trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-02-18:
Alle kvinner og barn skal få en god fødselsomsorg helt uavhengig av hvor de bor i landet vårt. Heldigvis har vi det i Norge. Norge er blant verdens tryggeste land å føde i. De fødende er mer fornøyd enn tidligere, og færre blir skadet under fødsel. At vi er blant verdens tryggeste land å føde i, skal vi ta vare på. Da må vi fortsette arbeidet med å styrke fødetilbudet, noe denne regjeringen allerede er godt i gang med. La meg nevne noen få eksempler: Kravet til jordmorkompetanse i kommunene er gjeninnført. Det er viktig for å sikre at alle kvinner får god oppfølging tidlig i svangerskapet. Tidlig oppfølging hjelper til med å avdekke risikosvangerskap, men gir også god støtte. Dette kravet har ført til at antallet jordmorårsverk i kommunene har økt med om lag 60 pst. siden 2015. Det har også vært viktig for regjeringen å bedre fødselsomsorgen i sykehusene. I 2019 nedsatte helse- og omsorgsministeren et hurtigarbeidende utvalg, sammen med bl.a. Jordmorforeningen, for å se på endringer i fødselsomsorgen og konsekvenser for bemannings- og finansieringssystemer. De anbefalingene som utvalget har kommet med, er helseforetakene godt i gang med å følge opp i sine utviklingsplaner. Helsedirektoratet er også godt i gang med å gå igjennom og revidere veilederen «Et trygt fødetilbud». For å oppsummere må jeg bare si at flere av de forslagene som Senterpartiet fremmer i dag, sammen med andre fra opposisjonen, allerede er godt ivaretatt i det arbeidet som regjeringen har jobbet systematisk med i sju år, bl.a. langsiktige planer for å rekruttere i helseforetakene og en opptrapping av jordmorkompetanse i kommunene. Etter at dette representantforslaget ble fremmet, har det kommet spørsmål knyttet til fødetilbudet i Kristiansund. Til det vil jeg kommentere at Helse Midt-Norge har et selvstendig ansvar for å vurdere om fødetilbudet er forsvarlig. Jeg registrerer at det har vært utfordringer i helseforetaket med å rekruttere fagpersonell, særlig gynekologer. Helseforetaket mener det ikke ville ha vært forsvarlig å ha fødeavdelingen åpen. Det må fortsatt jobbes med å få på plass nok personell til å drifte den. Jeg vil avslutningsvis si at det skal være trygt å føde også under en pandemi. I mai i fjor kom det veiledere fra Helsedirektoratet om muligheten til å være sammen med partneren under fødsel også under pandemien. Jeg vil også si at mye av intensjonen i Fremskrittspartiets løse forslag om hurtigtesting er noe man kunne ha sett nærmere på. Jeg forstår at det også vil være aktuelt å komme med en endring i det løse forslaget som er fremmet, noe regjeringspartiene også vil være innstilt på å støtte.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-02-18:
Jeg vil berømme mange av dem som har jobbet på sykehus og i helsetjenesten det siste året, og som har strukket seg veldig langt for å sørge for at man kan være sammen i kritiske faser av livet, enten det gjelder fødsel eller annet. Det er viktig å huske på at man har gjort en god jobb. Jeg synes også man egentlig har vært ganske tydelig gjennom pandemien fra helseministerens og Helsedirektoratets side og kommet med veiledere som skal sikre at man er sammen nettopp under fødsel. Jeg synes forslaget representanten Åshild Bruun-Gundersen refererte, om å finne gode løsninger for f.eks. å ta i bruk hurtigtester, er et godt forslag, så jeg vil bare understreke at vi støtter det fra regjeringspartienes side.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Jeg er så glad. Endelig kan vi få et vaksineringsprogram for voksne, noe SV har jobbet med i mange år. Hele komiteen, alle partiene, stemmer for at vi får informasjon når vi trenger en oppfriskningsdose mot difteri, stivkrampe og kikhoste. Hurra! Jeg tror flere enn jeg glemmer at vi må ta en ny vaksinedose, siden vaksinene går ut på dato i kroppen vår. Endelig vil folk få den informasjonen de trenger. Vaksinene er viktige for å verne oss selv, men vi må heller ikke glemme at vi må verne andre – de som har dårlig immunforsvar, eller de som er allergiske mot vaksinene. Det er viktig at så mange som mulig tar vaksinene, slik at vi kan kjempe imot sykdommer. Derfor mener SV at vaksinene bør bli gratis. Vi vet at for hver krone vaksinen blir dyrere, vil færre ta den. Det er trist at bare SV vil gi gratis vaksine når vi vet at det vil bidra til at enda flere vil ta vaksinene. Det er en investering Norge bør gjøre. Noen foreldre vaksinerer ikke barna. Det skal være frivillig å ta vaksine, men for meg personlig er det ikke greit at foreldrene unnlater å verne barna mot sykdommer. Derfor bør unge voksne få tilbud om å møte en lege, slik at de kan få riktig informasjon og et tilbud om å få vaksinene de burde ha fått i barnevaksineringsprogrammet. Det er ikke barnas feil at de ikke har fått den helsehjelpen de trenger. Jeg ber de andre partiene hjelpe disse unge voksne og stemme for forslaget fra SV. Jeg er veldig glad for at vi nå starter et vaksineringsprogram for voksne. Takk til alle partiene som nå støtter dette. Jeg fremmer alle forslagene fra SV, og vi vil stemme subsidiært for de andre forslagene.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Vanligvis er jeg sist, så dette er nytt. FHI har laget en plan. Mye i forslagene SV fremmer her, har vi bare kopiert fra FHI. Det er mange år siden de lagde denne planen. Hvorfor har ikke regjeringen fulgt opp og fått i gang disse forslagene i Norge?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Bare et spørsmål til dette helseministeren sa, for nå har det vært gratis. SV har foreslått at det skal være gratis å få disse vaksinene. Det er viktig å verne oss selv, men veldig viktig å verne de andre. Vil statsråden vurdere om alle vaksinene skal være gratis for at flere skal ta vaksinene?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Vi prioriterer å ikke kutte skattene for de rike, og da har vi penger til dette. En ordinær sesonginfluensa gir årlig rundt 5 000 innleggelser på sykehus og koster 900 liv. Mange eldre dør av influensa. Derfor har Tyskland, Frankrike, Spania, Italia, Østerrike, Sverige og Danmark kjøpt høydoseinfluensavaksine, men ikke rike Norge. Det er dyrere å kjøpe sterke vaksiner, men vi vet at de vil berge flere liv. Jeg er skuffet over at de andre partiene ikke vil prioritere dette, selv om det er dyrere. Vaksiner for de eldre og sårbare vil hjelpe flere. Hva mener regjeringen om å få høydoseinfluensavaksine til Norge og sårbare og eldre personer i Norge?