Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2001-11-28:
Norge har fra naturens side alle forutsetninger for å bli en ledende energileverandør i Europa. Gjennom en bevisst satsing på kompetanse- og teknologiutvikling kan vi se interessante utfordringer både innen internasjonal oljeindustri og når det gjelder elektrisitets- og gassmarkedet i Europa. Petroleumsvirksomheten er av svært stor betydning for norsk økonomi, ikke alene ved de inntekter som kommer inn i statskassen, men også gjennom industriell utvikling som sikrer sysselsetting, verdiskaping og kompetanseheving i store deler av landet. Det foreligger i dag en stor grad av konsensus mellom ulike politiske partier når det gjelder hovedmålene i petroleumspolitikken. Det er bra, for det tilrettelegger for større grad av forutsigbarhet og stabilitet i politikken. Samarbeidsregjeringen kommer til å videreføre hovedtrekkene i det som karakteriseres som konsensus, men samtidig varsler Samarbeidsregjeringen en offensiv miljø- og ressurspolitikk basert på målet om en bærekraftig utvikling. Dermed håper jeg at jeg har kommet Heidi Sørensen noe i møte, selv om vi selvfølgelig må komme tilbake til de konkrete tiltakene. Vi ønsker å legge forholdene til rette for en konkurransedyktig norsk sokkel og en norsk petroleumsnæring som med høy kompetanse kan styrke sin konkurranseposisjon både på norsk sokkel og i internasjonal målestokk. Vi ønsker å bygge videre på den brede enighet som er etablert om bl.a. eierskap i Statoil og framtidig forvaltning av SDØE. Delprivatiseringen og børsnoteringen av Statoil og nedsalget i SDØE innebærer et veiskille i forvaltningen av petroleumssektoren som er fremtidsrettet og som er tilpasset nye utfordringer og konkurransebetingelser på sokkelen. Samarbeidsregjeringen vil legge til rette for en helhetlig energipolitikk med basis i Sem-erklæringen. Det vil si at vi ønsker å se de ulike energikilder i sammenheng – elkraft, nye fornybare energikilder, gasskraft, enøktiltak og bioenergi. Regjeringen vil føre en energipolitikk som kombinerer målsettingen om økt verdiskaping med målet om bærekraftig utvikling. En trygg energiforsyning med tilstrekkelig fleksibilitet er avgjørende for å nå våre mål på de fleste andre viktige samfunnsområder. Etableringen av Enova skal skape klare ansvarsforhold og en ny giv i arbeidet med en omlegging til mer miljøvennlig energibruk. Det er en spennende nyetablering som vil tre i kraft i Trondheim fra 1. januar neste år. Det er store forventninger til denne virksomheten, og alt skulle være lagt til rette for at disse store forventningene vil bli innfridd. Regjeringen har som mål at det innen 2010 skal være nye fornybare energikilder tilsvarende produksjon av minst 3 TWh fra vindkraft og minst 4 TWh fra vannbåren varme basert på nye fornybare energikilder. Her vil Enova spille en sentral rolle. Jeg vil prioritere denne satsingen. Dette har allerede kommet til uttrykk gjennom Regjeringens tilleggsproposisjon til statsbudsjettet, og vi vet at dette også er en satsing som energi- og miljøkomiteen er sterkt opptatt av. Regjeringen vil legge fram en egen stortingsmelding om bruk av gass i Norge. Den vil sette innenlands bruk av gass inn i en helhetlig energipolitisk ramme basert på de overordnede målsettingene om en energipolitikk for verdiskaping og bærekraftig utvikling. I dag blir så godt som all gass fra norsk sokkel eksportert til utlandet. Dette må vi snu på. Naturgass kan brukes på en miljøvennlig måte både som energikilde, som råstoff til industrien og i transportsektoren. Dette er et annet område som jeg ønsker å gi betydelig politisk oppmerksomhet og tid. Jeg ser det som viktig at Norge skal være en ledende energileverandør som skal ligge langt framme i utviklingen av framtidsrettede løsninger. Gjennom en målrettet satsing på forskning og utvikling kan vi se for oss en situasjon der nye, moderne gasskraftverk som håndterer CO2-problematikken på en miljøvennlig måte, kan introduseres før konvensjonelle gasskraftverk vil bli reist. La meg bare til slutt for ordens skyld – siden prosenttall og beløp går litt om hverandre – klargjøre at Regjeringen legger til grunn et fast beløp, nemlig 2 690 mill. kr når det gjelder utbytte fra Statkraft. Det vil klargjøre dette og fjerne den usikkerheten og eventuelle uforutsigbarheten som måtte ligge i de to formuleringene som går parallelt i Regjeringens innstilling til Stortinget.