Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2001-10-26:
Landet har fått en ny regjering, og det er staket ut en ny kurs. Etter å ha fulgt første dag av debatten, kan jeg konstatere at det synes å være et flertall i Stortinget for de politiske hovedlinjene Samarbeidsregjeringen har trukket opp i sin erklæring. Det er jeg glad for. Debatten om trontalen og den nye regjerings erklæring bærer preg av at vi har en ny politisk situasjon. Det er over ti år siden sist vi hadde en sentrum–høyre-koalisjon. Både regjeringspartiene og opposisjonen må nå tilpasse seg nye realiteter. I et forpliktende samarbeid må alle både gi og ta. Regjeringens politiske program er derfor ikke ren Kristelig Folkeparti-politikk, ikke ren Høyre-politikk og ikke ren Venstre-politikk. Vi har alle strukket oss for å nå fram til gode og omforente løsninger. Det har vi lyktes med. Vi har skapt flertall i Stortinget for en mer offensiv og framtidsrettet miljø- og klimapolitikk enn den som ble ført av den avgåtte arbeiderpartiregjeringen. Slik tar vi bedre vare på forvalteransvaret. Vi har skapt flertall for større skatte- og avgiftslettelser. Valgfriheten for barnefamiliene sikres ved satsing både på full barnehagedekning og kontantstøtte. Slik gir vi større frihet under ansvar. Vi har skapt bredere flertall for en utviklingspolitikk bygd på økt bistand og utvidet markedsadgang for utviklingslandene. Og vi vil ta igjen forsømte muligheter til å hjelpe de svakest stilte i vårt eget land – ikke minst fattige barnefamilier. Slik forsterker vi solidariteten. Vi vil bygge ut eldreomsorgen, forbedre helsetjenestene og satse forebyggende. Vi har skapt flertall for å gi frivillige organisasjoner bedre vilkår. Offentlig ansvar kombinert med frivillig innsats skal gi bedre velferd. Vi har skapt nytt flertall for større grad av likebehandling av offentlige og private foretak som vil bidra til å utføre viktige velferdstjenester. Det gjelder bl.a. barnehager og skoler. En mer omfattende modernisering av offentlig sektor skal skje ved godt planlagte tiltak og i nært samarbeid med de ansatte og deres organisasjoner. Vi vil gjenskape prosjektet «Et enklere Norge». Slik fremmer vi åpenhet, økt likebehandling og modernisering. Vi vil fremme rettssikkerhet og trygghet for liv, helse og eiendom og bekjempe kriminalitet. Vi vil fornye Forsvaret og øke beredskapen mot nye samfunnstrusler. Sårbarheten i forhold til IT-system, energi og vannforsyning, trusler fra organisert kriminalitet og terror krever økt bevissthet og samordning. Regjeringen vil legge fram en stortingsmelding om samfunnssikkerhet på bakgrunn av Sårbarhetsutvalgets innstilling. For å oppsummere: Det er skapt nytt flertall i viktige spørsmål – til beste for miljøet og forvalteransvaret, frihet under ansvar, solidaritet med svakstilte, allmenn velferd, modernisering og trygghet. Regjeringens tiltredelseserklæring har høye ambisjoner om politisk fornyelse. Det trengs fordi verden er i rask endring, teknologisk, politisk og økonomisk. Derfor vil Samarbeidsregjeringen aktivt fremme reformer for at Norge på en bedre måte kan ivareta både fellesskapsverdiene og frihetsverdiene. Det gjør vi ikke minst for å sikre våre barns framtid. Derfor vil også satse sterkt på utdanning og på kompetanse. I skolen vil vi gjennomføre kvalitetsreformer med økt vekt på elevenes ferdigheter i lesing, skriving og regning. Utdanning styrker enkeltmenneskets evne til å ta ansvar for seg selv og for andre. Vårt mål er å føre en stabil og langsiktig politikk. Det vil gi sikrere grunnlag for enkeltmennesker, familier