Kari-Lise Rørvik (Venstre), 2017-12-19:
Det er mange positive trekk ved helsetilstanden i Norge. Dødeligheten ved hjerte- og karsykdommer har de siste tjue årene blitt mer enn halvert. Risikoen for å dø av kreft er redusert med mer enn 15 pst. i samme periode. Fra 1990 til 2016 er selvmordsrisikoen redusert med en fjerdedel, ifølge nylig publiserte tall fra Folkehelseinstituttet. I 2016 var det 135 mennesker som mistet livet i trafikken – et høyt og tragisk tall – men i 1970 var tallet faktisk 560. I takt med dette har antall skadde også gått ned, og med dette behovet for mange kostbare rehabiliteringsplasser. Sykehuskøene reduseres, bl.a. som resultat av fritt behandlingsvalg og flere pakkeforløp for ulike diagnoser. Redselen for et todelt helsevesen, som enkelte partier har tatt til orde for, har ikke slått til. Likevel er det én side ved vår helsestatistikk som framstår som et mørkt kapittel i vårt velferdssamfunn: Antall dødsfall som følge av overdoser synker ikke. I 2016 var tallet 282. Dette er svært høyt sammenliknet med de fleste andre europeiske land. Millioner av kroner har år ut og år inn vært brukt på å få bukt med dette alvorlige samfunnsproblemet – uten nevneverdig effekt. I lang tid har det vært Venstres politikk å etablere en rusreform som tar tak i de mest grunnleggende trekk ved dette problemet. Derfor har jeg stor grunn til å være glad for flertallsmerknaden i den foreliggende innstillingen, som slår fast at rusavhengighet må behandles som et helseproblem, og ikke først og fremst som en strafferettslig utfordring. Arbeidet med en rusreform er et av de viktigste sosialliberale fotavtrykk som tegner til å sette sitt preg på inneværende stortingsperiode. Enhver regjering kan regne Venstre som en konstruktiv samarbeidspartner i et slikt reformarbeid. Venstres helsepolitikk er lett gjenkjennelig i årets budsjettinnstilling. Folkehelsetiltak og forebyggende helse har høy prioritet. Vi gir oss ikke før vi når målet om å forebygge mer for å reparere mindre. Derfor har Venstre gjennom flere år jobbet for flere psykologer i kommunene. Vi satser på flere ergoterapeuter i kommunene, og vi satser på et godt barnevern, der alle sikres gode tiltak og ettervern. Vår kanskje viktigste folkehelsearena er barnehagene, som vi vil gi et skikkelig kvalitetsløft. Når det gjelder tidlig innsats, har Venstre gjennom et sett av tiltak innenfor barnehage og SFO, familievern, barnevern og helsetiltak rettet mot barn og unge, målrettet innsats i de første skoleårene og bekjempelse av barnefattigdom satset flere milliarder kroner. For eksempel foreslår Venstre en satsing på tiltak for å bekjempe fattigdom på rundt 2,7 mrd. kr i sitt alternative budsjett. Vi vet at helsen er dårligere hos dem som har dårlig råd, og vi må utjevne sosiale forskjeller med en aktiv og omfordelende politikk. I Venstres alternative budsjett har vi redusert veksten i spesialisthelsetjenesten for å kunne satse mer på primærhelsetilbudet og det som fremmer helse utenfor helsetjenestene. Dette er helt nødvendige prioriteringer for å sikre en bærekraftig helsetjeneste. I budsjettforliket har vi innenfor kommunerammen fått gjennomslag for å øke innsatsen på helsesøstre og helsestasjoner med 100 mill. kr, vi har satt av 75 mill. kr for å holde trykket oppe på opptrappingsplanen for rusfeltet, og vi har styrket arbeidet med psykisk helse, spesielt for studenter. Når det gjelder strukturen i helsevesenet, tegner det til at den nåværende organiseringen i helseregioner er kommet for å bli. Nå gjelder det først og fremst å tilpasse ordningen til nye politiske realiteter. Venstre har vært pådriver i en høyst nødvendig kommunal- og fylkeskommunal reform. Helseforetakene er statlige foretak som i stor grad følger tidligere fylkeskommunegrenser. Det gjelder både lokale og regionale helseforetak. Venstre mener det kan være grunn til å vurdere om helseforetaksstrukturen bør bli endret i samsvar med regionreformer og kommunegrenser der dette er naturlig, f.eks. i arbeidsdelingen mellom Helse Nord og Helse Midt-Norge. Venstre tror at vi gjennom en effektiv organisering og økt bruk av velferdsteknologi vil se en helt ny helsetjeneste i løpet av kort tid.