trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2014-03-19:
Jeg sa i mitt første svar til representanten Omland at det, sånn som jeg ser det, ikke kommer til å skje endringer ved Sørlandet sykehus i overskuelig framtid. Representanten snakker fortsatt som om man står foran en nær forestående nedlegging av tilbudet i Flekkefjord – det gjør man ikke. Jeg håper også Omland, som representant for sitt hjemfylke, bidrar til å redusere den uroen, nettopp for å unngå den negative effekten som representanten tar opp i sitt spørsmål, nemlig at den skaper problemer med rekruttering og tilbud i Flekkefjord. Alternativet til å ha en åpen diskusjon, som starter med mange alternativer, i det offentlige rom er at en lar disse prosessene foregå i lukkede rom. Det tror jeg ikke representanten Omland eller Stortinget ville vært tilfreds med.(Presidenten klubber.) Da må en også bidra til å få fram at dette er en tidsplan som går over lang tid. (Presidenten klubber.)
Bent Høie (Høyre), 2014-03-19:
Vi er alle kjent med at Oslo universitetssykehus har utfordringer knyttet til bygningsmassen. Sykehuset har en samlet bygningsmasse på 1 mill. m2, hvor i underkant av en tredjedel er vernet, og hvor det er betydelige oppgraderingsbehov i deler av bygningsmassen. Oslo universitetssykehus driver i dag på om lag 40 ulike adresser, og sykehuset mener at det i seg selv er et hinder for god og effektiv sykehusdrift. På denne bakgrunn satte Oslo universitetssykehus i gang et arbeid i 2012 for å utrede framtidig lokalisering av funksjoner. Dette skal etter planen legges fram for vurderinger i styret i juni 2014. Oslo universitetssykehus opplyser at det vurderes flere ulike løsninger, bl.a. delt drift mellom Ullevål og Gaustad, inkludert Rikshospitalet, å samle de aller fleste funksjoner på ett av de to stedene, og hva det vil koste å oppgradere og utbedre eksisterende bygninger i stedet for å bygge nytt – det såkalte nullalternativet. Styret ved Oslo universitetssykehus HF godkjente 17. desember 2012 en samlet ramme for idéfaseprosjektet på 36 mill. kr fram til saken legges fram for styret i juni 2014. OUS opplyser at det så langt ligger an til at de samlede kostnader blir noe lavere enn budsjettert når prosjektet etter planen sluttføres fram mot sommeren. Hvor mye den videre planlegging vil koste, er det vanskelig å si noe om nå. Parallelt med idéfaseprosjektet har det pågått helt nødvendige utbedringer av bygningsmassen for å lukke tilsynsavvik knyttet til brann og arbeidsmiljø ved Oslo universitetssykehus. I tillegg arbeides det med tiltak for å utvide kapasiteten, noe som bl.a. innebærer etablering av flere operasjonsstuer og økning av postoperativ- og intensivkapasiteten ved ombygging. Akuttmottaksfunksjonen ved Oslo universitetssykehus er nylig utvidet, og det betyr at mottakskapasiteten vil være tilfredsstillende i god tid framover. Dette inkluderer også ivaretakelse av den regionale traumefunksjonen. Begrepet «Campus Oslo» er ikke ensbetydende med Gaustad, sånn som representanten Bøhler framstiller det. Det brukes dels om hele det eksisterende området Ullevål–Gaustad, inkludert universitetet, og dels om området rundt Gaustad og Blindern.
Bent Høie (Høyre), 2014-03-19:
Dette blir egentlig som svaret til forrige spørrer. Det som er ganske krevende med disse prosessene, er at de skal foregå åpent. Det tror jeg vi alle sammen er enige om. Så er det sånn at det alltid er det meste spektakulære av de ulike alternativene som får mest oppmerksomhet. Det er ofte der en bygger de store sykehusene – den ene løsningen. På samme måte som ved Sørlandet sykehus – i en tidlig fase er det det å ende med ett sykehus som får oppmerksomhet, selv om det er mange alternativer i en tidlig fase i diskusjonen. Det samme er tilfellet ved Oslo universitetssykehus. Det som skaper overskrifter og får helsidene i avisene, er det ene alternativet som er det mest spektakulære, nemlig å samle alt på ett sted. Det betyr ikke at det er det mest realistiske alternativet. Jeg er veldig nøye med å understreke at jeg forventer at alle helseforetak har reelle prosesser. Og skal vi da kunne trekke konklusjoner på et senere tidspunkt, må faktisk de ulike alternativene utredes på en god måte.
Bent Høie (Høyre), 2014-03-19:
Representanten Bøhler har helt rett i sin framstilling av at i Europa er det nok ikke en tendens til at en bygger svære sykehus av den typen som det vil bli hvis en samler all virksomhet ved Oslo universitetssykehus på ett sted. Det er den typen erfaringer som vil bli dratt inn i det arbeidet som nå pågår. Det gjelder også andre helseforetak, som er inne i slike planleggingsfaser. Det hentes også inn kunnskap fra andre land. Det er også sånn at jeg ikke har gitt noen som helst slags signaler om hva som er mitt foretrukne alternativ. Det er rett og slett fordi jeg har heller ingen mulighet til å ha noe foretrukket alternativ så lenge det ikke foreligger noen utredninger som kan gi meg grunnlag for å mene det. Det er kun én beskjed jeg har gitt: Denne regjeringen har ingen prestisje knyttet til at Aker sykehus ikke skal brukes. Tvert imot – jeg mener at Aker sykehus’ bygningsmasse bør brukes for å løse Oslo universitetssykehus’ kapasitetsutfordringer.
