Bengt Morten Wenstøb (Høyre), 2014-02-11:
Nav-reformen er den største velferdsreformen i nyere tid, hvor kommune og stat samarbeider om å levere tjenester til innbyggerne. Hovedmålet for reformen var å få flere i arbeid og færre på stønad, forenkle tjenestene til brukerne, tilpasse tjenestene etter brukernes behov og en helhetlig og mer effektiv arbeids- og velferdsforvaltning. I 2013 vedtok Stortinget å ratifisere FN-konvensjonen om rettighetene til mennesker med nedsatt funksjonsevne. Likevel møter personer med nedsatt funksjonsevne fortsatt barrierer som hindrer like muligheter til aktivitet og deltakelse. Regjeringen vil arbeide for å følge opp konvensjonens intensjon om et samfunn med plass til alle, uavhengig av funksjonsevne. Tilretteleggingsgarantien er ingen garanti i juridisk forstand, men et virkemiddel og en arbeidsmetodikk. Arbeidsmetodikken skal utøves av Nav-kontorene, Nav Arbeidslivssenter og Nav Hjelpemidler og tilrettelegging. Et formål med tilretteleggingsgarantien er at den skal sørge for et koordinert tilbud til arbeidsgiverne og arbeidstakerne som har behov for hjelp fra flere enheter i arbeids- og velferdsetaten. Da Riksrevisjonen undersøkte Navs forvaltning av tilretteleggingsgarantien, er det noen hovedfunn som bør følges opp. Tilretteleggingsgarantien er lite brukt, innholdet i tilretteleggingsgarantien er uklart, og Nav Fylke har ikke i tilstrekkelig grad prioritert arbeidet med tilretteleggingsgarantien. Ledelsen ved Nav-kontorene følger i avgrenset grad opp arbeidet med ordningen. Regjeringens visjon er et samfunn der alle kan delta. De aller fleste har utdanning og arbeid som målsetting og har forventninger om å leve et fritt og selvstendig liv. Det må legges til rette for funksjonshemmede i arbeidsliv og dagligliv, både fordi samfunnet trenger arbeidskraften, og for at den funksjonshemmede skal kunne delta i fellesskapet på arbeidsplassen. Derfor vil regjeringen arbeide for å styrke ordningene som legger til rette for funksjonshemmede i arbeidslivet. Nav-direktør Joachim Lystad mener at det er for mange som kommer i kontakt med Nav, som har dårlige erfaringer og opplevelser. Lystad ønsker å gjøre noe med dette og vil sette i gang med en ny opplæring i veiledningsfaget for å sette de ansatte bedre i stand til å veilede og samtale med brukerne, utvikle et nytt opplæringstilbud til nyansatte, gjeninnføre nye kurs i etikk, som bl.a. tar for seg menneskesyn og Navs verdigrunnlag, styrke arbeidet med klagebehandling og sette nye og tydeligere krav til ledere i Nav. Det har vært utfordringer i Nav gjennom mange år. Det er viktig å ha tydelige mål, virkemidler og gjennomføringskraft. Nav forvalter store midler på vegne av samfunnet, og det bør være en sammenheng mellom bevilgninger og resultatmål. Det handler om å gi hver og en av oss mulighet til å arbeide. Alternativet er at mange får en opplevelse av ikke å bli tatt på alvor hvis de søker etter arbeid. Det kan i så fall bety at man bør vurdere opprettelse av et Nav-ombud for å følge opp de saker der rettighetene til en bruker av Nav ikke ivaretas. «Jeg er opptatt av folk og jeg er opptatt av lite byråkrati. Kall meg gjerne en Rema-politiker: Det enkle er ofte det beste», sier Robert Eriksson til VG. Statsråd Eriksson sier reglene skal bli enklere, brukeropplevelsene bedre, ressurser skal bli frigjort, og det skal utvikles et partnerskap mellom kommune og stat, slik at folk får riktig hjelp til riktig tid. Det er viktige poenger statsråden trekker fram i intervjuet med VG. Det aller viktigste er sannsynligvis at brukerne av Nav-tjenester skal stå i sentrum. Det skal skapes et Nav der brukermedvirkning er en sentral verdi. Det er viktig at Nav knytter tettere bånd til næringslivet, men også skoler og innvandringsmiljøer: næringslivet fordi det er viktig å skreddersy Navs kompetanse opp mot næringslivets behov; skole fordi det må bli tettere samarbeid mellom Nav og rådgivere i skolen for å arbeide med drop out-utfordringene. Ungdom mellom 18 og 24 år behøver å bli veiledet inn i arbeidslivet og ikke ut av det; innvandrermiljøene fordi den beste integreringspolitikken handler om å få folk inn i arbeid. Arbeid gir mulighet til å lære språk, men også å etablere sosiale nettverk. Spesielt bør innvandrerkvinner få mulighet til å komme ut i arbeidslivet eller på skolebenken. Kunnskap gir mulighet til å leve et selvstendig liv. Nav har store utfordringer framover på flere nivåer, og det må skje vesentlige endringer for å utvikle organisasjonen. Det handler om å bygge en bærekraftig og robust organisasjonskultur, der man utvikler felles verdigrunnlag fra statlig til kommunalt nivå med medarbeidere som opplever mestringsfølelse i sin hverdag. Det betyr en økt forståelse av å løse problemer som den enkelte bruker sliter med. Det betyr enkelt språk og godt språk som alle kan lese. Og det betyr å sette brukeren i sentrum og utdanne Nav-ansatte som kan veilede mennesker inn i arbeidslivet og ikke ut av det. Det handler om menneskeverd og individuelle løsninger.