Harald Victor Hove (Høyre), 1999-12-03:
På vegne av Venstre vil jeg innledningsvis gi uttrykk for at Regjeringens budsjettforslag representerer en gledelig satsing på justissektoren. Forslaget fra Regjeringen har en betydelig styrking av de fleste områder under dette departementet. Det er vel kanskje derfor både årets komiteinnstilling og dagens debatt på mange måter har vært mer nøkterne enn de har vært de to foregående år. Venstre har i begge de to siste års budsjettdebatter understreket at Justisdepartementet har ansvaret for hele rettsstaten, og at det er langt mer enn politi, straffesaker og kriminalomsorg. Det arbeidet som er gjort i Justisdepartementet det siste året, viser at departementet i høyeste grad er klar over dette – etter min oppfatning i langt større grad enn komiteen er det, og kanskje særlig det komiteen har vært de to tidligere årene. Venstre har også vært opptatt av en god og effektiv bekjempelse av kriminalitet. Samtidig har vi framhevet at man må være opptatt av de tiltak som virker. Derfor vil jeg gi uttrykk for glede over at komiteen, og da kanskje særlig Høyre og Fremskrittspartiet, under besøket i New York oppdaget at en rask reaksjon på mange måter er viktigere enn lengden av straffene. I all ubeskjedenhet: Det har Venstre påpekt i begge de to siste års budsjettdebatter her i Stortinget. Jeg vil videre understreke at det er gledelig at bevilgningene til politiet fortsatt styrkes. Det vil styrke oppklaringen av saker, og det vil bedre muligheten for et synlig politi. Men det er også viktig å framheve at det er viktig å bruke midlene på en effektiv og god måte, og jeg er derfor glad for at departementet, så vidt jeg har forstått, også er opptatt av å sikre en god effektivitet i politiet. Innledningsvis viste jeg til at Justisdepartementet har ansvaret for langt mer enn politi og straffesaker. Venstre oppfatter det som meget gledelig at arbeidet i departementet det siste året, og det arbeidet som er i gang, viser bredden i departementets arbeidsfelt med hensyn til å sikre og styrke rettsstaten i vid forstand. Jeg vil her nevne noen eksempler på dette – noen saker som har store budsjettmessige konsekvenser, og andre saker som har svært begrensede budsjettmessige konsekvenser: For det første: Man har oppnådd økte salærer til advokater ved de ulike ordningene med fri rettshjelp. Dette er viktig for å sikre tilgang på kvalifiserte advokater nettopp til disse sakene. Det gjelder både straffesaker og en rekke andre viktige saker under rettshjelp, som barnevernsaker, ekteskapssaker, andre saker vedrørende barn osv.Man har videre oppnådd økte dommerlønninger som vil styrke dommerrekrutteringen og dermed styrke domstolene.Det er videre kommet forslag om å utrede en egen kommisjon for gjenopptagelse av straffesaker, noe som trolig vil sikre den problemstillingen på en bedre måte enn dagens ordning gjør.Videre har man vært opptatt av en handlingsplan for å bekjempe vold mot kvinner og en handlingsplan for å bekjempe tvangsekteskap.Man har arbeidet for å sikre større representantivitet ved valg av lekdommere, for øvrig en oppfølging av en interpellasjon fra meg.Man har vært opptatt av å sikre evaluering av lovgivning.I budsjettet styrker man personvernet gjennom ny lov om personregister og ved styrking av Datatilsynet.Videre styrker man rettssikkerheten i asyl- og fremmedsaker ved oppretting av en egen nemnd, i tillegg til den oppmykning som har funnet sted innen visse spørsmål knyttet til fremmedsaker, og man arbeider med spørsmål om arbeidsinnvandring i forlengelsen av dette.Videre vil jeg også framheve arbeidet med styrking av offentlighetsloven. Listen med eksempler kunne vært gjort lenger. Men det er ett spørsmål det er særlig grunn til å framheve, og som det må arbeides videre med. Det er spørsmålet om bruk av varetekt. Regjeringen har gjort noe i forhold til bruken av arrestbevaring og varetekt, men det er nok et felt som også krever videre årvåkenhet.