Bent Høie (Høyre), 2014-03-19:
Regjeringen vil legge til rette for at skoler sikrer daglig fysisk aktivitet for elevene og stimulerer til et sunnere kosthold. Dette er viktig for barns oppvekst og helse, men det er òg viktig for et godt læringsmiljø. Ferdigheter og kunnskaper om fysisk aktivitet og mat er viktig i det pedagogiske arbeidet, både i skolene og i barnehagene. Det er barnehage- og skoleeier som har ansvar for å tilrettelegge for barnehage- og skolehverdagen, sånn at de fremmer barn og unges helse og trivsel. Dette er forankret i forskrift for miljørettet helsevern i barnehager og skoler og veilederen til denne. Folkehelseloven pålegger kommunene å ha oversikt over folkehelseutfordringene òg når det gjelder kosthold og fysisk aktivitet, og de skal sette inn tiltak for å møte disse utfordringene. Helsemyndighetene og utdanningsmyndighetene samarbeider nå om å etablere Nasjonalt senter for mat, helse og fysisk aktivitet i Bergen. Det nye senteret skal bl.a. arbeide med å formidle kunnskap om hvordan fysisk aktivitet og ernæring påvirker helse og læring. Når det gjelder kosthold, er Helsedirektoratet i gang med å revidere retningslinjene for måltid i skolen, inkludert Skolefritidsordningen. De har invitert til et bredt samarbeid om dette. Direktoratet skal òg se på hvordan ordningen med abonnement på skolefrukt kan innrettes bedre for å appellere til ungdom. Vi følger opp regjeringsplattformen når det gjelder fysisk aktivitet. Jeg mener det er nødvendig å legge et langsiktig løp for å sikre fysisk aktivitet hver dag for alle elever, både i grunnskolen og i den videregående skolen, nettopp fordi fysisk aktivitet er viktig òg for læring. Helsemyndighetene arbeider kontinuerlig med å spre informasjon om kostholdsråd og fysisk aktivitet og med å endre folks holdninger til hva vi spiser, og hvor mye vi rører på oss. Disse temaene er godt egnet for samarbeid mellom hjem, barnehage og skole. Blant annet er helsestasjons- og skolehelsetjenesten viktige aktører her. Det arbeides med nye retningslinjer og revidert forskrift for tjenesten. Mange lykkes med å finne gode løsninger for bedre tilrettelegging av fysisk aktivitet og måltider. Dette må vi ta lærdom av. Sammen med utdanningsmyndighetene og andre aktører skal vi bidra til at det blir mer oppmerksomhet om dette arbeidet framover.
Bent Høie (Høyre), 2014-03-19:
For det første har regjeringen tillit til at skoleeier – altså kommunene – er opptatt av å skape gode skoler for barna. Jeg trodde òg at Senterpartiet hadde stor tillit til det lokale, folkevalgte nivået som har ansvar for skolene i dag. De får jo nå bl.a. årlig oppdaterte folkehelseprofiler for sine kommuner. Det er nedfelt i den nye folkehelseloven at kommunene skal ta hensyn til folkehelseperspektivet i alt sitt arbeid – ikke minst i planarbeidet. Helsetilsynet skal ha et nasjonalt tilsyn til neste år med kommunenes folkehelsearbeid. Vi tror kanskje at det er best å forankre gjennomføringen og måloppnåelsen knyttet til det som er i nasjonale retningslinjer, der skolen hører hjemme, nemlig i kommunen.
Bent Høie (Høyre), 2014-03-19:
Noen av de tiltakene som representanten viste til, er jo de konkrete tiltakene. Hvis representanten lister opp det som er regjeringens konkrete tiltak på området, og så sier at hun vil ha flere tiltak, er det klart at det blir vanskelig til enhver tid å fylle opp representantens liste. Når det gjelder fysisk aktivitet og mat, svarte jeg på dette knyttet til skolen. Men det er ingen tvil om at skolen aldri vil bli i stand til å kompensere hvis foreldrene ikke tar ansvar for barnas aktivitet og mat når de ikke er på skolen. Det hjelper ikke å ha 60 minutter med fysisk aktivitet på skolen hvis foreldrene kjører ungene til skolen og lar dem sitte på datarommet resten av kvelden. Så det er viktig å være tydelig på at dette er familiers og foreldres ansvar. Vi må få ut god informasjon om det og jobbe sammen med ulike aktører for å bedre innholdet i maten i Norge.
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2014-03-19:
«Regjeringen har kuttet tilskuddet med 20 pst. til kommuner som bosetter asylbarn. Samtidig er det et mål å raskere kunne bosette flere av de over 900 barna som venter på asylmottak. Flere kommuner sier nå at bosetting av enslige mindreårige asylsøkere blir vanskeligere. Statsråden har uttalt at hun ønsker raskere bosetting, særlig av barn. Hvis statsråden virkelig mener det, hvorfor kuttes det da i midler som skal bidra til at barn som sitter alene på mottak, kan bli bosatt og bli en del av det norske samfunnet?»
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2014-03-19:
Ifølge statsrådens partikollega og ordfører i Hvaler kommune vil regjeringens politikk «føre til en svekket integrering». Han sier at regjeringen med dette forslaget straffer de kommunene som har vært flinke til å bosette. Dette vil koste Hvaler kommune 6–7 mill. kr, og det tvinger ham til å stanse bosetting av nye asylbarn. Den blå-blå regjeringen straffer altså kommuner som prisverdig har bygget opp gode barnevernstiltak, men enda verre: De barna som sitter i mottak, og som har flyktet og satt livet på vent, må vente enda lenger på å få en kommune å bo i. Mener statsråden at ordføreren i Hvaler kommune tar feil når han sier at kuttet til regjeringen vil føre til dårligere integrering? Hvordan vil statsråden sørge for at kommuner som Hvaler ikke føler seg tvunget til å stanse bosetting av nye asylbarn?
