trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-12:
Jeg har deltatt i spørretimen her noen ganger og spurt klima- og miljøministeren om hun har oversikt over klimareduserende tiltak som denne regjeringen har foreslått. Jeg har da fått til svar at nei, det har man ikke, for det er opp til de enkelte statsråder på sine områder. Ja vel, da har jeg sjekket litt på mine områder, for jeg har ansvaret for forvaltningen nå. Det ene er offentlige innkjøp. Jeg hadde vel forventet at en regjering fra Fremskrittspartiet og Høyre hadde skjønt markedsmekanismene, nemlig at du som stor innkjøper kan gjøre store påvirkninger. Til min overraskelse ser jeg at regjeringen nå har tenkt å fjerne miljøkrav i reglementet for offentlige innkjøp. Det vil ikke fremme klimatiltak og viktige klimatilpasninger i leverandørindustrien og i alle mulige kontraktsforhold som det offentlige har. Det andre er kommunesektoren, som jo er kjempestor. I klimaforliket slås det fast at kommunene skal spille en viktig rolle i å redusere klimagassutslippene. Da har jeg under behandlingen av kommuneproposisjonen spurt regjeringen: Hva har regjeringen gjort i tilknytning til kommuneøkonomien når det gjelder dette, slik at kommunene kan være med og ta det klimaansvaret de har? Svaret fra kommunalministeren er: ikke en krone. Ikke en krone er lagt inn på hele kommunesektoren. Kommunene og fylkeskommunene har mange ting de trenger å gjøre. Som klima- og miljøministeren nettopp sa i sitt innlegg nå, er det f.eks. behov for å fase ut oljefyring. Innstillingen til kommuneproposisjonen har vi nettopp avgitt, og i den har SV foreslått at vi skal etablere en låneordning for å fase ut fossil oljefyring i kommunale og fylkeskommunale bygg. Er det noe støtte til det? Nei, og i hvert fall ikke fra regjeringen. Vi har også foreslått at man må ha en finansieringsordning for lokale klimatiltak som kan støtte kommuner og fylkeskommuner i å gjennomføre prosesser for klimavennlig omstilling. Det er helt nødvendig å få dette til. Men regjeringen svarer nei. Sektor etter sektor leverer ikke, og når vi spør klimaministeren om hva hun vil gjøre, peker hun tilbake på de ulike sektorene, som ikke har gjort noen ting. Nå var nettopp representanten Astrup oppe her og sa at vi må legge de konkrete tingene på bordet og se hva det er. Ja, dette er i hvert fall tre forslag. Det er offentlige innkjøp – å bruke innkjøpsmakta til å få fram klima- og miljøvennlige løsninger – det er å innføre en ordning for å fase ut fossil oljefyring, og det er å støtte kommunene i deres viktige rolle for å redusere klimautslippene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-12:
Jeg er som nevnt veldig glad for at temaet reises. Det er veldig bra å få den oppbakkingen også fra Stortinget om at dette er viktig, og at en ønsker mer private aktører inn på entreprenørmarkedet. Der må man vel rett og slett si at min vurdering er at vi langt fra er i mål med det som både representanten Raja og undertegnede ønsker, men så har man en ganske stor snuoperasjon etter en periode der private aktører ikke nødvendigvis har vært det en har snakket høyest om når det gjelder å utføre oppgaver i det offentlige. Der vil min jobb fortsatt ta litt mer tid, er jeg nok redd for. Det er nok også det representanten opplever når han kritiserer at mye av vedlikeholdsoppdragene som nå gjøres, gjøres av Jernbaneverket selv – rett og slett fordi det er prosesser som har vært i gang en stund. Jeg har rett og slett tatt det bevisste valget at jeg ikke synes det er naturlig at Jernbaneverket avslutter vedlikeholdsoppgaver de er i gang med eller har planlagt til start, for så å utsette dem, konkurranseutsette dem eller legge dem ut i entreprenørmarkedet. Jeg tror det er viktig å få den justeringen i politikk som vi legger opp til, gradvis, ved at vi kikker på nye oppdrag framover og bruker systemet der, mens vi ikke forsinker de nødvendige vedlikeholdsoppgavene som vi allerede hadde startet eller var nær ved å påbegynne. Så kan godt representanten være uenig i den strategien, men for meg er det fornuftig. Det er hele veien sånn når man skal gjøre reformarbeid, at man må vurdere hvor mange saker man skal behandle innenfor det systemet som allerede finnes, og hvor mange saker man eventuelt skal utsette fordi man vil behandle dem i et nytt system som kanskje ikke er på plass før om litt tid. Der tror jeg vi må prøve å finne en balanse der vi ikke forsinker ting der alle er enige om at jobben i seg selv må gjøres, men der vi samtidig har tempo på å få endret holdningene og prinsippene som ligger til grunn for framtidige oppdrag som gjøres. Men når det gjelder de pengene som ble bevilget av regjeringen sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti, har de gjort at man har fått gjort en viktig fornyelse på Sørlandsbanen når det gjelder kontaktledninger. Man har fått utvidet arbeidet med ERTMS – altså de nye signalanleggene. Norge har et av de eldste signalanleggene i europeisk sammenheng, noe som gjør at det er vanskelig å få reservedeler. Derfor har det vært prioritert som en del av fornyelsesarbeidet. Det hadde vært mulig å gjøre mye på Drammensbanen, men en utbedring av stasjonsområdet – når man først hadde stengt ned ting – gjør at man får mer igjen for pengene og kan unngå stans i tog senere. Det er også en del utbedringer etter flom i Gudbrandsdalen og andre steder – spesielt på Dovrebanen, som vi også mente det var viktig å få utbedret, rett og slett fordi så lenge situasjonen var som den var, skapte det forsinkelser og dermed uforutsigbarhet for godstransporten. Jeg har lyst til at vi skal få mer gods over på jernbane, ikke mindre, og derfor prioriterte vi som vi gjorde. Men kursen vår framover håper jeg at jeg har kommunisert ganske tydelig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-12:
