trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-02-17:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kulturministeren: «Bare 7 pst. av kunsten til Nasjonalmuseet vises i dag. Når det nye museet er ferdig på vestbanetomten, vil opptil 14 pst. av kunsten kunne vises. Det nåværende Nasjonalgalleriet på Tullinløkka er et populært museum med rundt fire hundre tusen besøkende pr. år. Den framtidige bruken av dette når det nye Nasjonalmuseet åpner, er ikke avklart. Det bør være aktuelt å fortsette å bruke Nasjonalgalleriet til å vise deler av Nasjonalmuseets kunst. Hvordan vurderer statsråden dette, og hvordan vil den videre prosessen bli lagt opp?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-02-17:
Jeg takker for statsråden for et opplysende og interessant svar. Dette er, som statsråden sier, et viktig spørsmål for mange. Det er en aktiv aksjonsgruppe i Oslo som heter Redd Nasjonalgalleriet, som har samlet inn mange tusen underskrifter. Nasjonalgalleriet har 400 000 besøkende i året. Det ligger på topp av museene i Oslo – det er bare Frognerparken som konkurrerer. Så dette bygget har en veldig viktig nasjonalhistorisk rolle. Etter planen skal det tømmes i 2017/2018, så jeg vil si til statsråden: I forbindelse med framdriften i konseptvalgutredningen av dette området er det viktig at man samkjører med planene om å tømme Nasjonalgalleriet – hvis det ikke kommer opp et annet alternativ – slik at disse prosessene går hånd i hånd, og slik at man ikke risikerer at man setter i gang å tømme før regjeringen har bestemt seg når det gjelder utviklingen av hele området.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-02-17:
Igjen takk for svaret. Jeg driver ingen omkamp, det er helt klart. Jeg gleder meg til det nye nasjonalmuseet, det blir et flott bygg på Vestbanetomta. Men jeg vil også glede meg hvis vi i framtiden kan få full nytte av det flotte bygget som Nasjonalgalleriet er. Diskusjonen handler om hvilke deler av Nasjonalmuseets kunst – som man i framtiden bare vil få vist 14 pst. av på Vestbanetomta – som kan brukes på en god måte innenfor Nasjonalgalleriets rammer. Det vil jo være dårligere klimatiske forhold og en del problemer rundt det å stille ut i hvert fall visse deler av kunsten i Nasjonalgalleriet, slik det er i dag. Det krever nok noen investeringer også, men man kunne prioritere de deler av kunsten som er egnet til å stilles ut der, samtidig som det må være attraktivt. Jeg vil si at jeg tror ikke det er spørsmål om hvorvidt det skal brukes i framtiden, men om hvordan. Jeg vil gjerne høre om statsråden er enig i det.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-02-17:
«Den rekordhøye arbeidsledigheten som har rammet offshorerelatert næringsvirksomhet, trenger nå en nasjonal satsing for å holde aktiviteten oppe. Det er behov for å benytte trepartssamarbeidet mellom arbeidsgiverorganisasjonene, arbeidstakerorganisasjonene og myndighetene for å komme med mottiltak. Tiltak knyttet til leting, feltutvikling, vedlikehold og plugging av brønner er sårt tiltrengte aktiviteter i dagens situasjon. Kan statsråden ta initiativ til en aktivitetspakke for norsk sokkel?»
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-02-17:
Jeg takker for svaret. Man opplever en sjelden kombinasjon av uventede hendelser som for tiden trekker i samme retning, og dessverre nedover. Oljeprisen har vært i fritt fall, det har vært en bråbrems i offshoreinvesteringene, vi har vestlige sanksjoner overfor Russland, og det er en krevende situasjon på brasiliansk sokkel, som også rammer norske rederier hardt. Alle disse tingene inntreffer samtidig, og det er krevende. Det er som statsråden sier: Aktørene selv gjør veldig mye for å kutte kostnader. Det gjøres faktisk i stor skala. Men mange rederier forhandler nå med banker og obligasjonseiere om restrukturering av gjeld og utsettelse av avdrag. Vi har allerede sett konkurser, så det er en krevende situasjon mange står oppi. Da er det bra at vi har en statsråd som er positiv til å bidra. Men hva vil statsråden gjøre for å få til et trepartssamarbeid, for å se på ulike tiltak man kan gå inn og gjøre noe med? Representanten Arve Kambe sa i …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-02-17:
Det er en fortsettelse av situasjonsbeskrivelsen som statsråden kommer med. Demo 2020 og forskningsinnsats i denne næringen er utrolig viktig, og på det har man også støtte fra opposisjonen – la det være klart. Jeg får ikke svar på om det skjer noe når det gjelder et trepartssamarbeid og tiltak knyttet til det, men jeg kan stille et annet spørsmål, og det henger sammen med det: I denne sammenhengen er det bra at det har blitt en debatt om hvorvidt det dominerende selskapet på norsk sokkel, nemlig Statoil, skal opprettholde sin utbyttepolitikk. På vegne av hele den maritime offshorenæringen kan jeg i alle fall si at den direkte eieravkastningen er det første som rammes når de kutter sine kostnader. Da kan det være interessant å spørre om statsråden ønsker å opprettholde utbyttepolitikken. Og til Kambes spørsmål: Ønsker statsråden å følge opp det og flytte milliardbeløp til det kriserammede Vestlandet i revidert nasjonalbudsjett?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
La meg først benytte anledningen til oppriktig å takke representanten for muligheten til å diskutere denne problemstillingen i Stortinget. Oljeindustrien er den største og viktigste industrien i Norge uavhengig av om man vurderer det ut fra sysselsettingseffekt, verdiskaping, eksportinntekter eller inntekter til statskassen. Samtidig er oljeindustrien, i likhet med mange andre råvarenæringer, en syklisk næring. Denne krevende perioden vi står inne i nå, er begrunnet i at råvareprisen, i dette tilfellet oljeprisen, har utviklet seg i svært negativ retning i løpet av de siste halvannet til to år. Det har gjort at vi har gått fra et rekordhøyt investeringsnivå i 2014, til at vi har sett reduksjoner på om lag 15 pst. i investeringsnivået fra 2014 til 2015, antakeligvis vil vi også se det fra 2015 til 2016. Dette mener jeg at industrien selv svarer veldig godt på ved å jobbe smartere, gjøre ting billigere. Jeg oppfatter at