trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2015-04-15:
Det hadde vært fint å få et veldig tydelig svar på om dette forkurset skal ha status som et videregående kurs med sensorer og en ny karakter, 4, eller om det ikke vil være kravet. 18. juni 2013 sa daværende utdanningspolitisk talsperson for Høyre, Elisabeth Aspaker, til aftenposten.no følgende om et slikt kurs på Nesna: «Det vitner om en manglende forståelse for behovet for å kvalitetssikre fremtidens lærere. Det er helt utrolig at de legger seg på en praksis som er en så klar omgåelse av et vedtak i Stortinget.» Hun sier videre: «Hvis høyskolen skal ha et slikt tilbud, må det eventuelt være et sommerkurs i matte fra videregående skole med eksterne sensorer.» Mitt spørsmål er om statsråd Aspaker er enig med representanten Aspaker i at det skal være et kurs på videregående nivå som skal ende med en eksamen, og med 4, formelt sett, som karakter.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2015-04-15:
Nå var statsråden litt utydelig igjen, for nå sa hun at det var «karakteren 4 og det nivået» som skulle være gjeldende. Men jeg forstår statsråden dit hen at det ikke i og for seg er karakteren 4 som er avgjørende, men det at man har kompetanse tilsvarende 4. Dette er ganske identisk med forslaget fra Arbeiderpartiet, nemlig at man beholder grensen på 3 – det er en absolutt grense – men at de som har bare 3, må ta et forkurs for å få den kompetansen. Det som er oppsiktsvekkende med forslaget som nå ligger i forskriften, er at dette også åpner for de elevene som har karakteren 2. Nå sier man at karakterkravet er 4, men at de som ikke har 4, må ta et forkurs – altså alle som har bestått: 2 eller 3. Det var innført og vi hadde under hele vår regjeringstid en grense på 3. Mitt spørsmål er: Vil den absolutte grensen på 3 bestå, og så tar man et forkurs hvis man ikke har 4, eller er det sånn at både de som har 2, og de som har 3, kan ta forkurs og komme seg opp på et nivå tilsvarende 4? Det er veldig oppsiktsvekkende at Høyre i så fall senker den absolutte grensen for inntak i lærerutdanningen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Nå ligger skattepolitikken under finansministeren, men jeg svarer gjerne også på det spørsmålet, for det virker på spørsmålet fra representanten Trond Giske som at han ikke har fått med seg at vi er i en helt annen situasjon i dag enn det vi var før valget i 2013, ganske enkelt fordi oljeprisen har falt fra over 100 dollar fatet til om lag 50 dollar fatet. Det får konsekvenser ikke bare for pengene som skal inn på pensjonsfondet, men det får konsekvenser for jobbene til folk. Og er det én ting denne regjeringen er opptatt av, så er det at folk skal ha en trygg jobb å gå til. Derfor er vi opptatt av å legge til rette for vekst og utvikling i næringslivet. Derfor er hovedprioriteringen til denne regjeringen å satse på infrastruktur – ja, bevilgningene til samferdsel har økt med nesten 8 mrd. kr siden Trond Giske satt i regjering. Det betyr mye for folk flest, det betyr mye for næringslivet, og det betyr mye for arbeidsplassene. Derfor satser vi på vekstfremmende skattelettelser, slik at det skal investeres mer i næringslivet, og derfor satser vi på kunnskap og forskning. Så er jeg opptatt av at vi skal ha en trygg og god kommuneøkonomi. Derfor har vi lagt opp til et opplegg for kommunesektoren som innebærer at kommunene får den samme veksten i frie inntekter som det de fikk da de rød-grønne styrte. Det virker jo veldig merkelig at det som var historisk sterkt da de rød-grønne styrte, plutselig skal være dramatisk når de borgerlige partiene har samme vekst. Så vet jeg at mange kommuner sitter med tøffe prioriteringer, og mange kommuner klarer å få til gode prioriteringer innenfor stramme rammer. Vi skal sikre en god kommuneøkonomi også i årene som kommer, men vi må ha et trygt fundament for vekstkraften i norsk økonomi.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Vi må skape mer, ikke skatte mer, hvis vi skal sørge for utvikling av velferdssamfunnet vårt i tiårene som kommer. Vi har sørget for en tredobling i antallet lærere som får etter- og videreutdanning. Er det noe som virkelig er en investering for fremtiden, er det å investere i de dyktige lærerne våre, så de kan bli enda bedre. Vi lovet før valget at vi skulle satse på etter- og videreutdanning, og vi har sørget for en tredobling. Så slår det meg at det må være noe med korttidshukommelsen til representanten Trond Giske, for i de åtte årene som Arbeiderpartiet satt ved makten, var det ikke få ordførere fra Senterpartiet og fra Arbeiderpartiet som protesterte mot stram kommuneøkonomi, og at det førte til kutt i deres budsjetter. Det er ikke noe nytt at kommunepolitikerne må prioritere. Vi har sørget for at kommunene skal få samme vekst som de fikk da de rød-grønne styrte. Det gir en trygghet for kommuneøkonomien, men selvsagt har vi kommunepolitikere som ønsker mer, og som har høyere ambisjoner for sine innbyggere. Vi skal sørge for at de får en trygg økonomi.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Representanten er inne på et veldig viktig poeng, nemlig at veksten i skatteinntekter er viktig for velferden både i kommunene og nasjonalt. Det er en av de viktige grunnene til at denne regjeringen satser på omstilling, vekst og utvikling – nettopp fordi skatteinntektene er det som finansierer velferden vår. Det er riktig at kommunene opplevde en skattesvikt i fjor, og vi ser at det kanskje også forplanter seg inn i 2015. Derfor har både finansministeren, statsministeren og kommunal- og moderniseringsministeren allerede sagt at vi frem mot revidert nasjonalbudsjett vil se på rammene for kommuneøkonomien.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Jeg har ikke noen nye tall å presentere nå utover de som er kjent i det offentlige rom. Regjeringen presenterer nye tall når vi legger frem revidert nasjonalbudsjett. Når vi har lagt frem revidert nasjonalbudsjett, skal Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre sette seg rundt bordet og bli enige om et opplegg for revidert nasjonalbudsjett. Jeg er helt trygg på at det kommer til å bli et godt opplegg. De fire partiene samarbeidet godt om budsjettet for inneværende år, og jeg ser frem til det samarbeidet vi skal ha for resten av dette året og denne perioden.