trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
Eg vil takka for svaret nok ein gong og oppfattar at statsråden er positiv til å kunna ta ein gjennomgang for å hindra at staten går på endå ein smell når det gjeld rettane til urfolk og deira moglegheit til å driva kulturutøving. Som statsråden òg viser til, er det eit såkalla grønt skifte på gang som kan få store konsekvensar, ikkje minst i urfolksområde. Spørsmålet mitt er: Kva slags strategi har statsråden for å klara å kombinera dette grøne skiftet med at staten tek i vare urfolksrettane, som me er forplikta til å gjera.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-05-04:
Koronapandemien medførte et stort press på helsetjenestene våre, og flere pasienter venter nå på behandling. Å vente på behandling er krevende, og mange pasienter opplever at det er som om livet blir satt på vent. De regionale helseforetakene har fått styrket sin økonomi hvert år. Både den forrige regjeringen og også den nåværende regjeringen har kompensert sykehusene for koronarelaterte kostnader. Likevel ser vi at pasientene står altfor lenge i sykehuskø, samtidig som det finnes ledig kapasitet hos private aktører som ønsker å bidra i den offentlig betalte helsetjenesten. På enkelte områder kan ventetiden være fra ett til to år for helt nødvendig behandling, slik som kikhullsoperasjon av hofte og ryggoperasjon. For pasientene spiller det nok sjelden noen rolle om de gjennomgår hofteoperasjon på et offentlig eid sykehus eller et privat sykehus. Det som er viktig, er at kvaliteten er god, at staten betaler regningen, og at man kommer seg raskt tilbake til hverdagen. Denne uken besøkte jeg Aleris’ sykehus her i Oslo. Aleris har i dag en makskapasitet på omkring 750 000 pasienter i året på landsbasis. Staten benytter seg i dag av under 10 pst. av denne kapasiteten. Samtidig er antallet som venter på behandling, høyere i 2021 enn både i 2019 og i 2020. Ventetid er tapte muligheter, usikkerhet og utrygghet, og for mange blir det lange perioder hvor livet settes på vent, sykmeldt fra jobb eller ute av stand til å følge studiene sine. Vi må erkjenne at vi har et etterslep, men at det også er mange som venter på helt nødvendig behandling i norsk helsetjeneste. Mitt spørsmål til helseministeren er: Hvorfor vil regjeringen la pasienter vente i måneder og, for noen, over et år heller enn å benytte den ledige kapasiteten som er i den private delen av helsetjenesten?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-05-04:
Ja, det er det bra med en god og sterk sykehusøkonomi. Men det er også trist at regjeringen ikke benytter den private kapasiteten som ligger i muligheten ved å ha et godt offentlig–privat samarbeid. Kanskje har dette aldri vært så politisert og ideologisert som nå, og det skyldes at vi har en helseminister som gjennom sine uttalelser i media og her i stortingssalen viser en fiendtlig innstilling til private aktørers ønske om å bidra i den offentlige helsetjenesten. Hun styrer også på en plattform som vil avvikle all kommersiell drift av velferdstjenester. Det er stikk i strid med det som vanlige folk ønsker. I Kantars helsepolitiske barometer svarer nesten sju av ti at det ikke spiller noen rolle hvilken helseaktør det er som leverer tjenestene, hvis tjenestene er gode. Hvor lang må ventetiden bli for vanlige folk før regjeringen vil ta i bruk den kapasiteten som ligger i hele vår helsetjeneste?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-05-04:
Jeg tror det er tydelig for alle som lytter til spørretimen og som har lyttet til de signalene som vi har fått fra denne regjeringen, som ønsker og har vært veldig tydelig på at private som ønsker å levere helsetjenester, ikke kommer til å få de beste rammebetingelser under denne regjeringen. Statssekretær Karl Kristian Bekeng, altså helseministerens egen statssekretær, har sagt at hvis man ser på helse som en hvilken som helst vare, som å selge kaffe eller sko, kunne man si at det er helt irrelevant hvem som gjør dette. Det handler bare om å få gjort det på den mest mulig effektive måten. Det er et utsagn som kom da vi diskuterte Kantars helsepolitiske barometer, hvor befolkningen svarer at de mener at løsningen framover er et godt offentlig–privat samarbeid. Stiller helseministeren seg bak uttalelsen fra sin egen statssekretær, og mener hun at det er en riktig definisjon, at den pasientbehandlingen som skjer i den private delen av helsesektoren, kan sidestilles med å selge sko og kaffe?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-05-04:
Helseministeren og jeg har diskutert fritt behandlingsvalg ofte, og vi tolker nok evalueringen av den rapporten forskjellig og er uenige om den. Den har faktisk vist at de pasientene som velger fritt behandlingsvalg, får kortere ventetid. Men i debatten om fritt behandlingsvalg, som statsråden viser til, har statsråden tidligere vært veldig opptatt av at der vektlegges pris veldig sterkt. Men det vi nå ser, etter at Helse Sør-Øst nylig la ut sine anbud, er at de kun vektlegger én ting i anbudene til de private de vil kjøpe tjenester av, og det er pris. Ofte i disse debattene viser statsråden til at det er anbudsavtalene som er løsningen, men i de kravene som nå stilles fra Helse Sør-Øst til private, er det ikke tilsvarende krav til dokumentasjon som det er hos private.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Koronapandemien har ført til at sykehusene har vært gjennom en kontinuerlig omstilling i to år. Det har gått ut over planlagt behandling, og det har vært en situasjon både under den forrige regjeringen, på deres siste vakt, og det er også et ansvar vi har nå. Vi følger veldig nøye med ventetidsutviklingen. Helseregionene gjør en stor jobb for å ta igjen utsatt behandling. Det er sånn at helseregionene tar i bruk den kapasiteten som er tilgjengelig, gjennom avtaler med private. Nå nevnte representanten Trøen én aktør som har avtaler med de fleste helseregionene våre. Det er en del av den innsatsen som nå prioriteres. Det vi har gjort fra regjeringens side, er å styrke grunnfinansieringen. Gjennom at såpass mye planlagt behandling blir utsatt, taper også helseregionene på den aktivitetsbaserte delen av finansieringssystemet deres. Vår profil i dette budsjettet og også i den tilleggsproposisjonen vi leverte i januar, er å styrke grunnfinansieringen sånn at helseregionene er best mulig satt i stand til å ta igjen utsatt behandling.