Lars Sponheim (Venstre), 2002-12-02:
Finansdebatten så langt har tidvis bidratt til å tegne nye samarbeidsmønster i norsk politikk, og da er det viktig for meg å understreke at Venstre er et sosial-liberalt parti og et borgerlig sentrumsparti. Det budsjettforslaget Samarbeidsregjeringen la fram 3. oktober, er nettopp et borgerlig sentrumsbudsjett, ikke et såkalt Høyre-dominert budsjett, slik som partiene på venstresiden til det kjedsommelige prøver å skape et inntrykk av. Regjeringens budsjett tar sosialt ansvar og prioriterer småbedrifter og miljøpolitikk – saker som er viktige for Venstre, og som er viktige for Regjeringen samlet. Budsjettforslaget er tilpasset en vanskelig økonomisk situasjon, og det er et viktig bidrag til å dempe presset på rente og kronekurs for å sikre norske bedrifter og norske arbeidsplasser. Arbeiderpartiets forslag om å innføre dobbeltbeskatning ved utbytteskatt og nye innstramminger i delingsmodellen medfører det motsatte av hva partiet hevder, nemlig å sikre næringsliv og arbeidsplasser. Disse forslagene er ikke «en politikk for å skape og dele», slik parlamentarisk leder, Jens Stoltenberg, påstod i sitt hovedinnlegg tidligere i dag. Arbeiderpartiets forslag motvirker etablering av, og investering i, nye bedrifter i Norge, og det bidrar til en massiv flytting av arbeidskraft fra privat til offentlig sektor. En slik utvikling ønsker ikke Venstre. Politikk handler om å prioritere. Det er nettopp det Regjeringen gjør. Vi prioriterer de fattigste både i Norge og i et globalt perspektiv. På tross av et stramt budsjett der det er foretatt smertefulle kutt, er det en historisk satsing på kollektivtrafikk i og rundt storbyene – med 590 mill. kr i økning. Venstre sa før budsjettet ble lagt fram at vårt viktigste krav var en økt satsing på kollektivtrafikk. Det har vi fått til. Og det er avgjørende for at vi skal få til et godt livsmiljø i de største byene våre. Det finnes ingen enkelt faktor som fordeler mer urettferdig mellom dem som har mye, og dem som har lite, enn høy rente. Derfor har det hele tiden vært avgjørende for Regjeringen å holde et stramt budsjett for å dempe presset mot rente og kronekurs. Orden i økonomien er prioritet nr. 1 for Venstre. Et stramt budsjett er også det viktigste tiltaket for å sikre et sterkt og konkurransedyktig næringsliv i hele Norge og for å trygge arbeidsplasser, ikke minst i Distrikts-Norge. Regjeringens budsjett har en sterkt sosial profil. Fattigdomsbekjempelse hjemme og ute, tiltak mot rusmisbruk, mot vold i hjemmet, tiltak mot handel med kvinner og barn og en sterk vekst for psykiatrien er blant de viktigste tiltakene. For småbedriftene vil Venstres seier i kampen mot den kompliserte investeringsavgiften, som nå endelig er fjernet, og fjerning av en rekke hensiktsløse tollsatser gi store lettelser både i penger og skjemaarbeid. Her leverer vi en målrettet satsing til dem som vil noe, til nyskaping og framtidsoptimisme. Vi leverer et viktig bidrag til de bedrifter og arbeidsplasser vi skal leve av i framtiden. Det er grunn til å anerkjenne Fremskrittspartiet for konstruktiv vilje til å finne fram til en budsjettavtale som partiet gir sin subsidiære støtte. I motsetning til andre partier har Fremskrittspartiet latt egne partiinteresser komme i annen rekke. Det står det respekt av. Som i de fleste forhandlinger er det ikke alle elementer i en endelig avtale vi er like godt fornøyd med. Men som helhet vil Regjeringens justerte opplegg, som Fremskrittspartiet gir sin subsidiære støtte til, i mine og Venstres øyne skaffe landet et godt budsjett. Det er riktig og positivt at det gjennom avtalen har blitt et økt minstefradrag, fra 23 pst. til 24 pst. Det innebærer at ca. en million skattytere får redusert skatt, og det er et skritt i retning av en flatere beskatning, slik Venstre ønsker. Det er bra for næringslivet og for landbruket at avskrivningssatsene for maskiner øker fra 15 pst. til 20 pst. Og det er bra at kommuneøkonomien styrkes, og at Husbankens lånerammer økes som en del av avtalen med Fremskrittspartiet. Dersom dette er det som enkelte kaller den forskrekkelige «Høyre-dominerte politikken», er det OK for meg. Aldri har klageropene fra opposisjonen vært høyere enn denne høsten. Men bak den kraftfulle ordbruken har det vært lite politisk substans. Aldri har vi brukt mer penger enn vi gjør nå, og sjelden har det vært mer målrettet bruk av de midlene vi som politikere har til vår disposisjon. Jeg tror norsk politikk og klimaet i samfunnsdebatten er tjent med en noe større nøkternhet ved neste korsvei, slik statsministeren også var inne på i dag. Det bør være et felles mål for oss alle å bidra til realistiske forventninger til hva det faktisk er mulig å få til innenfor rammene av et ansvarlig budsjett, og det bør være et felles mål å unngå unødvendig svartmaling av det samfunnet vi lever i. Det spillet vi har sett i høst, gjør at politiske partier taper troverdighet. Det er først og fremst et problem for det norske demokratiet. På vegne av Venstre er jeg fornøyd med å ha vært med på å ta ansvar og være en del av et flertall for et budsjett som fører til en bedre og mer moderne miljøpolitikk, som gir bedre rammevilkår for gründere og småbedrifter, og som tar sosialt ansvar for dem som faller utenfor.