trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Det hadde vært fristende å ta en replikk om transportfly, men det skal jeg la ligge foreløpig. Jeg skal si litt om Heimevernet. Heimevernet har vært gjennom en dramatisk nedskjæring og omlegging gjennom flere år – fra 83 000 mann til 50 000 mann og nå til 45 000 mann. Antall distrikter er nesten halvert. Denne prosessen har vært støttet av Arbeiderpartiet, men ikke av Fremskrittspartiet. I tillegg har heimevernsbudsjettene blitt redusert. For Fremskrittspartiet synes dette lite gjennomtenkt, da man for ca. 3 pst. av det totale forsvarsbudsjettet får svært mye forsvar, en forsvarsdel som ikke kan sammenlignes med andre, og hvor lokalkunnskap er en viktig del. Ingen andre kan utføre dette bedre. Budsjettet for 2009 er heller ikke bra for Heimevernet. Fremskrittspartiet ønsker å øke budsjettet med 130 mill. kr. Arbeiderpartiet ønsker å redusere det, med det resultat at det blir tilnærmet ikke noe øving for de vanlige heimevernsmannskaper. Ser ikke representanten Øye og regjeringspartiene hvor alvorlig det er at militære avdelinger – i dette tilfellet Heimevernet – ikke får øve?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Regjeringspartiene, som SV er en viktig og stor del av, har nå gått inn for å kjøpe amerikanske fly, noe heller ikke Fremskrittspartiet er imot. Men for SV må det være noe merkelig. For en stund siden, den 28. februar, kunne vi lese at representanten Jacobsen ønsket seg et nordisk forsvarssamarbeid, og han nevnte bl.a. at Hæren bør bli finsk, Flyvåpenet bør gå til svenskene, mens Norge tar seg av Marinen. Representanten sa at Regjeringen følger opp det de har sagt at de skulle gjøre. Da er spørsmålet: Hvordan ser representanten Jacobsen på det han sa den 28. februar – eller kanskje var det noen dager før – og hvor ser vi spor av dette i Regjeringens budsjettforslag? Jeg ser i hvert fall ikke det.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
På slutten av debatten har jeg lyst til nok en gang å utfordre regjeringspartiene og statsråden når det gjelder Heimevernets videre ferd. Enkelte talere har rost Heimevernets innsats, noe som er vel fortjent, selvfølgelig. Men spørsmålet er: Hvor er Heimevernet om noen år? I løpet av forholdsvis kort tid har Heimevernet blitt sterkt redusert, fra 83 000 til nå 45 000. Antall distrikter er nesten halvert, og det er kutt i budsjetter. Derfor er dette et betimelig spørsmål når regjeringspartiene roser Heimevernets deltakelse ved utenlandsoppdrag. Men når vi vet at Heimevernet ble tuftet på nærhet og lokalkunnskap for å løse sine oppdrag, er Fremskrittspartiet redd for den utviklingen vi ser. Det kan se ut som om neste skritt er 30 000 mann, og så inkluderes Heimevernet i Hæren, og dermed er Heimevernets historie over. Har man tro på noe, bidrar man med økonomiske midler, slik at man både kan øve og trene for de oppdrag man skal utføre.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Statsråden svarte i forrige innlegg på et spørsmål om Heimevernets framtid. Hvis jeg forstod statsråden riktig, sa hun at Heimevernet ikke var prioritert, og at de prioriterte andre forsvarsgrener ved å ta penger fra Heimevernet og overføre disse til de andre grenene. Spørsmålet mitt var om Heimevernet på sikt blir historie, og svaret til statsråden kunne tydes dit hen. Forstod jeg statsråden riktig, vil Heimevernet på sikt bli redusert ytterligere og inkluderes i Hæren?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Jeg tror jeg må ha en presisering av det svaret som representanten Tord Lien fikk – det gikk på jakt. I dag er det slik at hvis man jakter i sju dager, får man ikke 5 øre. Men fortsetter man og jakter i åtte, ni dager osv., får man betalt. Synes statsråden at dette er rettferdig? Det har jo ingenting med hvor lang tid jakten tar. Man er et godkjent jaktlag, man har et oppdrag, og man utfører det. Om man da blir ferdig etter dag 6 eller dag 16, skulle ikke ha noen betydning. Hver dag må jo være like verdifull.