Abid Raja (Venstre), 2016-12-13:
Transport og kommunikasjon er et av Venstres satsingsområder fordi god kommunikasjon binder det langstrakte landet vårt sammen. Det skaper grobunn for næringsliv og verdiskaping. Venstres hovedprioritet i samferdselspolitikken er å intensivere utbyggingen av konkurransedyktig infrastruktur for miljøvennlig og ressurssparende gods- og persontrafikk. Både nå og i årene framover er en av de viktigste nasjonale oppgavene vi har, å jobbe for å sikre et sikkert og miljøvennlig transportsystem for alle. Norge har forpliktet seg til å kutte klimagassutslipp gjennom klimaforlikene og Paris-avtalen. I 2015 sluttet vi oss også til EUs klimamål om å kutte 40 pst. innen 2030. Dersom vi skal nå dette – og de andre målene – må det kuttes i alle sektorer, både i kvotepliktige og ikke-kvotepliktige, og det må også kuttes nasjonalt. Transportsektoren representerer en stor utslippskilde og står for nesten en tredjedel av de norske klimagassutslippene. I motsetning til industrien, som reduserte utslippene med 38 pst. mellom 1990 og 2014, økte utslippene til transportnæringen med 24 pst. i samme periode. Denne utviklingen må snus, og utslippene fra transportsektoren må kraftig ned i tiden som kommer. Venstre viser med sitt alternative budsjett at vi ønsker å følge opp målsettingene vi har satt oss når det gjelder klima. Vi satser enda mer på jernbane, enda mer på kollektivtransport, sykkel og gange enn det budsjettavtalen legger opp til. Vi skulle gjerne fått til enda mer, men vi mener at vi fikk til mye, og at regjeringspartienes budsjettalternativ er betydelig forbedret i avtalen de inngikk med oss og med Kristelig Folkeparti. Det er viktig og bra at klima og miljø er høyt på dagsordenen. Likevel er det viktig for Venstre å trekke fram at satsingen på kollektiv, sykkel og gange ikke bare er hensiktsmessig for klimaet og lokalmiljøet i byene og i distriktene, satsingen er også av stor betydning for trafikksikkerheten. Mange barn blir kjørt til skolen og barnehagen daglig fordi de mangler gang- og sykkelstier – det er farlige kryss, og det er mange barn som må krysse sterkt trafikkerte veier. Slik kan vi ikke ha det. Økt satsing på sykkel og gange er bra for miljøet, det er bra for folkehelsen, og det er bra for trafikksikkerheten. I fjor fikk jeg gleden av å sykle fra Lindesnes til Nordkapp, og jeg har sett mange av disse farlige gang- og sykkelstiene som norske barn ferdes på over hele det langstrakte land. Det er et stort område der politikerne i lang tid har sviktet, og jeg mener at her er det et stort etterslep som hviler på nåværende regjering, men også på framtidige regjeringer å ta igjen. Dersom vi skal nå målene om at flere skal gå, sykle eller bruke kollektivtransport, må det også tilrettelegges for dette. Vi må bygge ut kollektivtrafikken, vi må bygge ut sykkelveier sammenhengende, og vi må tilrettelegge for fotgjengere. Det hjelper ikke at vi bygger sykkelveier som vi politikere definerer som trygge – de må også oppleves som trygge av trafikantene. Vi må sette trafikantene i sentrum når vi utvikler transportsystemet. Ellers vil vi aldri lykkes i å nå målene våre. Hvis vi skal nå målene vi har satt oss, er det nødvendig å trappe opp innsatsen innenfor kollektivtrafikken, og staten må ta mer ansvar. Skal trafikkveksten i byene våre tas av kollektiv, sykkel og gange, må vi øke overføringen til byene via belønningsordningen. Skal vi nå målet om 40 pst. kutt i transportsektoren innen 2030, må vi også stille krav til fossilfri kollektivtransport. Selv om Venstre synes det er bra at staten nå dekker 50 pst. av kostnadskrevende investeringer i nødvendig infrastruktur i de fire største byene, som f.eks. Fornebubanen, mener vi at det må gjøres enda mer i tiden framover. Byene er ikke i stand økonomisk til å gjøre de nødvendige løftene som trengs for at trafikkutfordringene kan løses på en miljøvennlig måte. Økt statlig finansiering bidrar til at storbyene kan øke satsingen på kollektivtransport. Mange viktige prosjekter må gjennomføres de neste årene, og Venstre ønsker bl.a. at utredning og planlegging av skinnegående trafikk på Ullandhaug i Stavanger og i Nedre Romerike skal igangsettes. Når det gjelder Fornebubanen, tror jeg alle borgerne som pendler og bor i den regionen, er begynt å bli litt lei av politikere som i mange år har lovet at Fornebubanen skal realiseres, mens man ser at det år etter år treneres og forsinkes. Nå – igjen – vet vi at politikerne i Oslo ikke har bidratt til at framdriften holdes. Venstre er også opptatt av gode veier fordi det er viktig for god framkommelighet mellom regionene og for økt verdiskaping, utvikling og levedyktige distrikter og for å dekke næringslivets transportbehov. Venstre mener at både fylkesveinettet og stamveinettet må få høyere standard. Deler av Norge er utsatt for