Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2012-11-30:
Jeg vil også takke interpellanten for å ta opp et svært viktig tema. Jeg er også glad for at vi får muligheten til å diskutere dette. Representanten Thorsen sier at Y-vei-ingeniører ofte blir de beste ingeniørene, og det er jeg helt enig i. Det hører vi også veldig ofte når komiteene eller partigruppene er ute og besøker lokalt næringsliv og lokale utdanningsinstitusjoner. Jeg har bl.a. hørt Gunvor Ulstein i Ulstein Group si at hun ikke vil ha ingeniører som ikke har sett en båt. Med det mener hun at folk trenger praktisk bakgrunn for å kunne virkelig nyttiggjøre seg av teorien sin. På Kongsberg fortalte de oss at – ikke til forkleinelse for de vanlige ingeniørene, som de kalte det – de liker best de som har et fagbrev i bunnen. Likevel har Fremskrittspartiet også vært negative i denne salen når undertegnede tidligere har tatt opp at vi burde gjøre det slik at man med fagbrev har studiekompetanse til å kunne gå videre på de linjene man selv ønsker. Vi vet ofte at folk ønsker å gå videre innen det faget de har. Derfor synes jeg det er rart at man skal overlate så mye makt til den enkelte utdanningsinstitusjon, og ikke overlate mer til hver enkelt å kunne å bestemme hvilken retning man har lyst til å gå. Statsråden bekrefter også at dette er et tilbud som har vokst fram på grunn av mangel noen steder, ikke nødvendigvis fordi man synes det har vært riktig og viktig å lage disse linjene. Jeg synes at det er riktig og viktig å lage disse linjene, og derfor ønsker jeg også at vi skal gjøre det enklere for ungdom som har et fagbrev, å gå videre – å anerkjenne den kompetansen som de har. Jeg syntes det var interessant da Arbeiderpartiets fraksjon i utdanningskomiteen var og besøkte Kongsberg Gruppen. Da fikk vi høre om dem som går videre med fagbrev rett til fagskolen – en kortere utdanning enn ingeniørutdanningene. På Kongsberg sa de at hos dem går de med fagskoleutdanning rett inn i stillinger ved siden av ingeniørene. For meg betyr dette at næringslivet anerkjenner den kompetansen som man har med fagbrev og et påbygg av teoretisk utdanning, mens man med den samme utdanningen – et fagbrev og en fagskoleutdanning – noen steder ville funnet det vanskelig å komme inn på en bachelorutdanning på de samme fagene, med mindre man var på en høyskole eller et universitet som hadde lagt spesielt til rette for det. Jeg synes at Y-veien er bra. Jeg synes det er et godt tiltak, men det kan allikevel aldri bli noe annet enn en spesiell løsning for spesielle linjer, for spesielle fagbrev. Jeg ønsker å tvinge universiteter og høyskoler til å tenke nytt og annerledes, og det tror jeg de blir nødt til å gjøre dersom vi gir ungdom med fagbrev den samme muligheten til å kunne gå videre som dem som tar studiespesialisering. Jeg tror også det vil være med og øke attraktiviteten til fagbrev, og jeg tror det vil gjøre at flere ønsker å ta fagbrev som ikke tar fagbrev i dag. Jeg tror vi vil sende en klar beskjed til de ungdommene som tar fagbrev, om at den kompetansen som de får gjennom opplæring i skole og bedrift, virkelig er verdt like mye som de tre årene som andre bruker på studiespesialisering. Da blir det også mer motiverende. Vi vet at det er sterke motkrefter mot dette, ikke bare når det gjelder det forslaget som jeg snakker om nå, men også mot Y-veien generelt – det så vi da vi fikk stortingsmeldingen om velferdsstatens yrker. Det er sterke motkrefter mot å prøve ut Y-veien for helsefag, og det er sterke motkrefter mot å prøve ut Y-veien for barne- og ungdomsarbeidere. Her trengs det holdningsendringer og mye jobbing, men det trengs også at vi som politikere er modige og endrer lover og regelverk, sånn at vi kan være med å dytte på for ikke å miste de beste elevene fordi de er låst inne i et system hvor de ikke kommer videre.