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Det er feil. Vi har ikke kjøpt høydoseinfluensavaksine, vi har kjøpt en annen influensavaksine. Nå har jeg glemt ordet grunnet afasien, men det er ikke høydoseinfluensavaksine. FHI har laget en plan og kjøpte det dette året, men vi har ikke en plan for å ha en differensiert influensavaksine for sårbare og eldre. Så da vil jeg bare spørre regjeringen igjen, for nå var det bare FHI som kjøpte det til noen av de eldre på sykehjem. Vi foreslår at vi skal ha differensiert influensavaksine for å verne de sårbare. Vil regjeringen vurdere å få det på plass?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Det er vanskelig å orientere seg i mangfoldet av tilbud. Behandlingsformer og legemidler som antyder å ha effekt, uten at dette er dokumentert, bør merkes, for ikke å skape forvirring. I dagens informasjonssamfunn kan det være vanskelig å skille dokumentert faglig kunnskap fra mer usikre påstander. SV mener kunder bør få kjennskap til oppdatert og kunnskapsbasert informasjon om legemidler og behandlingsformer når de vurderer å kjøpe dette. Valget om å kjøpe er kundens ansvar, men samfunnet kan legge til rette for best mulig kvalitetssikret informasjon. SV foreslår merking av behandlingsformer og legemidler som ikke har dokumentert effekt, men som påstår at de kan behandle ulike tilstander. Jeg fremmer forslag nr. 4 og håper de andre partiene støtter dette. Jeg er opptatt av at de profesjonene som har vært inne under alternativregisteret, skal kunne søke om unntak for merverdiavgift om deres behandling har faglig begrunnet helseeffekt. Vi mener at etter en faglig gjennomgang ville flere profesjoner vært fritatt for merverdiavgift. For eksempel er gestaltterapi og psykoterapi forskningsbasert, dokumentert og kvalitetssikret. SV er for moms for alternativ behandling, men noen av disse profesjonene er forskningsbasert og dokumentert og bør ikke betale. Det er ikke alternativ behandling. Forslaget fra regjeringen om moms kom fort, og vi mener vi bør se på flere av profesjonene igjen.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Jeg var veldig enig med helseministeren, som svarte Toppe nå, men jeg var litt sjokkert over svaret fra Høie til Haukeland Liadal, om at bare de som er autorisert, skal være i denne gruppen som ikke skal betale moms. Så jeg må bare få vite det veldig tydelig fra helseministeren, for mener han at logopeder ikke gir faglig helsehjelp, siden de ikke er autorisert? Det er litt rart, for nesten alle land i Europa har autoriserte logopeder, men ikke Norge. Jeg håper og tror at de ikke skal betale moms, men det var litt rart å høre svaret fra Høie til Haukeland Liadal, og jeg vil gjerne ha et veldig konkret svar, at logopedene ikke skal betale moms når de jobber i helsesektoren.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Jeg vil at alle skal få den helsehjelpen de trenger, uansett hvor mye penger de har, eller hvor syke de er. Jeg er bekymret for at man må betale for helsehjelpen, og da vet vi at mange ikke kan kjøpe hva de trenger. For eksempel har vi foreslått gratis vaksine, som er bra for landet for å minimere smitte, og det er bra at alle – absolutt alle, også de som ikke har så mye penger – kan få vaksinene. De andre partiene har sagt at de vil stemme imot. SV fremmer forslag om å få et pristak på tannhelsetjenester i noen av ordningene, som er viktig. Vi trenger en utreding om private helseaktører som utfører overbehandling for å tjene penger. De må ta større ansvar og risiko for komplikasjoner og skader. Det er svært viktig å gjennomgå helprivate tilbydere, slik at de ikke kan dele ut legemidler som ikke bør bli skrevet ut. For eksempel er det svært viktig at vi bruker mindre antibiotika. Etter et utvalg må vi kanskje se på strengere regulering hvis det skjer. SV fremmer sammen med Arbeiderpartiet og Senterpartiet sju forslag som jeg råder de andre partiene til å stemme for.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Jeg er bekymret for økonomien på sykehusene. Fritt behandlingsvalg blir betalt av sykehusene. Pengene går fra offentlige sykehus. Jeg forstår at høyrepartiene er for denne ordningen. Hvis vi skal ha denne ordningen: Vil regjeringen vurdere at betalingen kommer fra staten, ikke fra offentlige sykehus? Som jeg sa: Jeg er bekymret over økonomien på sykehusene. Vil regjeringen vurdere at staten betaler fritt behandlingsvalg, slik at pengene ikke skal bli kuttet i vårt offentlige helsevesen, som nesten alle bruker?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Vi hadde en høring med fem organisasjoner: Fagforbundet, Sex og samfunn, Jordmorforbundet, Den norske jordmorforening og Bunadsgeriljaen – takk for god informasjon som har bedret saken. Stortinget vedtok at fødeavdelingen i Kristiansund skulle bestå. Helseministeren har ansvaret for alle sykehusene i landet. Det er regjeringens ansvar å følge opp vedtak. De har ikke gjort jobben sin. De har ikke prioritert fødetilbud, og spesielt fødetilbudet i Kristiansund. SV, Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Senterpartiet fremmer to forslag til vedtak: for det første at regjeringen skal følge opp vedtak nr. 574 for 2019–2020, om å sikre drift av fødeavdelingen i Kristiansund, og for det andre at regjeringen snarest skal tilføre de nødvendige faglige og økonomiske ressursene til å sikre forsvarlig drift av fødeavdelingen i Kristiansund. For SV er det viktig at det ikke skal ramme fødetilbudet i Molde. Riksrevisjonens rapport peker på at de regionale helseforetakene ikke gjør nok for å sikre rekruttering og for å beholde sykepleiere, spesialsykepleiere og jordmødre. Jeg og SV fremmer, sammen med Arbeiderpartiet og Senterpartiet, forslag om økt bemanning for å sikre trygghet, kvalitet og én-til-én-omsorg for kvinner i aktiv fødsel, opptrapping i kommunene, praksisplasser for jordmødre og langsiktige planer for å rekruttere, beholde og utdanne flere jordmødre. Vanligvis er det to voksne når det er et barn som kommer til verden. Det er viktig for barna og mødrene at partneren kan være med. Vi foreslår – sammen med Fremskrittspartiet, Arbeiderpartiet og Senterpartiet; vi har jobbet sammen med et godt forslag – at det skal legges til rette for at partneren kan være med. Vi mener at innsatsstyrt finansiering ikke må bli brukt for fødetilbudet. God bemanning som kan hindre komplikasjoner, taper kampen om ressursene når vi har en ISF-ordning, siden komplikasjoner gir økt utbetaling. Vi mener at vi trenger en ny finansieringsordning, som vi foreslår. Jeg fremmer alle forslag i innstillingen som SV er med på.