dette er noe som man har tatt fatt i i leverandørindustrien og hos operatørene. Det er også et arbeid som jeg er veldig glad for at har betydelig oppslutning ikke bare fra de fagbevegelsene som er direkte involvert, men også fra LOs øverste ledelse. Men det er ingen tvil om at dette vil skape utfordringer for norsk leverandørindustri, og at det dermed også vil svekke sysselsettingseffekten fra norsk oljeindustri. Samtidig er det lyspunkter. Jeg har dessverre to ganger måttet slåss ganske hardt for å få Johan Sverdrup til å gå videre på tid. Det største industriprosjektet i norsk historie går nå på tid. Situasjonen hadde vært atskillig mer krevende uten det. Det har også vært jobbet godt og målrettet fra myndighetenes side med å få ferdigbehandlet både Maria-utbyggingen og Oseberg-utbyggingen, som begge bidrar med viktige oppdrag. Det er klart at mye av suksessen som ligger bak det at oljeindustrien er blitt som den er blitt, har vært fordi myndighetene har stilt opp med forskningsressurser hele veien. Under min ledelse, under denne regjeringen, har satsingen på petroleumsforskning og teknologiutvikling til oljenæringen blitt kraftig økt. Fra i fjor til i år har vi økt demoprogrammet i Forskningsrådet, som handler om å ta i bruk og demonstrere ny teknologi på norsk sokkel, fra 50 mill. kr til 150 mill. kr. På kort sikt er det et tiltak som vil gjøre at folk kan stå i jobb, på lang sikt er det et arbeid som vil styrke verdiskapingen og sysselsettingen basert på energiressursene på norsk sokkel i generasjoner framover. Dette er et arbeid som dessverre ble svekket under den forrige regjering.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Nå er jeg er veldig, veldig spent på om jeg får høre hva min gode kollega Arve Kambe har sagt. Det gjør jeg sikkert i oppfølgingsspørsmålet. Jeg er glad for at representanten Botten peker på at dette er et globalt fenomen. Det at norsk leverandørindustri og norske rederier har kunnet delta aktivt i en global og steinhard konkurranse, har tjent oss veldig, veldig godt. Dessverre ser vi nå at noen av dem som blir hardest rammet av den utfordringen oljeindustrien – ikke bare i Norge, men også globalt – står i, er de som har lyktes best i den globale konkurransen og fått kontrakter langt utenfor Norges grenser, mens det fortsatt er mindre, men betydelig sysselsettingsgrunnlag basert på norske ressurser. Vi har fra regjeringens side redusert oljeskatten med 600 mill. kr fra i fjor til i år, vi har styrket forskningsinnsatsen, vi har tildelt mer areal enn noensinne i både 2014 og 2016, og stortingsflertallet har styrket internasjonaliseringen av industrien gjennom styrkingen av INTSOK.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2016-02-17:
Regjeringen har i årets statsbudsjett kommet med en tiltakspakke som er målrettet mot bl.a. det fylket som representanten Botten representerer, men også mot Agderfylkene i den andre enden – hele den aksen – for nettopp å styrke sysselsettingen i den regionen som er hardest rammet av de utfordringene oljeindustrien nå står i. Så svaret på det er ja. Det er regjeringen allerede i gang med. I mitt departement setter vi i gang bygging av et nytt oljemuseum i Stavanger, nettopp for å bidra til å imøtekomme sysselsettingsutfordringene. Når det gjelder Statoil, har styret nylig kommunisert at de – med støtte fra sin største eier, altså Olje- og energidepartementet og regjeringen – vil gjennomføre en utbyttereform i år, bl.a. for å muliggjøre økt satsing på lønnsomme investeringer på norsk sokkel i årene som ligger foran oss.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-14:
Jeg har den ære å framsette et forslag – jeg hadde nær sagt på vegne av alle passasjerene på 31-bussen og meg selv – om 50 pst. statlig bidrag til trikkelinje nord for Sinsenkrysset over Tonsenhagen til Linderud.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-14:
Jeg vil gi Venstre og Ola Elvestuen ros for to ting i forbindelse med årets budsjett. Det ene er å løfte klima- og miljøperspektivet høyt i den kampen de har ført mot regjeringen om budsjettet, og det andre er en del helt konkrete miljøtiltak som både representanten og jeg har et engasjement for, som f.eks. handlingsplan for sjøfugl og en rekke andre helt konkrete poster på budsjettet. Men det store bildet er dessverre grelt. Jeg lurer på om ikke representanten lurer seg selv når han bare trekker fram tiltakenes positive innvirkning på CO 2 -utslippene, men glemmer alle de negative vedtakene for CO 2 -utslippet i budsjettet. Når representanten sier at dette er et godt klima- og miljøbudsjett, er mitt spørsmål veldig enkelt: Skal man nå klimaforliket, må neste års budsjett kutte nesten to millioner tonn CO 2 . Kutter neste års budsjett nesten to millioner tonn CO 2 i forhold til i år?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-14:
Jeg synes det er ganske ille å høre på Tina Bru nå, for hun framstiller det som om Høyre nærmest aldri har vært for å ha nasjonale klimamål. Hun sier det er veldig forvirrende med alle disse partiene som sitter på Stortinget og er tilhengere av å kutte innenfor kvotepliktig sektor, og det forkludrer debatten. Sannheten er jo at da vi i Stortinget ble enige om at vi skulle kutte utslippene i Norge ned til 47 millioner tonn innen 2020, kom Tina Bru og hennes partifeller og sa: Vi skal klare dette bedre enn dere. Den rød-grønne regjeringen var elendige til å gjøre dette. Vi skal klare dette bedre. Nå løper Tina Bru fra løftene om å kutte millioner av tonn – ned til 47 millioner tonn – innen 2020. Det synes jeg er ganske ille, for summen av politikken hennes fører til økte utslipp. Da er spørsmålet: Gjør Tina Bru og hennes parti den jobben de lovte før valget, med å nå klimamålene for 2020?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-14:
Jeg tror Øyvind Korsberg kjenner Carl I. Hagen for godt til å tro at han først og fremst vil følge partiprogrammet i debatten i året som kommer. Carl I. Hagen følger først og fremst Carl I. Hagen. Det til side – jeg er mer interessert i hva Øyvind Korsberg mener. Det er tross alt sånn at det er lagt fram forslag, og vi hadde et klimaforlik som Øyvind Korsberg og Fremskrittspartiet sluttet seg til, med et mål om å redusere utslippene i Norge til 47 millioner tonn. Da er spørsmålet mitt: Synes Øyvind Korsberg at det er viktig å redusere norske utslipp til 47 millioner tonn innen 2020?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-14:
Jeg har et spørsmål om fyringsolje. SV har i hele perioden ivret for å få et totalforbud mot all bruk av fossil energi til oppvarming av bygg. Der har vi oppfattet at Kristelig Folkeparti har vært våpendrager og vår støttespiller. Vi fikk først på plass en utredning av et totalforbud mot fyringsolje i næringsbygg også, og så i forbindelse med energimeldingen fikk vi et enstemmig vedtak i Stortinget om forbud så snart som mulig mot all form for fossil oppvarming av alle bygg. Likevel er det slik at når klimaministeren sender ut på høring et forskriftsforslag der han tar omkamp med det enstemmige Stortinget, vil ikke Kristelig Folkeparti være med på å kritisere regjeringen for å gjøre det, mens våre venner i Venstre er med på å kritisere regjeringen. Hvorfor vegrer Kristelig Folkeparti seg mot å kritisere regjeringen for så eklatant å bryte med et enstemmig stortingsvedtak?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-14:
Jeg tror det burde være ganske åpenbart for alle som har fulgt debatten, at vi mener det er helt nødvendig å ta inn over oss at Paris-avtalen sier at det ikke vil være rom for mye ny olje og ny gass innenfor et Paris-mål på 1,5 grader. Hver gang vi har utfordret regjeringspartiene og spør om de kan være villige til å gå igjennom hvilke oljefelt, hvilke oljeressurser, som er nødt til å bli liggende innenfor et 1,5-gradersmål, slik at vi også tar konsekvensene av det regjeringen har vært med på å forhandle ute i verden, svarer regjeringen: Nei, den vurderingen vil vi ikke gjøre. Klimaministeren sier spøkefullt at det viktigste vi gjør for å begrense norsk oljeutvinning, er elbilpolitikken. Det er riktignok blitt dratt i alle vedtak i elbilpolitikken også, men ok, la nå det gå. Min klare oppfatning er at det ikke er rom for den store utbyggingen av Barentshavet og for ny utvikling av olje og gass i Norge som vil følge dersom vi tildeler nye leteblokker.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-14:
Her var det vanvittig mange spørsmål. Jeg kan si at vi er opptatt av marin forsøpling, og jeg opplever at det er et langsiktig arbeid som har vært drevet internasjonalt fra Klima- og miljødepartementet, også under vår regjering. La meg si følgende om klimaavgifter: Vi er veldig tydelige på at det skal bli dyrere å forurense. Vi vil øke prisen på nye fossile biler. Vi vil gjøre det dyrere å forurense. Vi var først ute med å si at vi synes at lastebilnæringen og transportnæringen skal betale mer for CO 2 -utslipp, men få penger tilbake gjennom et CO 2 -fond – slik som NO X -fondet har fungert – for å sørge for at pengene går til konkrete utslippsreduksjoner. Vi fikk gjennomslag, da vi var i regjering, for hele denne omleggingen av engangsavgiftene som førte til at utslippene fra nye biler går ned. Og vi var med på å få gjennomslag for NO X -fondet. Listen over hva vi har fått til i regjering, er lang. Utslippsreduksjonene i vår periode viser en god del av det bildet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-14:
La meg svare kort på det siste spørsmålet: Jeg synes det hadde vært kjempebra hvis en ny mulighet for forhandling om pengene i Oslopakke 3 kunne føre til at vi slapp den økningen i kollektivpriser som ligger inne i Oslopakke 3, drevet igjennom bl.a. av Høyre-folk som heller vil ha Røatunnelen enn å holde bompengeprisene nede. La oss være enige om at det hadde vært bra. Jeg vil gi ros til representanten for å ha vært med på å kjempe igjennom den økningen også i byene. Det var jo helt vilt at dette ikke skulle gjelde byene, slik at det i realiteten var Ruter som betalte for de lave prisene som NSB holdt. La meg kommentere noe av det andre som ligger der. Det er ikke riktig at det ikke var satsing på kollektivtrafikk under vår regjering. Det var jo vi som satte i gang den store satsingen på oppgradering av jernbanen – som var nede – og vi fikk bl.a. i gang satsingen på byggingen av Oslo–Ski og tunnelen der. Det er et problem ... Der var tiden ute.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-14:
Jeg regner med at Helgesen mener at Høyre-folk må tåle å måles på sine resultater, og da må jeg si, innledningsvis, at jeg er glad for at de nye nasjonale målene for luftkvalitet endelig kom på plass, to og et halvt år etter at anbefalingene kom fra fagetatene, og etter at de to ganger har blitt stemt ned av regjeringspartiene. Men det til side: I dag er det varslet helseskadelig luft i Oslo. Regjeringen har i løpet av sin periode ikke noensinne foreslått økning av lokalutslippskomponenten i engangsavgiften. De er blitt tvunget til å innføre lavutslippssoner, og det arbeidet er trenert etter at regjeringen først sendte på høring et forslag der Bergen og Oslo ville vært ekskludert. De trenerte innføringen av miljødifferensiering av bompengene, slik at det nå er den fjerde vinteren som regjeringen sitter med makten, der man ennå ikke har fått nye tiltak. Mener regjeringen at de har gjort det man kunne forvente av dem, for å sikre folk ren og trygg luft – altså ingenting?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-14:
Naturen er truet av menneskelige inngrep og klimaendringer, og grunnen til at jeg tar det opp i budsjettdebatten, er følgende: Verken olje- eller miljøbudsjettet – slik jeg ser det – er en katastrofe, det er bare ikke i nærheten av å være godt nok. Så jeg kan slutte meg til det en representant har sagt her tidligere, nemlig at et dårlig budsjett er blitt litt mindre dårlig. Det er nemlig slik at det er forventet ulvemassakre i år og brede motorveier gjennom sårbare naturområder. Det at klima- og miljøministeren ikke løfter en finger mot hogst i verneverdig gammel skog, at regjeringen tillater dumping i fjordene, fornøyelseskjøring med scooter, utbygging av kraft i vernede vassdrag og oljeutvinning uten å ta hensyn til én eneste innvending fra miljøetatene, gjør at i sum fører den samlede politikken som føres av regjeringen, til at naturen er mer truet av menneskelige inngrep og mer truet av klimaendringer enn den var for fire år siden. Dette er altså Venstres og Kristelig Folkepartis regjering, og jeg kan ikke se at den politikken regjeringen fører, ligger nærmere Kristelig Folkepartis og Venstres verdier på disse områdene enn den rød-grønne regjeringens politikk gjorde. La meg ta noen punkter. Skogvern: Oppsummert er det slik at de siste fire årene har regjeringen to ganger foreslått kutt i det frivillige skogvernet. Heldigvis har ikke det skjedd. Men det er altså slik at summen av skogvern er dårligere skogvern enn med den opptrappingsplanen for frivillig skogvern som ble presentert av den rød-grønne miljøvernministeren Bård Vegar Solhjell, og som hadde ført til at vi hadde ligget på drøyt 700 mill. kr. Friluftsliv: En flott melding ble lagt fram, og et mageplask i budsjettet ble plusset på gjennom budsjettforhandlingene som ligger her. Vi hadde også sørget for en bedre friluftslivsatsing. Kulturminnefeltet ligger langt etter. Her står vi sammen med bl.a. Senterpartiet for en stor opptrappingsplan for kulturminnefeltet. Så vil jeg nevne én ting til slutt til Tord Lien, og det er at på tross av at Tord Lien ikke har villet prioritere energieffektivisering i bygningsmassen, har altså Stortinget både i forbindelse med energimeldingen og i forbindelse med det budsjettet som er lagt fram, sagt klart ifra at vi vil at enøk skal være en viktig del av Enovas mandat. Til slutt en ting om olje: Olje har gått fra å stå for en fjerdedel av BNP til en syvendedel av BNP, slik som det ligger an nå, i den tiden jeg har sittet på Stortinget. Jeg mener det er umoralsk av regjeringen å ikke ville ta en diskusjon om oljens plass innenfor et én-og-en-halvgradersmål. Det liberalistiske bladet The Economist har viet et helt nummer for fire uker siden til spørsmålet om «end of oil». Det er nettopp slik at utviklingen av batterier, hvordan de fornybare delene har blitt billigere, og klimaavtalen til sammen bidrar til at man må ta en diskusjon i et land som Norge om hvordan dette påvirker norsk utvikling. Grønn skattekommisjon har sagt det samme. Noe annet er uansvarlig av olje- og energiministeren og regjeringen.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-14:
Jeg lover å plukke fra hverandre innlegget til Vidar Helgesen i stad på bloggen min etterpå. Jeg har bare ett minutt, så jeg har ikke tid til å gjøre det her. Han er en del av en regjering som skulker klimamålene og lar være å kutte klimagassutslipp for å nå de målene han har muligheten til å nå i 2020, men istedenfor setter nye mål ti år fram i tid. Det er da jeg utfordrer Venstre: En av landets fremste pokerspillere på 2000-tallet sa at når han spilte nettpoker, lette han alltid etter hvem som var idioten rundt bordet, for det var ham det var mulig å tjene penger på. Men hvis det hadde gått ti minutter uten at han hadde funnet ut hvem det var som var idioten, var det han selv som var det. Vel, Venstre: Det har snart gått fire år. Ulvene massakreres, det er frislipp på scooterløyper og kjøpesenterutbygging, motorveiene rulles ut, og jernbanen bygges for lavere fart. Det tildeles oljelisenser i rekordfart, også i områder der Venstre hadde avtale om at det ikke skulle bygges ut, og klimagassutslippene går opp. Spørsmålet er: Hvem er det som er idioten?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-14:
Jeg mener de tiltakene vi nå gjennomfører fra borgerlig side, gir betydelige kutt til neste år. De tallene vi har fra Finansdepartementet, som er fra Klima- og miljødepartementet og Olje- og energidepartementet, gir et kutt på over 600 000 tonn. Hva som blir det endelige tallet, får resultatet vise. Ellers er det ingen tvil om at i denne perioden er det et betydelig taktskifte når det gjelder klimapolitikken i Norge. Jeg synes også systematikken vi bygger opp, med tanke på både tilknytningen til EU, det som går på CO 2 -fond, det som går på å få på plass en flat CO 2 -avgift, det å ha en styrking av en klimalov, er riktige vedtak hvor vi peker framover mot 2030. Jeg er ganske sikker på at også det budsjettet som Venstre la fram som sitt primære standpunkt, har vært med på å påvirke også Arbeiderpartiets budsjett. Men den kanskje viktigste grunnen til at dette er noe som er på borgerlig side, er at vi er for et skatteskifte, nemlig at vi skal øke på det vi er imot, men vi skal også redusere. Arbeiderpartiets alternativ er først og fremst skatte- og avgiftsøkninger.
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-14:
Ja, er ikke det som med alle stortingsvedtak, at det er uten unødig opphold? Da må vi få komme tilbake med en ytring om hvordan dette skal gjøres. Så forventer jeg at det kan komme på plass fra neste år, for dette er også knyttet opp til en økning i CO 2 -avgiften, som nettopp skal gå til et CO 2 -fond. Men jeg tror det er riktig, siden det også skal være et nært samarbeid med næringen, at man har en prosess for etableringen, slik at man får dette riktig organisert.
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-14:
Først vil jeg takke for rosen. Jeg synes kanskje jeg burde fått ros for mer enn bare to ting. Jeg mener jo virkelig at dette er et godt budsjett. Dette alene kutter ikke utslipp med to millioner tonn til neste år. Hovedgrunnen til at det ikke gjør det, er at der økningen i Norge er størst, er innenfor olje- og gassektoren – gjerne på grunn av beslutninger som er tatt for mange år siden, da SV var i regjering – og det er også fordi det ikke er nedgang innenfor industri. Det som dette budsjettet kan få til, er å snu trenden vi har hatt med en økning innenfor transportsektoren, at vi klarer å begynne å drive de utslippene ned. For det også representanten vet, er at skal vi nå våre klimamål fram mot 2030, men også vise at vi er på god vei i 2020, er det innenfor transport vi må få til de store endringene. Når det gjelder tiltak, mener jeg at der ligger vi i front på mange områder, også internasjonalt – det gjelder elbilsatsingen og nå også biodrivstoff, men også det som går på CO 2 -fond og andre forslag vi har innenfor skipstransport og andre steder.
