Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-12-13:
Kristelig Folkepartis representanters forslag om å bedre vilkårene for mindre bedrifter har stort fokus i regjeringa og Senterpartiet og er et viktig tema som må debatteres kontinuerlig. Den internasjonale finanskrisen som nå går over i sin neste fase, nemlig statsgjeldkrisen, gjør at vi må ha enda sterkere fokus på stimulans av småbedrifter framover, fordi konkurransesituasjonen og arbeidsledighetsspørsmålet blir mer krevende framover. Mindre bedrifter er i to former: Det ene er sjølstendig næringsdrivende med ubegrenset økonomisk ansvar. Det andre er ikke-børsnoterte aksjeselskaper med begrenset ansvar. Den mest krevende utfordringen for mindre bedrifter er utfordringen knyttet til sjølstendig næringsdrivende som har svært dårlige sosiale ordninger. Det er ikke tatt fram i forslaget fra Kristelig Folkeparti. Jeg er helt sikker på at Kristelig Folkeparti er opptatt av det, men det er svært liten kunnskap rundt i samfunnet om at for sjølstendig næringsdrivende er det først 16 karensdager, og så er det 65 pst. dekning etter 16. dag, mens lønnsmottakere har 100 pst. fra første dag. Det er en av de viktigste grunnene til at mange yngre personer, kvinner og menn, ikke velger å starte som sjølstendig næringsdrivende, fordi de sosiale ordningene er for svake. Det må være en prioritert oppgave å forbedre det. Videre tar Kristelig Folkeparti opp spørsmålet om faste ansettelser, at det skal være annerledes i små kontra store bedrifter. Det vil Senterpartiet advare mot. Hvis det skal være forskjell i ansettelsesvernet i forhold til om bedriftene er store eller ikke, vil man få to klasser, hvor de små bedriftene er mindre attraktive. Det er ikke heldig. Det er viktig at de små bedriftene er attraktive for sine medarbeidere også. Når det gjelder forslaget om arveavgift ved eierskifte i familiebedrifter, er det først og fremst kommet opp i forbindelse med arv knyttet til driftsmidler. Familiebedrifter er igjen sjølstendige næringsdrivende og ikke-børsnoterte aksjeselskaper. Virkemiddelet som Kristelig Folkeparti tar fram, med redusert arveavgift med 10 pst. per år i en tiårsperiode, kan være ett alternativ. Et annet alternativ, som er mer enkelt å realisere, er at man ser på verdsetting av driftsmidlene ved arv, slik at driftsmidler knyttet til produksjonen verdsettes lavere, og at det dermed blir lettere for neste generasjon å videreføre det. Definisjon av familie er greit i familiebedrifter. Det er mer krevende i ikke-børsnoterte aksjeselskaper, og jeg regner med at forslagsstillerne da tenker på ikke-børsnoterte aksjeselskaper som er heleide av familie og barn. Når det så gjelder formuesskatt på arbeidende kapital, har vi en diskusjon om hva arbeidende kapital er. Hvis en i arbeidende kapital også legger aksjekapitalen, er vi helt ute på vidåtta, for dermed blir det umulig å skille mellom aksjekapital, obligasjoner, bankinnskudd og det hele, og dermed river en grunnlaget vekk fra hele formuesskatten. Professor Terje Rein Hansen har i dagens nummer av Dagens Næringsliv beskrevet konsekvensene av det, og det tror jeg de fleste her i salen ikke ønsker, for alternativet til at den formen for formuesskatt bortfaller, er at en innfører eiendomsskatt. Når det gjelder minstefradrag for sjølstendig næringsdrivende, har det blitt aktuelt fordi minstefradraget for lønnsmottakere har økt kraftig i det siste, mens personfradraget, som også omfatter sjølstendig næringsdrivende, ikke har økt tilsvarende. Så et alternativ til å innføre et eget minstefradrag for sjølstendig næringsdrivende er jo da at personfradraget økes kraftig, slik at en dermed får en mer likebehandling mellom sjølstendig næringsdrivende og lønnsmottakere. Når det gjelder spørsmålet om to aksjelover, er det forslag som er interessante å drøfte videre, på samme måten som regjeringa nå drøfter spørsmålet om fjerning av revisjonsplikt for små aksjeselskaper. Hvis en går inn for å fjerne revisjonsplikten for små aksjeselskaper, noe som vi håper det ligger an til, er det også naturlig å se på å skille mellom små og store bedrifter i forhold til aksjelovgivningen, som gjør at det er mulig å få et enklere regelverk for små aksjeselskaper. Skjemaveldet – alle er enige om det , få snakker om de mange som ønsker det kompliserte regelverket. Min erfaring fra Kommunaldepartementet er at mange i næringslivet ønsker kompliserte regelverk for dermed å ha noen beskjeftigelser. Det er ganske komplisert. Til slutt: Vi er glad for temaet, vi ønsker bedre vilkår, vi ønsker at vi jobber systematisk og grundig med hvert enkelt av dem, for dette blir viktigere i tida framover, når den økonomiske situasjonen forverrer seg rundt oss.