Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2003-06-05:
Med stortingsmeldingen «Resept for et sunnere Norge» har Regjeringen satt samfunnets og den enkeltes ansvar for å forebygge helseproblemer og sykdom i fokus. Folkehelsemeldingen tar tak i de helseutfordringene vi står overfor i framtiden, og trekker opp mål og strategier for det neste tiåret. En samlet komite synes at en politikk som tar ansvar for å påvirke framtidige behov og utfordringer, og som forsøker å redusere framtidige lidelser, er både nytenkende og nødvendig. Ved å forebygge mer kan vi reparere mindre. Komiteen slutter seg enstemmig til de overordnede målene for folkehelsearbeidet og støtter i hovedsak de viktigste signalene som denne stortingsmeldingen gir. Som saksordfører vil jeg gi honnør for at en endelig satser på forebygging, og setter den virkelig store helsepolitikken på dagsordenen. Jeg er også glad for at kvinnehelse har fått en så stor plass i meldingen, og jeg takker mine kollegaer i komiteen for konstruktive og viktige innspill i den sammenheng. Selve meldingen er laget bra pedagogisk, med egne bokser for fakta og opplysninger, og er helt tydelig på hvilke tiltak og strategier Regjeringen vil satse på. Det gjør at den er enkel og god å finne fram i. Før en gir noen en resept, bør en ha stilt en diagnose. En folkehelserapport som ble laget i 2002, sier litt om utgangspunktet og om hvordan det står til i Norge. Et lite tilbakeblikk viser at i det 20. århundre har vi hatt en bedring i vår helse uten sidestykke. Levealderen økte med 30 år. Ved forrige århundreskifte døde hvert tiende barn før det var fylt et år. Hvert andre dødsfall skyldtes epidemier og farsotter. Mange døde av infeksjoner, sult og fattigdom. Ernæringen ble bedre. Vi fikk vaksiner, og det ble slutt på trekkfulle arbeidslokaler, harde gulv og dårlige ergometriske arbeidsstillinger og de tunge løftene. Men med velstanden kom livsstilssykdommene som kreft, hjerte- og karsykdommer og diabetes type 2 som de mest vanlige. Utsiktene framover viser at psykiske lidelser og depresjoner blir viktige helseproblemer. Verdens Helseorganisasjon understreker også dette og slår fast at i vestlige, utviklede land er det tilstander som alle er nøye knyttet til livsstil og levevaner, som dominerer. Lidelser forårsaket av overvekt, fysisk inaktivitet og mistrivsel øker. Tobakk, alkohol, fedme, høyt blodtrykk og høyt kolesterolnivå står alene for minst en tredjedel av sykdomsbyrden. Røyking er vår største enkeltårsak til sykdom og tidlig død. Fysisk inaktivitet er i ferd med å bli vårt nye store folkehelseproblem. Et av fire norske barn bruker mer enn fire timer foran data- og tv-skjermen hver dag. Den siste diagnosen viser at det er sosiale skjevheter når det gjelder livsstil og helseatferd med konsekvenser for helsen. Mens levealderen på Vinderen ligger hele fem år over landsgjennomsnittet, har bydelene i Oslo øst fem år lavere levealder. Når forskjellene følger tydelige sosiale mønstre, er det ikke først og fremst den enkeltes bevisste valg som ligger bak. Det er forholdene som folk lever under. Det er Regjeringens mål å redusere helseforskjeller mellom sosiale lag, etniske grupper, kvinner og menn. Det er første gang et norsk politisk dokument setter søkelyset på sosiale helseforskjeller. Det skal utarbeides en egen handlingsplan mot sosiale ulikheter i løpet av 2003. Meldingen gir oss fire resepter. For det første skal det bli enklere å ta ansvar for egen helse ved at samfunnet legger til rette for sunne og viktige valg. Under høringen foreslo mange at elever i grunnskolen burde få minst en time fysisk aktivitet hver dag, men ikke som flere gymtimer, for å dempe kravet om mestring og prestasjon. En samlet komite ber Regjeringen legge til rette for mer daglig fysisk aktivitet for elevene. Våre fysiske omgivelser bør innby til bevegelse, lek og aktivitet. Veianlegg og trygge skoleveier må gjøre det mulig å sykle og gå. En vet at en halv time med rask gange hver dag kan ha stor helseeffekt, som igjen kan gi