Jeg takker interpellanten nok en gang, og jeg takker Stortinget for en god debatt. Det er viktig å fokusere på jernbanen og vedlikehold fordi det er en del av den store satsingen som regjeringen og stortingsflertallet har. Men debatten har òg vist at det er et ganske tydelig skille i måten en tilnærmer seg problemstillingene eller utfordringene på. Den ene siden, som har styrt, har kommunisert en veldig tro på tung statsstyring, der konkurranse blir problematisk for om man skal legge ting ut på anbud og sånne ting. Konkurranseanbud handler jo om å definere hva en faktisk skal ha. Det er en oppgave en bør ha uavhengig av om det er statlig eller privat. Det blir altså gjort når man konkurranseutsetter. Dette i kontrast til flertallet, som har mer tro på at vi skal bruke den kompetanse og dynamikk som ligger i markedet. Ingen av dem som har tatt ordet fra borgerlig side, som jeg har oppfattet, har sagt at vi skal privatisere jernbanen, sånn som enkelte hevder. Jeg har oppfattet at Kristelig Folkeparti og andre sier at det er bra å ha konkurranseutsetting på jernbanen. Tilnærmingen her er jo at staten, det offentlige, fortsatt har ansvaret for at infrastrukturen er på plass, men når det gjelder å tilby tjenester, er det bra om private kan supplere NSB og gjerne vise at en kan gjøre det bedre eller annerledes. Dette har en akseptert innenfor godstransport, og selv under forrige regjering. Jeg forstår ikke hvorfor det er så galt hvis en òg gjør det for persontransport. Der er det en logisk brist i kritikken fra de rød-grønne partiene. Det som òg kommer fram her, er at penger er viktig. Det er det ingen tvil om, men det som er et av mine poeng, og som jeg oppfatter at mange fra de andre borgerlige partiene også ser som et poeng, er at store svingninger i bevilgninger til vedlikehold ikke er heldig. Ja, vi er alle enige om at det ble bevilget betydelig mer penger under de rød-grønnes siste år enn under deres første år – mer penger enn under Bondevik-regjeringen. Det er naturlig når en har vanvittig mye mer penger i statsbudsjettet å fordele. Men den svingningen en så fra 2012 til 2013 – med nesten en halv milliard kroner i reduksjon innenfor fornyelse – skaper enorme problem for en entreprenørbransje som skal levere de tjenestene, fordi de har også sine utgifter, sine vedlikeholdskostnader og sine ansatte som skal ha lønn. Det er problematisk når markedet plutselig forsvinner, og det er folk en må permittere eller si opp. Det er ikke bare når staten opplever svingninger at det er ubehagelig, det er også sånn i privat sektor. Jeg er også veldig glad for at en reiser diskusjonen som går på konkurranseutsetting, fordi NSB Gjøvikbanen er et eksempel på at det virker. Til tross for relativt slitt materiell leverer en altså en tjeneste som de aller fleste kundene setter veldig pris på. Det er fordi dette handler òg om organisering og mentalitet, som NSB Gjøvikbanen virkelig har fått til. Konklusjonen er at vedlikeholdet er styrket. Rutetilbudet er utvidet. Godstransporten er styrket på terminalsiden og mye annet. Vi er på rett vei, men det er mye som gjenstår.
Terje Breivik (Venstre), 2014-06-12:
I stor grad står og fell velferdsstaten på dei som kvar dag skaper verdiar. Ikkje minst er framtidig velferd heilt avhengig av at me politisk legg til rette for dei som tek sjansar, som satsar eigne ressursar, tid og pengar på verdiskaping. Derfor er det viktig å slå ring om private entreprenørar, verdiskaparar, dei som tilbyr effektive, gode tenester og er med på å gjera offentlege fellesgode, som jernbane, betre. Min gode kollega Abid Q. Raja sa i stad – rett nok med litt høgare volum og tempo enn det eg er kapabel til – at offentleg sektor er avhengig av tillit. I eit land der det offentlege er ein så stor aktør som i Noreg, kviler det eit enormt ansvar på oss som forvaltar dei offentlege ressursane. I denne samanhengen betyr det ikkje minst at me sørgjer for at staten er ein profesjonell bestillar av tenester frå den private marknaden. Me må vera føreseielege, opne og ha kompetanse og autoritet til å ha ein viss fleksibilitet og tillit til dei som tilbyr slike tenester. Tilbakemeldingane me får, tyder på at me ikkje er der heilt enno. Der er ingen klar og open strategi for kontraktstrukturar og storleik på anboda, heller ikkje frå Jernbaneverket. Det gjer det svært vanskeleg for dei private entreprenørane å planleggja før anboda plutseleg er i marknaden. Det vert òg unødvendig vanskeleg å tilsetja og investera, og dårlege anbodsrutinar gjer det rett og slett vanskeleg å driva ei verksemd optimalt – noko som i neste omgang kan føra til dårlegare og dyrare tilbod og dårlegare og dyrare løysingar for staten og fellesskapen. Trass i at leverandørbransjen har gjenteke bodskapen mange gonger dei siste åra, kjem ein etter måten stor del av anboda seint om vinteren eller tidleg om våren. Desse kunne vore fordelt over lengre tid med føresetnad om finansiering i statsbudsjettet. Det hadde gjort det enklare for bedriftene å planleggja neste arbeidsår og neste rekneskapsår. Sjølv om statsråden formelt ikkje har ansvar for andre sektorar enn dei som sorterer under departementet hans, er eg trygg på at han er samd i at me i eit konstruktivt samarbeid har eit stort ansvar i å dyktiggjera ikkje berre Jernbaneverket eller staten, for den delen, men heile offentleg sektor, i å verta langt betre og tryggare som innkjøparar. Éin ting er at det vil sikra langt meir føreseielege rammer for tilbydarane og betre tenester, men det vil i tillegg truleg medføra innsparingar i 10 milliardarsklassa. Sidan det er på tampen av ein lang dag, skal eg avgrensa meg til å gje statsråden honnør for dei tiltaka han skisserte i hovudinnlegget sitt, for å betra vilkåra for leverandørmarknaden i jernbanesektoren. Det er veldig bra og roande. Eg tillét meg likevel å utfordra statsråden til å konkretisera og utdjupa ytterlegare kva som kan gjerast for – så raskt som mogleg – å sikra at Jernbaneverket vert den innkjøparen feltet og leverandørbransjen fortener.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
På vegne av representantene Christian Tynning Bjørnø, Tone Merete Sønsterud og meg selv vil jeg fremme et forslag om bedre svømmeundervisning i grunnskolen.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-06-20:
På dagen 45 år etter at Borten-regjeringa innførte merverdiavgiftssystemet, har jeg på vegne av representantene Sverre Myrli, Kjell-Idar Juvik, Janne Sjelmo Nordås og meg sjøl gleden av å framsette et representantforslag om å sørge for at det svares merverdiavgift fra utenlandske selskaper som driver innenlandsk transport av personer og gods i Norge, såkalt kabotasje.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
På vegne av representanten Audun Lysbakken og meg selv har jeg den ære å framsette et forslag om å innføre nasjonalt forbud mot miljøgifter. På vegne av representanten Bård Vegar Solhjell og meg selv vil jeg gjerne fremme et forslag om utbyggingen av E18 Vestkorridoren og konsekvenser for luftkvalitet og klimagassutslipp. På vegne av representanten Abid Q. Raja og meg selv vil jeg framsette et forslag om å sikre fylkeskommunene mulighet til å stille miljøkrav til drosjenæringen.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
I ordboken beskrives begrepet «utfasing» som noe som skal forsvinne gradvis. Derfor er jeg veldig fornøyd med at det i regjeringserklæringen sto: «Sikre utfasing av fyring med fossil olje i alle offentlige bygg innen 2018 og forby bruk av fossil olje i oppvarming i alle bygg fra 2020.» I dagens VG kan vi lese at regjeringen åpenbart ikke har lest ordboken, for der sier Erna Solberg at da hun skrev at hun ønsket å utfase fyring med fossil olje, mente hun bare utfasing av grunnlast med fossil olje. Hvorfor i all verden har det blitt sånn at regjeringen har valgt å gå vekk fra sitt løfte i regjeringserklæringen om å forby bruk av fossil olje og utfase fyring med fossil olje i alle offentlige bygg?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
Nå driver statsråden med en klassisk øvelse fra denne talerstolen, nemlig å svare på noe annet enn det jeg spurte om. Jeg vet utmerket godt hva som står i klimaforliket – det er omtale av grunnlast og spisslast. Men jeg ser også regjeringserklæringen, og det var regjeringserklæringen – altså Tine Sundtofts regjerings eget løfte om utfasing av fyring med fossil olje i alle offentlige bygg innen 2018, og forby bruk av fossil olje – jeg spurte om hvorfor regjeringen har løpt fra. Jeg snakker ikke om klimaforliket, jeg snakker om regjeringserklæringen, som Tine Sundtoft styrer landet på.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
I revidert nasjonalbudsjett er det et helt kapittel som er viet spørsmålet om Norges internasjonale klimabidrag. Jeg vil si at det er en god oppsummering av det Norge står for, og det angir på noen områder retningen til Norge videre. Det er bra. Men hvis jeg skulle si noe om hva det er som mangler, og hva slags perspektiver jeg synes mangler i den presentasjonen og det kapitlet, som vi fra komiteen egentlig ønsket å invitere ministeren til debatt om, vil det være følgende: Erna Solberg, statsministeren vår, har to favorittord: kunnskap og gjennomføringskraft. Gjennom våren har vi fått en klar beskjed fra verdenssamfunnet og fra verdens klimaeksperter om hva det betyr, nemlig at det er helt nødvendig raskt å redusere de samlede utslippene av verdens klimagasser. Endringene er i gang, og de er mer dramatiske enn noen gang. Halvparten av Norges befolkning sier at de har erfaringer fra klimaendringer, noe som skulle gjøre at det var stor mulighet for å få oppslutning om en offensiv klimapolitikk. Jeg har tre ting jeg vil trekke fram. For det første mangler perspektivet om hvor stor andel av de fossile ressursene Norge vil la ligge. Det drøftes ikke engang. IPCC sier at det er minst fem ganger så mye fossile ressurser i verden som det vi har råd til å benytte oss av hvis vi skal hindre en oppvarming på mer enn 2 grader. Da hadde jeg forventet at vi i hvert fall drøftet om Norge skulle ta en del av ansvaret for å la våre fossile ressurser ligge. Alle skjønner at det ligger rikdom i å hente ut fossile ressurser. I det ligger også problemet, nemlig at hvis vi skal la noe av det ligge, må vi faktisk se på hva slags andel vi skal la ligge. Det andre er hvor store klimaforpliktelser vi skal påta oss fram mot 2030. Statsråden har tidligere vært inne på at hun ønsker at regjeringen skal legge fram en politikk basert på et karbonbudsjett. Det synes jeg er bra, for IPCC gir oss et karbonbudsjett på 750 gigatonn. Vel, da hadde jeg forventet at vi sa noe om hvor mye vi vil gå ut i verden og si at vi har tenkt å ta av det samlede karbonbudsjettet. Jeg mener at regjeringen bør hente ekspertuttalelser fra fagmiljøene som finnes i Norge for å få innspill til hvilken andel av karbonbudsjettet det er rimelig og rettferdig at Norge benytter. Det tredje er at vi må gjøre en jobb for å nå målet om å bruke 100 mrd. dollar årlig fra 2020. Jeg forventer at regjeringen fram mot klimatoppmøtet i september klargjør hvor stor andel av de pengene Norge bør stille opp med.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
På vegne av representantene Hadia Tajik, Hege Haukeland Liadal og meg selv vil jeg framsette et forslag om etablering av en nasjonal enhet mot kampfiksing og manipulering.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
På vegne av representanten Audun Lysbakken og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om tak på lederlønninger.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
Da kan jeg følge opp der Slagsvold Vedum slapp: I fjor økte antall flyktninger i verden med 6 millioner mennesker – bare i fjor. Det er 2,5 millioner mennesker som er drevet ut av Syria. Som Slagsvold Vedum var inne på, bestemte regjeringen og stortingsflertallet – Kristelig Folkeparti inkludert – i fjor å redusere antallet kvoteflyktninger i forhold til det den rød-grønne regjeringen hadde foreslått. Så har representanten Syversen sagt at man skal se på kriteriene. Men det hjelper ikke mye når vi her og nå kan vedta at vi skal ta imot flere skadde syrere. Det er ikke slik at Kristelig Folkeparti kan vri seg unna det faktum at de selv har underskrevet en avtale der det er ganske strenge kriterier for hva slags flyktninger som skal komme inn i Norge. Hvorfor kan ikke Kristelig Folkeparti bare stemme for det forslaget som ligger i salen i dag, som sikrer at vi tar imot flere skadde syrere, i stedet for en ny byråkratisk prosess – når vi alle egentlig vet hva som ville vært det riktige å gjøre?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
