trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Det er staten som har ansvaret for sykehusene i Norge. Derfor har denne sal mange ganger gjentatt beslutningen om at planene for Nye OUS skal gjennomføres. Det står i den regjeringserklæringen jeg som statsråd er pliktig til å følge, og det har et bredt stortingsflertall bak seg. I tidligere høringsprosesser har Oslo bystyre sluttet seg til disse planene. Det at ting kan endre seg på et år eller to, er en del av politikken og livet for øvrig. Jeg er litt forbløffet over representanten Hagens syn og innsikt i denne typen store investeringsprosjekter, hvor det dessverre ikke er anledning til å skifte mening hvert år. Man må planlegge for 10, 20 og 30 år fram i tid.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Det ble ikke gitt noen gave. I 2001 ble det gjennomført en reform av spesialisthelsetjenesten, hvor staten tok over ansvaret for den tjenesten fra fylkeskommunene. Siden har det vært et 20 år langt oppgjør av ulike slag knyttet til hvilke eiendommer som fulgte med den overtakelsen. Det ligger ingen planer om å gi arealer som i dag eies av Helse Sør-Øst og OUS, til Oslo kommune.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
I Norge kan vaskeritjenester deles inn i to hovedsegmenter: vasking av tekstiler til private og profesjonelle kunder. Vask av tekstiler til norske sykehus utgjør ca. 40 pst. av det totale markedet for levering av vaskeritjenester til profesjonelle kunder i Norge. Såfremt vaskeritjenesten ikke drives i egenregi av helseforetaket, i henhold til lov og forskrift om offentlige anskaffelser, er man pliktig til å konkurranseutsette tjenesten. Det felleseide helseforetaket Sykehusinnkjøp HF gjennomførte en anskaffelse på vegne av 13 helseforetak i 2018. Markedsanalysen til Sykehusinnkjøp HF i forkant av anskaffelsen identifiserte 18 aktuelle leverandører. Basert på dialog med markedet og anskaffelsens mål om å stimulere til konkurranse ble anskaffelsen delt inn i elleve geografiske deltilbud, slik at lokale aktører kunne konkurrere på lik linje med nasjonale aktører i de ulike geografiske avtaleområdene. Dette, kombinert med strategiske føringer om tilstrekkelig lang avtaletid, opptil åtte år, og tilstrekkelig lang implementeringstid av ny avtale, skulle stimulere til økt konkurranse. Anbudsrunden endte med at fire leverandører kom med tilbud. Til tross for inndelingen i elleve geografisk avgrensede delkontrakter ble Nor Tekstil AS tildelt ni av elleve deltilbud. Dette speiler Nor Tekstils sterke markedsposisjon i Norge. Sykehusinnkjøp HF er nå i gang med forberedelsene til neste konkurranse. Helseforetaket analyserer markedet for vaskeritjenester både i Norge og andre nordiske land. Det vil bli gjennomført dialogmøter med alle interessenter i Norden. Man vil spesielt fokusere på hvorfor kun 4 av 18 aktuelle norske leverandører valgte å gi tilbud i forrige konkurranse i 2018. Sykehusinnkjøp HF vil ha dialog med Konkurransetilsynet i denne fasen. Konkurransetilsynet overvåker bransjen tett og har senest i 2019 stoppet et oppkjøpsforsøk av konkurrerende virksomhet fra Nor Tekstil AS. Basert på markedsdialogen vil helseforetakene og Sykehusinnkjøp HF utarbeide en ny anskaffelsesstrategi for avtaleområdet der man bl.a. vil søke å legge til rette for økt konkurranse. Sykehusene må også vurdere om de ønsker å ha tjenesten i egenregi. Hurdalsplattformen signaliserer at regjeringen ønsker å avvikle ordningen med nøytral moms i helseforetakene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Vi har 20 helseforetak i Norge, og det er litt ulikt hvordan de henter denne typen viktige tjenester. Jeg er i likhet med representanten Wold betenkt over at så få leverandører når opp i konkurranse. Jeg vil vise til den dialogen som Sykehusinnkjøp HF har med Konkurransetilsynet i denne fasen i forkant av at man forbereder en ny anbudsrunde, også med tanke på at dette er en aktør som kjøper opp andre. Det vi ønsker, er å legge til rette for at norske leverandører kan være med og ta oppdrag for vår felles helsetjeneste, men vi er også åpne for at det skal være mulig å drive denne tjenesten i egenregi for de helseforetakene som ønsker å gjøre det.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Vi har en lovgivning for offentlige anskaffelser som skal sikre lik tilgang til de anbud som lyses ut, og det mener jeg er et viktig prinsipp. Det er også viktig for meg å understreke når det gjelder de helseforetakene som har en god tjeneste, og som ønsker å levere i egenregi, at det viktigste for oss er kvaliteten på tjenesten. Så jeg tror nok ikke jeg er helt enig med representanten Wold, men akkurat her er vi nok veldig enige om at når løsninger skal hentes i et marked basert på konkurranse, må det skje på like vilkår.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Denne regjeringen har lovet et oppgjør med privatisering og markedstenkning i helsesektoren. Vi har tenkt å avvikle godkjenningsordningen i fritt behandlingsvalg. Vi mener at sykehusene må være åpne for samarbeid med gode partnere, men at det skal skje på vår felles helsetjenestes premisser. Helseregionenes kjøp av helsetjenester fra private aktører utgjorde over 16 mrd. kr i 2020. Dette inkluderer både ideelle og kommersielle samarbeidspartnere. Private aktører yter med andre ord et vesentlig bidrag i den offentlige spesialisthelsetjenesten. Regjeringen er positiv til at helseforetakene samarbeider med private aktører, så lenge samarbeidet er basert på avtaleforhold og det er reelle behov som er grunnlaget for at en velger å kjøpe tjenester. Regjeringen støtter også opp om ideell sektor og ideelle tilbydere i helse- og omsorgssektoren. Vi vil videreutvikle det gode samarbeidet med ideelle aktører innenfor helse- og omsorgssektoren og utnytte handlingsrommet i anskaffelsesregelverket for å prioritere ideelle tjenesteytere og langsiktige avtaler basert på kvalitet. Vi vil også sørge for at ideelle sykehus fortsatt blir inkludert som likeverdige parter i plan- og utviklingsarbeid i spesialisthelsetjenesten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Før høyreregjeringen innførte privatiseringsreformen fritt behandlingsvalg i 2014, brukte også helsetjenesten private, gjennom avtaler og anbud. Det har vært Arbeiderpartiet, som jeg representerer, og denne regjeringen sin politikk. Nå har vi jo sittet siden oktober, men begge regjeringspartiene har ment at det er den måten man skal samhandle med private på. Ordningen fritt behandlingsvalg burde egentlig hett fri etableringsmulighet for private, for den er ikke basert på behov, den er basert på en sentral godkjenning, og hvis aktørene greier å tiltrekke seg kunder, får de finansiering som et sugerør ut av pasientens lokalsykehus. Det har vi sett konsekvensen av. Det er evaluert – det har ikke bidratt til å kutte ventelister, veksten i private tilbud har økt, og det har heller ikke gitt mer effektive tjenester.