Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2000-06-13:
Det er en viktig utdanningspolitisk reform vi i dag skal vedta. Vi setter den foreløpige sluttstrek her i Stortinget for etter- og videreutdanningsreformen. Vi skal lovfeste voksnes rett til grunnskole og til videregående opplæring. Det har vært et stykke vei å gå. Etter initiativ fra SV vedtok Stortinget i februar 1996 å be regjeringen legge fram en egen stortingsmelding. I vedtaket understreket Stortinget at målet med meldingen bl.a. skulle være å vurdere å lovfeste rett til etter- og videreutdanning. Under behandlingen av Innst. S. nr. 78 for 1998-99 ble et forslag fra SV og Arbeiderpartiet om å lovfeste rett til videregående opplæring nedstemt. Det er derfor grunn til å glede seg over at alle partier, med unntak av Fremskrittspartiet, i dag vil stemme for å lovfeste retten til videregående opplæring for voksne. Det er også grunn til å merke seg at komiteen understreker at kostnadene med reformen i sin helhet skal dekkes av staten. Skal retten bli reell, må fylkeskommunene utvikle ulike opplæringstilbud for voksne. Det samme gjelder for så vidt også primærkommunen når det gjelder grunnskoletilbud. Det er ikke nok å tilby plasser i den ordinære opplæringen lagt til rette for 16-19-åringer. Det må lages komprimerte tilbud tilrettelagt for voksne. Arbeidsplassen må bli læringsarena, utdanningsinstitusjonene må i samarbeid med arbeidsplassene lage spesielle opplæringstilbud. Fjernundervisning med bruk av gammel og ny teknologi vil for mange være et godt og aktuelt tilbud. Det må gis utvidet tilbud om enkeltkurs, eksempelvis på kveldstid. Vi må være innstilt på at voksne vil kombinere arbeid med opplæring. Retten er ikke oppfylt ved at det tilbys vanlig klasseundervisning på dagtid med et løp over tre år som for ungdom. Jeg beklager at komiteen med Arbeiderpartiets stemmer i lovteksten åpner for at andre skal kunne være tilbydere. Jeg tror ikke statsråden var klar over hva han la til rette for ved å foreslå at opplysningsorganisasjonene og fjernundervisningsorganisasjonene kunne gjøre arbeidet for fylkeskommunen. Dette var som manna for Høyre og Fremskrittspartiet, som også fikk Kristelig Folkeparti og Senterpartiet med på å utvide dette til også å gjelde generelt. Det betyr at private utdanningsinstitusjoner skal kunne være tilbydere på vegne av fylkeskommunen. Dette er et skritt i retning av privatisering. Her skal private aktører gjøre jobben for fylkeskommunen, og det er et skritt i gal retning. SV kommer derfor til å stemme mot tredje avsnitt i forslaget til ny § 4A-4. Vi skal nå også lovfeste et nytt utdanningsnivå under fagarbeider. Dette er også en oppfølging av et forslag vi fikk flertall for ved behandlingen av Innst. S. nr. 246 for 1998-99 om videregående opplæring. Det er viktig at komiteen gjør en presisering i forhold til proposisjonen. Vi understreker at dette skal være et utdanningsløp som også skal gi grunnlag for varig arbeid. Det er fylkeskommunen sammen med arbeidslivets organisasjoner som skal velge ut og definere læreplanmålene som skal inngå i opplæringsløpet. Dette er en viktig reform for alle som sliter med å nå fram til fagarbeiderstatus i løpet av den tilmålte tiden. Loven legitimerer nå at det skal være fullt akseptabelt å planlegge et løp tilpasset den enkeltes evner og forutsetninger, og som når løpet er fullført, skal gi kompetanse på arbeidsmarkedet. Dette er et viktig håndslag til alle som sliter enten på grunn av manglende motivasjon eller på grunn av faglige problemer. Den videregående skolen er også for dem, og det er tillatt å planlegge et løp som ikke skal lede fram til fagarbeiderstatus eller til studiekompetanse. Med tillegget til § 8-1 blir det foretatt en grunnleggende endring av retten til å gå på nærskolen. Det skal nå være mulig å flytte en elev mot elevens og foreldrenes vilje. Vi i SV erkjenner at det kan være situasjoner der en elev representerer et problem for en klasse eller en gruppe, men vi mener at dette må og skal løses innenfor skolen. Arbeiderpartiet var sammen med SV en pådriver for å knesette prinsippet om rett til å gå på nærskolen, da vi behandlet loven for to år siden. Vi må erkjenne at uakseptabel adferd kan være en reaksjon fra en elevs side på et læringsmiljø som ikke tar nok hensyn til eleven. Det blir galt om skolens reaksjon blir å utvise eleven eller finne et alternativt opplæringssted borte fra nærskolen. Vi går derfor imot dette tillegget til ny § 8-1. Flertallet ønsker å svekke kompetansekravene for dem som skal undervise for voksne. Dette beklager vi. Vi synes det er et galt signal å gi å si at det skal være andre kompetansekrav, selv om dette går på den rent pedagogiske kompetansen for dem som skal undervise voksne, og dem som skal undervise 16-19-åringer. Så vi kommer også til å gå imot andre setning i § 4A-5. Jeg regner med at presidenten legger opp til en votering som gjør at vi kan stemme mot dette.