Magnhild Eia (Senterpartiet), 2008-12-04:
Den internasjonale spillbransjen har på få år vokst til å bli en av de store bransjene innen underholdning og media, og det nordiske dataspillmarkedet er i kraftig utvikling. Stortingsmeldingen om dataspill er derfor en melding i rett tid. Det er bred enighet om at utvikling av dataspill skal være en viktig del av den generelle kultursatsingen. I det følgende legger jeg flertallets syn til grunn og antar at Fremskrittspartiet selv vil redegjøre for sitt syn på de områder der Fremskrittspartiet har et avvikende syn i saken. I dag domineres markedet av importerte spill. Med den posisjon dataspill har i barn og ungdoms hverdag, er det viktig ut fra et språklig og kulturpolitisk perspektiv å øke tilfanget av dataspill på norsk og med norsk innhold. Dataspill er noe langt mer enn ren underholdning eller et nyttig pedagogisk verktøy. Spillutvikling involverer ulike aktører med kunst- og kulturfaglig fagkompetanse og har i så måte et spennende potensial for å etablere flere kulturarbeidsplasser. Dataspillnæringen i Norge er i hovedsak konsentrert i Oslo-området. Flertallet mener slik næringsutvikling vil kunne gi attraktive kompetansearbeidsplasser rundt om i hele landet. Dataspillbransjen er en kunnskapsintensiv næring som opplever sterk konkurranse fra andre næringer når det gjelder lønnsnivå og tilgangen på arbeidskraft. Flere norske institusjoner innen universitets- og høgskolesektoren tilbyr egne utdanninger rettet mot spillnæringen. Regjeringen varsler en kartlegging både av kompetansemiljøene og rekrutteringsbehovet. Den norske dataspillnæringen kjennetegnes av flere små bedrifter og i realiteten av kun én større etablert aktør. At den er en ung næring i sterk konkurranse med dominerende utenlandske aktører, innebærer at dataspillbransjen i Norge er i en krevende posisjon. Siden det norske markedet er så lite, bør det være en målsetting å utvikle den norske dataspillnæringen, slik at den når ut og kan hevde seg også i andre markeder enn det norske. Spillbransjen er en svært arbeidsintensiv bransje med høye lønnskostnader. Dette i kombinasjon med en lang utviklingsfase før et ferdig produkt kan settes i produksjon og gi inntjening, gjør at spillbransjen i Norge har et behov for å tiltrekke seg risikokapital. Det samme flertallet vil peke på at det haster med å sikre bedre rammebetingelser for utvikling av gode norske dataspill i ulike sjangre, basert på norsk språk og innhold. I tillegg til målrettede tilskudds- og innkjøpsordninger og aktiv stimulering av forskning og utvikling vil tiltak mot piratkopiering og sikring av opphavsrettighetene være avgjørende for å styrke økonomien i næringen. Flertallet viser til at utviklingen innen denne sektoren går veldig raskt. Regjeringen varsler videreføring og styrking av den eksisterende tilskuddsordningen for utvikling av dataspill. Bedre tilskuddsordninger må komme raskt på plass for å stimulere og styrke økonomien i de ulike delene av verdikjeden. Undersøkelser viser at norske forbrukere i liten grad er kjent med og oppmerksomme på norskproduserte dataspill. Det samme flertallet stiller seg derfor positiv til innføringen av et tilskudd til lansering av dataspill. Kun ett regionalt filmfond har eksplisitt utlyst tilskudd til utvikling av dataspill. Flertallet mener mulighetene for slike regionale tilskudd bør gjøres kjent og gjeldende også i andre deler av landet. Noen få folkebibliotek tilbyr allerede utlån av dataspill i sine filialer. En egen innkjøps- og utlånsordning for norske dataspill i regi av folkebibliotekene skal utredes nærmere. Opprettelse av en innkjøps- og utlånsordning berører imidlertid opphavsrettslige spørsmål som må avklares nærmere. Departementet tar i meldingen til orde for en utredning om mulighetene for å utvide den eksisterende avgiften på omsetning av film og dvd til også å omfatte dataspill, noe som vil gi økt tilskuddsgrunnlag for produksjon av norske dataspill. En slik sektoravgift vil kunne få konsekvenser for hele verdikjeden. Flertallet deler derfor Regjeringens standpunkt om at et slikt forslag må undergis en grundig utredning der både de økonomiske og juridiske implikasjonene blir vurdert. Både Spillprodusentforeningen og Produsentforeningen støtter en videre utredning av en slik sektoravgift. Høyre og Venstre vil ikke motsette seg en utredning, men jeg antar at disse partiene selv vil redegjøre for de betenkelighetene knyttet til innføringen av en eventuell sektoravgift disse partiene har. Dataspill er i all hovedsak en kilde til positive opplevelser og av nytteverdi for ulike formål. Komiteen er likevel bekymret for en tendens der det rapporteres om en økning i antall henvendelser fra mennesker som er blitt hektet på dataspill, og ber derfor departementet prioritere arbeidet med å styrke kunnskapen om utbredelsen av problemskapende bruk av dataspill. For øvrig er komiteen positiv til at deler av avsetningen fra Norsk Tipping til tiltak mot pengespill også kan brukes til tiltak mot problemskapende bruk av dataspill. Flertallet vil til slutt understreke viktigheten av økt kunnskap om sammenhengen mellom problemskapende bruk og spill uten penger for å sikre at statlige tilskuddsordninger kun understøtter gode, norske dataspill. Med dette anbefaler jeg innstillingen.