President, jeg gir replikken til Senterpartiet.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
SV og de andre rød-grønne partiene valgte å kutte i kontantstøtten fordi det er en gammeldags ordning som får feminister ikke bare i Høyre, men i alle andre partier, til å rødme i skam. Barnehager er et mye, mye bedre velferdstilbud, og vi i SV har ikke troen på ordninger der en skal betale penger til mennesker for at de ikke benytter seg av et velferdstilbud. Derfor er det slik at vi i vårt statsbudsjett i fjor sørget for å finansiere innfasing av to barnehageopptak i året. Det valgte Høyre og samarbeidspartiene deres helt på egenhånd å nedprioritere, men de anvendte motsatt logikk: styrket kontantstøtten og kuttet massivt i barnehagefinansieringen. Det er det veldig mange flere familier som vil lide under på sikt, og det er ikke bare dårlig velferdspolitikk, men også dårlig kunnskapspolitikk.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
Representanten Holthe må gjerne mene at det å behandle en proposisjon som har enorme konsekvenser for næringslivet i distriktene i Norge på fire virkedager, er forsvarlig, men det mener ikke jeg. Jeg mener at denne saken illustrerer hele problemet med EØS-avtalen, og det er at Stortinget settes til side. Det er udemokratisk, og det er et problem for alle de i Distrikts-Norge som må betale prisen for det. Jeg mener at den kompensasjonsordningen regjeringen kom fram til, ikke er god nok i det hele tatt. Det er ikke sånn at hvis en bedrift mister 1 mill. kr, så hjelper det den at det brukes 1 mill. kr ekstra på en fylkesvei i nærheten. Derfor foreslår SV i dag at vi ber regjeringen komme tilbake med en ordentlig sak til Stortinget, der de som faktisk opplever kutt som følge av dette, får reell kompensasjon. Før Fremskrittspartiet kom i regjering, tror jeg de ville vært med på det forslaget.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
I en rekke saker i behandlingen av revidert nasjonalbudsjett i år vil vi se at SV på mange måter er det mest økonomisk ansvarlige partiet. Vi finner mye penger til omprioritering, men vi dekker det inn med ekte saldering, og derfor mener vi ikke at det kuttet Arbeiderpartiet gjør i kontantstøtten, er realistisk. Vi har en halvårseffekt på vårt kutt, fordi det vil gjelde fra 1. juli. Så er det grunn til å minne representanten Syversen om at da den rød-grønne regjeringen overtok og SV overtok Kunnskapsdepartementet, var det 62 365 mottakere av kontantstøtte i Norge – og per 31. desember 2012 var det 12 547. Så jeg mener at SV ikke har noe å rødme over. Vi har gjennomført tidenes barnehagerevolusjon med full barnehagedekning, og det har naturligvis ført til mange titusen færre kontantstøttemottakere. Der er jeg stolt av SVs innsats.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
Det å si at ledigheten framover vil være lavere enn snittet av ledighet de siste 25 årene, er en veldig «finansdepartementsmåte» å si at ledigheten vil gå opp på. Det tror jeg jeg og finansministeren kan være enige om. Men jeg lurer jo på hvorfor finansministeren og regjeringen har endret permitteringsregelverket når de sier at de vil endre det tilbake igjen, hvis det har effekt. Hva er logikken i det grepet regjeringen har gjort, når NHO er imot det, når LO er imot det, og vi vet at flere vil miste jobben i tiden som kommer? Ville det ikke vært like greit å unnlate å gjennomføre det finansministeren kaller en normalisering av permitteringsregelverket, og la reglene være som de er, som gir forutsigbarhet til industrien og forutsigbarhet i hverdagen til tusenvis av norske arbeidere i industrien?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
For min del kunne jeg gjerne hørt flere replikker fra representanten Slagsvold Vedum, men jeg har et enkelt spørsmål til statsråden: La oss si at statsråden hadde fått en urettmessig skattesmell på 50 000 kr. Så klarer statsråden etter hvert å dokumentere at dette ikke stemmer, og at han har betalt 50 000 kr for mye i skatt og sender denne informasjonen til skatteetaten. Hvis statsråden da hadde fått et svarbrev tilbake hvor det sto: Ja, du har helt rett. Vi har tatt 50 000 kr for mye, og vi skal kompensere det ved å bruke 50 000 kr på å tette noen hull i veien to kvartal unna. Ville statsråden da følt at han var reelt og fullt ut kompensert krone for krone?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
Det første den rød-grønne regjeringen gjorde da den tok over i 2005, var å øke antallet kvoteflyktninger. Det var en kampsak under valgkampen i 2005. Der sto SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet på den siden som ville øke antallet kvoteflyktninger, og Fremskrittspartiet argumenterte hardt imot. Jeg har lyst til å sitere Ibsen for representanten Keshvari: Der ute, under det skinnende hvelv, mellem menn det heter: «Mann, vær deg selv!» Her inne hos oss mellem trollenes flokk det heter: «Troll, vær deg selv – nok!» Det er nå engang slik at det er en krise i Syria som har utløst mer enn 6 millioner flyktninger, og 2,5 millioner av de flyktningene er på flukt ute av Syria. Jordan har tatt imot hundretusenvis, og Libanon har tatt imot hundretusenvis. Nå stenger de etter hvert grensene, for de klarer ikke å ta imot flere. Denne regjeringen mener at heller ikke vi kan ta imot flere nå. Vi har ikke råd til det. Jeg vet ikke hvor Keshvari henter sine argumenter fra. Det var ingen borgerkrig i Syria i 2006, men det var det i fjor, og allerede da var flyktningkatastrofen verdens største. Da foreslo de daværende regjeringspartiene å øke antallet kvoteflyktninger for å ta imot flere syrere. Det var Fremskrittspartiet som var imot det. Det var Fremskrittspartiet som sørget for at hvis man skulle ta imot 1 000 flyktninger fra Syria, måtte 500 andre flyktninger, som var i nød andre steder i verden, bli igjen der de var, og ikke få lov til å være i Norge. En kritikk av det politiske