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Her synes jeg representanten Trøen har fylt på med veldig mye saftig retorikk, men ganske lite innhold. Jeg er ikke fiendtlig innstilt til noen. Den som driver pasientbehandling i Norge, gjør det med det formål å hjelpe pasienter. Hvis vi ser litt tilbake i tid, på hvordan representanten Trøens eget parti har håndtert dette, f.eks. i fjor, da man inngikk et forlik med Fremskrittspartiet i revidert nasjonalbudsjett, hvor man pekte på at man burde prioritere privat kapasitet, svarte også daværende helseminister at det ikke var hensiktsmessig eller gjennomførbart – selvfølgelig til kritikk fra forlikspartneren Fremskrittspartiet. Så vi har ikke gjort dette på noen annen måte enn Høyre gjorde. Det var også utsatt behandling i både 2020 og 2021. Og nå jobber helseregionene for å ta igjen de oppgavene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg mener det er forskjell på helsetjenester og det å selge sko og kaffe. Det mener også statssekretæren min, og derfor fikk han også jobb hos meg – vi er enige om det. Men jeg er helt uenig i resonnementet til representanten Trøen. Helt siden vi fikk en offentlig finansiert helsetjeneste, har det vært et samarbeid med private og ideelle aktører. Jeg mener de beste vilkårene for dem – og dette er basert på direkte dialog med disse aktørene – får man gjennom avtaler, langsiktighet og forutsigbarhet. Og der mener jeg at Høyres løsninger svikter. De er også blitt evaluert. Privatiseringsreformen fritt behandlingsvalg har ikke gitt kortere ventetid eller bedre forutsigbarhet for de private og ideelle. Vi har en annen vei, hvor de private og ideelle som behandler norske pasienter, får avtaler og forutsigbarhet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg oppfattet ikke noe spørsmål, så jeg kan ikke se at jeg har noe å svare på. Det som har vært Arbeiderpartiet og Senterpartiets hovedinnvending mot privatiseringsreformen fritt behandlingsvalg, er at det er en sentral godkjenning til å kunne levere spesialisthelsetjenester som er frikoblet fra helseregionene, som har sørge-for-ansvaret. Det mener vi er feil måte å styre ressursene på. Vi ønsker avtaler med helseregionene for de private og ideelle som behandler norske pasienter. Vi mener det gir langsiktighet og forutsigbarhet og gir også fellesskapet mulighet til å prioritere ressursene etter behov, og ikke en tilbudsbasert tjeneste, som vi ser i andre land, som ikke lykkes like godt som oss med å gi gode helsetjenester over hele landet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg kan forsikre om at vi tar krisen i fastlegeordningen alvorlig. Vi anser det som en av de viktigste oppgavene for denne regjeringen. Det er en tjeneste som gir alle innbyggere i Norge tilgang på en allmennlegespesialist. Det gir oss en sterk primærhelsetjeneste som andre land misunner oss. Vårt mål er å styrke allmennlegetjenesten sånn at vi både rekrutterer og har stabil legedekning over hele landet. Dette er en krise som har utviklet seg over ti år. Det som var en god ordning da den ble etablert i 2001, er ikke en god ordning i 2022. Den handlingsplanen som ble lagt fram av forrige regjering, har ikke gitt ønsket effekt. Den har representanten Hoksrud gitt sin støtte til – det er prioriteringene til representanten Hoksruds parti. Det er en krise som har utviklet seg år for år til det verre. Vi ser nå på strukturelle endringer, sånn at vi sikrer en bærekraftig allmennlegetjeneste for framtiden. De neste årene kommer en rekke fastleger til å gå av med pensjon. Det kommer ikke til å bli rekruttert nye hvis vi ikke lager en ordning der unge leger ser det er mulig å drive faget sitt. Så det jobber vi med. Vi plusset på, og i årets budsjett bruker vi en halv milliard mer på fastlegeordningen, men det er altså en handlingsplan som ikke har gitt ønsket effekt – snarere tvert imot. Utviklingen har gått i feil retning.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
100 mill. kr – det var det vi fikk til på tre uker da vi lagde et tilleggsbrev, og det er vanskelig å ta representanten Hoksrud alvorlig når han forventer en fastlegereform på tre uker. Da synes jeg i hvert fall han brukte sine åtte år ganske dårlig, da han hadde muligheten til å påvirke denne problemstillingen. Det vi jobber med nå, er endringer som vil gi oss en bærekraftig allmennlegetjeneste for framtiden, som sikrer den primærhelsetjenesten som er grunnmuren i vår helsetjeneste, og som er viktig for at pasientene skal kunne motta spesialisert behandling nær der de bor. Så har jeg lyst til å si at denne handlingsplanen som nå har virket et par år, har jo ikke gitt ønsket effekt. Den ivaretar ikke utfordringen med legevakt, som er en kjempeutfordring. Der gjorde den regjeringen Hoksrud har støttet i åtte år, veldig, veldig lite – om noe.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Utfordringen med å sikre nok leger i Norge tok vi tak i ved første anledning. Vi styrket medisinutdanningen med 15 nye plasser på de tre ukene vi hadde til rådighet da vi lagde et tilleggsbrev til Solberg-regjeringens budsjettforslag. Det er altså sånn at vi over år har basert oss på at utlandet utdanner leger for oss. Det er en utfordring denne regjeringen tar tak i. Vi kommer til å øke antallet medisinstudieplasser. Vi kommer til å øke rekrutteringsstillingene til allmennmedisin. Vi utlyste for litt over en måneds tid siden en kvart milliard til såkalte ALIS-stillinger, som er rekrutteringsstillinger for allmennlegespesialister. Det vi gjør på rekruttering, er det viktigste tiltaket vi har nå, inntil vi har mer strukturelle grep for å beholde og stabilisere det fastlegekorpset som jobber altfor mye, og som trenger avlastning.