trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ivar Kristiansen (Høyre), 2006-06-15:
Jeg håper at velgerne i nord er i stand til å bedømme Høyre etter hva vi faktisk har gjort i regjeringsposisjon. Vi fikk gjenåpnet aktiviteten i Barentshavet. Vi sørget for å få Snøhvit på plass, som fremstår som et eksempel på noe som Arbeiderpartiet faktisk burde ha lært av, og som man burde ha tatt med videre i alle de løfter man gav i den siste valgkampen, om hvordan Snøhvit og tilliggende områder kunne utvikles med tanke på ny aktivitet og nye arbeidsplasser. Jeg tror at Arbeiderpartiet må sitte med den innstilling i dag at angrep er det beste forsvar. Når dagens regjeringsmedlemmer fra Arbeiderpartiet i valgkampen sa at de ikke kunne leve med en situasjon hvor det ikke snarlig ble iverksatt aktivitet på Nordland VII og Troms II, kan det neppe skyldes at jeg har tatt for mye Møllers tran. Jeg tror det er andre som har glemt å ta oppkvikkende virkemidler i bruk som kunne ha satt fart i den politiske aktiviteten på sokkelen.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2006-06-15:
Jeg tror SV skal være ytterst varsom i dagens debatt med å ta representanter fra norsk fiskerinæring til inntekt for sitt syn, for det er faktisk nokså fjernt fra sannheten. Jeg tror SV har glemt den kunnskap Norge sitter med på miljøområdet og på teknologiområdet, som uten sammenligning er det beste som finnes i hele verden. Vi har 40 års erfaring på norsk sokkel som har vist at vi er i stand til å mestre vanskelige forhold. Det er faktisk ikke riktig at det generelt sett er slik når det gjelder Nordland VI, at det er så mye mer kompliserte forhold og utfordringer der enn i deler av den øvrige sokkelen i norsk territorium. Jeg tror at det SV reelt sett slåss for – og man lenker seg faktisk fast mot aktivitet – er «fair enough», men man må ikke skyve andre foran seg i aktivitet for å hindre utvikling. Det vil ingen på lang sikt se seg noe særlig tjent med.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2006-06-15:
Jeg tror vi gjerne kan diskutere om det er løftebrudd eller ikke, det som representanter fra regjeringspartiene har presentert i innstillingen i dag. Det vi gjør, er å sitere ordrett Arbeiderpartiets fremste representanter som sitter i dagens regjering. Hvis man leser innstillingen, kan ingen med utbytte av norskundervisning fra norsk skole i dag kalle dette noe annet enn løftebrudd. Jeg siterer ikke Senterpartiets eller SVs medlemmer av Regjeringen. Jeg tror at når man skal dømme Høyre, må man gjøre det etter det vi fikk til i regjering. Vi fikk gjenåpnet Barentshavet for aktivitet, med Kristelig Folkeparti og Venstre i regjering. Vi fikk utlyst 19. konsesjonsrunde med 64 blokker, som har skapt en aktivitet uten sidestykke i disse dager i Norskehavet og i Barentshavet. Men det jeg tror må være et større tankekors for dem som reiser rundt med sin nasjonale miljøvignett, er hvordan vi nå taper tid og muligheter for et nært og godt samarbeid med Russland, som uansett vil gå videre – kanskje ut fra en annen standard enn den norske.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2006-06-15:
Den 14. november i fjor stod statsråd Enoksen frem over tre helsider i Dagens Næringsliv som nyfrelst forkjemper for økt oljeaktivitet i nord. Tittelen var bl.a. «Sier nei til SVs hjertesaker». «Vil gi full gass i nord» var hovedtittelen. Det står: «Tvert imot, Enoksen sier han tror den rødgrønne regjeringen kan bli en større pådriver for oljeaktivitet i nordområdene enn den forrige regjeringen.» Resultatet i dag viser at slik ble det ikke. Hva kommer det av at den nyfrelste ikke har kjempet hardt nok i egen regjering? Resultatet ble slik det ikke skulle bli. Det var SVs hjertesaker som vant frem og seiret. Forstår statsråden den dype skuffelsen som folk i nord sitter igjen med etter de mange brutte løfter fra sentrale folk i Regjeringen?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2006-06-15:
Slaget ved Narvik tror jeg ikke har noe som helst i denne debatten å gjøre. Derimot synes jeg det er interessant å høre, og det gir grunnlag for en viss respekt, innleggene fra to av de tre representantene fra Nordland Arbeiderparti som har hatt ordet her i dag, som klart gir uttrykk for at man er skuffet over at ikke Nordland VII og Troms II blir konsekvensutredet, og de henviser til sine egne lokale vedtak. Så får det heller stå sin prøve at representanten Hill-Marta Solberg sier seg fornøyd, og presterer i dag kunstverket å argumentere sterkt for noe som man bare for noen få måneder siden var sterkt imot. Når man som representantene Ballo og Samuelsen gjør her, henviser til tall – ikke uventet hentet fra Peter Arbo ved Universitetet i Tromsøs, som har vært i stand til å prestere mye og mange og ulike tall, alt etter hvordan man best kan anvende disse – så lurer jeg på hvor mye dokumentasjon man egentlig trenger i regjeringspartiene hvis det er slike tall som skal være bakgrunn for en beslutning. Antall sysselsatte i norsk fiskerinæring har gått ned systematisk over mange, mange år, og alt tyder på at dette vil komme til å skje fremover også. Det er også svært lite som tyder på at antall sysselsatte i oppdrettsnæringen – på tross av økt produksjon – kommer til å øke. Hvor mye dokumentasjon må man ha for å få med seg at flyttetallene, befolkningsnedgangen – demografien – viser en usunn og gal sammensetning langs kysten i nord? Og hvor mye dokumentasjon trenger man for å se den velstand som er bygd opp i de deler av landet som dette forum har sagt ja til skal få lov til å utvikle seg? Vi i Norge er på topp i verden i de områdene som har fått lov å ta del i dette petroleumsløpet. Vi har utviklet verdens beste teknologi og har verdens strengeste miljøstandard. Så bagatelliserer man det forhold at det «bare» er snakk om 2 000 arbeidsplasser i første omgang. Jeg vet ikke om noen i den del av landet hvor jeg kommer fra, som synes det er noen grunn til å kimse av 2 000 nye arbeidsplasser. Det er ikke noe man kan velge å se bort fra. Derfor må jeg bare si til slutt at jeg deler langt på vei den skuffelsen som Nordland Arbeiderpartis representanter Pedersen og Strøm har gitt uttrykk for her i dag. Jeg håper at man kan lytte litt mer til hva folk langs kysten selv egentlig mener og går inn for, istedenfor å skremme med gale tall, om de så er hentet nordfra, fra universitetsmiljøet i Tromsø.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-06-15:
Ifølge olje- og energiministeren vil seismikken Oljedirektoratet skal samle inn i Nordland VII og Troms II, være basert på moderne innsamlingsmetoder etter dagens industristandard. Det er bra at vi bruker god teknologi. Det vil da heller ikke være så stor forskjell mellom Oljedirektoratets og industriens måte å kartlegge på. Mitt spørsmål blir da: Er det Arbeiderpartiets vurdering at de seismiske dataene fra de geologiske kartleggingene av Nordland VII og Troms II bør inngå som en del av en fullverdig konsekvensutredning om petroleumsaktivitetene i disse berørte områdene?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-06-15:
Representanten Solvik-Olsen hadde et innlegg der han var innom mange av områdene vi i dag diskuterer, men ett tema nevnte Solvik-Olsen ikke, og det er klimautfordringene. Det er kanskje ikke så rart, for Fremskrittspartiet er ikke med på merknader om at det er de menneskeskapte klimautfordringene som er de største, og er heller ikke med på at vi må gjøre noe med utslippsreduksjonen – dette til tross for at ekspertene i FNs klimapanel blir stadig mer sikre på at vi snakker om menneskeskapte utfordringer. Men Fremskrittspartiet vil starte konsekvensutredning av Nordland VI og VII samt Troms II nå, selv om alle faginstanser sier at man ikke her kan dokumentere at oljeboring i disse områdene kan skje uten skade for fiskeri og miljø. Er det da slik at Fremskrittspartiet kun lytter til fageksperter når det passer partiet, og lar være når det betyr at man må fatte noen tøffe beslutninger?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-06-15:
SV har programfestet å gå imot petroleumsaktivitet i Barentshavet og rundt Svalbard. SV har også programfestet at Lofoten skal være petroleumsfritt område, og vi har hørt i innlegg i dag at vi her snakker om de mest sårbare områdene. Allikevel velger SV å åpne store områder i Barentshavet. De går også imot at området utenfor Lofoten og Vesterålen skal bli definert som petroleumsfri sone – tross programmet. SV gikk for bare et år siden inn for å fastsette hvor lang tid slepebåten har på seg for å nå et havarert skip. Identisk forslag i dag kan dessverre ikke SV være med på i forhold til responstid på 6, maksimalt 12 timer. SV er heller ikke med på forslaget om nullutslipp i forhold til landanlegg, og SV vil heller ikke vurdere å søke PSSA-status. SV er vel kanskje blitt miljøgisselet i en LO-dominert regjering. Mitt spørsmål blir da: Erkjenner representanten fra SV at den planen som nå er lagt fram, nettopp av en statsråd fra SV, er med på svekke grunnleggende miljøspørsmål?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-06-15:
Kristelig Folkeparti har alltid vært tydelig på at vi skal legge føre var-prinsippet til grunn i vår miljøpolitikk. Jeg kan ikke være enig med representanten fra Arbeiderpartiet i at Kristelig Folkeparti har vært diffuse i forhold til hva vi har ment om petroleumsfrie soner. Kristelig Folkeparti har et tydelig program, et helt klart program, der vi vil ha petroleumsfrie soner. Kristelig Folkeparti sier at vi må ha kunnskap før vi eventuelt kan åpne også disse sonene. Vi vil ikke være med på å drive noen risikosport her. Men vi skal være med på å finne et balansepunkt. Derfor er denne planen så viktig. Vi skal finne balansepunktet mellom miljøhensyn, fiskeri og verdiskaping. Derfor har vi sagt ja og er i dag med på å åpne områder for utvikling av olje- og gassindustri, fordi det er med på å skape sysselsetting i nord. Men vi skal hele tiden ha et føre var-prinsipp som tar hensyn til miljø, fiskeri og kommende generasjoner på lang sikt.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-06-15:
Takk for det spørsmålet! Jeg er også opptatt av dette. Hvis man ser på forslaget vårt, har ikke vi fra Kristelig Folkeparti med «så langt det er mulig». Dermed er det opposisjonen som her skjerper Regjeringens politikk. Jeg er glad for at det er en samlet komite som sier «så langt det er mulig». Men hvis man ser på forslaget, som vi mener går et steg lenger – og det er nødvendig å gå et steg lenger – er det Kristelig Folkepartis politikk. Vi er ikke i knestående. Vi står godt oppreist, og der skal vi stå – for miljøet og for framtidens generasjoner.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-06-15:
Det er stort område forvaltningsplanen inneholder, og det er mange temaer som det kunne ha vært spennende å løfte fram. Men statsråden løftet i innlegget sitt fram dette med at vi nok kanskje har drevet aktivitet på havbunnen som vi – som statsråden selv sa – kanskje har ødelagt for alltid, og statsråden viste til Aftenspostens oppslag denne uken. Fra Kristelig Folkepartis og Venstres side har vi utfordret Regjeringen i innstillingen, der vi ber den «vurdere å midlertidig verne de områder som er utpekt som svært sannsynlige verdifulle bunnhabitatområder mot bunntråling nå». På bakgrunn av det innlegget statsråden nå holdt, og med den tyngde hun la på dette, kan jeg da forvente at statsråden vurderer det, og at det også kanskje blir en positiv vurdering – at man kan si at noen områder allerede nå må få midlertidig vern, før det store programmet er avsluttet?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-06-15:
Denne regjeringen har lagt opp til mer petroleumsaktivitet, og det krever mer oljevernberedskap, slik Kristelig Folkeparti ser det. Dette påpeker også Veritas i sin risikoanalyse fra 2004. Det åpnes for utvinning i Barentshavet, og det åpnes for oljevirksomhet langs kysten av Finnmark langt nærmere land enn det som har vært anbefalt fra faglige instanser. Det mener Kristelig Folkeparti er svært uheldig. Det åpnes uten å dimensjonere eller ruste opp oljevernberedskapen tilsvarende. Mener statsråden at vi allerede har en god nok oljevernberedskap, tilpasset de utfordringer som vi som land står overfor i tiden som kommer?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-06-15:
Kristelig Folkeparti synes det er uheldig at Regjeringen legger seilingsleden så nærme land som den gjør. Det er positivt at de har forbedret søknaden etter første søknadsrunde. For Kristelig Folkeparti er det viktig å ivareta sikkerheten til sjøfolk. Kystverkets etablering av AIS langs hele kysten er et viktig tiltak. Vi mener at seilingsleden bør være innenfor AIS-kjeden, og med en dekningsgrad på 30 nautiske mil må denne forbedres. Kristelig Folkeparti er også opptatt av verdiskaping, og at den skal ha en bærekraftig forvaltning. Derfor mener vi at det ville vært en styrke om de samfunnsmessige ringvirkningene av et eventuelt funn kunne dokumenteres av selskapene i konsekvensutredningen. Derfor har vi sagt i merknad at vi ønsker at forskriften endres i forhold til dette. Jeg tror at det som representanten Ballo er inne på, ved en slik endring, kunne vært med på å løse de utfordringene som han pekte på, også i forhold til at vi har fokusert på at Innovasjon Norge bør opprette et program for å skape arbeidsplasser i denne sektoren. Det er ikke mye politikk vi har fått endret på i denne innstillingen. Så ærlige skal vi være. Jeg har i dag lyst til å trekke fram ett av områdene der vi har klart det, og det er Bjørnøya. Da statsråden la fram meldingen, var Bjørnøya viktig. Vi husker det alle sammen. Det står i innstillingen: «Flertallet legger til grunn at når dagens naturreservat på Bjørnøya utvides ut i havet til 22 km, innebærer det et varig verneområde.» Dette har vi stadfestet. Vi har tatt kunnskapen på alvor gjennom denne stadfestelsen, og vi har skapt politikk etter det. Det er vel slik vi ønsker forvaltningen av vårt havområde. Når det gjelder de kystnære områdene som Regjeringen har gitt konsesjon til, mener Venstre og Kristelig Folkeparti at det er svært uheldig at det er gitt konsesjon her, siden vi åpner for en aktivitet som er langt nærmere land enn det fagmiljøene anbefaler oss. Der har ikke Regjeringen valgt å ta hensyn til faginstansene. Dette beklager Kristelig Folkeparti.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-15:
Man kan få en noe flau smak i munnen når man hører Fremskrittspartiets snakk om kunnskap og kunnskap, og at det skal legges til grunn for politikken. Fremskrittspartiet utmerker seg i innstillingen ved å være de som systematisk vil ta minst hensyn til miljøet. Fremskrittspartiet har ikke engang nok kunnskap til å konkludere, på linje med resten av verdenssamfunnet, med at menneskeskapte klimaendringer er den største miljøtrusselen vi står overfor. De utmerker seg også på et område til. Selv partiet Høyre, sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti, støtter Regjeringens rammer for petroleumsvirksomheten, når vi ønsker et varig vern rundt Bjørnøya, og når vi ønsker at det ikke skal foregå oljevirksomhet i 65 km rundt den øya, som har verdens tetteste bestander av sjøfugl. Der har vi nok kunnskap til å si at der skal det ikke foregå virksomhet. Men Fremskrittspartiet har tydeligvis nok kunnskap andre veien til å si at også helt opp i fjæresteinene der skal det foregå oljevirksomhet.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-15:
Den forrige regjeringen var tydelig på at Lofoten var det mest sårbare området vi har å forvalte i området Lofoten–Barentshavet. Områdene rundt Røst og innover mot Vestfjorden er områder som er helt avgjørende for gytebestanden til verdens rikeste torskestamme. Det er også tett med sjøfugl i området, og det er korallrev i nærheten. Det skårer høyest på omtrent alle tenkelige miljøkriterier, og ingen av de miljøfaglige eller fiskerifaglige instansene anbefaler at det skal åpnes for aktivitet i det området med den kunnskapen vi har nå. Da planen ble lagt fram, sa Høyres leder at hun ønsket at vi skulle få aktivitet i dette området så fort som overhodet mulig. Er det slik at Høyre springer bort fra alt man lovte i forrige periode, at det man gjør, skal basere seg på kunnskap? For her er kunnskapen entydig. Med den kunnskapen man har i dag, skal det ikke åpnes for oljeaktivitet i Lofoten.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-15:
At Fremskrittspartiet ikke får klimalogikk til å stemme, er ingen overraskelse. Men det var interessant å høre svaret til Solvik-Olsen på replikken fra Line Henriette Holten Hjemdal tidligere, hvor han la ut om at når det gjaldt klimaendringer, hadde vi ikke nok kunnskap, at det var mange forskere som var uenige her, og alle forskerne måtte være enige før vi kunne trekke den konklusjonen at det var menneskeskapte utslipp. Når det gjelder olje, er det helt motsatt. Vi har så mye kunnskap at vi må sette i gang tvert. Og vi blir beskyldt for at vi skal ta inn mer og aldri ha nok! Vet du hva forskjellen på Fremskrittspartiet og SV er? Det er at vi har tatt inn over oss at det vil alltid være forskningsmessig tvil, og da er det sånn at vi har et føre var-prinsipp som sier at når det er tvil, skal tvilen komme naturen til gode. Når det gjelder klimaendringer, gjør Fremskrittspartiet det motsatte. Bare for å si det helt til slutt: Jeg er helt trygg på at ingen konstellasjon i Stortinget hadde kommet til å lage en mer miljøoffensiv forvaltningsplan enn den som er lagt fram i dag.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-15:
Nei, det gjør jeg ikke. Jeg mener at planen som er lagt fram av en SV-statsråd, slår fast og forsterker eksisterende miljøpolitikk. Det har aldri vært lagt fram en miljøpolitikk for nordområdene med strengere miljøkrav og med bedre skjerming av sårbare områder enn det denne forvaltningsplanen gjør. Dette er en styrking av miljøvernet. Jeg er ikke så verst fornøyd når jeg tenker på de områdene vi har behandlet og fått unntatt og skjermet fra oljevirksomhet. Vi begynner i nord: Vi har Bjørnøya, polarfronten og iskanten, så har vi 50-kilometersbeltet på Finnmarkskysten, vi har Lopphavet, vi har Eggakanten, vi har Vesterålen og vi har Lofoten unntatt – med den kunnskapen vi har i dag – fra petroleumsvirksomhet. Så skal jeg være ærlig og si at forvaltningsplanen er et ekte kompromiss. Det har smertet Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV på flere punkter. Men jeg er helt trygg på at ingen konstellasjon i Stortinget hadde kommet til å legge fram en mer miljøoffensiv forvaltningsplan enn den som miljøvernministeren fra SV la fram tidligere i vår.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-15:
Nei, jeg ser ingen som rister på hodet, og jeg forstår ikke det representanten Kvassheim spør om, for det handler ikke om miljøsvik. Jeg tror at samtlige som er opptatt av miljøvern, ser et SV i regjering som slåss for å få til en best mulig miljøpolitikk gitt de rammene stortingsvalget gav oss. Jeg er stolt over hvor langt vi kom for nettopp å sikre det i forbindelse med forvaltningsplanen. Jeg skal ikke ramse opp på nytt, men jeg er stolt over de områdene vi har skjermet for oljevirksomhet. Men jeg er også stolt over – det er feil det representanten Holten Hjemdal sa i stad – at nullutslippet er slått fast. Det er ikke svekket, som noen prøver å si, det er derimot skjerpet. Flertallet sier nå at det også skal gjelde så langt det er mulig på landanlegg. Det fikk man ikke til i Bondevik II-regjeringen, så det er en skjerping av nullutslippskravet fra det som var gjeldende regime. På flere punkter har vi gjort en masse bedre, og jeg er helt sikker på at ingen annen konstellasjon hadde lagt fram en mer miljøoffensiv plan enn det vi har gjort.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-15:
Kristelig Folkeparti har åpenbart lang trening i å stå på kne. Jeg kan forsikre at det er en øvelse vi ikke har tenkt gjøre; vi står oppreist på den forvaltningsplanen som er lagt fram. Jeg har et spørsmål til Kristelig Folkeparti. Det handler om nullutslipp. Dette er jeg opptatt av. Innstillingen har skjerpet kravet til nullutslipp, ikke svekket det, slik Line Henriette Holten Hjemdal sa. På side 62 i forvaltningsplanen står det eksisterende nullutslippsregimet for området Lofoten–Barentshavet skissert. Der står det ikke ett eneste ord om hva som skal skje ved landanlegg. I innstillingen skriver komiteen: «Det eksisterende nullutslippsregimet(…) må så langt det er mulig også gjelde landanlegg.» (…) Er ikke representanten Holten Hjemdal enig i at dette er en skjerpelse i forhold til det eksisterende nullutslippsregimet som regjeringen Bondevik beskrev i stortingsmeldingen «Rent og rikt hav»?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-15:
Jeg sa tidligere i salen at forvaltningsplanen er et ekte kompromiss. Det betyr at det har smertet alle dem som har vært med. Jeg har også offentlig sagt hvilke punkt som smerter SV mest. Det som er oppsiktsvekkende ved behandlingen i Stortinget og i debatten i dag, er at på det punktet miljømessig som har smertet oss mest, har også Venstre og Kristelig Folkeparti blitt enige med Regjeringen. Det som jeg mener var det vanskeligste miljømessig å akseptere ut fra faglige kriterier, er de oljeboringene som skal skje tett ved Finnmarkskysten, og de som skal skje på Tromsøflaket. De har Kristelig Folkeparti og Venstre eklatant hoppet bukk over i merknadene, og ingen har nevnt det i debatten. Det kunne selvfølgelig jeg være glad for. Men er det fordi det her på en måte er reelle interessekonflikter som Venstre ikke tør å gå inn, at her er det bare lettvint å henvise til Lofoten og Vesterålen, som alle er enig i, og så tar man ikke det reelle?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-15:
Mot slutten av debatten har jeg lyst til å takke for en stort sett konstruktiv og god debatt, som har reflektert de ulike syn i en så stor og omfattende sak som forvaltningsplanen. Det er ingen tvil om at da denne regjeringen ble dannet i oktober i fjor, visste man hva som kom til å være prøvesteinen og den vanskeligste saken man skulle lande. Det har vi klart, og behandlingen i Stortinget viser at det var et fornuftig og ekte kompromiss vi hadde inngått da vi la fram forvaltningsplanen. La meg få stoppe opp ved noen få enkeltting. Samtidig med at vi la fram forvaltningsplanen, la vi fram 19. konsesjonsrunde. I den forbindelse så vi også på blokker utenfor det aktuelle området for forvaltningsplanen. De kystnære blokkene på Mørekysten var viktig for oss. Der sa man faktisk nei til oljeleting, fordi det området var for sårbart – spesielt var det viktig for sild og for sjøfugl. Det var et gyteområde for sild, som ble unntatt fra oljevirksomhet. Det lover også godt med tanke på at vi har en felles ambisjon som er jeg er glad for at vi deler med komiteen. Dette er bare første forvaltningsplan for et havområde, vi skal ta fatt på nye havområder i framtiden. Jeg har lyst til å gjøre en kort visitt til representanten Kvassheim fra Venstre, som i debatten har sagt at Regjeringen legger opp til fullt kjør i oljevirksomheten. Når man går igjennom forslagene fra Venstre og Kristelig Folkeparti, ser man at det er ingen av dem som ville stoppe en eneste ny letekonsesjon i forbindelse med 19. konsesjonsrunde. Sånn sett må også Venstre være med på det kjøret. Jeg er ellers glad for at vi har så stor bredde som vi har når det gjelder