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2014-03-19:
Statsråden nevnte at Arbeiderpartiet foreslo et kutt på 10 pst. Det er helt riktig. Men det vesentlige her – som statsråden unnlot å nevne – er at Arbeiderpartiet reverserte dette raskt, fordi vi lyttet til hva de berørte kommunene og KS sa, nemlig at dette ville hindre bosetting. Arbeiderpartiet valgte å lytte og å reversere. Det er derfor litt underlig at statsråden velger å kutte med 20 pst. og samtidig snakker om en nasjonal dugnad for bosetting. Jeg liker ordet «dugnad», men det som kjennetegner en dugnad, er at det er mange som bidrar. Regjeringens bidrag til denne dugnaden er derfor ikke så mye å skryte av. Vil statsråden lytte til de berørte kommunene og KS og reversere dette kuttet, slik at flere asylbarn blir bosatt?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Ved utgangen av februar i år ventet 945 barn på bosetting. Av disse har 434 fått kommuneplass og flytter til en kommune i løpet av kort tid. Denne regjeringen har økt integreringstilskuddet for barn for å få en raskere bosetting av denne gruppen. Refusjonsordningen for kommunenes utgifter til barnevernstiltak, som representanten her viser til, gjelder kun for enslige mindreårige flyktninger. 142 av dem som nå venter, er enslige mindreårige flyktninger. Fram til og med 2013 refunderte staten 100 pst. av kommunenes utgifter til barnevernstiltak knyttet til enslige mindreårige asylsøkere og flyktninger utover en kommunal egenandel. Regjeringen Stoltenberg II foreslo i sitt budsjett for 2014 å redusere refusjonen fra 100 pst. til 90 pst. Dette forslaget tilsvarte en innsparing på anslagsvis 120 mill. kr. Vi var enig med Stoltenberg-regjeringen i at utviklingen mot at alle enslige mindreårige flyktninger trenger et barnevernstiltak, ikke er den rette veien å gå. Regjeringen foreslo derfor å redusere refusjonen til 80 pst., tilsvarende ytterligere 120 mill. kr. I tillegg ble regjeringen enig med Kristelig Folkeparti og Venstre om å styrke det særskilte tilskuddet ved bosetting av enslige mindreårige flyktninger med 120 mill. kr. Vi har omfordelt midler mellom to ordninger som begge er rettet mot enslige mindreårige flyktninger. Det ordinære tilskuddet for bosetting av enslige mindreårige flyktninger har økt parallelt med reduksjonen i refusjonsordningen. Regjeringen ønsker å vri finansieringen av tiltak for enslige mindreårige over til det særskilte tilskuddet som utbetales til alle kommuner for hver enslige mindreårige flyktning de bosetter. Barn skal få den oppfølgingen som hver enkelt trenger. Men alle barn trenger ikke et barnevernstiltak ute i kommunen. Ved å overføre midler fra refusjonsordningen til det særskilte tilskuddet gir vi kommunene større frihet til selv å finne de løsningene de mener er best for det enkelte barn. Kommunene står nå fritt til å benytte det særskilte tilskuddet til de tjenestene kommunene selv mener er best for barna. Økningen i 2014 av integreringstilskuddet og det særskilte tilskuddet utgjør til sammen en større overføring til kommunene enn reduksjonen i refusjonsordningen for barnevernstjenester. Samlet sett kommer kommunene bedre ut i 2014 enn i 2013. Så langt har kommunene økt bosettingen med 24 pst. i forhold til samme tid i fjor. Det er ikke nok, men det går i riktig retning. Vi har en samarbeidsavtale med KS, med klare mål om bosetting av flyktninger. Avtalen forplikter kommunene og staten. Jeg har store forventninger til at kommunene også i framtida vil være med og bosette dem som trenger det.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Jeg registrerer hva representanten tar opp. Jeg synes det er synd hvis det er noen kommuner som ikke klarer å bosette, slik de har lovet. Vi har en avtale med KS og kommunene, som skal klare å få til bosetting. Det vi nå har gjort, innført en egenandel, mener jeg er den rette veien å gå. Samlet sett vil kommunene få mer penger til sitt arbeid med bosetting og integrering enn det de hadde i 2013. De barna som trenger hjelp, skal få det. Men ikke alle barn trenger barnevernstiltak ute i kommunene. Ved å øke det særskilte tilskuddet som skal gå til enslige mindreårige flyktninger, og ved å øke integreringstilskuddet vil kommunene få en bedre økonomi til å bosette både voksne og barn i sin kommune.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Som jeg sa i mitt forrige svar, har kommunene samlet sett fått en bedre økonomi i 2014 enn de hadde i 2013 når det gjelder integreringstilskudd. Det denne regjeringen har gjort, er at vi har omfordelt midler. Det er en egenandel på barnevernstiltak – nå snakker vi om barnevernstiltak, og alle barn trenger ikke barnevernstiltak ute i kommunen – og vi har økt det særskilte tilskuddet til å bosette enslige mindreårige asylsøkere, samtidig som vi har lik sats for barn. Så kommunenes mulighet til å bosette mindreårige flyktninger og asylsøkere er like god i 2014 som den var i 2013 – faktisk bedre.
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2014-03-19:
«Søvnapné er en dødelig sykdom. Beregninger tyder på at flere hundre tusen nordmenn lider av søvnapné, men de færreste blir diagnostisert. Det er ifølge nettsiden Fritt Sykehusvalg lange ventelister til utredning og behandling av denne sykdommen. Faren for hjerneslag, hjerteinfarkt, diabetes og depresjoner øker for hver pustestopp ut over det normale. Ubehandlet søvnapné gir økt sjanse for arbeids- og trafikkulykker. Hva vil statsråden gjøre for å kutte de lange ventelistene på søvnutredning?»
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2014-03-19:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg har også blitt informert om at det finnes en metode for å avgjøre om en person kan ha søvnapné eller utelukke det. Denne metoden kan, som statsråden sa, brukes av fastlegen etter kort opplæring, og den krever ikke sykehusinnleggelse. Ved en mer utstrakt bruk av denne metoden kan man altså luke ut de pasientene som ikke har søvnapné, og dermed fjerne disse fra ventelistene for søvnutredning på sykehus og forkorte ventelistene. Denne metoden brukes bare av noen få allmennpraktiserende leger fordi det ikke finnes refusjonsordninger eller takster for denne diagnostiseringen. Vil statsråden legge til rette for at man får takster for dette arbeidet, sånn at flere fastleger vil ta i bruk denne diagnostiseringsmetoden?
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2014-03-19:
Jeg takker statsråden for svaret og har ikke ytterligere spørsmål. Takk.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2014-03-19:
«Utviklingsplan 2030 er sendt på høring med forslag om bare ett sykehus på Sørlandet. Dette har vakt sterke reaksjoner, og 5 000 deltok i fakkeltog for å bevare akutt- og fødetilbudet ved Flekkefjord sykehus. Regjeringen varsler ny nasjonal helse- og sykehusplan i løpet av 2015, og ifølge statsråden blir denne så detaljert at de regionale helseforetakene vil bli overflødige. Vil statsråden be Helse Sør-Øst avvente videre behandling av Utviklingsplan 2030 til nasjonal helseplan er lagt fram?»
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2014-03-19:
Jeg takker for svaret, men jeg hadde håpet at svaret hadde vært annerledes ut fra den frustrasjonen som er skapt lokalt om dette. Det er hevet over enhver tvil at lokalsykehuset med dets akuttberedskap i Flekkefjord har reddet mange liv. I regjeringsplattformen står det følgende: «Sykehusplanen må også omhandle lokalsykehus og den viktige rollen de har for å sikre beredskap for liv og helse i hele landet.» Kan statsråden utdype nærmere hva regjeringen legger i de formuleringene? Vil det bety, ut fra hovedspørsmålet, at den nye sykehusplanen vil definere hvilket innhold som skal være ved Flekkefjord sykehus, og avklare om sykehuset vil miste sitt akutt- og fødetilbud?