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Den forrige regjeringen leverte jo ikke på dette. Den handlingsplanen den forrige regjeringen la fram, har ikke lyktes. I Svardal Bøes egen hjemkommune, Tromsø, bruker man egne midler. Der har man lagt fram en handlingsplan på 100 mill. kr over fire år, og selv ikke der klarer man å løse utfordringene. Vi er nødt til å se på forholdet mellom basisfinansiering og aktivitetsbasert finansiering. Det er Legeforeningen også veldig opptatt av. Så er det flere av tiltakene i handlingsplanen som handler om rekruttering, og som vi ser god effekt av, og de skal vi selvsagt fortsette å styrke. Det å pøse ut penger på en løsning som ikke fører oss mot målet, er noe jeg tenker at heller ikke Høyre synes er en god idé. Vi er nødt til å løse denne fastlegekrisen. De unge legene i dag ønsker ikke å jobbe 55 timer i snitt. Da må vi gjøre noe med de strukturelle forholdene i ordningen, og det kommer vi til å legge fram for Stortinget på egnet måte.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Vi har styrket utdanningskapasiteten i helsetjenesten og innenfor utdanningssektoren for at vi skal få flere helsefagarbeidere innenfor flere profesjoner, som jeg opplever at representanten Hussein er opptatt av. Så viser representanten Hussein til Helsedirektoratets vurdering av effekten av handlingsplan for fastlegeordningen, og at den ikke er virksom. Det betyr at vi må tenke nytt. Vi skal forhandle budsjett med SV også i årene som kommer, og jeg håper vi kan finne sammen og prioritere denne viktige primærhelsetjenesten og det som er grunnmuren i vår tjenestestruktur, nemlig at alle har tilgang til en allmennlegespesialist. Det borger for godt samarbeid framover. På kort sikt har vi ulike diskusjoner om andre typer tiltak her i Stortinget, som SV forhandler med andre partier om.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Revidert nasjonalbudsjett blir lagt fram i neste uke, så der har jeg ingen lekkasjer. Det hadde vært spennende om jeg hadde det. Men jeg oppfordrer veldig sterkt SV til å komme med gode forslag for å prioritere fastlegeordningen høyere enn det vi har gjort i de budsjettene vi har blitt enige om hittil. Ingenting ville glede mitt hjerte mer enn det.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Beslutningen om å bygge nye sykehus i Oslo er enden på en mangeårig, lang prosess. Stortinget har tatt stilling til disse planene i så mange runder at jeg lurer på om fingrene mine strekker til – jeg kan jo selvsagt bruke dem flere ganger. Dette er et prosjekt som har bred demokratisk forankring i denne salen, og da er oppgaven til en mindretallsregjering å gjennomføre det. Om det demokratiske sinnelaget til representanten Moxnes og meg er helt likt, det kan man jo undre på, men dette er planer hvor Oslo kommune er hørt i mange runder, og hvor Oslo kommune også har sluttet seg til målbildet for tjenestene. Når det gjelder disse traumefunksjonene som representanten Moxnes viser til, skal det være nasjonalt traumesenter på Gaustad, og det er disse dyktige, fremragende fagfolkene som også sitter i førersetet for å planlegge det i detalj, sånn at det skal bli godt og trygt. Jeg mener at fagfolkene i Oslo universitetssykehus fortjener moderne arbeidsfasiliteter. Jeg mener at pasientene og innbyggerne i Oslo fortjener pasientbehandling i moderne bygg som er tilpasset framtiden og ikke fortiden, og det kommer vi til å gjennomføre på vår vakt.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Denne saken har vært behandlet i Stortinget i mange runder, og det som de faglig ansvarlige for nasjonalt traumesenter har uttrykt veldig klart, er at man trenger et opptaksområde på ca. 200 000 for å drive en forsvarlig nasjonal traumefunksjon gjennom det som da het nasjonalt traumesenter. Det ligger det til rette for i disse planene. Så vet jeg at representanten Moxnes og partiet Rødt er imot størrelsen på Aker sykehus. Der er man uenig med mitt lokale parti i Oslo, og det er en fair sak. Jeg mener det er viktig at vi samler psykisk helsevern ved nye Aker. I dag er de klinikkene spredd på 40 ulike adresser. Det er ingen fordel for pasientene å få behandling med så dårlige fysiske fasiliteter, og det er også sånn at Oslo universitetssykehus i dag bruker mange hundre millioner årlig på vedlikehold.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg har hørt stemmene fra fagfolk på Gaustad. Jeg besøkte for øvrig Gaustad i går. Det er et fantastisk anlegg, en fredet bygning, som ikke gir assosiasjoner til sykehus, men som også har utfordringer med å kunne håndtere framtidige behov for psykisk helsevern i en så stor by som Oslo. Det at det kan være behov for å ha et grøntdrag og den typen fasiliteter tilknyttet pasientbehandling i framtiden, mener jeg at man fanger opp i de prosessene som nå går. Det er jo fredede bygninger vi snakker om. Så det å ha ambisjoner for å utvide kapasiteten i de byggene er i seg selv en krevende sak. Det at vi bygger nytt nå, vil føre til bedre pasientbehandling. Det vil føre til bedre arbeidsvilkår for fagfolkene våre, og det trenger Oslo.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Hurdalsplattformen er veldig tydelig på ambisjonene om Aker sykehus. Så vi kommer til å følge opp de planene som er vedtatt, og også de formuleringene som står i Hurdalsplattformen Med respekt for denne talerstolen: Jeg står ikke opp om morgenen for å imponere representanten Moxnes. Jeg er veldig glad for at vi har et stortingsflertall i denne salen som tenker på pasientene og innbyggerne i Oslo, og som vedtar planer for nye sykehusbygg som er oppdatert for moderne pasientbehandling, som gir fagfolkene bedre arbeidsvilkår, og som også øker kapasiteten, fordi dette er en by hvor innbyggertallet vokser. Det har Stortinget tatt stilling til i mange runder. Representanten Moxnes er ikke en del av det flertallet, men han må også respektere at det faktisk er beslutninger som jeg må følge opp som statsråd.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Bygging av nye sykehusbygg i Oslo er et stort, omfattende og komplekst prosjekt. Det er mange byggeprosjekter som skal gjennomføres – noen av dem også samtidig. Det skal bygges nytt på Radiumhospitalet. Nye Aker skal reise seg. Der er allerede kommunen i gang med å bygge ny storbylegevakt. Gaustad sykehus skal reises ved Rikshospitalet, og vi har også Livsvitenskapsbygget, som skal binde sykehusets virksomhet sammen med forskning, utdanning og andre typer utviklingsinitiativer. Så det er klart at dette er krevende prosesser, men det ville jo blitt enda mer krevende hvis vi skulle ha gått i gang med en stor, ny omkamp. Hvem er det som ville ha blitt lidende da? Jo, det er pasientene i Oslo, og det er fagfolkene i Oslo. Så jeg opplever at kritikerne her begynner å gå tom for alternativer. Dette er planer som er vedtatt, og som vil bli gjennomført.