Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-11-26:
Miljøfrakt er en liten gründerbedrift på mitt hjemsted Flisa i Hedmark. De har bygget sin forretningsidé rundt miljøvennlig transport. De skulle kjøre på 100 pst. biodiesel og for øvrig gjøre alt etter boka i forhold til miljøet. Etter dagens debatt har de kanskje fått seg en lekse i hva det å ha tillit til løfter betyr. Biodieselavgiften slår beina fullstendig under satsingen. Det gjør den for alle som har tenkt å bruke mer enn innblandingspåbudet sier, og den slår beina under alle som har tenkt å satse på produksjon av biodiesel som skal konkurrere fullt ut med vanlig diesel, altså ikke blandes inn. Forskjellen er tydelig: Arbeiderpartiet sier de er opptatt av klima, men de viser hvor glad de er i avgifter. Biodiesel har også avslørt – om jeg kan si det forsiktig – en oppsiktsvekkende dynamisk tenkning i Regjeringen. Både statsminister og finansminister, og i dag finanspolitisk talsmann, har snakket om provenytap på 16 milliarder kr på biodiesel. Det er i så fall 40 ganger effekten slik den framkommer i budsjettet, og avdekker at statsministeren framstiller dette som om man momentant får en full overgang til biodiesel før produktene er ferdig utviklet og på markedet. Denne holdningen står i sterk kontrast til tenkningen knyttet til skatt. Da er alt statisk. En krone i skattelettelse framstilles da alltid som en krone tapt for staten. Begge deler er, med respekt å melde, like håpløst. Finansdepartementet skal ha ros for at de i proposisjonen erkjenner, slik Høyre har påpekt lenge, at skattemodellene vi bruker, er statiske, mens avgiftsberegningene tar inn dynamiske effekter. Departementet innrømmer at dette er en svakhet og at modellene må forbedres. Måtte det også gi som resultat at de rød-grønne innser utfordringen i å utforme et godt skattesystem. For med dagens tenkning i Regjeringen er risikoen tosidig: Avgifter blir brukt til å opprettholde gammel og lite framtidsrettet adferd, fordi man frykter dynamikken som endringen setter i gang, mens skattenivået blitt satt for høyt fordi man ikke anerkjenner den samme dynamikken. Skal Norges unge klare å bære vårt velferdsnivå når vi blir gamle, må vi i dag være opptatt av å stimulere til innsats, inkludering, skapervilje og evne til vekst og utvikling. Vi må kort og godt utvikle humankapitalen. Dette er en av skattesystemets hovedutfordringer. Det er en balansegang mellom skattetrykk og fordelings- og skadevirkningene. Skattesystemets innvirkning på vekst og verdiskapingsevne må mer i fokus. Da må man erkjenne at det er en sammenheng mellom skatt og vilje til innsats, sammenheng mellom solide bedrifter, solide eiere, trygge arbeidsplasser og skatt, og sammenheng mellom unndratt skatt og skattenivå. Det må erkjennes at det er en dynamikk her. Høyre viste i regjering hva fornuftige vekstfremmende skatteletter kan gi som resultat: De øker vekstevnen, og de øker over tid statens inntekter. Bare så synd at gevinsten nå er omdannet til et høyt offentlig utgiftsnivå av en rød-grønn regjering. Høyres budsjettforslag viser vei mot mer fokus på verdiskaping igjen. Vi gjør grep som, om de hadde blitt vedtatt, ville ha bidratt til tryggere og sterkere arbeidsplasser, et sterkere næringsliv, stimulering av den private sparing og sikring av folks hjem. Det er i privat sektor og i næringslivet vi har utfordringen. Regjeringen har ikke tatt inn over seg at verdiskapingen i offentlig sektor i stor grad finansieres av verdiskapingen i privat sektor. En todelt økonomi der konkurranseutsatt næringsliv jobber i motbakke og i tunge internasjonale konjunkturer, mens skjermet sektor opplever en oljebasert optimisme, vil komme til å svekke det offentliges mulighet til velferdsproduksjon. Balansen må være der. Finanskrisen er ikke over. Optimismen er på tur tilbake, men for store deler av næringslivet frykter vi at man bare så vidt har begynt å se konturene av ettervirkningene av krisen. Det er derfor bemerkelsesverdig at Regjeringen strammer inn på mange av krisetiltakene som var rettet mot næringslivet, mens de offentlige utgiftene fortsetter sin sterke vekst. Dette illustrerer utfordringene med krisetiltak godt. I den offentlige sektor har krisetiltak lett for å bli permanente. I et internasjonalt bilde der de fleste av våre handelspartnere fortsatt sliter med finanskrisen, vil den særnorske optimisme, basert på kraftig oljepengestimulans og en optimistisk skjermet sektor, lett føre til særnorsk renteøkning og dermed styrket norsk krone. Dette tar Høyre på alvor. Vårt alternative budsjett innebærer