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Vi vet at vi får flertall for at regjeringen skal følge opp vedtaket om å ha fødeavdeling i Kristiansund, og at de skal få nødvendige faglige og økonomiske ressurser. Det er viktig for SV også å se på Molde sykehus. Jeg vil gjerne ha en bekreftelse fra regjeringen – og jeg håper at regjeringen følger opp vedtaket – om at det ikke vil ramme Molde sykehus og fødeavdelingen i Molde.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Jeg vil bare si takk for samarbeidet i komiteen. Det er litt rart, for jeg har ikke barn, men jeg har snakket og jobbet med flere, og det er flere i komiteen som har barn. Det er så viktig at alle har trygghet for å få god barselhjelp i Norge, og at også partneren kan være med, noe vi får flertall for. Vi snakker veldig mye om hvilke steder fødeavdelingen skal være på. Da er det veldig viktig for SV å si veldig tydelig: Det er ikke bare stedet som er viktig; det er folkene som lager et godt fødetilbud. Vi trenger flere jordmødre. Vi trenger flere sykepleiere. Og mange av dem har bare deltidsstillinger eller vikarstillinger. Vi trenger hele og faste stillinger for å få et enda bedre fødetilbud i Norge. SV vil selvfølgelig stemme for forslaget vi har fremmet sammen med Senterpartiet og Arbeiderpartiet, om at partneren kan være med, og vi vil stemme sekundært for Fremskrittsparti-forslaget. Det var et litt rart forslag om bare hurtigtest, men det var et godt svar fra helseministeren på Arbeiderpartiets spørsmål i replikkordskiftet. Da kan vi stemme for det fordi helseministeren har sagt at det vil være flere andre tiltak for å få det på plass, at det skal være bra og følge smittevernrådene. Det er litt trist, for Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har prøvd å samarbeide med Fremskrittspartiet, sendt melding og e-post, men de prøver å bare ikke svare. Det er litt barnslig på Stortinget. Jeg håper at vi alle sammen, alle partiene, kan jobbe sammen for å få gode forslag for personer som trenger hjelp, når vi skal fatte vedtak på Stortinget.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Jeg måtte bare forklare, for Åshild Bruun-Gundersen trodde jeg var trist for at vi får til et flertall. Jeg er veldig glad for at vi får til et flertall, men for meg er det litt trist at folk ikke svarer på meldinger og e-poster. Det er litt vanskelig å jobbe på Stortinget. Så det er bare et råd om at man kanskje også kan samarbeide med andre partier for å få en bedre politikk for folk i Norge. Jeg er veldig stolt over at jeg er saksordfører for denne saken. Vi vet at nå får vi flertall for at partneren kan være med når kvinnen skal føde. Det kan være en mann, men også medmor, som er viktig. Det er flertall for at vi skal verne Kristiansund og ha fødeavdeling der. Jeg er veldig glad for at helseministeren svarte godt på spørsmålet mitt om at Molde og fødeavdelingen i Molde ikke skal bli rammet av dette forslaget.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
De som trenger pasienttransport, trenger reisen til rehabiliteringstimer, trening for habilitering og rehabilitering eller livsviktige møter med helsepersonell. Dagens ordning har ikke fungert godt nok. Ved anbud er det vanlig at pris vinner over kvalitet. Vi i SV mener at kvalitet skal være viktigst. Jeg har lest om og snakket med flere som har fått dårlig kvalitet. Amir, som er styremedlem i Norges Handikapforbunds Ungdom, taper nødvendig treningstid på grunn av forsinkede sjåfører, og Sissel på 87 år, som hadde drosjerekvisisjon, ble bedt om å ta buss. Det er bare SV som foreslår at hvis det skal være anbud, skal det være konkurranse om kvalitet – ikke pris. Vi har et stort problem vi kan fikse i dag. De som trenger helsehjelp, får pasienttransport til og fra institusjonen. Det er viktig for at alle, også de som ikke har penger, kan få den helsehjelpen de trenger. Vi har et urettferdig system nå fordi når institusjonen helt eller delvis holder stengt i helg, høytid eller ferie, må pasienten betale. Jeg har snakket med Wiggo. Han trengte helsehjelp og har ikke så mye ressurser. Han fikk helsehjelp på en institusjon, men i helgene måtte han reise hjem siden institusjonen var stengt da. Selvfølgelig søkte han om å få pasientreise, men han fikk nei. Han måtte betale fra egen lomme. Når folk blir tvunget til å reise, må Pasientreiser betale. Jeg håper partiene vil stemme for dette forslaget, slik at vi kan rydde opp i reglene. Jeg fremmer forslagene nr. 2 og 3, fra SV.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Helseministeren snakket ikke om permisjon, og da må jeg lese høyt hva som gjelder permisjonsreiser. Får man permisjon fra behandling, må man betale reisen selv. Det er helt ok at folk betaler dette når de bestemmer det selv, men det står også at permisjonsreiser heller ikke dekkes «når institusjonen helt eller delvis holder stengt i helg, høytid eller ferie.» Dette er tvunget permisjon som syke folk må betale fra egen lomme. Mener statsråden at tvunget permisjon bør bli betalt av pasienten, og at det er rettferdig?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-18:
Vi har hørt mye fra Fremskrittspartiets Strifeldt om pasientreiser. Men nå kan Fremskrittspartiet endre politikken, for nå har vi hørt fra Senterpartiet og Arbeiderpartiet at de vil støtte SVs forslag. Vi vet at når institusjonene stenger i helgene og høytidene, f.eks. fordi det er jul, må syke pasienter betale fra egen lomme for å komme tilbake til hjemstedet, og de må betale reisen tilbake til institusjonen etter at juleferien er over. Vi kan få flertall hvis Fremskrittspartiet ikke bare snakker, men stemmer for forslag som kan hjelpe pasienter. Jeg håper at Fremskrittspartiet er litt enig med SV i at det er urettferdig at pasienter skal betale reisen når det er tvungen permisjon, at syke pasienter da skal betale av egen lomme, for vi vet at mange av disse syke pasientene ikke har mye penger. Jeg er redd for at noen velger å ikke bruke helsehjelpen de trenger, fordi de vet at de må betale reisen selv. Mange institusjoner ligger ikke i sentrum av Oslo, Bergen eller Trondheim, så det koster mye penger. Nå er det Fremskrittspartiets ansvar. Hvis Fremskrittspartiet stemmer for forslaget, får vi flertall for at ingen syke pasienter skal betale reisen fram og tilbake når institusjonen stenger i høytider eller helger. Det er tvungen permisjon. Det er Fremskrittspartiets ansvar å stemme for eller imot, og da kan pasientene vite hva Fremskrittspartiet mener og stemmer – ikke bare høre de fine ordene Fremskrittspartiet sier fra denne talerstolen.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Vaksinasjon er et viktig tiltak for å verne befolkningen mot spredning av smittsomme sykdommer. God vaksinasjonsdekning i befolkningen er en forutsetning for godt smittevern og bedre infeksjonskontroll. I Norge har vi i dag tre nasjonale vaksinasjonsprogram. Disse er barnevaksinasjonsprogrammet, influensavaksinasjonsprogrammet og koronavaksinasjonsprogrammet. Folkehelseinstituttet gir anbefalinger og faglige retningslinjer for gjennomføring av disse og definerer risikogrupper og andre målgrupper for vaksinasjon. Representantene foreslår at anbefalinger og tilbud om oppfriskningsdoser og andre vaksiner til voksne og eldre organiseres i program, og at det lages en plan for innkalling. I tillegg til anbefalinger og faglige retningslinjer knyttet til de etablerte programmene gir Folkehelseinstituttet anbefalinger om vaksinasjon av voksne, herunder vaksinasjon mot sykdommene forslagsstillerne tar opp i sitt forslag. Nærmere informasjon om dette finnes på helsenorge.no og fhi.no. Dersom man er usikker på om man trenger en dose, kan man gå inn på vaksinetjenesten på helsenorge.no. Der kan man sjekke vaksinasjonsstatusen for seg selv og egne barn under 16 år. Eventuelt kan fastlegen vurdere om man tilhører målgruppen for vaksinasjon, og eventuelt sette vaksine. Som det går fram av legemiddelmeldingen, har regjeringen satt vaksinasjon av voksne på dagsordenen. Som oppfølging av meldingen har Folkehelseinstituttet levert en smittevernfaglig vurdering, der det foreslås at voksne tilbys vaksinasjon mot influensa- og pneumokokksykdom, grunnvaksinasjon for dem som mangler det, og oppfriskningsdoser av vaksiner som ikke gir beskyttelse livet ut, på lik linje. Et systematisk tilbud om vaksiner til voksne kan innrettes på ulike måter og med ulik grad av egenbetaling – fra at vaksinasjonen dekkes fullt og helt av den enkelte, til delvis kostnadsdekning, og til gratis vaksine. Det bør derfor gjøres en kost–nytte-vurdering av vaksinene som foreslås innført i et program i offentlig regi. Prosessen involverer Legemiddelverket, Helsedirektoratet og eksterne eksperter og er åpen for allmennheten. Dette bør ses i sammenheng med erfaringer fra influensavaksinasjonsprogrammet i 2020 og ikke minst koronavaksinasjonen for å sikre en effektiv og enhetlig organisering. Når det gjelder representantenes forslag om å lage en plan for innkalling, ser jeg at det vil være positivt med en løsning hvor innbyggerne blir gjort oppmerksom på behov for påfyllingsdose av vaksine innenfor dagens ordning og samtidig kan benytte seg av vaksinetjenesten på helsenorge.no. En slik løsning må imidlertid utredes og ses i sammenheng med de vurderingene jeg har nevnt over.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Nå synes jeg kanskje det å si «mange år» er en liten overdrivelse. FHI fikk dette oppdraget som en oppfølging av en stortingsmelding regjeringen la fram. Det at FHI kopierer utredninger som regjeringen har bedt om som oppfølging av stortingsmeldinger regjeringen selv har fremmet, er veldig fint, for det viser at det er støtte til det arbeidet regjeringen gjør på dette området. Innfasingen av et vaksinasjonsprogram for voksne må vurderes i sammenheng med alle andre gode formål som vi vurderer i forbindelse med hva vi skal prioritere i helsetjenesten. Nå har vi vært igjennom et år der vi har vært i en helt spesiell situasjon, der vi har gitt influensavaksinen gratis til kommunene og med en lav egenandel hos fastlegene. Vi er midt i et stort vaksinasjonsprogram mot covid-19, og jeg synes det kan være lurt å ta med seg erfaringene fra det i arbeidet med å følge opp utredningene fra FHI.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Hvilken grad av egenandel eller betaling det skal være for vaksinene, er et viktig spørsmål. Denne gangen har vi valgt å ha en veldig lav egenandel, og for dem som har frikort, er det i realiteten gratis når de gjør det hos fastlegen. Det har ikke vært vanlig i Norge tidligere. I Norge har en jo betalt vaksinene selv når en er voksen. Her er vi på et område der vi hele veien må vurdere hva som er effekten av de prioriteringene vi gjør. Det er helt klart at når en vaksine blir gratis, er det all grunn til å tro at flere tar vaksinen. Men det koster også noe, og det går på bekostning av andre helsetiltak. Så dette må tåle den samme prioriteringsvurderingen som alt annet som gjøres innenfor helse.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Det er vi for, og derfor har vi også gjort det. Norge er et av de landene som har kjøpt høydosevaksine og brukt det til de prioriterte gruppene nå i det vaksinasjonsprogrammet vi har vært igjennom.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Det er ikke sånn at FHI på eget initiativ kjøper inn vaksiner etter eget forgodtbefinnende. Det er en del av en oppfølging av vedtak i regjeringen FHI driver på med. Når FHI har kjøpt vaksine som har en høyere effekt, og prioritert den til eldre på sykehjem, er det en del av oppfølgingen av regjeringens politikk. Så det har jeg også gjort nå.