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Det er viktig at vi korter ned tiden fra nye legemidler blir markedsgodkjent i Europa, til vi klarer å ta dem i bruk i den norske helsetjenesten. I Hurdalsplattformen har vi forpliktet oss til å få ned saksbehandlingstiden. Det er veldig viktig. Så har Stortinget vedtatt kriterier for hvordan vi skal prioritere. Det er jo slik – også for Fremskrittspartiet, som for alle andre partier i denne salen – at vi kan bruke en krone én gang. Her har Stortinget besluttet prioriteringskriteriene nytte–ressurs–alvorlighet, og de fungerer altså slik at jo mer alvorlig tilstand eller diagnose man har, jo større nytte man har av legemiddelet, jo større er også villigheten til fellesskapet til å bruke ressurser. Derfor tar vi inn dyre legemidler i Norge. Det enkleste hadde vært om legemidlene ble billigere. Der har vi en stor global legemiddelindustri som vi da må ha med på laget for å oppnå det. De ønsker å få betalt for sine innovasjoner, som er patentbeskyttet de første årene. Det er også viktig at Norge søker samarbeid med andre land, slik at vi kan forhandle fram best mulig priser og hjelpe flest mulig pasienter i Norge. Legemiddelindustrien kom nylig med sin WAIT-indeks, altså hvor lang tid det tar, og der ligger Norge på en sjetteplass blant 39 land for legemidler som tas i bruk av det offentlige og blir tilgjengelig for alle. Og til eksempelet fra Sverige som representanten dro opp: Det er ikke slik at alle får tilgang samtidig. Der er det regionene som bestemmer, og det er et viktig prinsipp i Norge at alle får tilgang samtidig.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Vi må ha et system for å prioritere, og det ville vært et grunnleggende urettferdig system, mener jeg, om Stortinget skulle ta den beslutningen. Da ville det vært de som har mest ressurser og mest tilgang på Stortingets representanter, som ville nådd fram. Jeg mener vi har gode prioriteringskriterier: nytte, ressurs og alvorlighet. Vi hadde også en god debatt da vi hadde forrige prioriteringsmelding, hvor Stortinget var særlig engasjert i sjelden-feltet, og dermed ønsket en egen utredning av kriteriet alvorlighet. Dette er et system som ble lovfestet da Fremskrittspartiet satt i det departementet som jeg nå styrer. Så jeg synes det er litt korttidshukommelse fra representanten Morten Wold å nå skulle kaste vrak på et system som for det første sikrer alle pasientene lik tilgang når nye medisiner tas opp, men som også ivaretar prioritering.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Nye metoder er nettopp evaluert, og vi vil følge opp den evalueringen. Vi vil også legge fram en ny prioriteringsmelding for Stortinget. Det er en rekke ting vi ønsker å videreutvikle og forbedre. Fremskrittspartiet har også levert et forslag om å innføre en dansk modell. Vi kommer til å svare på det forslaget, og det vil bli behandlet i Stortinget. Jeg synes det er interessant å se til den såkalte WAIT-indeksen. Der er det faktisk sånn at i Norge har vi flere tilgjengelige legemidler enn 33 andre land i Europa, og både Danmark, Sverige, Finland og England er på den listen. Så så dårlig gjør vi det ikke sammenliknet med andre land. Men denne regjeringens målsetting er å kutte saksbehandlingstiden og raskere innføre nye virksomme terapier – til glede for våre pasienter.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Det er Stortinget som har vedtatt rammene for pasientskadeordningen. Det er tilstrekkelig at en skade skyldes svikt i behandlingen, og at pasienten er påført et økonomisk tap eller et varig mén som følge av svikten. Erstatning blir utmålt etter reglene i skadeserstatningsloven og alminnelige erstatningsrettslige regler. Norsk pasientskadeerstatning, NPE, utreder saken. Høyesterett har slått fast at dokumentasjon fra tiden etter den påståtte svikten, f.eks. nedtegnelser i journaler og epikriser, veier tyngst i vurderingen av om helsehjelpen var i tråd med god medisinsk praksis. Informasjon fra pasienten selv inngår også i beslutningsgrunnlaget. NPE har opplyst at de også gjennomfører møter med erstatningssøkere i noen av de mest omfattende og vanskelige sakene, særlig i forbindelse med erstatningsutmålingen. Under pandemien har den direkte pasientkontakten vært noe redusert. Invaliditetsgraden fastsettes ved hjelp av invaliditetstabeller, som er nedfelt i forskrift. Vedtaket treffes av NPE eller i nemnd – ikke av den medisinsk sakkyndige. Jeg ber om forståelse for at jeg ikke går inn i enkeltsaker. NPE og Pasientskadenemnda er uavhengige forvaltningsorganer som ikke kan instrueres om lovtolkning, skjønnsutøvelse eller avgjørelse i enkeltsaker. Vedtaket kan påklages til Pasientskadenemnda, og nemndens vedtak kan bringes inn for domstolen. Pasientskadeordningen gir rettigheter og rettssikkerhet for pasienter som skades i forbindelse med at de mottar helsehjelp, men det er selvfølgelig rom for forbedringer. Jeg har derfor invitert Advokatforeningen til et møte for å få utdypet deres bekymringer om at pasientenes rettssikkerhet ikke er godt nok ivaretatt. Det er et møte som vi har avtalt 20. mai. Vi har i Hurdalsplattformen satt oss ambisiøse mål for å forbedre og styrke vår felles helse- og omsorgstjeneste. Gjennomgang av pasientskadeordningen ble ikke prioritert, og jeg vil derfor ikke ta initiativ til en total gjennomgang nå.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Når representanten Hoksrud legger på karakteristikker som «gode møter», «god ordning» og sånne ting, legger han ord i munnen på statsråden. Det er bra vi har gode referenter som skriver protokoll fra Stortingets forhandlinger, for da kan statsråden være ansvarlig for det statsråden faktisk har sagt, og ikke det representanten Hoksrud påstår at jeg sier. Jeg har avtalt et møte med Advokatforeningen for å få deres syn på dette. Det ser jeg fram til, og jeg håper det blir en dialog hvor de får lov til å beskrive de utfordringene de opplever i sin viktige rolle.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