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Først vil jeg si at jeg registrerer at Fremskrittspartiet og Høyre har et felles forslag om en evaluering av rovviltpolitikken og rovviltforliket fra 2003–2004. Det var jo bare Fremskrittspartiet som ikke var med på det forliket, noe jeg er både stolt over og glad for. Jeg er forbauset over at enkelte andre partier ble med. Fordi jeg kommer fra et distrikt med mange og til dels store rovviltproblemer, synes jeg at jeg kjenner problemet rimelig godt. Ofte er rovviltproblematikken knyttet kun til bufe og helst da til det å drive med sau. Men dette handler om så mye mer. Det handler om livskvalitet og muligheten til å høste av det naturen kan gi. Når man kommer fra et distrikt, enten det er Hedmark eller et annet sted, hvor hovedinntekten kommer fra naturen og dens bruksmuligheter, og man så får tredd en rovdyrsone nedover seg, skaper det en ny hverdag i dette distriktet. De som tror at det er mulig å drive med f.eks. bufe et sted hvor ulven samtidig skal yngle, må tro om igjen. Det sier seg selv at dette ikke er gjennomførbart på samme sted til samme tid. Det er da ikke rart at man får konflikter. Ofte er dette konflikter som enten ikke kan løses eller som blir løst på den måten at folk må slutte med det som gav hovedinntekt eller biinntekt, som gjorde at det til sammen var nok til å leve av. Når jeg nevnte livskvalitet, kan det innebære så mangt. Livskvalitet har ikke det samme innholdet for oss alle. For dem som lever ute i distriktene, kan det å gå på jakt, trene hunden sin, plukke bær eller sopp eller bare gå en tur ute i skogen være nok til at ønsket om en god livskvalitet blir oppfylt. Det handler også om å la sine barn vokse opp i et miljø langt fra eksos og stress. Når så rovdyrene kommer, blir denne livskvaliteten forringet. Og hvordan skal vi kunne erstatte dette? Enkelte ting kan ikke erstattes med penger. En næring som er voksende i enkelte distrikter, som f.eks. i Hedmark, er jakt og utleie av jakt. Når så rovdyrene overtar etter elg og rådyr, forsvinner denne muligheten. Det samme gjør de positive ringvirkningene i form av tjenesteyting dette ville gitt. Derfor må en del ting på plass hvis storsamfunnet pålegger et distrikt så store konsekvenser. Her kan bl.a. nevnes en liberalisering av nødvergeparagrafen og en raskere tildeling av fellingstillatelse, m.m. Ellers må jeg spørre: Hvor er Senterpartiet i denne saken?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-04:
Jeg skal forsøke å fortsette i samme gode ånd. Kristelig Folkeparti var svært opptatt av å få til et bredt forlik ved behandlingen av langtidsplanen. Det klarte vi ikke. Den eneste forklaringen vi finner på det, er at det var så stor indre uenighet i Regjeringen at det ikke var rom for å flytte på noe. Så ser vi at det kommer uttalelser videre som peker i akkurat samme retning. Kristin Halvorsen uttalte seg etter avgjørelsen om kampflykjøpet når det gjaldt bruken av penger, at hun syntes det var «det glade vanvidd». SV har i uken som har gått, sagt at det nå er på tide at Norge trekker seg ut av Afghanistan. Mitt spørsmål til representanten Signe Øye er: Er Arbeiderpartiet enig i de uttalelsene fra representanter fra regjeringspartiene?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-04:
Regjeringen viser handlekraft, sa representanten Jacobsen fra SV. Det kan for så vidt Kristelig Folkeparti være enig i. På en del områder har Regjeringen vist handlekraft. Det som også gleder oss, er å høre representanten fra SV uttale seg så positivt om den forsvarspolitikken som denne regjeringen har lagt fram. Det betyr at SV er kommet betydelig nærmere sentrum når det gjelder hva slags forsvarspolitikk landet skal ha framover. Til og med NATO-medlemskapet uttalte Jacobsen seg positivt om, og det er det lenge siden vi har hørt fra denne talerstolen. Mitt spørsmål er: Er det slik at det underliggende her er at flykjøpet er det glade vanvidd, og SV vil ut av Afghanistan?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-04:
Representanten Arnesen og jeg har et felles ønske om å styrke nordområdene. Jeg er glad for å tilhøre et parti der det er åpning for å ha meningsforskjeller. For egen del har jeg stemt for flytting av FOHK til Bodø, og jeg er glad for at det ligger i Bodø. Jeg kan samtidig medgi fra denne talerstol at Kristelig Folkeparti ikke vil ta omkamp i forbindelse med den avgjørelsen. Så vidt jeg kan se av den innstillingen som ligger på bordet i dag, gir den heller ingen signaler om at noen vil ta omkamp knyttet til akkurat den avgjørelsen. Så skal Kristelig Folkeparti i de saker vi står framfor, sørge for å ta opp kampen for at nordområdene skal få den forsvarsutrustning som trengs, med de utfordringer vi har der.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-04:
Jeg takker for den gesten jeg fikk fra representanten Jacobsen, at Kristelig Folkeparti er til å stole på. Jeg vil understreke at jeg tror at Kristelig Folkeparti og SV har nokså sammenfallende synspunkter i nedrustningsspørsmål, bortsett fra i spørsmålet om hvilken forsvarspolitisk tilknytning Norge skal ha. Kristelig Folkeparti er opptatt av fredsspørsmål. Kristelig Folkeparti gleder seg over det som skjedde i går, og Kristelig Folkeparti kan regnes med i ethvert spørsmål som handler om nedrusting i framtiden. Her tror jeg at vi har nokså sammenfallende synspunkter.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-04:
Om det blir Senterpartiet eller Kristelig Folkeparti som får størst problem når man skal ut i valgkamp, skal ikke jeg ta stilling til her. Jeg kan i hvert fall med rak rygg stå fram i mitt eget fylke og si at nordområdesatsingen har stått høyt på agendaen både for representanten Jan Sahl og for Kristelig Folkeparti. Jeg har her gitt helt klart uttrykk for at Kristelig Folkeparti ikke vil ta noen omkamp om plasseringen av FOHK. Så vil jeg si at representanten fra Senterpartiet får et visst problem med å forklare at han har vært med på å legge ned Olavsvern, som det nå er så stor medieoppmerksomhet på i Nord-Norge. Legger vi sammen pluss og minus, kan vi vel komme til å møte både motstand og oppfølging i den valgkampen som vi går i møte.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-04:
Norske soldater som tar den alvorlige avgjørelsen det er å dra på utenlandsoppdrag, må ha sikkerhet for at de får en helsemessig god oppfølging når de kommer hjem, på både kort og lang sikt. Skadeutvikling må oppdages så tidlig som mulig og følges opp over tid. Da rekker det etter Kristelig Folkepartis mening ikke med oppfølging bare det første året, slik soldatene nå hevder at de er lovt. Veteraner står fram i media og forteller at de to ganger er blitt lovt brede undersøkelser som skulle nå den enkelte, og de har knyttet håp til at de skulle få en medisinsk oppfølging av Forsvaret. Men så har altså ikke registeret fanget dem opp. Mitt spørsmål til ministeren er: Hva gjør ministeren for at våre veteraner skal få den oppfølging de både har behov for og krav på?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Ja, kan jeg svare på dette. Vi stiller oss bak omkamp når det gjelder flytting av FOHK. Vi stiller oss bak omkamp når det gjelder å flytte generalinspektørene. For øvrig sier jeg også i mitt innlegg at vi er for modernisering av Forsvaret, vi er for omorganisering på en forsvarlig måte. Men vi mener at dette har gått altfor fort fram, og det har gjort at Forsvarets personell i dag føler seg svært usikre. For representanten Arnesen må det virke merkverdig at vi også har gått til det skritt å ta omkamp om Olavsvern. Jeg kan ikke stille representanten noe spørsmål, men det kunne vært veldig interessant å få vite hva representanten fra nord mener om det – om ikke det ville være betimelig, og om han kan stille seg bak det. Det håper jeg han kan komme tilbake til i et senere innlegg.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Til det siste: Forsvaret gjør det. Det er vel ingen organisasjon i staten – for å kalle det det – som i dag virkelig stiller opp slik Forsvaret gjør, for å effektivisere virksomheten sin. Det har de fått merke på kroppen, og det har de tatt skade av, etter min mening. Derfor kan vi ikke holde på med denne omorganiseringen som Regjeringen må legge opp til fordi man bevilger altfor lite penger, både til drift og til vedlikehold av Forsvaret. Det er blitt verre. Alle som jobber i Forsvaret, synes at det er blitt verre – for å bruke det uttrykket – fordi det er mindre ressurser, mindre penger, dårligere økonomi. Derfor har Fremskrittspartiet fremmet forslag om å øke budsjettet med 2 milliarder kr. Det tror vi ville avhjulpet bekymringene til Jacobsen på en forsvarlig måte.