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2014-03-19:
Det er vel ingen tvil om at det er skapt usikkerhet, og det håper jeg statsråden har fått med seg nå, med 5 000 i fakkeltog i Flekkefjord. I Fædrelandsvennen 14. mars i år advarer også helse- og sosialdirektøren i Kristiansand kommunene mot den nye utviklingsplanen, ut fra at det i planen er foreslått mange oppgaver overført fra sykehuset til kommunene, uten at ressurser også overføres. Flekkefjord sykehus er et av landets mest veldrevne når det gjelder både økonomi og kvalitet. Sykehuset har klart å skaffe seg dyktige leger og dyktig personale gjennom mange års omfattende satsing hovedsakelig i Tyskland. Disse utgjør en viktig bærebjelke. Med bakgrunn i at akutt- og fødetilbudet foreslås nedlagt i høringen, fryktes det nå for rekrutteringen og tap av personell. Og spørsmålet er: Bekymrer det statsråden at ved ikke å avvente den nasjonale helseplanen kan det skapes problemer med rekruttering og tap av personell? Og videre …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2014-03-19:
Spørsmålet lyder: «I en debatt i Stortinget 11. desember 2013 om kapasitetsproblemene ved Oslo universitetssykehus, OUS, de første årene ble det kritisert at sykehusets planlegging dreier seg for mye om den langsiktige visjonen Campus Oslo. Den handler om å avvikle Ullevål og Aker og bygge sammen nye OUS i én stor enhet i Gaustad-området. Prosjektet vil kunne ta en 30 års tid og koste 35–40 mrd. kr, og det ble i Stortinget påpekt at det er høyst usikkert om det vil få politisk oppslutning. Hvor store ressurser har OUS brukt og vil bruke framover på planlegging av Campus Oslo?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2014-03-19:
Tusen takk for svaret. Det var interessant å høre at det, etter statsrådens oppfatning, er slik at man opererer med reelle alternativer i dette prosjektet, også å utvikle bygningsmassen der den ligger i dag. Det er sånn at bygningsmassen på Aker er den best vedlikeholdte hvis man sammenlikner Ullevål og Aker, og ca. 60 pst. av bygningsmassen på Aker er i god stand og kan brukes umiddelbart. I de presentasjonene som det har vært operert med til nå, har det virket som om det man trekker fram og vil anbefale, er å legge opp til noe rundt det som heter Campus Oslo, et konsentrert alternativ i Gaustad-området. Det er den delen det har vært fokusert mest på. Er det slik at statsråden er helt avventende til de ulike alternativene og ikke har noen preferanse?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2014-03-19:
Da oppfatter jeg statsråden slik at verken eier, Helse Sør-Øst, eller departementet har gitt noen som helst slags signaler om hvilken av de løsningene man ønsker, og at det er slik at det kommer til politisk behandling på et tidspunkt. Jeg vil gjerne spørre i hvilken form statsråden vil bringe fram for Stortinget det som etter hvert blir konklusjonen på det løpet man skal kjøre videre. Og jeg vil føye til et spørsmål. Erfaringene vi har til nå med å lage en så stor enhet som skal ha mellom 18 000–20 000 ansatte, som det er ved Oslo universitetssykehus, gjør at vi stiller store spørsmål ved om stordriftsfordelen faller bort når det blir for stort. Vi har sett at sykehus nedover i Europa, ofte i store land, bygges med 4 000–5 000 ansatte. Det er sjelden vi ser de dimensjonene som vi ser i våre nærområder, som ved Oslo universitetssykehus. Så spørsmålet blir om man skal gå videre i det sporet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-03-19:
«Helsedirektoratet har nyleg kome med sine tilrådingar for kosthald og fysisk aktivitet. Barn må ha minst éin time fysisk aktivitet kvar dag og minst tre gongar i veka med høg intensitet. Viktigheita av auka inntak av grønsaker, frukt og bær blir òg presisert. Over 90 pst. av barna går i barnehage, og dei aller fleste yngste skulebarna går også i Skulefritidsordninga. Vil statsråden ta ansvar for tilrettelagd barnehage- og skulekvardag slik at dei nye tilrådingane frå Helsedirektoratet kan gjennomførast?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-03-19:
Takk for svaret. Helsedirektoratet sine anbefalingar er jo presiserte no i forhold til tidlegare. Helseeffekten av kosthald er gjord tydeleg, og for første gong er det anbefalt òg å redusera sitjestillingar for barn og ungdom, vaksne og eldre. Samanhengen mellom fysisk aktivitet og helsegevinst er gjord veldig tydeleg. Paradokset er at regjeringa har redusert kravet til fysisk aktivitet i skulen i forhold til det som står i folkehelsemeldinga, for i regjeringsplattforma står det at skulen skal leggja til rette for auka fysisk aktivitet, men det er ikkje ei målsetjing om 60 minutt om dagen. Regjeringa har òg kutta ut gratis frukt og grønt. Så spørsmålet mitt er korleis statsråden trur at det regjeringa har gjort, verkeleg kan bidra til at vi oppnår det som helsemyndigheitene anbefaler når det gjeld fysisk aktivitet og kosthald.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-03-19:
Det viktigaste er å få barn og unge til faktisk å eta sunnare og å få dei til å vera meir fysisk aktive. Når svaret er at vi må ha tillit til skuleeigarar og lokalt sjølvstyre, meiner eg at det er ei ansvarsfråskriving frå ein helse- og omsorgsminister som har ansvar ikkje berre for behandling, men òg for folkehelse og førebygging. Spørsmålet er kva slags konkrete tiltak helseministeren vil setja i gang, utanom å visa til nasjonale senter og nye planar og sånt. Kva slags konkrete tiltak vil helseministeren setja i verk ute, etter dei nye påpeikingane frå Helsedirektoratet?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-03-19:
«I budsjettet for 2014 er ikke Retretten, en frivillig organisasjon for personer som sliter med rusavhengighet i Oslo, tilgodesett med midler. Retretten har et spesielt samarbeid med fengsler og rusavhengige. I budsjettåret 2014 kan det synes som om denne organisasjonen ved en inkurie er falt ut av tilskuddsordninga. Vil statsråden sørge for at Retretten får tilskuddet de har søkt om, også i 2014?»
