Dagfinn Sundsbø (Senterpartiet), 2008-06-18:
Jeg har i Senterpartiet gjort meg til talsmann for den omlegging av selskapsskatten som nå gjennomføres ifølge Regjeringens forslag og etter tilslutning fra Stortingets flertall, slik det i hvert fall ligger an til i innstillingen. Mitt standpunkt er tatt ut fra lokale forhold i en pressregion. I hovedstadsregionen har vi et felles bolig- og arbeidsmarked. Det er 23 kommuner i Oslo og Akershus som sliter med å samarbeide om areal- og transportplanleggingen. Nå er hver kommune sin egen lykkes smed i kampen om de «feteste» bedriftsetableringene. Når det er slik, blir resultatet altfor ofte dårlige løsninger miljømessig, fordi vi bruker arealer feil og genererer pendling vi kunne unngått ved en bedre lokalisering av ny aktivitet. De 13 romerikskommunene utviklet i samarbeid med Akershus fylkeskommune for noen år siden en felles fylkesdelplan, hvor de kom svært langt i å samordne sine løsninger om bolig- og næringsutvikling. Fordeling av vekst og næringsetableringer ut fra hva som gagnet helheten og ikke den enkelte kommune alene, ble lagt til grunn. Dette sprakk selvsagt når selskapsskatten igjen ble gjort kommunal. Kampen om de gode inntektene fra de rikeste bedriftene ble naturlig nok viktigere for den enkelte kommune enn en samordnet bolig- og næringsutviklingspolitikk og en miljøvennlig transport- og arealplanlegging. Jeg opplever det derfor som en klok beslutning, sett fra et pressområdes side, som hovedstadsregionen, å gå tilbake på den for så vidt gode tanken om at kommunene skal stimuleres til å tenke dynamisk næringspolitikk gjennom å få gevinster gjennom næringsbeskatningen. Men den gode tanke fungerer ikke når miljø- og transporthensyn tas med, slik noen later til å tro, ifølge deres merknader i denne innstillingen. Så til et helt annet forhold: NAV-reformen. Kommunene er sentrale i gjennomføringen av den største velferdsreformen på tiår, som vi nå er midt oppe i gjennomføringen av. I Senterpartiet mener vi at kommunenes plass i NAV-reformen er svært viktig. Det er og blir utfordrende å finne balansen mellom kommune og stat i styringen av de aktivitetene som skal ivaretas av de kommunale NAV-kontorene. Det må vi lykkes med. Det er kommunene som står innbyggerne nærmest, og som har tradisjon for å utvikle løsninger som er tilpasset lokale forhold og den enkeltes situasjon. Innføringen av kvalifiseringsprogrammet med kvalifiseringsstønad for langtids sosialhjelpsmottakere er en av de viktigste reformene denne regjeringen har gjennomført i sitt arbeid med å bekjempe fattigdom. Men siden dette tiltaket innføres parallelt med innføring av NAV-kontorene, vil vi måtte vente til utgangen av 2009 før hele landet er omfattet av ordningen. Det er altså ikke slik som opposisjonen gir inntrykk av i sin merknad, at kvalifiseringsprogrammet er innført over hele landet. Det blir det først om halvannet år. Det er heller ikke slik som de samme partiene antar, at kommunenes sosialhjelputgifter som følge av dette programmet vil bli sterkt redusert. Kommunene bidrar fortsatt med sin del i finansieringen av kvalifiseringsprogrammet, ut fra det som har vært nivået på sosialhjelp. Så kommer i tillegg staten med det som skal til for å få kvalifiseringsstønaden opp på 2 G.