trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-05-04:
Statsråden uttrykker for så vidt fine ambisjoner og ønsker når det gjelder mer gods på sjø, som vi for så vidt har hørt tidligere. Mens statsråden skal ha ros for god oppfølging av jernbane og brukbar oppfølging av veg i Nasjonal transportplan, som Stoltenberg II-regjeringa la fram i 2013, skorter det på gjennomføringsevnen når det kommer til Kystverkets område. Her er oppfølgingsgraden etter tre år bare på 64 pst. Hovedgrunnen til denne svake oppfølginga er at regjeringa knapt er kommet i gang med tiltak for å styrke nærskipsfarten. Jeg vil minne om at tiltak for nærskipsfarten, for å få mer gods fra veg til sjø, er gjengitt i Nasjonal transportplan 2014–2023, og det var enstemmig. Her er det snakk om en oppfølgingsgrad på bare 18 pst., og regjeringa ligger faktisk over 500 mill. kr etter skjemaet. Så spørsmålet mitt er: Hvorfor er regjeringa så utrolig passiv på dette området?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-05-04:
Jeg registrerer på nytt at statsråden ikke ønsker å svare, eller ikke vil, på spørsmål fra Arbeiderpartiet og opposisjonen og for så vidt tar seg nær av kritikken. Det er ikke noe feil med kalkulatoren vår, og statsrådens tidligere påstander om at noen er useriøs, tar jeg med knusende ro. I dette tilfellet er det ikke bare Arbeiderpartiet som er kritisk. NHO Logistikk og Transport, som ellers roser mye av det som Solvik-Olsen har gjort, konkluderte nylig på et frokostmøte her i Oslo med at når det gjelder sjøtransport, følger regjeringa kort og godt ikke opp. Hvis statsråden ikke har den plansjen, kan han få den. Denne kritikken gjentok NHO i en stortingshøring om nærskipsfart i forrige uke. Her får regjeringa rett og slett strykkarakter av NHO. Hvis statsråden ikke har den heller, kan jeg også få oversendt den, sånn at han ser hva de mener. Så det er ikke bare Arbeiderpartiet. Jeg spør på nytt: Hvorfor evner ikke regjeringa å prioritere relativt rimelige tiltak som næringslivet mener vil bidra til at mer gods vil bli fraktet sjøvegen, som vi alle har som mål?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-04:
Takk for spørsmålet. Dette er noe vi har orientert Stortinget om ved mange ulike anledninger, bl.a. i statsbudsjettet, og det er en glede å kunne gjenta mange av punktene nå. Det er en målsetting, som representanten sier, å få mer gods over på sjø, men også over på jernbane. Det handler om å få bedre trafikksikkerhet på veiene, det handler om å få mindre slitasje på veiene, og det handler om å få et bedre miljøperspektiv. Vi har fått en godsanalyse i forbindelse med arbeidet med NTP. Den ble overlevert meg 4. september i fjor på Drammen havn. Den viser at av de tonnene som går på vei i dag, er det en del som er best egnet på vei, rett og slett fordi det skal fra et område til et annet der verken skip eller jernbane vil gjøre særlig god nytte. Men det er identifisert at ca. 5–7 mill. tonn av dagens veitransport er godt egnet til å overføre til sjø eller jernbane. Det er viktig at vi da går etter der vi tror vi kan få resultater. Jeg vil likevel understreke at mesteparten av godstransporten allerede går til sjøs. 75 pst. av transporten skjer med skip, ofte fordi mye av dette handler om bulklaster som er for store eller uegnet til å ha på vei. Men som sagt: 5–7 mill. tonn bør være en realistisk målsetting å overføre på kort og mellomlang sikt. Der har vi gjort flere grep. Vi har lagt fram en nasjonal havnestrategi der det også ligger inne penger for å stimulere havnene til å samarbeide bedre. Noe av det godsanalysen pekte på, er at det viktigste ikke er å ha veldig store havner, men å ha godt egnede havner med store volum av det de transporterer, sånn at en ikke sprer containere eller andre varer veldig tynt utover, men får samlet dem sånn at en får gjort mye de gangene skipene kommer inn til havnen. Så handler det om å få ned kostnadene ved arbeidet som skjer på havnene. Vi har omorganisert lostjenesten med sikte på å forbedre rammevilkårene for nærskipsfarten, vi har fått en besparelse i kostnader til los, som jo kommer skipsfarten til gode, og vi har sørget for at farledsbevis brukes mye oftere. Dette reduserer også kostnadene. Vi har gjort endringer i gebyr- og avgiftsregimet, som styrker nærskipsfarten. Vi gjorde endringer i budsjettet for 2015, men ikke minst i 2016 reduserte vi losberedskapsavgiften med 86 mill. kr. Vi har en innretning der som gjør at fartøy opptil 8 000 bruttotonn får 100 pst. rabatt på denne avgiften. Det betyr at du får en spesielt god innretning for skipene som går som nærskipsfart. Det er også fritak fra sikkerhetsavgift for fartøy på under 70 m. Vi har også et arbeid i gang med å evaluere havne- og farvannsloven, igjen for å se på hvordan vi kan få kostnadene ned. Så det tas en rekke grep som handler om økonomi, som handler om regelverk, og som handler om å få mer effektivitet på havnene. Det har ikke gitt en markant økning allerede, men vi ser at man nå kan snu den nedadgående trenden som har vært over tid, og jeg er også veldig positiv på lang sikt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-04:
Jeg registrerer at representanten Juvik nok en gang har en litt rar måte å regne på, for på vei ligger vi godt i rute, på jernbane ligger vi langt foran skjema. Poenget er at vi gjennomfører ikke bare det som de rød-grønne vedtok. For det første var dagens regjeringspartier med og vedtok de samme tingene. Det er da helt naturlig at vi i regjering gjennomfører det vi selv støttet i opposisjon. Men vi gjør også mye mer enn det som ligger i Nasjonal transportplan – det glemmer representanten Juvik gang på gang å nevne. Vi kan kutte jernbanebudsjettet med 5 mrd. kr i 2017 og fortsatt ha gjort mer på fire år enn det Arbeiderpartiet planla da de satt i regjering. Sånn sett mener jeg vi har mye vi kan være stolte av. Når det gjelder kysten, handler det ikke bare om hvor mye penger en bevilger. Det handler også om hvilke strukturendringer en gjør. Vi har f.eks. tatt kystområdet inn i Samferdselsdepartementet, som gjør at det nå ses på som et transportområde. For det andre: De reduksjonene vi gjør f.eks. når det gjelder avgifter, telles ikke med i NTP-oppfølgingen, slik som representanten Juvik gjør, men det er likevel noe som er til sektorens fordel.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-04:
Jeg har nevnt en rekke tiltak som sparer penger for nærskipsfarten, og som vi får ros for. Det er mulig at representanten Juvik mener det står til stryk når vi stort sett på havneforeningsmøter og slikt får masse ros. Det handler nok mest om hvilket øre han lytter med. Som jeg nevnte: Når vi reduserer losberedskapsavgiften med 80 mill. kr, er ikke det noe som normalt telles med i NTPs oppfølgingsramme, men det er likevel penger som kommer sektoren til gode. Jeg synes ikke det nødvendigvis er sånn at en må gi en subsidie for at en skal støtte et område, mens en avgiftslettelse anses som at en ikke har gjort noen ting. Det viktige er at vi sørger for at det blir billigere og mer effektivt å drive havner og å drive nærskipsfart. De grepene vi har tatt, er grep som vi også foreslo i opposisjon, men som da ikke fikk støtte fra Arbeiderpartiet. At Arbeiderpartiet nå synes at det regjeringen gjør, burde vi gjøre enda mer av, er veldig bra og tyder på at vi nå har den regjeringen Arbeiderpartiet ønsker, når de ikke klarte å gjennomføre sånne ting da de selv styrte. Vår målsetting er at vi skal få gode tiltak som flytter mer gods over på sjø. Vi er godt i gang, vi har god dialog med aktørene. At Arbeiderpartiet ikke liker det, tar jeg ikke så tungt.
