kjent for Forsvarsbygg, Forsvaret og Forsvarsdepartementet. Det pågår og planlegges derfor prosjekter både i forlegninger og i boliger. Situasjonen vil bli bedre, men dette tar litt tid. BFOs temperaturmåling omtaler også personellets belastning ved bl.a. høyt fravær grunnet nødvendig kursing og etterutdanning. Medarbeiderundersøkelser i Forsvaret viser også et høyt arbeidstempo og ujevn arbeidsbelastning, slik at arbeid har hopet seg opp. Dette er noe Forsvaret følger opp for å forbedre. Vi har i den kommende langtidsplanperioden lagt opp til en styrking av bemanningen i Forsvaret, og det vil utvikles mer fleksible bemanningskonsepter for å øke tilgangen på kompetanse og redusere disse belastningene. Jeg er veldig fornøyd med at arbeidstakerorganisasjonene også engasjerer seg i medarbeidernes hverdag, men verktøyet man velger, må det som sagt være lov til å stille seg kritisk til.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-01-20:
Det viktigste er ikke å nekte å være med på en slik oversikt. Det finnes i utgangspunktet oversikt over det, men ofte kan det å distribuere informasjon være like viktig som å samle inn og ha informasjon. Jeg har gitt beskjed om at Tillitsvalgtordningen skal være med på de rundene man går for å kartlegge tilstanden på EBA, eiendom, bygg og anlegg, i Forsvaret. Det tror jeg er en god ordning, både for å avklare hvilke forventninger og behov vernepliktige har, og fordi plasskommandanter, Forsvaret og Forsvarsbygg får mulighet til å levere førstehåndskunnskap om tilstanden i Forsvaret. Det er mye å klage på, men det gjøres også en betydelig jobb for å få ting bedre. Det å få engasjert også Tillitsvalgtordningen og de vernepliktige i både kartleggingsarbeidet og det å peke ut veien videre, tror jeg er viktig i så måte.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-01-20:
Dette er en uro jeg har kjent på siden den 12. mars. Vi var lenge i tvil om det var mulig å ta inn nye rekrutter, eller om vi skulle se på en ordning der vi beholdt dem som var inne til verneplikt. Vi valgte å ta inn nye rekrutter til verneplikten. Det har i stort gått bra, og dette følger vi hver dag. Når det gjelder tilfellet på KNM «Fridtjof Nansen», har vi tidligere også lokalisert smitte på et fartøy og klart å isolere og satt i karantene. Det er rutiner for dette, og det har fungert veldig bra i Forsvaret, med alle de tilfellene vi har hatt. Det er håpløst å gi garantier, men i stort jobber vi veldig tett med Forsvaret med dette, vi jobber tett med lokale helsemyndigheter, kommunelege og regionale helsemyndigheter. De går god for at det regimet vi har planlagt for og rigget til nå, skal være så godt som vi kan gjøre det. Dette er dessverre et felt der vi ikke kan gi noen garantier, men den erfaringen vi har høstet, tilsier at vi er på trygg vei.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-01-20:
«Raskatastrofen i Gjerdrum rammet et helt lokalsamfunn hardt og brutalt og har berørt hele Norge. Nødetater, frivillige og kriseledelsen i kommunen har gjort en heltemodig og ekstraordinær innsats. Samtidig ligger det enorme utfordringer i krisehåndtering over lang tid og oppfølging av evakuerte og andre hardt ramma, og arbeidet med å gjenreise Ask vil bli svært omfattende og kostbart. Kan statsråden garantere at staten vil stille opp og dekke alle kostnader som kommunen har både på kort og lengre sikt som følge av raskatastrofen?»