mye uvær, og det påvirker transportsystemene. Venstre er opptatt av at det skal satses på skredsikring, og at infrastrukturen som bygges framover, skal være robust, så det takler dagens og framtidens klima. Dersom vi skal nå nullvisjonen og få ned tallet på antall drepte og hardt skadde i trafikken, må transportsystemet innrettes slik at det fremmer trafikksikker atferd og samtidig beskytter mot fatale konsekvenser av farlig kjøring. Vi må bygge flere midtdelere, rumlefelt og såkalt tilgivende vei med ryddet sideterreng. Vi må satse på føreropplæring, vi må få mer gods over på sjø og bane, og mer av persontrafikken over på jernbane og kollektivtransport. Dagens jernbane er svingete og gammel og preget av ustabilitet, tekniske feil og klimatiske påkjenninger. Derfor er Venstre glad for at vi i samtlige budsjettenigheter har fått økt satsing på jernbane. Etter mangeårig forsømmelse av vedlikehold av jernbanen har vi endelig begynt å ta igjen vedlikeholdsetterslepet. Venstre har fått gjennomslag for å øke planmidlene og investeringsmidlene, slik at vi også framover kan bygge nye traseer og forbedre de eksisterende. Videre planlegging av hele intercity til Lillehammer, Skien og Halden er viktig for Østlandsregionen, men det er også viktig for framtidig utbygging av jernbanen mellom de største byene i landet vårt og for en ren sammenkobling og videre utbygging av jernbanen ut mot Europa. Selv om store deler av Jernbane-Norge er elektrifisert, finnes det en del strekninger hvor lokomotivene fortsatt går på diesel. Dette ønsker Venstre å gjøre noe med. Vi vil elektrifisere Solørbanen, Rørosbanen og Meråkerbanen, og vi vil planlegge for hydrogentog på Nordlandsbanen og Raumabanen. Dette satte vi av midler til i vårt alternative budsjett. Vi må løfte godstransporten over på jernbanen, og vi er glad for at vi fikk gjennomslag for at regjeringen skal vurdere å sikre godstranportørene på jernbanen full kompensasjon for kjøreveisavgift. Venstre ønsker at jernbanen skal være ryggraden i transportsystemet, både for nærtrafikk, fjerntrafikk og godstrafikk. Venstre vil at Norge skal ta en lederrolle innen miljøvennlig transport, og vi mener dette er fordelaktig både for dem som bor i byer og i tettsteder, og for dem som bor i distriktene. Norge har verdens høyeste tetthet av nullutslippsbiler på veien, og teknologiutviklingen går raskt. Vi gleder oss til 2025, da det ikke lenger skal selges nye biler på fossilt drivstoff i Norge. For noen år siden var det mange som tenkte at dette var science fiction, og at vi aldri kom til å komme dit hvor førerløse biler er en realitet, men i dag har teknologien begynt å komme, og vi ser at dette er i ferd med å ta grep. Jeg mener at den politikken som vi har valgt oss for nullutslippsbilene, er god for elektrisitet, men også for hydrogen, og det kan komme andre typer biler i framtiden dersom vi opprettholder den politikken vi har. Norge har vist at fergestrekninger kan elektrifiseres, og vi var først i verden da vi elektrifiserte fergestrekningen Lavik–Oppedal med «Ampere». Venstre mener at det finnes store muligheter for å erstatte fossile ferger og båter med nullutslippsalternativer, og vi mener det bør stilles krav om nullutslippsteknologi i alle fergeanbud. Vi mener også at det bør legges til rette for landstrøm ved flere fergeanløp. Skal Norge fortsette med å gå foran som et godt eksempel i transportbransjen, må vi legge til rette for forskning på ny teknologi. Vi er derfor glade for at vi fikk økt bevilgningene til samferdselsforskning med 33 mill. kr i budsjettavtalen, og for at vi fikk gjennomslag for en utredning av satellittbasert veiprising for tungtransporten. Dersom vi skal nå målene om å redusere utslippene fra transportsektoren med 40 pst. innen 2030, må vil tilrettelegge for et grønt skatteskifte. Varer og tjenester som forurenser, må bli dyrere, og produkter som ikke har negativ klimapåvirkning, må bli billigere. Venstres alternative budsjett viser hvordan det grønne skatteskiftet kan gjennomføres i praksis, og vi håper flere får øynene opp for dette i tiden framover. Avslutningsvis: Venstre stemmer med Arbeiderpartiet og Senterpartiet i forslag 1–3. Videre har vi ved en inkurie blitt stående i merknad, side 42 kolonne 2, under lufthavn på Helgeland. Venstre mener at endelig beslutning vedrørende ny lufthavn på Helgeland er det naturlig å vurdere i behandlingen av NTP 2018–2029. Dermed er det ikke lenger flertall for den merknaden som vi ved en inkurie sto inne i, men her står vi sammen med regjeringspartiene. Når det gjelder SVs forslag, er Venstre i utgangspunktet for det løse forslaget som er omdelt i salen, men i dag kommer vi til å stemme imot fordi vi ikke kjenner til de kostnadene som er forbundet med dette. Men vi vil eventuelt se positivt på dette i forbindelse med neste budsjett.