og bedrifter som tar ansvar for egen framtid. Og det kan bidra til bedre ressursutnyttelse i offentlig sektor. Regjeringen inviterer til bredt samarbeid i Stortinget om den krevende fornyelsen som nå skal gjennomføres. Noen har i debatten spurt om Regjeringens forhold til Fremskrittspartiet. Til det vil jeg si følgende: Vi erkjenner fullt ut at Fremskrittspartiet er avgjørende for dannelsen av den nye regjeringen. Det framgår faktisk også indirekte av regjeringserklæringens første setning. Men Samarbeidsregjeringen er en mindretallsregjering, og Fremskrittspartiet er altså ikke en del av dens parlamentariske grunnlag. Derfor har vi ikke sett det aktuelt med generelle bindende avtaler verken med Fremskrittspartiet eller med andre. Men vi vil ikke utelukke at det kan bli aktuelt med avtaler i Stortinget med Fremskrittspartiet på enkelte avgrensede områder, i likhet med kontantstøtteavtalen som sentrumsregjeringen hadde med Høyre og Fremskrittspartiet i forrige stortingsperiode. I noen saker kan det ligge til rette for flertall med andre partier – hvis disse partiene er åpne for det. Gjennom budsjettene vil Regjeringen konsekvent og gradvis – etter som den økonomiske situasjonen gir rom for det – gjennomføre stadig flere av målene i regjeringserklæringen og i Sem-erklæringen. På mange saksområder er ikke Stortingets partier mer uenige enn at gode og samlende løsninger kan finnes. I Norge har vi heldigvis solid erfaring for at samhold gir styrke når krevende oppgaver skal løses. Dette gjelder ikke minst de store utfordringene vi nå står overfor i det internasjonale samarbeidet for å bekjempe den nye terrortrusselen. Her må det satses på bred front. Regjeringen vil fastholde den store betydning det har at verdenssamfunnet bygger opp en politisk allianse for fred, demokrati og trygghet. FN som universell organisasjon har her en hovedoppgave. Alle land må trekkes med i et forpliktende samarbeid for å spore opp terrorceller, ufarliggjøre dem og stanse finansiering av terrorvirksomhet. De militære tiltak USA nå gjennomfører med støtte av en lang rekke land, utgjør et legitimt forsvar i henhold til folkeretten og FN-pakten og er bekreftet av Sikkerhetsrådet. Slike operasjoner må legges opp med en klar målsetting om å unngå tap av sivile liv. Regjeringen vil gjøre sitt ytterste for å hjelpe den lidende sivilbefolkningen. Menneskene i Afghanistan har i mange år lidd under krig, naturkatastrofe og vannstyre. Det haster med hjelpen, og jeg regner med at Stortinget slutter seg til forslaget om å øke den humanitære nødhjelpen med 200 mill. kr. De kommende to til fire uker vil være avgjørende for å bygge opp den nødvendige beredskap i form av lagre og distribusjonsnett inne i Afghanistan. Det er også viktig å ha en fruktbar dialog med aktuelle innvandrermiljø i Norge. Jeg kan opplyse at kommunalministeren og justisministeren vil invitere ledere for aktuelle innvandrerorganisasjoner til et slikt dialogmøte. Som statsminister er jeg invitert av World Islamic Mission til deres moské i Åkebergveien i Oslo. Jeg er glad for denne anledning til å styrke båndene til det islamske samfunn i Norge og til å markere at dette ikke er en konflikt mellom religioner, men en kamp mot terror. Regjeringen er dypt bekymret over voldsbruken i Midtøsten. Jeg hadde i går en telefonsamtale med PLO-president Yasir Arafat og vil i morgen ha en telefonsamtale med Israels statsminister Ariel Sharon. Jeg har understreket at partene må avstå fra voldsbruk, Israel må trekke seg ut av de områdene de nå har invadert, og de palestinske myndighetene må sette