Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2004-12-03:
Kristelig Folkeparti er godt tilfreds med det budsjettet som vi i dag behandler. Jeg vil gjerne gi en spesiell honnør til Fremskrittspartiet, som har gitt full støtte til den kraftige økningen i bistandsbudsjettet – på tross av at Fremskrittspartiet i sitt eget budsjett har kuttet 8 milliarder kr, og også gitt sterke begrunnelser for dette i sine merknader. Der heter det at Fremskrittspartiets «medlemmer mener at ordningen med tvungne bidrag til statlig utviklingshjelp gjennom beskatningen bidrar til å svekke den enkeltes personlige ansvarsfølelse og giverglede. Videre er det grunn til å peke på at statlig utviklingshjelp stort sett er lite effektiv og kostbar å administrere. Lederne i flere av landene som mottar norsk utviklingshjelp kjøper våpen og luksusartikler i store mengder fremfor å sørge for mat og skolegang til folket». Jeg synes på denne bakgrunn det er spesielt gledelig at Fremskrittspartiet har støttet den kraftige økningen i bistandsbudsjettet. Vi lever i en urettferdig verden. Nesten 1,2 milliarder mennesker er ekstremt fattige og har mindre enn 1 dollar om dagen å leve av. I Afrika er 48 pst. av befolkningen fattig. Barn dør av sult og av sykdommer som vi kunne ha kurert. Både krig og naturkatastrofer driver mennesker på flukt – bort fra sine hjem. Alle har samme menneskeverd, med de samme ukrenkelige menneskerettighetene. Utviklingspolitikken handler ikke om veldedighet, men om å sørge for at alle mennesker får mulighet til å leve et liv der deres fundamentale rettigheter blir innfridd, uavhengig av bosted og etnisitet. Vi lever i en verden full av motsetninger. Andelen fattige i verden er synkende, men antallet har aldri vært høyere. I deler av verden gjøres det enorme framskritt, og tusener trekkes ut av fattigdom. I andre deler av verden synes det som om utviklingen går i feil retning. Alle verdens land har i FN gått sammen om tusenårsmål som gir klare delmål på veien mot hovedmålet: en verden fri for fattigdom. Norge er et lite land med stor rikdom. Dette gir oss en klar forpliktelse til å ta ansvar for våre medmennesker i fattige land. Kristelig Folkeparti bygger sin politikk på menneskeverdet. I vår bistandspolitikk setter vi derfor reduksjon av fattigdom som den øverste målsetting. Dette har følger for bistandens størrelse, men i like stor grad for selve innretningen av den. Dette gjelder i forhold til prioritering av land og befolkningsgrupper, og det gjelder valg av sektorer og politikkområder. Målet er å kjempe for menneskeverdet til de aller fattigste. Kristelig Folkeparti er derfor svært fornøyd med at Regjeringen i statsbudsjettet for neste år legger opp til tidenes største økning i bistandsbudsjettet, 1,6 milliarder kr. Det er et viktig bidrag i kampen mot verdens fattigdomsproblemer. Totalt foreslår Regjeringen at det bevilges 16,6 milliarder kr til bistand i 2005, noe som tilsvarer 0,95 pst. av Norges bruttonasjonalinntekt. Bistanden er dermed økt med 4,3 milliarder kr, 35 pst., siden Regjeringen tok over. Regjeringen følger opp fokuseringen på fattigdom. De fattigste landene mottar nå mer enn halvparten av de samlede midlene Norge bidrar med til FN-systemet og de internasjonale finansinstitusjonene. Vi har et klart mål om at bistanden skal nå 1 pst. av BNI, og dette målet står fast. Når målet nås, skal nivået holdes på minst 1 pst. ut neste stortingsperiode. Ingen investeringer er mer effektive i kampen mot fattigdom enn satsingen på utdanning. 