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Jeg er enig i mye av det som framgår av flertallets merknader i innstillingen. Det er fra 1. januar i år innført merverdiavgift på bl.a. alternativ behandling. Det er gjort ett unntak fra merverdiavgiftsplikten. Unntaket gjelder når alternativ behandling inngår som en integrert og sammenhengende del av helsehjelp som finansieres helt eller delvis av det offentlige, dersom tjenesten ytes av helsepersonell uten særskilt vederlag for den delen som isolert sett utgjør alternativ behandling. Når det ikke kreves tilleggsbetaling for den delen som isolert sett er alternativ behandling, og omfanget er begrenset, tilsier retts- og avgiftstekniske hensyn at tjenesten avgiftsmessig bør behandles på samme måte som hovedytelsen, det vil si at det ikke er krav om merverdiavgift. Forslag nr. 1 er at regjeringen fremmer en stortingsmelding om kvakksalveri, der det foreslås innstramminger overfor aktører som bevisst lover helsegevinst der dette ikke er tilstrekkelig bevist, og der straffenivået for overtredelser av lovverket gjennomgås. Jeg mener, i likhet med komiteens medlemmer fra Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, at det ikke er hensiktsmessig nå med en omfattende gjennomgang av regelverket gjennom en egen stortingsmelding om kvakksalveri. Det er for det første fordi gjeldende regelverk om alternativ behandling bygger på et omfattende utredningsarbeid gjennomført i nyere tid, og for det andre fordi det allerede er igangsatt et utredningsarbeid i departementene for å tydeliggjøre regelverket rundt såkalte mirakelpredikanter, herunder å vurdere om skillet mellom alminnelig og ikke-alminnelig religiøs virksomhet kan presiseres bedre enn i dag. Det sentrale spørsmålet når det gjelder mirakelpredikantene, har vært om deres virksomhet kunne defineres som alternativ behandling, og at de dermed måtte operere innenfor rammene av lov om alternativ behandling av sykdom mv., eller om det var tale om alminnelig religionsutøvelse som faller utenfor lovens virkeområde. Jeg mener det er viktig å få avklart om deler av mirakelpredikantenes virksomhet kan defineres som alternativ behandling. Det er lov å yte alternativ behandling, og det er mange mennesker som benytter seg av ulike alternative behandlingsformer. Utøvere av alternativ behandling må imidlertid forholde seg til strenge regler når det gjelder markedsføring. Det er f.eks. ulovlig for tilbydere av alternativ behandling å benytte påstander om at en behandlingsform har virkning mot konkrete sykdommer eller lidelser, eller på annen måte utforme markedsføringen sånn at det gis et sånt inntrykk.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Jeg mener at det ble gjort en helhetlig vurdering av dette, og saken ble også tatt opp flere ganger i Stortinget i forkant av det. Jeg oppfatter også at det var bred tilslutning i Stortinget nettopp for å innføre moms på alternativ behandling. Da må en på en måte lage et skille mellom det som er helsehjelp som foregår av autorisert helsepersonell, og det som ikke er det. Det skillet mellom ulike former for behandling som ikke utføres av helsepersonell, og dermed ikke er helsehjelp, er fryktelig vanskelig, for da vil vi fra helsemyndighetenes side bidra til å sette et godkjent-stempel på noe som ikke har en autorisasjon, og dermed heller ikke et faglig grunnlag.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Hvis en skal utøve kvalifisert helsehjelp, må en ha autorisasjon som helsepersonell, eller være en del av et helsesystem der det er noen som står ansvarlig som er autorisert og går innunder det regelverket.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Jeg mener det er helt naturlig å ha en diskusjon om registerordningen i oppfølgingen av at en har innført moms på alternativ behandling, men da mener jeg ikke en bør gå i den retningen som Senterpartiet og Fremskrittspartiets forslag innebærer, nemlig å gi registeret et slags innhold som innebærer at en i enda større grad gir et uttrykk for at dette er noe som er godkjent av myndighetene. Det er det jeg mener er prinsipielt vanskelig med registeret også i dag, at det egentlig er et register som ikke gir noen form for offentlig anerkjennelse, utover det at en får momsfritak hvis en er registrert der. Det kan skape et inntrykk overfor dem som benytter seg av dette registeret, at det her har vært en offentlig vurdering av dem som står i dette registeret, og det har det jo ikke vært. Jeg er bekymret for at vi gjennom sånne ordninger kan bidra til å skape en falsk trygghet hos dem som søker seg til denne type tjenester.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Jeg var på Stortinget og satt i helse- og omsorgskomiteen da denne ordningen ble innført, og var da tilhenger av ordningen, men jeg mener nok at erfaringen så langt ikke nødvendigvis tilsier at ordningen har fungert slik som intensjonen var den gangen. Jeg tror nok kanskje at en heller bør ha en diskusjon om det i hele tatt er riktig at myndighetene tar en rolle overfor en del av tilbudene som folk kan kjøpe, men som også bør være det det er, nemlig tilbud som selges i et marked, og at det mer handler om markedsføringslovgivning og at en ikke kan selge noe annet enn det det er. For dette er ikke definert som helsehjelp, og det bør heller ikke skapes et inntrykk av at det er det.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Det er helt riktig, det skal en ikke gjøre. Vi har jo mennesker som jobber i helsetjenesten som ikke er autorisert helsepersonell, men da jobber en i et system som gjør at den sikkerheten er ivaretatt. Det prøvde jeg også å presisere i svaret til Haukeland Liadal. Men utgangspunktet er da at en jobber innenfor et system som er autorisert som helse, og der vil det ofte være en person som er autorisert som helsepersonell, som har et faglig ansvar for den tjenesten som gis. Og så vurderes det jo å gi logopeder autorisasjon, som også representanten vet.