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-01-20:
Jeg takker for svaret. Som statsråden er inne på, er dette en helt ekstraordinær, alvorlig hendelse – av det omfang, den alvorlighet og den konsekvens – både for dem som har mistet livet, for etterlatte, for hele lokalsamfunnet og for kommunen på kort sikt og over tid. Også ut fra omfanget er det selvsagt viktig for kommunen å ha forutsigbarhet – på grunn av det omfang det har, de kostnadene det har, og også fordi det kan være vanskelig å se helt sammenlignbare situasjoner og hva som har skjedd der. Slik jeg tolker statsråden, vil kostnader en da vil få dekket, være knyttet til både ekstraordinære driftsutgifter og kostnader til investeringer som går på gjenoppbygging av sentrumsområdet på Ask. Er det riktig forstått?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-01-20:
Det jeg håper, er at en gjennom dette har løpende og tett dialog med kommunen, både direkte og via Statsforvalteren. Når det eksempelvis gjelder det som går på driftsutgifter, er noe helt åpenbart direkte knyttet til katastrofen, men også her vil det kunne være behov for å ha ekstra bemanning i kortere eller lengre tid knyttet til krisehåndtering og til oppfølging. Kommunen har et stort ansvar for oppfølging av evakuerte og andre berørte som lever med stor usikkerhet og store ettervirkninger av en slik katastrofe. Jeg håper at dette også ligger i det. I tillegg er det en utfordring knyttet til dette, som jeg vil spørre statsråden om. Det er klart at her handler det om sentrum i kommunen, som har vært et av de store utbyggingsområdene i kommunen. Det vil sannsynligvis også ganske raskt være behov for å få tilgjengelig andre trygge områder å kunne bygge på. Vil statsråden bidra til at en raskt får mulighet til og framgang i planarbeid på slike områder?
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-01-20:
Kvikkleireskredet i Gjerdrum var en svært tragisk hendelse med fatale konsekvenser og mange berørte. Vi må langt tilbake i tid for å finne naturkatastrofer her til lands av tilsvarende omfang. Kommunen har gjort en formidabel innsats i denne vanskelige situasjonen, men har også en stor og krevende oppgave foran seg. Regjeringen har hele tiden vært tydelig på at staten skal stille opp med ressurser, og jeg kan forsikre om at kommunen ikke skal stå alene med gjenoppbyggingen av lokalsamfunnet. Dette har jeg også formidlet direkte til ordføreren i Gjerdrum. Kommuner som rammes av naturskader, kan få kompensasjon for ekstraordinære merkostnader gjennom skjønnstilskudd fra departementet. Kompensasjonsordningen omfatter både merkostnader knyttet til den akutte krisesituasjonen og utgifter til gjenoppbyggingen av kommunal infrastruktur. I tråd med de gjeldende retningslinjene dekker ordningen alle merkostnader knyttet til hendelsen utover en liten egenandel på 250 kr per innbygger. Det er foreløpig uklart hvor store merkostnadene etter skredkatastrofen vil bli. Det vil ta tid å få en fullstendig oversikt over de økonomiske konsekvensene. Det vil også ta tid å få kartlagt hva som dekkes av forsikringer og andre ordninger, men det er allerede nå klart at det er snakk om betydelige summer. Statsforvalteren i Oslo og Viken er i dialog med kommunen om de økonomiske konsekvensene av skredet, og departementet har tett kontakt med Statsforvalteren om saken. Jeg kan forsikre om at staten skal stille opp, og at vi vil kompensere kommunen i tråd med gjeldende retningslinjer. Jeg er innstilt på at den økonomiske kompensasjonen skal komme raskt. Departementet vil også kunne utbetale deler av kompensasjonen som forskudd før det foreligger en mer detaljert oversikt over de økonomiske konsekvensene for kommunen. Jeg er blitt gjort kjent med at det er kommet en søknad om forskuttering av midlene fra kommunen, og den vil vi selvfølgelig behandle meget raskt, slik at kommunen får forutsigbarhet i denne vanskelige og krevende tiden.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-01-20:
Det er helt riktig forstått at det omfatter akutte kostnader som nå har påløpt i form av f.eks. utgifter til hotell, ekstraordinære utgifter til lokaler og innleie av ressurser som bistår i arbeidet. Det omfatter også gjenoppbygging av kommunal infrastruktur, som jo er en betydelig utfordring i akkurat dette tilfellet. Både vann, kloakk og strømforsyning har blitt påvirket av denne tragiske hendelsen. Som sagt kommer det til å ta noe tid før vi får full oversikt over omfanget av dette og hva det vil innebære for statens del. Men staten skal naturlig nok stille opp, og det blir antakelig et ganske stort beløp med tanke på hvor omfattende denne hendelsen har vært.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-01-20:
Representanten tok opp en rekke spørsmål i sitt innlegg, og jeg er enig i at det kommer til å være ganske mange ulike deler av kommunens virksomhet som vil være påvirket av den tragiske hendelsen – og det vil være det i lang tid. Det er selvsagt også noe vi må ta høyde for når vi ser på den økonomiske kompensasjonen som staten tar på seg. Blant annet vil det her være omsorgsboliger som ikke lenger kan benyttes, barnehage som ikke lenger kan benyttes. Heldigvis har vi sett at nabokommunene i denne akutte fasen har stilt opp for Gjerdrum og tilbudt seg å avlaste i denne krevende perioden. Det er veldig godt å se at solidariteten mellom kommunene her lever i beste velgående. Statsforvalteren følger opp kommunen tett, og vi har dialog både med kommunen og ikke minst gjennom Statsforvalteren.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
«Færre tar videreutdanning nå enn for ti år siden, men kompetanseheving gjennom yrkeslivet blir stadig viktigere. På Kontaktkonferansen for forskning og høyere utdanning 12. januar ba statsministeren universitetene legge om til kortere utdanninger. Det ble sagt at universitetene må endre «businessmodell». Arbeiderpartiet har foreslått endringer av finansieringssystemet slik at det kan lønne seg for læresteder å tilby etter- og videreutdanning. Regjeringen sa nei. Hva er regjeringens viktigste tiltak for at universitet og høgskoler skal lykkes med denne betydelige omstillingen?»
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg har registrert at regjeringen skal legge fram en strategi der det skal pekes ut en retning og vises fram gode eksempler. Men den pengepotten statsråden refererer til, konkurranse om midler og denne strategien kan ikke være hele svaret. Vel er eksempelets makt stor, men hvis universitetene og høyskolene skal møte framtidig etterspørsel etter videreutdanning, trengs det ikke bare inspirasjon og konkurransebaserte midler, men man må ha tiltak som monner. I nettavisen Khrono nylig gikk direktør Skule i Kompetanse Norge ut og etterlyste finansiering av de fleksible utdanningene. Han framhevet manglende langsiktige ordninger for finansiering som en stor utfordring for Norge, og mente at disse pengene enten må komme gjennom finansieringssystemet eller fra betalingsvillige virksomheter. Hva vil statsråden gjøre? Vil han ta i bruk finansieringssystemene?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
Takk til statsråden. Tilbake til kontaktkonferansen. Der sa statsministeren at det å tilby kortere utdanning og kurs også er en oppgave for offentlig finansierte universiteter. Hvis ikke lærestedene påtok seg den oppgaven – og jeg siterer – «vil private aktører ta over dette feltet, og det vil være dumt». Jeg tror den omleggingen statsministeren ba om, vil kunne utfordre gratisprinsippet i høyere utdanning. Lik tilgang til utdanning er grunnleggende for oss i Arbeiderpartiet. Jeg har notert meg at det har blitt borte i Høyres partiprogram for de kommende årene. Mitt spørsmål til statsråden er: Ser han at gratisprinsippet kan undergraves i et utdanningssystem der stadig mer av universitetenes tilbud blir etter- og videreutdanning som ikke leder til en grad? Hvordan vil statsråden ivareta gratisprinsippet i høyere utdanning?