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Det er litt fristende å spørre tilbake: Hva er det som får representanten Trøen til å mene at 27 fritt behandlingsvalg-aktører skal ta unna 240 000 pasientbehandlinger? Det er en forenkling av den utfordringen spesialisthelsetjenesten står i etter to år med pandemi. Det som er viktig, er at de som har fått et behandlingsforløp, ikke får unødig opphold i den behandlingen. Vi har sagt veldig tydelig at vi ønsker å styrke den offentlige helsetjenesten. Fritt behandlingsvalg-aktørene har i all hovedsak etablert seg i det sentrale østlandsområdet. Vi ønsker en helsetjeneste som er til stede over hele landet, og som gir god og likeverdig tilgang på spesialister uansett hvem man er, eller hva man har i lommeboka. Da er det gjennom den offentlige helsetjenesten vi når de målene.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Jeg har dette spørsmålet til helse- og omsorgsministeren: «Tirsdag forrige uke deltok jeg i demonstrasjon for å bevare Ullevål sykehus, og for å gå imot statlig regulering. Flertallet i Oslo er klart: man sier nei til nytt monstersykehus på Gaustad og Aker, og man sier nei til statlig overstyring av lokaldemokratiet. Det er ingen skam å snu, og nå har selv statsrådens eget parti i Oslo gått imot de nye sykehusplanene. Mener statsråden det er riktig at rikspolitikere skal overstyre lokaldemokratiet, og legge ned Ullevål sykehus, til tross for at det er imot innbyggernes eget ønske?»
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Jeg takker statsråden for svaret og den lange redegjørelsen, men det må vel være slik at det Oslo kommune og bystyret eventuelt sa i 2014 og byrådet i 2016, er gammelt. Det er avgjørende hva som har skjedd i den nyere tid, etter hvert som utviklingen har gått og bystyret har fått mer kunnskap enn de hadde i 2014 og byrådet i 2016. I fjor vedtok altså et stort flertall i Oslo bystyre – bare partiet Høyre hadde et annet syn – at man heller ønsker å ha videreutbygging av Ullevål enn et monstersykehus på kanskje åtte–ti etasjer høye bygninger på den lille tomten på Gaustad. Men nå gjelder det reguleringsplanen, så la meg gjenta mitt spørsmål, for det svarte ikke statsråden på: Mener hun det er riktig at rikspolitikere skal overstyre lokaldemokratiet og legge ned Ullevål sykehus til tross for at det er imot innbyggernes eget ønske? Og la meg legge til: Hvis Oslo kommune sier nei til reguleringsplanen til OUS, vil(presidenten klubber) man da overprøve det med en statlig reguleringsplan? (presidenten klubber)
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Jeg tolker statsråden dit hen at de planene ikke er vedtatt av Stortinget. Man har vedtatt en bevilgning og nedstemt en del representantforslag, men det har, meg bekjent, ikke vært en votering om disse planene i Stortinget. Jeg legger til grunn at statsråden vil gjennomføre, og da har jeg et tilleggsspørsmål: Tomten hvor Ullevål sykehus nå ligger, var tidligere Oslo kommunes eiendom, men da man ønsket å bygge et sykehus, ga Oslo kommune tomten til staten. Hvis det blir slik at Ullevål sykehus blir nedlagt på denne tomten, vil da denne regjeringen sørge for at tomten tilbakeleveres til Oslo kommune gratis, slik staten fikk den gratis av Oslo kommune? Det må jo være helt moralsk naturlig at når man får en gave til et formål og slutter å bruke den til formålet, gir man gaven tilbake.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
«Motoren for et marked med vekst og arbeidsplasser er fri konkurranse. Heldigvis har vi på mange områder i Norge gått vekk fra tankegangen om at staten skal gjøre alt – vi lar heller nye og innovative aktører slippe til gjennom anbud. Et område vi har på anbud, er tekstilvask i sykehusene. Dessverre ser vi at det har oppstått et tilnærmet monopol, der én aktør har 96 pst. av alle anbud. Det gjør det umulig for andre aktører å slippe til. Hvordan vil statsråden sørge for at monopolet opphører, slik at flere aktører kan slippe til?»
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Jeg takker statsråden for et grundig svar. Men det er jo et tankekors at så få inngir anbud, slik at nærmest en monopolsituasjon oppstår. Statsråden peker på Konkurransetilsynet, hvilket jeg tror er fornuftig. Men spørsmålet er egentlig: Hva tenker statsråden at hun som leder av departementet og hennes stab bør gjøre for å vekke interessen hos flere mulige anbydere til faktisk å bruke tid og krefter på å levere inn anbud, som i seg selv er ganske krevende – det er et stort arbeid som skal gjøres? Hvilke insitamenter kan man legge på bordet for å sikre at man får større reell konkurranse om anbudene?
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
For Fremskrittspartiet er det selvfølgelig viktig å sikre fri konkurranse under like vilkår. Det er et mål for å få til lavere priser. Monopolordninger er like galt uansett om de er offentlige eller private, og de gagner veldig sjelden forbrukeren. Det finnes jo faktisk representanter i denne sal som ønsker å reetablere statlige monopoler, f.eks. på telemarkedet. Det er heldigvis langt frem til at det er noe flertall for det. Men mitt siste spørsmål til statsråden er da rett og slett: Kan statsråden forsikre at hun som øverste leder av Helse- og omsorgsdepartementet vil påse at monopolsituasjoner rundt alle anskaffelser innen helsevesenet selvfølgelig ikke skal forekomme i fremtiden?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-02-16:
«Regjeringen har varslet at Fritt behandlingsvalg skal avvikles i 2023. I Dagens Medisin 2. februar sier statssekretær Bekeng følgende: «på generelt grunnlag vil jeg si at aktører som i dag leverer tjenester gjennom godkjenningsordningen i Fritt behandlingsvalg, kan gå i dialog med de regionale helseforetakene for å informere om sitt tilbud og forhøre seg om fremtidige anbudskonkurranser.» Betyr det at regjeringen er positive til at private aktører kan levere tjenester, så lenge det er i et anbudssystem hos det enkelte helseforetaket?»
