Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-03:
Statens pensjonsfond er vår felles sparekasse og en integrert del av den økonomiske politikken. En god forvaltning av fondet bidrar til å finansiere velferd og politiske satsinger. Rammeverket for forvaltningen av våre petroleumsressurser, hvor olje- og gassinntektene settes til side og vi bruker forventet realavkastning, høster internasjonal anerkjennelse. Vi har fastsatt en investeringsstrategi som bidrar til at vi sprer risikoen gjennom å eie en liten andel i et stort antall selskaper og obligasjonslån. Denne strategien har tjent oss vel. Norges Bank og Folketrygdfondet har bygd opp kompetente organisasjoner. De har over tid levert gode resultater og hatt lave kostnader. Pensjonsfondet anses å være blant verdens mest åpne, og våre to forvaltere er ledende i arbeidet med ansvarlig forvaltning. Resultatene som er oppnådd, bygger på langsiktig arbeid. Investeringsstrategien er utviklet over tid, basert på grundige vurderinger, og viktige veivalg er forankret i Stortinget. Mye fungerer godt, men vi må også vurdere hvordan forvaltningen kan bli enda bedre. Vi skal fortsette å bygge strategien sten for sten, med forankring i Stortinget. Etter finanskrisen har Statens pensjonsfond utland hatt flere år med høy avkastning. I løpet av de siste tre årene har fondet nesten doblet seg i verdi, målt i norske kroner. Vi må være forberedt på at den raske veksten ikke vil vedvare. Tilførselen til fondet falt i fjor markert som følge av lave priser på olje og gass. Det internasjonale rentenivået er lavt. Fallende renter og gode tider i aksjemarkedene har bidratt til at avkastningen de siste årene har vært høyere enn det vi har oppnådd historisk, og trolig høyere enn det vi kan forvente over tid. Det er stor usikkerhet om avkastningen fremover. Målt i norske kroner har verdien av fondet også fått et kraftig løft som følge av en svakere kronekurs, men uten en tilsvarende økning i fondets internasjonale kjøpekraft. Hele bidraget fra kronekursen har kommet de siste tre årene. Skulle kronen styrke seg igjen, vil fortegnet bli motsatt. Årets melding om Statens pensjonsfond drøfter flere viktige temaer. Komiteens innstilling viser bred støtte til hovedlinjene i dagens strategi og rammeverket for fondet. Det er jeg glad for. En god og langsiktig forvaltning forutsetter bred oppslutning om og tillit til måten fondet forvaltes på. Det siste året har det vært mye oppmerksomhet om såkalt aktiv forvaltning. I tråd med Stortingets behandling av fjorårets melding er rammen for avvik fra referanseindeksen økt noe. Samtidig har regjeringen stilt nye krav til risiko og rapportering. Jeg har merket meg at en samlet komité slutter opp om disse kravene, som bl.a. innebærer økt rapportering om strategiene som Norges Bank bruker for å søke høyere avkastning enn referanseindeksen. Det styrker åpenheten om fondet. Jeg har også merket meg at komiteen ønsker en vurdering av de ulike investeringsstrategiene i forbindelse med neste gjennomgang av forvaltningen av Statens pensjonsfond utland. Det vil jeg følge opp. Den neste gjennomgangen vil bli lagt frem for Stortinget våren 2018, i fondsmeldingen for 2017, slik også komiteen legger opp til. Regjeringen har i årets melding lagt opp til en ny regulering av eiendom i Statens pensjonsfond utland. Norges Bank får ikke lenger et oppdrag om å investere inntil 5 pst. av fondet i unotert eiendom, men en mulighet til å investere i unotert eiendom hvis banken mener det gir bedre avkastning eller lavere risiko enn noterte aksjer og obligasjoner. Jeg er glad for at en enstemmig komité støtter opp om forslaget til ny regulering, som vil gi en mer helhetlig styring av risikoen i Norges Banks forvaltning. Jeg er også tilfreds med at komiteen enstemmig støtter