Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2006-11-23:
Senterpartiet har ingen representanter i justiskomiteen, men som medlem av næringskomiteen ønsker jeg å gi uttrykk for en del synspunkter på denne viktige saken. Allmennaksjeloven og aksjeloven danner grunnvoll og ramme for organisering og drift av en stor del av næringsvirksomheten vår. Det er avgjørende for vår verdiskaping at vi har en selskapsrettslovgivning som er moderne og tilpasset de næringsdrivendes behov. Samtidig må det tas hensyn til andre interessenter som kreditorer og ansatte. Regelverket må ta hensyn til endringer i næringslivets struktur og i internasjonale forhold. Regelverket må være dekkende uten å være for komplisert. Ved forrige hovedgjennomgang var Stortinget særlig opptatt av at lovene måtte tilpasses vår selskapsstruktur med en overvekt av små og bitte små selskaper. Resultatet ble da også to lover, én for de vanlige og én for de aller største. Man bad om en etterkontroll etter fem år fordi man var urolig for at forenklingsarbeidet ikke var gått langt nok. Jeg har en følelse av at hverdagserfaringene til den store mengden av småbedrifter kanskje ikke er nok hensyntatt i denne gjennomgangen heller. Det er et tydelig tegn på det når det i løpet av en kort periode er registrert 18 000 selskap som norskregistrert utenlandsk foretak, og dette ikke er et hovedanliggende i utredningen. Blant flere årsaker til å velge denne selskapsformen er en oppfatning av at aksjeloven er for omstendelig, og at den oppstiller for mange formelle krav og plikter til de små og mellomstore. Komiteen har pekt på at tiltak mot videre vekst av NUF-selskap må utredes. I det arbeidet trengs aktiv medvirkning fra dem som regelverket retter seg mot, og deres rådgivere. Senterpartiet mener derfor det er god grunn til å få utredet forslaget som NHO la fram i komiteens høring, om å opprette en selskapsrettkommisjon. Norges Autoriserte Regnskapsføreres Forening kom i høringene med forslag om å nedsette et utvalg for å forenkle og skrive om aksjeloven tilpasset de minste foretakene. Konkret foreslo NARF at reglene som angår de vanlige, rutinemessige forhold i mindre selskap, skal settes først i loven. Senterpartiet forventer at de viktige hensyn som ligger bak disse forslag, blir tatt på alvor. Uavhengig av arbeidsmåte ønsker Senterpartiet at hensynet til økt verdiskaping og enklere hverdag for gründere skal vektlegges langt mer i slikt lovarbeid. Når dette er sagt: Jeg setter pris på de endringer til det bedre som ligger i lovproposisjonen og i komiteens innstilling. Overgang fra tre til fire måneders intervall for rapporter fra daglig leder til styret er bra, likeså at rapporter til styret kan sløyfes i de aller minste selskap som ikke har daglig leder. Skjerpede regler om gjennomføring av mindretallsvedtak om gransking av styre og ledelse er også bra. Det vil bidra til tillit. Det er positivt at det nå er enighet om at revisjonsplikten må endres slik at de minste selskapene kan slippe, likeså at det skal arbeides for enklere rapportering til regnskapsregisteret og til aksjeregisteret. Senterpartiet er opptatt av at disse forenklingene blir en realitet, og at det skjer så raskt som mulig. Et hovedtema i lovrevisjonen er å øke eiernes innflytelse over nivået på lønninger og annen godtgjørelse. Det er på høg tid at det nå blir lovbestemt at retningslinjer for dette skal fastsettes av styret og behandles skikkelig på generalforsamlingen. Avtaler om opsjoner og andre aksjekursavhengige godtgjørelser må godkjennes før de inngås. Dette er et viktig framskritt. Men jeg er også bekymret etter den nye debatten vi har hatt i den siste tiden, først og fremst over den store avstand som er mellom det som kan kalles en liten elite i næringslivet, og vanlige folks oppfatning. Denne avgrunn i holdninger er skadelig for vår verdiskaping og skadelig for holdningen til norske selskaper. Derfor trengs ytterligere debatt og kanskje ytterligere rammer for lederlønninger i framtiden. I første omgang må vi få på plass gode kjøreregler som staten skal følge i sitt eierskap når det gjelder lederlønner, opsjoner, bonuser, etterlønn og pensjonsavtaler. Alle de inngåtte avtalene er et problem. Men jeg har lyst til å si at det er klokt ikke å bryte inngåtte avtaler. Det er også klokt å vurdere avtalene på nytt når utslagene blir annerledes enn forutsatt. Det var f.eks. klokt av Harald Norvik og bra for Statoil at han sa fra seg sin gullkantede pensjonsavtale da han måtte fratre. Senterpartiet har etterlyst en utredning om en ordning som bedre sikrer småaksjonærer mot å bli svindlet, og derved letter tilgangen på risikokapital til næringslivet. En slik tilsynsordning med sanksjonsmuligheter er omtalt i flere innstillinger fra Stortinget. I proposisjonen er utredet et tilsyn med et langt snevrere siktemål. Det vises til at Justisdepartementet ikke har ansvar for forhold på aksjemarkedet. Jeg har lyst til å si at det er synd at det er så tette skott mellom departement som sammen forvalter de lover som påvirker vår evne til verdiskaping. I våre naboland er slike tilsynsordninger for lengst på plass. Jeg er glad for at det i innstillingen er en viss åpenhet om at et aksjemarkedstilsyn blir videre utredet.