Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-17:
La meg starte med å si at dette er en stor og viktig avtale for Norge og for norsk næringsliv, som Stortinget har behandlet på kort tid. Vi skulle gjerne hatt mer tid, men vi skal ikke unnskylde oss med at tiden har vært kort. Vi ønsker å gjennomføre avtalen på en god måte. Storbritannia er en av våre aller viktigste handelspartnere og vår største mottaker av eksport fra norsk næringsliv, som er et viktig område. For norsk næringsliv er det derfor avgjørende at vi sikrer god markedstilgang når britene har valgt å forlate EU. I all hovedsak opplever jeg at innspillene som har kommet etter at avtalen ble presentert og offentliggjort, bekrefter at det er en så god avtale som mulig, og at vi har fått en realistisk tilnærming til det britiske markedet. Jeg har likevel forståelse for at sjømatbedriftene er skuffet over at Norge ikke har oppnådd bedre markedsadgang for bearbeidet fisk, samtidig som landbruksinteressene er litt frustrert over at en må stille nye tollinjer til disposisjon for britene. I sum betyr vel de to – skal vi si – frustrasjonene i utgangspunktet at balansepunktet er greit, men det er viktig at en har kontroll på dem, fordi det er følsomme og viktige virksomheter for Norge. Det betyr ikke at avtalen er uten utfordringer. Sjømatnæringen er eksempelvis bekymret for utfordringen med økte kostnader som følge av at Storbritannia ikke har ønsket å beholde veterinæravtalen med EØS-landene. Det er et viktig tema. Tilsvarende vil industrien oppleve økte kostnader knyttet til eksempelvis dokumentasjon av opprinnelsesland. Dette er nye handelshindre som vi må fokusere på å minimere i fortsettelsen. Disse utfordringene er imidlertid først og fremst en veldig god påminnelse om hvor viktig EØS-avtalen egentlig er for Norge og for norsk næringsliv. Stemmene som har argumentert for at vi kan si opp avtalen og reforhandle og lage nye frihandelsavtaler, har nå fått en utfordring med den nye UK-avtalen. Det er i hvert fall vår oppfatning. Denne avtalen er av mange ulike grunner en dårligere avtale for vår handel med Storbritannia enn det EØS-avtalen i utgangspunktet var. De mest kritiske innspillene til avtalen har gått på dette med såkalte frys- og skralleklausuler. Jeg har registrert at enkelte mener avtalen snevrer inn vårt nasjonale handlingsrom. En avtale mellom to parter vil alltid handle om å gi fra seg noe for å få noe igjen. Det finnes derfor ingen avtaler som i utgangspunktet er ideelle sett fra bare den ene partens side. Samtidig er de svarene og det vi har fått gå inn i, en veldig god analyse av at vi ikke gir fra oss kontroll over naturressursene våre, offentlige tjenester eller andre interesser som er viktige for Norge. Jeg opplever at unntakene som er gjort fra ulike bestemmelser, i all hovedsak reflekterer områder der det er bred politisk enighet om at vi skal ha nasjonal kontroll, og det er særdeles viktig for oss. Det er også grunn til å understreke at de begrensningene som følger av avtalen, i all hovedsak er begrensninger vi allerede har akseptert innenfor det som har vært EØS-avtalen. Statsråden har også gitt gode avklaringer på viktige spørsmål for komiteens behandling, men det er beklagelig at vi ikke har hatt en prosess der vi har fått forankret disse rammene for avtalen i Stortinget tidligere og underveis i prosessen. Det ville gjort saksbehandlingen mye enklere. Det er også grunn til å understreke at skepsisen til frys- og skralleklausuler i frihandelsavtaler er stor, og jeg mener at slike klausuler ikke nødvendigvis bør være – skal vi si – en ramme rundt de forhandlingene vi normalt skal føre på frihandelsområdet. Jeg mener også at det vil være en stor og viktig sak om en bestemmer seg for å fjerne unntak fra listen i denne frihandelsavtalen. Slike endringer vil i praksis være irreversible forutsatt at avtalen ikke sies opp eller reforhandles, og må derfor være underlagt demokratisk kontroll. Stortinget bør derfor godkjenne slike endringer i listingen. Det synes jeg det er viktig å understreke. Avslutningsvis er det grunn til å understreke hvor viktig denne avtalen er for tusenvis av norske arbeidsplasser. Arbeiderpartiet tar opp ett forslag, som lyder: «Stortinget ber regjeringen om mulig inkludere 'nye tjenester' i avtalens reservasjonsliste, forutsatt at dette ikke forsinker avtalens ikrafttredelse.» Jeg ber om å få korrigere forslaget noe, slik at det som sto mellom kommaene, «i tråd med forbeholdet de øvrige avtalepartene har hatt», strykes og utgår, og så håper jeg at Stortinget kan slutte seg til dette forslaget. Jeg tror det er viktig i fortsettelsen. Begrunnelsen – veldig kort – for det er at vi har fått gode svar, men vi vil likevel mene at det er riktig at vi kan innta dette som en del av det videre arbeidet for regjeringen i tråd med denne avtalen.