nedgang i sykefravær og uførhet. Innstillingen viser mange gode eksempler på at kultur gir bedre livskvalitet og ikke minst bedre psykisk helse. Dokument nr. 8-18 fra Senterpartiet inneholder et forslag om å innføre en ordning med gratis daglig utdeling av frukt og grønt til alle elever i grunnskolen. Komiteen ser viktigheten av at unge tidlig får sunne spisevaner. Flertallet viser til at det allerede er etablert en abonnementsordning. Den bør bli landsdekkende og evalueres før en støtter Dokument nr. 8-forslaget. På den bakgrunn foreslår en at Dokument nr. 8-forslaget vedlegges protokollen. Jeg regner med at partiene som fremmer mindretallets forslag, vil argumentere for innholdet selv. Forebygging av tobakksskader retter seg mot å hindre passiv røyking, redusere rekruttering og redusere antall dagligrøykere. En samlet komite ser det som viktig å heve debutalderen for bruk av alkohol og hindre at unge mennesker begynner med narkotika. Den andre resepten er å bygge allianser og infrastruktur for folkehelse ved å mobilisere og samordne aktørene. Fordi hensyn til folkehelsen må inn i alle deler av samfunnsplanleggingen og i konsekvensutredningen, er det viktig å lage partnerskap mellom stat, fylkeskommune, kommune og ikke minst frivillige organisasjoner. Den tredje resepten sier at helsetjenesten skal legge stor vekt på forebygging. Det innføres en grønn resept som alternativ eller supplement til medikamenter. Pasienten får et opplegg med fysisk aktivitet eller kosthold som er individuelt tilpasset. Komiteen ber Regjeringen vurdere om også fysioterapeuter kan omfattes av å benytte denne livsstilstaksten. Denne yrkesgruppen har lang erfaring i å behandle med øvelser og annen aktivitet. Siste resept handler om forskning. Det er viktig at alle tiltak er basert på kunnskap om hva som virker. Komiteen er særlig opptatt av kvinnehelse og ber om at det lages en opptrappingsplan for forskning på kvinners helse. Komiteen ber også om at kvinnehelse prioriteres i styringsdokumentene til helseforetakene. Fakta viser at all kunnskap er utviklet for å tjene en mannlig norm. Selv forsøksdyrene er av hankjønn! Siden menn og kvinner er forskjellige, reagerer vi ulikt på medikamenter, sykdommer og behandling. Her er et stort forskningspotensial. Det bør også forskes på sykdommer der kvinner er overrepresentert, f.eks. tilfeller av ubestemte plager og kroniske smerter. Fibromyalgi er den diagnosen som i de senere år har ført til flest uføretrygdede kvinner. Kanskje bør en etablere et nasjonalt kompetansesenter for fibromyalgi. Hvert år behandler vi 9 000 nye hoftebrudd og 15 000 nye håndleddsbrudd. Da over 80 pst. av disse bruddene skjer hos kvinner, er det viktig å stimulere til og prioritere ny forskning om årsakene til og mekanismene bak beinskjørhet og osteoporotiske brudd. Spiseforstyrrelser rammer flest kvinner. Utdanningsprogrammet «Kropp og selvfølelse» er et tverrfaglig samarbeid som jeg tror vil være et godt redskap. Brystkreft er den hyppigste kreftformen hos kvinner, med 2 300 nye tilfeller årlig. Derfor må mammografiscreeningen fortsette. Komiteen har vært opptatt av de spesielle behov innvandrerkvinnene har. En undersøkelse som pågår i Oslo øst, kan gi oss viktig informasjon om hvordan vi kan bedre helsetilbudet til kvinner med etnisk minoritetsbakgrunn. Mange har diabetes. Tall fra Aker Sykehus viser at 26 pst. av kvinnene med svangerskapsdiabetes fortsatt hadde det etter svangerskapet. Norge er på verdenstoppen når det gjelder nyfødte med anlegg for diabetes type 1. En samlet komite ønsker at prosjektet «Miljøårsaker til type 1 diabetes» skal fortsette, slik at en finner ut hvilke miljøårsaker som utløser diabetes hos noen av disse barna. Vold og overgrep er ikke fullt ut anerkjent helserisiko, men dette angår særlig kvinner og fører til høyt forbruk av helsetjenester. Det er opprettet et eget kvinnevoldsutvalg, og en handlingsplan, «Vold mot kvinner», skal bli ferdig neste år. Følger vi resepten, er jeg overbevist om at vi får et enda sunnere Norge.