Henrik Asheim (Høyre), 2021-01-20:
Jeg takker for spørsmålet. Som representanten Sandberg peker på, er det et paradoks at andelen som tar videreutdanning de siste ti årene har gått ned, samtidig som andelen virksomheter som sier de mangler kompetanse, øker. Derfor var det nødvendig at regjeringen i 2013 børstet støv av kompetansepolitikken. På kontaktkonferansen 12. januar sa både statsministeren og jeg at universiteter og høyskoler må gjøre utdanningene sine mer relevante for folk flest. Dette er ikke noe nytt. Det er allerede lovfestet i dag at de skal tilby etter- og videreutdanning, men vi må gjøre det i større omfang enn før. Dette er i tråd med målene i kompetansereformen, nemlig at ingen skal gå ut på dato på grunn av manglende kompetanse. Da må også familiefaren i Distrikts-Norge med boliglån og jobb få bedre muligheter til å fylle på sin kompetanse. For å lykkes med dette må vi gjøre flere ting. Universiteter og høyskoler må bidra med flere fleksible og desentraliserte tilbud, arbeidsgivere må legge til rette for at tilsatte kan studere ved siden av jobb, og arbeidstakere må bruke tid på studiene. Fra regjeringens side har vi i kompetansemeldingen redegjort for en rekke tiltak som i sum vil bidra til at flere voksne kan ta videreutdanning. Ett tiltak er å stimulere til at universiteter og høyskoler tilbyr flere korte og fleksible tilbud. De siste årene har vi brukt rundt 300 mill. kr på dette. Det kommer på toppen av basisbevilgningene de får. Sammen med institusjonenes egne rammebevilgninger, som har hatt en realvekst på 20,2 pst. siden 2013 til vedtatt budsjett for 2021, vil disse tilskuddsordningene bidra til en økning av de fleksible tilbudene. Vi er også i gang med å følge opp egenbetalingsforskriften, som i dag er til hinder for å utvikle en del tilbud, og vi gjør Lånekassen mer fleksibel for voksne. Når det gjelder endringer i finansieringssystemet for universiteter og høyskoler, er det helt riktig at jeg ikke var spesielt begeistret over at hvorvidt studenter fikk seg relevant jobb etter studiene, var den beste måten å finansiere sektoren på, fordi det er noe de ikke har kontroll over. Men hele finansieringen av universitets- og høyskolesektoren er et tema jeg vil ta opp i den varslede styringsmeldingen som kommer før påske. Regjeringen vil i tillegg legge frem en egen strategi for desentralisert og fleksibel utdanning for fagskoleutdanning og høyere utdanning før sommeren. Gjennom denne strategien vil vi samle tiltakene vi har på området, peke på nye ambisjoner og gi retning for dette arbeidet.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-01-20:
La meg først bare si at det er helt riktig at vi kommer med en strategi for desentralisert utdanning før sommeren, men det er ikke bare den vi kommer med. Vi kommer med en styringsmelding, vi kommer med en arbeidslivsrelevansmelding, og vi kommer med en strategi for fagskolene. Alt dette er diskusjoner som jeg ser frem til å ha også med Stortinget – om hvordan vi sørger for disse tiltakene. For å være litt direkte: Jeg har ingen prestisje i ikke å få til brede forlik om disse tingene. Jeg er veldig for at vi kan få til det også med representanten Sandbergs parti, Arbeiderpartiet. Så er det naturligvis slik at i denne sektoren, som i alle sektorer, skulle man ønske at det alltid var veldig mye forutsigbarhet over veldig lang tid, og at man var lovet penger nærmest automatisk uansett. Men jeg er litt opptatt av at den finansieringen vi gir, også utløser ny aktivitet – at den ikke bare gis som basisbevilgning, men at den også gis gjennom nettopp konkurranse og utlysing av midlene. Vi skal omtale finansieringssystemet, og det er helt åpenbart, som også kom tydelig frem på kontaktkonferansen, at dette er et oppdrag for universitets- og høyskolesektoren som blir viktigere i årene som kommer.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-01-20:
Det er mitt parti, Høyre, som lovfestet gratisprinsippet. Det var det Kristin Clemet som gjorde. Det kan godt hende at vi har glemt et kulepunkt som vi må putte inn i programmet, men når vi selv lovfester det prinsippet, står vi også veldig tydelig for det. Det kommer i tillegg – det glemte jeg å ramse opp i sted – en ny universitets- og høyskolelov som sikkert også vil omtale dette viktige prinsippet. Det handler om at utdanning skal være tilgjengelig for alle. Det skal ikke være bakgrunnen som avgjør om man får lov til å ta høyere utdanning i Norge. Slik er det, og slik skal det være. Men noe av det statsministeren påpekte, var jo at behovet for etter- og videreutdanning og fleksible tilbud er der uansett, og tilbudet vil komme opp uansett, og hvis ikke de offentlig finansierte institusjonene bidrar med det, vil det dukke opp private aktører som vil levere det. Det var mer en advarsel enn et ønske fra statsministeren. En av de tingene som institusjonene har tatt opp med oss, er nettopp egenbetalingsforskriften, som gjør at man ikke kan bruke den samme undervisningen som man har til studenter som er der på gratisprinsippet, for dem som tar etter- og videreutdanning.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
«Narvik kommune og bygda Skjomen er opptatt av den pågående revisjonen av konsesjonsvilkårene for Statkrafts utbygging av elva Skjoma. En revisjon oppfattes som avgjørende for å få en bærekraftig laksebestand i elva. Saken er kraftig forsinket. Når kan det forventes at saken kommer til behandling i Olje- og energidepartementet?»