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-02-16:
Jeg har notert meg at statsråden også i et svar på et skriftlig spørsmål fra meg sier at regjeringen ønsker å ta et oppgjør med privatisering og markedstenkning i helsesektoren og derfor vil avvikle fritt behandlingsvalg. Men behandlinger gjennom fritt behandlingsvalg dekkes jo av det offentlige. Det er ikke privatisering. Vi har nå en regjering som bare er opptatt av å gi makt til offentlige sykehus og frata pasientene reell valgfrihet. Min bekymring er da at det private helsemarkedet kan komme til å vokse kraftig, at vi vil se at ventetidene øker fordi vi faktisk ikke bruker det mangfoldet og gir pasienter mulighet til å velge fritt mellom flere leverandører av helsetjenester. De er tross alt henvist fra spesialisthelsetjenesten, også til fritt behandlingsvalg-leverandører.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-02-16:
Jeg reagerer på den definisjonen av evalueringen som statsråden gjentatte ganger kommer med. Evalueringen av fritt behandlingsvalg viste at de som benyttet seg av ordningen, fikk kortere ventetider. Den viste at det bidro til økt valgfrihet og økt mangfold. Evalueringen viser også at fritt behandlingsvalg har en effekt på ventetid i områder der behandlingsvalgleverandører er lokalisert. For Høyre er det ikke viktigst hvem det er som leverer helsetjenestene. For Høyre er det viktig at vi har korte ventetider, og at pasienter får behandling raskt. I spørsmål tidligere i spørretimen i dag har statsråden bekreftet at det nå står 240 000 mennesker i kø for å få behandling. Hva er det som gjør at offentlig godkjente leverandører, som fritt behandlingsvalg-leverandører, ikke skal kunne være med og gjøre dette viktige arbeidet for å sikre at vi ikke nå får økte ventelister og privatisering ved at pasientene kjøper selv?
Sigbjørn Framnes (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Eg er inne som vara, og eg er frå Stord. Difor er dette viktig for meg å løfte i dag, så eg takkar for at ein stiller. «Leder i transport- og kommunikasjonskomiteen, Erling Sande, Senterpartiet, uttalte nylig at Hordfast og andre store samferdselsprosjekt må utsettes eller nedskaleres om det skal bli nok penger til veivedlikehold og rassikring. Fremskrittspartiet har også merket seg at proposisjonen om utredning og planlegging av Hordfast ble trukket tilbake i fjor høst. Samtidig er det bare en drøy måned siden samferdselsministeren fra Stortingets talerstol sa at Hordfast ligger fast. Kan statsråden garantere at Hordfast vil utbygges i henhold til foreliggende plan og trasévalg?»
Sigbjørn Framnes (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Eg takkar for svaret. Ein kan vere einig på ein del område, men Hordfast er altså eit av prosjekta i NTP med størst samfunnsnytte. Kvar dag prosjektet blir utsett, tapar samfunnet og Noreg pengar. Difor håpar eg at regjeringa arbeider knallhardt kvar dag for å realisere dette snarast mogleg. Forventningane til næringslivet om omstilling er store, noko eg veit at private bedrifter tek på det største alvor. Ein av dei tinga næringslivet lokalt som har tilknyting til Hordfast, seier til meg, er at skal me lykkast, må infrastruktur som Hordfast bli bygd snarast. Det passar seg jo at det no er næringsministeren som svarar, og spørsmålet er: Er ministeren einig med næringslivet i dette?
Sigbjørn Framnes (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Som ministeren er inne på, er det viktig at dette er føreseieleg for både innbyggjarar, næringsliv, kommunar og fylkeskommunar. I Vestland fylke, der eg er politikar til dagleg, arbeider me no med regional transportplan, der påkopling av fylkeskommunale vegprosjekt opp mot riksvegprosjekt er viktig. For Hordfast er det aktuelt med tverrsamband som knyter Austevoll inn mot E39, og Kvinnherad gjennom Sunnfast inn på E39. Dette er regionalt viktige prosjekt for vidare å byggje landet saman. Utspillet frå enkeltrepresentantar frå regjeringsparti som Sande sitt kan ein kalle eit hår i suppa for regjeringa, for eg håpar at målet til regjeringa er å byggje landet.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Vårens stortingsbehandling av NTP 2022–2033 viste en bred politisk enighet om fortsatt satsing på transportinfrastruktur. Vei, jernbane, havner, ferger og flyplasser binder Norge sammen og er helt avgjørende for bosetting og arbeidsplasser over hele landet. Regjeringens prioritering er å føre en samferdselspolitikk som sørger for at folk og varer kommer seg raskt og trygt fram, der god infrastruktur legger grunnlag for levende lokalmiljøer og ikke minst lønnsomme arbeidsplasser og god omstilling. Jeg er enig i at fylkesvei og rassikring har vært nedprioritert av den avgåtte høyreregjeringen. Derfor har vi i Hurdalsplattformen slått fast at det skal lages en forpliktende plan for opprustning av fylkesvei, og at det skal utarbeides en nasjonal gjennomføringsplan for ras- og skredsikring av alle riksveier og fylkesveier med høy og middels skredfaktor. Når det gjelder de enkelte strekningene Erling Sande mener skal nedskaleres eller utsettes i tid, får det nesten stå for hans regning. Hensikten med det utspillet var nok kanskje først og fremst å reise en debatt om prioriteringer. Regjeringen har på sin side vært tydelig på og legger fortsatt til grunn at stortingsmeldingen om NTP 2022–2033 skal gjennomføres. Som representanten er kjent med, ligger det også i stortingsmeldingen at det skal arbeides videre med de prosjektene som er nevnt i meldingen, med sikte på økt samfunnsnytte og reduserte kostnader. Det å være nevnt i NTP er, som vi vet, ikke en garanti for gjennomføring av prosjektet, uavhengig av bl.a. kostnadsutviklingen i prosjektet og det økonomiske handlingsrommet for øvrig. Når det gjelder E39 Stord–Os, dvs. Hordfast-prosjektet som representanten spør om, forutsetter regjeringen at Statens vegvesen arbeider videre med den statlige reguleringsplanen for dette prosjektet, basert på den vedtatte kommunedelplanen for konsept midt. Statens vegvesen opplyser til oss at etaten i tråd med dette planlegger prosjektet i henhold til den vedtatte planen. Etaten opplyser videre at arbeidet med kostnadsreduksjoner i prosjektet er og blir gjort, i tråd med det de skal. Etaten opplyser at de legger til grunn at prosjektet skal kunne bygges ut fra rammene i stortingsmeldingen om NTP 2022–2033.