Vidar Helgesen (Høyre), 2016-05-04:
Rovviltpolitikken er, som representanten er godt kjent med, basert på en todelt målsetting. Det innebærer at vi gir beitenæring prioritet i noen områder og rovdyr prioritet i andre områder. Vi skal ha en lav terskel for uttak av rovdyr som kan gjøre eller gjør skade i prioriterte beiteområder, og samtidig skal vi ha en tilsvarende høy terskel for felling av rovdyr i rovviltprioriterte områder. Denne regjeringen har hele tiden vært klar på at vi ønsker å benytte det handlingsrommet som finnes i rovviltforvaltningen for å dempe konfliktene og tap av beitedyr. Derfor har vi vært tydelige på at vi bl.a. har en lavere terskel enn den forrige regjeringen for felling av rovdyr i prioriterte beiteområder i forkant av beitesesongen. Det er det generelle bakteppet for den instruksen som ble gitt til Miljødirektoratet i denne saken. Den aktuelle bjørnen befant seg i et område der beitenæring prioriteres, og det ble vurdert som hensiktsmessig raskt å iverksette felling av bjørnen for å unngå en mulig skadesituasjon når sauen slippes på beite. Det er ikke vanlig at departementene instruerer etatene i enkeltsaker. Blant annet med bakgrunn i behov for raske avgjørelser kan det likevel være situasjoner hvor dette er hensiktsmessig. Da er forutsetningen selvfølgelig at det skjer innenfor de rammer som Bernkonvensjonen, naturmangfoldloven og rovviltforliket setter. Jeg er opptatt av at direktoratet styres på en effektiv og hensiktsmessig måte. Instruksen i denne saken innebærer ikke etablering av en ny praksis fra min side.
Vidar Helgesen (Høyre), 2016-05-04:
Med referanse til representanten Eidsvoll Holmås’ siste poeng har jeg lyst til å understreke at søknad om denne fellingen ble innlevert av Stor-Elvdal kommune, og at det skjedde før Høyres landsmøte. Det er altså slik at vi mener det skal være en lav terskel for å tillate felling av rovdyr i prioriterte beiteområder. Derfor har vi senket terskelen for det, fordi i de tilfeller hvor et rovdyr vurderes å utgjøre et skadepotensial i kommende beitesesong, ønsker vi å treffe forebyggende tiltak. Vi mente i denne situasjonen at det var behov for en rask felling for å avverge fremtidige skader på sau i området. Det er på linje med en praksis vi har fulgt. Det å gi en instruks i et enkelttilfelle er ingen praksis, men det er heller ikke utelukket.
Vidar Helgesen (Høyre), 2016-05-04:
Jeg har lyst til å understreke at det er Stortingets føringer om en tydelig soneforvaltning og en lav terskel for uttak av rovdyr som er bakgrunnen i denne saken. I denne saken var det behov for en rask avgjørelse, og det var vurderingen, bl.a. fordi det var gode sporingsforhold i denne perioden, og man nylig hadde mottatt kunnskap om bjørnens posisjon. Det er ofte utfordrende med ekstraordinære uttak, og da er det viktig å utnytte gode forhold for felling, når disse byr seg. Instruksen ble gitt skriftlig. Det var også viktig for at vi skulle sikre åpenhet i denne saken. Når det gjelder behovet for å få bjørnebestanden opp, er det slik at det viktigste tiltaket vi kan gjøre der, er å verne om bjørnebinnene. Det er der utbredelsen i både antall og areal øker svært sakte. De lever stort sett i grenseområdene til våre naboland, mens hannbjørner er mer streifdyr og oftere vil befinne seg i beiteprioriterte områder.