115 millioner barn, de fleste av dem jenter, mangler fortsatt grunnutdanning. Kristelig Folkeparti er derfor svært glad for at Regjeringen har foreslått å øke bistanden til utdanning med 350 mill. kr og dermed fordoblet satsingen på dette feltet siden 2002. Aids-epidemien utgjør et av de viktigste hindre for utvikling. Det er derfor svært viktig når Regjeringen nå foreslår at bevilgningene til hiv/aids-bekjempelse skal økes med 100 mill. kr. Regjeringen legger også opp til en sterk satsing på vaksinering av barn i fattige land. Norge vil fram til 2010 stille opp med i alt 2,5 milliarder kr til dette. Vi er glade for at Regjeringen nå oppfyller det løftet statsministeren gav i Johannesburg, om at Norge vil øke innsatsen på de såkalte WEHAB-områdene – vann, energi, helse, landbruk og biodiversitet – med til sammen 375 mill. kr over en treårsperiode. Innsatsen for å nå tusenårsmål nr. 10, om å halvere andelen mennesker uten bærekraftig tilgang til sikkert drikkevann, er svært viktig. Forslaget til budsjett for 2005 innebærer en økning av bistanden til ulike typer frivillig innsats med 50 mill. kr. I samtlige budsjettframlegg fra denne regjeringen har bevilgningen til de frivillige organisasjonene og andre aktører i det sivile samfunnet økt. Tallene for 2003 viser nå at over 3 milliarder kr, eller 31,2 pst. av norsk bilateral bistand, kanaliseres gjennom frivillige organisasjoner og andre aktører i det sivile samfunnet. Dermed er dette den største kanalen for vår bilaterale bistandsinnsats. Kristelig Folkeparti er glad for at Regjeringen legger opp til en økning på 100 mill. kr i bistand til næringsutvikling og landbruk. Mens satsing på næringsutvikling videreføres på et høyt nivå, blir støtten til landbruksutvikling styrket med 85 mill. kr, og den vil bli ytterligere trappet opp over flere år. Arbeidet for fred og forsoning er en viktig del av en helhetlig utviklingspolitikk. Regjeringen la i sommer fram et strategisk rammeverk for utviklingspolitikkens bidrag til fredsbygging. Dette følges opp i budsjettet med 60 mill. kr mer til såkalt overgangsbistand i 2005. Dette er bistand som bidrar i den kritiske fasen når et land har kommet ut av en konflikt. Der har mange land dessverre opplevd å bli sviktet. Det enkelte utviklingsland har hovedansvaret for egen utvikling. Derfor er det helt avgjørende at myndighetene fører en ansvarlig politikk og utøver godt styresett. Et sentralt mål for norsk bistand er å bistå landene i å forbedre styresettet. Det vil være nødvendig å ha langsiktighet i dette arbeidet. Helt sentralt ved det nasjonale ansvaret og begrepet «godt styresett» er en ansvarlig fordelingspolitikk som sikrer bred sosial utvikling i samfunnet. Dette må særlig gjøres synlig ved en vilje til å prioritere fattige og marginaliserte i egen befolkning. Arbeidet med godt styresett må også inkludere bekjempelse av korrupsjon, sikring av rettslige rammebetingelser for privat næringsvirksomhet, sikring av det generelle rettsvernet og styrking av demokratiske institusjoner og prosesser. Jeg er glad for at en samlet utenrikskomite har sagt noe om betydningen av å satse på initiativ for å utdanne barn og unge i menneskeretter og demokrati, spesielt i Sentral-Asia, Kaukasus, Balkan og Midtøsten, som er viktige konfliktområder. Bistand nytter. Utviklingsarbeidet gir resultater. Bistand bidrar til at folk får mat og arbeid, det bidrar til at barn kan gå på skole og lære å lese og skrive. Bistand bidrar til at flere og flere får et bedre liv. I løpet av de siste 30 årene har barnedødeligheten gått kraftig ned. Andelen av folk som kan lese og skrive, er fordoblet på samme tid. I forhold til 1960 har dobbelt så mange mennesker i utviklingsland adgang til rent vann. Gjennomsnittlig levealder i utviklingslandene har gått opp fra 40 til 51 år. Bistand nytter. Kristelig Folkeparti er glad for å se at denne regjeringen gjennom en helhetlig utviklingspolitikk som kommer til uttrykk i dagens budsjett, gjør det mulig å fortsette arbeidet for en mer rettferdig verden.