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Ja, det er mye i landet som er ubygget, og jeg møter mange bedrifter, ikke minst i vår felles region, får jeg nesten si, som er opptatt av dette prosjektet. Jeg kjenner prosjektet ganske godt selv også, og som sagt legger vi opp til å gjennomføre og fortsette utredninger i tråd med det som er varslet i meldingsarbeidet. Som jeg nevnte, arbeider etaten videre med prosjektet i henhold til det mandatet og de rammene de har. Vi er selvfølgelig opptatt av at det gjennomføres gode, samfunnsøkonomisk lønnsomme veiutbyggingsprosjekter over hele landet som kan bidra til den nødvendige omstillingen vi skal gjennom, ikke bare for å sikre bedriftene våre konkurransefordeler, men selvfølgelig også for å legge til rette for mer utslippsvennlig transport og ikke minst at hele landet kan tas i bruk, og at folk kan leve et godt liv og komme seg til og fra dit de skal på en effektiv, rasjonell måte.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Ja, regjeringens mål er å bygge landet, og jeg forstår veldig godt at representanten er spesielt opptatt av dette samferdselsprosjektet. Derfor er jeg glad for at jeg kan være her i dag og svare på spørsmålet hans. Som sagt jobber etatene videre med dette innenfor de rammene som er. Prosjektet er et viktig prosjekt i Nasjonal transportplan, og vi vil komme tilbake til Stortinget med videre framdrift når det er mer å melde i saken.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Takk for spørsmålet. Det er bred politisk enighet på Stortinget om at Ringvei øst i Bergen er et viktig veiprosjekt. Det viste stortingsbehandlingen av Nasjonal transportplan for 2022–2033 i fjor vår, der et flertall ønsket å framskynde oppstart for den nordligste delstrekningen mellom Vågsbotn og Klauvaneset. Et flertall ønsket også å prioritere tidligere oppstart for andre veiprosjekter knyttet til dette. Regjeringen er enig i at Ringvei øst er et viktig veiprosjekt, og vi vil arbeide for at det skal bli realisert. Samtidig må vi ta hensyn til helheten i prosjektporteføljen i Nasjonal transportplan, og selv om et flertall i Stortinget ønsker å komme raskt i gang med Ringvei øst, er det ikke en tilsvarende enighet om hvordan dette skal finansieres. I behandlingen av statsbudsjettet for 2022 vedtok Stortinget at det skal gjøres en vurdering av veiporteføljen i Nasjonal transportplan for å bidra til en effektiv gjennomføring og oppfølging av klimamålene. Gjennomgangen skal også vurdere veinormalene, herunder en høyere terskel for trafikkmengde for bygging av firefeltsveier. Regjeringen mener det er viktig at vi i den forbindelse gjør samlede vurderinger av porteføljen, inkludert Ringvei øst, og det vil vi komme tilbake til Stortinget med. Forrige uke la Statens vegvesen fram sin gjennomføringsplan for 2022–2027, som viser hvordan etaten vil følge opp Nasjonal transportplan de neste årene. Her har Statens vegvesen lagt opp til å gå videre med planleggingen av E39 Vågsbotn–Klauvaneset og starte opp planlegging for E39 Fjøsanger–Arna. Dette vitner om at Statens vegvesen har god framdrift i planleggingen av nettopp Ringvei øst. Derfor ser regjeringen det ikke som naturlig nå å ta nye initiativ overfor Statens vegvesen om Ringvei øst før vurderingene av helheten i denne porteføljen er gjort.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg mente det jeg sa, nemlig at regjeringen mener at Ringvei øst er et viktig veiprosjekt, og vi vil arbeide for at det skal bli realisert. Så er det slik, som jeg sa, at vi også må ta hensyn til porteføljen i Nasjonal transportplan og gjøre dette på best mulig egnet måte. Men at det er behov for dette prosjektet, at det kan gjøres på en god måte, og at det sannsynligvis er samfunnsøkonomisk lønnsomt og det riktige å gjøre, det tror jeg vi er enige om alle sammen. Og så får regjeringen komme tilbake til Stortinget når det er mer å melde om videre framdrift. Men som sagt: Statens vegvesen er allerede i gang. Vi får beskjed fra etaten om at det er god framdrift i planleggingen av Ringvei øst, og da velger vi å tro på det.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg kan bekrefte at den måten vi vedtar og beslutter disse prosjektene på, vil ligge til grunn også i dette prosjektet, og det ligger jo klare føringer både i NTP og i annen politikk om hvordan utbyggingene besluttes. Prosjekter på over 1 mrd. kr skal til Stortinget, meg bekjent, og det er også en rekke andre føringer der som regjeringen selvfølgelig kommer til å forholde seg til. Så vil jeg bare understreke igjen at i Stortinget, og ikke minst blant regjeringspartiene, er det oppslutning om at dette prosjektet skal realiseres. Det jobber etaten med for fullt, og vi har heller ingen grunn til å tro at framdriften bremses eller er begrenset av andre faktorer.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
La meg bare være helt tydelig på at det jeg nå sier, er generelt, for vi har to konkrete saker – samme sak, men to ulike vurderinger, en driftskonsesjonsklage og en ekspropriasjonssak – til behandling. Helt generelt vil jeg si at det bør være høy terskel for å omgjøre tillatelser. Det handler om forutberegnelighet og at næringslivet skal kunne ha tillit til at forvaltningen står for det forvaltningen har sagt. Så er det riktig at forurensningsloven § 18 hjemler en mulighet for omgjøring i visse tilfeller, f.eks. dersom ny teknologi gjør det mulig å minske forurensningen i vesentlig grad. Det er en vurdering som ligger til miljølovgivningen, ikke den konkrete vurderingen vi nå gjør om driftskonsesjon og eventuelt ekspropriasjon. Når det er sagt: Vi får se når vi får gått grundig gjennom saken. Det er, som med alle disse sakene, mange sterke meninger. Det er en viktig sak for mange, det er viktig for lokalsamfunn, for næring, for miljøbevegelsen og andre, og inntil vi har fått gått grundig inn i sakene, kan jeg ikke uttale meg om den videre prosessen når det gjelder denne saken spesifikt.