I Hurdalsplattformen sier vi veldig klart at vi vil styrke pasientsikkerhet og kvalitet. Vi har nettopp satt ned et utvalg som skal gjennomgå Helsetilsynets varselordning, og vi har andre initiativ som vi mener går direkte inn i en satsing på å styrke pasientsikkerheten. Det å skulle gjennomgå denne ordningen nå, har jeg ikke tatt initiativ til. Det vi gjør, er å snakke med de aktørene som mener at ting ikke fungerer godt nok. Jeg ser fram til å høre på Advokatforeningens synspunkter når jeg setter meg ned med dem 20. mai.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Økonomisk stønad etter sosialtjenesteloven skal ytes og utmåles på bakgrunn av en konkret vurdering av den enkeltes helhetlige situasjon og faktiske behov. Søknaden avgjøres av kommunene etter en behandling fra Navs rådgivende tannlege. Til grunn for vurderingene ligger en vurdering av hva som er å anse som nødvendig tannbehandling etter gjeldende faglige og forsvarlige anbefalinger, og i henhold til Helsedirektoratets nasjonale veileder om god klinisk praksis i tannhelsetjenesten, «God klinisk praksis i tannhelsetjenesten – en veileder i bruk av faglig skjønn ved nødvendig tannbehandling». I den private tannhelsetjenesten er det fri prisfastsetting, noe som innebærer prisforskjeller mellom ulike tannleger. Det kan også være slik at noen tannleger ønsker å gjennomføre mer avansert behandling enn det som anses som nødvendig tannbehandling, men det er bare nødvendig tannbehandling i tråd med gjeldende faglige anbefalinger som kan dekkes. Jeg vil videre vise til at avgjørelser om økonomisk sosialhjelp er enkeltvedtak. Nav-kontoret må følge de krav til saksbehandling som følger av sosialtjenesteloven, forvaltningsloven og uskrevne normer om god forvaltningsskikk. Enkeltvedtak om økonomisk sosialhjelp kan påklages til statsforvalteren. Med andre ord er det viktig å klage på vedtaket dersom klageren mener at man får stønad til tannbehandling som ikke er i tråd med gjeldende faglige anbefalinger om nødvendig tannbehandling, altså i henhold til Helsedirektoratets nasjonale veileder om god klinisk praksis i tannhelsetjenesten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg mener at man skal følge de retningslinjene som gjelder. Hvis man opplever at det ikke er tilfellet, er det veldig viktig at man klager til statsforvalteren. Da får man avdekket og dokumentert hva som eventuelt er forskjellen for dem som opplever at de ikke får tannbehandling i tråd med gjeldende faglige anbefalinger, og det som da er nødvendig tannbehandling. Det er den rettigheten fellesskapet har gitt dem, og det er den rettigheten de skal få oppfylt, og det er jeg veldig opptatt av.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Det kommer man til å merke i de årlige budsjettene. Så er det et større arbeid på gang basert på anmodningsvedtak fra Stortinget, som også Rødt er en del av, med en helhetlig gjennomgang av tannhelsefeltet og en egen melding til Stortinget på det. Så det jobber vi med. Jeg veldig enig i at Hurdalsplattformen viser retning med tanke på å prioritere det viktigste først, at vi starter med å prioritere dem som har behov for tannhelsetjenester, men som av ulike årsaker er dårligere sikret til å få det. Så det vil vi følge opp, både gjennom de årlige budsjettene og i det helhetlige arbeidet på tannhelsefeltet som peker retning i Hurdalsplattformen, med mer offentlige og likeverdige tjenester også innenfor denne delen av tjenesten.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
I august i fjor sa daværende stortingsrepresentant Ingvild Kjerkol til Nea Radio at: Hvis vi får tillit til å styre landet, vil vi bør prioritere å redde fastlegeordningen i første statsbudsjett. Vel, nå har Kjerkol sittet som helseminister i over et halvt år, men likevel ser vi at køen nå er økt til 150 000 mennesker som står uten fastlege. Antall folk uten fastlege har bare økt etter at Kjerkol inntok Helsedepartementet. Antall nordmenn uten fastlege har aldri vært høyere, og det er ingen tegn til at trenden kommer til å snu. Nå tar vi imot mange tusen flyktninger fra krigen i Ukraina som også vil ha krav på og behov for en fastlege, uten at det er satt av én eneste krone for å styrke dekningen av fastleger. Jeg er oppriktig redd for at vi ved slutten av dette året vil se opp mot 200 000 mennesker som står uten fastlege, altså en ny Kjerkol-kø. Dette veldig alvorlig – spesielt siden man har en lovfestet rett til å stå på en fastlegeliste som innbygger i Norge. Helseministeren kommer kanskje til å si at hun følger situasjonen nøye – som har blitt denne regjeringens fremste varemerke. Likevel er det et faktum at hun står og ser på mens fastlegeordningen faller fra hverandre. Etter at Kjerkol nå har sittet i statsrådstolen i over et halvt år, har antall uten fastlege aldri vært høyere. Det kan være fristende å spørre om ikke statsråden synes det er flaut. Da hun var i opposisjon reiste Kjerkol rundt og lovet at hun og Arbeiderpartiet ville komme tett opp til Legeforeningens krav om 4 mrd. kr til å styrke fastlegeordningen. Hun sa at 1,7 mrd. kr ikke var nok. Men da Kjerkol fikk makt, var det plutselig på beskjedne 100 mill. kr – svært langt unna Arbeiderpartiets fagre løfter i valgkampen. Hva vil statsråden si til at hun lovet en kraftig styrking av fastlegeordningen all den tid hun bare har levert under 5 pst. av sitt eget valgkampløfte?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Da er det sånn at statsråden nå følger situasjonen nøye, men det hun sier, er at dette er noe som har utviklet seg år for år. Jeg registrerer altså at det statsråden sa rett før valget, var at dette skulle man ta tak i i første statsbudsjett. 100 mill. kr er ikke å ta tak i dette det første året. Det er også sånn at andelen som mangler fastlege, øker og øker, men samtidig sender Norge fastleger ut av landet. Vi har gjort det i Egersund, vi har gjort det på Vestlandet, vi har gjort det i Kragerø. Vi gjør det altså rundt omkring. Folk som har tatt dansk utdannelse, blir altså sendt ut av Norge fordi man ikke får lov til å jobbe her. Da kunne det vært interessant å høre hva statsråden mener om den satsingen på området, og vet statsråden hvor mye avlastning en gjennomsnittlig lege får for de hundre millioner kronene?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Statsråden sier at man ikke kan klare å gjøre dette på tre uker. Det er altså sånn at man klarte å finne milliarder til andre gode formål som regjeringen ville prioritere – og da tydeligvis prioritere høyere enn å sikre folk en god fastlegeordning. Kreftsyke Hans Christian Solbakken fra Gjøvik har ikke fått fastlege, og han har kreft. Det føles ikke trygt, som han sier til Oppland Arbeiderblad, og det bør jo være en stor utfordring til statsråden. Da bør man i hvert fall slutte å sende fastleger ut av landet som kan – og vil – jobbe her, men som ikke får den muligheten. Svaret på de hundre millionene til Kjerkol er altså en styrking. Det betyr at en lege i gjennomsnitt kan redusere sin ukentlige arbeidstid med ti minutter. Og statsråden lovet, som sagt, før valget å redde fastlegeordningen. Hvorfor gjorde hun det, når det aldri har vært flere uten fastlege enn det det faktisk er i dag?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