Vidar Helgesen (Høyre), 2016-05-04:
De siste endelige bestandstallene viser at vi ligger under bestandsmålet for bjørn, gaupe og ulv, mens vi ligger over bestandsmålet for jerv. For kongeørn ligger vi om lag midt i intervallmålet. For de artene som ligger under målet, er det bjørn som er den største utfordringen. Vi har under halvparten av de ungekull Stortinget har vedtatt at vi skal ha. Et viktig tiltak er og vil fortsatt være å beskytte hunnbjørner fra felling. Vi bør også vurdere et nærmere samarbeid med Sverige, da bjørnebestanden er grenseoverskridende. For gaupe hadde vi i fjor en bestand som lå 4,5 ungekull under det nasjonale målet på 65 årlige ungekull. Gaupebestanden reguleres effektivt med kvotejakt, og målet skal nås gjennom de kvoter som settes. Endelig bestandsrapport for ulv viste to helnorske ungekull vinteren 2014–2015. Målet er tre årlige, helnorske ungekull. Foreløpig bestandstall denne vinteren viser at vi trolig ligger godt over bestandsmålet, men neste endelige bestandsrapport foreligger 1. juni. For ulv er lisensfelling et godt bestandsregulerende virkemiddel, og målet skal primært nås gjennom de kvoter som settes. Jervebestanden har de senere år vært over bestandsmålet på 39 årlige ungekull. Siste rapportering viste 65 kull i 2015. Av disse ble 17 tatt ut gjennom ekstraordinære uttak, slik at bestandstallet i beitesesongen 2015 var på 48 ungekull. Det er ni over målet. Den største utfordringen vi har knyttet til jerv, er å effektivisere lisensfellingen. Derfor åpnet vi i fjor for praktisk utprøving av nye virkemidler for å gjøre lisensfelling av jerv mer effektiv. Virkemidlene skal prøves ut over tre år og omfatter bruk av kunstig lys på åte for jerv og bruk av elektronisk overvåkning av fangstbås. I tillegg har vi gjort det mulig etter søknad til kommunen å bruke snøskuter for å drive tilsyn av jervebås og bruk av snøskuter til uttransportering av åte og jervebås. Denne våren er det så langt registrert langt færre jerv enn i 2015. Frem til 3. mai er det registrert 30 ungekull av jerv. Av disse er to tatt ut gjennom ekstraordinære hiuttak. I tillegg er det gjort ekstraordinære uttak av 19 enkeltdyr, slik at det til sammen er tatt ut 25 enkeltdyr. Endelig tall for jervebestanden foreligger 1. oktober.
Vidar Helgesen (Høyre), 2016-05-04:
Vi er enige om at lisensfellingen ikke har vært effektiv nok til å holde jervebestanden på det nasjonale bestandsmålet på 39, og det er også derfor vi har gjort forskriftsendringer: for å prøve ut nye virkemidler. Det er i alt syv prosjekter, fordelt på nesten hele landet. Et av disse prosjektene er i Oppland. Jeg mener at vi må la disse prøveprosjektene nå få gå sin gang – de skal vare i tre år – og at vi må se effekten av dette før vi evaluerer effekten og eventuelt vurderer nye, ytterligere, andre virkemidler. Et tiltak som jeg mener vil ha stor tapsreduserende effekt, er bl.a. tidligere nedsanking av sau i prioriterte jerveområder. Opptil halvparten av tapet skjer ifølge undersøkelser etter 1. september, og jeg kommer derfor til å be regional forvaltningsmyndighet om å se nærmere på dette.
Vidar Helgesen (Høyre), 2016-05-04:
Det er ikke overraskende at det vil ta noe tid før disse ekstraordinære, nye tiltakene vil ha full effekt, men vi registrerer denne våren – landet over – langt færre jerver enn i 2015. Det tyder på en effekt. Og jeg tror det er viktig at vi lar prøveordningen få lov til å få noe tid før vi konkluderer. Men det er viktig å ha en løpende oppmerksomhet om dette. Vi ønsker å komme ned på bestandsmålet, og det er viktig også med en god dialog med de regionale forvaltningsmyndighetene om utviklingen.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2016-05-04:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til klima- og miljøministeren: «Hva vil regjeringen gjøre for å sørge for at bestandsmålene for rovvilt som ligger over avtalens måltall, kommer ned på avtalte måltall slik at rovviltforlikets todelte målsetting om fortsatt beitebruk i hele landet sikres?»
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2016-05-04:
Som statsråden sikkert har skjønt, er jeg fra Oppland, og jeg er sjølsagt veldig opptatt av jervebestanden som er i Oppland. Som statsråden sier, er det 65 kull med jervevalper, noe som vel tilsier ca. 340 voksne dyr, i Norge. Det er 26 kull over bestandsmålet – bestandsmålet er 39. I 2014 hadde vi 52 kull. Alle regioner ligger over. I Hedmark var det i fjor 17 kull, og nå er det 10, Oppland hadde 10 kull, og målet er 4. Det var satt en jaktkvote i Oppland i år på 21 dyr, og lisensjakta tok ut 7 dyr. Det vil si at vi har 14 ekstra dyr i fjellet, som ikke skal være der. Statsråden pekte på de tiltakene som var satt i gang når det gjelder det med åte og lys – scooter for å se etter åtene bl.a. – men vi vet at vi har veldig vanskelig jaktterreng(presidenten klubber) i Oppland, med vær- og føreforhold og store områder …(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2016-05-04:
Problemet i Oppland er at det er for mange dyr der. Vi har ikke greid å ta ut på de ekstraordinære tiltakene, og da må vi se på hva det er som er feil med de ekstraordinære tiltakene. Det er bl.a. det at folk ikke kommer tidlig nok ut i området for å kunne ta ut de dyrene som er der, på grunn av vær- og føreforhold, storm i fjellet osv. En skjønner sjøl at det ikke er veldig lett å drive med jakt da. Det som Rovviltnemnda i Oppland har spurt om, er å få lov til å overta forvaltningen fra 15. februar til 1. juni, og jeg syns personlig at det ville være en veldig god idé. Vi vet også at statsråden tidligere har tatt til orde for at det skal være en evaluering, som kommer nå til sommeren, men det er allikevel en god stund fram til sommeren, og det er for mange dyr i området nå. Spørsmålet er: Hvilke tiltak er det statsråden vil iverksette nå for å ta ut den resterende delen av den kvoten, som er for høy, og de dyrene som er for mange, nå før vi setter sauene på beite?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-05-04:
Eg har eit spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «I langtidsplanen til Sørlandet sykehus HF er det planlagt å kutte 400 årsverk. Stortinget har bedt regjeringen sørge for at de regionale helseforetakene starter en prosess med å flytte mer av den elektive kirurgien i foretaket til akuttsykehusene. Mener statsråden at Sørlandet sykehus' plan er i tråd med målsettingene regjeringen har for pasientenes helsetjeneste, og hva ser statsråden for seg at Sørlandet sykehus bør desentralisere, slik Stortinget har bedt om?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-05-04:
Eg les i media at dei tilsette ved Sørlandet sjukehus har overrekt ei uromelding til leiinga i føretaket og leiinga i Helse Sør-Aust om at dei planlagde årsverkskutta på sjukehuset i Flekkefjord – det var her statsråden evaluerte – kan føra til redusert kvalitet og pasienttryggleik. Med blikk mot det som har skjedd på Sjukehuset Telemark, som eg har eit anna spørsmål om i dag, der nedbemanning og nedskalering har ført til at helseføretaket no er under tilsyn frå Fylkesmannen på grunn av uforsvarleg drift – kan statsråden gi ein garanti for at dei dramatiske kuttforslaga Sørlandet sjukehus no står overfor, ikkje skal gå ut over verken pasient eller belegg og sikre forsvarlege forhold vidare?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-05-04:
Eg har eit spørsmål om oppfølging av Stortingets vedtak i samband med Nasjonal helse- og sjukehusplan, der eit samla storting ber statsråden sørgja for at dei regionale helseføretaka startar ein prosess med å flytta meir av den elektive kirurgien i føretaka til akuttsjukehusa, der det ligg til rette for det, for gjennom det å styrkja den generelle kirurgiske kompetansen ved desse sjukehusa. Eg fekk ikkje heilt med meg svaret frå statsråden om på kva slags måte statsråden vil sørgja for dette, og kva konkret Sørlandet sjukehus skal koma opp med av nye rapportar og planar for å effektuera dette vedtaket. Eg vil spørja statsråden heilt konkret: Forsvarer statsråden kuttforslaget på 400 årsverk ved Sørlandet sjukehus?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-05-04:
«Fylkesmannen i Telemark har gjennomført tilsyn med forsvarleg pasientbehandling ved overbelegg ved Sykehuset Telemark HF. I utkast til rapport, datert 21. april 2016, er det konstatert tre avvik. Sykehuset Telemark HF har eit periodevis uforsvarleg høgt pasientbelegg, dei har ikkje sikra forsvarleg oppfølging av såkalla «satellittpasientar» og manglar styringsverktøy for å registrere og overvake pasientbelegg. Vil statsråden redegjere for Stortinget om situasjonen ved Sykehuset Telemark HF?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-05-04:
Fylkesmannen i Telemark skriv i utkast til rapport frå tilsynet ved Sykehuset Telemark: «Vi finner det i seg selv kritikkverdig at helseforetakene ikke har gode nok systemer for å registrere pasientbelegg, og at det derved blir vanskelig for både foretakets styremedlemmer, for tilsynsmyndigheten, politiske myndigheter og andre å få en fullgod forståelse av pasientbeleggets størrelse.» Mitt spørsmål er om statsråden kan stadfesta at helseføretaka ikkje har einskaplege, gode system for å registrera pasientbelegg, og kva, i tilfelle, statsråden gjer aktivt for å ordna opp i dette.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-05-04:
Det har vore ein utviklingsplan for Sykehuset Telemark som statsråden har godkjent. Det er ei kjend omstilling som skulle skje. Då synest eg det er svært urovekkjande at dette tilsynet ikkje har kome opp som resultat av verksemda sjølv, altså Sykehuset Telemark, men etter eit skriftleg varsel frå tillitsvalde. Så har tilsynet vorte utvida på grunn av tre dødsfall og eit nesten-dødsfall i fjor, som dei ser i samanheng med høgt pasientbelegg og stor arbeidsmengd, og det har vorte konstatert uforsvarleg pasientbehandling. Eg synest dette er ganske alvorleg. Sjølv om rapporten er førebels, spør eg statsråden om han meiner at systemet ved ei omstilling er godt nok når slikt kan skje og det er tilfeldigheiter som gjer at det vert varsla.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-04:
Styret ved Sørlandet sykehus behandlet den 2l. april økonomisk langtidsplan for 2017–2020. Planen viser behov for redusert bemanning innen de somatiske fagene framover. Sørlandet sykehus HF opplyser at det er flere grunner til at de reduserer bemanningen. Det har vært for høy bemanningsvekst de siste fem årene, det er behov for effektivisering knyttet til digital fornying, behov for kostnadsreduksjoner for å kunne ta i bruk nye behandlingsformer og medikamenter, og det er behov for å kunne sikre økonomisk bæreevne for nødvendige investeringer. Sørlandet sykehus mener at det er nødvendig å dreie prioriteringen av midler over mot investeringer. Sørlandet sykehus forventer at dreiningen vil bidra til økt tilgjengelighet for pasienter og økt kvalitet i pasientbehandlingen. Til sammen opplyser Sørlandet sykehus at det er behov for en justering av bemanningen med nærmere 200 årsverk de neste fire årene. Det opplyses også at den pågående reorganiseringen skal bidra til å sikre bedre drift og ressursutnyttelse. Selv om bevilgningene til helseregionene legger til rette for en vekst i pasientbehandlingen, er det de regionale helseforetakene og helseforetakene som er de nærmeste til å vurdere hvordan ressursene kan utnyttes på best mulig måte for pasientene. I foretaksmøtet med de regionale helseforetakene tidligere i dag har jeg, i tråd med vedtak i Stortinget, gitt føring om at det skal startes en prosess med å flytte mer av den elektive kirurgien i foretakene til akuttsykehusene der det ligger til rette for det. Dette må skje innenfor de til enhver tid gjeldende bevilgninger, og det behøver ikke være noen motstrid mellom det og det at Sørlandet sykehus har sett det som nødvendig å gjøre omlegginger i driften. Jeg viser også til at styret ved Sørlandet sykehus vedtok å avvente styringssignaler knyttet til Nasjonal helse- og sykehusplan, og at de vil ta hensyn til disse i videre arbeid med utviklingsplanen og revisjon av økonomisk langtidsplan.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-04:
Som representanten er klar over, er det ledelsen og styret ved det enkelte sykehus som har ansvaret for at de har en virksomhet som er forsvarlig, og som er i tråd med de nasjonale føringene som gis, og selvfølgelig med forsvarlighetskravene i helselovgivningen. Det er også de som er ansvarlige for å gjennomføre gode prosesser sammen med de ansatte og tillitsvalgte. Det er de som er ansvarlige for å holde budsjettene i samsvar med de budsjettbevilgningene som Stortinget har gitt.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-04:
Oppfølgingen av Nasjonal helse- og sykehusplan har blitt gjort i et foretaksmøte i dag, der alle helseregionene har fått revidert sine oppdrag i tråd med dette, og der ett av oppdragene er nettopp å igangsette en slik prosess i samsvar med føringen i Nasjonal helse- og sykehusplan, som ble lagt fram av regjeringen, og som Stortinget har sluttet seg til. Dette arbeidet vil bli fulgt opp av helseregionene og foretakene på vanlig måte, både i det planarbeidet de har, i de budsjettvedtakene som de gjør, og i utviklingen av tjenesten. For første gang er det blitt gitt en klar føring på styrkingen av de mindre sykehusene i et oppdragsdokument.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-04:
Jeg er helt enig med representanten Grung: Å bruke tvang for å behandle syke mennesker er en alvorlig inngripen. Tvang er ofte en dårlig løsning, og det skal være siste utvei når alt annet er prøvd. Jeg er derfor skuffet over at helsetjenestene – tilsynelatende – i så liten grad har klart å legge om sin praksis på dette området. Vi har lenge vært klar over at de nasjonale tvangstallene har vært mangelfulle – dette til tross for gjentatte, tydelige krav overfor helseforetakene om å sørge for korrekt innrapportering. Som representanten Grung viser til, gir VGs gjennomgang av tvangsvedtak grunn til å tro at omfanget av visse typer tvang er langt større enn hva helseforetakene har innrapportert til Norsk pasientregister. Dette er urovekkende. Det bør også være en klar vekker for helseforetakene. Når pressen dokumenterer at sykehusene rapporterer feilaktig og for lave tall for bruk av tvang sammenliknet med hva som er reell praksis, er det veldig forståelig at pasienter, pårørende og andre stiller spørsmål ved om helsetjenesten har tilstrekkelig kontroll, og i hvilken grad det arbeides med å kvalitetssikre behandlingen av de mest alvorlige psykiske lidelsene. Det er uholdbart at helsemyndighetene og offentligheten ikke har fått riktig informasjon om hvor mye tvang som brukes i tjenesten, og at dette har pågått i mange år. Det er alvorlig dersom helseforetakene selv ikke har oversikt. Kunnskap om egen tvangsbruk, hvor mye og hvilken tvang som brukes i hvilke situasjoner, er en forutsetning for å kunne følge med på utviklingen over tid og sette i gang tiltak for å øke frivillighet der det har effekt. Jeg vil om kort tid kalle inn fag- og brukermiljøene til et møte om innsatsen for å sikre mindre bruk av tvang og riktig bruk av tvang når et slikt tiltak er helt nødvendig. I tillegg tar vi initiativ til å endre og gjennomgå regelverket for bruk av tvang. Når det gjelder tvangsdata, er problemstillingen løftet inn i dialogen med de regionale helseforetakene og med Helsedirektoratet. Jeg vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte når kvalitetssikrede tall foreligger.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-04:
Dette kommer vi til å følge opp ganske bredt. Vi har selvfølgelig i første omgang bedt de regionale helseforetakene om status på arbeidet med å sikre god data. Et sentralt spørsmål, som må besvares, er: Når kan vi forvente at data som leveres, er riktig? Dette var også tema på mitt samlede foretaksmøte i dag. Departementet vil også drøfte saken med Helsedirektoratet, som er ansvarlig for SAMDATA-publikasjonene. Så vil vi vurdere behov for videre tiltak. God og brukervennlig elektronisk rapportering kan selvfølgelig være et viktig tiltak, men det kan ikke være en unnskyldning for ikke å rapportere riktige tall. For tallene finnes og skal rapporteres. Noe annet er uakseptabelt.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-04:
Ja, Stortinget vil før sommeren få seg forelagt et omfattende lovarbeid på dette området, der vi gjennomgående styrker pasientens rettssikkerhet i forbindelse med bruk av tvang. Ett av tiltakene som vi der kommer til å foreslå, er at i de tilfellene der det brukes tvang, skal pasienten ha rett til å ha en evalueringssamtale med helsepersonell i etterkant, der pasientens opplevelse av bruken av tvang skal journalføres. På den måten kan en, hvis det oppstår en vurdering av behovet for tvang på et senere tidspunkt, se til hva pasienten selv vurderte i en sånn situasjon, og legge vekt på det. Det vil også gi oss økt kunnskap om den tvangsbruken som er i tjenesten. Det er ett av mange tiltak som nå vil bli foreslått. I tillegg kommer vi til å nedsette et NOU-utvalg, men det er et mer omfattende arbeid.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-04:
Representanten Toppe viser til en foreløpig rapport fra et tilsyn som Fylkesmannen har gjort ved Kirurgisk klinikk og Medisinsk klinikk i Skien. Rapporten er foreløpig, og jeg vil ikke gå inn i saken mens den er under behandling. Sykehuset Telemark erkjenner imidlertid at de har hatt utfordringer med overbelegg på enkelte poster, spesielt der hovedvekten av pasientene innlegges som øyeblikkelig hjelp. De viser til at Fylkesmannens oppmerksomhet har ført til at de har iverksatt en rekke forbedringstiltak. Sykehuset opplyser at de har økt antallet senger og økt bemanningen ved de mest belastede sengepostene i løpet av det siste året. De har også økt antallet senger i vintermånedene – både på Notodden og i Skien – da det er på denne tiden det er mest infeksjonssykdommer. Sykehuset jobber også med tiltak for å sikre at ingen pasienter må ligge på korridor. Sykehuset Telemark mener at det å ha overleger i akuttmottaket bidrar til tidlig avklaring og behandlingsstart for akutt syke pasienter. Sykehuset har etablert en kreftavdeling som, ifølge sykehuset, også bidrar til å avlaste de regulære sengepostene. At kommunene tar imot utskrivningsklare pasienter når de er ferdig behandlet av sykehuset, har også hatt effekt. På generelt grunnlag vil jeg påpeke at det er flere faktorer utover antall senger som påvirker beleggsprosenten, bl.a. etablering av døgntilbud for øyeblikkelig hjelp i kommunene og økt kompetanse i mottaket. Som det også framgår av Nasjonal helse- og sykehusplan, vil spesialisthelsetjenesten bli utsatt for stort press framover. Det er derfor viktig å se på hvordan man kan bedre kapasitetsutnyttelsen i sykehusene, og hvordan man kan bedre samarbeidet med kommunene. Sykehuset Telemark opplyser at de tar rapporten fra Fylkesmannen svært alvorlig og jobber med å løse utfordringene. De har arbeidet med å forbedre situasjonen, og det er satt inn en rekke tiltak de siste månedene for å bedre bemanningen, for å redusere arbeidspresset og for at pasienter ikke skal ligge på korridor. Sykehuset Telemark har ansvar for å sikre pasientene en god og forsvarlig pasientbehandling, og jeg legger til grunn at Fylkesmannens rapport følges opp for å sikre dette.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-04:
I spørsmålet vises det igjen til den foreløpige rapporten fra virksomheten som kom på bakgrunn av en bekymringsmelding fra Yngre legers forening. Rapporten fra Fylkesmannen er foreløpig, og jeg vil ikke gå inn i den mens den er under behandling. Spørsmålet er imidlertid forelagt Helse Sør-Øst, som opplyser at Sykehuset Telemark er enig i dette avviket som representanten nå tar opp, og sier at de har utfordringer med kvaliteten på styringssituasjonen på dette området. De opplyser at det er svakheter i rapporter som genereres elektronisk, og som skal gi oversikt over flere poster og belegg over lengre tidsperioder. Sykehuset Telemark mener at rapporten viser et for høyt sengebelegg. Helseforetaket har ansvar for å ha verktøy og rutiner som sikrer at de kan planlegge og drive virksomheten på en forsvarlig måte. Sykehuset Telemark har som oppfølging av denne tilsynssaken arbeidet for å sikre bedre bruk av DIPS i planlegging og styring av virksomheten. Sykehuset Telemark har også tatt initiativ overfor sykehuspartnere og andre, som vil kunne komme andre helseforetak til gode.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-04:
Igjen tror jeg det er viktig at både representanten og jeg som statsråd avventer til vi har fått den endelige rapporten og til sykehuset har fått gitt sin versjon av det som har skjedd, før vi trekker bastante konklusjoner om sammenheng. Så er jeg helt enig med representanten i at det er viktig å ha gode systemer i forbindelse med endringer og omstillinger. En del av systemet er også å ha tillitsvalgte som gir beskjed, og som sender denne typen varsler. Det er viktig, og det er en rolle som tillitsvalgte har, som jeg også er opptatt av å støtte opp om, for uavhengig av hvor gode systemer vi klarer å skape og etablere, er vi også avhengig av de menneskene som jobber i systemene og deres oppfyllelse av de kravene som er, og deres vilje til å gi beskjed hvis de opplever at ting ikke er som de skal.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-04:
Rapporten om kapasitetsutfordringer i Oslo og Akershus sykehusområder og tilrådingen fra styret ved Oslo universitetssykehus om idéfaseprosjektet ved Oslo universitetssykehus skal etter planen behandles i styret i Helse Sør-Øst 16. juni. På samme møte skal også økonomisk langtidsplan behandles. Jeg ønsker å avvente styrets behandling. Jeg har, som representanten er kjent med, fulgt disse prosessene tett. Jeg har vært opptatt av at Helse Sør-Øst sørger for å se på utviklingen i hele hovedstadsregionen under ett, og da spesielt forholdet mellom Akershus universitetssykehus og Oslo universitetssykehus. Styret ved Oslo universitetssykehus gikk i januar inn for et målbilde med et samlet og komplett regionsykehus – inkludert lokalsykehusfunksjoner – på Gaustad, et lokalsykehus på Aker og kreftbehandling på Radiumhospitalet. I den forbindelse har jeg uttrykt at det vil være naturlig å vurdere om det vil være hensiktsmessig å legge de tre bydelene som i dag får sitt tilbud på Akershus universitetssykehus, til Oslo, og eventuelt til et nytt lokalsykehus på Aker. Jeg er kjent med at administrerende direktør ved OUS under en debatt i forrige uke uttrykte at det er ønskelig å starte med utbygging på Aker tidlig, men at utbygging av regional sikkerhetsavdeling, Radiumhospitalet, Rikshospitalet og Aker må skje parallelt og i etapper. Hva som vil være mulig å gjennomføre, vil også være avhengig av den samlede økonomiske bæreevnen i Helse Sør-Øst. Jeg har også merket meg at Helse Sør-Øst har uttrykt at de er positive til forslaget om en tidlig start av utbyggingen på Aker. Jeg mener det er viktig at vi nå får fastslått en retning for utviklingen av spesialisthelsetjenesten i hovedstaden. Jeg mener at vedtaket som styret ved Oslo universitetssykehus har gjort, er positivt, men at Helse Sør-Øst må sørge for å sette dette inn i en sammenheng som også avklarer framtiden for de tre bydelene som i dag får sitt tilbud på Ahus. Jeg vil samtidig være helt tydelig på at alle endringer i hovedstaden må skje over tid, både for å sikre god utnyttelse av den kapasiteten vi har i dag, for å hindre oppbygging av overkapasitet og for å sikre at utviklingen skjer innenfor de rammene som hovedstadsområdet samlet har til rådighet.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-04:
Jeg har jo nå opplevd å ha disse jevnlige stevnemøtene med representanten Bøhler om dette temaet her i spørretimen, og mitt inntrykk er at representanten er mer og mer fornøyd for hver gang jeg møter ham, og det synes jeg er et godt utgangspunkt. Jeg tror det er viktig at vi lar Helse Sør-Øst, den helseregionen som har ansvaret for helheten her, få gjøre sine selvstendige vurderinger før jeg som statsråd trekker mine konklusjoner. Det har noe å gjøre med å ha en ryddig ansvarsfordeling mellom de ulike nivåene og ikke minst å sikre at vi har et godt beslutningsgrunnlag for denne prosessen videre. Erfaringen tilsier at snarveier når det gjelder denne typen spørsmål, ofte blir ganske lange omveier, så jeg tror det er viktig at vi har en ryddig prosess.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-04:
Ja, og derfor har jeg også valgt, siden jeg ble statsråd, å følge denne prosessen veldig tett og ha jevnlige møter både med Helse Sør-Øst og med Oslo universitetssykehus. Og jeg synes at vi nå – og det tror jeg representanten er helt enig med meg i – er på et helt annet sted enn der vi var høsten 2013. Jeg er veldig opptatt av at vi nå snart får trukket de nødvendige konklusjonene, slik at vi har et målbilde å jobbe ut fra som gir framgang og resultater i denne saken. Dette er ganske komplisert, det er mange faktorer som skal på plass, og det er viktig at de ulike faktorene kommer på plass på rett tidspunkt, slik at vi sikrer at vi bruker ressursene riktig. Og da er hvilke tidspunkt en faser inn de ulike utbyggingene, helt avgjørende for at dette skal gå bra, også for pasientene.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-05-04:
«Tvang er en alvorlig inngripen. Norge topper Europa-statistikken på bruk av tvang. FN og Europarådet har gjentatte ganger tatt dette opp. Nå dokumenterer VG at Helsedirektoratet har feilinformert, og at det faktisk er økt bruk av tvang og ikke mindre. Helsedirektoratet kan heller ikke si når de vil være i stand til å rapportere rett. VG viser også til store geografiske forskjeller i bruk av tvang. Når kan Stortinget forvente å få rett informasjon om bruk av tvang, og hvordan vil statsråden sikre mindre bruk av tvang?»
