Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2000-10-11:
Trontalen frå regjeringa Stoltenberg peikar ut ein klår kurs: meir rettferdig deling og sosial utjamning. Dei som har mykje, må yta meir, og dei som har lite, skal få det betre. Framlegget av statsbudsjettet følgjer opp dette. Her er det lagt klår vekt på å prioritera fellestenester framfor det private forbruket. Alle partia seier at det må satsast på skulen. Arbeidarpartiet har vist at vi tar dette på alvor. Stortinget handsama i vår ein handlingsplan for rekruttering til læraryrket. Arbeidarpartiet har følgt opp. Lønsauke for lærarane var det viktigaste akkurat no. 30 000 kr i lønsauke har einskilde lærarar fått. Den fleksibiliteten som det no er moglegheit for innafor avtaleverket, gjer at kommunane kan nytta ressursane mykje betre. No må vi sjå på korleis vi skal betra lærarutdaninga. I haust gjennomfører departementet høyringsmøte der studentar og fagpersonar kan koma med innspel til dagens lærarutdaning. Her vert det fokusert både på førskule- og allmennlærarutdaning. Sentrale tema i høyringa er læringsmiljø, arbeids- og undervisningformer, samspel mellom studentar og fagpersonar, IKT og innhaldet i organisering av utdaninga. Eg vil gjerne understreka at det vert gjort veldig mykje godt i norsk skule i dag, men det kan verta betre. Derfor er lærarutdaninga viktig å ta tak i akkurat no. Kommunane er òg inviterte til å ta del i forsøk som er retta mot vidareutvikling av lærarrolla gjennom samarbeid med andre yrkesgrupper på ungdomstrinnet, eller utprøving av ulike ordningar for bruk av personalet i første klasse/førskule, alternativ tildeling av timar på ungdomstrinnet og elevvurdering utan bruk av karakterar på ungdomstrinnet. I det heile viser søknaden til departementet at det er stor aktivitet og breidd i kreativiteten. Arbeidarpartiet vil føra vidare satsinga som Bondevik-regjeringa la opp til i sin skulepakke. Der inngår bl.a. kvalitetsutvikling av grunnskulen og vidaregåande opplæring, og det inkluderer ekstra satsing på IKT-opplæring og vidareføring av utlånsordninga for læremiddel i vidaregåande skule. For første gong i haust fekk elevar i vidaregåande skule nokre skulebøker gratis. Enkelte elevar sparte om lag 1 000 kr. I Arbeidarpartiet håpar vi at vi vil få fleirtal for å vidareføra denne gode ordninga, og at det òg kan utviklast læremiddel for Internett. Ei investering i forsking er investering i framtida vår. Langsiktig grunnleggjande forsking og forsking av høg internasjonal kvalitet utgjer fundamentet i ei slik investering. Forskingsfondet som vart oppretta, er viktig i denne samanhengen, og eg vil understreka at forskingsinnsatsen må styrkjast slik at Noreg i løpet av fem år minst er på nivå med gjennomsnittet i OECD-landa. Både den offentlege og den private finansieringa må styrkjast for at dette skal verta mogleg, og derfor går Regjeringa inn for å utvida kapitalen i fondet med 3 milliardar kr. Område som skal prioriterast, er marin forsking, medisin og helse, informasjons- og kommunikasjonsteknologi og forsking i skjeringsfeltet mellom miljø og energi. Men det er òg viktig at forskarane våre har gode arbeidsvilkår og tilgang på oppdatert vitskapeleg utstyr. Det har vore ein mangel, og det gjer ein no forslag om å retta på, så eg håpar inderleg at vi får semje om at det òg her må løyvast meir pengar, slik at det kan gjerast ein god forskingsinnsats i forskingsmiljøa våre. Alle partia vil satsa på skulen. Bondevik-regjeringa begynte dette arbeidet, og Arbeidarpartiet har følgt opp. Dette er vel òg bakgrunnen for at vi ikkje har høyrt nokon særleg kritiske røyster når det gjeld utdaningsbudsjettet. Sjølvsagt kan det gjerast mykje med småpengar på ulike område, men i det heile er det ei kjempesatsing på utdaninga vår, og det er, som det har vore påpeika tidlegare, i skjeringspunktet mellom Arbeidarpartiet, sentrum og SV vi finn dei beste fellesskapsløysingane for utdaningssystemet vårt.