«TV 2 har satt fokus på mange problemer knyttet til Norsk pasientskadeerstatning(NPE) (NPE) Hvordan rettferdiggjør statsråden at hun selv var tydelig på en full gjennomgang av NPE da hun satt i opposisjon, mens hun nå ikke mener dette er en prioritet?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Jeg vil takke statsråden for svaret, men jeg må si jeg er litt overrasket over det statsråden står i denne sal og sier. Tilbakemeldingene fra noen av de fremste advokatene på pasientrettigheter når det gjelder pasientskadeerstatning, er at det statsråden viderebringer i denne salen om at det blir tatt møter med pasientene, og at de blir tatt med, ikke er den opplevelsen pasientene har. Jeg har lyst til fortsatt å bore litt i det – statsrådens mening om tilbakemeldingene fra advokater og dem dette gjelder, Det er sjelden jeg får så mange henvendelser som det jeg får i saker som gjelder Norsk pasientskadeerstatning, og den arrogante måten mange av pasientene opplever at Norsk pasientskadeerstatning operere på. At statsråden står her og sier at det har vært gode møter, og at folk får møte, er ikke opplevelsen der ute. Det må statsråden svare ordentlig på. Vil statsråden gå tilbake og sjekke opp dette? Du sier at du skal i møte med Advokatforeningen 20. mai. Det er bra, men jeg synes det er alvorlig når vi har en slik ordning, at pasientene og advokatene mener at det ikke er riktig det statsråden står i Stortinget og forteller oss.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-05-04:
Jeg hørte veldig godt hva statsråden sa, og jeg hørte at statsråden sa at de tilbakemeldingene hun får fra NPE, er at det er god dialog. Men opplevelsen som uttrykkes massivt fra advokatene, er altså veldig tydelig at man har ikke den gode prosessen, og man blir ikke invitert på de møtene – man har ikke de møtene som statsråden sa. Jeg registrerer også at statsråden har hatt en glideflukt fra da hun var her i opposisjon til nå som statsråd, og sier at i Hurdalsplattformen er ikke dette prioritert. Det betyr at de 30 000 pasientene som har klaget på sakene sine de siste fem årene, nå opplever å ha en statsråd som går bort fra det hun sa i opposisjon, nemlig at man skulle gjennomgå denne viktige ordningen. Det handler om tillit og troverdighet. Jeg hadde forventet at statsråden faktisk fulgte opp det hun sa i opposisjon, da hun ble statsråd, men jeg skjønner at man i Hurdalsplattformen ikke tok hensyn til dette. Da betyr det at man heller ikke tar hensyn til de 30 000 som i løpet av de siste fem årene har klagd, og veldig mange av dem har faktisk ikke fått behandlet klagen som forventet.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-05-04:
Jeg har lyttet til debatten så langt. I et intervju med Dagens Medisin i fjor høst sa statsråden at det som hastet aller mest, var å redde fastlegeordningen, og at regjeringen ville legge fram en tilleggsbevilgning for å stabilisere fastlegeordningen. Statsråden har også uttalt at basistilskuddet skal tredobles. Når jeg hører statsråden snakke om strukturelle endringer, lurer jeg på hva det er. Det høres ut som en utsettelsestaktikk for å gjøre minst mulig. KS, Legeforeningen og den forrige regjeringen var enige om de 17 tiltakene som ligger i handlingsplanen for allmennlegetjenesten, bl.a. økt basistilskudd for å redusere listelengden for fastlegene. Så mitt spørsmål er: Hva vil vi se av helt konkrete tiltak fra denne regjeringen for å stabilisere fastlegeordningen? Og når planlegger statsråden å følge opp og levere på egne løfter om å stabilisere fastlegeordningen?
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-05-04:
«I Nasjonal transportplan er det satt av 10 milliarder kroner til forhandlinger om byvekstavtale i fem byområder, blant annet Tromsø. I et brev fra regjeringen til Tromsø kommer det frem at regjeringen ikke kan gi tilsagn om økonomiske rammer for en avtale nå. Det skaper usikkerhet om tidsperspektivet for en byvekstavtale for Tromsø, og hvor mye regjeringen skal bidra med. Vil en byvekstavtale med Tromsø være inngått i løpet av 2022, og er det slik at regjeringen med dette tar ned ambisjonsnivået for utbygging av samferdsel i Nord-Norges største by?»
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-05-04:
Det er fint med ambisjoner, men det folk i Nord-Norge og Tromsø trenger, er tydelige signaler – og det oppfatter jeg ikke at statsråden gir noe mer av her. Statsråden har gjentatte ganger sagt at Tromsø har misforstått innholdet i brevet som ble sendt, men det står jo klart og tydelig – som også statsråden har referert – at en må vurdere ambisjonsnivået, og at det vil kunne ha økonomiske konsekvenser for en byvekstavtale med Tromsø. Da lurer jeg veldig på hva statsråden mener er misforståelsen, for slik jeg og mange andre leser brevet – og vi kan diskutere om det skulle vært sendt eller ikke – vil regjeringen ta ned statens bidrag i en byvekstavtale med Tromsø. Om det ikke var tilfelle, skulle ikke regjeringen ha sendt et slikt brev i det hele tatt. Konsekvensen av at regjeringen tar ned det statlige bidraget, vil være at en enten må kutte i prosjektene, eller at folk må betale mer i bompenger. Så mitt oppfølgingsspørsmål til statsråden er: Kan statsråden garantere for at statens bidrag i en byvekstavtale med Tromsø ikke senkes, og at summen på 10 mrd. kr i NTP til en byvekstavtale fortsatt står fast?
