Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2013-12-11:
Vår oppgave som folkevalgte, og kanskje spesielt næringskomiteen, er bl.a. å legge til rette for at næringslivet skal og kan blomstre. Gode tiltak for det er skatte- og avgiftslettelser, det tilhører riktignok Finansdepartementets og finanskomiteens områder, forenkling, mindre skjemavelde, mindre byråkrati, mer satsing på forskning og investering i infrastruktur. Her leverer den nye regjeringen og det nye stortingsflertallet, og det er jeg ganske sikker på at man kommer til å fortsette med de neste fire årene. Noe folk flest og norsk næringsliv, spesielt familiedrevne bedrifter, nå i begynnelsen vil merke, er at man fjerner den urettferdige arveavgiften. Familieeide Aass Bryggeri i min hjemby Drammen, som er det eldste bryggeriet i Norge, har naturlig nok hatt en del utfordringer med arveavgiften, i tillegg til alle andre politikerskapte utfordringer, spesielt hvis man driver et bryggeri i Norge. Aass Bryggeri, som er én av mange familieeide bedrifter, ser nå positivt på framtiden. I tillegg til skatte- og avgiftslettelser, mer satsing på forskning, mer satsing på bedre veier og jernbane og mindre byråkrati er det viktig at regjeringen fortsetter arbeidet med bilaterale frihandelsavtaler, i tillegg til frihandelsavtalene man får til sammen med våre EFTA-partnere. Her er det bare å se på de mange suksesshistoriene for norske bedrifter etter at det har blitt inngått frihandelsavtaler med andre land. Frihandelsavtalen med Sør-Korea er et godt eksempel. Avtalen mellom EFTA og Sør-Korea trådte i kraft i september 2006. Dette har utvilsomt stimulert til økt samhandel mellom Norge og Sør-Korea, særlig på fiskeeksport og industrieksportsiden. Eksporten har eksplodert. Hvis trenden fortsetter og eksporten kommer opp på samme rekordnivå som de siste årene, vil Sør-Korea sannsynligvis i inneværende år og kanskje neste år komme på linje med Kina, som er vårt største eksportland i Asia, og da faktisk passere Kina. Dette blir spennende. Norges eksport de siste 15–20 årene har blitt globalisert ved at en klart lavere andel går til EU, og eksporten øker til en rekke nye markeder. Det handelspolitiske forholdet til land utenfor EU blir derfor viktigere. Derfor må vi ha et sterkt fokus på å legge til rette for flere frihandelsavtaler. Et annet viktig aspekt for oss politikere er å legge til rette for utenlandske investeringer, slik at vi får mer risikokapital i Norge, som mange gründere og norsk næringsliv etterspør. Men for å bli sett på som et attraktivt land å investere i og for at norsk næringsliv skal kunne hevde seg internasjonalt, er det viktig at Norge har ambisjoner om å bli nr. 1 i verden på viktige områder som konkurransekraft, økonomisk frihet, forskning og infrastruktur. Her når Norge ikke engang opp når vi sammenligner oss med våre naboland. Det finnes en rekke internasjonale undersøkelser og kåringer som det er verdt å ta en titt på. Sammenligner vi oss med våre nordiske naboer, Sverige, Danmark og Finland, på sentrale og viktige områder, ser vi dette: Når det gjelder økonomisk frihet, er Danmark best, Finland nr. 2, Sverige nr. 3 og Norge nr. 4. Ser vi på hvilke land som er konkurransedyktige, er Finland nr. 1, Sverige nr. 2, Danmark nr. 3 og Norge nr. 4. Ser vi på hvem som er de mest konkurransedyktige byene i Norden, er Stockholm nr. 1, København nr. 2, Oslo nr. 3 og Helsinki nr. 4. Når det gjelder forskning, er Finland nr. 1, Sverige nr. 2, Danmark nr. 3 og Norge nr. 4. Når det gjelder transport, samferdsel og infrastruktur, er Danmark nr. 1, Finland nr. 2, Sverige nr. 3 og Norge nr. 4. Jeg kunne fortsatt slik videre. I ingen av disse kåringene når Norge opp og blir nr. 1. Norge får null sølvmedaljer og null gullmedaljer. I disse verdensmesterskaps- og OL-tider er det kanskje også viktig å ha fokus på å se hvordan vi gjør det internasjonalt når det gjelder næringsliv. På en dag som dette, når vi i Norges nasjonalforsamling diskuterer næringslivet og hvordan vi kan få bedre kår for næringslivet og gründere, vil jeg avslutningsvis benytte anledningen til å takke og rose Norges gründer nr. 1 og Norges rikeste, Olav Thon, for at han i går kveld kunngjorde at han donerer bort hele formuen sin – 25,4 mrd. kr – og etablerer en stiftelse. Egenkapitalen blir denne summen, og stiftelsen skal bl.a. støtte formål innen matematiske, naturvitenskapelige og medisinske fagområder, og det skal fremme fremragende entreprenørskap i Norge.