Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-12-05:
Kristelig Folkeparti er strålende fornøyd med at formålsparagrafen i skolen har fått en tydelig forankring i kristne og humanistiske verdier, og at foreldrenes avgjørende rolle for oppdragelsen av egne barn har fått en sterkere vektlegging. Samtidig er det også viktig for oss at paragrafen inkluderer alle barn, uansett bakgrunn. Det er en krevende balansegang, men det har stortingspartiene nå klart i fellesskap. Det er et godt arbeid som er utført av komiteen, selv om vi kom litt sent i gang. Bakteppet for denne saken er at det de siste tre årene var skapt mye uro og usikkerhet om hvilken plass den kristne kulturarven skulle ha i vårt samfunn. Nå er denne uroen ryddet av veien både i Grunnloven og i skolens formålsparagraf. Stortinget har tatt jobben med å bestemme hvilken formålsparagraf vi skal ha for framtiden, og slått fast at opplæringen skal bygge på grunnleggende verdier i kristen og humanistisk arv og tradisjon. Det står det respekt av. Da Regjeringen la fram sitt forslag til ny formålsparagraf, mente Kristelig Folkeparti at denne måtte få en tydeligere forankring i kristne og humanistiske verdier. Dessuten måtte foreldrenes avgjørende rolle for oppdragelsen av egne barn vektlegges. Sagt på en annen måte, siden vi nærmer oss jul: Vi vil ha en sterkere vektlegging av både Jesus og foreldrene Josef og Maria. Uten dette på plass kunne det ikke bli noen bred enighet i Stortinget om skolens formålsparagraf. I Regjeringens forslag var det ramset opp en rekke verdier som skolen skulle bygge på – gode verdier – og så nevnte man en del retninger der disse verdiene var kommet til uttrykk. På den måten gjenspeilte ikke paragrafen kristendommens sentrale og spesielle plass for vårt land. For Kristelig Folkeparti har det vært viktig å fastholde kristendommen som tolkningsnøkkel for de verdiord som ellers brukes i paragrafen. Først sier vi at man skal bygge på «grunnleggjande verdiar i kristen og humanistisk arv og tradisjon», og så nevnes verdiene, at en også finner disse i ulike religioner, og at de er forankret i menneskerettighetene. Vi er ikke uenig i at andre religioner har i seg viktige verdier som har vært med på å forme vårt samfunn. Men i vår nasjon har disse verdiene fått sin tolkning og begrunnelse gjennom kristendommen. Denne historiske realitet kommer nå til uttrykk i skolens formålsparagraf. At vi også har utvidet verdiene med respekt for naturen, som Lena Jensen nevnte, og tilgivelse, er vi glad for. Dette er to verdier som har stått sterkt i vår tradisjon. I tillegg til dette er det også kommet inn en ytterligere forsterkning av vår nasjonale kulturarvs rolle: «Opplæringa skal bidra til å utvide kjennskapen til og forståinga av den nasjonale kulturarven og vår felles internasjonale kulturtradisjon.» Og samtidig: «Opplæringa skal gi innsikt i kulturelt mangfald og vise respekt for den einskilde si overtyding.» Vi mener paragrafen dermed ikke er et brudd med, men en forlengelse av, dagens verdier. Den andre forskjellen handler om foreldrenes rolle når det gjelder egne barns oppdragelse. I Regjeringens forslag var samarbeidet mellom hjem og skole plassert helt sist, slik at det mer framstod som en saksbehandlingsregel. Men nå er dette flyttet helt fram og forsterket med ordet «forståing», som et grunnlag for skolens virksomhet: «Opplæringa i skole og lærebedrift skal, i samarbeid og forståing med heimen, opne dører mot verda og framtida og gi elevane og lærlingane historisk og kulturell innsikt og forankring.» Dermed er forankringen i kristne og humanistiske verdier tydeliggjort, og foreldrenes rolle når det gjelder oppdragelsen av egne barn, er løftet opp og vektlagt. Kristelig Folkeparti ønsker ikke at Norge skal være nøytralt når det gjelder sentrale elementer i vår egen arv. En av skolens oppgaver er å forvalte en nasjonal kulturarv som alle barn og unge skal få del i. Det dreier seg om å bygge opp og videreutvikle en felles kulturell identitet, samtidig som en viser åpenhet og toleranse overfor ulike kulturelle og religiøse grupper og individer. Skal skolen kunne forvalte den nasjonale kulturarven, er det viktig med en tydelig formålsparagraf. Det har vært en diskusjon om dette er en livssynsnøytral paragraf eller ikke. Etter Kristelig Folkepartis mening er den livssynsnøytral på den måten at alle barn, uansett bakgrunn, skal kunne finne sin plass og sin rolle i den skolen som vi skal stå sammen om. Men livssynsnøytral i forhold til vår arv mener vi at denne paragrafen ikke er. Den er klar med tanke på den kristne og humanistiske kulturarven som har vært med på å forme vårt samfunn gjennom generasjoner. Jeg vil takke alle samarbeidspartnerne for et konstruktivt og godt samarbeid. Vi tror at skolen nå får et verktøy som vil kunne brukes på en god og hensiktsmessig måte.