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-05-04:
Men det den forrige regjeringen bidro til, var å implementere Tromsø i en byvekstavtale, som gjør at vi kan få disse statlige midlene. Jeg skjønner at en ikke kan forskuttere sluttresultatet – det er derfor en skal ha forhandlinger – men i et svar på et skriftlig spørsmål jeg stilte til statsråden i november i fjor, skrev statsråden at størrelsen på det statlige økonomiske bidraget vil være et tema i forhandlingene. Dette er altså fem måneder siden, og nå skal plutselig ikke det økonomiske bidraget fra staten være tema i forhandlingene. Da oppfattes det så klart av folk og politikere i Tromsø som at staten skal ta ned sitt ambisjonsnivå. Jeg må nesten bare spørre statsråden én gang til: Vil han garantere for at en ikke vil rokke ved den rammen på 10 mrd. kr som ligger i Nasjonal transportplan? Og opprettholder staten sitt ambisjonsnivå om en høy statlig andel i en byvekstavtale for Tromsø? Det må en nesten kunne svare på hvis en skal være tydelig overfor folk i nord, som trenger den typen investeringer som vi her snakker om, i tilknytning til en byvekstavtale.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-04:
Som de foregående talerne har vært inne på, er vi alle opptatt av fastlegen og det å sikre at nordmenn flest har en fastlege. De utgjør grunnmuren i primærhelsetjenesten vår. Vi står midt i en fastlegekrise, en krise som kan føre til økte sosiale forskjeller og ramme sårbare pasienter. Disse sterke ordene er hentet fra Helsedirektoratets egen rapport, der de slo fast at det må handles raskt. Hvis ikke vil konsekvensene bli svært alvorlige. Vi står også midt i en helsepersonellkrise. Helsedirektoratet konkluderte i rapporten med at handlingsplanens tiltak, rammer og verktøy per i dag ikke er tilstrekkelig til å løse utfordringene. Så mitt spørsmål er: Hvilke strakstiltak vil statsråden levere for å løse disse krisene?
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-04:
Jeg registrerer at statsråden ser fram til å samarbeide med SV om budsjett, men samtidig er det noe som er ganske krevende, når fastlegene står i vanskelige dager, og de i tillegg risikerer å få bøter på toppen av en allerede presset arbeidshverdag. Vi hadde en debatt om det i foregående uke, hvor statsråden ikke var helt enig med SV. Det er behov for strakstiltak, sier Helsedirektoratet, men samtidig står det i Hurdalsplattformen – og jeg hørte også statsråden si det tidligere – at man ønsker strukturelle endringer. Men det å styrke fastlegeordningen handler om mer enn bare utdanningstiltak. Det handler om å sikre tillit til fastlegen, men også se på oppgaveløsningen. Vil disse tiltakene være noe statsråden vil komme til Stortinget med i revidert nasjonalbudsjett?
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-04:
Krigen i Ukraina har aktualisert spørsmålet om bruk av atomvåpen. Etter Russlands invasjon den 24. februar kunngjorde Putin at han har gjeve ordre om at landets kjernefysiske styrkar skulle setjast i beredskap. Terskelen for bruk av atomvåpen har blitt lågare. Den nye sikkerheitspolitiske situasjonen gjev grunn til å sjå med nye auge på bruk og truslar om bruk av atomvåpen. Spørsmålet om kva som kan gjerast for å unngå ein atomkrig, var nok ikkje teori før heller og er det i alle fall ikkje no. I Hurdalsplattforma blir det lagt til grunn at regjeringa skal auka Noreg sin innsats for kjernefysisk nedrusting. Utanriksministeren uttrykte òg i november at «Norge vil støtte tiltak som reduserer atomvåpnenes betydning i forsvarsdoktriner, samt tiltak som reduserer risikoen for bruk av kjernevåpen(…) (…) På toppmøtet i Madrid i juni skal NATO vedta eit nytt strategisk konsept for alliansen. Dersom prinsippet om ikkje å bruka atomvåpen fyrst blir del av det nye strategiske konseptet, vil det vera eit verdifullt bidrag til auka føreseielegheit og redusert spenning i dagens uføreseielege situasjon. Det vil gje Russland eit påskot mindre for å bruka atomvåpen fyrst og heva terskelen for alle atommaktene. Dette vil vera eit viktig steg for å redusera atomvåpen si rolle i sikkerheitspolitikken, sånn regjeringa og utanriksministeren har sagt at dei vil gjera. Spørsmålet mitt er: Vil regjeringa gå inn for at ikkje-fyrstebruk av atomvåpen blir ein del av NATOs strategiske konsept?
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-04:
Eg takkar for svaret så langt. Eg er einig i det aller meste av det utanriksministeren seier, og det er klart at i dagens situasjon er det Russland som truar med å bruka atomvåpen. Spørsmålet då er korleis me handterer ein slik situasjon – korleis kan Noreg og NATO bidra til snarare å heva terskelen heller enn at terskelen for at det faktisk blir brukt atomvåpen, blir lågare. Det å innføra eit prinsipp om ikkje-fyrstegongsbruk vil ikkje innebera at avskrekking ved trussel om bruk av atomvåpen fell bort, men berre at NATO sjølve seier frå seg moglegheita til å trua med å bruka atomvåpen fyrst. Vil utanriksministeren seia seg einig i at det vil vera både umoralsk og uklokt av NATO å starta ein atomvåpenkonflikt?