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-14:
I denne perioden har vi bygd opp en betydelig satsing på biodrivstoff. Det gjelder både biogass med en ny fabrikk som skal åpnes i Skogn, og biodrivstoff for øvrig, både med at det er reduserte avgifter, og at en har fått opp omsetningskrav for biodrivstoff. Jeg oppfatter at Senterpartiet – til tross for at da de var i regjering, stoppet denne satsingen – nå er for en offensiv satsing på biodrivstoff. Samtidig er Senterpartiet på Stortinget det partiet som er sterkest imot å bruke prismekanismer for å gjøre fossilt drivstoff dyrere. Da blir mitt spørsmål: Ser Senterpartiet ingen sammenheng mellom prisene på fossilt drivstoff og forbruket av biodrivstoff og den næringsutviklingen som det gir, både med ny produksjon og ikke minst for skognæringa i Norge?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-14:
Representanten Eidsvoll Holmås og jeg er begge representanter fra Oslo, og er det noen som har fått betydelig bedre virkemiddelapparat i løpet av denne perioden, er det de store byene – både ved at man har fått muligheten til å innføre miljøsoner, og ved at man har fått bekreftet at man kan stille teknologikrav for å kjøre i sentrale deler av byen allerede med dagens lovverk. Man har fått på plass – det skal komme – at man kan stille miljøkrav for taxier. Man har også fått noe så enkelt som en skiltmyndighet, som man ikke hadde tidligere. Og det er blitt en betydelig økning i støtten til kollektivtrafikk; den er vel nå oppe i 2 mrd. kr til sammen i de store byene. Spesielt for Oslo og Akershus er det at man nå får en lettelse også i den betalingen som fylkene gir til NSB for å ha et prissamarbeid i kollektivtrafikken. Dette har vært et problem i mange år. Da blir mitt spørsmål til Eidsvoll Holmås: Mener han også at denne støtten og denne endringen i betaling skal komme de reisende til gode, slik at Oslo og Akershus nå bør stoppe de ekstraordinære prisøkningene som man legger opp til for kollektivtrafikken i Oslopakke 3?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-14:
Statsråden pekte på at dette er et godt budsjett for naturmangfold og det klassiske naturvernet, og det er jeg helt enig i. Særlig når det ikke blir kutt for Miljødirektoratet, og vi bygger på budsjettet for inneværende år, er dette bra for neste år. Dette gjør vi for å følge opp vedtakene vi gjorde i forbindelse med behandlingen av naturmangfoldmeldingen, men vi gjør det også for å følge opp de internasjonale forpliktelsene som vi har også på dette feltet. Vi har nå en situasjon hvor rovviltnemndene går inn for en dramatisk nedskyting av en av våre mest truede arter, nemlig ulven. Det ligger en klagesak om dette hos statsråden. Disse vedtakene går langt utover det som i hvert fall Venstre vil mene vil være innenfor det som er forpliktelsene i Bern-konvensjonen. Da blir mitt spørsmål: Vil statsråden påse at det her ikke blir gjort vedtak som går utover de forpliktelsene som ligger i Bern-konvensjonen?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-14:
Et av de viktige vedtakene etter budsjettforliket er et verbalvedtak der Stortinget ber regjeringen i perspektivmeldingen drøfte hvilke konsekvenser et nytt globalt klimamål om å begrense den globale oppvarmingen – her står det til maksimalt 1,5 grader, det riktige er vel langt under 2 grader og ned mot 1,5 grader – kan ha for innretningen av norsk petroleumspolitikk. Det er nå viktig å se petroleumspolitikken i lys av Paris-avtalen og de endringene som må komme de neste 20–30–40 årene for at målene skal nås. Da blir mitt spørsmål: Er statsråden enig i at det nå er viktig at vi tar denne drøftingen, og at risikobildet når Paris-avtalen skal gjennomføres, vil endre seg, og at det er viktig at risikoen forbundet med investeringene som gjøres, ikke ligger på fellesskapet, men at dette i større grad er selskapenes beslutning?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-14:
Først vil jeg, i likhet med Marit Arnstad, ta opp kulturminnevernet, som jeg mener er en veldig viktig og positiv del av dette forliket. Vi får nå en økning i Kulturminnefondet som gjør at vi denne perioden nærmest har en dobling av størrelsen. Vi har kommet til over 100 mill. kr i året, noe som utløser veldig mye av private investeringer, vi gjør et løft for fredede bygg i privat eie med ytterligere 25 mill. kr, og vi fortsetter satsingen på fartøyvern, både på fartøyvernsentre og fartøyvern mer generelt, i dette budsjettet. Det er viktig å ivareta den historiske bebyggelsen. Vi gjør noen små grep. Blant annet er jeg glad for at vi får en liten sum til å se på et bygningsvernsenter for murbyen i Oslo. Vi må huske på at det å ivareta den historiske bebyggelsen også er en viktig del av klimatiltakene. Det er nettopp ved å utnytte det vi har, vi reduserer framtidige utslipp. I denne debatten har klimagassutslipp vært dominerende. Jeg mener dette budsjettet er å ta et stort steg fram mot de målene vi har, ikke minst mellommålet i 2020, men også i 2030. Vi vet at det først og fremst er innenfor transportsektoren vi må redusere våre egne utslipp, og da er forsterkningen av nullutslippskjøretøy viktig, slik at vi når målene om salg av bare nullutslippskjøretøy innen 2025. Opptrappingen og innblandingen av biodrivstoff er en sentral del av å nå målene i 2030. Det viser også Miljødirektoratets vurderinger. Vi ligger i front når det gjelder å ta i bruk hydrogen – når det gjelder å ta i bruk nullutslippsløsninger innenfor skipsfarten. Med et CO2-fond vil vi også kunne ligge i front, gjøre spranget og sette i gang de mest ambisiøse prosjektene når det gjelder tungtransport. Vi har også vedtak der vi følger opp den politikken jeg selv har vært med på å dra i gang i Oslo, gjennom at vi har ambisjoner innenfor byggebransjen – at vi nå setter i gang fossilfrie byggeplassprosjekter innenfor transportsektoren, slik at Statens vegvesen og Jernbanedirektoratet kan bruke sine muskler for å dra oss i front. Helt til slutt: Det har tatt fire år, men det er vel første gang vi har vært så ambisiøse at også Arbeiderpartiet mener vi har lagt fram et budsjett som tar klima på alvor. Det synes jeg er bra.