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
Skjoma var en av de beste storlakselvene i Norge før utbyggingen i 1969, men nå har det ikke vært lov for lokalbefolkningen i bygda å fiske laks i elva på mange år, og det er heller ikke mulig å reise til Skjomen for å oppleve elva. Arbeiderpartiet mener at tap av naturmangfold er en like stor trussel mot livsgrunnlaget vårt som klimaendringene. Villaksen er av flere kalt Norges panda. Norge har et særlig ansvar for å ta vare på villaksen fordi en tredel av verdens atlanterhavslaks lever i våre fjorder. Norsk institutt for naturforskning, NINA, er sammen med befolkningen i Skjomen klar på at det er minstevannføring som er avgjørende for å redde laksen. Sånn det er nå, bunnfryser elva hver vinter, og da dør både rogn og yngel. Hvordan stiller regjeringen seg til å stille absolutte krav om minstevannføring for alle vilkårsrevisjoner der det ikke ble gjort da man bygde ut?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
Det pågår veldig mange store og små omkamper om de store miljøinngrepene som skjedde da vassdragene med vannkraft ble bygd ut, for over 50 år siden for Skjomas del. Det å ivareta miljøhensyn må balanseres mot mengden fornybar kraft, og et tap av kraftproduksjon vil bli en konsekvens av å stille miljøkrav. Hva er regjeringens uttalte politikk innenfor balansen mellom krafttap og det å ivareta naturmangfold?
Tina Bru (Høyre), 2021-01-20:
Konsesjonsvilkårene for eldre vannkraftkonsesjoner kan revideres etter 50 år. Hovedformålet med en revisjon vil være å bedre miljøforholdene i tidligere regulerte vassdrag. Dette må da også avveies mot formålet med konsesjonen, som selvfølgelig er kraftproduksjon. Konsesjonen for reguleringen av Skjomenvassdraget i Narvik kommune ble gitt i 1969, og vilkårene kan revideres fra 2019. NVE åpnet revisjonssak i 2016 etter krav fra kommunen og allmenne interesser. Statkraft utarbeidet et revisjonsdokument i 2017. NVE har foretatt en høring av revisjonsdokumentet og har på bakgrunn av høringen bedt Statkraft om å gjennomføre tilleggsundersøkelser. Disse ble ferdigstilt i 2020. NVE arbeider nå med en innstilling til departementet, men det er litt vanskelig å anslå når den vil kunne oversendes. Jeg skjønner at Narvik kommune og bygda Skjomen er opptatt av den pågående revisjonen, og jeg vil forsikre om at både NVE og departementet vil gjøre en grundig vurdering av kravene som er kommet inn, og vurdere hva som kan gjennomføres av tiltak av hensynet til laks.
Tina Bru (Høyre), 2021-01-20:
Vi er alle enige om at vi skal forsøke å gjøre miljøforbedringer i en del av de vassdragene som har konsesjon, og ta dem opp til vilkårsrevisjon. Der har man også en prioritert liste man følger. Jeg deler veldig det som representanten her tar opp, nettopp vårt ansvar for å sikre laksebestanden i Norge i ulike vassdrag. Det har stor betydning for reiselivet, for dem som bor der, for dem som lever av det, og selvfølgelig for miljøforholdene i vassdraget. Men nå er denne saken til revisjon. Vi kommer til å vurdere disse tiltakene grundig når vi får saken til behandling, men det er vanskelig for meg å si noe på nåværende tidspunkt om de vurderingene, gitt at innstillingen fra NVE ennå ikke foreligger.