standpunktet og en påpekning av de menneskelige konsekvensene av Fremskrittspartiets politikk får representanter fra Fremskrittspartiet bare leve med kommer fra denne talerstolen, uten å stå her og spille fornærmet. Det er en ganske rar forestilling vi har vært vitner til i dag, hvor det ene partiet etter det andre har skjøvet retningslinjer fra 2010 og vikarierende argumentasjon over manglende kapasitet i kommunene foran seg, for å dekke over det faktumet at de er imot å ta imot flyktninger, fordi de har gått til valg på en strengere innvandrings-, asyl- og flyktningpolitikk. Dette er jo politikken til Fremskrittspartiet – så enkelt er det. Representanten Keshvari var fornærmet over at Karin Andersen antydet at Fremskrittspartiet var mer opptatt av taxfree og båtmotorer enn av flyktninger. Hvordan kunne Karin Andersen havne i den villfarelsen? Jeg undres. Det kan jo ha noe med at det eneste Fremskrittspartiet har snakket om i hele debatten i dag, og det eneste Fremskrittspartiet har snakket om i alle avisoppslagene om revidert nasjonalbudsjett, er hvilket politisk linjeskifte det er at den rikeste eliten i Norge får billigere 150 hestekrefters båtmotorer, og at resten får en ekstra flaske vin.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
På vegne av representanten Snorre Serigstad Valen og meg sjøl har jeg gleden av å sette fram forslag om å gi unge under 25 år som ikke er i skole eller utdanning, rett til utdanning og kompetansegivende aktivitet, veiledning og/eller jobbtilbud innen tre måneder. På vegne av representanten Heikki Eidsvoll Holmås og meg sjøl vil jeg framsette et forslag om å gi unge som er innvilget uføretrygd, tilgang på hjelp og tiltak fra Nav for å komme i arbeid.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
For to dager sida kunne vi lese at Gjermund Hagesæter feiret det nye taxfree-kvoten, og sa at det var et uttrykk for en ny politisk kurs. Før han begynner på den historien om Kristin Halvorsen, vil jeg bare opplyse om at hvis man bytter fra sprit til vin, blir det mindre alkohol, men hvis man bytter fra tobakk til vin, blir det mer alkohol. I SV er vi mer opptatt av full barnehagedekning enn av full kvote. Vi er ganske opprørt over en situasjon der det er behov, der regjeringen har regnet feil når det gjelder barnehager, der de har regnet feil når det gjelder lærlingplasser, der det er stort behov i kommunesektoren, som nå har stor skattesvikt. Når en av Fremskrittspartiets hjertesaker er – om det ikke er barnehager, så burde det være eldreomsorg – kan representanten Hagesæter gi ett godt argument for hvorfor billigere sprit er viktigere enn valgfrihet for barnefamilier som trenger barnehageplass?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
I dag er det verdens flyktningdag, og FN melder om at det aldri har vært flere flyktninger i verden. Krisen i Syria, og ikke minst i nabolandene, der Jordan nå har stengt grensene for flere mottak, er katastrofal. Venstre har nå i vår valgt å stemme ned Sosialistisk Venstrepartis forslag om å ta imot flere flyktninger. Venstre har inngått en avtale med regjeringen der det ikke skal være lov å ta imot splittede familier, bare de som er mest integrerbare skal tas imot. I hele vår har partiet vært fullstendig handlingslammet på et av de områdene som jeg trodde var viktig for Venstre, og nå fremmer man altså et forslag om en gjennomgang av retningslinjene, uten å si noe om innholdet. Jeg er veldig forbauset over Venstre nå, og vil spørre: Er det meningen at dette skal føre til endring? Og vil det også føre til endringer i den inngåtte avtalen om de begrensningene som er der, som ikke er humanitære?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
For to timer sida sto stortingspresidenten og jeg ute på Løvebakken, og stortingspresidenten tok imot 169 slike båter. På dem står det navnet vårt, men det står også «En livbåt for Syria». Stortingspresidenten tok imot båtene, men det handler jo om å ta imot folk. Da Kosovo-krigen var på sitt verste, tok Norge imot 6 000. Da sa daværende stortingsrepresentant Inge Lønning fra Høyre at det bare var ett parti som hadde «robust nok samvittighet» til å si nei. Han sa også at det bare var ett parti, nemlig Fremskrittspartiet, som hadde «fantasi nok» til å tro at det gikk an å velge mellom å hjelpe her og å hjelpe der. Og han sa at det var det ingen andre som mente – FN mener det ikke, hjelpeorganisasjonene mener det ikke. Det er bare Fremskrittspartiet, sa Lønning da, og han fortsatte: «Det er med respekt å melde litt trist at det finnes et politisk parti i Norge som ikke er i stand til å oppfatte dette.» I dag er det tydeligvis et flertall som er blinde og døve for nøden og nødrop fra FN og hjelpeorganisasjonene. Det hadde vært behov for at høyresida hadde akslet noen politikere med det format som Inge Lønning hadde, som var i stand til å se at vi måtte gjøre noe når det var krise. Da må vi gjøre det som er nødvendig, og ikke minst mulig. SV har fremmet forslag om dette i Stortinget som har blitt nedstemt. I dag foreligger det noen forslag om at man i hvert fall skal løse litt på reglene. Det kan regjeringen gjøre på det sekundet de vil. Tvert imot har de inngått en avtale med Venstre og Kristelig Folkeparti om å ha stramme regler der det bare er de mest tilpasningsdyktige som skal komme. Familier som er splittet i krig, skal ikke få komme. Alle som vet noe om krig, vet at da splittes familier. En familie som har mistet en av sine kjære, skal altså utelukkes fra å komme til Norge, for da kan det komme en for mye, og det er det verste som kan skje. Det forslaget som foreligger i dag fra Senterpartiet, bør alle stemme for. Jeg vil oppfordre så sterkt jeg kan, også Arbeiderpartiet til å stemme for det. Arbeiderpartiet har noen forslag i denne innstillingen, men det er ikke lenger enn to uker siden de stemte mot å ta imot flere flyktninger. De stemte mot å gi oppsettende virkning for de asylbarna som kan risikere å bli sendt ut av landet før nytt regelverk er på plass. Så nå forventer jeg snart at også Arbeiderpartiet er med når beslutningene tas, og er med på et flertallsvedtak som i hvert fall kan bety at vi tar imot noen av dem som trenger det aller mest.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
