Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2011-04-26:
Den saken vi nå skal behandle – jeg håper forresten en del av futten gikk ut av forsamlingen i forrige runde – ligger litt i samme gate som forrige sak. I brev fra landbruks- og matministeren datert 19. november 2010 understreker statsråden at det er en kontinuerlig prosess å sikre at lovverket er tilpasset vår tids utfordringer. Statsråden påpeker at eiendomspolitikken i landbruket vil være et tema som er aktuelt å berøre i stortingsmeldingen om landbruks- og matpolitikken, som er varslet at kommer i løpet av vårsesjonen. Denne saken handler om å jobbe for et aktivt jordbruk i alle deler av landet. Det er avgjørende for å opprettholde hovedtrekkene i bosettingsmønsteret og et levende kulturlandskap. Høyre knytter tiltakene i forslaget sitt til forbedring av bøndenes driftsmuligheter. Kristelig Folkeparti tror ikke at fjerning av boplikten eller prisreguleringen på landbrukseiendom er avgjørende for å forbedre bøndenes driftsmuligheter. Vi vil heller vise til den undersøkelsen som fylkesmannen i Nord-Trøndelag gjorde for noen uker siden, der 90 pst. av de 500 bøndene som hadde svart, svarte at bedre økonomiske rammevilkår vil være den største motivasjonen for å drive videre. Bønder ligger inntektsmessig langt under andre yrkesgrupper. Derfor har Kristelig Folkeparti flere ganger bedt regjeringen vurdere et lavlønnstillegg for bøndene, men vi har ennå ikke sett noe initiativ fra regjeringens side på det området. I fjorårets jordbruksoppgjør manglet det 210 mill. kr på å gi bøndene en inntektsutvikling på linje med andre grupper i samfunnet. En rimelig inntektsutvikling ville bidratt til rekruttering til yrket og bevaring av en variert bruksstruktur over hele landet. Dette mener vi i Kristelig Folkeparti bør komme på plass så fort som mulig. 50 pst. av bøndene i undersøkelsen svarte at mer fritid var en viktig motivasjon for fortsatt drift. For oss er det viktig å bedre velferdsordningene for bonden. Det kan ikke være slik at bønder har mye dårligere mulighet til ferie og fritid enn andre grupper. Boplikten handler om hvordan markedet for landbrukseiendommer skal reguleres og hvorvidt vi skal ha levende bygder her i landet. Det kan det selvfølgelig være mange ulike meninger om, men det er ingen som tvinger noen til å bli boende på en landbrukseiendom. Som saksfremlegget forteller, er begrunnelsen for reglene om boplikt knyttet til bosettingshensynet og hensynet til en helhetlig ressursforvaltning og kulturlandskapet. Det er viktig at det bor folk rundt om på gårdene her i landet, og at jorda dyrkes. Kristelig Folkeparti er på lik linje med andre bekymret over fraflytting fra gårdsbruk. Det er riktignok stor variasjon mellom de ulike landsdelene. Relativt mange er bosatt på gårder i sentrale strøk – i mjøsområdet, rundt Oslofjorden, på Jæren og i Trøndelag – mens det er svært mange landbrukseiendommer uten fast bosetting i Nord-Norge og i mindre sentrale jordbrukskommuner. Bo- og driveplikten hindrer at det åpner seg et marked for at landbrukseiendommer blir store fritidseiendommer for kapitalsterke investorer. Kapitalsterke investorer som bare blir boende i korte perioder i ferier o.l., er ikke det Kristelig Folkeparti oppfatter som en fremtidsrettet landbrukspolitikk med levende bygder. En undersøkelse fra 2008 slår fast at boplikt gir mer stabil bosetting. Ni av ti søker aldri om fritak fra boplikten, og blant disse er det stor prosent sjanse for at de bor på gården i over 40 år etter innflytting. Dette kan tyde på at boplikten gjør at bøndene tenker nøye gjennom situasjonen før de overtar og tar et langsiktig valg. Kristelig Folkeparti mener at lovbestemt bo- og driveplikt er et viktig virkemiddel i distrikts- og landbrukspolitikken. Landbrukseiendommene utgjør ryggraden i mange bygdesamfunn og er utgangspunktet for lokal verdiskaping og lokal vekst. Jeg foreslår på vegne av komiteens flertall at forslaget fra representantene ikke bifalles.