Britt Hildeng (Arbeiderpartiet), 2001-05-28:
Proposisjonen som nå behandles, dreier seg ikke om prinsippene for boligbeskatning, det være seg fordelsbeskatning eller annet, men om prinsippet for et takseringssystem som skal gi grunnlag for å beregne verdien av en bolig. Takseringssystemet har lenge vært modent, overmodent kan en si, for en endring, og det er samstemmighet når en beskriver dagens system som tilfeldig og urettferdig. I lørdagens avis eksemplifiserte VG hvordan dagens takseringssystem slår ut i forhold til den boligskatt som ilignes. En ettroms leilighet på Blindern på 23 m2 til en pris på 650 000 kr og med en ligningstakst på 150 000 kr får en boligskatt på 682 kr, mens en leilighet på Frogner på 116 m2 med en markedspris på 3 mill. kr, men med en ligningstakst på 50 000 kr, har null i boligskatt. Også representanten Brende uttrykker misnøye over urettferdigheten i dagens takseringssystem og viser i et intervju med Dagens Næringsliv til hvordan en bolig på Nordstrand med en markedsverdi på 8 mill. kr kan ha en ligningsverdi på 286 000 kr, mens en enebolig i Trøgstad med en markedsverdi på 250 000 har en ligningsverdi på 314 000 kr. På denne måten baserer dagens takseringssystem seg på tilfeldigheter og urettferdighet i den forstand at like boliger, til og med i samme kommune og i samme gate, kan ha helt forskjellige ligningsverdier og dermed ulik beskatning. Denne urettferdigheten blir ytterligere forsterket i situasjoner der boligskatten øker, slik det ble gjort i inneværende budsjett, slik det ble gjort under Bondevik-regjeringen, og slik det ble gjort hvert år under Høyres regjeringstid på 1980-tallet. Resultatet er at en ettroms leilighet på Blindern får økt skatt, mens millionleiligheten på Frogner fortsatt slipper å betale skatt. Denne urimeligheten har vi alle et ansvar for å gjøre noe med. Det er da også bakgrunnen for Regjeringens forslag til nytt takseringssystem. Forslaget Regjeringen fremmet, ville innebære at 80 pst. av boligeierne ville fått redusert eller uendret skatt. Boliger under 85 m2 ville helt slippe skatt, likeledes en bolig på 100 m2 med en gjennomsnittlig alder. Dersom boligen har lav standard eller er gammel, ville det ifølge Regjeringens forslag redusere ligningsverdien vesentlig. Regjeringens forslag innebærer en milliard i skattelettelse i forbindelse med omleggingen. Regjeringens forslag innebærer videre en skjerpelse av skatten for dem med store boliger, men en skattelette for de aller fleste. Således ville 80 pst. fått samme eller mindre skatt i forhold til dagens situasjon. For at ikke grupper med spesielt lav inntekt skulle komme i vanskeligheter, ble det laget spesielle skjermingsregler, slik at alle skulle være sikret fortsatt å kunne bo i sine boliger. Forslaget fra Regjeringen er basert på det kompromiss som ble vedtatt i 1997, der Senterpartiet og Arbeiderpartiet ble enige om prinsippene for et nytt takseringssystem. Prinsippene i dette kompromisset er videreført med noen modifiseringer: Prinsippet om at de som bor i boliger med vanlig standard, skal slippe skatt, er videreført. Prinsippet om fratrekk for alder er ivaretatt, skjønt noe moderert. Prinsippet om at man ikke skal måtte gå inn i boligen for å bestemme størrelsen på boligen, er ivaretatt ved at en legger til grunn Norsk Standard for boligareal, og at oppgave om dette skal basere seg på egenmelding. Som det har fremgått av media, har ikke Arbeiderpartiet fått gjennomslag for Regjeringens forslag. Vi føler imidlertid et sterkt ansvar for å gjøre noe med det urettferdige systemet som er i dag. Vi har derfor bestrebet oss på å imøtekomme synspunkter som har vært ført i marken fra de partiene vi har mye felles med når det gjelder rettferdig boligpolitikk. Disse prinsippene er da også videreført i forslaget som fremmes fra Arbeiderpartiet og SV. Slik vi ser det, er dette forslaget som nå fremmes, en imøtekommelse både av Senterpartiets og SVs krav, selv om de på enkelte punkter har vært motstridende. Beklageligvis har vi – de tre partiene – ikke greid å komme fram til et omforent forslag. Arbeiderpartiet fremmer imidlertid et forslag sammen med Sosialistisk Venstreparti som forhåpentligvis kan være slik at ett eller flere sentrumspartier – som alle har uttrykt behovet for et nytt og mer rettferdig takseringssystem – subsidiært vil stemme for dette. SV og Arbeiderpartiet står sammen om å be Regjeringen legge fram en opptrappingsplan med statlig finansiering for bygging av billige utleieboliger, studentboliger og lavinnskuddsboliger for førstegangsetablerere i statsbudsjettet for 2002. Videre står vi sammen om forslag til et nytt takseringssystem som innebærer at 60 pst. av boligeierne helt vil slippe inntektsskatt av egen bolig, ytterligere 22 pst. vil få redusert eller lik boligskatt. I forhold til i dag gis det en skattelette på 1,5 milliarder kr, dvs. en halv milliard kr mer enn det Regjeringens forslag innebar. Nye helårsboliger under 110 m2 boligareal i normalsonen får overhodet ingen boligskatt. I fradragssone 1 slipper nye boliger under 132 m2 boligskatt, mens denne grensen går på 166 m2 i fradragssone 2. Sammenlignet med Regjeringens forslag vil boliger i normalsonen over 223 m2 boligareal få økt skatt. Mindre boliger enn det vil få redusert eller lik skatt. Arbeiderpartiet føler at vi har strekt oss langt i forhold til å forsøke å imøtekomme de kravene og de målsettingene som har blitt reist både fra Sosialistisk Venstreparti, fra Senterpartiet og også fra Kristelig Folkeparti når det gjelder profilen på takseringssystemet. Vi har, inntil voteringen her i salen, fortsatt håp om at en skal kunne se kvaliteten i det forslaget som nå legges fram, og kommer med en sterk oppfordring, som sagt, om at man ser med velvillighet på forslaget, som er en sterk imøtekommelse av de kravene som er reist. Jeg tar opp forslagene, som er gjengitt i innstillingen, fra Arbeiderpartiet og SV.