Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2000-11-28:
To profilområder for Kristelig Folkeparti ble særlig nedprioritert i arbeiderpartiregjeringens forslag til budsjett. Kirken og privatskolene opplevde dramatiske kutt, og budsjettforliket kan nesten kalles en livredningsaksjon. Nå er budsjett for privatskoler og kirke økt med over 100 mill. kr. Det arbeiderpartiregjeringen hadde tilgodesett Kirken med i sitt budsjettforslag, kom ut på minussiden i forhold til forrige budsjett. Tilskuddene til den lokale kirken ble kuttet mer enn de 35 nye prestestillingene kostet. Regjeringen la opp til et kutt i de kirkelige fellesrådene på 25 mill. kr. Regjeringen ville åpne for overføringer fra Opplysningsvesenets fond til presteboliger, Nidaros domkirke og det kirkelige medlemsregisteret. Dette ble gjort før økonomimeldingen er blitt drøftet i kirkelige organisasjoner og storting. Å innføre et slikt prinsipp i budsjettsammenheng uten at det blir drøftet i de demokratiske organer, er betenkelig, og disse midlene er nå blitt tilbakeført ved budsjettforliket. Jeg må spørre hvor sammenhengen er mellom ord og handling når Arbeiderpartiet vil forsvare en aktiv folkekirke, som vi har hørt før i dag, samtidig som de bygger den ned i budsjettet. Sakte, men sikkert, har Arbeiderpartiet begynt å ta frivillig sektor inn i sin politiske retorikk. Men det synes som om Arbeiderpartiet ikke har særlig sans for det folkehøyskoler og privatskoler bidrar med av mangfold i vårt demokratiske samfunn. Sentrumspartiene har i budsjettforhandlingene fått tilbake stipendet til 19-åringene som velger ett år på folkehøyskole etter videregående – ett år for modning og ettertanke. Hadde denne stipendordningen blitt kuttet, ville det vært en reell trussel mot rekrutteringen til folkehøyskolene. Likeså har vi fått på plass manglende lønnskompensasjon også for lærere i private skoler, høyskoler og folkehøyskoler, studieplasskutt og tilskudd til private skole- og kirkebygg. Hvorfor ser ikke Regjeringen verdien av de private skoler og høyskoler, men tvert imot kaller disse skolene for ensrettede? Statsråd Giske sier i Skolefokus nr. 19: «Jeg frykter vi får en ny type friskoler dersom privatskolevesenet slippes løs: Skoler som er fri for mangfold, fri for likestilling, og annet vi mener det er verdt å kjempe for.» Jeg kan forsikre statsråden om at selv om jeg også har gått på privatskole, har jeg lært både om mangfold og om likestilling. Jeg ser ingen motsetning mellom dette og det å kjempe for en god offentlig skole. Kristelig Folkeparti er derfor glad for at vi har fått styrket posten for kvalitetsutvikling i grunnskolen med 25 mill. kr. Dette er en videreføring av skolepakka som Bondevik-regjeringen introduserte, og som særlig skal styrke ungdomstrinnet. Det vil gjøre flere skoler i stand til å fremme pedagogisk utviklingsarbeid og muliggjøre tilpasset opplæring. Kristelig Folkeparti ser alvorlig på at ungdomstrinnet nærmest har falt mellom to stoler – 6-åringsreformen på den ene side og Reform 94 på den andre. En bedre ungdomsskole får vi med motiverte lærere som blir skolert i de nye faglige utfordringer som de nå står midt oppe i. Den 10. oktober ble evalueringen av KRL-faget lagt fram. Den viser at det store flertall av foreldre – 86 pst. – opplever dette faget som bra for sine barn. Det oppleves som både spennende og meningsfylt, og har fremdeles forbedringsmuligheter. Utfordringene til lærernes kompetanse i dette faget er derfor påtrengende. Det trengs særlige ressurser til videre- og etterutdanning av lærere. Dette gjelder først og fremst faglig innhold, men også det å lære å kommunisere med foreldre, slik at det skapes tillit mellom hjem og skole. Derfor må KRL-faget fortsatt være et prioritert fag innen etterutdanning for lærere. Kristelig Folkeparti ønsker en god offentlig skole med et felles fag for kunnskap og dialog om tro. En forutsetning for dette er da at kristendom er en sentral del av faget. Vi er ikke ferdig med å dyktiggjøre lærere etter 3-årsbolken som vi nå har hatt siden L97 startet. Noen karakteriserer ungdomsskolen som et oppbevaringssted for ungdom. Jeg vet at skolene er så mye mer enn dette. Det drives utrolig mye godt og kreativt arbeid, men vi vet også at mange lærere sliter med umotiverte elever, med møter og papirarbeid. Så her er det fremdeles mye å gjøre. Kristelig Folkeparti har gjort merkbare politiske grep i et budsjett der kuttene var dramatiske i viktige sektorer.