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Representanten kan gå inn i KOSTRA-tallene, så vil hun se hvordan utviklingen er for de enkelte kommunene. Det vi ser, er at velferdstjenestene styrkes i Kommune-Norge. Jeg er imponert over den jobben som kommunepolitikerne gjør – fra ulike partier. Jeg var i Halden for to dager siden og besøkte ordføreren der, fra Høyre, som samarbeider med de andre borgerlige partiene, også med Senterpartiet, og de har i løpet av ett år klart å snu et underskudd på nesten 75 mill. kr til et overskudd. Så det er mulig å få det til! De har tatt kostnadskontroll. De gjennomfører en nødvendig omstilling etter at kommuneøkonomien der var kjørt skakk. Jeg ser rundt omkring i Kommune-Norge politikere fra alle partier som tar ansvar, og som gir sine innbyggere gode tjenester. Vi skal sikre gode rammer for kommuneøkonomien, slik at det er mulig å få til.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Det har vært bred politisk enighet i Stortinget om at kommunene får beholde skattevekst når den er utover det man har lagt til grunn. Det har ligget som en forutsetning at man da ikke kompenserer for skattesvikt. Det la vi også til grunn i fjor, og det var også KS enig i. Men vi har samtidig vært veldig tydelige, slik representanten Skjelstad nå også understreker, på at vi må se på hvilke rammer kommunene har. Derfor har vi sagt at frem mot revidert nasjonalbudsjett skal vi se på rammene for kommuneøkonomien, og da vil selvsagt også utviklingen i skatteinntektene være et element i det. Det er bred politisk enighet om at vi skal ha gode rammer for kommuneøkonomien. Derfor fikk vi til, i samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre, et kommuneopplegg som innebærer en vekst i kommunenes frie inntekter som er på nivå med det de var under rød-grønt styre.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Svaret på det spørsmålet er nei. Jeg har alltid hatt et glødende engasjement nettopp for at vi skal ha gode skoler, fordi skolene er helt grunnleggende for den kunnskapen og de ferdighetene våre barn og unge får. Hvis ikke barna lærer seg å lese, skrive og regne, vet vi også at altfor mange faller ut av videregående skole, og vi vet at mange får problemer på arbeidsmarkedet. Så det at vi sørger for en god skole, er helt avgjørende. Men vi må også kunne ha to tanker i hodet samtidig. Vi må skape mer hvis vi skal kunne trygge velferden i årene fremover. Vi er opptatt av velferdssamfunnet vårt – ikke bare i dag, men også i morgen. Skal vi sørge for at vi styrker velferdssamfunnet vårt i tiårene fremover, er vi nødt til å gjennomføre en del reformer, bl.a. for å sikre sterkere fagmiljøer. Vi er nødt til å satse mer på kunnskap og forskning og ikke minst infrastruktur, slik denne regjeringen gjør.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Jeg kan si at jeg deler verken Per Sandbergs eller representanten Slagsvold Vedums pessimisme. Jeg mener at hvis man skulle komme til den konklusjonen som representanten Slagsvold Vedum har, at alt skal være slik det ble bestemt på 1960-tallet, vil det være et veldig dårlig svar i møtet med dagens og morgendagens utfordringer. For vi må huske på at dagens kommunestruktur ble fastsatt den gangen Elvis Presley herjet på hitlistene i Europa. Det var før sykehjemsreformen, før HVPU-reformen, før barnehagereformen, før samhandlingsreformen. Norge er forandret. Derfor må vi også gjennomføre reformer som gjør at vi sikrer gode tjenester for fremtiden. Det som er grunnlaget for denne reformen, er at vi skal sikre gode tjenester der folk bor. Senterpartiets løsning bidrar til sentralisering. Økt sentralisering i Norge er konsekvensen av Senterpartiets politikk. Vår omstilling − våre reformer − skal sikre folk gode tjenester der de bor. Når jeg ser på hva folket sier, så er det ifølge Nationen nesten to av tre som mener man skal ha færre kommuner og sterkere kommuner. Blant Senterpartiets velgere er det 44 pst. som mener man skal ha færre kommuner. Det tror jeg er fordi lokalpolitikerne og velgerne har sett at Kommune-Norge står overfor noen utfordringer som ikke går over. Derfor mener jeg at kommunereformen ikke går over, rett og slett fordi det er noen utfordringer der. Vi blir flere, vi blir eldre. Det er behov for reformer for å sikre innbyggerne gode tjenester der de bor.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Jeg antar at Slagsvold Vedum har lest både stortingsmeldingen vi presenterte i fjor, og innstillingen fra Stortinget. Der er det et bredt flertall som mener at det er behov for reform. Det var et bredt flertall som sa at kommunene skulle starte opp høsten 2014, det var et bredt flertall som stilte seg bak de økonomiske virkemidlene, og et bredt flertall som mente at reformen skal baseres på frivillighet og gode lokale prosesser, men at det også kan være unntak fra den hovedregelen. Det ligger selvfølgelig fast. Så må jeg si at representanten Slagsvold Vedum må lese hele artikkelen i Klassekampen – hvorfor har representanten Sandberg uttalt det han har gjort? Det er fordi han er bekymret for at Kristelig Folkeparti og Venstre ikke vil stille seg bak reformen. Er det noe jeg ikke er bekymret for, er det nettopp det. Jeg opplever Kristelig Folkeparti og Venstre her i Stortinget som pådrivere for kommunereformen. Så jeg er helt trygg på at lokalpolitikerne som sitter i førersetet for denne reformen, vil gjennomføre reformer for å sikre innbyggerne gode tjenester i tiårene som kommer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Jeg kan i hvert fall betrygge representanten Greni med at denne nestlederen stoler på regjeringen! Vi har presentert et opplegg som bl.a. innebærer at de kommunene som slår seg sammen i løpet av denne stortingsperioden, har en garanti for å beholde småkommunetilskuddet i 20 år – 15 år pluss fem år. Det er en garanti som ingen andre regjeringer eller ingen andre politikere kan gi. Vi har gitt den garantien til de kommunene som slår seg sammen i løpet av denne stortingsperioden. Så må jeg si at hvis man mener at oppgavemeldingen er tynn, kan man med respekt å melde ikke ha lest den. Oppgavemeldingen innebærer den største overføringen av oppgaver til kommunene noensinne. Vi gjør det ikke fordi kommunepolitikerne mangler oppgaver, men fordi det vil kunne gi innbyggerne bedre tjenester. Det er det som hele tiden må være førende for oss, både lokalt og nasjonalt, at innbyggerne skal få bedre tjenester der de bor.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Jeg er opptatt av å lytte. Jeg er også opptatt av å justere hvis det er gode argumenter. Det gjorde vi etter at Stortinget hadde behandlet kommuneproposisjonen i fjor vår, bl.a. etter innspill fra Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, som mente man skulle ha tre forvaltingsnivåer for fremtiden. Det legger vi til grunn. Arbeiderpartiet og Venstre var også opptatt av at man ikke skulle ha noen lovpålagt godkjenning av lån som kommunene tok opp. Det justerte vi. Og vi justerte også reformstøtten til kommuner som slår seg sammen. Det er poenget: Når man gjennomfører en så stor reform, må man vite hvor man skal. Men man må også være villig til å justere kursen underveis, og det er vi. De oppgavene vi har foreslått å overføre, overfører vi fordi det styrker tilbudet til innbyggerne. Tannhelse har veldig lite med kollektivtransport og fylkesveier å gjøre, men det har veldig mye med skolehelsetjeneste og kommunehelsetjeneste å gjøre.