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-03-19:
Jeg takker for svaret og kan si at for Arbeiderpartiet har Retretten vært viktig helt fra Britt Hildeng for første gang stilte spørsmålet i spørretimen i 2005 til daværende justisminister Dørum. De gjør en god jobb, og de har fått økte bevilgninger de siste årene – fra 80 000 kr i 2010 til 300 000 kr. Slik som jeg har forstått det, var det en inkurie som førte til at de ikke ble lagt inn i den budsjettposten som fremdeles har øremerking. Jeg vil da spørre justisministeren om han – i sine vurderinger – vil sørge for at Retretten i framtida i hvert fall kommer inn under regelverket, og at Retretten skal være tilbake på den faste posten i 2015-budsjettet.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-03-19:
Nei, det kan du ikke, og det ber jeg deg heller ikke om. Jeg bare ber deg om å svare på om du vil sørge for at Retretten kommer inn på den budsjettposten som fremdeles ligger i departementets portefølje som tilskudd til frivillige organisasjoner. Som du også påpeker, gjør Retretten en veldig god jobb. Det har vært tverrpolitisk tilslutning til det arbeidet de har gjort, og jeg vet at fremskrittspartirepresentanter også har vært veldig engasjert i det arbeidet Retretten gjør. Jeg tror faktisk ikke det er noen partier på Stortinget som ikke mener at det arbeidet de gjør, har stor verdi. Mitt spørsmål til deg er om du når du nå setter deg ned med budsjettåret 2015, vil slå et slag for Retretten.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Stiftelsen Retretten er en brukerstyrt stiftelse som tilbyr fengselsbesøk og oppfølging etter endt soning til straffedømte med rusproblemer. Retretten fikk i budsjettåret 2013 tilskudd på 300 000 kr over kapittel 430, post 70. Det er ikke øremerket midler til Retretten for 2014. Det var heller ikke foreslått øremerkede midler til stiftelsen i den forrige regjeringens budsjettforslag for 2014. Tilskuddsmidlene for i år er kunngjort offentlig av Justis- og beredskapsdepartementet. Forvaltningen av tilskuddsmidlene er fra og med 2014 overført til Kriminalomsorgsdirektoratet. Tilskudd vil derfor som hovedregel bli gitt etter søknad til direktoratet. Frivillige organisasjoner spiller en viktig rolle under straffegjennomføringen og ved tilbakeføring til samfunnet. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen foreslo å øke bevilgningene og tilskuddsmidlene i sin tilleggsproposisjon til statsbudsjettet med 10 mill. kr. Av dem er 2,5 mill. kr gått til tiltak for frivillige organisasjoner innenfor kriminalomsorgens område. Så vi har altså vesentlig styrket de frivillige organisasjonene som samarbeider med kriminalomsorgen om bl.a. tilbakeføring. Målsettingen for tilskuddsordningene er å støtte opp under frivillig virksomhet under kriminalomsorgens virkeområde. Tilskuddene skal bl.a. gå til frivilliges arbeid med besøkstjeneste, motiveringsarbeid, samtalegrupper, sosiale tiltak, kulturtiltak, bistand til praktiske oppgaver og til å hjelpe ferdige sonede fanger til et liv utenfor murene, uten kriminalitet. Siden tildelingsmyndigheten nå ligger hos Kriminalomsorgsdirektoratet, kan jeg ikke gå inn på hvilke organisasjoner som vil få tilskudd.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Som jeg nettopp nevnte, har vi gjort om tilskuddsforvaltningen i departementet. Det er Kriminalomsorgsdirektoratet som nå gir tilskudd etter søknad. Jeg synes det er en ryddig og god måte å håndtere tilskuddsproblematikken på. Da jeg i sin tid var leder av kontroll- og konstitusjonskomiteen, hadde vi en stor sak hvor vi gjennomgikk tilskuddsforvaltningen i alle departement. Den avslørte dramatiske svakheter i enkelte departement, og det ble gjort store endringer i hele departementsporteføljen når det gjelder tilskuddsforvaltning. Det var kloke valg som i stor grad ble gjort av den forrige regjeringen da en la om tilskuddspraksisen. Vi har videreført store deler av den nye forbedrede tilskuddspraksisen i dag, men vi mener likevel det er riktig at det er fagmyndighetene som i første rekke bidrar til å tildele disse tilskuddene. Hvilke inkurier som den forrige regjeringen har gjort seg skyldig i i sitt eget budsjettforslag, kan ikke jeg svare på.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Jeg har veldig mange gode ord å si om Retretten og den jobben de gjør. De gjør en kjempefin innsats for veldig mange, har stor betydning i manges liv og gjør en forskjell. Jeg tror representanten har rett i at det er tverrpolitisk enighet om at den jobben som der gjøres, er god. Samtidig må jeg be om respekt for at jeg ikke behandler søknader om tilskudd fra Stortingets talerstol.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Siden presidenten tillot representanten Slagsvold Vedum under forrige spørsmål å gå utenfor forretningsordenen, har jeg lyst til å gjøre Slagsvold Vedum oppmerksom på at denne regjeringen tar sikkerhet og beredskap på alvor. Som tidligere landbruksminister burde han være klar over hva som er sektoransvaret som landbruks- og matministeren har innenfor eget felt, så jeg er forundret over den merkelige tiraden han innledet med i stad. Jeg synes dette var nødvendig å si, siden presidenten tillot dette helt ubegrunnede, overraskende og innsiktsløse angrepet. Så til det gode spørsmålet fra representanten Klinge. Politiet på Gardermoen opplyser at den aktuelle presseomtalen ikke gir et korrekt bilde av situasjonen. Det er riktig at politiet som utfører personkontroll ved grensestasjonene, ikke har tilgang på tekniske hjelpemidler som automatisk varsler at et pass er forfalsket eller på annen måte ikke tilhører vedkommende reisende, men det er klare regler og prosedyrer for hvordan grensekontrollørene skal utføre dokumentkontroll for å oppdage uregelmessigheter ved reisedokumentene. Da er det viktig å skille mellom det som er Schengen-land, og det som er non-Schengen-land. Ved reiser til og fra destinasjoner utenfor Schengen-området utføres det jevnlige personkontroller. Ved reiser innenfor Schengen-området, utføres det som kjent ikke systematisk kontroll. Her er det transportselskapet som egentlig sjekker den reisendes identitetspapirer. Reisende til og fra non-Schengen-destinasjoner skal undersøkes grundig og undergis en skikkelig kontroll, som innebærer at pass og andre reisedokmenter sjekkes for ekthet og gyldighet. Pass som presenteres av statsborgere