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-14:
Jeg tenkte å avslutte, men det siste kan ikke få stå uimotsagt. Er det noe denne budsjettavtalen gjør, er det å ta landet i riktig retning, når det gjelder både klassisk naturvern og klimapolitikken. Vi har gjort noen store vedtak i løpet av dette året. Vi har ratifisert Paris-avtalen, vi har også fått tilleggsvedtak i storting og regjering til den, vi har en energimelding som har satt noen målsettinger, ikke minst for nullutslippskjøretøy og biodrivstoff, fram mot 2030, og vi har nå også en sterk klimalov som skal vedtas senere, i tillegg til kollektivsatsing og annet som ligger inne i budsjettet. Vi tar et steg mot 2030. Så må jeg si at det er ingen som sier mer, men gjør mindre enn Arbeiderpartiet. Er det noe vi har fått til i denne perioden, så er det et taktskifte. Og jeg må si at jeg har opplevd Arbeiderpartiet tidligere: Man har vært imot enten det har vært flyseteavgift, økninger av drivstoffavgifter, eller det har vært biodrivstoff. Man går nå offensivt inn, men det er å åpne en åpen dør – som det nettopp er den borgerlige regjeringen som har gjort.
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2016-12-14:
Etter to måneder med intense forhandlinger og flere milliarder kroner ekstra på bordet har Venstre og Kristelig Folkeparti oppnådd utslippsreduksjoner på 13 000 tonn ekstra i 2017. Det kan vanskelig kalles et grønt skifte eller et taktskifte i klimapolitikken. Vi i Arbeiderpartiet la i høst fram vårt alternative budsjett, med en klimapakke som tallfester hvordan Arbeiderpartiet vil nå 2030-målene; 40 pst. utslippskutt. Det er da på 10,5 millioner tonn innen 2030. Samarbeidspartiene har et kutt på 5,3 millioner tonn innen 2030. Mener Venstre at regjeringspartiene – og Fremskrittspartiet i regjering – er de beste til å gjennomføre og nå 2030-målene, eller er Arbeiderpartiets pakke for kutt bedre?
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2016-12-14:
Miljøbevegelsen sa at Venstre og Kristelig Folkeparti ville miste all miljøtroverdighet hvis de ikke klarte å få på plass et budsjett som var bedre enn Arbeiderpartiets alternative budsjett. Det gjorde at budsjettforhandlingene ikke bare handlet om kroner, men også om tonn utslipp. Jeg synes det er bra at diskusjonen har handlet om nettopp det. Vi forsøker å få også debatten i dag til å handle mer om tonn utslipp enn om kroner, men jeg ser at klima- og miljøministeren ikke har tegnet seg og ikke er villig til å svare på spørsmålene han har fått fra Arbeiderpartiet her i dag. Vi hører at klimatalspersonen i Høyre, ut fra sitt regnestykke, mener at samarbeidspartienes klimapakke vil føre til om lag 11 millioner tonn utslipp i 2030. Vi har regnet på det på en raus og redelig måte og kommet fram til at det vil være 5,3 millioner tonn kutt, mens vår pakke – som jo er nevnt flere ganger her i dag, men jeg må nevne den en gang til – vil føre til kutt på 10,7 millioner tonn reduksjon i 2030. Så kan klima- og miljøministeren gå opp på denne talerstolen i dag og si hvor store utslippskuttene vil være i ikke-kvotepliktig sektor i 2030? Det er selvfølgelig vanskelig å regne på kutt framover, men man kan jo forvente at regjeringen har sett på og vurdert det når vi hele tiden snakker om 2030-målene. Det er jo hva vi gjør i hvert budsjettår, som teller. Da Erna Solberg deltok i Politisk kvarter mandagen etter at budsjettkameratene hadde presentert forliket sitt, sa hun at utslippskuttene i 2017 ville være på 662 500 tonn CO2. CICERO-forskere har regnet på dette, og de sier at samarbeidspartiene har pyntet på klimatallene. Talltriksingen er omfattende – hele to tredjedeler av utslippskuttene forsvant etter kontrollregningen. Regjeringspartiene har dermed blåst opp utslippskuttene for 2017, og det kan se ut som de gjør det også for 2030. Jeg vil gjerne høre klima- og miljøministeren svare på utfordringen: Hvor store vil klimagassutslippene i ikke-kvotepliktig sektor være i 2030?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-14:
Noen vil nok hevde at når det gjelder høstens budsjettforhandlinger, ble det veldig mye leven for veldig lite. Men samtidig er det noen ting som framstår som forslag som et bredt flertall i Stortinget etter hvert er enig i. Senterpartiet foreslo i sitt alternative budsjett et CO 2 -fond for næringstransport. Det ser vi også er gjengitt i budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Venstre og Kristelig Folkeparti. Det er et tiltak som ifølge TØI kan kutte opptil 600 000 tonn CO 2 før 2020 og atskillig mer etter 2020, hvis en kommer raskt i gang. Men da er spørsmålet: Hvor raskt har en tenkt å komme i gang? For budsjettavtalen er nokså vag på det punktet. Der sies det at en i revidert nasjonalbudsjett skal rapportere om en prosess og et mulig tidsløp. Vi kan ikke hvert halvår vente på at en skal få nye utredninger eller nye utgreiinger. Hvis dette fondet skal fungere, må det komme i raskt i gang. Da er mitt spørsmål: Hvor raskt mener representanten Elvestuen …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-14:
Fremskrittspartiet er jo et parti som roser seg av ikke å skulle øke skattene og avgiftene til folk. I dette budsjettet har en for det første økt drivstoffavgiftene på en måte som i realiteten ikke gir noen særlig klimaeffekt. Men i tillegg til dette har Fremskrittspartiet vært med på å øke skatter og avgifter for kraftsektoren, altså en sektor som bidrar til stor verdiskaping i Norge. For det første får kraftkommunene et betydelig inntektstap. I tillegg øker grunnrentebeskatningen for en næring som i framtida skal bidra til betydelig verdiskaping i Norge. Hvor bekvem føler Fremskrittspartiet seg med å bidra til å øke skattene for vannkraftnæringen på den måten?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-14:
For det første er Senterpartiet i denne perioden i opposisjon. Da følger vi vårt program og stemmer fra sak til sak, og da havner vi også sammen med Høyre og Fremskrittspartiet i enkelte saker. Det synes vi er helt greit. Det har bidratt til at vi også har fått flertall for en del saker, slik representanten nevnte når det gjaldt snøscooter og blyhagl. Det er Senterpartiet godt fornøyd med. Vi synes dessverre at Høyre og Fremskrittspartiet har lagt fra seg det de egentlig mener om rovdyrpolitikken, og det er litt sørgelig, for der kunne vi også ha dannet et fornuftig flertall. Når det så gjelder budsjettet i høst, viser budsjettinnstillingen at Senterpartiet og Arbeiderpartiet er enig på veldig mange områder når det gjelder energipolitikken og klimapolitikken. Det er også bra, det er også viktig. Jeg kan love representanten at dersom Senterpartiet skulle komme i en posisjon der vi skal forhandle med andre partier om en regjeringsplattform, kommer Senterpartiet sjølsagt til å stille beinharde krav også på dette området, og sørge for å få gjennomslag for så mye som mulig.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-14:
Jeg var ikke klar over at representanten satt med noen stoppeklokke knyttet til forhandlingene om ulv tidligere i år, slik at han var klar over at vi forlot forhandlingene så og så lenge etter at de hadde startet. Vi satt jo der inne en periode, men det er riktig at vi forlot de forhandlingene, fordi Senterpartiet har et annet syn på ulvebestandsmål i Norge enn det flertallet la til grunn. Da ville det også ha vært uriktig å sitte i de forhandlingene og gå sammen med flertallet på det punktet. Når det gjelder andre deler av rovdyrpolitikken, det som angår jerv, bjørn og forholdet til beiteprioriterte områder, har vi gang på gang invitert Høyre og Fremskrittspartiet til nettopp å kunne inngå et fornuftig flertall for å få en mer fornuftig rovdyrpolitikk på de områdene. Dessverre har Høyre og Fremskrittspartiet avslått det gang på gang. Det har forundret Senterpartiet sterkt, fordi vi mener at det er store forbedringsmuligheter i norsk rovdyrpolitikk, ikke minst når det gjelder å ta hensyn til beiteområdene og dem som er avhengige av beiteproduksjon i Norge.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-14:
Senterpartiet synes at disse avgiftsdebattene knyttet til klimapolitikken ofte blir marginale. Det synes vi også høstens budsjettbehandling viser. Her sitter vi i nesten tre måneder og diskuterer noen tiører på drivstoff, og later som om det på en måte er løsningen på klimapolitikken framover. Folk rister jo på hodet. Det skaper ikke noen legitimitet til den overordnede klimapolitikken å føre den type debatter. Jeg tror nok at Venstre og Senterpartiet har forskjellig utgangspunkt når det gjelder skatte- og avgiftspolitikk og klimapolitikk. Venstre har en uendelig tillit til Grønn skattekommisjon. Det har ikke Senterpartiet. Vi mener at Grønn skattekommisjon bommer på veldig mange felt. Den er veldig smal og ser heller ikke verdiskapingspotensialet som ligger i klimapolitikken. Men det vi kan bli enige om nå framover, er omsetningskravet for biodrivstoff. Jeg er helt enig med representanten og med Venstre i at her ligger det store muligheter for norsk skognæring. Men da behøves det at vi kommer lenger enn budsjettinnstillinga, at vi ikke står på hver våre merknader, men samler oss i et felles forlik.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-14:
Jeg hadde egentlig tenkt å spørre statsråden om hvor raskt CO 2 -fondet for næringstransport kunne komme i gang. Men ettersom statsråden slo seg så veldig på brystet når det gjaldt jernbanen og samferdsel, må jeg få lov til å følge det opp litt. Noe av det viktigste en kan gjøre innenfor kollektivtransport, er å elektrifisere norsk jernbane. Det vil gi umiddelbare CO 2 -kutt. Det ville ha kuttet omtrent like mye hvis en hadde elektrifisert Trønderbanen, som det samarbeidspartiene kom fram til i denne nye budsjettavtalen som de nå ble enige om. Men så har i stedet regjeringen og samarbeidspartiene vedtatt et punkt om å utrede og utsette elektrifiseringen av Trønderbanen på en sånn måte at du kanskje må vente i 20 år til for å få den gevinsten på klimagassreduksjon som det kunne innebåret. Da må jeg spørre statsråden: Synes han det er god klimapolitikk å utsette elektrifiseringen av jernbanen – og da særlig Trønderbanen – som det ble fremmet forslag om i finansdebatten?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-14:
Statsråden har pekt på at inntektene i olje- og energisektoren er viktige, og det er helt riktig. I energisektoren er også fordelingen av inntektene viktig. I dette budsjettforslaget har en sett at regjeringen først foreslo å øke grunnrenteskatten på en slik måte at en øker beskatningen av kraftselskapene. I den andre enden velger en også å organisere ting på en slik måte at kraftinntektene til en rekke kraftkommuner kommer til å bli redusert fordi kapitaliseringsrenta ikke er økt i tråd med markedsrenta. I budsjettavtalen er det et kryptisk punkt om at en skal vurdere kapitaliseringsrenta på nytt, og da er mitt spørsmål: Kommer en til å gjøre det før nyttår, eller kommer en til å vente til neste år? Med andre ord: Må kraftkommunene belage seg på å tape 400 mill. kr fra 1. januar, eller kan de forvente at statsråden og regjeringen handler før jul?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-14:
Det berører jo kraftsektoren ganske sterkt. Jeg må få lov til å si det. Statsråden er, selv om han i forrige replikk snakket om sine egne personlige synspunkter, en del av regjeringen. Hvis det er slik at kapitaliseringsrenta ikke har noen betydning – hvorfor er den nevnt i budsjettavtalen? Hvorfor er det et eget punkt i budsjettavtalen om kapitaliseringsrenta for kraftkommunene hvis det bare er snakk om en naturlig markedssvingning? Hvorfor har han da sagt at han skal vurdere det? For en kunne jo her også tenkt seg et mer forutsigbart beregningssystem. Men mitt spørsmål gjenstår jo: Må kraftkommunene belage seg på at de de facto taper 400 mill. kr fra 1. januar, eller vil det skje noe vedrørende det punktet som budsjettavtalen inneholder, før jul?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-14:
