Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2007-02-13:
Saken vi nå skal behandle, omhandler et tema som på mange måter er for viktig til å få så lite oppmerksomhet som det det gjør. Vi samtykker i dag til ratifikasjon av den tredje internasjonale avtalen om tropisk tømmer. Avtalens formål er å fremme internasjonal handel med tropisk tømmer fra skoger med bærekraftig forvaltning og lovlig avvirkning og å fremme bærekraftig forvaltning av tømmerproduserende tropiske skoger. Avtalen inneholder en rekke nye tiltak som skal legges til grunn for å oppnå de nevnte mål med avtalen, men inneholder ikke bestemmelser som forbyr internasjonal handel med tømmer som ikke oppfyller kriteriene. Først litt om behovet for avtaler som regulerer handel med tropisk tømmer og bakteppet for hvorfor dette temaet er så viktig. Hvert eneste år ødelegges over 150 000 km2 med tropisk skog. Det tilsvarer omtrent halve Norges areal. I løpet av 1990-tallet forsvant 8 pst. av de tropiske skogområdene i verden. Avskogingen er størst i Asia, der nesten 20 pst. av den tropiske skogen ble ødelagt mellom 1990 og 2000. Det var en periode veldig populært å oppgi avskogingstakt i antall fotballbaner som ble borte pr. minutt. Dette er en framstillingsform som gir et godt bilde på det dramatiske tempoet som regnskogen forsvinner i. Globalt regner en med at det fortsatt ødelegges regnskog tilsvarende to fotballbaner pr. sekund. I Asia er store deler av den opprinnelige regnskogen allerede ødelagt for alltid. Store regnskogområder finnes imidlertid bevart på øyene i Sørøst-Asia, men også her trues en rekke plante- og dyrearter av avskogingen. Et aktuelt eksempel er at orangutangen finnes utelukkende i dette området, og dersom skogen på Sumatra og Borneo ødelegges, vil den snart bli utryddet. Anerkjente forskere antar at det dør ut 137 arter i regnskogen hver eneste dag, eller omtrent 50 000 hvert eneste år. Det meste av importen av tropisk trevirke til Norge kommer fra nettopp dette området. Mange produkter som finnes på markedet i Norge, lages av truet regnskog. Størst forbruk av tropisk trevirke finnes i byggevaresektoren. Parkett og kryssfiner er de dominerende enkeltvarene som lages av regnskogtømmer. Den tropiske regnskogen er et langt mer komplisert økosystem enn norsk skog. Den har mange flere arter og individer. Mens vi i regnskogen regner med at det finnes godt over 50 000 forskjellige treslag, er tallet for Norge under 30. Når trærne i regnskogen forsvinner, vaskes jorda ned i bekker og elver og fører til forurensing av drikkevannskilder. Tropesola tørker ut jorda og skaper ørkentilstander. Avskoging av regnskogen forandrer de klimatiske forholdene lokalt, regionalt og globalt. Over halvparten av nedbøren som faller over regnskogen, fordamper direkte og skaper ny nedbør. I avskogede områder reduseres resirkuleringen av vann og damp, og områdene blir tørrere. Luftstrømmer som frakter varm luft og vann fra ekvator, blir også påvirket. Som jeg var innom, lever over halvparten av jordas arter i regnskogene. Dette enorme mangfoldet har både egenverdi og nytteverdi, for når plante- og dyrearter utryddes som følge av tap av regnskog, går mulighetene for å finne medisinske komponenter, matplanter og materialer tapt for all framtid. Eksempler på vanlige produkter som vi bruker i hverdagen, og som har sin opprinnelse i regnskogen, er mange. Kaffe, kakao, vanilje, ingefær, bananer, ananas, gummi, pepper og kokos er noen eksempler. Medisiner som er avgjørende for å behandle bl.a. kreft, malaria, hjertesykdommer, bronkitt, dysenteri og tuberkulose, er alle utviklet på basis av kjemikalier fra planter og dyr som har sitt levested i tropene. I tillegg er det mange apotekprodukter som inneholder stoffer med opprinnelse i regnskogene. Vår overlevelse avhenger kort sagt av at jordas økosystemer er intakte og velfungerende. Regnskogen spiller en veldig viktig rolle for atmosfæren, fordi den lagrer karbon i vegetasjonen. Når regnskogene hogges eller brennes, frigjøres karbon til atmosfæren som karbondioksid, altså CO2. Dette er faktisk den nest største årsaken til økt drivhuseffekt. Bevaring og bærekraftig bruk av skog er derfor en forutsetning for å klare å møte klimautfordringen. Behovet for dette understrekes også i FNs klimakonvensjon og Kyoto-avtalen. Når regnskogen først ødelegges, er den borte for alltid. Uttaket av tropisk tømmer er i dag jevnt over på et nivå som er langt utover det forsvarlige. Det må derfor være et klart mål å redusere forbruket av tropisk trevirke. Kommersiell tømmerhogst er den viktigste årsaken til at regnskog og andre tropiske skoger ødelegges, og mye av hogsten er altså ulovlig. Ødeleggelsen av regnskogene tar livsgrunnlaget fra millioner av mennesker, ofte verdens fattigste. Beskyttelse av regnskogen er også derfor en langsiktig sikring av ressursgrunnlaget til disse menneskene, og det er avgjørende for å vinne kampen mot fattigdom. Dette er også helt i tråd med de anbefalinger som over 1 300 eksperter og forskere kommer med i en FN-rapport som ble presentert i år. Problemene knyttet til import av tropisk trevirke er så store at det er legitimt å stille krav til tømmeret som importeres. Hogsten ødelegger uerstattelige naturverdier og tar livsgrunnlaget fra millioner av mennesker. I all hovedsak gis hogsttillatelsene til selskaper med nære forbindelser til eliten i landene, og få eller ingen hensyn tas til lokalbefolkningen. Mangel på markeder og lav etterspørsel har vært et problem for dem som faktisk forsøker å drive forsvarlig skogdrift i tropiske områder, særlig fordi det har vært en altfor stor tilgang på uforsvarlig og ulovlig hogd trevirke til en altfor lav pris. Ved å stille krav om sertifisering økes incentivene for en overgang til en bærekraftig skogsforvaltning. Men det finnes i dag ingen tilstrekkelig pålitelig internasjonal sertifiseringsordning som kan garantere at trevirket oppfyller tilfredsstillende miljømessige og sosiale kriterier. Det er derfor viktig at Norge arbeider internasjonalt for å sikre at dette kan bli en realitet. Avtalen vi samtykker til i dag, oppfordrer også medlemslandene til å jobbe videre med slike sertifiseringsordninger. Jeg synes det er positivt at Regjeringen har sagt i sin regjeringserklæring at den skal vurdere å utrede et midlertidig importforbud av tropisk tømmer inntil vi ser at vi har slike troverdige sertifiseringsordninger på plass. Det er mange problemer knyttet til et slikt mulig nasjonalt importforbud, men mange andre land og mange andre regjeringer har vurdert det, og vurderer det nå, og jeg synes det er flott at vi har en regjering som evner å handle og i det minste se på mulighetene for å gjøre mest mulig aktivt for å bidra til at mer regnskog bevares..