utenfor Schengen-området, skal sjekkes bl.a. mot Schengens informasjonssystemer, som inneholder meldinger om stjålne pass. Dokumentene kontrolleres også visuelt, i tillegg til at politiet stiller oppfølgende spørsmål for å avklare om det er mistenkeligheter rundt reisedokumentet. Pass som tilhører borgere av Schengen-land, skal også undersøkes for å avdekke mulige irregulariteter. Ved mulig mistanke skal dokumentet undersøkes videre via tekniske hjelpemidler eller relevant registersjekk for å avsløre eventuelle forfalskninger eller ugyldighet. Passkontrolløren skal alltid ha oppmerksomhet rettet mot å sikre at den reisende er korrekt innehaver av passet. Ved mulig mistanke om at så ikke er tilfellet, skal vedkommende tas til side for ytterligere gransking. Gardermoen politistasjon har dokumentgranskere i tjenesten som bistår ved slike tilfeller. Det er adgang til å foreta stikkprøver av reisedokumenter fra Schengen-borgere, hvor undersøkelsene er tilsvarende de som benyttes for ikke-Schengen-borgere. Norsk politi gjennomfører på denne måten et kontrollregime som oppfyller internasjonale krav til grensekontroll, og kravene til flysikkerhet og avverging av kriminalitet står sentralt.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Det skal godt la seg gjøre å svare utfyllende på de to spørsmålene på ett minutt. Schengen-avtalen har mange store fordeler ved seg, men den har også en del ulemper. For å kompensere for noen av disse ulempene, f.eks. knyttet til returspørsmålet, som representanten Klinge tar opp, har vi vært opptatt av – det var også den forrige regjeringen opptatt av – at straffenivået for å bryte innreiseforbudet etter utvisning økes vesentlig. Vi har nå begynt å få dommer basert på det nye lovverket, som viser at de som tas for ulovlig innreise til Norge, straffes ganske hardt. Det er ett tiltak som kompenserer for én av ulempene ved Schengen-området. Men fordelen ved å kunne reise passfritt innenfor Schengen-området er veldig stor for de aller, aller fleste av oss, selv om det også gir oss en del særskilte utfordringer. Det å innføre passkontroll innenfor Schengen-området rommer ikke Schengen-avtalen noen mulighet for, med mindre det er helt ekstraordinære og spesielle tiltakssituasjoner. Vi er nok ikke der i dag at vi kan påberope oss det.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Jeg er enig med representanten Klinge i at det ikke er noe overgrep å måtte ta frem passet når en skal reise inn i et land utenfor Schengen, men det representanten legger til grunn, er en fundamental kritikk av Schengen-avtalen. Den er vedtatt i Stortinget. Denne regjeringen forholder seg til at vi har Schengen-avtalen, og det vi gjør, er derfor å holde oss innenfor rammene av Schengen-avtalen. Det betyr også at vi kan gjennomføre tiltak for å bli enda bedre på yttergrensekontrollen, altså kontrollen av dem som er utenfor Schengen-området. Vi bidrar ikke minst internasjonalt for å sikre bl.a. søreuropeiske land et bedre og mer effektivt system som kan bidra til å løse en del av de negative sidene som en også får av en avtale som skal ivareta friheten til folk flest. Jeg tror ikke at det er rom for å gjennomføre det representanten Klinge egentlig ønsker, nemlig passkontroll for alle som vil inn i Norge. Vi må heller gjennomføre nødvendige tiltak for å kompensere for de ulempene passfriheten innenfor Schengen medfører, samtidig som vi andre nyter godene av denne passfriheten.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
I denne regjeringen er det landbruks- og matministeren som har ansvaret for matberedskapen. Samfunnssikkerhet og beredskap er blant statens viktigste oppgaver. Samtidig er samarbeidet mellom offentlige myndigheter og private aktører en viktig del av moderne beredskap. Matvareforsyning er en kritisk samfunnsfunksjon. Forsyningsberedskapen innenfor matvaresektoren er basert på at både nasjonal produksjon og import langt på vei kan opprettholdes også i kriser. En fullstendig avsperring av forsyningslinjer over noe tid anses ikke å være realistisk etter de gjeldende planforutsetningene. Justis- og beredskapsdepartementet har en samordningsrolle for samfunnssikkerhet og beredskap. Det enkelte departementet har ansvar for samfunnssikkerhet og beredskap innenfor egen sektor. Nærings- og fiskeridepartementet har koordineringsansvaret for beredskapsplanlegging og krisehåndtering innenfor matvareforsyning. Nærings- og fiskeridepartementet skal bidra til å gjøre næringslivet i stand til å levere varer og tjenester også i kriser. Dette gjør departementet bl.a. gjennom næringsberedskapsloven og ved et formelt samarbeid med matvaredistributørene gjennom Rådet for matvareberedskap. Landbruks- og matdepartementet har fagansvar for matforsyningsberedskapen i deler av verdikjeden, fra primærnæring til industri. Departementet skal innenfor sin sektor bidra til at industri og handel kan opprettholdes for å sikre forsyninger av jordbruksvarer til det norske markedet i eventuelle kriser. Dette gjør departementet bl.a. ved å legge til rette for kontinuerlig produksjon, ivaretakelse av produksjonsgrunnlaget og å bidra til nødvendig supplering av norsk produksjon gjennom import. Det er tett samarbeid mellom Nærings- og fiskeridepartementet og Landbruks- og matdepartementet om matforsyningsberedskapen. Næringsmiddelindustrien er også en viktig del av verdikjeden, og i situasjoner med forstyrrelser, f.eks. som følge av logistikk- eller produksjonsproblemer, skade eller sykdom, er det viktig å ha et godt nettverk og samarbeid mellom myndigheter og private aktører. Samfunnet er videre avhengig av at varehandel, logistikk og distribusjon fungerer mest mulig uforstyrret i alle situasjoner. For at produksjon, foredling og distribusjon av mat skal kunne foregå på en effektiv måte, er det dessuten nødvendig at andre samfunnsfunksjoner og infrastruktur fungerer tilfredsstillende. Det overordnede målet for matforsyningsberedskapen er å bidra til å gjøre landet best mulig dekket med innenlands produserte landbruksvarer i en krisesituasjon og i tillegg bidra til å opprettholde forsyning av nødvendige matvarer gjennom import. Dagens matvareberedskap bygger på et samspill mellom departementer, myndighetsorganer og private aktører. Det bør fortsatt være slik.