Jeg vil benytte anledningen til å nevne et par områder som også inngår i dagens budsjett, men som jeg ikke hadde mulighet til å berøre i mitt hovedinnlegg. Det ene gjelder det utrettelige arbeidet denne regjeringen har gjennomført for å få fjernet ordningen med utjevning av overføringstariffer. År for år er den posten blitt redusert. Så er det blitt plastret litt på i budsjettavtalene. I år har Kristelig Folkeparti bidratt med 10 mill. kr. Statsråden sier at han personlig er glad for det, men det forhindrer ikke at det denne regjeringen har gjort, rett og slett er å prøve å radere ut den ordningen. Det synes Senterpartiet er svært uheldig, og det hjelper ikke med 10 mill. kr når det gjelder å rette opp de skadene som har skjedd over tre–fire år. Dersom denne ordningen skal fungere, må den utvides på en helt annen måte. Det er heller ikke et tilstrekkelig argument, synes jeg, å si at her kommer det til å foregå strukturendringer, så derfor kommer man ikke til å ha behov for denne ordningen. Det er fortsatt sånn at ulikhetene i nettleie kommer til å eksistere i mange, mange år framover. Forsøkene på reduksjon har betydd høyere nettleie for mange tusen nettkunder i ulike deler av landet. Senterpartiet har foreslått at denne ordningen burde styrkes med 100 mill. kr, og det bare som en første opptrapping i det som burde være en bredere ordning for å få mer like nettariffer over hele landet. La meg også få lov til å nevne kulturminnene spesielt. Det hersker bred enighet i det politiske Norge om at kulturminner og kulturmiljø er viktige deler av det vi kaller samfunnets kollektive hukommelse. Kulturarven gir oss kunnskap, fortellinger og opplevelser som kan ha stor betydning for tilhørighet, individuell og kollektiv sjølforståelse, og som kan skape trivsel for enkeltmennesker og grupper. Ofte er det også samfunnsøkonomisk lønnsomt å restaurere og ta vare på gamle bygninger framfor å rive og bygge nytt. Det skapes mindre avfall, det er mindre materialbehov, og det skapes også flere arbeidsplasser per investerte krone. I mange sammenhenger er kulturminner på mange måter også en verdifull kilde til næringsutvikling og verdiskaping. Problemet i dag er at regjeringen har gitt opp å føre en politikk som kan innfri de såkalte 2020-målene som vi alle sammen er enige om. Det er åpenbart at de målene ikke kommer til å kunne nås med det bevilgningsnivået som dagens regjering har lagt seg på. De har rett og slett ikke gjennomført den opptrappingen som måtte til for å nå de målene. Det kommer til å gi særlig store utfordringer når det gjelder fredede hus i privat eie, når det gjelder verdensarven, og når det gjelder tekniske og industrielle kulturminner, verneverdige fartøy, bergkunst og arkeologiske kulturminner. Det skorter ikke på viljen, men det skorter en del på evnen hos denne regjeringen til å få gjort noe med de sakene, og Senterpartiet mener at i alle fall godt over 100 mill. kr er nødvendig i neste års budsjett.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-14:
Jeg skal litt tilbake til frivilligheten. Det er mange sider ved den vi kunne ha diskutert, også det viktige poenget at det offentlige ikke må styre frivillige organisasjoner på den måten at de tvinges til å løpe etter kortsiktige prosjektmidler i stedet for å få en ren aktivitetsstøtte. Statsråden svarte litt på dette med momsrefusjon, og der er det jo flere ordninger, men la oss se på anleggsmomsen for idrettsanlegg. Statsråden sa at dette nå var den største ordningen på Kulturdepartementets budsjett. Ja, det er mulig, men ulikheten i forhold til den rettigheten som næringslivet og det offentlige har, en automatisk rett til å trekke fra momsutgifter, 100 pst., består fortsatt. Fortsatt er det slik at idretten må leve med usikkerheten om de får refusert kun deler av momsutgiftene, og om de må bruke dugnadspenger til å betale resten. Hvordan kan den ulikheten forsvares?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2016-12-14:
Jeg får prøve å svare på mange av de spørsmålene som kom i replikken. Først om Senterpartiet og Arbeiderpartiet: Jeg oppfordrer Tina Bru til å lese innstillingen fra energi- og miljøkomiteen svært godt. Der vil hun se at Senterpartiet og Arbeiderpartiet er veldig enige om de store linjene i norsk energi- og miljøpolitikk. Vi er veldig enige på de fleste områder, og det er nesten sånn at vi kunne satt oss ned og skrevet innstillingen sammen – i fellesskap. Så det samarbeidet behøver ikke Tina Bru å frykte overhodet. Når det gjelder at det er ulike forhold rundt omkring i landet, er vi selvfølgelig klar over det. Derfor satser vi mer nå i tidlig fase,før vi skal innfri nullutslipp fra nye kjøretøyer i 2015, bl.a. ved en sterkere utbygging av en infrastruktur på nullutslippskjøretøy enn hva Høyre og Fremskrittspartiet gjør, og enn det som ligger i budsjettavtalen. Vi ser helt klart at forholdene i landet er ulike. Når det gjelder Grønn skattekommisjon, har ikke Grønn skattekommisjon fasiten på alle spørsmålene. Jeg mener det var galt å sette ultimatum da bilpakken ble presentert. Jeg mener det er feil politikk i et klimaperspektiv, slik som regjeringen og støttepartiene legger opp bilpolitikken i de neste årene.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2016-12-14:
Aller først: Når det gjelder skatter og avgifter og den skattepolitikken som har vært ført i dette landet de siste tre årene, tror jeg det er et godt uttrykk for feilslått politikk i en tid hvor en trenger massiv innsats og støtte, ikke minst til næringslivet, for å skape nye arbeidsplasser. Jobbveksten er totalt borte under den blå-blå regjeringen. Det skapes nesten ikke nye arbeidsplasser – de som skapes, kommer i offentlig sektor. Det er en historisk svak jobbvekst. Arbeiderpartiet tror ikke at skatter og avgifter er svaret på alt, men vi tror det er svaret på mye. Vi tror det er svaret på et godt fellesskap, et velfungerende samfunn. Vi tror også skatter og avgifter er med på å motivere folks atferd i det daglige. Vi har ikke lagt opp til noen brutal skatteomlegging i det budsjettet vi har foreslått – tvert om. Vi viderefører en solid og tro politikk på det området, som vi har gjort i de siste årene. Vi tror altså de fleste tingene løses best i fellesskap.