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Det er det offentliges ansvar å sikre gode helse- og omsorgstjenester til hele befolkningen. Regjeringen vil sørge for et samarbeid med private og ideelle aktører som understøtter dette ansvaret og samtidig bidrar til innovasjon, mangfold, kvalitet og ikke minst valgfrihet i tjenestetilbudet. For å realisere målet om pasientens helsetjeneste har regjeringen vært opptatt av å redusere ventetidene og at tilbudene forbedres gjennom nye og bedre måter å jobbe på. Samarbeid med private, både ideelle og kommersielle aktører, er et viktig virkemiddel for å nå disse målene. Min vurdering av de enkelte forslagene framgår av den skriftlige uttalelsen til representantforslaget. Derfor vil jeg her redegjøre mer overordnet for regjeringens tilnærming til samarbeid med private og ideelle aktører. For pasientene er det viktigere å få den hjelpen de trenger, og at den er offentlig finansiert, enn hvem som leverer den. Derfor innførte vi reformen Fritt behandlingsvalg i spesialisthelsetjenesten. Reformen gir mer valgfrihet til pasientene, reduserer ventetidene og bidrar også til at de offentlige sykehusene lærer av det som skjer hos de private. Vi gir pasientene rett til å velge behandling hos godkjente private aktører, mens det offentlige tar regningen. Dette er med på å motvirke en todeling av helsetjenesten. Uten fritt behandlingsvalg og valgfrihet i omsorgstjenesten er det kun de som har tjukk lommebok, som har mulighet til å velge det tilbudet som passer best for dem. Derfor jobber regjeringen nå med å innføre en godkjenningsmodell for fritt brukervalg i kommunene, slik at det blir enklere for kommunene å gi dem som har behov for hjelp, en bytterett, og ikke bare en klagerett. Omfanget av private helseforsikringer har økt siden 2002. Størst var økningen fra 2007 til 2011, under den rød-grønne regjeringen. Vi ser at den årlige veksten i private helseforsikringer har vært lavere etter 2014 enn i årene før, og at dette sammenfaller med reduserte ventetider og økt valgfrihet gjennom fritt behandlingsvalg. Den beste måten å demme opp for behovet for private forsikringer på, er å sørge for at de offentlige helse- og omsorgstjenestene har best mulig kvalitet og tilgjengelighet, inkludert valgmuligheten til private, men offentlig finansierte tilbud. Debatten om en todelt helsetjeneste bør ikke handle om hvem som utfører tjenesten – om det er en offentlig eller en privat institusjon. Den bør handle om å sikre at alle pasienter har mulighet til god og forsvarlig behandling uten å måtte tegne privat forsikring eller på andre måter måtte betale for privat helsehjelp av egen lomme. Regjeringen vil ta i bruk alle gode krefter for å sikre at pasienter får tilgang på gode og likeverdige helse- og omsorgstjenester.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Nei. For det første omfatter fritt behandlingsvalg kun tjenester som det offentlige har sagt at det offentlige skal finansiere, og det er et tilbud kun til pasienter som det offentlige, eller dem det offentlige har gitt myndighet til, har sagt skal være prioriterte pasienter. Derfor ivaretar fritt behandlingsvalg prinsippene i prioriteringsmeldingen. Noen som har avtale med det offentlige og offentlige sykehus, kan jo oppleve at pasientene velger dem vekk. Det er en situasjon som de bør ta på største alvor, men det kunne jo de samme institusjonene også opplevd uten fritt behandlingsvalg, at en f.eks. valgte å gå til det offentlige sykehuset istedenfor til dem. Det bør en ta som en veldig klar tilbakemelding fra pasientene.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Nei, ikke bare der. Det skjer også i andre deler av landet, heldigvis, og det er jeg veldig glad for. Vi har rusinstitusjoner, f.eks. i Agder, som hadde blitt nedlagt med Arbeiderpartiets anbudspolitikk, men som nå kan drive videre fordi vi har fritt behandlingsvalg. Det er et viktig tilbud til rusavhengige, som på den måten har både et mangfold av tilbud og redusert ventetid. Vi ser at det er mange pasienter, f.eks. fra Nord-Norge, som også velger seg til offentlige behandlingsinstitusjoner på Østlandet fordi vi har fritt behandlingsvalg i Norge. Det mener jeg er positivt, og så ser jeg gjerne at det etableres enda flere fritt-behandlingsvalg-institusjoner over hele landet, men uansett er tilbudet tilgjengelig for pasientene i hele landet.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Senterpartiets representant har veldig ofte en gjenbruk av ett intervju som jeg har gjort med Dagsavisen én gang, og som ikke heller gjengis presist. For det jeg sa den gangen, var at det var en målsetting at en ikke skulle ha behov for helseforsikringer. Men jeg sa samtidig at jeg er helt sikker på at forsikringsbransjen kommer til å tilpasse innholdet i helseforsikringen dit hen at de hele veien prøver å opprettholde et marked. Jeg er veldig opptatt av at helseforsikring ikke skal være nødvendig i Norge for å få nødvendig helsehjelp, og at man også uten helseforsikring skal ha gode valgmuligheter. Det er egentlig det som er mitt svar på spørsmålet. Jeg har ikke i denne sammenhengen tro på å bruke forbud og avgifter, men jeg har tro på å bruke det som vi bruker, nemlig å sørge for at er man medlem av den norske folketrygden og har rettigheter til helsehjelp i Norge, skal man både ha valgfrihet, korte ventetider og et mangfoldig tilbud. Da er det ikke nødvendig å ha helseforsikring.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Vi ser i hvert fall at den politikken som vår regjering fører, har bidratt til å bremse veksten i motsetning til en rød-grønn politikk som økte helsekøene og dermed også økte folks behov for helseforsikringer. Det var også rekordvekst i salg av helseforsikringer som følge av den politikken. Så tror jeg, som jeg har sagt flere ganger, at forsikringsbransjen kommer til å tilpasse sitt tilbud, f.eks. at helseforsikringer i større grad dekker tilbud som vi ikke har sagt skal være en del av den offentlige norske helsetjenesten. Det markedet vil uansett være der. Men det jeg mener med det jeg sa i Dagsavisen, er at det er ekstremt viktig at vi klarer å holde på at også den delen av befolkningen som er i arbeid og betaler skatt, opplever at nettopp det at de betaler skatt og er en del av det norske fellesskapet, er det som gir den største tryggheten for at de også vil få helsehjelp når de har behov for det. Derfor er jeg veldig opptatt av både at vi skal ha en veldig god offentlig helsetjeneste – det er det viktigste – og at vi skal ha korte ventetider og valgfrihet i tillegg.