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Det skal vi absolutt følge opp i den generelle næringspolitikken vår, og vi skal følge det opp spesifikt når vi skal revidere mineralloven. Vi skal også følge det opp spesifikt i arbeidet med ny mineralstrategi. Jeg forstår veldig godt begrunnelsen og bakgrunnen for spørsmålet, men ettersom vi som sagt nå har disse sakene til konkret behandling i departementet, både det som går på driftskonsesjon og ekspropriasjonssøknaden, er det ikke naturlig at jeg går mer inn på det, annet enn å si at vi selvfølgelig gjør en bred og skikkelig vurdering. Vi er opptatt av at alle vedtak skal stå seg, og at alle relevante hensyn er godt belyst og godt ivaretatt. Samtidig understreker jeg – da igjen generelt – at det også må være slik at det finnes forutberegnelighet og ikke minst forutsigbarhet for næringslivet. Når det er saker som har pågått over lang tid, det er lagt ned mye ressurser på utredninger, og det er mange som har vært involvert i prosjektet, skal det også være en terskel dersom en med hjemmel velger å endre forutsetningene for prosjekter. Det uttaler jeg altså på generell basis.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
La meg først få gi uttrykk for noen generelle perspektiver på situasjonen i Myanmar og på statens rolle som majoritetseier i Telenor. Det som skjer i Myanmar, er helt forferdelig, det bekymrer oss sterkt, og det er i første rekke forferdelig for lokalbefolkningen. For Telenors del er det dessverre ingen gode løsninger, ingen åpenbare svar, og selskapet forteller oss at de har måttet vurdere og velge mellom alternativer som alle kan innebære alvorlige konsekvenser. Noen har i den offentlige debatten etterlyst mer handling fra staten som eier, og vi er bl.a. bedt om å stoppe salget eller å gripe inn i hvordan kundedata håndteres. Som eier må vi håndtere denne saken innenfor de rammene som selskapslovgivningen og eierskapsmeldingen, som Stortinget har sluttet seg til, setter. Det er en linje denne regjeringen følger, som også forrige regjering fulgte – som stort sett alle regjeringer har fulgt – og som det er gode grunner til å følge. Ikke minst når sakene er krevende, er det viktig at vi som eier håndterer dem innenfor disse rammene. Siden kuppet i februar i fjor har vi hatt et tjuetalls møter og kontaktpunkter med Telenor hvor Myanmar har vært tema. I dialogen har vi bl.a. vært opptatt av hvordan Telenor har vurdert og avveid de ulike alternativene. Dette gjelder også med hensyn til hvordan selskapet på best mulig måte, gitt situasjonen, kan håndtere hensynet til sine kunder. Så til spørsmålet, og da vil jeg gjerne være helt åpen og tydelig: Som eier i et telekomselskap med datterselskap i Myanmar kan vi ikke forhindre at metadata havner i hendene på militærjuntaen. Det er et veldig krevende svar å gi, men det er et rett fram, ærlig og klart svar. Det er ikke staten som eier som skal ta stilling til hvordan selskapet best mulig kan håndtere situasjonen i Myanmar. Det er en sak som i henhold til selskapslovgivningen hører inn under styrets og ledelsens ansvar, men som vi selvfølgelig følger nært. Så vil jeg forsikre representanten Elvestuen om at vi ut fra vår rolle skal gjøre det vi kan for å bidra til at Telenor gjør sitt ytterste for å begrense de negative konsekvensene et salg av virksomheten trolig vil medføre. La meg helt til slutt også her få uttrykke det jeg har uttrykt overfor Telenor flere ganger: Selskapet bør, naturligvis innenfor det situasjonen tillater, etterstrebe å være så åpne som mulig om de avveiningene selskapet gjør i denne vanskelige saken. Det endrer ikke sakens realiteter, men det kan forhåpentligvis bidra til å skape større åpenhet og innsikt om den situasjonen vi alle står i.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg forstår spørsmålet. Jeg kan forsikre om at det er veldig mange vurderinger selskapet her gjør, som handler om langt mer enn økonomisk gevinst eller økonomisk tap. Det er en veldig krevende situasjon. Det er ingen åpenbare svar, åpenbare løsninger, og nesten uansett hvilke valg Telenor tar, vil de kunne ha konsekvenser. Slik er det å operere i et land der det har foregått et militærkupp. Det må vi bare forholde oss til. Jeg kan forsikre representanten Elvestuen om at vi som majoritetseier selvfølgelig stiller spørsmål til selskapet. Vi har hatt nesten 20 møter med dette som tema. Jeg har selv dialog med styreleder om dette. Vi forsikrer oss om at saken er opplyst, og at selskapet gjør sine egne vurderinger på en god måte, men det er som sagt ingen enkle svar, og ut fra prinsippene i eierstyringen og rollefordelingen i selskapslovgivningen er det styret i Telenor som håndterer dette.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Den norske regjeringen og Utenriksdepartementet har selvfølgelig dialog med mange aktører og parter. Vi har som kjent også mottatt et brev fra Duwa Lashi La , og det vil bli vurdert og besvart på vanlig måte. Jeg må igjen si at saken som spørsmålet berører, handler om Telenors rolle i Myanmar og hvilke vurderinger Telenor gjør. Det er i den sammenheng igjen verdt å minne om at det ikke er noen enkle svar på denne problematikken. Hvis det var slik at Telenor kunne sørge for at metadata ikke havnet på avveie, og trekke seg ut på andre forsvarlige måter med hensyn til sine ansatte, med hensyn til lokalbefolkningen – alle de hensynene en må ta under et slikt regime – hadde Telenor selvfølgelig valgt den veien. Telenor står altså i en veldig vanskelig situasjon, vurderer ulike scenarioer, ulike situasjoner, og vi har tillit til at selskapet håndterer dette på den best mulige måten, eller minst ille måten, og så kan jeg igjen understreke at vi er i nær dialog med selskapet om det.