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Når vi gjennomfører kommunereformen, er det for å sikre gode velferdstjenester til innbyggerne og for å styrke lokaldemokratiet. Det som er en betydelig utfordring mange steder, er at man har opprettet så mange interkommunale selskaper og samarbeid at det setter lokalpolitikerne sjakk matt. I Nord-Gudbrandsdalen har revisjonen gått igjennom og sett på omfanget av interkommunalt samarbeid. Man har sett at det er løftet ut mellom 60 og 70 oppgaver fra kommunene og til et system som ikke har den samme politiske kontrollen og styringen. Når vi gjennomfører denne reformen, er det for at lokalpolitikerne igjen skal kunne ta ansvaret for de oppgavene. Om kommunen velger å ha frihet til å velge mellom private og kommunale tjenester, eller man ønsker bare å ha kommunale tjenester, er det et ansvar for lokaldemokratiet, for velgerne og for politikerne lokalt å bestemme.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Nå oppfattet jeg ikke hva som var spørsmålet …
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-04-15:
Men det jeg kan si, er at det er ingen grunn til den uro som representanten Andersen eller andre har. Det er nemlig slik som arbeids- og sosialministeren understreket, at i dag er ansvaret delt mellom stat og kommune. Det ser vi også på en del andre områder, at ansvaret er delt mellom stat og kommune. Vi tror ikke at det er hensiktsmessig at man skal ha den delingen for fremtiden. Det er grunnen til at vi ser på om en overføring til kommunene kan gi dem som bruker de varig tilrettelagte arbeidsplassene, bedre tilbud. Det er det som er førende bak hele oppgaveoverføringen. Det handler om å se hva som kan gi et bedre tilbud til dem som bruker disse tjenestene. Veldig mange av dem som bruker varig tilrettelagte arbeidsplasser, bruker også andre kommunale tjenester, og det gjør at man samlet sett kan gi dem et bedre tilbud.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2015-04-15:
Skatt er kommunenes viktigste inntekt, og som kommunalministeren var inne på, har man lagt til grunn at det skal være vekst i kommuneøkonomien. Den kommuneøkonomien baserer seg på et anslag av vekst også i skatteinntektene til kommunene. Det er det anslaget som kommer i statsbudsjettet, og det er det kommunepolitikerne planlegger virksomheten det kommende året ut fra. I fjor hadde vi en situasjon der de pengene ikke kom. Det var en betydelig skattesvikt til kommunene. Skatteinngangen i januar og februar viser at heller ikke i år vil regjeringens anslag holde hvis den prognosen fortsetter. I januar og februar var det en vesentlig lavere inngang enn man hadde lagt til grunn. I fjor avviste regjeringen å kompensere kommunene for denne skattesvikten, og mitt spørsmål er: Har denne regjeringen i år tenkt å gi kommunene muligheten til å gjennomføre det de har planlagt, gjennom å kompensere dem for sviktende skatteinntekter?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-04-15:
Temaet er kommuneøkonomi, og vi vet at kommunepolitikere landet rundt nå er veldig opptatt av å få regnskap og budsjett til å gå opp dette året. Vi går mot et valg, og det vil bli en del nye representanter, som også er spent på hva som nå vil skje. Kommunene skal jo yte gode velferdstjenester. Nå hører vi om oljepris, vi vet om endringer i arbeidsmarkedet, og vi har sett sviktende skatteinngang i fjor. Mitt spørsmål til kommunalministeren er: Hvordan oppfatter kommunalministeren status for skatteinngangen så langt i 2015?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-04-15:
Det gjelder fortsatt rettigheter for funksjonshemmede i arbeidsmarkedet. De er spesielt avhengige av å oppleve trygghet i sin situasjon. Ministeren deltok ved framleggingen av kommunereformen, og det arbeidsområdet vil være veldig sentralt i den reformen. Det er mange funksjonshemmede som nå er spent på dette med utstyr som de trenger – rullestol osv. – der det ser ut for at reformen kan innebære en flytting av ansvar, og at det kan bli nye folk å forholde seg til. Det skaper en viss utrygghet, for de har en krevende livssituasjon. Dette kom fram under høringen. Vi er jo klar over at politisk er det mulig å gjøre ganske mye, men hva som er lurt, må nå stå i fokus. Spørsmålet mitt er: Vil regjeringen tillegge synspunktene til disse organisasjonene betydelig vekt i det videre arbeidet?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-04-15:
Kommunene står i en svært krevende situasjon. Skattesvikten i fjor og den nye svikten i år gjør det nødvendig med kraftige kutt i tjenestene. Dette burde vært rettet opp i salderingsproposisjonen i desember. Jeg forventer at det nå kommer tilleggsbevilgninger i revidert nasjonalbudsjett som gjør kommunene i stand til å yte gode tjenester. Jeg merker meg at regjeringens fagstatsråder for sentrale kommunale tjenester som eldreomsorg og skole er veldig tydelige på de kravene de stiller til kommunene, og de tjenestene de skal yte. Det er fint, men det forutsetter at kommunene har ressurser til å levere. Det har de i mindre grad i år enn de har hatt tidligere år. Har Kommunaldepartementet noen oversikt over hvor mange stillinger i omsorgssektoren eller hvor mange lærerårsverk som er blitt borte det siste året på grunn av disse kraftige nedskjæringene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-04-15:
Det framstår for tiden mer og mer uklart hva regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre egentlig er enige om når det gjelder innhold og framdrift i kommunereformen. Venstres André N. Skjelstad sier at han frykter at Høyre gjennom oppgavemeldingen har ordnet en plan B som innebærer at fylkeskommunen skal bli tappet for innhold, slik at den senere kan legges ned uten problem. Mange mindre kommuner frykter at regjeringen vil bruke kommunens inntektssystem som en brekkstang for å tvinge gjennom kommunesammenslåing. Per Sandberg som står regjeringen atskillig nærmere enn det jeg gjør, uttrykte på en konferanse i Trøndelag i forrige uke: Jeg stoler ikke på regjeringen når det gjelder inntektssystemet til kommunene. Det er relativt oppsiktsvekkende når nestlederen i et regjeringsparti på denne måten advarer kommunene mot nettopp regjeringen. Kan statsråden garantere at inntektssystemet ikke vil bli brukt som brekkstang for kommunesammenslåing? Eller gjør Per Sandberg rett i å advare kommunene mot regjeringen?