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Det er selvfølgelig viktig at vi har en beredskap som tar inn over seg ulike scenario. Det er sånn at under den forrige regjeringen økte importen av matvarer til Norge med 90 pst., eller 20 mrd. kr. Så selvforsyningsgraden gikk ned under åtte år med senterpartistyre. Vi ønsker å øke produksjonen av matvarer for nettopp å imøtekomme behovet for å ha matvaresikkerhet i Norge. Det jeg sa i forbindelse med kornsilosaken, var at jeg ikke ser det som et statlig ansvar å eie en kornsilo. Jeg ser det som et statlig ansvar å ha et beredskapslager for korn, hvis det er det vi kommer fram til at er nødvendig. Vi har nå en utredning som holder på fram til 1. juni, og vi kommer da tilbake til Stortinget med en konklusjon på hva regjeringen ønsker der. Det som var saken, var at Felleskjøpet eide området rundt, de var med på å selge dette området, bøndene var engasjert, og mitt svar var da at hvis en ønsket å stanse salget, var Felleskjøpet den som sto nærmest i rekken til å gjøre det.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Jeg mener det var andre spørsmål som også burde belyses enn dem som SLF hadde fått i mandat av den forrige regjeringen å se på, bl.a. hvordan en slik lagring eventuelt kan skje. Så synes jeg egentlig denne debatten er ganske forunderlig, for i 2008 hadde vi en matvarekrise i verden, der prisene på mat gikk kraftig opp. Den gangen satt Senterpartiet i regjering. Det gjorde de for så vidt i åtte år sammenhengende, uten at de i den perioden, med rent flertall, fant behov for å opprette et beredskapslager for korn. Det fant de først ut på tampen av den perioden da de skulle gå av og overlate styringen til en annen regjering, og la da inn 5 mill. kr, som er langt fra nok til å dekke de kostnadene som vil bli med et slikt beredskapslager. Jeg er opptatt av at vi skal ha en grundig og god utredning i denne saken. Det arbeidet som var gjort av den forrige regjering, mener jeg ikke var godt nok. Det er derfor vi nå ber om en vurdering der man ser på flere spørsmål.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Den forskriftsendringen som etterspørres av representanten Arnstad, er under arbeid i departementet og vil om kort tid bli sendt på høring sammen med høring om ny landbruksveiforskrift. Denne endringen vil gjøre det lettere å få til et hensiktsmessig skogsveinett som grunnlag for et aktivt og bærekraftig skogbruk. Så svaret på spørsmålet fra representanten Arnstad er – ja.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Dette er en forskriftsendring som jeg vet det er jobbet med ganske lenge i departementet også før denne nye regjeringen tiltrådte. Jeg håper at vi skal få den på plass før det, men det kan jeg ikke garantere. Det jeg i alle fall skal garantere, er at jeg skal gjøre alt jeg kan for å få den ut så fort som mulig. Jeg er veldig glad for at vi i årets budsjett har fått til en satsing på skogsbilveier som innebærer en 30 pst. økning fra 2013, og som vil gjøre at vi kan hente ut mer av de ressursene som står og vokser, som våre forfedre har plantet, og som kan gi oss grunnlag for vekst og arbeidsplasser i distriktene.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Etter regjeringsskiftet har vi satt fart i dette arbeidet, og vi skal prøve å gjøre dette så raskt som mulig og få ut denne endringen så raskt som overhodet mulig.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Jeg er opptatt av trygg mat, god dyrehelse og god dyrevelferd. Veterinærinstituttet har en viktig rolle i å oppnå dette. Veterinærinstituttet er en viktig kunnskapsleverandør for myndighetene når det gjelder sykdommer hos fisk og landdyr og sykdom som smitter mellom dyr og mennesker. Veterinærinstituttet bidrar også i forebygging og håndtering av hendelser som skyldes smittestoffer og andre helseskadelige stoffer i fôr og mat. Landbruks- og matdepartementet har i tildelingsbrevet til Veterinærinstituttet bedt om at det legges vekt på å videreutvikle organisasjonen. Arbeidsprosesser skal effektiviseres, og den totale kompetansen skal utvikles og utnyttes enda bedre. Instituttet skal styrke beredskapsevnen innenfor biotrygghet. Veterinærinstituttet har sitt hovedkontor i Oslo og har regionale laboratorier i Sandnes, Bergen, Trondheim, Harstad og Tromsø. Hovedkontoret skal flyttes til Ås og samlokaliseres med Norges miljø- og biovitenskapelige universitet og andre landbruks- og matforskningsinstitutter. Veterinærinstituttet har et eget styre. Styret er ansvarlig for å gjøre nødvendige tilpasninger avhengig av samfunnsutviklingen og endrede behov der de tar hensyn til helheten i oppgavefordeling og tiltak for å sikre en kostnadseffektiv og bærekraftig organisasjon. Som en del av dette arbeidet vil oppgavene ved de regionale enhetene kunne bli videreutviklet, redefinert og omstrukturert. Veterinærinstituttet skal legge prinsipielt viktige saker fram for mitt departement. Jeg regner med å få styrets vurderinger og konklusjoner oversendt med det første. Jeg vil da sette meg grundig inn i saken og gjøre min vurdering. Jeg vil orientere Stortinget om saken på egnet måte.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Når denne saken kommer på mitt bord, vil jeg i alle fall gå grundig inn i den og se på hvilke vurderinger som er gjort av Veterinærinstituttet. Jeg er opptatt av at vi skal ha et sterkt og godt fungerende veterinærinstitutt over hele landet. Så skal jeg selvfølgelig komme tilbake til Stortinget på egnet måte, slik at også Stortinget får ta stilling til saken. Dette er en prosess som er i gang. Jeg kan ikke konkludere før jeg har fått saken. Jeg vil bruke tid på å gå igjennom den først.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-03-19:
Jeg takker for de innspillene som representanten Fylkesnes har kommet med, og jeg vil ta dem med meg når jeg nå skal sette meg inn i saken og vurdere hva som er formålstjenlig å gjøre videre.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-03-19:
Før eg les opp spørsmålet, må eg ta eit atterhald, fordi det kan vere ein liten sjanse for at ordet «flyulykke» kan vise seg å vere feil, for det kjem stadig nye teoriar om det forsvunne flyet. Så til spørsmålet: «Flyulykka i Asia retta merksemd mot passkontrollar ved flyplassar. Etter hendinga kunne ein lesa at politiet på Gardermoen ikkje har system som automatisk fangar opp om nokon nyttar stole pass. Finn statsråden at dette er forsvarleg av omsyn til flysikkerheit og førebygging av kriminalitet?»