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-05-04:
Jeg oppfatter at ministeren tar dette på det alvoret som det bør tas. Sist mandag oppsøkte jeg Helse Bergen og hadde en hel dag knyttet opp mot psykiatri. Jeg var bl.a. ute på Sandviken sykehus og fikk se hva en protokoll er. Jeg ble ganske overrasket – det er faktisk bare en linje. Så lurer jeg på: Hvilket arbeid gjør da kontrollkommisjonen? Egentlig ser de bare om en lege har signert, og det holder ikke. Samtidig er det jobbet lenge med å forbedre det elektroniske verktøyet, for der ligger dokumentasjonen på hva som er gjort i forkant – eller bør i hvert fall gjøre det – når det gjelder å avverge bruk av tvang. Oppfølgingsspørsmålet er: Vil ministeren ta initiativ for å få på plass elektronisk verktøy, sånn at man slipper å ha uavhengige, gammeldagse protokoller, men at alt foreligger på ett sted? Da burde det også være enklere for kontrollkommisjonen å gjøre sitt arbeid.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-05-04:
Det jeg også fikk mer innsyn i, var at det selvfølgelig er store forskjeller i bruk av tvang, og det er vanskelig å vite hva som er rett, og hva som er galt. Jeg var også på BUP, og de har ikke bruk av tvang i det hele tatt, mens en stor andel av dem som opplever relativt mye beltebruk – som vi som ikke er involvert, kanskje føler er et av de største inngrepene – er nettopp unge jenter som er utsatt for overgrep, og som kanskje synes at det er bedre med belter enn å bli fastholdt av menn. Medisinbruken er kanskje heller ikke riktig. Jeg vet at ministeren har sagt at han skal starte et nytt NOU-arbeid, men jeg håper at vi bruker den kunnskapen vi har nå, til allerede å sette i gang tiltak, for dette er jo en av de pasientgruppene som er mest utsatt. Og de som jobber innenfor området, bør få god dokumentasjon, slik at de kan sammenlikne, se historikken og se hva som skjer videre med den enkelte pasient.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-05-04:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «På et debattmøte mandag 25. april kom OUS-direktør Erikstein med den positive nyheten om at Oslo universitetssykehus(OUS) vil prioritere å bygge nytt lokalsykehus på Aker parallelt med at Oslo kommune bygger ny storbylegevakt der, og at forprosjektet vil kunne starte alt 1. desember i år. Statsråden har tidligere sagt at han er åpen for nytt lokalsykehus på Aker, dersom helseforetaket går inn for det. (OUS) Vil statsråden nå støtte OUS' plan om å prioritere lokalsykehus på Aker og følge opp dette på eiermøter framover?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-05-04:
Jeg takker for svaret, som jeg oppfatter slik at det har en positiv innretning. Etter at man avklarte at man skulle bygge nytt lokalsykehus på Aker, som Oslo universitetssykehus for sin del gjorde i januar, har det springende punktet vært når de ville gjøre det, for kapasitetsutfordringene tårner seg jo opp i Oslo-området. Premisset med et nytt lokalsykehus der vil forandre en del av det som ligger til grunn for rapporten om kapasitetsutfordringene, fordi planleggingshorisonten da blir annerledes. Så jeg mener at statsråden bør tenke over når Helse Sør-Øst, som han har eiermøte med, bør avklare det avgjørende premisset for den videre planleggingen. For det er klart at hvis man lar det være åpent, vil en del av de viktige faktorene her fortsette å ligge åpent. Jeg synes framgangen i det som kom forrige mandag, var så god at statsråden burde ta stafetten videre.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-05-04:
Jeg takker for tilleggssvaret også. Statsråden nevnte i sitt første svar at det var viktig å hindre overkapasitet. Jeg vil bare understreke at det det er snakk om når det gjelder Oslo/Akershus-området, er faren for en stor underkapasitet og det presset som er på Ahus nå, og at befolkningen i dette området øker med rundt 25 000 i året, dvs. rundt i landet kanskje tilsvarende et nytt lokalsykehus hvert femte år. Det foreligger jo ingen planer for å møte dette hvis man ikke nå tar denne stafetten med Aker sykehus raskt videre. Når det gjelder kritikken av Helse Sør-Østs arbeid med kapasitetsutfordringene som vi har framført i den senere tiden – etter at det var de samme som har lagd denne rapporten man nå skal behandle, som lagde rapporten i 2007–2008, som jo viste seg å bli så katastrofalt feil: Tre–fire år etter at 160 000 pasienter fra opptaksområdet til Aker sykehus ble flyttet til Ahus, meldte de pass og måtte sende en stor del av de pasientene videre til andre sykehus. Så når et miljø har gjort så skandaløse feil i sitt analysegrunnlag to ganger på rad – eller i hvert fall én gang tidligere og nå har blitt brukt om igjen – er det etter min mening viktig at statsråden går inn i og lærer av erfaringene fra forrige runde og ikke nå undervurderer kapasitetsbehovet.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-04:
«Islendingene er vesentlig bedre enn Norge å sikre at fiskeindustrien bruker hele fisken. Næringens fremtid er å utnytte alt råstoffet. I en tid der Norge mer enn på lenge trenger kraftfull satsing på nye arbeidsplasser og økt verdiskaping, trenger vi offensiv politikk og støtte fra myndighetene for å fremme innovasjon og nyskaping. Hvordan vil statsråden bidra til økt sysselsetting og verdiskaping gjennom utnytting av hele fisken, og hvor fort vil arbeidet komme i gang?»