skatte- og avgiftsreduksjoner netto på omtrent 10 milliarder kr påløpt og over 6 milliarder kr bokført. Dette er en betydelig dreining av retningen på norsk økonomi, særlig når man ser effekten over flere år. Det største skattegrepet Regjeringen foretar i statsbudsjettet for 2010 er omlegging av formuesskatt på boliger. Det skal innføres et helt nytt takseringssystem til en kostnad av 65 mill. kr. Dette takseringssystemet skal legge til rette for svingninger i boligverdsettingen i takt med utviklingen av markedsverdiene hvert år. I tillegg innføres begrepene «primærbolig» og «sekundærbolig». Alle som har investert i leilighet eller hybel til barn, vil få denne boligen beskattet som sekundærbolig. Regjeringens siste grep er å heve bunnfradragene kraftig. Det siste er Høyre enig i. Det vil medføre at mange vil slippe formuesskatt på bolig, men samtidig har Regjeringen ved å innføre en modell der formuesverdiene skal justeres med utviklingen i markedsverdiene hvert år, lagt mulighetene åpne for automatiske formuesøkninger, og det kommer kanskje til å komme godt med når man skal redusere oljepengebruken så kraftig som denne regjeringen har behov for. Høyre vil over litt tid fjerne hele formuesskatten. Vi ser derfor ikke noe behov for eller nytte i å innføre et nytt takseringssystem. Vi vil fortsette å bruke de gamle takstene inntil vi har fjernet hele formuesskatten, og vi vil heve bunnfradraget til samme nivå som Regjeringen. Heving av bunnfradragene er også et lite, men utilstrekkelig bidrag til å styrke eierskapet i norsk næringsliv, men det er kanskje et plaster på såret siden arbeidende kapital synes å være glemt. Høyre foreslår derfor også en gjeninnføring av aksjerabatten, heving av fribeløpet ved aksjekjøp i egen bedrift, og vi vil beholde startavskrivningssatsen for maskiner på 30 pst. I sum vil disse grepene stimulere til investeringer for å skape nye og bevare eksisterende arbeidsplasser gjennom en målrettet satsing på en mangfoldig, sterkt privat eierskap og trygging av arbeidsplasser. Det snakkes mye om kunnskapsbasert næringsliv. SkatteFUNN er vel den eneste ordningen som også treffer SMB-segmentet med stimulans av FoU. Høyre vil derfor reversere de innstramningene som er skjedd i regjeringsperioden, og gå tilbake til den opprinnelige SkatteFUNN-ordningen og også innføre tilskudd til ulønnet forskningsinnsats. Høyre øker i sitt skatteopplegg både minstefradraget og innslagspunktet på trinn 1 i toppskatten. Det sikrer skattelettelser til alle, og med vårt opplegg ville 100 000 færre ha betalt toppskatt neste år. I tillegg foreslås et direkte skattefradrag for personer fra 62 år til 67 år som fortsetter å jobbe. En lønnsjustert heving av frikortgrensen og et utvidet fribeløp ved arbeid i hjemmet gjør at Høyre gjennom skattereduksjon på nær 3,1 milliarder kr vil få flere til å jobbe, flere til å jobbe mer og flere til å stå lenger i arbeid. Det er viktige grep. Vi vil sørge for at folk kommer fortest mulig tilbake i jobb i forbindelse med sykdom og skader og foreslår å gjeninnføre skattefritak for fordelen av arbeidsgivers dekning av behandlingsforsikringer og sykdomsutgifter. Regjeringen går i gal retning når de fjerner eller reduserer muligheten for sparing eller unnlater å stimulere til sparing i hvert eneste budsjett. Fjerning av formuesskatt er helt sentralt for å stimulere til sparing og for å gjøre det nøytralt hvilket formuesobjekt man sparer i. Individuell privat pensjonssparing, IPS, sikrer at de som ikke har en arbeidsgiver som sørger for tilleggspensjon, kan velge å prioritere dette selv. Vi vil tilbake til ordningen slik den var før Regjeringen amputerte den i 2007, og innfører 40 000 kr som sparebeløp. Vi fjerner også maksimum sparebeløp i BSU-ordningen for ungdom. I tillegg fjerner Høyre arveavgiften helt, og stimulerer dermed til at familiebedrifter skal kunne gå i arv og videreutvikle hele Distrikts-Norge. Når det gjelder hjemme-PC-ordningen, synes det som om Arbeiderpartiet har glemt sitt slagord «Alle skal med». Man har glemt den gruppen som ikke har tilgang til PC eid av arbeidsgiver. Derfor beholder vi hjemme-PC-ordningen for lønnsmottakere som har under 350 000 kr i inntekt. Høyre vil at alle skal med. Så en liten kommentar angående Spania-pensjonistene. Der håper jeg at finansministeren tar med seg det som forrige taler sa. Vi skulle gjerne ha støttet et forslag fra Fremskrittspartiet knyttet til RISK. Slik det forslaget er framsatt, kan ikke vi støtte det, fordi det ligger under et rammeområde. Men vi støtter det i prinsippet. Det er oppretting av en feil fra 2004.