Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-06-15:
Det denne saken dreier seg om, er behandlingsformen på statens hånd dersom det fremmes et konkret forslag fra Telenor om en transaksjon som er så stor at spørsmålet kommer opp om staten vil redusere sin eierandel i Telenor til under 51 pst. Det er her viktig å understreke at når Stortinget gir Regjeringen fullmakt til å kunne ta stilling til en eventuell konkret transaksjon som Telenor måtte fremme, medfører det i seg selv ikke noen endring i hvordan staten vil stille seg til et slikt konkret forslag fra selskapet. Regjeringen vil ikke stille svakere krav for å si ja til en slik transaksjon i en situasjon hvor den har fullmakt til å ta beslutning selv i forhold til om den måtte ha forelagt saken for Stortinget. Det er tempoet i beslutningsprosessen som er den vesentligste forskjellen. Proposisjonen er ikke basert på et konkret forslag fra selskapet. Den dreier seg, som sagt, om hvordan staten på sin hånd vil behandle eventuelle forslag som måtte komme fra selskapet, og som ikke vil kunne håndteres innenfor den eksisterende fullmakten om å redusere statens eierandel ned til 51 pst. Departementet har imidlertid gjennom den ordinære, løpende kontakt med selskapet kjent til og blitt gjort kjent med at det foregår samtaler og gjennomføres samarbeidstiltak mellom mange av de sentrale aktørene i telekom-sektoren. Noe av dette kan det også på kort varsel bli nødvendig for Telenor og Telenors eiere, eller aksjonærer, å ta stilling til. Et eksempel som var oppe en periode, var samtalene med en tung eier i TeleDanmark. Departementet har jevnlig dialog med flere av de internasjonale bankene som følger Telenor og telekombransjen nøye. Gjennom denne kontakten holder vi oss løpende oppdatert om hvordan Telenors stilling og utvikling etter børsintroduksjonen vurderes i de internasjonale kapitalmarkedene. Vi har også påbegynt vurderingen av hvordan en reduksjon av statens eierandel bør skje. Jeg viser her til at Regjeringen har fullmakt til å redusere statens eierandel gjennom en kombinasjon av aktivt salg og emisjon, samt at bindingstiden etter børsintroduksjonen gikk ut 4. juni, slik at vi nå også – om det skulle vise seg at det var tid og det riktige tidspunktet for selskapet – kan foreta nedsalg. Når det gjelder rådgivere, kan jeg for øvrig opplyse at departementet har gjennomført en internasjonal anbudsrunde for å knytte til seg også noen banker som på kort varsel kan engasjeres som rådgivere for departementet dersom det kommer opp forslag fra Telenor om gjennomføring av en større transaksjon. Så til slutt til spørsmålet fra representanten Lilletun. Stortinget har sluttet seg til en helt bestemt prosedyre når det gjelder valg av styre og valgkomiteordninger i Telenor. Det valgkomitearbeidet pågår, og det er faktisk bedriftsforsamlingen som i neste omgang skal utnevne en styreleder. Valgkomiteen har ikke kommet til Regjeringen med et endelig forslag. Men Stortinget har altså sluttet seg til helt bestemte prosedyrer for hvordan dette skal skje. Det ivaretas. Det andre spørsmålet gjaldt hvorvidt hovedaksjonæren har tillit til konsernsjefen. Ja, i aller høyeste grad. Det som er aller viktigst, er at også styret har tillit til konsernsjefen, for det er styret også aksjonærene forholder seg til. Men samtidig måtte jeg på spørsmål om man hadde opprettholdt ordinære kommunikasjonslinjer og kjøreregler, si at her har det nok vært noe kommunikasjonskrøll som må rettes opp.