Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2001-12-10:
«Et tidsmessig forsvar for nasjonal sikkerhet og internasjonalt engasjement», skal forsvarssjefen ha uttalt som sin visjon. Det er viktig at det ikke blir et slagord, men et mål som tas på alvor som intensjon og føring i hele systemet. Det er avgjørende å ha felles mål for å lykkes med gjennomføringen av den krevende omorganiseringen som Forsvaret er i gang med. Stortinget hadde en grundig gjennomgang av Forsvaret ved behandlingen av St.prp. nr. 45 for 2000-2001 i juni i år. Det ble da vedtatt en større struktur enn det regjeringen hadde foreslått. Både forrige og nåværende regjering fant det mest hensiktsmessig å komme tilbake til Stortinget med en egen proposisjon våren 2002, i stedet for i budsjettproposisjonen og tilleggsproposisjonen nå i høst. Å sikre balanse mellom forsvarets oppgaver, struktur og ressurstilgang er viktig, og den varslede proposisjonen vil komme med forslag til supplerende tiltak for å nå denne balansen. I tillegg kommer det forslag om mer langsiktige tiltak mot terror og finansiering av disse. Forsvaret trenger stabile og forutsigbare rammer for å kunne lykkes i sitt viktige arbeid. I Sem-erklæringen har Kristelig Folkeparti, Høyre og Venstre sagt at de vil sørge for at den forsvarsstruktur som Stortinget har vedtatt, vil bli finansiert. Omleggingen skal føre til en betydelig forbedring av Forsvarets operative evne. Denne er en funksjon av styrkenes reaksjonsevne, mobilitet, stridsevne og utholdenhet og skal gjøre Forsvaret i stand til å reagere på egnet måte i forhold til en gitt situasjon. Den operative evne er avhengig av faktorer som øvelses- og treningsnivå, kvaliteten og kvantiteten på materiell og egnetheten til ledelses-, kommando- og kontrollapparat. Alle disse faktorer vil bli forbedret gjennom helheten av omleggingen slik denne er planlagt. I tillegg til å gjennomføre omleggingen av Forsvaret skal aktiviteten innen kjernevirksomheter opprettholdes. Forsvaret skal også opprettholde den styrkeproduksjon som er nødvendig for å få til den fastsatte styrkestrukturen. Like viktig er det at tilstrekkelig personell med kritisk kompetanse forblir i Forsvaret. Kristelig Folkeparti mener at Norges forsvar og sikkerhet også i framtiden skal være fast forankret i NATO. NATO-samarbeidet vil ha høy prioritet i 2002. Omleggingen av forsvaret må også ses i sammenheng med NATOs rolle for europeisk sikkerhet og stabilitet og de behov, krav og forpliktelser Norges NATO-medlemskap medfører. Norske sikkerhetsinteresser er sterkt avhengig av NATO og de transatlantiske forbindelsene. Terroranslaget mot USA i september i år viser at alle allierte land er direkte berørt av trusler og angrep som rammer ett av dem. Norge må vise vilje og evne til å bidra aktivt i kampen mot terror. Norge vil delta aktivt når alliansemedlemskapet krever det, og bidra med ressurser som alliansen samlet har behov for. En slik medvirkning vil også styrke evnen til forsvar av norsk territorium og norsk sikkerhetsinteresse. Både i Norge og andre land må forsvaret gjennom en krevende omstilling og effektivisering for bedre å kunne løse de utfordringer vi stilles overfor i det nye internasjonale trusselbildet, ikke minst når det gjelder terrorbekjempelse. Evnen til å håndtere nye sikkerhetstrusler må styrkes. Et moderne og fleksibelt forsvar er også et nasjonalt balansert forsvar der totalforsvarskonseptet legges til grunn. Kristelig Folkeparti mener det er viktig at totalforsvaret revitaliseres og samarbeidet mellom sivil og militær sektor utvikles, for å utnytte de samlede ressursene best mulig. Sammen skal det militære forsvar og den sivile beredskap understøtte og utfylle hverandre på sentralt, regionalt og lokalt nivå på en slik måte at innbyggere