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Når det gjelder MTB-ene, pekte jeg i mitt innlegg på at pr. i dag har vi ingen MTB-er som er operative. Regjeringen har gått til det skritt å hogge opp de gamle MTB-ene som vi har brukt 1 milliard kr på å oppruste, og som vi med stor sannsynlighet kunne brukt til visse oppdrag i Somalia. Nå er ikke Fremskrittspartiet så veldig opptatt av å sende verken det ene eller det andre til disse utenlandsoppdragene som Samuelsen presiserer. Vi mener at det er viktig å forholde seg til Afghanistan, gjøre den innsatsen vi skal der, og ikke spre oss på alle fronter, for det har vi rett og slett ikke kapasitet til. Per i dag har vi altså ikke noe å sende, verken av mannskap eller marinefartøy. Når det gjelder Reitan, hjelper det ikke noe den operative delen for nordområdene at et hovedkvarter blir flyttet fra Stavanger til Bodø, og at noen flytter ut av et fjell i Stavanger og inn i et fjell i Bodø. Det hjelper altså ikke den operative delen, som Regjeringen tilsynelatende er så opptatt av. Så det ser vi ikke på som en god sak.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Enigheten om forsvars- og sikkerhetspolitikk, som statsråden nevnte, er stor i dette hus, og det er vi enige om. Selv SV har jo nå etter hvert myknet på det området. Så har jeg i mitt tidligere liv drevet masse med salg og markedsføring, og da vet jeg at gjentakelser virker til slutt – da går det til slutt inn hos kunden, bare man gjentar det nok. Derfor gjentar jeg det som gjelder Marinen, fordi jeg aldri får et utdypende, godt nok svar av statsråden når det gjelder spesielt MTB-ene, som hun nevnte at jeg nevnte nesten til kjedsommelighet. Men jeg gjør det likevel. Da spør jeg: Hva var Regjeringens motiv for å hugge opp de operative MTB-ene, all den tid vi ikke hadde annen kapasitet og de skulle seile fram til 2015? Når forventer statsråden at de nye MTB-ene er operative, og hvordan skal vi få trent disse mannskapene som nå ikke har noe å trene på?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Dette har jo utviklet seg til en meget interessant debatt. Det som kanskje er det mest interessante, er at det igjen er avslørt en kjempestor uenighet innad i Regjeringen. Nå har vi altså hatt en sak om jagerfly som har plaget SV til de grader, og som de tydeligvis må ha gitt seg på. Så har vi nå en debatt om Olavsvern som kanskje plager SV like mye, men som de nå må gi seg på. Når da Bjørn Jacobsen kan tillate seg å si at ta debatten, så vil Olavsvern gjenoppstå, hvorfor i all verden vil han da nå flytte den? Det koster masse penger som kan gå til den operative evnen i Forsvaret. Hvorfor i all verden vil SV flytte aktiviteten ved Olavsvern nå, og så si at hvis vi tar en debatt, vil den antakeligvis gjenoppstå? Jeg forstår overhodet ikke argumentasjonen. Man kan ikke bare her bruke argumentet at forsvarssjefen har sagt at det skal vi gjøre. Det er jo Stortinget som bestemmer, og det kan være andre motiver som også ligger til grunn for ikke å flytte Olavsvern, ikke bare de rent militære operative evnene, som jo i høyeste grad er på plass ved at Olavsvern fortsetter å bestå, men det kan også være andre motiver. Stortinget må få lov til å vurdere det helt på egen basis. Vi kan ikke til enhver tid bare lytte til de fagmilitære rådene og si at når de har sagt det, er det slik. Hvorfor i all verden skal vi da ha denne debatten? Det er jo Stortinget som bestemmer.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Etter det jeg har forstått, er Fremskrittspartiet svært kritisk til store deler av omstillingen som skjer i Forsvaret, fordi dette skaper for store forandringer. Svaret som partiet gir, er mye mer penger og få endringer. Da spør jeg: Hvordan tror representanten Width at det virker på organisasjonen og de ansatte når det fra hans partis representanter inviteres til omkamp bare dager etter at ny langtidsplan ble vedtatt? Skaper slikt forutsigbarhet? Stiller representanten Width seg bak signalene om omkamp når det gjelder etablering av Fellesoperativt hovedkvarter i nord og flytting av generalinspektørene bl.a. til Bardufoss?