trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2019-05-09:
Det er noe tankevekkende ved store deler av den offentlige debatten for tiden, i hvert fall knyttet til industri- og næringsutvikling, for de virkelig store, mest avgjørende sammenhengene er ofte de som får minst oppmerksomhet. Jeg skal nå ta for meg tre utviklingstrekk i det store bildet som viser hvordan det går, for det som er målet vårt nå, er en større industriell satsing også innenfor bioøkonomi. Investeringene må opp. De har de siste årene ligget på omkring 20 mrd. kr, til sammenligning med Sverige, som er oppe på over 70 mrd. kr i nye investeringer i industrien. Vi ser at det som faktisk produseres i Norge, sammenlignet med alt vi importerer, er på vei ned. Handelsbalansen har kontinuerlig blitt svekket de siste årene. Det forteller oss noe om hvorvidt vi kan forvente oss å ha den samme velferdsstaten i morgen. Det er langt på vei usikkert hvis vi ikke setter inn kraftigere og mer praktisk rettet industri- og næringspolitikk fra regjering og storting. Samtidig som dette skjer – at utsiktene for å få arbeid i morgen må forbedres kraftig – er store deler av befolkningen vår rammet av en utvikling med økende gjeld. Bare økningen i gjelden har vært opp mot 190 mrd. kr, altså – hvis vi gjør et overslag – nesten ti ganger så stor som investeringene i industrien. Vi vet at dette skjer samtidig som tre av ti familier i Norge har blitt fattigere under høyreregjeringen og Erna Solberg. Derfor er dette en alvorlig debatt. Vi trenger en helt annen forståelse og en mer jordnær og ærlig inngang til hvor vi står i dag, for å sørge for velferdsstaten i morgen. Næringsministeren var innom Borregaard. Én ting som Borregaard har lært oss, er at ved å industrialisere skogen får vi opp mot ti ganger så store verdier for det norske samfunnet som om vi kun driver en ren råvareeksport. Det er det som er vårt felles oppdrag: å sørge for at den ti-gangeren kommer til nytte for norske familier og arbeidsfolk. Jeg nevnte praktisk politikk. Vi trenger en kraftig forsterkning av det yrkesrettede tilbudet inn mot grønn sektor, både yrkesfag og fagskoler. Derfor har Arbeiderpartiets landsmøte gjort et spesifikt vedtak der vi sier at også fagskoler innenfor grønn sektor og landbruk må få statsstøtte, på linje med andre fag. I dag vet vi at det er andre fag som er prioritert. Det kan gjøres langt mye mer godt praktisk arbeid hvis alle arbeidsfolk som har lyst, får muligheten til å forsterke sin yrkesfaglige bakgrunn og muligheter til påfyll. I fylket som jeg kommer fra, må vi ta skjeen i egen hånd ettersom regjeringen ikke bidrar med ordentlige investeringer i fagskolene. Der har vi forsøkt å satse på fagskolene, men det er selvfølgelig krevende når den samme regjeringen har kuttet i fylkenes økonomi, og spesielt fylkene som vi her snakker om, hvor det er store potensialer innenfor bioøkonomi og ny industrireising i distriktene. Oppsummert: Det er avgjørende for framtidsutsiktene til folk i Norge at investeringene i nye arbeidsplasser går opp, og at forskjellene går ned.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2019-05-09:
Det ble færre talere enn i den forrige interpellasjonen, men jeg har heller ikke mobilisert, for jeg tror at dette er starten. Jeg tror ikke det er så veldig mange som har tenkt på Teko. Jeg har møtt dem, og det var et av de mest framoverlente miljøene jeg har vært borti. De er i den spenningen, i en blanding av alt de har lyktes med. Fordi de har klart å bygge dette miljøet på tvers, har de også levert gode søknader og fått tilsagn, om det er Sintef eller andre. De er der. Man kobler tettere sammen designmiljøet, produksjonsmiljøet og de nye måtene for hvordan man møter forbrukerne. Man begynner å leie – som her i byen, hvor man leier kjoler osv. – men man kan også forme de klærne man trenger, og produsere dem lokalt gjennom 3D. Det er ikke 4.0, men kanskje 5.0. Vi beveger oss egentlig mye hurtigere i dette lille miljøet enn i store deler av andre industrier. Det spennende er å være den piloten som klarer det. Næringskomiteen var i Danmark for å se på helseindustrien, for de ligger foran oss med tanke på å samordne fond og hvordan de bygger opp klyngetenkningen. Dette miljøet hadde allerede gjennomført akkurat den måten selv – de tar inn miljøer, gir dem toppstøtte, dedikerer og har rolleavklaring, samtidig som de sier at lykkes du ikke, er det ut. Mens vi holder på ganske lenge med ganske mange som ikke egentlig har den muligheten. Vi må koble disse sammen. Og jeg må bare si at næringskomiteen har vært på Ekornes, og de vurderer 3D-strikking av møbelovertrekk framover. Det betyr at man får teko som møter møbelindustrien. Da jeg møtte Oleana, viste det seg at Nike bruker trikotasje i overtrekket til skoene sine, og de har støvsugd verden for alle programmerere innen trikotasje. Så man må bygge opp dedikert kompetanse. Dette er min tilråding. Når vi har sånne spisser, som er så framoverlent, passer det liksom ikke inn i mye av tempoet, og man ber sånn sett ikke om særordninger, men at når de er så framoverlent, trenger de å bli sett, få være en spydspiss, og gjennom det klare å vise hvordan man kan endre på andre områder, for her er det ganske stor overføringsverdi på veldig mange områder. Alle går jo i klær – stort sett – og forbruket av klær går opp. Interessen for å kjøpe klær og bestille klær på nett er et område jeg tror går mye hurtigere enn det vi har tenkt. Avslutningsvis: Det å koble forskning tettere inn i verdikjeden har jeg et ønske om at statsråden som tidligere utdanningsminister også er interessert i.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-05-09:
Her gjelder det å ha to tanker i hodet på én gang: både tanken på planten som skal spire og gro, binde karbon og være en viktig del av næringskjeden, og tanken på det som går på prosess, politikk og planverk. Jeg må innrømme at jeg blir litt forvirret av noen av kommentarene statsråden kommer med. Først gjør han et stort nummer av at det ikke kommer en egen handlingsplan – strategien er i og for seg handling nok. Så forteller han at det kommer en type handlingsplan. Det kommer en videre oppfølging. Da blir det spennende hva som faktisk kommer til å stå i den. Tydelige innspill vi har fått fra næringslivet i bl.a. Hedmark og Oppland, er nettopp at de savner mer handling og gjerne skulle sett dette bygd opp over tid i en handlingsplan. Det er bra at statsråden anerkjenner biobaserte alternativer, men jeg føler det mangler og blir underkjent at man faktisk også må ha lønnsomhet i næringene man driver med, og at det taktskiftet vi mener vi trenger, ikke skjer. Til tross for oppramsing av mye fint planverk, strategier og meldinger hvor bioøkonomi er med, opplever vi ikke at det gjenspeiles i det som faktisk skjer der ute, det som faktisk blir fylt på tankene, og det som blir brukt i bygg og virksomheter. Vi må se hele landet i det grønne skiftet. Ressursene våre er spredt fordelt, og slik må virkemidler og tiltak også være. Havet må bli satt i arbeid, skogens grønne gull må bli omsatt, og prosjekter som Foods of Norway må resultere i næringsvirksomhet. Forskningen må tas i bruk. Statsråden trekker fram satsing på energi. Det er bra, og som statsråden vet, brukes også fossilt råstoff i stort monn utover energi, eksempelvis i bygg, plast og kjemikalier. Det er noe med å se hele sirkulasjonen av fossilt karbon. Å ta grep her gir ofte større verdiskaping og klimanytte, men innenfor disse næringene er det ingen virkemidler for å stimulere til utfasing av fossilt materiale og energibruk. Det er fascinerende når transportsektoren er det største området hvor det er mulig å kutte i ikke-kvotepliktig sektor, at vi i aktivitet faktisk ser at det er helsesektoren som tar opp problemstillinger knyttet til at man skal ha utslippsfrie kjøretøy og utslippsfritt fokus, og som er veldig opptatt av det grønne skiftet, mens transportsektoren i altfor liten grad får mulighet til det. Et CO 2 -fond for næringstransport hadde vært forløsende her. Spørsmålet er om næringslivet blir holdt for narr med alle prosessene og strategiene det jobbes med, hvis det ikke blir konkret handling.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-05-09:
Norge er blant de landene i verden som slipper ut mest CO2 per innbygger. Framover må vi jobbe enda tøffere for å skille mellom de fornybare og de fossile karbonkildene, slik at bioøkonomien får spire, gro og slå ut i full blomst. I disse dager foregår jordbruksforhandlingene – for dem som setter jorda i arbeid, og som sikrer oss mat på bordet og en enorm verdiskaping. Høyre har uttrykt klart og tydelig at de vil ta kampen mot kurapen, men vil ikke ta inn over seg alvoret knyttet til klimaavtrykket i byggenæringen. Her blir store verdier omsatt, mange sysselsatt, og framtidsutsiktene tyder på at vi ikke skal slutte å bygge bygg i nær framtid. Bordet maten blir servert på, må telle minst like mye med i klimaregnskapet som maten gjør. Senterpartiet heier på bonden, som vi heier på byggelederne, og alle må være med når vi skal gjøre det grønne skiftet. Klimaregnskapet for bygg må bli prioritert. På energisiden er det også en enorm mulighet med CO2-fond for næringstransport, der regjeringen dessverre ikke har fått forhandlet fram mer enn uenigheter. Det kan ikke være sånn at det er Høyres partiprogram som avgjør framdriften til det grønne skiftet. Svaret til statsråden har dessverre vært mindre oppklarende enn jeg hadde håpet. Det positive er at vi får løftet problemstillingen, og at det er mange gode innspill underveis – alt fra utdanning til offentlige innkjøp. Jeg tenker vi må ta med oss at strategien er handlingsplanen. Strategien fokuserer bl.a. mye på skogsbilveier og tømmertransport. Senterpartiet vil da mene at vi trenger foredlingen og nettopp denne verdiskapingen i Norge, heller enn å ha tiltak som gjør oss nærmest til en bananrepublikk. Jeg vil takke for debatten og ser fram til videre arbeid med handlingsplanen som Siva og Forskningsrådet skal legge fram. Denne har vi store forventninger til. At statsråden er offensiv, må vi også ta som et godt tegn, og så håper vi det munner ut i konkrete tiltak.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2019-12-13:
Som jeg sa i mitt innlegg: Denne saken ligger til behandling i regjeringen. Vi ser helt klart at mange av de forslagene som er fremmet, har skapt usikkerhet i bransjen. Derfor ber vi regjeringen komme tilbake til Stortinget så fort som mulig. Jeg ser også at mindretallet ønsker at man skal se videre på innretningen av grunnrenteskatten. Det betyr at hvis man skal se videre på noe, må regjeringen komme tilbake til Stortinget med noe. Ergo er det etter mitt skjønn et enstemmig storting som ønsker at regjeringen skal komme tilbake til Stortinget med et forslag. Så er det slik at vi ser på dette av en grunn. Det er mange som mener at utvalget ikke har svart på den oppgaven de har fått. Desto viktigere er det at man bruker den høringstiden vi har, nettopp til å få innspill på hva som skulle stått der. Målet om at vi fortsatt skal bygge ut mer samfunnsøkonomiske lønnsomme vannkraftverk, består jo. Målet om at man skal reinvestere der det er lønnsomt, består jo. Ergo blir tiden vi har nå, viktigere med tanke på å høre fra alle sammen hva som heller skulle stått der hvis man er uenig i det som står.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2019-12-13:
Vi er ikke motstandere av lokalt selvstyre i kommunene. Tvert imot, vi mener at kommunene skal få større muligheter til å gjøre nettopp det de selv ønsker. Når vi har sett at det kommuneopplegget som denne regjeringen fremmer, jevnt over er bedre enn det de rød-grønne fremmet i sine år, betyr det at kommunene har mer frihet til nettopp å vedta det de selv ønsker. Neste års kommuneopplegg gir en økning i frie inntekter på 1,3 mrd. kr som kommunene kan velge å bruke på det de ønsker. Så er det helt riktig at vi fører en politikk der vi ønsker å stramme inn på kommunenes mulighet til å skattlegge vanlige folks boliger som et eiendomsskatteobjekt. Vi strammer også inn på mulighetene kommunene har for å ilegge skatt på det som vanlige bedrifter har for å ha maskiner i sin bedrift. Jeg mener at dette er en enorm lettelse for næringslivet. Når man har maskiner som står og går, og som skaper verdier, blir man altså ilagt en skatt for det. Det mener jeg er feil, og det er heldigvis næringslivet helt enig med oss i.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2019-12-13:
Punkt nr. 1: Jeg trodde at Senterpartiet var for kutt i byråkratiet. Dette er kutt i byråkratiet, og det er en effektivisering. Det har man ellers uttalt i denne sal at man er for, men akkurat i dette tilfellet er man altså imot. Det er mottatt et ordføreropprop her i Stortinget. Det som er interessant med det oppropet, er at nesten halvparten av de ordførerne som har signert, allerede har slått sammen sitt skattekontor med skattekontoret i sin nabokommune. Og hva som er grunnen til det, kan man bare spekulere på, men jeg kan kanskje tenke meg at effektivitet er en del av det. Nå som dette blir statliggjort, gir det representanten Slagsvold Vedum muligheten til å kunne foreslå i denne sal at alle kommuner skal ha et slikt skatteoppkreverkontor. Vi har altså 426 kommuner, vi har 227 kontor, og nå som staten skal styre over det, er det bare for representanten å legge inn et forslag og penger til å opprette et nytt kontor i alle kommuner vi har i Norge, hvis representanten ønsker det.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2019-12-13:
Det hadde vært interessant å ha en orangutang på tanken! Men det er slik – det er helt riktig – at vi utsetter innføring av full avgift på alt biodrivstoff fram til sommeren samtidig som vi ber om å øke omsetningskravet, slik at det ikke går under den omsetningen vi hadde året før. Det som er vanskelig med å lage et skarpt skille mellom det som er palmeolje, eller det som har høy avskogingsrisiko og lav avskogingsrisiko, er at vi har en del handelsrettslige forpliktelser som vi da kommer til å komme i konflikt med. Derfor ser vi også nå til den prosessen som EU kjører, for nettopp å skille mellom disse to typene. Da vil vi kunne stå i en felles blokk for å lage en felles europeisk politikk. Regjeringen skal nå jobbe med dette fram til sommeren. Da vil man komme tilbake med både hvilket nivå man vil legge omsetningskravet på og eventuelt andre spørsmål, som bl.a. det spørsmålet representanten Kaski tar opp, og man får da se tilbake når Stortinget får en sak før sommeren.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2019-12-13:
Dette er det tredje budsjettet jeg er med på å behandle, og jeg har merket meg flere ganger at Arbeiderpartiet ser seg nødt til å gjøre ganske mange kreative sprell for å få budsjettet sitt til å gå opp. De foregående årene har det vært å framskynde avviklingen av 350-kronersgrensen mange nok måneder til at budsjettet går opp. Det får være greit, det er i det minste Arbeiderpartiets politikk, men i dette budsjettet mener jeg partiet har gått ett skritt lenger ut på den kreative planken: Nå bruker de til og med penger inntjent av tiltak de utad sier at de er imot. Så når representanten bruker 1,7 mrd. kr av en ABE-reform de er imot, flere titalls millioner av en statliggjøring av skatteoppkrevere de er imot, og i tillegg bruker det vi tar inn på færre postombæringsdager, som de også har vært imot – hvorfor kunne ikke bare representanten økt skattene enda litt til for å finansiere alt man utad sier man er imot?
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2019-12-13:
Representanten kommenterte konsulentkutt, som jeg ikke var inne på, men om representanten har tid i sitt neste svar, skulle jeg gjerne hatt svar på hvorfor man utad går så hardt ut mot en av de største innsparingene de gjør, som de er imot, nemlig ABE-reformen, på 1,7 mrd. kr. Man mener at den er feil, men man ønsker altså å bruke pengene man får inn av den. Spørsmål nummer to: Arbeiderpartiet har sagt mye om ulike utvalg som har kommet i det siste, men de har ikke lagt inn noen merknader om havbruksskatteutvalget. Så et åpent spørsmål til representanten er: Hva mener Arbeiderpartiet om havbruksskatteutvalget?
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2019-12-13:
Først til Arbeiderpartiet: Flertallet har altså valgt å vente på en sak fra regjeringen i spørsmålet om vannkraftbeskatning, men havbruksskatt, som er på akkurat det samme punktet i behandlingen, ute på høring, det har ikke Arbeiderpartiet sagt noe om, med den begrunnelsen at det ikke har kommet en sak. Nei, det har verken kommet en sak på vannkraft eller på havbruksskatt, men på den ene saken er man altså klar til å konkludere med en gang. Hva er forskjellen på disse to sakene? Så videre over til skatteoppkreveren – til Senterpartiet: Hvis nærhet er så viktig, hvordan kan det da ha seg slik at Senterpartiets egne ordførere har sentralisert mange av sine kontor? Sist i 2018 vedtok Senterpartiets ordfører på min kant av landet, nemlig Aure kommune, sammen med fem andre nordmørskommuner, å sentralisere skattekontoret i Kristiansund. Hvis nærhet er viktig, hvorfor går ikke Senterpartiet bare imot regjeringens forslag, men tvert om pålegger alle kommuner å ha en egen kemner? Det må være den logiske konsekvensen av en argumentasjon der nærhet er så umåtelig viktig. Ja, da skal vi fra 1. januar 2020 ha 356 skatteoppkrevingskontor. Hvis det er riktig med Nordre Sunnmøre kemnerkontor, som skal betjene 90 000 innbyggere, er det litt rart å tenke på at en skal gå så hardt imot at en mindre kommune skal gå sammen med flere. Til og med Senterpartiets egen leders kommune, Stange, gikk allerede i 2012 sammen med Hamar om å ha et felles skatteoppkrevingskontor. Hvis næringslivet er så imot dette her, hvordan kan det da ha seg at NHO har sagt at dette er et virkelig godt tiltak mot arbeidslivskriminalitet? Man får samlet statlige etater og virkelig tatt de store som driver og undergraver arbeidslivsmodellen vi har her i Norge. Senterpartiets politikk i denne saken er egentlig ikke politikk, det er rett og slett bare retorikk. Vettet er jevnt fordelt i dette landet, og det er mange av de samme ansatte som blir med over i den nye organiseringen, og det er de samme systemene som skal brukes i den nye organiseringen. Rommet for skjønn i slike saker skal være lite, det er tross alt oppkreving av skatt, men hvis det var et skjønn der, ville de samme folkene kunne forvalte det samme skjønnet også i fortsettelsen. En må ha vært innprentet med Senterpartiets vedtatte retorikknotat i ganske mange år hvis man hentet logikk ut av det representant nr. 2 fra Hedmark klarte å lire ut av seg i hele fem minutter tidligere i dag.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2019-12-13:
Det var i alle fall et noe mer defensivt Senterparti – og det hadde virkelig denne saken fortjent, for mye av det som er sagt fra denne talerstolen fra deres side, har jo ingen rot i sannheten. Jeg kan for øvrig si at representanten Gjelsviks egen kommune allerede i 2011 gikk sammen med Skedsmo om å danne et felles skatteoppkrevingskontor. Eksemplene er mange over hele landet. Derfor er fortsatt min utfordring til Senterpartiet: Hvis de virkelig ønsker å legge makt bak ordene, må de si at alle kommuner skal ha et eget kontor, for det er jo det som er den eneste logiske konsekvensen av det de faktisk sier. Den logiske konsekvensen av at nærhet er så viktig, er: Jo flere kontor, jo bedre. 227 kan umulig være nok – en skulle hatt 500 kontor! Det er kommet et ordføreropprop, det er helt riktig. Vi skal alltid lytte når lokaldemokratiets valgte ønsker å gjøre endringer og ønsker å påvirke Stortinget. Jeg mener at dette er en god reform. Jeg ser også at 44 pst. av de ordførerne som har signert, allerede har slått sammen sine kontor med én eller flere nabokommuner. Også Senterpartiets egen vararepresentant fra mitt fylke, Geir Inge Lien, har signert på oppropet – samtidig som man har felles skatteoppkrevingskontor med Molde. Og når Senterpartiet kommer inn på Danmark: Det er stor forskjell på hva som var utgangspunktet for denne reformens gjennomføring i Danmark kontra i Norge. I Norge har vi som utgangspunkt at det samme systemet brukes av skatteetaten og de kommunale skatteoppkreverne. Derfor er det faktisk bare en effektivisering å slå sammen siden man bruker det samme systemet. Så utgangspunktet var noe helt, helt annet. Men min utfordring står fortsatt: Hvorfor vil ikke Senterpartiet etablere flere kontor og legge inn penger i sine statsbudsjett til det? Nå blir det statliggjort, så nå kan man vedta på Stortinget at man skal ha flere kontor i kongeriket Norge. Til slutt en stemmeforklaring og en rettelse i innstillingen: Regjeringspartiene vil ikke støtte noen av de løse forslagene som er fremmet her i salen. Det som måtte være av spørsmål omkring ansattes arbeidshverdag under den nye arbeidsgiveren, er jeg sikker på at regjeringen vil diskutere med de ansattes organisasjoner, og jeg er trygg på at skatteetaten også vil strekke seg langt for å ivareta dyktige ansattes behov i en slik omstillingsprosess. Så har jeg også en rettelse, og det er i avgiftsvedtaket for engangsavgift, under 2), avgiftsgruppe g: Der skal altså motoreffekt være angitt i kilowatt og ikke i kilogram, og slagvolum skal være angitt i kubikkcentimeter og ikke i kilo.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Både næringslivet og offentleg sektor treng langsiktige og føreseielege rammevilkår. Kraftskatteutvalets forslag om skroting av konsesjonsordningane, redusert eigedomsskatt og grunnrente for småkraft har skapt stor uro, noko representanten Wang Soleim òg var inne på i innlegget sitt. Det har vore massiv motstand. I 2017 stod eit samla storting saman om konsesjonsordningane og at eigedomsskatten på vasskraft skulle liggja fast. Forslag frå momsutvalet og òg forslaget om grunnrente på havbruk vart skrota straks av både stortingsrepresentantar og regjeringsmedlemer. Då er det all grunn til uro, og det lyder heilt holt når ein i denne saka ikkje eingong kan vera med på ein merknad om at tidlegare vedtak står fast, men plutseleg må venta på ei høyring. Kan representanten likevel gje ein garanti for at bransjen vert lytta til, og at konsesjonsordninga, eigedomsskatten og grunnrenta på småkraft vert ståande fast?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Eg forstår at ein har gått i vranglås i denne saka, så eg skal ikkje forfølgja ho noko meir. Høgre har i tidlegare tider hevda at kommunalt sjølvstyre har stått deira hjarte nær. Den eine inntektskjelda som kommunane sjølv rår over, er nettopp eigedomsskatten. Det vesle handlingsrommet som kommunane hadde, er innskrenka bl.a. ved ein redusert maksimalsats. Regjeringas manglande kompensasjon ved bortfall av den såkalla maskinskatten er eit anna eksempel. Og Høgre kan ikkje avklara om eigedomsskatten skal stå fast ved vasskraft, noko dei meinte i 2017. Det som skulle vera full kompensasjon for kommunane på maskinskatten, er vorte til 18 pst. kompensasjon for enkelte av industrikommunane, ifølgje KS sine tal. I sum er dette alvorlege angrep på lokalt sjølvstyre. Kva skuldast det at Høgre no er vorte motstandar av lokalt sjølvstyre for kommunane?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Vi er for faste stillingar i offentleg sektor, og vi meiner at folk burde fått faste, heile stillingar i staden for at ein leiger inn konsulentar til IT-tenester eller til opplæring. Det er mykje betre at dei sjølve har opplæringa, og at dei sjølve lærer seg det. Når det gjeld 350-kronersregelen, vart han vedteken i 2018 av Stortinget, så ein har hatt rikeleg tid på å førebu seg på å innføra han.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