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Det er staten som betaler for fritt behandlingsvalg. Hver helseregion i Norge får penger for å sørge for helsetjenesten til sine innbyggere. Det er måten den norske stat betaler for spesialisthelsetjenesten i Norge på. Når innbyggerne velger fritt behandlingsvalg, er det selvfølgelig den helseregionen vedkommende kommer fra, som har ansvar for å betale for det, på samme måte som de har ansvar for å betale hvis de velger å reise til et offentlig sykehus i en annen region. Hvis representanten ikke er for at disse pasientene skal vente i det uendelige og ha rett til behandling – for det har de jo, dette er pasienter som har rett til behandling – er alternativet å behandle disse i offentlige sykehus. Der er prisen for den samme behandlingen høyere. Med SVs politikk ville det blitt mindre behandling og lengre ventetid.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Vi har en god fødselsomsorg, og den skal vi ta vare på og forbedre. I representantforslaget er det fremmet en rekke forslag for å sikre trygge fødsels- og barseltjenester og jordmorberedskap i hele landet. Jeg mener at de fleste av disse tiltakene er godt ivaretatt gjennom Nasjonal helse- og sykehusplan 2020–2023, gjennom veiledere og nasjonale faglige retningslinjer, oppdrag til helseregionene og Helsedirektoratet og øremerking av tilskudd til jordmorårsverk i kommunene. Jeg er opptatt av at vi har arbeidsforhold på fødeinstitusjonene som legger et godt grunnlag for å rekruttere og beholde leger, jordmødre og andre personellgrupper. I fjor mottok jeg Helsedirektoratets rapport om fødselsomsorgen. Den understreker at Norge er et av verdens tryggeste land å føde i, men at det er en økt andel risikopasienter blant de fødende. Det stiller nye krav til kompetanse og ressurser ved fødeinstitusjonene, og jeg har fulgt dette opp med oppdrag til helseregionene og Helsedirektoratet. At vi har fulgt opp midt i koronapandemien, viser også at dette er noe vi tydelig prioriterer. Det er trygt å føde i Norge. Likevel er jeg enig i at det ikke minst er behov for flere jordmødre i kommunene. Gjennom tilskuddet til helsestasjons- og skolehelsetjenesten har antall jordmødre i kommunene økt betraktelig. For 2021 har vi øremerket 60 mill. kr i tilskudd til dette. Fra 2018 gjeninnførte regjeringen lovkravet om jordmorkompetanse i kommunene, som den rød-grønne regjeringen hadde fjernet. Med tettere oppfølging av gravide kan vi fange opp flere svangerskap med komplikasjoner og svangerskap der det er risiko for at fødselen vil skje fort og uventet. Det er også en av grunnene til at vi satser målrettet for å øke antall jordmødre i kommunene. Slik sikrer vi også kvinner med lang vei til fødestedet bedre, med følge av jordmor. Jeg merker meg at komiteen har et forslag, som et flertall står bak, om fødetilbudet i Nordmøre og Romsdal. Helseforetaket Helse Møre og Romsdal har nylig besluttet at de av hensyn til forsvarlighet ser behov for midlertidig å samle fødetilbudet i Nordmøre og Romsdal til sykehuset i Molde. Stortingets tidligere vedtak om fødeavdelingen ved sykehuset i Kristiansund er fulgt opp i foretaksmøte med Helse Midt-Norge 10. juni i fjor. Samtidig må, som jeg også har understreket flere ganger til Stortinget, kravet til forsvarlighet i tjenestetilbudet ivaretas. Dette er et lovpålagt krav, og ansvaret tilligger ledelsen i sykehuset. Jeg har merket meg det som sannsynligvis blir Stortingets vedtak, og vil selvfølgelig følge det opp.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Først vil jeg understreke at jeg ikke svarte dette på TV 2 først, men i Stortinget, i spørretimen, på et spørsmål fra Fremskrittspartiet. Der sa jeg også at vi har gitt et oppdrag til Helsedirektoratet som innebærer både å kunne gi vurdering til sykehusene om bruk av hurtigtest – for å sikre det som jeg er helt enig i, nemlig at det er en stor fordel om partneren kan være til stede mest mulig, både i forbindelse med fødselen og under svangerskapskontrollene – og i tillegg se på bruk av vaksine hos dem som jobber på fødeavdelinger. For noen steder ser vi jo at det har vært veldig strenge besøksregler, selv om det ikke nødvendigvis har vært høy smitte i det lokalsamfunnet, men da er det ofte begrunnet i at den fødeavdelingen, f.eks., er veldig sårbar fordi det er lang reisevei til neste fødeavdeling hvis det kommer smitte inn. Og i en sånn situasjon mener jeg at f.eks. det å prioritere vaksine for de ansatte ved den fødeavdelingen vil kunne være en måte å løse utfordringen på.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Jeg forventer at sykehusene følger opp det oppdraget de har fått av meg på dette området, som er et resultat av den arbeidsgruppen som vi har hatt. Det er kanskje spesielt ved noen av de større fødeavdelingene dette har vært – og er – et problem. For noe av det som har skjedd, er at selv om antall fødsler i Norge dessverre ikke har økt betydelig – og dermed skulle en kanskje tro at forholdene var uendret på fødeavdelingene – ser vi at en større del av de fødende er i risikogrupper og krever tettere oppfølging, både i forkant og under og etter fødsel. Dette har økt presset på ikke minst de store fødeavdelingene, som også denne typen fødende blir selektert til, og derfor er det viktig at det skjer en forbedring i bemanningssituasjonen der. Dette er gitt nå som et oppdrag, og jeg forventer at helseregionene rapporterer dette i tilbakemeldinger, og jeg vil følge det opp videre.