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-03-19:
Eg takkar statsråden for svaret. Det å reise over landegrensa utan å måtte vise pass blir ofte framstilt som ei friheit, men friheit for kven, kan vi gjerne spørje oss. Aldri før har fleire vorte tvangsutsende frå Noreg, men stadig ser vi at folk kjem tilbake. Dette er ofte personar som har utført kriminalitet i Noreg tidlegare. Med gode system der folk effektivt kunne ha vorte stoppa på grensa, kunne vi spart politiet for mykje ressurskrevjande arbeid, og eg vil understreke at det hjelper svært lite å tvangsreturnere mange, når vi ikkje tettar hola i den andre enden. Eg har eigentleg to spørsmål her. Eg vil gjerne vite om justisministeren tykkjer det ville ha vore nyttig for å unngå problemet med at folk kjem tilbake, at vi i større grad kunne ha brukt passkontroll som et verkemiddel – om han vil ta initiativ til at det blir gjort innanfor dei rammene vi har. Eg vil også spørje justisministeren om han er komfortabel med at Schengen-avtalen – slik som avtalen er ved at vi ikkje kan ha personkontroll systematisk for folk som reiser innanfor Schengen-land – forhindrar oss frå å kunne førebyggje mobil organisert og alvorleg kriminalitet.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-03-19:
Eg var i London i fjor, som mange andre nordmenn også ofte er, og eg tykte ikkje det var noko stort overgrep å måtte dra fram passet og vise det. Det gikk kjapt og var enkelt, så eg trur heller ikkje det ville vere noko stort problem om ein hadde gjort det elles mellom Schengen-land. Det at personar kan reise mellom land med falsk identitet og stole pass, er eit stort problem, både for sikkerheita for eigen del og av omsyn til å kunne førebyggje kriminalitet. På flyplassar bør ein kunne forvente at slikt blir fanga opp, uavhengig av om ein reiser innanfor eller utanfor Schengen-området. Underteikna er kjend med at Politidirektoratet har sett i gang eit prøveprosjekt på Gardermoen med automatisk passkontroll, der det blir sjekka om eigaren av passet samsvarer med personen som bruker det. Vil justisministeren sørgje for at dette blir ei fast ordning, og at slike system også blir etablerte på andre flyplassar i Noreg?
Olemic Thommessen (Høyre), 2014-10-01:
Hvis ingen har noe å innvende, vil jeg etterkomme anmodningen.
Trond Helleland (Høyre), 2014-10-01:
Jeg foreslår Olemic Thommessen.
Trond Helleland (Høyre), 2014-10-01:
Jeg har gleden av å foreslå Ingjerd Schou.
Trond Helleland (Høyre), 2014-10-01:
Jeg har gleden av å foreslå Sylvi Graham.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-10-01:
Jeg har den ære å foreslå Marit Nybakk.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-10-01:
Jeg har æren av å foreslå Svein Roald Hansen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-10-01:
Jeg har den ære å foreslå Jette F. Christensen.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-10-01:
Jeg har den glede å foreslå Kenneth Svendsen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-10-01:
Eg har gleda av å foreslå Line Henriette Hjemdal.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Mitt spørsmål går til kultur- og idrettsministeren. Lørdag var det idrettsgalla. Den kanskje viktigste prisen som ble delt ut der, var ildsjelprisen. I år var det Knyken-gjengen som fikk prisen. Jeg besøkte dem i sommer og møtte en gjeng med frivillige som sammen hadde bygd et fantastisk anlegg, og som er med på å ta sosialt ansvar, ikke bare for idretten og idrettsanlegget, men også for mennesker som trenger hjelp til å komme tilbake til meningsfylt arbeid. Knyken-gjengen er verdige representanter for 27 000 årsverk som de frivillige hvert år legger ned i Idretts-Norge. I Knyken er det mange hoppbakker, skianlegg, skiskytteranlegg og alpinmuligheter. Det er et stort anlegg som er muliggjort bl.a. med 20 mill. kr fra spillemidlene til anlegg og i tillegg penger til drift. Nå settes hele finansieringsordningen på spill. Regjeringen sier at den vil godkjenne f.eks. Postkodelotteriet, som ikke bidrar til å finansiere idretten i Norge. I sitt høringsinnspill til komiteen i forbindelse med budsjettet, sier Norges Idrettsforbund: «Spillemidlene er fundamentet for en nasjonal overordnet politikk for utvikling av idrettsanlegg, og har gitt og gir en forutsigbar økonomisk bærekraft for hele idrettsorganisasjonen og dens 12.000 idrettslag. Norsk idrett står samlet bak en forsvarlig spillpolitikk og dagens spillmonopol som forvaltes av Norsk Tipping.» Regjeringen hyller i festtaler frivilligheten, men hvorfor velger regjeringen ikke å lytte til rådene fra Norges største frivillige organisasjon når det gjelder spillpolitikken?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-01-08:
Jeg kan registrere at det svaret idrettsministeren gir, bærer bud om at den frykten bl.a. idrettspresident Børre Rognlien har målbåret gjennom flere avisoppslag den siste tiden, er reell. Man vil altså sørge for at private lotterier kommer inn og tar sin del av kaka. Det betyr mindre penger til idretten. Det betyr mindre penger til alle idrettslag som i dag ønsker å bygge idrettsanlegg. Jeg er overrasket over at regjeringen ønsker å legge seg ut med norsk idrett på den måten. Det er behov for flere idrettsanlegg rundt omkring for at man skal kunne drive fysisk aktivitet og bygge opp gode lokalmiljøer. Da skjønner jeg ikke at man ønsker å åpne opp for lotterier som ikke gagner frivilligheten i Norge. Jeg ber idrettsministeren igjen forklare hvordan idretten i framtiden skal bli finansiert.