Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2012-06-06:
Det er mot et dystert bakteppe vi i dag behandler proposisjonen om eksportkredittloven. Rundt om i verden er det stor og tiltakende uro med tanke på de økonomiske framtidsutsiktene. Som eksempel kan nevnes spenningen rundt valget i Hellas med tanke på eurosamarbeidet og bankkrisen som er under utvikling i Spania. Det er også verdt å merke seg at flere europeiske NATO-land har redusert sin kontingent til den pågående øvelsen for NATOs luftstridskrefter i Midt- og Nord-Norge. Begrunnelsen er rett og slett at disse landene ikke har råd til å påta seg kostnadene ved å sende fulltallige kontingenter til øvelsen. I denne virkeligheten er det viktig å ta inn over seg at Norge ikke er isolert fra resten av Europa og verden. Den globale økonomiske krisen kan også ramme oss med full tyngde før vi aner. Likevel er vi i en situasjon som næringsliv og regjeringer i andre land bare kan drømme om. Norske statsfinanser er i utmerket skikk, og en oljesmurt økonomi gir staten et stort handlingsrom, også når det gjelder å stille økonomiske garantier for norsk eksport. Bakgrunnen for proposisjonen vi behandler i dag, er også den uavklarte situasjonen som oppsto rundt Eksportfinans ASA høsten 2011, i etterkant av finanskrisen. Da EU innførte sitt kapitaldekningsdirektiv 1. januar 2011, forsvant muligheten for kredittinstitusjoner til å ha fem ganger så store engasjementer med andre kredittinstitusjoner sammenlignet med grensen for engasjementer med andre enkeltmotparter. Kapitaldekningsdirektivet endret det til et en-til-en-forhold. Eksportfinans ASA ble nedgradert av internasjonale ratingbyråer høsten 2011. En avgjørende årsak til det var at regjeringen ikke tok de nødvendige skritt for å få varige unntak fra bestemmelsene i direktivet. Det fikk igjen som konsekvens at Eksportfinans ASA fikk problemer med oppkapitaliseringen og etter hvert kom i en situasjon der de ikke lenger kunne tilby konkurransedyktig eksportfinansiering til norske eksportbedrifter. Da regjeringen etter hvert kom på banen høsten 2011, ble det likevel tatt grep som ga en god og farbar vei ut av uføret. I desember i fjor foreslo regjeringen at forvaltningen av offentlig støttede eksportkreditter skulle videreføres i statlig regi, først gjennom en overgangsordning og deretter gjennom en ny statlig enhet for eksportfinansiering. Nå blir det foreslått å etablere et eget statlig aksjeselskap, Eksportkreditt Norge AS, som på vegne av staten skal forvalte den statlige eksportfinansieringen. Kristelig Folkeparti mener at det er en god løsning, og vi slutter oss til den modellen som regjeringen foreslår i proposisjonen. Kristelig Folkeparti ser det også som positivt at Eksportkreditt Norge vil utbetale lån til kundene direkte fra statskassen, og at alle lånsøkere som oppfyller kravene, skal få tilbud om lån. Det er også svært positivt at staten tar all risiko knyttet til utlånsvirksomheten, da selskapets egenkapital ikke bør gjenspeiles i utlånsvirksomheten. Dette vil bli en god og robust ordning for norsk eksportindustri. Avslutningsvis ønsker jeg å vise til henvendelsen til departementet om den gruppen kunder hos Eksportfinans ASA som så ut til å falle mellom to stoler ved omleggingen til ny modell for eksportfinansiering. Dette gjaldt bedrifter som hadde valgt markedslån som finansieringsform, og som så ut til å miste muligheten til å refinansiere disse lånene innenfor de statlige ordningene for eksportfinansiering når Eksportkreditt Norge AS overtar ansvaret. Alternativet ville være refinansiering i et svært dyrt lånemarked. Vi er tilfreds med at statsråden i sitt svarbrev av 24. mai har bekreftet at det vil bli sikret en sømløs overføring av denne typen eksisterende lån. I slike tilfeller bør det vurderes å fravike ordinære regler om at låntaker skal betale slike omkostninger, da låntaker i disse tilfellene ufrivillig blir pålagt et skifte av kreditor. Med disse kommentarene slutter Kristelig Folkeparti seg til innholdet i proposisjonen og vil stemme for forslaget til lov om Eksportkreditt Norge AS.