Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-03-24:
Det skaper et voldsomt engasjement, svømming. Den høringsrunden som Utdanningsdirektoratet har hatt, og som ble avsluttet 13. mars, om styrkede kompetansemål i svømmeundervisningen, har fått inn omtrent 400 høringssvar. Til sammenligning var det halvparten så mange da hele læreplanen i kroppsøving ble revidert i 2012. Det er et eller annet med engasjementet rundt svømming som er voldsomt stort, jeg tror det har noe med to ting å gjøre. Det ene er selvfølgelig, som mange har nevnt, at det dreier seg om liv og død i verste fall. Det andre er nok at for et kystland som Norge er det å kunne være på vannet, i nærheten av vannet, kunne ha det gøy i vannet oppfattet som en veldig viktig del av en god norsk sommerdag og en god hverdag. Vi har tatt viktige steg i riktig retning. Jeg mener det er avgjørende at vi går fra en situasjon der vi har hatt en gradvis forverring, som f.eks. tallene fra førstegangstjeneste eller sesjon kan illustrere, til at vi får en gradvis forbedring, tar skritt og steg hele veien i riktig retning. Et første og viktig steg er at vi har en felles forståelse av hva det vil si å kunne svømme, altså tydeligere læreplanmål. Vi sendte rett etter nyttår på høring et forslag om å justere kompetansemålene for svømming i læreplanen i kroppsøvingsfaget. Definisjonen som ble anbefalt i høringsbrevet, lyder slik: «Mål for opplæringa er at eleven skal kunne rulle uti på djupt vatn, symje 100 meter på magen, og undervegs plukke opp ein gjenstand frå botnen med hendene, stoppe og kvile(flyte på magen, orientere seg, rulle over, flyte på rygg, samla i 3 minutt) (flyte på magen, orientere seg, rulle over, flyte på rygg, samla i 3 minutt) Dette er i tråd med anbefalinger fra Norges Svømmeforbund. Jeg setter pris på det store engasjementet som er på Stortinget for saken, men jeg synes også det er viktig å fremheve at det i mange år har vært et stort engasjement og en stor frivillig innsats fra organisasjoner som f.eks. Norges Svømmeforbund, og andre. Et så konkret kompetansemål legger helt tydelige føringer på hva elevene skal mestre etter endt svømmeopplæring. Komitéflertallet mener også at selvberging i kaldt og urolig vann må være en del av læreplanen. I høringen er det et kompetansemål som tar opp i seg dette, og som lyder: «praktisere trygg ferdsel og gjere sikkerheitsvurderingar i, ved og på vatn under varierte vêrforhold» Jeg mener at dette vil bidra til å oppfylle det komiteen har pekt på. Høringsfristen var som sagt 13. mars 2015. Det har vært stor interesse, som jeg allerede har nevnt, og den reviderte læreplanen skal tas i bruk allerede fra neste skoleår. Vi vil selvfølgelig sørge for et godt informasjonsarbeid mot skolene, slik at svømmeundervisningen fra høsten av tilpasses til de nye kravene. I tillegg kommer regjeringen til å sende på høring et forslag om å innføre krav til alle kommuner om å gjennomføre en ferdighetsprøve i svømming i grunnskolen. Ferdighetsprøven må naturligvis knyttes til det nye kompetansemålet, slik at den kan gjennomføres som en del av den ordinære svømmeopplæringen. Skjerpede kompetansemål og en nasjonal ferdighetsprøve er viktige tiltak som regjeringen kan gjennomføre. Men det er kommunene som må prioritere å fylle vann i bassengene og holde hallene åpne. Og som flere har understreket her – svømmeundervisningen er ikke valgfri, man kan ikke velge den bort. Mange kommuner trenger en håndsrekning for å få dette til. Kunnskapsdepartementet kan ikke pålegge kommunene å rehabilitere eller bygge nye svømmehaller, men staten har en rentekompensasjonsordning for skole- og svømmeanlegg. Den startet under forrige regjering, er blitt videreført av nåværende regjering og styrket ved at man faser inn midlene raskere i årets budsjett – det blir altså mer midler tilgjengelig for kommunene i år. Det er også viktig at alle elever får en god og tilpasset opplæring. Det betyr at vi må ha målrettede tiltak for de elevene som ikke har kommet inn under svømmeopplæringen. Derfor har Kunnskapsdepartementet bevilget 7 mill. kr til svømmeopplæring for nyankomne minoritetsspråklige barn, unge og voksne som er omfattet av grunnskoleopplæringen. Målet er å få ned ulykkene, og vi skal vurdere, sammen med andre aktører, hvordan vi skal bruke dette på en best mulig måte. Sammen med samarbeidspartiene satser vi også 10 mill. kr til svømmeopplæring i barnehagen som vil gå til prøveprosjekter for å bidra til at barn blir trygge i vann tidlig. Det er et viktig bidrag. Som sagt har regjeringen og samarbeidspartiene, med støtte fra Stortinget, tatt flere viktige skritt i riktig retning i svømmeopplæringen. De tiltakene som jeg har skissert nå, vil bl.a. inngå i en handlingsplan for å sikre barn og unges svømmeferdigheter, som jeg kommer til å legge frem.