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-04:
Spørsmålet om FNs atomvåpenforbod er ein annan sak som me kan diskutera på eit seinare tidspunkt. Etter SVs meining vil det at Noreg sluttar seg til den avtalen, vera eit skritt i rett retning for nettopp å få til gjensidig atomvåpennedrusting. Men spørsmålet i dag handlar altså om fyrstegongsbruk. Eg oppfattar at utanriksministeren langt på veg er einig i at eit prinsipp om fyrstegongsbruk av atomvåpen vil vera både umoralsk og uklokt å ha, og eg spør derfor igjen: Er det eit prinsipp som den norske regjeringa vil forfølgja, òg i NATO?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Som representanten sa, er det toppmøte i NATO til sommeren. Der skal vi gjennomgå det som er det strategiske konseptet, som er liksom verdigrunnlaget til NATO. I forkant av det møtet har vi signalisert at både jeg og statsministeren skal komme til Stortinget for å konsultere om hva som skal være norske posisjoner. Det som ble vedtatt på toppmøtet i 2010, var nemlig at målet skulle være en verden fri for atomvåpen. Det var et stort skritt, og vi fikk med oss de andre NATO-landene på det. Jeg syns det er viktig i den situasjonen som er nå, at vi blir enige om hva som er de felles prinsippene i NATO. I den sammenheng er Norge en helt klar pådriver for nedrusting, men jeg er veldig uenig i et av premissene som representanten her trekker fram. Jeg mener vi skal vedta en politikk som er i overensstemmelse med norske sikkerhetspolitiske interesser, men hvis det er sånn at hvis NATO fatter beslutninger, gir det Russland et påskudd, må jeg si at da er jeg grunnleggende uenig med den tilnærmingen representanten legger til grunn. Vi har også sett at Russland har utplassert mellomdistanseraketter i Kaliningrad, stikk i strid med INF-avtalen, så vi må forholde oss til den virkeligheten som er, hvor Russland truer med atomvåpen. Da mener jeg det er viktig at vi legger til grunn at vi skal bidra til en nedrusting som er gjensidig, som skal foregå på begge sider på én gang, at den er verifiserbar, og at den er irreversibel. Det er grunnlaget for regjeringens politikk på dette området, og så vil vi konsultere nærmere med Stortinget om hvilke posisjoner som nå tegner seg i NATO-alliansen fram mot toppmøtet.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Det har vært en vanskelig situasjon mellom USA og Russland på dette området over lang tid. Men ett prinsipp er i hvert fall lagt fast nylig, og det var doktrinen om at ingen parter kan vinne en atomkrig. Det ble uttalt både fra Russland og USA. Når det gjelder diskusjonen om førstegangsbruk, som har gått også i USA, vil vi konsultere Stortinget omkring det. Men jeg synes hovedproblemet nå er den måten som Russland truer med atomvåpen på. Jeg mener også det er viktig at vi legger til grunn at det er de som har brutt INF-avtalen. Da Ukraina som selvstendig stat undertegnet Budapest-memorandumet i 1994, sa de fra seg retten til å bruke atomvåpen. Så jeg mener at vi skal finne fram til gode formuleringer på dette NATO-møtet som skal bidra til reell nedrustning, og da skal vi i hvert fall ikke undertegne den avtalen om forbud, for det ville være et skritt i feil retning.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg synes det er litt spesielt at representanten står på Stortingets talerstol og sier at hun oppfatter det som at jeg har sagt at dette er umoralsk. Da har jeg jo sagt at NATOs nåværende doktrine er umoralsk, og det mener jeg ikke. Så jeg forbeholder meg retten til å bruke de ordene jeg selv bruker. Så skal vi konsultere med Stortinget om hvordan vi på best mulig måte kan bidra til atomnedrustning, men jeg mener at NATO i denne situasjonen har vært meget ansvarlig. Vi vil være pådriver for nedrustning, men vi vil også bidra til enighet i NATO på disse områdene, på samme måte som vi bidro til det i 2010.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Situasjonen i Ukraina er nå svært alvorlig. Vi har sett hvordan russiske styrker farer fram, men det er også åpenbart at Putin ikke har nådd de målene han har satt seg. Jeg tror det er grunnleggende i hele denne krigen at vi har konsultert med allierte når vi har utformet reaksjoner, både verbalt og i form av tilslutning til sanksjoner, eller når vi har tatt beslutning om å sende våpen. Derfor synes jeg det er litt krevende å stå her og si hva vi konkret skal gjøre hvis en spesiell situasjon oppstår. Vi har tatt hver dag av gangen. Vi har sagt det vil få store konsekvenser hvis det blir opptrapping, og det har vi også gjennomført på ulike måter. Jeg tror det viktigste i denne krigen er at vi står sammen med våre allierte, at vi handler sammen med dem. Nå har det jo vært etterretning, slik representanten er inne på, om det kan bli opptrapping 9. mai, men da vil vi komme med eventuelle reaksjoner i den forbindelse. Så vil jeg bare benytte anledningen til å si at jeg sa feil til representanten Fiskaa i stad da jeg sa mellomdistanseraketter. Det som er sant, er altså kortdistanseraketter, så da svarte jeg litt upresist i den sammenheng.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg har vel redegjort ganske godt i detalj om hvilke forberedelser vi gjør på de ulike stadiene når vi har konsultert den utvidede utenrikskomité i løpet av denne krigen. Det som har vært viktig, er at vi nå forbereder nye sanksjoner. Det kommer nye sanksjonspakker fra EU. Vi vurderer hele tiden hvordan vi kan hjelpe Ukraina mest med budsjettstøtte og andre forhold. Vi vurderer hvilke våpenleveranser som vil være hensiktsmessige. Men det grunnleggende for oss har hele tiden vært å opptre sammen med våre allierte, og det vil vi fortsette med framover også.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-05-04:
Jeg er litt usikker på om spørsmålet handler den humanitære situasjonen eller andre forhold knyttet til en eskalering i denne krigen. Men jeg vil svare på det som går på det humanitære først. Det har vært viktig for Norge å bidra gjennom EU, for de er gode til å koordinere innsats, både for de landene som tar imot flyktninger, men også i Ukraina. Det er også satt opp et fond som gjør at vi kan bidra med direkte budsjettstøtte gjennom FN og Verdensbanken, i dette tilfellet, til det ukrainske folket. De må jo betale ut lønninger, f.eks. til lærere, og de må betale for sykehus. Vi bidrar også gjennom en del frivillige og humanitære organisasjoner, f.eks. Røde Kors, som har folk på bakken i Ukraina. Jeg tror behovene til Ukraina blir enorme i tida som kommer, når dette landet skal bygges opp. Dette er en krig som Putin ikke kan vinne, og da kommer vi til å bidra enda mer for å bidra til oppbyggingen av Ukraina.