Tina Bru (Høyre), 2021-01-20:
Dette er spørsmål Stortinget har diskutert mange ganger tidligere. I forbindelse med listen over de revisjonene vi kommer til å foreta etter hvert, som er i prioritert rekkefølge, som jeg nevnte i stad, har man også akseptert en viss grad av tap av kraftproduksjon. Det er helt riktig som representanten sier, at det i mange tilfeller vil medføre tap av kraftproduksjon når man går inn og gjør miljøforbedringer, men det har man vært villig til, for det er også en viktig verdi. Som representanten sier, er mange av disse konsesjonene gitt for mange år siden, og det er også grunn til å se på hvordan man kan gjøre miljøforholdene bedre. Men dette vil alltid være en avveining, og vi skal inn i en fremtid hvor vi trenger mer kraft. Vi skal elektrifisere mye, vi skal nå noen ganske ambisiøse klimamål, så dette er en kontinuerlig balanse. Nå skal vi her i Stortinget i morgen diskutere en sak om vernede vassdrag. Å gå inn i vernede vassdrag for å bygge mer kraftproduksjon er ikke en politikk jeg er enig i, for jeg mener vi også må ivareta miljøverdiene våre.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-06-08:
Først vil jeg takke komiteen for samarbeidet i denne saken, men jeg vil også benytte anledningen til å takke komiteen for samarbeidet gjennom hele perioden, ettersom dette er den siste debattdagen med helsesaker. Helse er et stort og viktig politikkområde. Det griper direkte inn i folks liv, og det er et område der en del ideologiske forskjeller kan bli ganske tydelige. Saken vi har til behandling i dag, er en sånn sak. Regjeringen har lagt fram et lovforslag om godkjenningsmodell for fritt brukervalg i kommunale helse- og omsorgstjenester. Innstillingen støttes av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet. Det fremmes i tillegg mindretallsforslag fra SV og fra Fremskrittspartiet. De vil redegjøre for disse selv. Norge har klart seg bedre enn de fleste andre land under pandemien, men også vi har forbedringspotensial på flere områder i helsetjenesten. Tilgangen til smittevernutstyr var kritisk i begynnelsen av pandemien, og intensivkapasiteten har vært sterkt utfordret i de mest smitteutsatte områdene. I tillegg har pandemien avdekket svakheter i eldreomsorgen. Bygningsmessige forhold har spilt inn, noe som understreker behovet for både rehabilitering og nybygg av sykehjemsplasser. Små stillinger og ansatte som jobber på tvers av institusjoner, har blitt trukket fram som en risikofaktor for smittespredning og som en viktig forklaring på hvorfor Sverige har opplevd mer smitte og flere dødsfall i eldreomsorgen. Med dette som bakteppe er det vanskelig å forstå ønsket om å etablere et hurtigspor for privatisering og oppsplitting av de kommunale helse- og omsorgstjenestene etter nettopp svensk modell. Fremskrittspartiet har i tillegg foreslått at alle norske kommuner med over 5 000 innbyggere skal pålegges å åpne opp for private tilbydere. Arbeiderpartiet sier nei til denne oppsplittingen og tvangsprivatiseringen av eldreomsorgen. Vårt svar er å satse på flere ansatte og økt kompetanse, fordi det er de dyktige fagfolkene som er avgjørende for kvaliteten i eldreomsorgen. Erfaringer fra Danmark og Sverige viser at ordningene med fritt brukervalg i begge land har ført til økt andel konkurser blant de private leverandørene innenfor helse- og omsorgstjenestene. Dette fører til at kommunene må ha tjenestetilbud og personell i beredskap, og konkursene kan skape usikkerhet for brukerne. Det er fellesskapet og kommunene som blir sittende med ansvaret dersom de private aktørene går konkurs. Valgfrihet handler ikke om logoen på uniformen til dem som kommer inn i hjemmet ditt. Valgfrihet handler om tjenester som ser hele mennesket, og som legger til rette for meningsfylte aktiviteter og nok folk som har nok tid til at man kan møte behovet til hver enkelt. Med det legger jeg fram komiteens innstilling.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-06-08:
Små stillinger og ansatte som jobber på tvers av institusjoner, har blitt trukket fram som en risikofaktor for smittespredning og som en viktig forklaring på hvorfor Sverige har opplevd mer smitte og flere dødsfall i eldreomsorgen. I Norge vet vi at ansatte har takket nei til ekstravakter ved andre sykehjem i frykt for å spre smitte. Med dette som bakteppe: Hvorfor vil helseministeren legge til rette for mer oppsplitting av de kommunale helse- og omsorgstjenestene?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-06-08:
Jeg registrerer at helseministeren ikke forholder seg til det som ansattorganisasjonene har advart oss mot, nemlig at dette vil føre til at det blir vanskeligere å løse krisen vi står i, med mangel på både sykepleiere og helsefagarbeidere. Men jeg går videre til neste spørsmål. Regjeringen understreker selv i proposisjonen at det har vært en økende andel konkurser blant de private tilbyderne i Sverige og Danmark. Kommunene må derfor ha en beredskap til å overta tjenester på kort varsel. Mener helseministeren det er så mye slakk i norsk eldreomsorg at man har kapasitet til å overta tjenesteporteføljer nærmest over natten?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-06-08:
Da fikk jeg en sjanse til: Erfaringene fra Sverige viser at man over tid ser at dette ikke øker kompetansen og fagligheten i tjenesten. Tvert imot har det blitt vanskeligere å få tak i faglært personell. Vi i Arbeiderpartiet og en samlet venstreside mener at det er de ansatte som utgjør den viktigste innsatsfaktoren for kvalitet. Er ikke helseministeren bekymret for at det blir vanskeligere å få tak i de gode folkene med den modellen som i Sverige har vist seg å føre til det motsatte av det helseministeren ønsker å oppnå?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-06-08:
Det er ingen fra venstresiden som snakker ned medvirkning. Vi snakker med bekymring om oppsplitting av tjenestene, vi snakker med bekymring om at kvaliteten går ned når det blir vanskeligere å rekruttere kvalifiserte fagfolk. Vi snakker med bekymring om at beredskapen blir dårligere, fordi erfaringene fra Danmark og Sverige viser at det er en større andel konkurser. Det skriver regjeringspartiene selv i proposisjonen som de har lagt fram. Det handler egentlig bare om å ta konsekvensene av de undersøkelsene man selv har gjort. Arbeiderpartiet mener at vi må si nei til dette lovforslaget. Vi vil heller satse på en opptrappingsplan for mer bemanning i eldreomsorgen. Vi trenger flere faste hele stillinger, og vi trenger en helhetlig eldreomsorg. Vi trenger ikke mer oppsplitting og fragmentering.
Erlend Larsen (Høyre), 2021-06-08:
Høyres ambisjon er å skape pasientens helsetjeneste. Fritt brukervalg er en viktig del av en helsetjeneste som setter pasienten i sentrum. De kommunale tilbudene passer ikke alltid til våre innbyggeres ønsker og behov, eller tar ikke høyde for mangfoldet i befolkningen. Valgfrihet er viktig for Høyre; det er et mål at alle skal få bestemme mest mulig over sin egen hverdag. Valgfrihet gir mangfold og muligheter for pasienter, brukere og pårørende. Vi mener at pasienten må ha et valg. Pasienten bør få påvirke innholdet i tjenestetilbudet, på hvilken måte tjenesten ytes, og så langt som mulig hvilket tidspunkt tjenesten gis på. Det passer ikke for alle å stå opp klokken syv. Gjennom fritt brukervalg gis den enkelte økt innflytelse over eget tjenestetilbud og kan i større grad tilpasse dette ut fra egne ønsker og behov. Det handler om å få leve så normalt som mulig så lenge som mulig, og dette er spesielt viktig når det tross alt handler om de mest intime og viktigste tingene i livet. Under høringen nevnte en av deltakerne at fritt behandlingsvalg for dem betød at pasienten skulle få bestemme om hun skulle dusje eller ikke. For oss er spørsmålet om å dusje eller ikke en grunnleggende del av det å være sjef i eget liv – å ikke få bestemme om man skal dusje eller ikke, er et overgrep. Kun et fåtall av våre kommuner har innført fritt brukervalg. Forslaget vi behandler, er å lovfeste en godkjenningsmodell som gjør at kommunene kan innføre fritt brukervalg enklere og raskere enn hvis hver