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-04-15:
Jeg er enig i at gode rammevilkår for kommuner og fylkeskommuner er grunnmuren i velferdsstaten. Så er det litt forunderlig at noen som har sittet lenge i ministerposter tidligere, ikke ser at dette svinger, ikke minst når oljeprisene går ned. Vi tok høyde for det i fjor, da det var utilsiktede virkninger, og la inn bl.a. tapskompensasjon til fylkeskommunene for nettopp å bedre situasjonen for videregående skoler for å sikre at det ble et godt tilbud. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvis det blir utilsiktede virkninger av skatteinngangen, vil da statsråden være med og kompensere for de utilsiktede virkningene, slik at det ikke går ut over grunnmuren i systemet nettopp når det gjelder omsorgstjenester og skoletilbud til elevene våre?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Først har jeg lyst til å takke for spørsmålet, for det er et viktig spørsmål. En god del barn lever med foreldre som har lav inntekt, og de opplever ikke den samme friheten og har ikke de samme mulighetene som mange andre barn. Hvordan skal vi sikre velferdssamfunnet? Hvordan kan vi sikre et samfunn som gjør at flere får de samme mulighetene, som jeg opplever at representanten viser til og spør om er en viktig målsetting for denne regjeringen? Det er viktig for denne regjeringen å tette hull i det sosiale sikkerhetsnettet. Det er en jobb vi har startet med. Derfor har vi tredoblet innsatsen for sosiale entreprenører, lagt bedre til rette for at man kan spille på lag med frivilligheten, som representanten Ropstad peker på. Vi har styrket bevilgningene til Ferie for alle, slik at flere barn som står utenfor, nå får muligheten til å få en ferieopplevelse. Flere barn enn tidligere får delta i aktiviteter fordi tilskuddene er økt, og vi har opprettet en nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom. Det er viktige grep som regjeringen har tatt, men regjeringen ønsker også å følge opp det som står i samarbeidsavtalen. Derfor vil vi i løpet av året legge frem en strategi mot barnefattigdom. Strategien skal bygge på samarbeidsavtalen mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre. Min og regjeringens intensjon er også å hensynta i den strategien de undersøkelser som Riksrevisjonen gjorde i forbindelse med temaet barnefattigdom. Det er ting vi er i gang med. Arbeidet er i gang. Kristelig Folkeparti og Venstre vil bli inkludert, og i løpet av året skal den strategien legges frem.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Da Vågeng-utvalget la frem sin delrapport, brukte jeg følgende ord: Nav står ved et veiskille. Vi skal gå fra en byråkratireform og over til en brukerreform. Folk skal settes først. Det arbeidet er vi i gang med. Det arbeidet skal forsterkes, og det arbeidet skal tydeliggjøres videre fremover. Derfor vil det være viktig for meg å gå grundig gjennom Vågeng-utvalgets rapport, men også å gå gjennom de merknadene som Riksrevisjonen har kommet med, for å finne ut hvordan vi kan styrke brukernes opplevelser av Nav, hvordan vi kan sikre at folk går foran systemet, hvordan vi skal sikre at folk får rett hjelp til rett tid. Når vi har gått gjennom det grundig, vil vi legge frem en rekke forslag til tiltak. Min intensjon er at vi legger frem en stortingsmelding, slik at Stortinget også kan få diskutere endringer bredt, og bli med på å stake ut den nye retningen i Nav.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Nå er det slik at vi har et godt samarbeid mellom Arbeids- og sosialdepartementet og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet om barnefattigdom. De fleste tilskuddsordningene, virkemidlene, når det gjelder barnefattigdom, ligger innenfor Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet. Jeg kjenner også litt til opplevelseskortet. Jeg mener at det kan være ett av flere tiltak som man gjennom tilskuddsordningene, den nasjonale tilskuddsordningen også, kan ha lokal frihet til å utvikle selv. Jeg tror det er viktig at vi også får dratt i gang frivilligheten i større grad. Frivilligheten kan være innovativ, kan skape nye løsninger, nye opplevelser og bedre samhold for dem som står utenfor, og inkludere dem. Å si at det ene virkemiddelet er bedre enn det andre, tror jeg man skal vokte seg for, men jeg synes opplevelseskort er et interessant, godt tilbud. På samme måte har man aktivitetskort i Drammen og utstyrsdeponi osv., slik at man skal kunne delta i fritidsaktiviteter. Lokale løsninger viser seg å fungere godt når man har gode tilskuddsordninger for det.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Jeg synes det er interessant å se fremover, interessant å se hva denne regjeringen faktisk har gjort målrettet mot disse familiene, mot barn som lever i familier med lav inntekt. Der har vi i inneværende år styrket, ikke redusert når det gjelder barnehager, vi har styrket kjernetiden i barnehagen for familier med dårlig økonomi. Vi har bedret stipendordningen, slik at ungdommer som går på videregående skole som lever i familier med dårlig økonomi, får bedre muligheter til å gjennomføre videregående opplæring, som vil være grunnleggende for å ha med seg ferdighetene for å lykkes videre ut i arbeidslivet. Vi styrker innsatsen for å kunne delta på ferietilbud og aktivitetstilbud, som også er målrettede tilbud. I tillegg har vi styrket innsatsen for å få flere i arbeid med et nytt, varig lønnstilskudd, bedre oppfølgingsavtale og bedre inkluderingsordning, som også er med og legger til rette for at flere som står utenfor, får muligheten til å komme seg inn i arbeidslivet.