Bent Høie (Høyre), 2015-12-07:
Regjeringen vil forenkle og forbedre den sentrale helseforvaltningen. Målet er at vi skal bruke fellesskapets ressurser mest mulig effektivt, og at befolkningen skal få bedre helsetjenester. Endringene skal gjøre oss bedre rustet til å møte de framtidige utfordringene i helse- og omsorgssektoren. Vi vil ha færre etater og unngå dobbeltarbeid. Vi samler fagmiljøer som arbeider innenfor samme eller liknende områder. Større miljøer vil gi bedre utnyttelse av den faglige kompetansen og øke omstillingsevnen. Jeg er glad for å oppleve at det er bred tilslutning til denne tenkningen i Stortinget. Den nye virksomhetsstrukturen rendyrker rollene til Helsedirektoratet og Folkehelseinstituttet innenfor henholdsvis forvaltning og kunnskapsproduksjon. Helsedirektoratet får styrket sin rolle som forvaltningsorgan og får et mer helhetlig ansvar for den nasjonale helseberedskapen. Derfor innlemmes Statens strålevern som en etat i Helsedirektoratet. Strålevernet skal fortsatt utøve de forvaltnings- og tilsynsoppgavene som de har i dag, men som en etat i Helsedirektoratet. Helse- og omsorgsdepartementet skal være klageorgan for Strålevernets vedtak etter strålevernloven og atomenergiloven, som i dag. Folkehelseinstituttet får et utvidet samfunnsoppdrag og skal ha et helhetlig ansvar for kunnskapsproduksjon og kunnskapsoppsummeringer på helseområdet. Derfor innlemmes Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten i Folkehelseinstituttet. Forvaltningsoppgaver og arbeid med kvalitetsutvikling i helsetjenesten som i dag ligger til Kunnskapssenteret, overføres til Helsedirektoratet. Regjeringen ønsker å samle klagebehandlingen i helsesektoren i et større fagmiljø. Dette tror vi vil bidra til en mer effektiv saksbehandling og økt brukerorientering. Vi foreslår å samle sekretariatene for fire av dagens nemnder og opprette Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten. Samlingen av sekretariatene innebærer ingen endringer i nemndenes oppgaver og uavhengige stilling. I tillegg til å fungere som sekretariat for nemndene skal det nye klageorganet også få myndighet som klageinstans i enkelte saker som i dag behandles av Helsedirektoratet, Helseøkonomiforvaltningen og Helse- og omsorgsdepartementet. Klageorganet skal lokaliseres i Bergen, men vil i en overgangsperiode på tre år ha kontorer i både Bergen og Oslo. Oppbygging av kontoret i Bergen starter i løpet av 2016. Det skal legges stor vekt på at de ansatte skal ivaretas godt i omstillingsprosessen. Disse organisatoriske endringene krever noen endringer i lov, og det er dette Stortinget behandler i dag. Regjeringen foreslår også noen tiltak for å effektivisere pasientskadeordningen. Pasienter som mener at de har hatt et økonomisk tap på grunn av en pasientskade, må få behandlet sitt erstatningskrav på en betryggende måte og med en rimelig saksbehandlingstid. Regjeringen foreslår at Pasientskadenemnda skal få større frihet til å organisere virksomheten sin. En mer fleksibel ordning vil gjøre det lettere for nemnda å tilpasse ressursbruken til sakene, slik at den bruker mer ressurser på de vanskelige sakene og mindre på de enklere sakene. For regjeringen er det sentrale å redusere saksbehandlingstiden og å finne den beste balansen mellom effektiv saksbehandling og tilstrekkelig ivaretakelse av klagernes rettssikkerhet. Vi mener at tre nemndmedlemmer vil kunne ivareta søkernes rettssikkerhet på en god måte, i de aller fleste pasientskadesaker. En mer effektiv behandlingsform vil dessuten komme erstatningssøkerne til gode ved at saksbehandlingstiden går ned. Den nedre grensen for hvilke erstatningskrav som skal behandles av Norsk pasientskadeerstatning, har ikke vært endret siden den midlertidig ble innført i 1988. Det er 27 år siden. Regjeringen mener derfor det er forsvarlig å øke grensen fra 5 000 kr til 10 000 kr. Dette vil bidra til en viss effektivisering og reduksjon av saksbehandlingstiden.