ABE-reforma slår likt ut uansett kor mykje innsparingar ein har teke – eller ikkje. Som eg sa: Når det gjeld konsulentbruk, meiner vi at ein skal ha heile stillingar i eige føretak, for då vil ein få opplæringa sjølv, og ein vil læra seg det som skal til for ettertida. Havbruksskatteutvalet er ikkje kome til Stortinget, så vidt eg har oppfatta. Vi har vore ute og hatt meiningar om det, men det er enno ikkje behandla ferdig i partiet.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Det er berre å sjekka i våre alternative budsjett oppgjennom. Der ser ein korleis vi har innretta både inntekter og utgifter. Så vert det referert til at vi seier at vi ikkje kan retta opp alt med ein gong. Det sa faktisk Sanner også då dei overtok regjeringsmakta – at det ikkje er mogleg å retta opp alt med ein gong. Og for ein gongs skuld var eg faktisk einig med han.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Denne regjeringa tek Noreg i feil retning. Vi vil ikkje at forskjellane skal auka, og det gjer dei nettopp med skatteopplegget til regjeringspartia. Difor er vi imot det. Difor gjev vi skatteletter til alle som tener 750 000 kr eller mindre, og så må dei som tener meir, betala meir. Det ville vi aldri fått gjennomslag for i denne regjeringa.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Arbeidarpartiet forsøkte å utfordra komitéleiar Asheim i finansdebatten, men fekk eit noko ullent svar, vil eg seia, så eg forsøkjer meg igjen, men eit hakk opp. Noko av det regjeringa har gjort med dette budsjettet, er å innføra ei stor CO 2 -avgift på elektrolyse og metallurgiske prosessar, noko som får ganske store konsekvensar for mange industribedrifter rundt omkring i landet. Eit eksempel er Benteler på Raufoss, som regjeringa påfører fleire millionar kroner i auka utgifter, noko som gjer det langt vanskelegare for dei å gjera investeringar for å redusera CO 2 -utsleppa framover. Kvifor meiner regjeringa det er rett å gjera det vanskelegare for industribedrifter å gjera klimavennlege investeringar?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Dette var lita trøyst for industribedriftene. I motsetnad til regjeringa meiner Arbeidarpartiet det er viktig å lytta nettopp til industrien. Vi har føreslått ein avtale i samarbeid med partane om kor mykje vi kan redusera utsleppa, og korleis ein fasar inn CO 2 -avgifta, for alle er einige om at utsleppa må ned – ikkje minst industrien, som jobbar knallhardt kvar einaste dag med å få dette til. Men når ein påfører bedrifter brå utgifter frå ein dag til neste i staden for å fasa det inn over tid i samarbeid med dei det gjeld, får det konsekvensar. Det er dårleg styring, det er dårleg klimapolitikk, og det er dårleg politikk for å skapa nye arbeidsplassar. Kvifor er det så viktig for regjeringa stadig å innføra nye avgifter over natta?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Det nærmar seg jul. Kommunane i mitt fylke ville fått 263 sjukeheimsplassar eller 401 fleire lærarar med Arbeidarpartiet sitt alternative budsjett. Det hadde vore ei flott julegåve. Julegåva frå regjeringa er minus 100 mill. kr til det nye storfylket Vestland. Julegåva til dei nesten 300 ordførarane som har underteikna oppropet om skattekontora, dei tilsette der og Kemnerforbundet er klar: «Vi veit best. Det skal sentraliserast.» Forskjellen på grunnrente i havbruk og kraftskatteutvalet: Det er jo klinkande klart. Eit samla storting behandla dette i 2017, og vi seier i merknads form at vi står fast på det vi meinte i 2017. Statsråden og representantane frå regjeringspartia vil ikkje sjølve svara på kor store skattelettar som skal koma med eiga regjering. Skal formuesskatten fjernast? Skal bompengane no fjernast, eller skal dei fortsetja som før med at dei med Framstegspartiet sine stemmer vedtek nye, store bompengeprosjekt? Kva var føreseieleg då flypassasjeravgifta vart innført, då sukkeravgifta vart innført, eller då plastposeavgifta vart innført over natta? Kva var føreseieleg då ein to gonger over natta auka momsen for hotell og kollektivtransport? Avgiftene har auka med 6,2 mrd. kr under denne regjeringa, og dei med minst i inntekt har slett ikkje fått skattelette i perioden 2017–2019. Det er berre å lesa regjeringa sin eigen proposisjon. Er dette rettferdig? Gjev det meir eller mindre i lommeboka til dei som har lite frå før? Eg har ikkje eingong nemnt alle dei andre usosiale kutta som regjeringa har kome med. Statsministeren, finansministeren og talspersonar frå Høgre og Framstegspartiet er ute for å førebu oss alle på trongare tider. Men dei ser berre på kutt i utgiftene, ikkje på inntektsmoglegheitene. Og dei skriv i merknads form at det er viktig at reduksjonen i skatte- og avgiftene held fram – altså mindre inntekter. Og dette er Kristeleg Folkeparti med på. Framstegspartiet vil til og med ha ein kuttkonkurranse, der velferdsgode, skule, helse og eldre vert taparane når dei fortset å velja skattekutt til dei som har mest frå før.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2019-12-13:
De kommunale skatteoppkreverne har vært effektive. Nå har de også hatt mulighet til å ta hensyn til spesielt selvstendige næringsdrivende som kan ha likviditetsmessige utfordringer deler av året. Det har gitt en veldig høy innkrevingsgrad, helt på topp, samtidig som de er gitt mulighet til å ta noen menneskelig hensyn i løpet av et år. Fremskrittspartiet og Høyre i dagens regjering har et hovedprosjekt, og det er sentralisering. Her skal man gå fra 227 til 56 skattekontor – klassisk sentralisering. Man har prøvd det samme i Danmark. Man så i Danmark at man klarte å kreve inn mindre i skatt, og at staten tapte massivt, store beløp, på det. Vi har et spørsmål til Wang Soleim, for det er mange som nå blir berørt av denne voldsomme sentraliseringsreformen, og som får veldig lang reisevei: Vil regjeringspartiene være villig til å se på fleksible ordninger for dem som får urimelig lang reisevei etter denne omleggingen som nå skjer?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2019-12-13:
Noe av det som har forundret meg mest etter at Fremskrittspartiet fikk regjeringsmakt, er hvor smålig man er. Man skal innføre skatt på nye områder og prøver å gjøre alle mulige tilpasninger helt umulig. Hvis man f.eks. jobber som bilselger og har lyst til å få reparert bilen på det bilverkstedet som er tilknyttet den samme bilbutikken, er det blitt nesten umuliggjort etter endringen i beskatning av naturalytelser, som dagens regjering har gjennomført. Spør bare enhver som jobber i bilbutikk i Norge: Tør de lenger å reparere bilen sin med rabatt på det samme bilverkstedet? Svaret er nei. Det er smålig at det ikke er mulig at de som jobber på et bilverksted, kan reparere bilen sin der. Det var fordi en ønsket å stramme inn reglene for naturalytelser. Bane NOR har nå sendt ut et brev til alle sine tidligere ansatte, pensjonister og enker og enkemenn etter tidligere ansatte, og sagt at ordningen med at de har et fysisk frikort, må bort, og at det må innføres en mer byråkratisk ordning. Synes Bård Hoksrud at det er et framskritt eller et tilbakeskritt?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2019-12-13:
Vi har redusert de totale avgiftene på grensehandelsutsatte varer kraftig. Når det gjelder tobakk og alkohol, har vi økt avgiftene lite grann. For eksempel for vin vil det bli noen kroner dyrere per vinflaske. Det er ut fra en helsemessig vurdering at vi har tatt den kost–nytte-vurderingen. Vi har satt ned de grenseutsatte avgiftene kraftig. Dagens regjering har gjort flere stunt – ikke på alkoholholdige drikkevarer – men når det gjelder sukkeravgiften og andre tiltak, noe som har stimulert til grensehandel. Vi har hatt en forsiktig justering av alkoholavgiftene, men ikke en stor.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2019-12-13:
I Senterpartiets alternative statsbudsjett reduserer vi avgiftene på ikke-alkoholholdige drikkevarer, f.eks. Pepsi Max, som jeg vet at representanten Hoksrud er en stor forbruker av. Så han burde være en av de største vinnerne i vårt budsjettopplegg, for vi foreslår en kraftfull reduksjon på Pepsi Max. Grunnen til at vi tar den typen grep, er at vi ser at avgiftspolitikken har rammet norsk næringsmiddelindustri veldig hardt. Se på Oskar Sylte, som jeg var innom i sted, og Mack, jeg var i Tromsø i går, og Grans brusfabrikk, som er i representantens hjemfylke, Telemark – nei, det var i nabofylket Vestfold, nå er det Vestfold og Telemark. Det er så mye forvirring etter disse sammenslåingene – det er ikke et framskritt, det er et tilbakeskritt, spør du meg. Men det er tatt så mange grep som har rammet norsk næringsmiddelindustri, derfor ønsker vi avgiftene ned. Vårt totale avgiftsopplegg ligger altså 3,5 mrd. kr lavere enn regjeringens avgiftsopplegg.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2019-12-13:
Noen ganger tror jeg man drømmer om hva som står i andre partiers alternative budsjetter. Det står ikke at vi skal fjerne EØS-avtalen over natten i statsbudsjettet, og ikke i noe alternativt statsbudsjett heller. Det det står, er at vi ikke ønsker ukritisk å pøse penger inn i EU-byråkratiet. Det står ikke så tabloid, men det er det som menes, for vi synes at det brukes altfor mye penger på EØS, og vi ønsker å nærme oss det som var rød-grønt nivå. Da var det på i underkant av 2 mrd. kr. Vi synes det var høyt nok, så derfor kutter vi en del i EØS-overføring. Det gjorde også regjeringen selv i fjor, for man så at en del av de prosjektene ikke var gode nok, ikke hadde god nok kvalitet, og man kuttet 500 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett. Vi har kuttet litt mer nå i vårt alternative statsbudsjett fordi vi har utfordret regjeringen på om de har gode prosjekter på rekke og rad. Svaret på det var at det hadde de ikke, og da mener vi det er lurt – i respekt for våre skattepenger – ikke å bruke så mye penger på EØS-kontingenten som det Venstre, Høyre og Fremskrittspartiet ønsker.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2019-12-13:
Heldigvis har det skjedd en veldig endring i sammensetningen av biodrivstoff. Det går massivt i rett retning, og vi er i ferd med å få til et gjennombrudd. Derfor er det regjeringen nå gjør, med at man innfører full avgift på biodrivstoff, så uklokt. De beregningene som er blitt gjort, viser at det kommer til å øke de nasjonale CO 2 -utslippene med 700 000 tonn. Hvis en skal sammenligne det med noe, er det ca. de samme utslippene som en har fra all trafikk i Oslo. Så det er et massivt grep for å øke norske CO 2 -utslipp som regjeringen gjør. At Kristelig Folkeparti synes det er en god sak, synes jeg er forunderlig, for det er en veldig dårlig sak som for det første rammer klimaet, og som for det andre rammer muligheten til å bygge opp norsk industri basert på en fornybar råvare, nettopp skogen. Derfor er vi imot det avgiftshoppet, og vi mener at det er klokt å få ned norske CO 2 -utslipp samtidig som man skaper arbeidsplasser og verdier i Norge.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-13:
Regjeringspartiene har opphevet forbudet mot biodrivstoff basert på palmeolje, i offentlige innkjøp. De har utsatt sitt eget tiltak mot palmeoljebasert biodrivstoff, nemlig veibruksavgiften på biodrivstoff utover omsetningskravet og partiene skal øke omsetningskravet – alt uten å stille noen krav til at det ikke skal brukes biodrivstoff basert på palmeolje. Regjeringspartiene kan mistenkes for å være veldig opptatt av å sminke sin egen begredelige klimapolitikk, sånn at det skal se ut som om utslippene går ned i det norske regnskapet, mens det i realiteten øker globalt. SV har foreslått at man innfører en kompensasjonsordning for refusjon av avgifter krone for krone for dem som kan dokumentere at de ikke bruker palmeolje, noe som nettopp ville ha sørget for utslippskutt både nasjonalt og globalt. Hvorfor vil ikke regjeringspartiene ta i bruk en sånn ordning i stedet for å risikere at norske bilister kjører rundt med orangutanger på tanken?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-13:
Boligpolitikken er overmoden for endring, og vi må gjøre det lettere for flere å kunne kjøpe sin egen bolig og stanse spekulasjonen på folks hjem. Derfor vil SV gjeninnføre fordelsbeskatning på boliger til over 2 mill. kr, vi vil avvikle BSU-ordningen, som funker best for dem som har best forutsetning til å eie egen bolig fra før, og vi vil trappe ned dokumentavgiften med hele 4 mrd. kr, noe som gir et samlet skattekutt på bolig. Dokumentavgiften rammer skjevt, den treffer særlig unge i etableringsfasen mellom 20 år og 40 år og dem som flytter oftest. Det er over 9 mrd. kr i inntekt fra dokumentavgiften. Mitt spørsmål til representanten Hoksrud er: Hvorfor er Fremskrittspartiet for denne momsen på bolig?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-13:
Sist jeg sjekket, var i hvert fall Høyre også imot dokumentavgiften. Det tror jeg også Venstre og Fremskrittspartiet har vært, men gjennomføringsevnen har ikke vært så stor på dette området. SV foreslår en gjennomgang og en omlegging av boligbeskatningen. Fordi vi gjeninnfører en fordelsbeskatning, mens vi fjerner dokumentavgiften og BSU-ordningen, kommer folk flest totalt sett bedre ut. Det blir faktisk redusert boligbeskatning med SVs forslag. Med gjeninnføring av fordelsbeskatningen ivaretar vi nettopp at man får en stans i spekulasjon. Vi går løs på det som er en utfordring med dagens boligbeskatning, at den nettopp er til fordel for de rikeste med de største boligene. Vi ser at dokumentavgiften er den største utfordringen for folk på min alder, som er i etableringsfasen og skal kjøpe seg bolig for første gang, eller som flytter hyppigere enn det man gjør senere i livet. Da tror jeg det kan være klokt å fjerne den avgiften.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-13:
Det som også er – skal jeg si – en ofte gjentatt «sannhet» i denne salen, er at det bare er næringslivsledere og kapitalister som skaper verdier. Fra Høyres side får vi høre at man må liksom være rik – gjerne mann – og fra Vestlandet for å skape verdier. Vi i SV mener at det er folk som jobber ute i Norge, som skaper verdiene. Det er arbeiderne som skaper verdier. Derfor senker SV skatt på inntekt på arbeid i dette budsjettet, mens vi øker skatt på arv, vi øker skatt på formue og på eiendom. Det vil innebære at vi får et skattesystem som faktisk bidrar til verdiskaping, og som faktisk innebærer at man også kan tilrettelegge for flere arbeidsplasser, ikke bare sylte ned penger i eiendom, som vi ser skjer i Norge i dag. Jeg opplever at vi hadde mye verdiskaping og at det også ble skapt arbeidsplasser under den rød-grønne regjeringen, da skattesystemet var mer omfordelende enn i dag.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-13:
Jeg er oppriktig overrasket hvis representanten Raja mener at hvis bare Kjell Inge Røkke blir nullskatteyter, eller Spetalen betaler mindre i skatt, får man mer av et grønt skifte i Norge – at det er det som skal til, og at vi må gi store skattegaver til de aller rikeste i samfunnet, de aller øverst på toppen for å lykkes med det grønne skiftet. Det er en grov misoppfatning. Det som skal til for å lykkes med det grønne skiftet, er å tørre å satse på klimaløsninger, stimulere til teknologiutvikling, det er å gjøre Nysnø om til en stor investeringsbank for grønne løsninger i næringslivet, og det er å tørre å satse på treforedlingsindustrien i Norge, ta i bruk hele verktøykassa – det er ikke å bruke fellesskapets midler til skattegaver til dem på toppen, som denne regjeringen har valgt å gjøre. Hvis det hadde vært en suksessfaktor, skulle man tro at de 25 mrd. kr som er gitt i skattekutt, hovedsakelig til de aller rikeste, hadde gitt større utslippskutt i Norge.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-13:
Når denne regjeringen – med ulike medlemmer – siden 2013 har gitt skattekutt til landets aller rikeste, fortsetter jo det å skje selv om det ikke kommer nye skattekutt på toppen. For hvert eneste år får de aller rikeste en mindre skatteregning enn det de fikk tidligere. Hvert eneste år summerer dette seg opp. Når vi kan summere opp de samme nå – at de tusen aller rikeste i Norge med størst formue, og de er rike, har fått en milliard kroner til sammen i skattekutt – vil det fortsette å summeres opp også framover. Det er derfor SV fortsatt er opptatt av det. Det kommer vi til å fortsette å være, fordi for hvert eneste år får fellesskapet inn mindre i inntekter, som vi kunne ha brukt til sykehus som er grovt underfinansiert, og til kommunene som i disse dager sitter og kutter i skolebudsjett og i budsjett til helse og omsorg. Vi kunne ha brukt de pengene på å unngå de usosiale kuttene som også Kristelig Folkeparti har vært med på å signere på gjennom de siste årene, og det hadde vært en bedre satsing.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-13:
«Regjeringens brilleforslag er et dårlig forslag. Venstre på Stortinget vil gjøre det vi kan for å reversere det,» sa Abid Q. Raja, finanspolitisk talsperson for regjeringspartiet Venstre til Aftenposten i oktober. Når vi ser fasiten i budsjettavtalen mellom regjeringspartiene, er ikke dette blitt reversert. Det har blitt lagt inn en merknad – uten penger – om at det ikke skal ramme unger, som regjeringen allerede har lovet at deres forslag ikke skal ramme. Mitt spørsmål til representanten Raja er ganske enkelt: Hvordan synes han at dette gikk?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-13:
Det skal lønne seg å arbeide. Men det lønner seg i alle fall å arve her i landet. Mange av de rikeste i Norge er arvinger, og vi ser at utviklingen over tid gjennom særlig de siste tiårene er at formue samles på stadig færre hender, og med formue samles også makt. Man kan rett og slett arve seg til en bedre posisjon i livet, noe som strider mot prinsipper om like muligheter, som også Fremskrittspartiet må være opptatt av. Det bør ringe noen bjeller når Norge har noen av verdens rikeste under 30 år. Kall det gjerne dødsskatt, som jeg er sikker på at finansminister Siv Jensen vil si, og som vi allerede har hørt fra representanter fra Fremskrittspartiet – kall det gjerne det, men forklar meg hvorfor det er rettferdig at når en person jobber og sliter og tjener 500 000 kr, skal vedkommende betale skatt, mens en annen person som er heldig og arver 5 mill. kr, slipper skatt.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
Spørsmålet mitt går i samme retning, for mantraet til Arbeiderpartiet og Heggø her i dag, og i høst, i debatten knyttet til deres alternative statsbudsjett, har vært at man ikke kan gjøre alt på ett år. Det har vært svaret når vi har spurt om hvorfor de ikke har lagt inn penger til å reversere ABE-reformen når de sier de er imot ABE-reformen, og hvorfor de bruker hele gevinsten fra reduserte antall dager med postombæring når de sier de er imot redusert antall dager med postombæring. Arbeiderpartiet øker skattene og avgiftene med nesten 10 mrd. kr i sitt alternative statsbudsjett. Dette er penger som er bundet opp til fagre løfter og vyer som har varighet langt utover det ene året, nemlig neste år. Man kan altså ikke bruke disse pengene flere ganger, på nye tiltak, så spørsmålet til Heggø blir: Hvor mye må skattene øke hvis alle Arbeiderpartiets løfter skal innfris?