I går meldte NTB at Jordan stenger grensene sine for flyktninger fra Syria. Vesle Libanon, som er like stort som mitt hjemfylke, Hedmark, og har fire millioner mennesker, har tatt imot over en million flykninger. I Irak, som tar imot mange, er det krig og krise – vi ser det på tv hver dag. Tyrkia har tatt imot mange. Det er situasjonen i disse nærområdene som nå er så kritisk, og fullt ut er sammenlignbar med den situasjonen som var i nabolandene rundt Kosovo, da Stortinget – mot kun Fremskrittspartiets stemmer – den gangen tok imot 6 000. SV har fremmet forslag, som ble nedstemt for noen uker siden, om å ta imot inntil 5 000. Det er heller ikke et høyt tall. SV fremmet, da vi satt i regjering, forslag om å ta imot langt flere enn det denne regjeringen vil ta imot. Denne regjeringen har måttet bli tvunget av stortingsflertallet til å ta imot noen flere. Situasjonen eskalerer for hver eneste dag. Det er dette som er alvoret i denne saken. Flyktninghjelpen ber oss om å ta imot flere. Amnesty har vært ute på plassen her i dag, og stortingspresidenten tok imot beskjed om at vi må ta imot flere. FN sier at vi må ta imot flere. Det er en akutt situasjon, som eskalerer fra dag til dag og fra time til time – og så er representantene fra Fremskrittspartiet opptatt av hva SV gjorde i regjering for flere år siden. Det er ikke det alvor som denne saken fortjener. Dette skjer nå. Norge er et av de rikeste land i verden, vi kan ta imot flere, og vi kan hjelpe mer i nærområdene. Forrige gang jeg var oppe her, siterte jeg daværende stortingsrepresentant Inge Lønning fra Høyre, som sa at under Kosovo-krigen var det bare ett parti som hadde samvittighet til å stemme nei når situasjonen var så akutt. Dessverre ser det i dag ut til at det er et flertall i salen som har det. Men jeg ville håpe at presidenten nå kunne bruke sin innflytelse til å formidle det budskapet som ble formidlet ute på Løvebakken for noen timer siden, der Amnesty fortalte hva som skjer i praksis et sted i verden der det er krig og krise, mens vi sitter her i verdens rikeste land og skal vedta et budsjett og altså velger å bruke det handlingsrommet vi har, til å innvilge folk billigere taxfree-kvoter. Jeg skjems!
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
Det er situasjonen i nærområdene, som tar imot mange flyktninger, som er den akutte grunnen til at FN og organisasjonene nå ber oss om å ta imot flere. Det er nå vi behandler et revidert nasjonalbudsjett, der vi kunne gjort det mulig. Det er slik nå, som det var under Kosovo-krigen, at når situasjonen i nærområdene blir så vanskelig, er det ikke et valg mellom å hjelpe her eller der, men vi må gjøre begge deler, som både tidligere stortingsrepresentant Inge Lønning og tidligere stortingsrepresentant Per-Kristian Foss så utmerket sa i debatten den gangen. For det er akutt nå, og det blir verre for hver dag som går. Jeg synes det er uverdig at vi ikke klarer å ta en slik beslutning nå, og at vi ikke greier å imøtekomme de mest prekære humanitære behovene, som internasjonale organisasjoner ber oss om.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-20:
President! Jeg stemte feil. Jeg stemte for – jeg skulle stemt imot.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-06-20:
På vegner av stortingsrepresentanten Olaug V. Bollestad og meg sjølv vil eg setja fram eit representantforslag om å gjennomføra ei offentleg utgreiing om kvinnehelse. På vegner av stortingsrepresentanten Heidi Greni og meg sjølv vil eg fremja eit representantforslag om ein handlingsplan for å styrkja symjeferdigheitene hjå born og unge. På vegner av stortingsrepresentanten Per Olaf Lundteigen og meg sjølv vil eg fremja eit representantforslag om ein gjennomgang av LAR-ordninga i Noreg.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-06-20:
På vegne av representantene Hans Fredrik Grøvan, Rigmor Andersen Eide, Geir S. Toskedal og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om tidlig innsats i skolen gjennom økt lærertetthet på 1.–4. trinn.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-06-20:
Min erfaring fra denne salen er at det generelt sett er undring i Arbeiderpartiet når man ikke støtter forslagene deres. Det skjønner jeg fortsatt er en undring. Det kan jo hende det er fordi vi har fått til et samarbeid som innbefatter andre partier i denne omgang. Ja, vi har fått 175 mill. kr til barnehagene. Vi har mottatt mye positivt fra kommunene for det. Så kan man diskutere: Er det krone for krone? Det vi vet, er at beregningsgrunnlaget har vært for svakt. Det har vært for svakt over lang tid. Det kommunene har sagt til meg – som kanskje er enda viktigere enn millionene akkurat her – er at vi får på plass et godt beregningsgrunnlag. Som representanten vet, har vi også et verbalforslag, der man sier at det skal være klart, og det skal gjelde for 2015-budsjettet. Det er etter min mening kanskje det aller viktigste vi gjør akkurat på den sektoren, med de vedtakene vi fatter i dag.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-06-20:
I år tar vi imot flere kvoteflyktninger enn noen gang. En stor del av dem er forbeholdt flyktninger fra Syria. Jeg er helt enig i det engasjementet Trygve Slagsvold Vedum viser til, både fra Senterpartiet og Kristelig Folkeparti, når det gjelder å ta ansvar. Vi tar ansvar, ved å sørge for store bevilgninger til situasjonen i Syria og i nabolandene, ikke minst, for at de skal kunne ta imot flyktninger, og vi tar et ansvar ved å ta imot flyktninger her. Så vet representanten Slagsvold Vedum at vi i fellesskap, faktisk, for et par uker siden gjorde et vedtak i Stortinget som var tilnærmet enstemmig, hvor man ba regjeringen se på hvordan vi kan ta imot syriske flyktninger, og komme tilbake til Stortinget med det. Det er jeg veldig glad for, for her trenger vi et stort flertall, som viser at Norge tar sitt ansvar.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-06-20:
Her var det flere forhold. For det første, når det gjelder hvilke overføringsflyktninger vi tar imot, regner jeg med at representanten Serigstad Valen er klar over at de retningslinjene som gjelder, ble innført da SV satt i regjering. Så hvis man bruker veldig sterke adjektiver, som jeg har sett andre representanter fra SV bruke om det, er det en dom over de retningslinjer man selv har fastlagt. Men så er jeg helt enig: Vi skal gjøre vårt for å ta imot flyktninger fra Syria. Vi vedtar noe i dag, som går på at kriteriene skal ses på. Vi vedtok for et par uker siden en felles oppfordring til regjeringen om hvordan den skal komme tilbake til Stortinget for at vi skal kunne se på om vi kan ta imot flere. Engasjementet deler vi. Jeg håper også at vi i fellesskap kan sørge for at det blir resultater av dette, både for å gjøre noe her hjemme, i Syria og i nabolandene.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-06-20:
Først får jeg tillate meg å gi litt ros. Snorre Serigstad Valen er en sterk retoriker på sitt partis vegne. Men det er klart at det blir en del adjektiver av det også, og når man snakker om at feminister rødmer i skam av kontantstøtten – du verden, åtte år i regjering! Det har blitt mye rødming da, regner jeg med, for det er altså en ordning som SV ikke bare har vært med på, men til og med har økt for visse grupper. Men jeg har lyst til å stille et spørsmål, for SV er i hvert fall økonomisk edruelig når man kutter i kontantstøtten i det reviderte budsjettet. SV kutter med 100 mill. kr, fordi man skjønner at man ikke kan ta penger som allerede er gitt, mens Arbeiderpartiet kutter med 200 mill. kr og skal altså ha penger tilbake fra dem som har hatt kontantstøtte tidligere i år. Mitt spørsmål er: Hvordan føles det å være så mye mer økonomisk edruelig enn Arbeiderpartiet?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-06-20:
Siden vi har avskaffet 50-øringen, blir det rundet opp til én krone. Da blir det i hvert fall dobbelt så mye i skattelette – så det skal være sagt. Jeg vil få gratulere representanten Gahr Støre som ny leder i Arbeiderpartiet. Vi er ikke like begeistret for at han forlater finanskomiteen, men det kan sikkert like fullt bli anledning til å møtes i salen. Jeg har et spørsmål knyttet til budsjettpolitikk og Arbeiderpartiet. Representanten Gahr Støre har anvist en ny familiepolitisk kurs. I hvert fall ble det tolket dithen da han ble valgt til ny leder. I dette reviderte budsjettet kutter Arbeiderpartiet kontantstøtten så til de grader ved at man tar de pengene folk har fått fra januar til nå, for å saldere sitt eget budsjett. Ikke engang SV gjør det. Mitt spørsmål er: Er dette et eksempel på en ny familiepolitisk kurs eller en ny måte å budsjettere på fra Arbeiderpartiet?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-06-20:
Jeg har ikke tenkt å karakterisere noen andre partier eller andre partiers talere. Jeg har bare lyst å slå fast noe som det har vært et bredt et flertall for i dette stortinget, fra og med behandlingen av dette budsjettet før jul til salderingen av budsjettet for fjoråret og til de løpende bevilgningene som regjeringen har gitt til Syria, Sudan og andre katastrofeområder. Det er en betydelig vilje i alle partier til å stille opp, både i nærområdene og hjemme. Det er bare en uke siden Stortinget ga regjeringen i oppdrag å se på hvordan vi i fortsettelsen kan bedre situasjonen for flyktningene i Syria, både i nærområdene og her hjemme. Jeg har tillit til at regjeringen vil følge opp det, og jeg er helt sikker på at flertallet her i salen også kommer til å følge det opp.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
Jeg deler representanten Syversens brennende engasjement for barnefamilier. Da regjeringa la fram revidert nasjonalbudsjett, sto Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti side om side i vandrehallen og kritiserte prioriteringene. Jeg merket med stor glede det Syversen sa: Regjeringa satser 200 mill. kr på billigere alkohol og båtmotorer, men har ikke råd til å øke bevilgningene til barnehagene. Jeg hadde derfor store forventninger til forhandlingene. Jeg hadde trodd Kristelig Folkeparti skulle få bort billigere alkohol. Jeg hadde trodd Kristelig Folkeparti skulle få betalt barnehageregninga. Men jeg må konstatere at Kristelig Folkeparti forlot forhandlingsbordet med en ekstra liter taxfree-vin under armen og en halvbetalt barnehageregning. Jeg vil gjerne høre representantens tanker om Kristelig Folkepartis manglende gjennomslag i forhandlingene, om hvorfor en ikke støttet Arbeiderpartiets forslag om å si nei til billigere alkohol og være med på å betale hele barnehageregninga i dag.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
Rett over nyttår fikk 40 ansatte på stålverket Scana Steel på Jørpeland beskjed om at de mistet jobben. På Rosenberg Verft fikk et enda større antall den samme beskjeden kort tid etterpå. Kun uker etter det kom samme type beskjed til de ansatte i Westcon i Ølen og i Storesund Marine på Karmøy. Da de ansatte på stålverket og på Rosenberg Verft mistet jobben, spurte Arbeiderpartiet arbeidsministeren hva han ville gjøre for å sikre norske arbeidsplasser. Han svarte at han ville vente og se. Da de ansatte i Westcon og i Storesund Marine mistet jobben, spurte Arbeiderpartiet næringsministeren hva hun ville gjøre for å sikre norske arbeidsplasser. Hun svarte at hun ville vente og se. Jeg tenkte at vi kanskje venter på finansministeren – det er jo hun som sitter på pengene. Men da revidert nasjonalbudsjett ble lagt fram, var også hun med i samme klubben. På alle spørsmål om permitteringsregelverket svarte hun at hun ville vente og se. Representanten Svein Flåtten mente tidligere i dag at regjeringas politikk skaper flere arbeidsplasser. Når jeg har snakket med ansatte og ledelsen på stålverket, på Rosenberg verft, i Westcon og i Storesund Marine, er de uenig. Samtlige peker på at endringene i permitteringsregelverket gjør at bedrifter ser seg tvunget til å si opp ansatte framfor å permittere når tidene blir tøffere. Det kan hende statistikken Flåtten har sett, forteller