Borghild Tenden (Venstre), 2011-10-04:
Mye av debatten her i dag har vært brukt på terroranslaget og på finansuroen i Europa. Det er naturlig i denne spesielle trontaledebatten. Jeg har lyst til å bruke mine tilmålte 5 minutter på et par politikkområder som er viktige for Venstre. Det gjelder verdiskaping og infrastruktur. Disse områdene henger også nøye sammen. Venstre mener at skal velferden sikres for kommende generasjoner, vil vi trenge mange flere nye bedrifter i fremtiden. Derfor vil Venstres stortingsgruppe også i denne perioden være opptatt av rammevilkårene for de minste bedriftene, gründere og selvstendig næringsdrivende. Venstre gjennomførte høsten 2010 en omfattende bedriftskampanje hvor nær 1 000 små og store bedrifter ble besøkt. Tilbakemeldingene fra bedriftsledere og ansatte er at det er spesielt tre ting de er opptatt av. Det første er en kraftfull reduksjon av skjemaveldet, det andre er å gjøre det enklere å ansette flere, spesielt i oppstartsfasen, og det tredje er tilgang på kapital. Disse tilbakemeldingene har et stort sammenfall med det engasjementet Venstre har hatt i Stortinget i både tidligere og inneværende periode, bl.a. Venstres representantforslag om å fastsette et mål på 25 pst. reduksjon i næringslivets skjemabelastning. Jeg mener det er avgjørende viktig at også Norge setter seg mål om skjemakutt. Uten et konkret mål er det mye lettere å la være å gjøre de nødvendige og viktige grepene. Vi har foreslått et eget regelråd, som har vært en suksess i Sverige. Dette ble nedstemt. De rød-grønne har gått høyt på banen når det gjelder forenkling. Men Dagens Næringsliv 21. september hadde overskriften «Giskes forenklingsbløff», og Dagens Næringsliv 30. september hadde overskriften «Byråkrati blir verre». Slik går det med denne viktige saken for næringslivet. Venstre har også fremmet et eget representantforslag om å heve beløpsgrensen for oppgaveplikt til 2 mill. kr. Det vil etter Venstres syn være et målrettet forenklingstiltak for de minste bedriftene. I forbindelse med den andre viktige saken for næringslivet, nemlig å gjøre det enklere og billigere å ansette flere, har Venstre både i forbindelse med statsbudsjettet for 2011 og i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett fremmet forslag om å halvere arbeidsgiveravgiften for nystartede bedrifter. Venstre har også fremmet en rekke forslag om å bedre rettighetene for selvstendig næringsdrivende både når det gjelder retten til minstefradrag og etablering av fondsordninger, innbetalinger og forskuddstrekk, og når det gjelder sosiale rettigheter og bedring av pensjonsrettighetene. For å sikre tilgang til risikovillig kapital til nystartede bedrifter har Venstre fremmet forslag om et skatteincentiv, en kapitalfunnordning som belønner investorer som bidrar med kapital og kompetanse i nystartede bedrifter i minimum tre år. Venstre fremmet også et eget representantforslag om vridning av offentlige hjelpemidler i startfasen for oppstartsselskaper med stort vekstpotensial som høstet mange godord under Stortingets behandling 10. mars i år. Næringsminister Trond Giske sa bl.a.: «Det er et grundig og gjennomarbeidet forslag representantene Tenden og Skei Grande har lagt fram. Forslaget tar opp mange av de ulike problemstillingene rundt å utforme effektive virkemidler for å fremme etablering og utvikling av oppstartsselskaper med stort vekstpotensial.» Det er hyggelig og uvant med positive tilbakemeldinger fra de rød-grønne, men det viktigste er tross alt at det gjøres noe konkret. Så kort til infrastruktur. Når vi er rundt på bedriftsbesøk, ender ofte samtalen opp med å snakke om infrastruktur, bedre veier, trafikksikre veier, gods fra vei til bane og fremkommelighet i og rundt de store byene. Det har vært mye skryt fra de rød-grønne om pengebruk på vei og bane, og Venstre har støttet samferdselssatsingen, bortsett fra at vi har bevilget mer til jernbane og kollektivtrafikk i de store byene. Nå ser jeg at samferdselsministeren sier at de nye veiene skal tåle norske vintre også, og det er bra. Verre er det med regjeringens prestisjeprosjekt, Follobanen. Det ser ut til å bli tre års forsinkelse på grunn av forhold som har vært velkjent lenge, nemlig utfordringer knyttet til Middelalderbyen. Det må være vanskelig å forsvare. Det som imidlertid er gledelig innenfor samferdsel, er: Det er flere statsråder som i valgkampen har lovet at staten skal bidra med støtte til dyre bybaneløsninger i og rundt de store byene våre. Dette ser vi fram til, det er viktig både for miljøet og fremkommeligheten i byene våre.