Abid Raja (Venstre), 2019-12-13:
Det har vært tre vanskelige replikker, så jeg skal gjøre det litt enklere. Jeg noterer meg at Arbeiderpartiet kanskje har begynt å forstå at altfor overstadig økning i skatter og avgifter vil binde privat næringsliv og stikke kjepper i hjulene for det grønne skiftet. Derfor er partiet egentlig nærmere regjeringspartiene enn sine meningsfeller i Miljøpartiet De Grønne, SV og Rødt når det gjelder skatter og avgifter, for vi ser jo at Miljøpartiet De Grønne vil øke skatter og avgifter med 22 mrd. kr, SV med 30 mrd. kr og Rødt med 40 mrd. kr. Innser representanten at Arbeiderpartiet faktisk ville fått mer gjennomslag – og størst gjennomslag – for eget skatteopplegg på blå-grønn side med regjeringen, og ikke sammen med sosialistene på venstresiden?
Abid Raja (Venstre), 2019-12-13:
Representanten Slagsvold Vedum har vært ute på Husøy på Senja – et fantastisk samfunn, jeg har vært og besøkt det selv. Der ligger det en veldig flott bedrift, Brødrene Karlsen, som drives av søstrene Karlsen, det er vel Rita og Randi som driver den. De omsetter for rundt 1 mrd. kr i året og har nylig investert 100 mill. kr i bedriften sin. Det er ca. 300 mrd. kr vi eksporterer for i Norge. En fjerdedel av de som jobber i næringslivet, jobber i eksportrettede næringer. Trygve Slagsvold Vedum vil fjerne oss fra EØS-avtalen over natten gjennom dette budsjettet som de har lagt fram. Hva vil Slagsvold Vedum si til søstrene Karlsen i bedriften Brødrene Karlsen – og ikke bare til dem som holder til på Husøy, men til alle bedrifter i distriktene? Det er jo Senterpartiet med sin politikk som kommer til å stå for tidenes sentralisering og distriktsrasering.
Abid Raja (Venstre), 2019-12-13:
I sitt alternative budsjett øker SV skatter og avgifter med 22,8 mrd. kr. Det vil være veldig lammende for norsk næringsliv, og det er veldig dårlig. Samtidig er SV opptatt av grønn omstilling, og det er veldig bra. Men hvordan tenker representanten at det grønne skiftet skal gjennomføres uten økonomisk vekst i privat sektor, og dermed uten evne til å satse på den teknologien som vi nå trenger for å nå målene i Parisavtalen?
Abid Raja (Venstre), 2019-12-13:
Jeg tror det er en kjent sak at Venstre tidligere har vært imot sammenslåingen av disse kemnerkontorene. I et forslag fra 2015 ble det foreslått at antallet skulle være 33. Det har nå økt til 56. Det er en effektiviseringsgevinst på 370 mill. kr i året som følge av dette. Det er en reell innsparing, og også Senterpartiet burde være opptatt av at vi klarer å effektivisere der det er mulig å gjøre det. Samtidig er det viktig, som representanten Gjelsvik sa, at vi klarer å bekjempe arbeidslivskriminalitet og svart økonomi. En av grunnene til at man skal ha større kontorer, er nettopp at det vil bidra til at man kan bekjempe arbeidslivskriminalitet og svart økonomi på en mer robust måte.
Abid Raja (Venstre), 2019-12-13:
Den er ikke snudd fullstendig på hodet. Som jeg startet med å si, var Venstre imot da man forsøkte å gjøre dette i 2015. Da ble det foreslått at man skulle ned til 33 kontorer. Nå er det 56 steder, og det skal være over hele landet. Det er heller ikke riktig, som man ofte hører i senterpartiretorikken, at alt skal tilbake til Oslo, men relativt sett får Oslo færre av disse arbeidsplassene. Det kommer til å bli sterke fagmiljøer i distriktene, og dette kommer også til å bidra i bekjempelsen av arbeidslivskriminalitet og den svarte økonomien, som representanten Gjelsvik tar opp. Gjennom nettopp disse sterkere og mer robuste kontorene, med bedre samhandling mellom kontrolletatene og politiet, så vil man nettopp legge grunnlaget for dette. Samtidig blir det også en effektiviseringsgevinst på 370 mill. kr i året, og jeg tror at Senterpartiet også vil være opptatt av at vi bruker de offentlige skattekronene man får inn, på en mest mulig fornuftig måte.
Abid Raja (Venstre), 2019-12-13:
Jeg er fornøyd med hva vi har fått til her. Det er ikke riktig, slik representanten Kaski har forstått dette og slik hun stiller spørsmålet. Verbalvedtaket sier jo helt eksplisitt at alle barn som har behov for briller, har rett til å få det. Man har sett på ulike modeller for hvordan man kan lage standardiserte satser. Det har man gjort for to ordninger. Alle barn som har krav på briller, skal få det, men man kan kjøpe ulike innfatninger. De dyreste innfatningene må foreldrene betale selv. Jeg husker ikke nøyaktig hvordan verbalvedtaket er formulert – hvis Kaski ønsker det, kan jeg finne det for henne – men det sier eksplisitt at man skal få litt tid til å innfase dette, og at regjeringen skal sørge for at alle barn som har behov for briller, skal få briller. Så jeg tror vi er enige om at denne saken har løst seg.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
Dette var gode spørsmål som jeg er veldig glad for å få. For det første er Fremskrittspartiet opptatt av å redusere skatter og avgifter og synes at ikke å ha bilavgifter er knallbra – at det vil være helt perfekt. Og så skjønner vi at bilavgifter er en del av det som finansierer hele systemet. Men utgangspunktet til Fremskrittspartiet er at vi ønsker å redusere dem. Så er forskjellen på Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet at vi ikke ønsker å putte taksameter i bilen og sørge for at det begynner å rulle. Da vet vi hvordan Arbeiderpartiets iver etter mer skatter og avgifter fra vanlige folk sannsynligvis betyr at istedenfor å ha bompenger, og at man har noen som faktisk kjemper hver eneste dag for å redusere og klare å få gjennomslag for å redusere med 1 400 mill. kr i året, får vi et parti som bare sørger for at dette taksameteret går enda fortere, ruller enda fortere rundt, for å ta inn mer i skjult skatt fra bilistene i dette landet. Det er ikke en god løsning, synes Fremskrittspartiet.