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Den klare målsettingen er at det skal være færre, ikke flere. Regjeringen ønsker å føre – eller ikke bare ønsker, vi fører – en politikk som skal gjøre at det blir mindre forskjeller i Norge. Derfor er vi opptatt av å tette hull i det sosiale sikkerhetsnettet. Derfor er jeg veldig stolt av at jeg også for en tid tilbake – det er en av de tingene som Lundteigen er inne på, nemlig å ha en bolig – sammen med kommunal- og moderniseringsministeren la frem en boligsosial handlingsplan som gjør at flere får muligheten til å ha tryggheten ved å ha en bolig, så man kan begynne å satse videre, senke skuldrene, konsentrere seg om utdanning, komme seg inn mot arbeidslivet og bli selvberget av egen arbeidsinntekt. Det synes jeg er et godt og viktig tiltak, og det viser også at denne regjeringens politikk henger sammen med et bredt sett av virkemidler inn mot de familiene som lever med dårlig økonomi. Vi ønsker å fortsette å styrke innsatsen på dette området for å sikre at færre opplever å vokse opp med lav inntekt og barnefattigdom.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Jeg synes representanten fra Venstre tar opp mange viktige temaer som man bør ikke bare omtale, men diskutere i en slik melding. Jeg er enig med representanten fra Venstre, Breivik, i at det er viktig å sørge for at vi får mer myndige Nav-kontor. Når folk flest står i en håpløst vanskelig situasjon i en kommune, hvor går de hen for å få hjelp? Jo, de går til sitt lokale Nav-kontor. Da må vi sørge for at de har makt og myndighet, vedtaksmyndighet, de menneskene lokalt som kan ta de gode grepene og hjelpe folk, og sørge for at de får riktig hjelp til riktig tid og bedre oppfølging. Det er noe som også Vågeng-utvalget peker på – et arbeid som jeg synes det er viktig å ta med seg videre. Så er det viktig at man ikke bare gir mulighet til et større skjønn, men også har fokus på riktig bruk av skjønn for å kunne hjelpe folk raskere med det problemet man står oppe i.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Jeg kan gjenta det jeg har sagt fra denne talerstolen flere ganger når det gjelder uførereformen, som ble lagt frem av forrige regjering og vedtatt i Stortinget i 2011 uten noen form for overgangsordning da: Jeg er stolt av at denne regjeringen tar folk på alvor. Derfor har vi også over tre år nå innført en overgangsordning som koster 750 mill. kr. Uten denne overgangsordningen hadde mange uføretrygdede, over 30 000 flere, kunnet få en betydelig skatteøkning samlet sett for alle sammen – totalt proveny 750 mill. kr over tre år. Det forhindrer man nå. Samtidig som det er viktig, som jeg har sagt tidligere, å følge levekårsutviklingen nøye når det gjelder virkningene av uførereformen, tror jeg det er viktig å iverksette målrettede tiltak mot de barna som eventuelt blir rammet av reformen.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Jeg er helt enig med representanten Andersen i at den arbeidsglede, den motivasjon og den innsats som gjøres rundt omkring – jeg tror jeg kan si – på alle VTA-bedrifter, er fenomenal, og det gir inspirasjon å se på. Jeg kan bekrefte at den undersøkelsen fra Norges Handelshøyskole viser at det er mer samfunnsøkonomisk lønnsomt med VTA-plasser enn dagsenterplasser i kommunen. Jeg kan også bekrefte, som denne regjeringen har lagt opp til, at nivået på tiltaksplasser knyttet til VTA, er på et høyt nivå og på det nivået som har eksistert over tid, med en liten økning egentlig hvert år, bortsett fra det siste året, som jeg også var inne på i den interpellasjonsdebatten i november 2014. Så stiller representanten et spørsmål om jeg kan bekrefte at VTA skal være en del av det statlige arbeidsmarkedet. I dag er jo VTA delt mellom det statlige og det kommunale, det er altså delvis et kommunalt ansvar, og det er også litt statlig. Jeg tror det vil være viktig å se på det at en del mennesker kanskje vil trenge å ikke bli innlåst i en VTA-virksomhet, men også få muligheten til å gå videre inn mot ordinært arbeid. Vi bør bli flinkere til å klare å få glidninger fra VTA over mot ordinært arbeid i de tilfellene en har forutsetning for det. Jeg tror, som det også står i oppgavemeldingen, som kommunalministeren har lagt fram, at det kan være klokt å vurdere nærmere det å samle ansvaret på ett sted. Det kan være et alternativ å plassere det hos gode og robuste kommuner. Det er noe som regjeringen skal vurdere videre fremover.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Når det gjelder det brevet, registrerer jeg synspunktet som kommer fra Norsk Forbund for Utviklingshemmede. Jeg er opptatt av, som også kommunal- og moderniseringsministeren var inne på, at dette handler om folk. Det handler om folk som bor i en kommune, folk som trenger ulike tjenester: Hvordan skal vi legge til rette for at man får bedre velferdstjenester der folk bor? Jeg er glad for å tilhøre en regjering som så tydelig – uten at man har konkludert – sier at det er noe vi skal gå igjennom, som vi skal vurdere nøye, for å se hva som er mest hensiktsmessig. Jeg tror ikke de menneskene er så veldig opptatt av hvem som eier. Jeg tror de er mest opptatt av hvilke tilbud, hvilken oppfølging og hvilke tjenester de får i sin hverdag, og hvilken trygghet de har rundt disse tjenestene. Det er det denne regjeringen er opptatt av å levere på.