behandlingen av forvaltningsplanen. Vi har, hvis man sammenligner denne innstillingen med innstillinger fra foregående perioder, store komiteflertall. Og det er feil det som noen har sagt tidligere i dag, at det er en smal støtte til planen. Planens hovedgrep har en svært bred støtte i denne sal. Det er også støtte til de bærende prinsippene som ligger bak. I Soria-Moria-plattformen bestemte vi at føre var-prinsippet skulle ligge til grunn for miljøpolitikken i Norge, og det betyr at tvilen skal komme naturen til gode. Det er sånn at Barentshavet er sårbart. Det er sånn at rikdommen og fiskeriressursene i det området er grunnlag for evig verdiskaping. Og ved å beskytte de sårbare områdene, som vi har gjort – Lofoten, Vesterålen, Lopphavet, Tromsøflaket og brede soner langs kysten – kan vi forvalte dem på vegne av våre etterkommere. Vi har nå muligheten til å etablere en havforvaltning som demonstrerer at vi tar et helhetlig ansvar i Barentshavet, og det kommer til å bli et eksempel til etterfølgelse.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2006-06-15:
Høyres freidighet undrer meg noe. Det er mye som kan tyde på at Kristiansen i dag morges må ha tatt vel mye Møllers tran, når han sier at dette er en defensiv plan, og at Arbeiderpartiet bryter løfter. Realiteten er jo at stortingsvalget med nytt flertall og ny regjering er årsaken til en offensiv og helhetlig plan. Den forrige regjeringen ville ha lagt fram en plan – ifølge Sponheim – med veto fra Venstre, som ville inneholdt flere petroleumsfrie soner. Dette tyder på at Kristiansen og Høyre er temmelig komfortable med og glad for at de har kommet ut av det båndet som den forrige regjeringen la på Høyre, at de nå er glad for å være ferdig med det samarbeidet som de har hatt med Kristelig Folkeparti og Venstre, og at de nå som støtteparti for Fremskrittspartiet har fått en ny og aktiv og klargjort rolle for framtiden.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2006-06-15:
Hovedutfordringene i denne saken er å balansere de ulike og svært mange interessene som finnes, og det synes jeg forvaltningsplanen gjør på en svært god måte. Det er faktisk slik at framtiden vår formes av de veivalg vi gjør i dag. Spesielt gjelder dette kanskje hensynet til den totale miljøforvaltningen og hensynet til den totale og samlede verdiskapingen. Min tro er knyttet opp mot at alt er mulig, bare man legger det riktige tidsperspektivet til grunn. Balansen som framkommer i planen, er nettopp en stadfestelse av at alt er mulig, men det er lagt inn nødvendige og riktige tidsvurderinger. Når det gjelder den kritikken som er kommet fram i debatten om innhenting av kunnskap, har jeg lyst til å erkjenne at det skal både mot og klokskap til for å erkjenne at man trenger mer kunnskap. Dessverre mangler noen i denne salen det motet. Det er en god balanse mellom hvilke områder som åpnes for olje- og gassvirksomhet, og hvilke områder man velger å vente noe med. Jeg skjønner at noen ønsker å gå direkte inn i de såkalte attraktive områdene utenfor Nordland og Troms. Men det er helt nødvendig å balansere dette opp mot tid og kunnskap. Attraktive områder forsvinner jo ikke. De ligger der og er rede til utvikling i vår nære framtid. Etter uttalelser fra kanskje spesielt Høyre i debatten i dag skulle en tro at forvaltningsplanen la opp til å fjerne enkelte av områdene fra kartet, og på en måte fjerne dem for evig og alltid. Men det er jo ikke tilfellet. Det er ifølge Oljedirektoratets anslag fremdeles 26 pst. av de totale ressursene på norsk sokkel som er uoppdaget. Dette gir oss et bilde på våre muligheter, på våre tidsperspektiver og ikke minst på hva disse vil kunne bidra med i forhold til framtidig verdiskaping og sysselsetting. Med tanke på verdiskaping og sysselsetting synes jeg det er verdt å nevne at jeg, og nok flere med meg, har klare forventninger til at de som nå skal delta i utviklingen av våre nordlige havområder, tar den landbaserte sysselsettingen på alvor. Det har vært og er slik at norsk sokkel gir betydelig aktivitet i det landfaste næringsliv, og spesielt kanskje nå i leverandørindustrien. Men denne aktiviteten kan bli høyere, og det er der fokuset må rettes. Jeg vil tillate meg å legge til at olje- og gassindustriens deltakelse i utviklingen av den landbaserte industrien og næringslivet må være stor, og kanskje enda større enn i dag. Dette er etter mitt skjønn et av mange viktige områder og elementer som planen tar opp i seg, og som den gir godt uttrykk for.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-06-15:
Ivar Kristiansen og Høyre har brukt tiden etter at forvaltningsplanen ble lagt fram, til å beskylde Regjeringen for løftebrudd, og går langt i å si at man stenger viktige områder for nødvendig aktivitet. De står sammen med Fremskrittspartiet i det meste av kritikken av framlegget til forvaltningsplan, fordi man ikke går langt nok, og fordi man ikke åpner nok. Samtidig angripes denne regjeringen av Venstre og Kristelig Folkeparti fra den andre kanten, fordi man åpner altfor mye og er for lite miljøvennlig. Kan Ivar Kristiansen fortelle meg hvordan han skulle ha sydd sammen et kompromiss hvis den regjeringen som han representerte i forrige periode, skulle ha fortsatt?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-06-15:
Når det gjelder Nordland VI, slår regjeringserklæringen fast at det ikke skal være petroleumsaktivitet i denne perioden. Når det gjelder Nordland VII og Troms II, innhentes det kunnskap, ikke som en konsekvensutredning etter petroleumsloven, men i form av at staten selv innhenter denne kunnskapen. Det er det stor forskjell på, rett og slett fordi man ikke tar det neste skrittet og sier at hensikten med dette er å åpne disse feltene for utbygging.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-06-15:
Forvaltningsplanen balanserer godt hensynene mellom næringsutvikling og miljø. Når det gjelder de mest sårbare områdene utenfor Lofoten og Vesterålen og i Troms II, slår den fast at vi i dag ikke har kunnskap nok til å åpne for aktivitet i disse områdene. Det er helt i tråd med Senterpartiets program, og det vi har sagt både før og etter valget. Når det så gjelder områder lenger nord, er det min oppfatning at man åpner for ganske stor aktivitet med muligheter for utvikling og vekst og verdiskaping i denne regionen – også helt i tråd med Senterpartiets program. Når det gjelder merknaden om økt administrasjon nordover, har det vært prøvd tidligere i forbindelse med Oljedirektoratet. Det ble sentralisert. Vi har valgt å støtte oss til Regjeringen, som sier at det er viktig å opprettholde et samlet fagmiljø. Det er altså faglige begrunnelser for det.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-06-15:
At jeg ikke kom i gang tidlig nok i dag til å være med og spille fotball med representanten Kvassheim utenfor Stortinget, tror jeg ikke man skal legge altfor mye i. Vi kommer i arbeidet fram mot den neste rulleringen av forvaltningsplanen selvsagt til å stå på at det er miljøet som står i sentrum, og at all aktivitet skal skje med utgangspunkt i at det skal være en bærekraftig utvikling i regionen. Det gjennomsyrer Senterpartiets program. Det gjennomsyrer etter min mening også denne forvaltningsplanen, og jeg håper og tror at vi skal kunne ha konstruktive samtaler om det framover.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-06-15:
Representanten Kvassheim tok opp spørsmålet knyttet til offentliggjøring av miljøfaglige råd i sitt innlegg. Hvis jeg ikke tar helt feil, var det nettopp den regjeringen hans parti deltok i, som holdt disse opplysningene unna offentligheten. Jeg har da lyst til å spørre Kvassheim om han kan garantere det norske folk at det vil være Venstre og Kristelig Folkeparti som påtvinger Ivar Kristiansen, Børge Brende og Høyre et av deres største nederlag, om de i regjering i lag skal gå inn på de forslagene som Venstre her stiller seg som garantister bak. Til sist: Kvassheim var opptatt av den glideflukten som Senterpartiet har foretatt. Jeg har med interesse også registrert at Venstre har gjort omtrent akkurat det samme, man var i forrige periode imot aktivitet i Barentshavet, i denne perioden er man for. Spørsmålet mitt blir dermed: Hvor skal dette ende?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-06-15:
Når en hørte Heidi Sørensens innlegg, kunne en få et inntrykk av at SVs politikk ligger i nærheten av det som er realiteten i forvaltningsplanen. Det faktiske forhold er at ingen partiprogrammer ligger så langt fra det som er realiteten, som nettopp SVs. Jeg antar at et SV i frigang ville stemt for alle de forslag som Kristelig Folkeparti og Venstre fremmer i dag. Det faktiske forhold, slik det framstår i dag, er at SV sier nei til olje. Resultatet er en gigantisk aktivitet i nordområdene. SV sier ja til grønn energi. Resultatet er at en stopper opp utbygging av fornybar energi. Forstår Heidi Sørensen at stadig flere rister på hodet av dette sviket og manglende konsistens i SVs miljøpolitikk? Og for sikkerhets skyld: Er det fortsatt SVs politikk at en er imot all oljeaktivitet i nordområdene?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-06-15:
Ola Borten Moe sa at det har vært en viktig bevegelse i Senterpartiet når det gjelder spørsmål knyttet til olje- og gassaktivitet i nord. Det var en god illustrasjon. Senterpartiet er knapt til å kjenne igjen, og det er grunn til å spørre seg: Hvor går ferden videre? I dagens program sier Senterpartiet at man ikke vil åpne for gass- og oljeleting utenfor Lofoten og Vesterålen. Natur og Ungdom inviterte i dag partiene til å møte på plenen utenfor for å høre på hvilken side de vil delta i dette arbeidet videre. Senterpartiet møtte ikke opp, så det kan være en god anledning å avklare det spørsmålet nå. Når en nå er i bevegelse bort fra gamle standpunkt, kan Ola Borten Moe si noe om på hvilken side Senterpartiet vil delta i neste runde, mot 2010? Vil en fortsatt arbeide for at det skal være petroleumsfrie soner utenfor Lofoten og Vesterålen, eller er det et standpunkt man er på vei bort fra?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-06-15:
Venstre har hele veien sagt at de råd og anbefalinger som vi får i forbindelse med forvaltningsplanen, skal det legges avgjørende vekt på når vi skal bestemme hvilke områder som skal åpnes for aktivitet, og hvilke områder som skal være petroleumsfrie soner. Det er ut fra det prinsippet vi har gjort våre valg. Det betyr at vi følger de faglige anbefalingene på de områdene hvor vi foreslår at det skal være petroleumsfrie soner. Som det framgår av forslaget, er det primært knyttet til Lofoten og Vesterålen, fordi vi håpet at det kunne være et minimum for hva et kompromiss med regjeringspartiene burde inneholde. For vi har lagt merke til at SV har vært bastante på at en forutsetning for å få et balansert opplegg var at det måtte være noen petroleumsfrie områder. Derfor konsentrerte jeg meg om Lofoten og Vesterålen i den sammenhengen, for å danne grunnlag for støtte fra de to av tre regjeringspartier som deler vårt syn på dette området. Jeg kan forsikre representanten fra Arbeiderpartiet at det mest forutsigbare i den debatten vi nå har om petroleumsfrie soner, er at vi kommer til å være på barrikadene ved neste korsvei for det standpunktet vi kjemper for i dag.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-06-15:
Jeg takker for denne vinklingen, for det gir meg en anledning til å påpeke nok et område hvor Venstre og Kristelig Folkeparti står for en mer miljøvennlig politikk enn SV og de andre regjeringspartiene. Vi forsøkte oss nemlig med en formulering når det gjaldt Goliat som minimum skulle understreke at det arbeid som nå pågår for å kartlegge ressursene, ikke skulle føre til at det automatisk ble åpnet for utbygging, at det skulle være en åpen prosess, med et åpent utfall. Det oppfatter jeg som en utstrakt hånd til regjeringspartiene for å få en formulering på et område hvor store deler av miljøbevegelsen nå frykter at råkjøret fra SV og de andre regjeringspartiene når det gjelder oljeaktivitet i nord, skal føre til at det ikke blir en reell vurdering av Goliat-prosjektet når det kommer til behandling. Det viser at vi også på dette området er konsistente i vår politikk og står på en mer offensiv linje enn SV gjør.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-06-15:
Først til dette med hemmelighold: Det er rett at Arbeiderpartiet etablerte den praksis, som ble videreført av etterfølgende regjeringer, at informasjon i forbindelse med konsesjonsrundene ble unntatt offentlighet. Det beklaget Venstre og arbeidet mot både i posisjon og i opposisjon. Jeg er glad for at den endringen som har funnet sted, har bidratt til åpenhet rundt disse prosessene. Det vi har gjort i tillegg til å kjempe for dette i regjering og opposisjon, er å sørge for endringer i offentlighetsloven som innebærer at det blir innsyn i dokumenter fra underliggende etater, så dette er på plass. Når det gjelder Venstres synspunkt, er det rett at vi har gått fra et standpunkt hvor vi var imot aktivitet i nord – og der skiller vi oss fra SV, som fortsatt er imot alt i nord – til å åpne for en balansert utvikling med aktivitet og vern. Det nedfeller seg i dokumentet, og det er den basis vår politikk skal bygge på, i denne perioden og i periodene framover.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-06-15:
Miljøvernministeren har tidligere sagt til Stortinget at det ikke var ønskelig eller mulig å justere IMO-søknaden når det gjaldt seilingsleden, slik at den ble i samsvar med forvaltningsplanen. Hun kunne i dag benyttet anledningen til å forklare hvorfor dette likevel ble gjort. Det gjorde hun ikke. Kristelig Folkeparti og Venstre har fremmet et forslag om at Regjeringen skal innføre nullutslipp for landanlegg tilknyttet petroleumsvirksomheten. Til pressen sier en representant for Bellona at det vil være skandaløst dersom SV og Senterpartiet i dag stemmer imot dette forslaget. Synes statsråden at dette forslaget om nullutslipp for landanlegg knyttet til petroleumsvirksomheten, er et godt forslag som kunne være til god støtte for henne i det videre arbeidet, og som ville klargjort at man på dette området skal ha et høyt og forutsigbart ambisjonsnivå?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-06-15:
Regjeringens vilje til å satse på oljevernberedskap ble dessverre synliggjort da en ikke kunne støtte «Ren kyst»-prosjektet til Villmarksfondet, et bidrag til å mobilisere det sivile samfunn i beredskapsarbeid. Jeg er bekymret for den videre utviklingen. Miljøvernministeren fikk et spørsmål fra meg om ambisjonen som ligger i Kristelig Folkepartis og Venstres forslag om nullutslipp fra landbaserte petroleumsanlegg. Én av grunnene til at miljøbevegelsen ønsker et slikt vedtak, er at det skal være så strenge krav at landbaserte petroleumsanlegg ikke er en trussel for miljøet i havet og for fiskeriressursene. Er fiskeriministeren enig i at når det gjelder petroleumsanlegg på land, må det være krav om nullutslipp, slik som Venstre og Kristelig Folkeparti i dag foreslår?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-06-15:
Heidi Sørensens og Tore Nordtuns oppsummering er ikke dekkende for de faktiske forhold. Inntil for kort tid siden var det mange som la til grunn, forutsatte, regnet med, at et opplegg for utbygging i nordområdene ville bli balansert med petroleumsfrie områder. De baserte det bl.a. på at i tillegg til Kristelig Folkeparti og Venstre ønsket SV og Senterpartiet det. En forutsatte at et balansert opplegg fra en regjering der noen av disse partiene var med, også ville resultere i at noen områder fikk status som petroleumsfrie. Så får vi altså tilslutning i dagens storting til det som må karakteriseres som en utbyggingsplan som ikke ivaretar dette behovet for å balansere de ulike hensynene. Det er heller ikke en plan som gir en langsiktig avklaring, som mange hadde forventet at planen skulle gjøre. Den har et tidsperspektiv til 2020. Realitetene er når det gjelder områder som f.eks. Lofoten og Vesterålen, at ikke noen er på vei ned fra barrikadene når vi behandler forvaltningsplanen, de er på vei opp. Så det blir ingen ro rundt viktige avgjørelser. Det blir et opplegg for omkamp og vedvarende strid knyttet f.eks. til Lofoten og Vesterålen. Det bildet som tegnes når det gjelder miljøengasjement, er at Venstre og Kristelig Folkeparti nå står alene igjen med posisjoner som inntil for kort tid siden også SV og Senterpartiet hadde. Det er også et bilde på denne behandlingen at det som står i Soria Moria-erklæringen om at en ønsker å forankre beslutninger om petroleumsaktivitet i nord bredt i Stortinget, ikke er en reell vilje til å søke bredt flertall på områder der det burde være mulig. Det at en ikke vil være med på forpliktende vedtak når det gjelder slepebåtkapasitet, oljevernberedskap osv., er et uttrykk for det. Jeg registrerer også at jeg ikke, verken av fiskeriministeren eller miljøvernministeren, fikk svar på om de synes det forslaget Kristelig Folkeparti og Venstre har om nullutslipp fra landbaserte petroleumsanlegg, er et viktig forslag både for å sette en standard når det skal gis tillatelser fra miljømyndighetene, og i forhold til fiskeriinteresser. Bakteppet for det spørsmålet var at miljøbevegelsen sa at det var en skandale hvis ikke SV og Senterpartiet stemte for dette forslaget. Så det er viktige områder hvor striden går videre, og hvor det er uenighet. På noen områder har vi fått avklaring, men ikke på så mange som vi burde hatt med det ambisjonsnivået en hadde for forvaltningsplanen da det arbeidet startet.