og samfunn best mulig blir vernet både i kriser og i katastrofer, i fredstid og i krig. Både Forsvaret og den sivile beredskap har målsettinger som legger til rette for denne helhetstenkning. Sterk avhengighet mellom forsvar og sivil beredskap tilsier at det er viktig med en harmonisert planlegging. Like viktig er at det tas utgangspunkt i samme trusselvurdering og virkelighetsoppfatning. Regjeringen vil samordne trusselbildet mot Rikets sikkerhet ut fra etterretningsinformasjon om terror, attentat og organisert kriminalitet, og det må være et politisk ansvar forankret i Regjeringen. Åpenhet overfor befolkningen om trusselbildet er nødvendig. Det tilsier at det samtidig er viktig å spre informasjon om totalforsvaret. Det vil være med og bygge opp det nødvendige holdnings- og kunnskapsmessige fundament og føre til at flere kan bidra i forsvarsarbeidet. Noen av oss mener da også at det bør være et obligatorisk kurs om totalforsvaret for både jenter og gutter. I dag er det først og fremst de militære og de spesielt interesserte som skoleres på totalforsvarstenkning, til tross for prinsippet om at den virksomhet som har ansvaret for en sektor i fred, også har ansvaret for nødvendige forberedelser og iverksettelse av tiltak i kriser og krig. En samlet komite har i merknad påpekt at Heimevernets rolle må ses særskilt på i den varslede stortingsmelding om samfunnssikkerhet og beredskap. Budsjett for samfunnssikkerhet og beredskap fremlegges av Justisdepartementet, men behandles av forsvarskomiteen, og jeg har vært saksordfører for området. Kapitlet fikk tilført mer penger i tilleggsproposisjonen. Det er en samlet komite på alle merknadene, men Fremskrittspartiet har i tillegg en særmerknad. Direktoratet for sivilt beredskap i samarbeid med fylkesmennene skal styrke kommunenes evne til å håndtere kriser. Beredskapsarbeidet i mange kommuner trenger mer statlig bistand og veiledning av kvalitetssikring og kompetansehevende tiltak. Sivilforsvarets innsatsgruppe skal heretter ha årlige øvelser. Nytt øvelseskonsept vil ta utgangspunkt i den gjeldende trusselsituasjonen. Der er det også en økning. Utskifting av utslitt materiell er nødvendig både for å gjennomføre øvelser og for at det skal være en god beredskap. Nødvendig materiell må være tilgjengelig til enhver tid. Derfor er budsjettet økt. Vernemasker er viktig, og de økte bevilgninger går til utskifting. Sivilforsvarets varslingssystem er nå vurdert i lys av hendelsene i USA. Det har ført til en nødvendig oppgradering som er beregnet å koste 30 mill. kr. Bevilgningene for 2002 økes derfor med 15 mill. kr. Som tidligere nevnt blir det lagt fram en stortingsmelding om samfunnssikkerhet og beredskap, hvor innretning, dimensjon, ansvarsplassering og styrende premisser blir tatt opp. De terrorhandlingene som ble rettet mot USA 11. september, varsler et tidsskille i sikkerhets- og beredskapsarbeidet både nasjonalt og internasjonalt. Det er vel ingen tvil om at terrorhandlingene har vekket mange, noe også dagens debatt bærer preg av. I meldingen blir også en ny vurdering av det samlede ressursbehov for sivil beredskap og politiets nødvendige beredskap tatt opp. Til slutt: I fokus for Forsvarets virksomhet vil være gjennomføringen av en grunnleggende omlegging av Forsvaret. Hovedmålsettingen er å få etablert en ny forsvarsstruktur som gir en betydelig forbedring av den operative evne. Dette krever bl.a. en ny innretning og prioritering av Forsvarets investeringer. Det er Forsvaret selv som må ta den tøffe jobben det er å omstille. Så blir det vår jobb å legge til rette for at det skal la seg gjennomføre på en best mulig måte. Kristelig Folkeparti er med i komiteens tilråding til vedtak, og jeg ber derfor Kristelig Folkepartis representanter stemme for innstillingen.