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Det er en samlet arbeidsmarkedspolitikk. Men man må også lese det som står i oppgavemeldingen om at deler av VTA kan være egnet, og det mener jeg. Det bør utredes og ses nærmere på og overføres til kommunene, nettopp for å sørge for, som jeg var inne på i mitt forrige svar, å gi et best mulig helhetstilbud til de menneskene som bor der de bor. Det samme gjelder hjelpemidler. I dag ser vi at det er for få hjelpemidler, og at det er veldig fragmentert – noe tilhører staten, noe tilhører kommunene. Vi blir stadig eldre i dette landet, og det er et gode, men det betyr også at det frem mot 2025 vil være 25 pst. flere som trenger hjelpemidler. Hvordan skal vi da legge til rette for en helhetlig hjelpemiddelpolitikk, en helhetlig tilrettelegging der folk bor, så de kan klare seg best mulig og lengst mulig i sin hverdag? Det er en viktig debatt som vi bør ta, og det er en viktig målsetting for denne regjeringen å legge til rette for best mulige løsninger for at folk kan bo hjemme lengst mulig.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
I likhet med min gode kollega kommunal- og moderniseringsministeren – tidligere i dag – er jeg opptatt av både å lytte til og å være lydhør for alle gode forslag. Hvis det er sånn at de forslagene som måtte komme, er gode, er denne regjeringen villig til å lytte til dem. Men igjen: Det aller viktigste er tross alt å sørge for at vi gir best mulige løsninger, som er mest mulig effektive, ut fra behovet brukeren til enhver tid har. Jeg tror ikke det er brukere som er veldig opptatt av hvem som leverer hva, de er opptatt av at de får levert det de har krav på, det de har behov for, til den tiden de trenger det. Jeg er enig i at funksjonshemmede trenger trygghet for arbeidslivet. Derfor viderefører vi jobbstrategien, derfor har vi kommet med et nytt inkluderingstilskudd i den proposisjonen som vi la frem før jul, og derfor har vi bedre oppfølgingsavtaler og tilretteleggingsordninger nettopp for at de skal kunne fungere bedre i det ordinære arbeidslivet.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Regjeringen har lagt frem, som tidligere sagt, oppgavefordelingsmeldingen. Vi lytter. Vi har trukket opp en retning, og vi har trukket opp en kurs når det gjelder VTA. Så mener jeg det er viktig å se på hvordan vi kan få et best mulig tilbud. En del av det kan vurderes overført til kommunene, som det står i den meldingen. Det betyr at Stortinget er invitert til å bli med og diskutere dette. Stortinget er invitert, og den meldingen ligger til behandling i Stortinget. Stortinget kan være med, ha synspunkter og trekke opp retningen for det. Men jeg håper samtidig at Stortinget også er svært opptatt ikke nødvendigvis av hvem som eier, men av hvordan vi videreutvikler det tjenestetilbudet, et mer helhetlig tjenestetilbud. Da mener jeg ærlig og oppriktig at kommunene kan være en god aktør for å få til gode, helhetlige løsninger, og det kan være fornuftig å flytte deler av det over til kommunene.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Jeg er enig med representanten Andersen i, som jeg også sa fra talerstolen i initiativdebatten, at folks hverdag skal man ta på alvor. Jeg skjønner at det er mange uføretrygdede som er både frustrerte og spørrende når de ser at de taper penger på den nye uførereformen. Folk lever av de kronene man har i lomma. Derfor har jeg og regjeringen vært tydelige på at vi skal følge levekårsutviklingen i forhold til uførereformen. Derfor er jeg glad for og stolt over at vi faktisk fikk på plass en overgangsordning som gjorde at 30 000 færre fikk betydelig økte skatter fra den ene dagen til den andre, på kort tid. Vi skal følge de utilsiktede virkningene om det kommer nye utilsiktede virkninger, men per dags dato kjenner jeg ikke til noen utilsiktede virkninger som vi ikke var klar over da vi behandlet reformen i 2011.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Som jeg også sa i initiativdebatten, kan vi komme med en omtale i revidert budsjett, bl.a. om noe i det siste ordskiftet jeg hadde med representanten Andersen i initiativdebatten, som jeg synes er et godt innspill: Hvordan slår det ut i forhold til bonusordninger for VTA? De aller fleste kommer bedre ut, men det er viktig å gå nøyere til verks, se grundigere på dette og gjerne lage en omtale i revidert budsjett, som jeg også sa i den debatten. Dette skyldes også de skattemessige omleggingene. Det var også kjent for representanten Andersen da regjeringen fra hans eget parti la frem uførereformen i Stortinget. Til og med finansminister Sigbjørn Johnsen sa allerede om tjenestepensjonsordningene at enkelte kunne tape opp mot 10 000 kr på grunn av omleggingen av det skattemessige. Det har denne regjeringen tatt inn over seg. Derfor har vi laget en overgangsordning. Jeg registrerer at forrige regjering ikke hadde en sånn overgangsordning, men var kjent med problemet.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Statsråden angrer ikke på de forslag han har lagt frem på vegne av regjeringen, og han forholder seg til de vedtak som Stortinget fatter. Så har jeg lyst til å svare på det representanten Trettebergstuen er inne på når det gjelder bilordningen. For de som er i arbeid og utdanning, er det den samme bilordningen som gjelder i dag som under den forrige regjeringen. I motsetning til den forrige regjering har vi styrket bilordningen for familier med sterkt funksjonshemmede unger. Den forrige regjeringen ga disse familiene en tilhenger til å ha rullestol og sånt i. Vi sier nei til tilhenger, ja til bil. Jeg er glad, jeg, for at denne regjeringen tetter hull i det sosiale sikkerhetsnettet, og at vi har fått en bedre bilordning for de familiene som så sårt trenger det, som har sterkt funksjonshemmede unger, og at vi samtidig ivaretar den gode bilordningen for dem som er i arbeid og utdanning.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-04-15:
Det er ingenting som har endret seg i mitt syn på saken. Det var en knakende god merknad representanten refererte, og som var hele grunnlaget for at man la på plass en overgangsordning – nettopp fordi man så de utfordringene, det problemet, allerede i 2011. Jeg registrerer at det var en godt belyst problemstilling – som representanten Bergstøs parti ikke tok inn over seg. De støttet ikke den merknaden, og de ville ikke ha noen overgangsordning, selv om det var godt kjent at man skattemessig ville komme dårligere ut av det. For dem som skattemessig kommer dårligere ut av det: Vi skal følge levekårsutviklingen, og vi skal komme med målrettede tiltak for dem som måtte bli rammet, spesielt barn. Men jeg vil også minne om at de som har de minste ytelsene, er de som nå kommer bedre ut. Det synes jeg er en god sosialpolitikk. Det er god sosialpolitikk å heve uføretrygden, gi mer uføretrygd til dem som hadde minst fra før, og samtidig(presidenten klubber) legge til rette for målrettede tiltak for dem som da måtte …(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-04-15:
I disse dager er det mange som bytter ut skiene med sykkel, vintersko med joggesko – ja, våren er i anmarsj. For noen er dette en svært krevende økonomisk øvelse, og vi vet at vedvarende fattigdom kan få store konsekvenser. Derfor er det veldig viktig at barn og unge som vokser opp i lavinntektsfamilier, får gode målrettete tilbud. Det er gledelig å høre at statsråden er så tydelig på at alle barn skal ha samme muligheter, samme hvor man vokser opp. Så vet vi også at det å oppleve noe sammen er viktig, om det er med familie eller venner. Opplevelsen er viktig i seg selv, men også det å kunne fortelle om opplevelsen. I Ålesund har man i mange år hatt en ordning med et opplevelseskort. Det er også vedtatt å innføre det i Bergen. Er dette et tiltak som står på «to do»-listen til statsråden?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-04-15:
Når det kommer til bekjempelse av barnefattigdom, er Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet helt på linje. Vi mener at den må føres via to spor. Det første sporet er det viktigste, arbeidslinja må være inkluderende, og den må fungere. Folk må holdes i jobb og komme i jobb for å kunne forsørge ungene sine. Så er det spor 2: Vi trenger målrettede, konkrete, kraftfulle tiltak rettet mot de familiene det gjelder. Det første sporet svekker regjeringen ved å kutte i barnehager, med mål om å få flere på kontantstøtte, ved kutt i tiltaksplasser og ved grove forslag til kutt i overgangsstønaden, som ville sendt tusenvis av enslige forsørgere på sosialhjelp og ut i fattigdom i stedet for i arbeid. Det andre sporet er vi like utålmodige som Kristelig Folkeparti på å se: Når kommer tiltaksplanen direkte rettet mot familiene? Vi har tvert imot sett forslag til store kutt for disse familiene fra regjeringens side, forslag til grove kutt i barnetillegget, som ville rammet tusenvis av familier der de fattige barna bor, svært hardt. Ville statsråden i dag,(presidenten klubber) hvis en kunne skru tiden tilbake, foreslått kutt i(presidenten klubber igjen) overgangsstønaden og kutt i barnetillegget? (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2015-04-15:
Selv om statsråden vektlegger uførereformen, er det slik at veldig mange uføre i dag opplever kutt som ikke har noe med reformen å gjøre, som f.eks. kutt i bilordningen eller manglende prisjustering av hjelpestønad og grunnstønad. I tillegg er mange bekymret for at de fra neste år, med regjeringens forslag, får mindre barnetillegg. Det hadde heller ingen ting med uførereformen å gjøre, men noe Kristelig Folkeparti, Venstre, Fremskrittspartiet og Høyre valgte å gjøre i budsjettet. Heldigvis fikk Kristelig Folkeparti og Venstre moderert det kuttet som statsrådens parti, Fremskrittspartiet, og Høyre opprinnelig foreslo i forbindelse med budsjettbehandlingen – et kutt som var grovt, som ville ført til at mange tusen uføre med barn ville fått mindre å leve for, og som sannsynligvis ville skapt mer barnefattigdom. Angrer statsråden på at han foreslo så grove kutt i barnetillegget og skapte stor frykt og usikkerhet rundt situasjonen til mange uføre, eller ville statsråden foreslått det samme kuttet igjen?
Terje Breivik (Venstre), 2015-04-15:
Statsråden varsla i sitt svar på hovudspørsmålet at det kjem ei stortingsmelding om Nav med arbeidsoverskrifta: Korleis betre brukaranes oppleving av servicen frå Nav? Det er veldig bra – ei stortingsmelding Venstre verkeleg ser fram til å delta aktivt i å drøfta. Me har i alle fall fire ting som me meiner bør få ei inngåande drøfting i ei slik stortingsmelding. Skal me realisera det felles målet bak Nav-reforma med ei dør inn, trur eg at me med fordel må flytta mykje meir makt tilbake igjen til førstelinetenesta og reell avgjerdsmynde. Me trur òg at ein må gje større høve til bruk av skjønn, alminneleg folkevett. Det er rimeleg logisk. Behandlar du alle likt, behandlar du i realiteten alle ulikt, for me har ulike behov. Me meiner òg at ein i regelen skal kunne ha direkte kommunikasjon med saksbehandlaren som sit på endeleg avgjerdsmakt.(Presidenten klubber.) Det som er interessant … (Presidenten klubber.)
