Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-03-17:
I likhet med statsråden er jeg enig i at interpellanten reiser en viktig debatt, men det vil være feil å påstå at denne debatten er av ny dato. Jeg synes også det er litt underlig å høre Høyres bekymring nå for om tiltaksnivået er høyt nok, siden Høyre i forbindelse med statsbudsjettet for 2009, behandlet i Stortinget så sent som i begynnelsen av desember i fjor, faktisk foreslo å kutte i tiltaksnivået med 150 mill. kr. 100 mill. kr ble riktignok foreslått overført til basisprogrammet for kompetanse i arbeidslivet, men det gjenstod altså et kutt på 50 mill. kr. Høyre foreslo samtidig å kutte tiltaksnivået med 2 000 plasser. Det samme skjedde i 2008. Høyre foreslo et kutt på 2 000 tiltaksplasser og et kutt i bevilgningene på 160 mill. kr, da til og med uten en overføring av midler til tiltak som f.eks. basiskompetanse i arbeidslivet. Høyre søker i ettertid å gi et inntrykk av at de har ønsket en sterkere satsing på tiltak for yrkeshemmede enn flertallet har. Så sent som i går, mandag 16. mars 2009, skriver Høyres Per-Kristian Foss i Dagens Næringsliv at «…mengden av arbeidsmarkedstiltak overfor denne gruppen er lavere i 2009 enn i 2008…». Han skriver videre: «Høyre har i sine alternative statsbudsjetter lagt inn flere tiltaksplasser overfor yrkeshemmede…» Det er altså feil. Høyre har i sine alternative statsbudsjetter kuttet i tiltaksnivået. Det søkes fra Høyres side å gi et skinn av det motsatte, ved å trikse litt med tall. Det lates som om det kuttes i ordinære tiltak – 3 000 i tallet – både i 2008- og 2009-budsjettene, for så å styrke tiltakene til yrkeshemmede med 1 000 plasser. Men da hopper altså Høyre elegant over at det ikke lenger er noe som heter ordinære tiltak og spesielle tiltak for yrkeshemmede. Stortinget vedtok etter forslag fra det rød-grønne flertallet å slå de to postene sammen til én tiltakspost med virkning fra 2008. Begrunnelsen var at vi tidligere hadde en merkverdig ordning, der det gikk an å omdisponere midler fra spesielle til ordinære tiltak, men ikke omvendt. Det er det altså nå slutt på. Allerede fra 2006 ble det strammet inn på den gamle, uforståelige praksisen til fordel for de yrkeshemmede, ved at flertallet presiserte at en slik overføring som vi da hadde hatt fra spesielle til ordinære tiltak, bare kunne skje dersom noen av de yrkeshemmede hadde mer bruk for den typen tiltak som var tilgjengelig under det som den gangen het ordinære tiltak. Så helt fra starten av perioden har det rød-grønne flertallet gjennomført endringer som skal komme dem med nedsatt arbeidsevne til gode. Det samlede tiltaksnivået er dermed av betydning, også for personer med nedsatt arbeidsevne. I samtlige budsjettframlegg har flertallet presisert at arbeidssøkere med de mest sammensatte problemene skal prioriteres innenfor disse rammene. Da den rød-grønne regjeringen overtok, ble antall arbeidsmarkedstiltak økt, både i 2006 og 2007, til dagens nivå på 68 000 plasser, som altså er videreført fra 2007 både gjennom 2008- og 2009-budsjettene. I tillegg kommer tiltakspakkens økning med 650 mill. kr til nye 6 000 plasser i 2009, så nå er vi oppe i 74 000 plasser. Flertallet fortsetter altså å øke antall plasser, mens Høyre fortsetter å kutte. Og jeg vil nok tro at de arbeidssøkende med nedsatt arbeidsevne er mer tjent med flertallets politikk enn med Høyres på dette området. Så en siste kommentar. Martin Engeset sa i sitt første innlegg at det var oppsiktsvekkende at vi ikke har god nok informasjon om hvordan tiltak virker. Det er heller ikke noe nytt. Derfor var nettopp det punktet en viktig del av flertallets innspill i forbindelse med St.meld. nr. 9 for 2006–2007 Arbeid, velferd og inkludering. Og det er blitt varslet i senere statsbudsjetter at arbeidet med gode målekriterier er igangsatt og i godt gjenge. Det er viktig informasjon til alle partier, enten en er for å øke antall tiltaksplasser, slik flertallet er, eller en vil redusere antall tiltaksplasser, slik Høyre har foreslått.