enkelt kommune skulle ha utredet og laget disse rammene selv. Vi foreslår å lovfeste noen grunnleggende prinsipper for anvendelsen av en godkjenningsmodell for fritt brukervalg i kommunale helse- og omsorgstjenester. Godkjenningsmodellen vil være en juridisk ramme som gjør at kommunene kan innføre fritt brukervalg enklere og raskere enn hvis hver enkelt kommune skulle ha utredet og laget disse rammene selv. Brukeren bør få velge mellom leverandører som har kontrakt med kommunen. De private aktørene må være godkjent av Helfo før de kan levere anbud til kommunene. Det vil være opp til hver enkelt kommune om de ønsker å åpne for private tilbydere. For meg er det åpenbart at fritt behandlingsvalg er noe som gjør en kommune mer attraktiv å bo i enn kommuner som ikke gir innbyggerne det tilbudet. Det blir gjort et godt og viktig arbeid i de kommunale helsetilbudene. Vi verdsetter absolutt det viktige og gode arbeidet som blir utført hver eneste dag ute i alle våre kommuner, men vi vet også at et innslag av private tilbud gir gode alternativer, åpner for nye måter å løse tilbudene på og tar med seg nye ideer og nye løsninger inn til det kommunale helsetilbudet. I kommuner hvor det offentlige har monopol på å levere helse- og omsorgstjenester, er valgfrihet forbeholdt innbyggerne som har mulighet til å betale for et annet tilbud selv. Det bidrar til en todeling av helsetjenestene.
Erlend Larsen (Høyre), 2021-06-08:
SVs representant sa nettopp at dersom man skal ha private tilbydere, må man ansette kontrollører for å kontrollere at kvaliteten er tilfredsstillende. Kontroll og standardisering av de tjenestene som allerede er i dag, burde også gjennomføres. De tjenestene som kommunene leverer, bør det også gjennomføres en kontroll og vurdering av. Det blir også til en viss grad gjort. Det er ikke slik at alle kommuner i Norge leverer tjenester av like høy og god kvalitet. Det ligger implisitt i forutsetningen som SVs representant nettopp kom med. Vi vet at flere kommuner i Norge leverer tjenester av særdeles lav kvalitet. Vi har hatt et tilfelle med en kommune som leverte mat som ikke inneholdt ernæringsmessig høy nok kvalitet. Vi har hatt tilfeller med kommuner som hadde tilsvarende – hva skal vi si – problemer som i den Adecco-skandalen vi hadde for noen år siden. Så vi vet at det offentlige heller ikke alltid er av topp klasse. Uansett hvem som leverer en tjeneste, bør det gjennomføres en vurdering av kvaliteten på tjenestene som innbyggerne våre får, og den kvaliteten burde vurderes av noen andre enn de som leverer den. For eksempel er det kommunene som gjennomfører evaluering av sine egne barnehager. Det er å sette bukken til havresekken. Det burde heller vært gjort av andre, av nabokommuner eller av Fylkesmannen. SVs representant sier også at det eneste som skal til, er å få kutt for ansatte, for det er kun de ansattes lønninger som er en utgiftspost. Men det er slik at ulike leverandører klarer å levere tjenester på ulike måter. Det er noen som leverer tjenester på en mer effektiv og smartere måte, som har en bedre måte å organisere på. En av faktorene som skiller, er sykefravær. Sykefravær er i stor grad, i hvert fall et langt stykke på vei, et spørsmål om ledelse, i stor grad om hvor gode lederne er til å være ledere, til å se de ansatte, til å følge opp de ansatte – i det hele tatt til å være gode ledere. Vi har det samme innenfor Leve hele livet-reformen. Den tar også utgangspunkt i at det er 356 kommuner som leverer 356 ulike tjenester, selv om forventningene er de samme. De skal levere de samme tjenestene, men kvaliteten vet vi er ulik. Det er hele grunnlaget for Leve hele livet-reformen. Det er ikke slik at fordi en tjeneste leveres av en kommune, er den automatisk av høyeste kvalitet. Det er heller ikke slik at hvis en tjeneste leveres av en privat leverandør, er den spekulativ og av dårlig kvalitet – tvert imot. Jeg tror på mennesker. Jeg tror på mennesker uansett om de jobber i det offentlige eller i det private, og at de som ønsker å gjøre en god jobb, gjør en god jobb.