Inger S. Enger (Senterpartiet), 2002-12-17:
Jeg vil takke for redegjørelsen. Den var grei. En kan vel i grunnen si at den var mer forutsigbar enn strømprisene har vært i høst. Det er liten tvil om at alle – også deler av kraftbransjen – mener at strømmen er blitt for dyr. Så er det å finne gode løsninger, både på kort og lang sikt. Beregninger viser at vanlige husholdninger kan få opptil 1 000 kr i økning i strømregningen pr. måned. Det vil bety 4 000–5 000 kr i merutgift i løpet av svært kort tid. Dersom det bare er prisen som skal regulere strømforbruket, betyr det at de med mest penger kan fortsette å forbruke, mens de med dårlig råd får store problemer. Her trengs det ulike former for tilskudd eller billige lån, slik at de som rammes hardest, kan få hjelp i en akutt vanskelig situasjon. Derfor var det greit at statsråden nevnte at det var tatt hensyn til dette. Dessuten kan strømprisen differensieres. Det vil påvirke folks vaner. Det kan f.eks. bli billigere å bruke strøm om natta. Dessuten går det an å innføre – jeg vil nesten si gjeninnføre – begrepet «to-pris» på strøm. Det er av mange hevdet at det er altfor vanskelig. Men nå har også deler av kraftmarkedet – de mest forbrukerorienterte, vil jeg tro – gått ut og sagt at dette er mulig. Det er veldig bra, og jeg kan herved røpe at SV og Senterpartiet i morgen fremmer et Dokument nr. 8-forslag som går på akkurat dette med to-pris på strøm. Ellers vil jeg bruke resten av innlegget til å snakke om andre forslag som Senterpartiet mener er viktige i denne sammenheng, hvis det kommer i tillegg til at vi sjølsagt mener at kraftverk skal rustes opp, og at det skal bygges småkraftverk en rekke steder. Så til forslagene: Det første går på mer styring av kraftmarkedet i form av krav til magasinfylling. Det andre omhandler økt satsing på alternativ energi. I hele høst har det vært kjent at magasinfyllinga var unormalt lav for årstida. Senterpartiet, ved Enoksen, tok på dette tidspunkt, en gang i oktober, opp i Stortingets spørretime spørsmålet om eksportbegrensende tiltak. Statsråden avviste da at det skulle være behov for slike tiltak. Det begynner å bli ganske lenge siden nå, og det eneste som har skjedd siden den gang, er vel at det ikke har kommet mer vann i magasinene. For, som tidligere nevnt, realiteten er dyrere og dyrere strøm og større og større bekymring for tomme magasiner. Jeg må forresten nevne at da jeg i en replikk til statsråden under budsjettbehandlinga sist uke bemerket at Norge hadde en netto eksport på kraft så seint som 17. november, ble jeg forklart at det var ikke slik det foregikk. Vi hadde et felles kraftmarked i de nordiske land. Jeg visste for så vidt det, men i går kunne vi lese i Aftenposten om at nå var landet vårt delt i fire elspotsoner, og selgere og kjøpere må spesifikt anmelde hvilket område de kjøper kraft til. Poenget med dette var å få til styring, og «dette systemet skal redusere faren for lokale kraft-underskudd». Når det går an å få til slike reguleringer gjennom landsdeler, skulle en nesten tro at det kunne gjennomføres mellom land innenfor et felles nordisk marked også – hvis en vil. Så tilbake til Senterpartiets Dokument nr. 8-forslag om minstekrav til magasinfylling i vannkraftverk. Forbrukerne trenger forutsigbarhet når det gjelder å være sikret å få kjøpt en nødvendighetsvare som strøm er. Dessuten må prisen være forutsigbar. Til nå har kraftprodusentene fritt kunnet disponere det vannet som skulle bli grunnlag for vinterens kraftforsyning, til eksport utover sommeren og høsten. Og vi kjenner resultatet av dette. Senterpartiet ønsker å forhindre at vi får slike tilstander igjen, og har altså levert inn et forslag om å innføre krav til magasinfylling til ulike tider i året. Strømmen produsert av norske fossefall er et fellesgode som vi alle skal nyte godt av. Men sjølsagt er det viktig å vri noe av strømforbruket over på alternative energikilder. Enova ville være et veldig viktig redskap her, men bevilgningene til Enova er dessverre ikke slik som vi kunne ønske. Oppvarming bør i liten grad skje ved bruk av strøm. Det burde være sjølsagt, og mange har jo fyrt med ved i mange år. Men det er utrolig at det i dette landet også er mange hus som er bygd uten piper. Dessuten bør en vel erkjenne at vedfyring ikke alltid er like gunstig. Men andre former for ny fornybar energi kan brukes. Jeg tenker spesielt på varmepumper og biobrensel. Det var derfor hyggelig at statsråden i budsjettdebatten bad om at et forslag om en låne- og tilskuddsordning for installasjon av vann- og luftbåren varme måtte oversendes Regjeringa for videre arbeid. Det haster med å komme fram til gode ordninger for folk flest.