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Representanten Jan Sahl sa i gårsdagens debatt om samfunnssikkerhetsmeldingen at skulle det bli en skikkelig nordområdesatsing, måtte det sterk lut til. Dette er noe jeg er helt enig i, og fortsatt gjenstår det mye for å få en god nordområdesatsing. Er representanten Sahl tilfreds med at Kristelig Folkeparti ikke vil satse på nordområdene når det gjelder forsvar? Er representanten Sahl bekvem med Kristelig Folkepartis sterke motstand mot flytting av FOHK nordover, og motstanden mot å flytte ut generalinspektørene, f.eks. at Hærens generalinspektør flyttes til Bardufoss? Jeg gir meg ikke med det jeg spurte Fremskrittspartiet om: Vil Kristelig Folkeparti støtte en omkamp om dette dersom det skulle bli foreslått, slik vi har hørt at Fremskrittspartiet vil gjøre?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Det har vært mange innlegg om Olavsvern i denne debatten. Jeg skulle gjerne ha sett at Olavsvern ble videreført, men nå har altså fagmilitære ledere gang på gang svart at de ikke har behov for denne basen. Dette er både et faglig og et økonomisk spørsmål, og det betyr at vi må prioritere også her. Vi kan altså ikke si: Ja takk, begge deler. Vi må prioritere. Da er mitt spørsmål til både representanten Aspaker og representanten Korsberg: Hvilken base vil man da legge ned, når man ikke er enig i nedleggelsen av Olavsvern? Jeg er glad for at det nå blir en ordning som sikrer at trykktanken ved Olavsvern blir drevet videre, og kanskje i en enda bedre form enn den har vært drevet tidligere. Jeg føler meg også sikker på at anlegget ved Olavsvern blir benyttet til gode formål innenfor maritim aktivitet også i framtiden. Ingen må innbille meg at anlegget blir murt igjen og skrotet, slik det ofte framstilles. Dette er et godt anlegg, og, som sagt, jeg skulle gjerne ha sett at det ble drevet videre. Men som politikere står vi av og til overfor prioriteringer som vi er nødt til å ta stilling til.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Jeg vil ikke hale ut denne debatten, men jeg undrer meg over innleggene fra representantene Aspaker og Korsberg. For det første mener de at vi skal se helt bort fra de fagmilitære anbefalingene i den saken som angår basevalg. Jeg hører hva representantene sier, men rammen er allerede lagt, så dersom forslaget fra opposisjonen om Olavsvern skulle bli vedtatt i dag, mangler vi fortsatt pengene, og da må vi legge ned Olavsvern eller en annen base. Det er situasjonen.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Vi behandler i dag innstillingen om Ombudsmannsnemnda for Forsvarets innberetning for 2007, som etter min mening er en meget viktig sak. Ombudsmannsnemnda skal etter formålet bidra til å sikre de allmennmenneskelige rettigheter for Forsvarets personell og behandle sakstema av prinsipiell karakter eller som har allmenn interesse. Det er bra at det har vært en liten nedgang i antall klagesaker som har vært behandlet hos ombudsmannen, og jeg håper at dette også i årene som kommer, vil fortsette å gå ned. Jeg har lagt merke til at det i beretningen fra ombudsmannen blir brukt uttrykk som at ansatte i Forsvaret blir «skremt til taushet». Jeg synes ikke det er bra med slik språkbruk, og jeg forventer at ombudsmannen i framtiden ikke bruker slike karakteristikker uten at dette kan underbygges på en helt annen måte enn tilfellet er i denne meldingen. Det er positivt at Forsvarsdepartementet og Forsvaret har jevnlige møter med representanter for de tillitsvalgte for å finne hensiktsmessige løsninger for de vernepliktige. Jeg er bekymret over at det fremdeles tar relativt lang tid for mannskaper i Forsvaret å få sikkerhetsklarering. Dette er etter mitt syn en lite tjenlig situasjon både for Forsvaret og for dem det gjelder. Jeg er imidlertid kjent med at Forsvarsdepartementet har mottatt en rapport om hurtigere saksbehandlingsprosess for vernepliktige. Jeg har derfor tiltro til at man i tiden som kommer, vil