Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2015-05-07:
Det å oppleve naturen gjennom friluftsliv må jeg si er forskjellig fra alle andre opplevelser jeg har. Når jeg er på fjellet – på hytta – kjenner jeg at roen senker seg, det gir meg en fantastisk ro. Før i tida innebar dagliglivets arbeid ofte kontakt med natur gjennom jakt, fiske, høsting og gårdsdrift. Det å dra ut i naturen bare for opplevelsens skyld kan spores tilbake til midten av 1800-tallet. Fri natur og folkelig kultur ble elementer i det borgerlige dannelsesideal og etter hvert symbol på nasjonal identitet og frihet. Peter Christen Asbjørnsen sa det slik om sitt forhold til friluftsliv: «Naar Verden gaar mig imod, og det undlader den sjelden at gjøre, naar dertil gives nogen Anledning, har jeg stedse befundet mig vel at anvende Friluftsvandringer og legemlig Anstrængelse som Dæmper for min Smule Bekymring og Uro.» Og Håvamåls gamle naturmyte og Henrik Ibsens «På Vidderne» beskriver begge naturen på ulike måter. Innholdet i friluftsliv har endret seg i takt med tida, men overlevingsferdigheter og naturopplevelser er fortsatt to viktige bestanddeler i dagens friluftsliv. Jeg kan vel være enig i at friluftsliv og et nært forhold til naturen ligger tett opp til folkesjela. Det ser vi også på motstanden når folk blir spurt om hva de mener om økt motorferdsel i naturen. Ifølge Turistforeningen er det gjort mange ulike meningsmålinger om folks holdninger til økt motorferdsel i naturen de siste åra. Motstanderne er i klart flertall i alle de ulike undersøkelsene gjort for Miljødirektoratet, Nationen og Norsk Friluftsliv de tre siste åra. Avhengig av hvordan spørsmålet stilles, varierer nei-prosenten mellom 57 pst. og 75 pst. Det eneste unntaket er meningsmålinger bestilt av Snøscooterimportørenes Forening og Snøscooterklubbenes Fellesråd, som viste at 43 pst. var for og 32 pst. imot. Interessen for friluftslivet er økende i den norske befolkninga, og undersøkelser viser at muligheten til å oppleve stillhet og ro er blant de aller viktigste årsakene til nordmenns interesse for friluftsliv. Vil så regjeringas forslag om å åpne opp for mer snøscooterkjøring ødelegge dette? Jeg mener det er helt avgjørende og viktig å stille seg akkurat det spørsmålet. Det kanskje underligste i denne saken er derfor at regjeringa ikke har utredet konsekvensene av det fremlagte lovforslaget. Man vet ikke hvilke konsekvenser forslaget får. Proposisjonen inneholder f.eks. ingen anslag over hvor stor økninga i scootertrafikken vil bli, og hvor stor økninga i omfanget av nye løyper kan bli. Det samme gjelder for beregninga av hvilke konsekvenser forslaget vil få for natur, friluftsliv, folkehelse eller lokal næringsvirksomhet. Hvorfor har man sånt hastverk? Hvorfor kunne man ikke utredet konsekvensene på en skikkelig måte, sånn at man visste hvilke konsekvenser forslaget ville få? Kunnskap er sjelden farlig, heller ikke i denne saken. Vi mener at med regjeringas forslag vil snøscootertrafikken øke betraktelig. Det innrømmer også regjeringa i forslaget. Erfaringer fra forsøkskommuner og forskning, bl.a. fra NINA og Vista Analyse, konkluderer med at det er stor konflikt mellom økt snøscootertrafikk og hensynet til akkurat friluftsliv, natur og miljø. Vi mener muligheten for å oppleve naturen uten forstyrrende støy er et fellesgode med høy verdi. Vi ønsker ikke å sette stillheten, trivsel og gode naturopplevelser i spill. Vi mener det er vårt ansvar å ta vare på dette. Derfor kommer Kristelig Folkeparti til å stemme nei til regjeringas forslag.