opp om regjeringens vurderinger av unoterte investeringer i Statens pensjonsfond Norge. Det har vært et stort engasjement om hvorvidt Norges Bank skal få anledning til å investere i unotert infrastruktur. Det er bred politisk enighet om at fondet ikke skal være et virkemiddel i utenriks- eller miljøpolitikken. På disse områdene har staten mange andre virkemidler, og de brukes aktivt. Fondet må ikke bli et politisk kinderegg. Fondets viktigste oppgave er å bidra til å finansiere offentlig sektor i fremtiden. Det skal trygge våre pensjoner, helsetjenester og eldreomsorg. Erfaringer fra andre land og fond viser at det kan ha betydelige kostnader å legge andre mål enn avkastning til grunn for investeringene. Når vi skal vurdere investeringer i unotert infrastruktur, må vi ha et finansielt utgangspunkt. Unoterte investeringer gir høye eierandeler og et synlig eierskap. Risikoen ved slike investeringer i unotert infrastruktur er høy, ikke minst for fondets omdømme. Regjeringen må veie de økte investeringsmulighetene mot risikoen for fondets omdømme. Jeg er glad for at et flertall i komiteen støtter opp om konklusjonen om ikke å åpne for investeringer i unotert infrastruktur nå. Samtidig har vi sagt at vi er åpne for å vurdere dette på et senere tidspunkt. Frem mot neste fondsmelding tar vi sikte på å arbeide videre med hvordan vi kan ramme inn risikoen og de særskilte utfordringene ved slike investeringer, slik komiteen legger opp til. Komiteen trekker frem også andre områder som det er ønskelig å se nærmere på. Skatt og åpenhet om skatteforhold er et viktig tema, og som komiteen tar opp i innstillingen. Norges Bank investerer i unotert eiendom gjennom datterselskaper, noe det har vært full åpenhet om. Banken tar nå sikte på å vurdere norske i stedet for utenlandske holdingselskaper. I likhet med komiteen ønsker jeg en slik vurdering velkommen. Det er positivt at vi kan få belyst fordeler og ulemper ved ulike måter å organisere virksomheten på. Jeg har merket meg at komiteen ber om en redegjørelse for dette i neste års fondsmelding. Åpenhet om finansielle forhold i selskapene fondet er investert i, er en annen viktig problemstilling. Åpenhet og god rapportering fra selskapene skaper tillit, motvirker hemmelighold og støtter opp om korrekt skattlegging. Dette er problemstillinger som Norges Bank er opptatt av i sitt eierskapsarbeid. Komiteen anmoder om en vurdering av om eierskapsarbeidet i banken kan utvides med et nytt forventningsdokument om skatt. Det har jeg merket meg og vil følge opp dette overfor Norges Bank. Komiteen ønsker videre å få vurdert retningslinjer for fondets investeringer i statsobligasjoner som et verktøy for Norges Bank i vurderingen av finansiell risiko. Også her vil jeg ta et initiativ overfor Norges Bank og komme tilbake med vurderinger i neste års fondsmelding. Regjeringen satte 10. april i fjor ned et utvalg, ledet av Svein Gjedrem, som skal vurdere endringer i sentralbankloven og styringen i Norges Bank. Mandatet til utvalget er bredt og er etter min vurdering ikke til hinder for å gå inn i de spørsmålene om styringen av SPU som komiteen tar opp i innstillingen. Jeg vil gjøre utvalget oppmerksom på komiteens merknader. Jeg synes det er konstruktivt at komiteen tar opp disse spørsmålene, slik at vi kan få belyst dem på en ryddig og god måte. Det legger grunnlag for å finne løsninger med bred politisk støtte. Helt til slutt: De årlige meldingene om Statens pensjonsfond drøfter grunnlaget for å forvalte en viktig del av vår felles formue. Flere regjeringer og storting har bidratt til å utforme strategien for fondet, og det skal vi bygge videre på. Med en god og langsiktig forvaltning, og bred politisk støtte, vil fondet kunne støtte finansieringen av vår felles velferd i mange generasjoner.