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-04:
Det er nok litt ulike politiske retningar som er ute og går her når det gjeld korleis vi skal få jamnare tilgang til fiskeindustrien. Det er jo dei som meiner at ein skal liberalisere i større grad, sånn at meir av fisken blir henta lenger til havs for på den måten å få jamnare tilgang – med den øydelegginga av fiskeverdet det vil føre med seg. Vi i SV har trua på ein kystbasert fiskeripolitikk, der jamn tilgang skjer gjennom ulike typar teknologiske løysingar. Men det som eigentleg er mitt spørsmål i denne runden, er av teknologisk karakter. Når norske bedrifter skal investere i f.eks. sløyemaskinar, som er veldig viktig for å få utnytta råstoffet, men også for å få ein effektiv produksjon, så kjøper dei den teknologien frå Island. Kva er grunnen til at eit øyrike som er berre litt meir folkerikt enn Bergen by, skal vere så dominant på dette feltet? Kvifor kan ikkje Noreg ha eit større teknologisk program for dette?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-04:
Ja, det var jo vårt søsterparti på Island som hadde fiskeriministeren da dei store strukturelle endringane skjedde der. Og dei er helt ærlege på det, Islands fiskeri er helt annleis, bl.a. skjenker naturen mykje jamnare tilgang på råstoff, noko som gjer at ein får ein heilt annan situasjon der. Noreg må tenkje på norsk vis, vi må finne ut kva vår veg er inn i fiskeriframtida. Det er jo der eg meiner at vi treng å ha eit større teknologisk program, sånn at vi kan få ein høgare pris for råstoffet – den veit vi er mykje høgare for fersk fisk, altså kystfiska fisk – men også at vi har eit teknologisk program der Noreg kan vere verdsleiande også på dette området. På andre område marine felt er Noreg verdsleiande gjennom ulike typar ordningar, f.eks. innafor oppdrett, der ein har mykje meir einsarta fisk enn innafor kvitfisk. Der har vi ikkje hatt den same dytten frå statlege myndigheiter, og eg vil gjenta spørsmålet om dette er noko departementet og statsråden vil vurdere å setje i gang.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-05-04:
Jeg takker for spørsmålet, for det er et viktig spørsmål, ikke minst fokuseringen på at Norge nå er inne i en periode med vesentlig omstilling, og at vi i denne situasjonen mer enn noensinne viser evne til nytenking og fleksibilitet. Jeg er helt enig med spørsmålsstilleren i dette. Regjeringen har da også gjennomført en betydelig satsing på forskning og innovasjon, men selvfølgelig er det sånn at vi ikke kan legge all vekt på forskning for å få økt lønnsomhet. Vi har i tillegg, i den situasjonen vi er i nå, gjort et betydelig løft innenfor infrastruktur for i stor grad å møte denne lavkonjunkturen og arbeidsledigheten. Da regjeringen la fram sjømatindustrimeldingen med konkrete tiltak, var det for å styrke konkurranseevnen til sjømatindustrien i Norge. Et viktig punkt i denne meldingen, som kanskje har blitt – og er – borte i debatten, var å ta i bruk hele fisken, hele året. Det marine råstoffet er en verdifull ressurs og vil også bli betydelig mer verdifullt framover. Vi har et enormt potensial til å utnytte det i mye større grad enn det vi gjør. Særlig innenfor hvitfisksektoren vil bedre kvalitet på råstoffet, jevnere råstofftilførsel og utnyttelse av hele fisken være et meget viktig bidrag til økt lønnsomhet. I meldingen satte vi også et mål om at all fangst på sikt skal kunne ilandføres. Det ligger imidlertid ikke til rette for et generelt påbud om ilandføring av alt restråstoff i dag. Verken deler av fiskeflåten eller landindustrien er – i hvert fall foreløpig – i stand til å ivareta dette råstoffet på en god måte. Inntil da mener jeg at næringen bør gis betydelig fleksibilitet og handlingsrom til å utnytte råstoffet på en best mulig måte. Jeg vil arbeide for at reguleringen av næringen, herunder regler for fartøyutforming, ikke hindrer at verdifullt biologisk materiale blir tatt vare på og utnyttet. Jeg kjenner at næringen i betydelig grad faktisk er i ferd med å forberede seg på dette gjennom å bytte ut deler av flåten sin for i framtiden å ivareta å få hele fisken på land.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-05-04:
Det er vel ikke noen overraskelse at jeg er uenig med representanten i innledningen. Jeg tror at framtiden vil vise at vi har like stort behov for kystfiske som vi har for andre typer fiske, for å ivareta næringen, industrien og lønnsomheten framover. Det tror jeg også vil vise seg i sterkere grad. Men jeg setter utrolig stor pris på at Stortinget er engasjert på dette feltet. Stortinget har bedt oss om å utarbeide en strategi for bruk av restråstoff og en incentivordning for ilandføring av fisken. Men jeg mener at dette også må ses i sammenheng med at jeg, sammen med andre statsråder, skal legge fram en bioøkonomistrategi i løpet av dette året – det må ses i sammenheng med det. Vi starter nå, jeg starter arbeidet med å følge opp Stortingets vedtak, selvfølgelig gjør jeg det, og jeg skal lytte til næringen. Og jeg skal ikke minst se til Island og se på hva de har fått til når det gjelder dette.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-05-04:
Jeg føler at jeg har svart på den utfordringen, ikke minst det som Stortinget har pålagt regjeringen og meg: å legge en strategi for dette. Da må vi selvfølgelig se på alle mulige løsninger vi har, for vi har et felles mål om å få hele fisken på land, og da er det helt naturlig. Det ville være helt respektløst av meg å ikke følge opp det vedtaket som også representanten sto bak i Stortinget for ikke lenge siden. Men vi har noe å lære av næring i Norge også, for hvis man ser på rød fisk og pelagisk fisk innenfor havbrukssektoren, nærmer man seg nå hundre prosent gjenbruk, eller leveranse, av hele fisken. Så vi har mye å lære på dette feltet. Så registrerte jeg også under debatten om sjømatindustrimeldingen at man her på huset, og det står også i innstillingen, viser til EU, og at EU har gjort noen lovvedtak i den retningen. Det er ikke riktig. EU har foreløpig bare konsentrert seg om det som er mat av fisken på land, og ikke hele fisken.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2016-05-04:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kulturministeren: «Det pågående arbeidet med langtidsplan for Forsvaret kan komme til å få store konsekvenser for kulturtilbudet i landet vårt. Forsvarets musikkorps, som i tillegg til å ha en viktig seremoniell og kulturell betydning i Forsvaret og for forsvarskulturen også er et viktig ansikt utad for Forsvaret mot det sivile samfunn, er i så måte en viktig kulturaktør. Har statsråden, med det overordnede ansvar for kultur i Norge, noen formening om at den kulturelle infrastrukturen kan bli vesentlig endret?»
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2016-05-04:
Jeg takker for svaret og for forsikringer. I Prop. 1 S for 2015–2016 står det bl.a.: «Forsvarets musikk er gjennom tilstedeværelse og synlighet en viktig brobygger mellom Forsvaret og det øvrige samfunnet.» Har det vært kontakt mellom Forsvarsdepartementet og Kulturdepartementet når det gjelder å diskutere den kulturelle merverdien og samfunnskontrakten som ligger i tilstedeværelsen av Forsvarets musikk etter at kulturministeren tiltrådte?