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-15:
Under hele valgkampen i fjor var Kristelig Folkeparti meget diffuse om sitt syn på petroleumsvirksomhet utenfor Lofoten og Vesterålen. Men med det samme de var ute av regjering, proklamerte de petroleumsfrie soner – ja, faktisk både i Nordland VI, Nordland VII og Troms II. Det ville ha satt en stopper for en type sysselsetting og næringsutvikling i nord for all framtid. Petroleumsfrie soner er et begrep som ikke tar høyde for at teknologisk utvikling, høsting av erfaring eller ny kunnskap kan føre til andre konklusjoner. Jeg tror konklusjonene vil bli at fiskeri og petroleumsaktivitet kan leve i lag i framtiden, også i Lofoten og Vesterålen. Mener Kristelig Folkeparti at det er politisk riktig å utestenge disse områdene fra næringsutvikling, og dermed si at en ønsker fortsatt fraflytting og nedlagt industri?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2006-06-15:
Senterpartiet liker gjerne å markedsføre seg som et parti som vil ta hele landet i bruk. I sterk kontrast til dette har Senterpartiet i denne saken framstått som en kraftig bremsekloss for økt petroleumsvirksomhet i nord – stikk i strid med de forsikringer som senterpartifolk i nord gav sine velgere. Senterpartilederens rolle som megler mellom Arbeiderpartiet og SV har heller ikke bidratt til økt aktivitet, men til å dempe aktivitetsnivået. Man fratar Troms og nordre Nordland viktige utviklingsmuligheter, og regionen føler seg regelrett snytt. Jeg har to spørsmål til representanten Borten Moe. Kan Borten Moe forklare hvorfor Senterpartiet sier at man vil ta hele landet i bruk, men bare deler av Nord-Norge? Og kan Borten Moe forklare hvorfor partiet ikke kan være med på merknaden fra Høyre og Fremskrittspartiet, som krever at myndighetsorganer innenfor petroleumsvirksomhet må styrkes i nord, i takt med økt aktivitet i nord?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2006-06-15:
Jeg synes at flere av representantene fra Arbeiderpartiet og SV har gitt en veldig merkelig og karikert framstilling av Høyres argumentasjon for økt petroleumsaktivitet i nord. Men jeg forstår jo at særlig Arbeiderpartiets folk misliker situasjonen i dag og det faktum at de har gått fra veldig viktige løfter i valgkampen om et høyere aktivitetsnivå. Det kompromisset i forvaltningsplanen som foreligger her i dag, kan ikke karakteriseres på en annen måte enn en svært blek utgave av Arbeiderpartiets egentlige olje- og gasspolitikk. La meg gjøre det helt klart at Høyre aldri har påstått at Regjeringen har utsatt Troms II og Nordland VII «for evig og alltid», som det har blitt sagt her. Men vi har tillatt oss å påpeke det faktum at utsettelsen betyr store hindringer for leverandørindustrien, som stod klar lokalt til å ta fatt. Bedriftene kan ikke overleve på sikt. De må arbeide og tjene penger i dag og i morgen for å kunne overleve. Høyre har heller aldri påstått at Nord-Norges framtid er avhengig av olje og gass alene. Det la jeg stor vekt på i mitt innlegg. Vi har tvert imot understreket behovet for at vi trenger nye og flere – og jeg gjentar flere – ben å stå på. Ingen næringer skal byttes ut, men eksisterende næringer skal suppleres med en ny, stor og viktig næring. Olje- og gassnæringen etterspør annen kompetanse, som betyr tilvekst av nye arbeidsplasser, og som skal gi flere nordnorske ungdommer mulighet til å skaffe seg en framtid i den landsdelen der de er født og oppvokst. Min medrepresentant, Bendiks H. Arnesen fra Troms, prøvde seg med en slags stemmeforklaring i forhold til forslag nr. 7, fra Høyre og Fremskrittspartiet, om å utrede et kontor for Petroleumstilsynet i Harstad. Arnesen begrunnet sin stemmegivning – han skal stemme imot – med at poenget ikke er å utrede, men å opprette et kontor. Jeg føler behov for å be om en avklaring fra Arbeiderpartiet, men aller helst selvfølgelig fra Regjeringen. Er det noe Stortinget ikke har fått vite? Betyr det representanten Arnesen sa, at Regjeringen sitter med klare planer – i en eller annen skuff – om å opprette en avdeling for Petroleumstilsynet i Harstad? I så fall synes jeg at dette er en anledning til å gjøre den nyheten kjent.
Eva M. Nielsen (Arbeiderpartiet), 2006-06-15:
Komiteens leder fra Venstre sier nå at de vil etablere petroleumsfrie soner i Nordland VI, Nordland VII – og Troms II. Det første er ikke så oppsiktsvekkende. Bondevik II-regjeringa vurderte jo også å lage en petroleumsfri sone i Nordland, men ikke i Troms. Venstre var med og la fram den politikken. I St.meld. nr. 30 for 2004-2005, Muligheter og utfordringer i nord, det vi kaller for Nordområdemeldinga, som Bondevik II-regjeringa la fram, kan vi lese følgende, og jeg siterer det som da var Venstres politikk: «Potensialet for nye funn i Barentshavet er godt(…) Nye funn vil kunne føre til ytterligere utbygginger utenfor Troms». (…) Da innstillinga til denne meldinga ble lagt fram 9. juni i fjor, var Venstre for oljeutvinning i Troms, men 8. juni i år, da innstillinga i dagens sak ble lagt fram, var de altså imot. Hva er årsaken til at Venstre har snudd i denne saken i løpet av 364 dager?
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-15:
Det er jo slik at konsekvensutredning etter petroleumsloven – slik også representanten er opptatt av – gjennomføres med sikte på oljeutvinning, selv om det er helt riktig som representanten sier, at det ikke nødvendigvis er noen automatikk ved det. Men det er med sikte på oljeutvinning. Så har vi sagt i denne planen at vi ikke ønsker oljeutvinning nå, fordi vi må ha en del kunnskap om Nordland VII og Troms II. Det har spesielt vært knyttet til sjøfugl, og det har vært knyttet til havbunnen og korallrev. Den kunnskapen skal vi nå innhente. Når det gjelder Nordland VI, har vi sagt helt uttrykkelig at det ikke skal være petroleumsvirksomhet der. Dette er et område hvor vi allerede har mye kunnskap. Det er altså ikke slik at kunnskapshullene er overalt. Der har vi mye kunnskap, og vi har så mye kunnskap at vi kan si at det er uaktuelt med petroleumsvirksomhet der.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-15:
Et av de viktigste grepene vi gjør med forvaltningsplanen, er jo å være kunnskapsbaserte. Derfor har også Regjeringen prioritert veldig mye arbeidet med kunnskapskartlegging. Vi har kunnskap om mange ting, men ett av de områdene der vi har stor mangel, er nettopp det som dreier seg om havbunnen og om korallrevene. Derfor er det på høy tid at vi kommer i gang med kartleggingen. Når det gjelder midlertidig vern, er det pr. i dag ikke det spørsmålet som vi vil kunne bekrefte. Men det er jo slik at som minister foretar jeg kontinuerlige vurderinger både av situasjonen og av tiltak som må iverksettes for å bedre situasjonen for natur- og miljøtilstanden. Så vurderinger foretar vi kontinuerlig, og selvfølgelig inkluderer det alle typer beskyttelsesgrad.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-15:
Først noen få kommentarer til det med seilingsled. Det er helt riktig som representanten Kvassheim sier, at vi har sendt inn en korrigert søknad til IMO om grensen for seilingsleden. Det er først og fremst av hensyn til nye opplysninger knyttet til fiskerispørsmål at vi har gjort det – det er mulig at også fiskeriministeren vil komme mer inn på det senere, men det er altså først og fremst det hensynet. Det gjør at vi klarer å holde denne kombinasjonen – å ha en seilingsled som ligger under overvåkingssystemet, samtidig som vi tar hensyn til bl.a. fiskeriinteressene.