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Som jeg ga uttrykk for i mitt svar på spørsmålet fra representanten Elvestuen nettopp, er dette en alvorlig og krevende sak. Og ja, salget av Telenor Myanmar vil også kunne ha omdømmemessige konsekvenser, men det vil også de andre alternativene kunne ha. Dette er ingen enkel sak. Det er, som vi vet, gjennomført et militærkupp i Myanmar. Et militærkupp har svært alvorlige konsekvenser for lokalbefolkningen, og det har også svært alvorlige konsekvenser for selskaper, bl.a. Telenor. Her finnes det ingen gode løsninger, ingen lettvinte løsninger, ingen åpenbare svar. I den forbindelse viser jeg til at Telenor har gitt uttrykk for at selskapet har vurdert alle alternativer, og at et salg av virksomheten vil være det minst dårlige alternativet. I en slik ekstremsituasjon er det viktig at selskapet gjør grundige vurderinger, noe vi som majoritetseier også har vært opptatt av. Det er også viktig at selskapet, så langt det lar seg gjøre, utviser åpenhet om de avveiningene de har gjort. Telenor er innklaget til OECDs nasjonale kontaktpunkt. Den klagen er nå til behandling, og jeg registrerer at Telenor selv har gitt uttrykk for at selv om selskapet er uenig i kritikken som fremmes i klagen, vil selskapet bidra konstruktivt i prosessen og støtte OECDs kontaktpunkt med fakta og klargjøringer. Det er vi selvfølgelig tilfreds med. Klagen til OECDs nasjonale kontaktpunkt er et godt eksempel på hvilke dilemmaer som oppstår. Telenor gir uttrykk for at det er nettopp de verdiene som gjenspeiles i OECDs retningslinjer, som vil være umulige for selskapet å etterleve ved å drive virksomheten i Myanmar videre. Og uavhengig av hvem som kjøper selskapet, må ny eier etterleve de lover og direktiver som regimet fastlegger. Som nevnt har vi i dialogen med Telenor vært opptatt av hvordan Telenor har vurdert de ulike alternativene. Dette gjelder også selskapets beslutning om gjennomføring av salget. Det er imidlertid ikke staten som eier, men selskapets styre og ledelse som skal ta stilling til slike forhold. Dette følger som sagt av selskapslovgivningen og anerkjente eierstyringsprinsipper. Blant annet på denne bakgrunn har vi ikke anmodet Telenor om å avvente salget til de omtalte klagene er behandlet.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Ja, som sagt, i henhold til selskapslovgivningen ligger det til styret i ethvert selskap å vurdere enhver situasjon, enhver disposisjon, og gjøre det de mener er best for selskapet. Slik har det vært under forrige regjering, og slik er det under denne regjeringen. Så er dette selvfølgelig en spesielt viktig sak. Den berører langt mer enn næringspolitikk. Vi er alle dypt bekymret for situasjonen i Myanmar. Det er også grunnen til at vi har hatt en rekke møter med Telenor om disse spørsmålene. Det er grunnen til at jeg personlig har stilt en rekke spørsmål til selskapet og selskapets styreleder om håndteringen, og vi er selvfølgelig tilgjengelige for å være med i vurderingen. Men så er det selskapet som må vurdere hva de mener er riktig. De har ment fram til nå, og mener vel fremdeles, at dette er den riktige beslutningen, basert på at det er ingen åpenbare, lette svar, og at uansett hvilken beslutning man faller ned på, vil den kunne ha negative konsekvenser. Det er dessverre en realitet, selv om vi selvfølgelig ikke liker situasjonen.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Ja, vi har hatt nær og god dialog og har nær og god dialog med styret i Telenor. Som jeg sa, har jeg selv stilt en rekke spørsmål. Denne saken opptar også meg sterkt. Samtidig er det viktig at vi følger loven og prinsippene i eierskapsstyringen vår, og jeg understreker igjen: Det er ingen åpenbare og enkle svar. Jeg håper jeg har forståelse for at det er en del informasjon knyttet til saken som – av hensyn til Telenors sikkerhet og ansatte i Telenor Myanmars sikkerhet – vi heller ikke nå kan dele. Så registrerer jeg at det er stilt spørsmål til selskapet fra andre eiere. Det er jeg glad for. Enhver god eier bør stille spørsmål til selskaper en har eierandeler i. Jeg kan forsikre om at vi også stiller spørsmål, og vi følger situasjonen tett. Men vi må forholde oss til at det er Telenor som har gjort vurderingene, og Telenor vurderer det fortsatt slik at det som har minst negativ effekt nå, vil være et salg av selskapet.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Takk for spørsmålet. Nærings- og fiskeridepartementet fattet vedtak om tildeling av driftskonsesjon til selskapet Nussir ASA for deres prosjekt for utvinning av Repparfjord kobberforekomst i februar 2019. Etter klagebehandling ble vedtaket opprettholdt av Kongen i statsråd i november samme år. I vurderingen av konsesjonssøknaden la departementet vekt på at gruveprosjektet vil styrke og utvikle næringsgrunnlaget i nord og gi et positivt bidrag til utviklingen av lokalsamfunnet. Direkte vil prosjektet gi ca. 150 nye arbeidsplasser og gi industriell kompetanse, økonomisk vekst, bidra til økte eksportinntekter og økt verdiskaping. Som jeg svarte på et spørsmål tidligere i dag, er dette også en del av det grønne skiftet, som vil kreve mange metaller og mineralforekomster dersom vi skal få fortgang i det og redde klimaet vårt. Det er også sterk lokalpolitisk oppslutning om prosjektet. I vedtaket om tildeling av driftskonsesjon kom det tydelig fram at prosjektet vil ha konsekvenser for reindriftsutøverne i dette området. For å minimere disse konsekvensene fastsatte departementet en rekke avbøtende tiltak. De viktigste er kravet om driftsstans ved Ulveryggen i kalvingsperioden, dvs. fra l. mai til 15. juni. Et annet viktig krav er kravet om nedskalert drift samme sted i hele perioden reindriften bruker området. Disse tiltakene ble også satt i gang for å forhindre mulig stenging av reindriftens flyttleier. De avbøtende tiltakene ble satt etter innspill fra Fylkesmannen i Finnmark, og det ble tatt hensyn til innspill fra reinbeitedistriktene og den reindriftsfaglige rapporten som lå til grunn. Departementet mener altså at med de tilpasninger som ble satt, vil ikke prosjektet hindre eller betydelig innsnevre reindriftsutøvelsen i distriktet. I vedtaket om driftskonsesjon ble det også foretatt en grundig vurdering av hvorvidt Nussir ASAs prosjekt ville være i strid med Norges folkerettslige forpliktelser, herunder FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter, SP, artikkel 27. Her vurderte departementet prosjektets virkning over tid og effekten av tidligere, nåværende og framtidige tiltak i området. Departementet vurderte bl.a. hvor mye areal som beslaglegges av prosjektet, og hvilke andre tiltak i området som påvirker de berørte reinbeitedistriktenes drift. Det var departementets samlede vurdering at påvirkningen fra utvinningen, hverken alene eller sett i sammenheng med øvrige tiltak i områdene til de berørte reinbeitedistriktene, ville hindre eller begrense retten til kulturutøvelse i en slik grad at det foreligger brudd på SP artikkel 27. Det ble vurdert at vedtaket heller ikke var i strid med Norges øvrige folkerettslige forpliktelser. Som jeg sa i sted, er tilgangen på mineraler en viktig forutsetning for å lykkes med det grønne skiftet. Vi har en ambisjon om å være med på å skape verdens mest bærekraftige mineralnæring. I det arbeidet ligger det selvfølgelig også at vi ønsker å ivareta sosial bærekraft, herunder involvering og ivaretakelse av hensyn til reindrift og samisk kultur. Jeg kan forsikre representanten om at Norges folkerettslige forpliktelser ligger til grunn for alt det vi gjør.