Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-30:
Først vil eg takke komiteen for ei rask og effektiv behandling av stortingsmeldinga. Stortingsmeldinga er ei samling av ulike oppmodingsvedtak frå førre stortingssesjon, og eg vil nytte anledninga til å takke departementet for å gi komiteen ei anledning til å behandle dette samla. Normalt blir dette sendt gjennom ein annan komité, kontroll- og konstitusjonskomiteen. Her har næringskomiteen hatt moglegheit til å behandle viktige fiskeripolitiske saker og oppfølging av dei, så det vil eg takke departementet og ministeren for. Det er ei rekkje ulike vedtak som Stortinget her har behandla. Det første vedtaket er vedtak nr. 678 for 2014–2015, om produksjonsområde. Her er komiteen i stor grad einig i regjeringa si vurdering og inndeling i ulike produksjonsområde. Ulikskapen her ligg i at SV vil lage branngater mellom områda for å hindre spreiing, og at desse områda skal kunne bli pålagd lukka teknologi for å hindre ytterlegare spreiing. Når det gjeld handlingsplanen mot resistens, er Stortinget tilfreds og einig i regjeringa si vurdering. Når det gjeld strategien mot rømming som tar utgangspunkt i ein nullvisjon – dette er vedtak nr. 681 for 2014–2015 – er komiteen i stor grad einig i vurderinga, men eit fleirtal ønskjer at ein også skal kunne vurdere ulike strengare tiltak for å oppnå denne visjonen. Når det gjeld vedtak nr. 569 for 2015–2016, som handlar om flytting av kvoteåret, er komiteen også einig i regjeringa si vurdering om ikkje å flytte kvoteåret no, men vente på oppfølging frå Eidesen-utvalet. Når det gjeld vedtak nr. 570 for 2015–2016, som handlar om kvotefleks, er komiteen i stor grad einig i regjeringa si vurdering, men har ulike vurderingar av kva ordningar som i større grad vil sikre ein jamnare og meir føreseieleg råstofftilgang. Når det gjeld vedtak nr. 573 for 2015–2016, som handlar om prisfastsetjing, er komiteen også einig i regjeringa si vurdering av at det ikkje er hensiktsmessig å setje i gang nye utgreiingar om rolla salslaga har som eigar av marknadsplassen, men ulike vurderingar av korleis ein skal forstå etablering av nasjonal referanseprisindeks. Iallfall denne medlemen av Stortinget vil sjå fram til gjennomføring av dette og følgje det tett. Så er vi komne til vedtak nr. 577 for 2015–2016, som handlar om nasjonalitetskrav. Skal Noreg stille nye nasjonalitetskrav for å kunne ta del i norske fiskeri? I dag gjeld berre den avgrensinga at ein må vere norsk statsborgar for å kunne delta som eigar i fiske på fartøy over 15 meter. Her meiner fleirtalet av komiteen at ordninga av i dag skal førast vidare, mens medlemane frå Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV ønskjer at ein skal vurdere å senke grensa til 11 meter, der det ikkje er mogleg å strukturere, slik at ein held struktureringa unna nasjonalitetskravet. Til slutt gjeld det vedtak nr. 919 for 2015–2016, som handlar om den såkalla instrukssaka. Der har eit fleirtal i komiteen, alle med unntak av medlemane frå Høgre og Arbeidarpartiet, gått inn for at det er den modellen som Fiskarlaget la opp til, der ein avgrensar moglegheitene til å flytte kvotar oppover i båtstorleik og i heimelslengder, som skal gjelde, og her ber Stortinget regjeringa om å implementere Fiskarlagets modell ved første anledning. Eg kan da berre presisere at «ved første anledning» betyr så snart som mogleg.