Terje Breivik (Venstre), 2015-04-15:
Konkurransetilsynet offentleggjorde for kort tid sidan resultatet av undersøkinga av konkurransen i bankmarknaden. Tilsynet peiker på at finansstyresmaktene i for liten grad har vektlagt konkurransemessige omsyn ved utforming og innføring av det nye kapitalkravregelverket til bankane. Krava auka relativt mykje over ein forholdsvis kort periode, og tilsynet er tydeleg på at norske kapitalkravreglar bør harmoniserast med regelverket i EU. I fråvær av harmonisering inngår òg SMB-rabatten som Noreg nekta å innføra. Tvert imot vel regjeringa å gå i konflikt med EU og bruka ressursar og goodwill som burde ha vore brukte på det motsette: å betra rammevilkåra for norsk næringsliv. Det er som kjent små og mellomstore bedrifter som primært vert ramma av svekt utanlandsk kapasitet og strengare risikovurderingar. Så eg vonar derfor at næringsministeren – i desse omstillingstider – er villig til å revurdera dette standpunktet og gjera sitt for at regjeringa bruker alle gode krefter på å styrkja verdiskapinga.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-04-15:
Kampen mot barnefattigdom er helt avgjørende i kampen mot forskjellssamfunnet. Derfor vil SV om kort tid fremme forslag for å løfte fattige barn til en bedre situasjon, og vi håper på tilslutning til dem. Det trengs når vi ser at det kuttes i barnetilleggene til de fattigste uføre, og vi ser at det kuttes til enslige forsørgere. Nå er vår bekymring at gjennomføringen av uførereformen skal sette oss tilbake i kampen mot barnefattigdom. Tallene fra departementet viser at mange har tap som oppleves som vesentlige. 14 345 personer får et tap i nettoinntekt på mer enn 6 000 kr i året, og for de mange titusener som får tap på opp til 6 000 kr, oppleves det som mye penger. Det kan være det som gjør at en kan gå på kino eller delta i en fotballturnering. Mitt spørsmål er om statsråden kan garantere at vi ikke får økt barnefattigdom av måten uførereformen blir gjennomført på?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-04-15:
Mitt spørsmål går til arbeidsministeren. SV mener det er viktig å ikke overføre VTA-plassene til kommunene, for det handler om å sikre likeverdige arbeidsmarkedstiltak for sårbare grupper, og det handler om å unngå usikkerhet rundt finansiering. Men vi mener også, i likhet med statsråd Eriksson, at varig tilrettelagt arbeid foregår i viktige bedrifter, som produserer nødvendige ting og produkter, og som utfører nødvendige oppgaver. Nå ser vi at Norsk Forbund for Utviklingshemmede, NFU, har sendt et brev til Likestillings- og diskrimineringsombudet der de kaller forslaget om å overføre VTA til kommunene diskriminerende. De frykter også at dette skal uttrykke en diskriminerende vurdering av arbeidsinnsatsen til mennesker med utviklingshemming. Jeg lurer på hva som er statsrådens kommentar til det.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-04-15:
En forskjell på regjeringspartiene og SV er at vi mener at de aller fleste tapene folk har fått som følge av uførereformen, er utilsiktet. Det var ikke intensjonen med reformen, og konsekvensene er etter vårt syn i strid med forutsetningene som Stortinget ga i 2011. Under behandlingen av uførereformen i 2011 skrev daværende stortingsrepresentant Eriksson i sitt partis merknad at «endringer i skatteregler ikke må ramme løpende ytelser og effekten for den uføretrygdede må bli den samme». Jeg er veldig enig med stortingsrepresentant Robert Eriksson i 2011. Hva er det som gjør at endringen i oppfatning har skjedd siden 2011? Hva er det som har endret seg i statsråd Erikssons syn i denne saken siden 2011?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-04-15:
Regjeringen har hatt ett svar på alle utfordringer i offentlig sektor. Det er sammenslåinger og sentralisering. Jan Tore Sanner har reist rundt i hele landet med pekefingeren høyt hevet. Det er ett svar, det er ingen vei utenom. Det er sammenslåing som er tidens melodi. Ifølge Sanner har det vært et stort stortingsflertall bak den fantastiske kommunereformen. Men la meg sitere litt fra dagens Klassekampen, der overskriften er: «Spår full kommunekollaps.» Reformen kan ende med noen få kommunesammenslåinger. Når det gjelder beskrivelsen av oppgavemeldingen, er den tynn. Oppgavemeldingen er et utgangspunkt. Når det gjelder framtidige inntekter til kommunene, står det i den samme artikkelen at jeg «stoler ikke på regjeringens lovnader». Dette er ikke et utsagn fra Senterpartiet, men fra et av regjeringspartiene, og et av regjeringspartienes nestleder, Per Sandberg. Mitt spørsmål til statsråd Jan Tore Sanner er: Hvordan ser statsråden på Per Sandbergs uttalelse om at kommunereformen er i ferd med å kollapse?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-04-15:
Det som er så utrolig når man hører på Jan Tore Sanner, er at det virker som om han glemmer fakta. De store statlige innbyggerundersøkelsene viser at folk er mest fornøyd med tjenestene i de små kommunene, at vi har de største utfordringene innenfor kommunenes største oppgave – sykehjem – i de største kommunene. Det som er så trist med denne reformen som Sanner har satt i gang, er at han istedenfor å diskutere hvordan vi kan gjøre tjenestene bedre, hvordan vi kan få sykehjemmene bedre, hvordan vi kan få barnevernet bedre, diskuterer struktur, struktur og struktur. Så har vi en regjering som spriker i alle retninger, med Per Sandberg som sier det ene, og en annen nestleder – Jan Tore Sanner – som sier det andre. Og så har vi to støttepartier som sier at oppgavemeldingen er altfor tynn, den er altfor dårlig, det må være mye slagord. Det er masse rot. Jeg har iallfall en oppfordring til Sanner om å rydde ett tema av banen: Kan Sanner nå bekrefte at det er helt uaktuelt for regjeringen å bruke tvang når det gjelder kommunesammenslåing?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-04-15:
Jeg registrerer at ministeren mener at kommunene ikke har endret seg siden Elvis var på hitlistene – og det har sannelig ikke Høyre heller. I går hadde vi en rekke mennesker fra ulike organisasjoner inne til høring i kommunalkomiteen om oppgavemeldingen og de endringene som regjeringen har foreslått. Med et par unntak ble det framført sterk kritikk fra høringspartene om at de fleste av de oppgavene som er foreslått overført, ikke er faglig begrunnet, ikke er faglig dokumentert, er mangelfullt utredet – tannhelse, videregående skole, kollektivtrafikk, hjelpemidler osv. I tillegg ble det også påpekt at de fleste oppgavene ikke er egnet til å styrke den politiske makten i kommunene, da det stort sett er lovregulerte, detaljstyrte og forskriftsstyrte oppgaver som regjeringen foreslår å flytte over – pass, vigsel, kontroll av svømmebasseng. Spørsmålet er om statsråden vil lytte til denne kritikken fra høringspartene, og sørge for at de ulike forslagene blir grundig utredet og får de faglige begrunnelsene som høringspartene etterlyser.