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Vi tar imot alle gode innspill til arbeidet med minerallov og mineralstrategi, ikke minst hvordan vi sammen kan realisere ambisjonen om å skape verdens mest bærekraftige mineralnæring. Jeg har selv hatt møte med Sametinget, jeg har hatt møte med miljø- og klimabevegelsen, industrien og partene i arbeidslivet for å få flest mulig innspill til dette arbeidet, så på generell basis vil vi gjerne ta med oss alle gode innspill videre. Så spurte representanten Fiskaa om Fosen-dommen. Retten tar jo alltid stilling til én konkret sak, så hvilken betydning den dommen har for eventuelle andre saker, kan jeg ikke kommentere. I utgangspunktet må hver enkelt sak vurderes konkret på selvstendig grunnlag. Alle vedtak som norske myndigheter fatter, skal som sagt overholde våre folkerettslige forpliktelser, det ligger til grunn for alt vårt arbeid. Vår vurdering er at tildelingen av driftskonsesjon til Nussir ASA ikke er i strid med folkeretten.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Takk for oppfølgingsspørsmålet. Bare for å være helt presis: Vedtaket om driftskonsesjon er fattet endelig. Så uttalte jeg meg generelt, at vi selvfølgelig tar imot alle innspill og vil gjerne involvere flest mulig aktører i arbeidet med hvordan vi nettopp kan realisere en mineralstrategi som tar bærekraft på alvor. Det handler selvfølgelig ikke bare om elektrifiseringen og metaller og mineraler vi trenger for å kutte klimagassutslipp, det handler også om at vi skal gjøre dette på en sosialt bærekraftig måte, og det skal være økonomisk bærekraftig. Det har vært veldig viktig for meg å understreke mange ganger, og jeg gjør det igjen, at Norges folkerettslige forpliktelser selvfølgelig ligger til grunn. Det skal ikke være noen diskusjon om det. Så er det et stort spørsmål som reises i replikkvekslingen. Jeg tror ikke det finnes noen enkle svar, men jeg kan si at vi går inn i dette med liv og lyst på en ordentlig måte, nettopp fordi vi mener alvor, og verdens mest bærekraftige mineralnæring kommer ikke av seg selv. Mitt mål er at vi skal få miljøbevegelsen, Sametinget, industrien og partene med til det samme bordet, at vi kan finne en strategisk vei sammen.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
I forlenginga av førre spørsmål har eg òg eit spørsmål som gjeld vegar i Hordaland, som er viktig for utviklinga der: «Ringvei Øst i Bergen er viktig for Bergen og Nordhordland og prosjektet som knytter sammen ny K5 Bergen–Voss med E39 Hordfast. I tillegg løser prosjektet dagens store utfordringer med kø som alle i Nordhordland og Åsane opplever, og veinettet forbi Grimesvingene får en skikkelig standard. Prosjektet er viktig, men det har i det siste vært skapt lokalpolitisk usikkerhet. Jeg vil derfor forsikre meg om følgende: Har statsråden ambisjoner om å planlegge og bygge firefelts Ringvei Øst i Bergen?»
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Eg takkar statsråden for svaret. Dessverre skapar det litt usikkerheit når ein tek inn at ein skal vurdera om ein treng firefelts veg eller ikkje. Det er jo det som er den lokalpolitiske debatten i Bergen, som har skapt utfordringar for statsrådens parti i Bergen, som samarbeider med Miljøpartiet Dei Grøne, men òg for ein heil region, som no er redd for at det er Miljøpartiet Dei Grøne, som ønskjer å skalera ned prosjektet, som skal få siste ord. Statens vegvesen har vore veldig tydelege på at dei vil planleggja ein firefelts veg, så eg håpar at det var ei forsnakking i stad då ein sa at ein skal sjå på behovet for firefelts veg. For eg trur alle skjønar at med dei korkane og det køsystemet ein har i Åsane, treng ein firefelts veg for å kanalisera trafikken utanom Bergen sentrum og ikkje via Bergen sentrum. Det er òg eit godt prosjekt for miljøet. Så eg håpar at statsråden kan vera meir tydeleg på at me treng ein firefelts veg utanom Bergen sentrum.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Eg synest svaret blir betre for kvar gang, så det siste svaret kan bli endå betre. Det einaste er at alle er einige, det er vel ikkje riktig. Statsråden sitt samarbeidsparti i Bergen, Miljøpartiet Dei Grøne, ønskjer jo ikkje dette prosjektet, men eg trur dei står ganske aleine om å ønskje å redusera biltrafikken og heller ønskje at tungtransporten skal gå gjennom Bergen sentrum enn på utsida. Men dei andre partia, og partia i denne salen, er einige, og eg oppfattar at Statens vegvesen har god framdrift. Så det som er viktig då, er at me sikrar at det er Stortinget som avgjer nivået og dimensjonen til ein riksveg, ikkje lokalpolitikarar, og då med Miljøpartiet Dei Grøne i spissen, som ønskjer å skalera ned. Kan statsråden forsikra om at når staten skal byggja ein europaveg, er det staten som definerer standarden og definerer kor mange felt me skal ha, og at det ikkje er eit lokalpolitisk spørsmål i Bergen bystyre.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
«I Hurdalsplattformen er det et mål å «redusere avfallet fra gruver gjennom strengere krav til ressursutnyttelse og tilbakefylling». Et selskap har fått tillatelse til å opprette sjødeponi i Førdefjorden for å utvinne i fjellet. Det er nå levert en søknad fra et annet selskap som skal utnytte en større del av ressursen uten at sjødeponi blir nødvendig. Mener statsråden likevel at prosjektet til Nordic Rutile AS på Engebøfjellet vil være i tråd med regjeringens egne mål for gruvedrift?»