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Dette ble det begynt å jobbe med – eller man hadde for så vidt begynt å jobbe med det før – etter det oppdraget som jeg ga etter Stortingets vedtak, og Helse Møre og Romsdal har jobbet iherdig med å rekruttere fagfolk. Det har de lykkes med, og det er jeg veldig glad for, men utfordringen er at selv om de har klart å få fagfolk, har det også vært en del fagfolk som har sluttet og f.eks. gått av med pensjon i samme periode. De har også strukket seg langt for å oppfylle Stortingets vedtak ved bl.a. å la fødeavdelingene skifte mellom Molde og Kristiansund, men til slutt kom man i en situasjon der man lokalt vurderte at dette var ikke lenger forsvarlig. Det var etter et nært samarbeid med de ansatte og de tillitsvalgte. Det er en avgjørelse og et ansvar som ligger hos den lokale ledelsen. Jeg opplever at de ennå jobber iherdig med å følge opp det som er oppdraget fra meg, nemlig å ha et fødetilbud i Kristiansund fram til det nye sykehuset står ferdig.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Jeg finner nesten ingenting av det representanten sa, riktig, så det er min kommentar.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Det er et utrolig viktig perspektiv representanten tar opp. Jeg vil ta det med meg i det foretaksmøtet som jeg selvfølgelig må ha med Helse Midt-Norge hvis Stortinget gjør dette vedtaket i dag, og presisere at det er viktig å sørge for at man ikke risikerer at det ikke er et faglig forsvarlig tilbud i Nordmøre- og Romsdal-regionen. Det er noe av det som hadde vært min bekymring hvis oppfølgingen av Stortingets vedtak hadde ført til at man la et så stort press på å gjenåpne i Kristiansund, at man hadde risikert at det kunne rakne faglig i både Molde og Kristiansund, at hele Nordmøre og Romsdal hadde blitt stående uten et godt fødetilbud. Det er et veldig viktig perspektiv representanten tar opp, som jeg kommer til å følge opp i det foretaksmøtet som jeg kommer til ha, hvis Stortinget vedtar dette.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Pasientens reise er en viktig del av pasientens helsetjeneste, noe også komiteens flertall peker på. Alle er enige om at regelverket bør være enkelt å forstå for pasientene og enkelt å forvalte for pasientreisekontorene. Vi jobber nå med å følge opp Stortingets anmodningsvedtak fra 2018 om å evaluere pasientreiseregelverket og en gjennomgang av organiseringen av pasientreiseområdet. Evalueringen viser flere forbedringspunkter. Det gjelder både å gjøre regelverket lettere å forstå og forenklinger som vil bidra til automatiserte prosesser. Et enklere regelverk med automatiserte prosesser har imidlertid noen utfordringer. Det krever et enkelt regelverk uten rom for skjønn. Dette kan igjen bidra til uheldige konsekvenser i enkeltsaker. Vi bor i et langstrakt land der mange har lang reisevei til helsetjenesten, og mange er avhengige av bil, ferge eller fly for å komme til og fra behandling. Flere er også avhengige av drosje eller annen tilrettelagt transport. Mange pasienter kan tåle samkjøring, og mange kan tåle å komme fram tidligere enn den oppsatte timen og vente litt før de skal reise hjem, men det er også noen pasienter som har en helsesituasjon som gjør at de ikke kan reise sammen med andre, og for noen er det av helsemessige årsaker viktig at reisen til og fra behandling går så raskt som mulig. De økonomiske konsekvensene er også en del av det store bildet. Å forenkle regelverket for mye kan innebære store økonomiske konsekvenser for helseregionene dersom pasientenes rettigheter ikke skal svekkes. Som dere forstår, er jeg opptatt av det samme som komiteen, men vi må finne den riktige balansen mellom et enkelt regelverk og skjønnsmessig bestemmelse og ta høyde for alle de forholdene jeg har nevnt. Det er dette vi nå jobber med. Jeg tar sikte på å sende forslag til endringer i pasientreiseforskriften på høring før sommeren. I revidert nasjonalbudsjett kommer jeg tilbake til Stortinget med en redegjørelse om oppfølgingen av anmodningsvedtaket fra 2018. Når det gjelder forslaget om å presisere helseregionens plikt til å yte pasienttransport, er det ingen sånn plikt i dagens regelverk. Helseforetaket kan oppfylle ansvaret sitt enten ved at pasienten får tilbud om transport som foretaket har organisert og finansiert, eller ved at man overlater til pasienten å ordne reisen selv og få refundert utgiftene i etterkant. Vi er godt i gang med arbeidet med pasientreiseregelverket, der målet er en bedre pasientreiseordning.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Det er også blant de forholdene vi ser på, som jeg sa i mitt svar. Vi må selvfølgelig også ivareta hensynet til tiden det tar for pasientene, og så må det oppveies mot økonomi. Det er nettopp der det er vanskelig, fordi vi må prøve å finne et regelverk som er enkelt og lett å administrere, samtidig som det gir rom for å ha gode løsninger og holde det innenfor noen rammer. Det er dette som er den vanskelige balansen vi prøver å finne ut av.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Det blir iallfall en veldig dyr buss hvis det ikke går buss. Men der er nok representanten inne på at vi har jo også noen forenklinger i systemet, rett og slett fordi vi på noen områder har noen tillitsbaserte utbetalinger, som er enkelt, og der det er laget noen satser for kilometer uavhengig av om en kjører selv, tar taxi eller tar buss. Det kan være det som har slått inn i dette tilfellet, men jeg har ikke mulighet til å gå konkret inn på en enkeltreise.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Helseforetakene kan oppfylle sitt ansvar enten ved at pasienten får et tilbud om transport som foretaket har organisert og finansiert, eller at det overlates til pasientene å ordne reisen selv og få refundert utgiftene i etterkant.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Jeg vil selvfølgelig følge opp vedtak II og komme tilbake til Stortinget på egnet måte med oppfølging av det vedtaket.
Bent Høie (Høyre), 2021-02-18:
Det er mange deler av regelverket knyttet til hvilke utgifter en får dekket, der en alltids kan diskutere om en burde dekket mer eller mindre. Det er en del av den gjennomgangen vi har, men til slutt er det en prioritering som gjøres her i denne salen. Det er ikke sånn at noen sitter og finner på ting for å være vonde mot pasientene, det er laget et regelverk, og det handler også om prioritering og hva vi vil bruke helsekronene til.