alt inn på at de som stod bak mordet på Israels tidligere turistminister, blir arrestert og stilt til ansvar. Arbeidet for å bekjempe fattigdom er en prioritert oppgave. Nasjonalt vil fattigdomsbekjempelse blant barnefamilier stå sentralt. La meg konkretisere noen målrettede tiltak Regjeringen tar sikte på: De veiledende sosialhjelpssatsene skal heves.Kontantstøtten skal holdes utenfor når sosialhjelpen beregnes.De kommunale satsene for stønad til boutgifter må avspeile hva det reelt koster å bo.Boligtiltakene skal bedres og bostøttereglene gjennomgås med sikte på forenklinger. Vi vil også satse på målrettede tiltak for å hjelpe flere inn i arbeidslivet. Bedre samordning mellom Arbeidsmarkedsetaten, Trygdeetaten og sosialkontorene er en forutsetning for å få dette til. Vi vil fremme tiltak for å hjelpe uføretrygdede tilbake til arbeidslivet og sikre fleksible kombinasjoner av arbeid og trygd – i pakt med intensjonsavtalen mellom partene i arbeidslivet. Vi vil invitere alle partier, organisasjoner og berørte parter til et krafttak for å sikre at vi tar igjen det forsømte på dette viktige området – bekjempelse av fattigdom i Norge. Familien er en grunncelle i samfunnet vårt. Vi har alle behov for en nær ramme rundt våre liv. Valgfrihet, rettferdighet og likestilling er viktig i en offensiv politikk for dagens og morgendagens familier. Derfor skal vi ha både flere og rimeligere barnehageplasser, og kontantstøtten skal videreføres og økes i løpet av perioden. Vi vil jobbe hardt for å nå målet om full barnehagedekning innen 2003. Vi vil likebehandle støtten til offentlige og private barnehager. Derfor vil vi samle alle offentlige tilskudd til barnehagene i et direkte tilskudd. Endringene vil bli omtalt i kommuneøkonomiproposisjonen til våren, med sikte på iverksettelse fra 1. januar 2003. Betydningen av en aktiv distriktspolitikk har vært framme i debatten. La meg derfor understreke at Regjeringens mål for distriktspolitikken er å sikre bosetting, verdiskaping og levedyktige lokalsamfunn over hele landet, både i bygd og by. Tilgang til viktige samfunnstjenester som post-, tele- og bredbåndstjenester i alle deler av landet er sentralt for å opprettholde bosettingsmønsteret og sikre likeverdige levekår uavhengig av bosted. Både nye og gamle næringer vil være sentrale i utviklingen av en offensiv distriktspolitikk. Regjeringen vil ha fokus på verdiskaping. Skattelettelser og gode rammebetingelser for småbedriftene er en sentral del av dette. Regional fordeling av statlige arbeidsoppgaver og publikumsrettede tjenester skal sikres ved at retningslinjene for statlig lokaliseringspolitikk følges opp. Gode samferdselsløsninger over hele landet vil redusere avstandsulempene og slik bidra til at vi når målene i distriktspolitikken. Miljøutfordringene er store og overgripende. Vi vil skape mer bærekraftige løsninger i forhold til miljøet og klimautfordringene. Regjeringen vil legge fram en tilleggsmelding til klimameldingen for å sikre: at en vesentlig del av utslippsreduksjonene skjer gjennom nasjonale tiltaken framskynding av et nasjonalt kvotesystemdemonstrerbar framgang i å oppnå Kyoto-forpliktelsene innen 2005fortsatt bruk av grønne skatter i miljøpolitikken Biologisk mangfold, framtidsrettet energipolitikk, sikring av havmiljøene og opprydding i gamle miljøsynder er andre viktige miljøpolitiske satsingsområder for Regjeringen. Vi står overfor store utfordringer både internasjonalt og nasjonalt, men vi har forutsetninger for å mestre dem. Til disse oppgavene ser Regjeringen fram til et godt samarbeid med Stortinget.