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
Jeg takker for det grundige svaret fra statsråden. Det følger av det lovverket vi har, særlig forurensningsloven, at man ikke skal forurense med mindre det er strengt tatt nødvendig. Det er ikke lov til å forurense. I det følger det også av både forurensningsloven og Grunnlovens bestemmelser at forvaltningen på mange måter har en plikt til å omgjøre når det ikke lenger er nødvendig å forurense. Det innebærer ikke at hensynet til dem som har fått forurensningstillatelse, er uten betydning, men det innebærer at hensynet må tillegges mindre vekt når teknologien utvikler seg, og når det dukker opp muligheter som innebærer at man kan unngå forurensning. Vil disse hensynene bli tatt med inn i vurderingen som departementet nå gjør, i forbindelse med den saken man har på bordet?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
Det er også en viktig sak for miljøet. Det følger av Nordic Rutile AS’ egne planer at de skal utnytte ca. 15 pst. av malmen, altså det berget som går til oppredning etter at gråberget er sortert ut. Så har det nevnte andre selskapet søkt om konsesjon der de anfører at de vil utnytte en mye større andel. I sirkulærstrategien uttaler regjeringen at det er en ambisjon for regjeringen at Norge skal være et foregangsland i utviklingen av en grønn sirkulærøkonomi som utnytter ressursene bedre. Ettersom det er mulig i dette tilfellet, hvordan skal regjeringen følge det opp uten da å ta ansvar for de tillatelsene som ennå ikke er satt ut i livet?
Tage Pettersen (Høyre), 2022-02-16:
«Salget av Telenor Myanmar til Libanons M1 Group får mye oppmerksomhet. Myanmars eksilregjering er svært kritisk. Samtidig er Telenor klaget inn for OECDs nasjonale kontaktpunkt av 474 sivilrettslige organisasjoner og til Datatilsynet for brudd på GDPR. Klagene er under behandling. Den norske stat er majoritetseier i Telenor. På hvilken måte skader salget av Telenor Myanmar selskapets og den norske stats omdømme, og har departementet vurdert å be Telenor sette salget på vent til man får klarhet i om disse klagene vil føre frem?»
Tage Pettersen (Høyre), 2022-02-16:
Som eier og hovedaksjonær i Telenor har staten et særlig ansvar for å sikre at selskapet opererer i tråd med personvernlovgivning og med internasjonalt anerkjent rammeverk for ansvarlig næringsvirksomhet. Det er selvfølgelig bekymringsfullt at Telenor nå er klaget inn til flere instanser i forbindelse med salget av Telenor Myanmar, og at salget synes å bli gjennomført før det er klarhet i om salget og klagene blir gjennomført på en ansvarlig måte. I svar på mitt skriftlige spørsmål innlevert 31. januar viser statsråden til at Telenor mener «de har vurdert alle muligheter og mener at et salg av virksomheten er den minst ufordelaktige løsningen i denne situasjonen». Deler statsråden vurderingen «den minst ufordelaktige løsningen»?
Tage Pettersen (Høyre), 2022-02-16:
Jeg hadde et møte med Telenor i går og har selvfølgelig all mulig forståelse for at de står i en særdeles vanskelig situasjon, men det er de altså ikke alene om i denne saken. Reuters avslørte i helgen at avtalen som ventes godkjent, innebærer at det er et lokalt konglomerat med bånd til juntaen som vil ta over som majoritetseier. Samtidig leser vi i dag, som vi også hørte tidligere i debatten her, at flere norske investeringsfond som er eiere i Telenor, er bekymret for håndteringen av personlige data for 18 millioner kunder lokalt. Har departementet som eier utover disse 20 møtene som sikkert har funnet sted over lang tid, vært orientert om den seneste utviklingen i denne saken? Og har man eventuelt gjort nye vurderinger rundt salget, nå som selskapet etter sigende selges til et selskap med antatt nære bånd til juntaen lokalt i Myanmar?
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
No skal me altså venda blikket frå Myanmar til Finnmark: «I Repparfjorden er det klart for å bygge opp gruvedrift som innebærer at flyttleier og kalvingsområder blir ødelagt, og reindrift vanskelig. I Fosen-dommen om vindkraftverket på Storheia kom Høyesterett til at selve kraftverket har ført til en krenkelse av urfolksrettighetene når det hadde vesentlige negative konsekvenser for kulturutøvelse. Mener statsråden, etter denne dommen, at tillatelsene til gruvedrift i Repparfjorden er i tråd med statens forpliktelser overfor samene, og hvis ikke, vil statsråden omgjøre tillatelsene?»
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
Eg takkar for svaret. Etter at departementet har gjort alle desse vurderingane, har vi altså fått Fosen-dommen. I området rundt Repparfjorden er det altså fleire familiar som dette vedkjem, og som kan måtta slutta med reindrift fordi det vil bli umogleg å driva ei berekraftig økonomisk lønsam reindrift i området. Statens reindriftsforvaltning, Norske Reindriftsamers Landsforbund og reinbeitedistriktet har sagt at det vil vera umogleg å driva reindrift i området sjølv om det blir stilt vilkår om avbøtande tiltak. SV meiner det må på plass ei gjennomgåande vurdering av inngrep i reindriftsområde for å hindra endå fleire krenkingar – no i lys av Fosen-dommen. Korleis stiller regjeringa seg til ein slik gjennomgang?