en annen historie, men det hjelper lite for familiene til dem som mister jobben. Det er ekte mennesker, som mister ekte jobber. Det skremmer meg at regjeringa ikke makter å se den realiteten. Jeg vil derfor utfordre regjeringspartiene på hvor lenge vi skal vente før en tar grep. Dette regelverket skaper økt usikkerhet for arbeidstakerne og deres familier og svekker utviklinga i bedrifter og lokalsamfunn rundt omkring i hele landet. Slik som situasjonen er nå, har vi en tap-tap-situasjon. De ansatte som mister jobben, taper. Bedriftene som mister kompetanse, taper. For konjunkturfølsomme bedrifter er det viktig å kunne holde på de ansattes kompetanse, selv om oppdrag og ordrer skulle utebli for en kortere periode. Sjelden har vel NHO og LO vært mer samstemte enn de er i kritikken av regjeringa på dette punktet. På høringa for budsjettet hørte vi det samme gang på gang. Bygge- og anleggsbransjen sto også samlet og slo alarm. I maritim næring var det Rederiforbundet som heiste det røde flagget. Så hvorfor er det så stille fra regjeringa – det er kanskje veldig kostbart å rette opp den endringa som en har gjort? Nei, det er det ikke. Det hadde ikke kostet mer enn halvparten av det beregnede inntektstapet på den økte taxfree-kvoten å gjøre noe med dette. Derfor frykter jeg – som representanten Serigstad Valen sa tidligere – at dette er drevet av ren ideologi fra de borgerlige partienes side. Jeg håper regjeringas ventetid snart er over, og at en kan ta konkrete grep i denne saken, slik at en kan snu en tap-tap-situasjon til en vinn-vinn-situasjon. Jeg lover i hvert fall at Arbeiderpartiet skal holde trykket oppe til permitteringsregelverket er endret.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-20:
Situasjonen i Syria blir dessverre enda mer dramatisk og verre for hver dag som går på grunn av den humanitære situasjonen. Vi hadde en diskusjon i Stortinget før jul om hvor mange kvoteflyktninger vi skal ta imot i Norge, og hva vi skal bidra med. Dessverre ble det etter regjeringsskiftet bestemt at man ville redusere antallet kvoteflyktninger med 500 i forhold til det forslaget som de rød-grønne partiene hadde. Når vi ser den globale flyktningsituasjonen nå og vet at den er verre enn noen gang, mener Syversen og Kristelig Folkeparti at det var en rett prioritering å kutte antall kvoteflyktninger i Norge med 500 stykker?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-20:
Fra 1. juli vil veldig mange norske bedrifter oppleve et kjempehopp i sin avgiftsbelastning. Hvis man ser på transportsektoren spesielt, har Finansdepartementet svart til komiteen at 200 transportbedrifter i snitt vil få 2,5 mill. kr mer i årlige avgifter. Det er – oppriktig – en avgiftssmell. I mitt eget fylke var bl.a. transportfirmaet Espeland Transport redd for at dette kunne være kroken på døra. Mitt spørsmål til representanten fra Høyre gjelder følgende: Vi har hatt denne saken til behandling i Stortinget. Det var høring i saken mandag, vi avga den onsdag. Er det forsvarlig ikke å ha bedt om utsettelse eller overgangsordninger når så mange bedrifter blir rammet så hardt, og når de må omstille seg fra vi gjør vedtak i dag, og innen 1. juli?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-20:
Jeg synes det er forunderlig å høre på representanten fra Høyre. Istedenfor å bekymre seg for de hundrevis av bedriftene som nå får en voldsom avgiftssmell, er man mer opptatt av å prøve å finne noen å legge skylden på for det som skjedde i fjor vår. Vi sa aldri ja til å endre differensiert arbeidsgiveravgift. Men man kunne jo, f.eks. da man så at man ikke fikk det gjennomslaget vi mente at man burde fått, bedt om overgangsordninger, man kunne bedt om utsettelse. Jeg gjentar: Er det seriøst å vedta avgiftsendringer nå som flere hundre bedrifter blir rammet av, om én uke? Er det en saksbehandling Høyre synes er klok, som Høyre synes er god? Hadde det ikke vært bedre heller å ha vært tydelig overfor EU, sagt nei, vi kan ikke gjennomføre det på den måten, vi må få overgangsordninger, vi må få en utsettelse, for nå kan mange bedriftsarbeidsplasser ryke i løpet av veldig kort tid hvis vi blir tvunget til å gjøre dette fra 1. juli?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-20:
Jeg vil gratulere Fremskrittspartiet med store og viktige gjennomslag. Så vil jeg ha en vurdering av et forslag: «Stortinget ber regjeringen gjennomgå retningslinjer for uttak av overføringsflyktninger …». – Det er det ene forslaget som Fremskrittspartiet er med på. Det andre, som vi har fremmet, er: «Stortinget ber regjeringen om å imøtekomme anmodningen fra FNs høykommissær for flyktninger slik at andelen overføringsflyktninger fra Syria med særlige medisinske behov økes ut over de kriterier som så langt er gitt fra den norske regjeringen.» Hvilket av de to forslagene er mest forpliktende og tydelig og tar sterkest menneskelig hensyn – er det forslaget der en skal gjennomgå retningslinjer, eller er det det om å imøtekomme anmodningen fra FN?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-20:
Jeg merket meg at helt fra starten av mars, da regjeringen valgte å presentere endringene, var hovedfokuset og hovedpoenget i regjeringens kommunikasjon å legge mest mulig skyld på dem som styrte et år før. Vi godtok aldri de endringene i differensiert arbeidsgiveravgift. Så ble det mye støy i mars og i starten av april, både fra opposisjonen her på huset og fra næringslivet i store deler av Distrikts-Norge, og regjeringen valgte da motvillig å gå en ny runde. Det som er et klart faktum, er at hvis man først sier ja, det var greit, og så går en ny runde, svekker man sin forhandlingskraft voldsomt. Nå blir det en tredje runde, for vi i Stortinget syntes det regjeringen kom med, var for dårlig, spesielt når det gjelder transportsektoren, og regjeringen skal gå en tredje runde. For hver sånn runde blir selvfølgelig forhandlingskraften til Norge svakere og svakere. Skal man møte EU, som har sine interesser, må man tørre å være tydelig og tørre å stå for norske interesser. Det mener vi at regjeringen har gjort på en for svak måte.