se at arbeidet med sikkerhetsklarering vil bli raskere utført fra mottakelse til klarering eventuelt blir gitt. Jeg er glad for at tilgangen på leger og sykepleiere er blitt bedre, selv om den fremdeles ikke er helt tilfredsstillende. Arbeiderpartiet er opptatt av at de vernepliktige skal ha et fullgodt lege- og tannlegetilbud under tjenesten. Jeg vil i den sammenheng vise til at vi i sommer behandlet St.prp. nr. 48 for 2007–2008, jf. Innst.S nr. 318 for 2007–2008, hvor ett av temaene var en styrking av Forsvarets sanitet. Det er derfor gledelig at vi i statsbudsjettet for 2009 har fått til en styrking av nettopp Forsvarets sanitet. Ombudsmannsnemnda uttrykker i sin rapport bekymring over psykiatritjenesten i Forsvaret og at det finnes mennesker som har stresslidelser knyttet til sin militære tjeneste. Jeg skal ikke nå gå i dybden av veteranproblematikken, men jeg kan forsikre om at det er et område som opptar oss sterkt. For å gjenta det jeg sa i min tale under behandlingen av forsvarsbudsjettet, har det under denne regjeringen skjedd mye som har bedret situasjonen for veteranene. Jeg erkjenner at det er mer å gjøre her, men jeg er helt sikker på at vi til slutt kommer i mål med gode løsninger.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Regjeringen har fra dag én snakket mye om at Forsvaret skal ha tilstedeværelse i nordområdet – det skulle satses mye på spesielt marinens tilstedeværelse i det store området, noe som også Senterpartiet har bemerket mange ganger. Jeg har to spørsmål: Hvordan ser Senterpartiet nå på behovet for å beholde Olavsvern, slik Fremskrittspartiet og Høyre ønsker? Forventer representanten Samuelsen problemer i valgkampen nettopp angående dette siste spørsmålet?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Representantene fra den rød-grønne regjeringen har vært klare på at dette går framover, vi er borte fra stupet, og alt er i orden. Nå er det bare velstand og glede med Forsvaret og forsvarsbudsjettene. Jeg vil likevel kommentere det representanten Øye sa. Hun var overrasket over at opposisjonen i sine budsjettforslag ikke hadde nok midler til å reversere flyttingsvedtakene i langtidsplanen. Det overrasker meg at representanten kommer med den påstanden, for det er klart at så lenge det parlamentariske grunnlaget er det samme mens neste budsjettår virker, er det ingen grunn til å ha midler til å omgjøre noe som helst. Den dagen vi får et vedtak om omkamp og det får flertall, skal i hvert fall Fremskrittspartiet være med på å støtte at vi får nok midler til å gjennomføre dette. Da vi behandlet langtidsplanen for Forsvaret våren 2008, var særlig Fremskrittspartiet opptatt av problemet med å flytte FOHK fra Jåttå til Reitan for å få med seg tilstrekkelig kapabelt personell. Det ble hevdet at det var det ingen problemer med. Nå viser undersøkelser av de samme ansatte i Forsvaret på Jåtta at det kun er 20 pst. som ønsker å flytte fra Stavanger til Reitan. Dette må jo være en bekymring for Regjeringen. Jeg tviler på at de ansatte i FOHK Jåtta er enig med representanten Arnesen, for han sa at ansatte nå ser framtiden lysere i møte. Jeg tror faktisk det motsatte er tilfellet. Jeg tror at det største problemet for statsråden blir å fylle posisjoner med kapabelt personell på Reitan.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Jeg ble utfordret av representanten Jacobsen, som undret seg over hvordan jeg kunne påstå at få offiserer ønsker å flytte fra FOHK på Jåttå til Bodø. Det kom opp i NRK Rogaland i slutten av forrige uke, da det hadde vært en spørreundersøkelse blant de ansatte på FOHK på Jåttå. Jeg tror andelen som frivillig kunne tenke seg å flytte, var på 18 pst. Resten ønsket ikke å flytte. En del kan jo beordres, som kjent, men ikke alle.
André N. Skjelstad (Venstre), 2008-12-04:
Viljen til å prioritere Forsvaret er absolutt til stede. Jeg regner med at Signe Øye tenker på det vi gjør i forhold til salg av forsvarsbygg, som hun også tok opp med representanten Dørum sist vi hadde debatt vedrørende dette. Når det gjelder de aktuelle anleggene, vil Venstre komme tilbake til det. I likhet med hva lederen for komiteen, representanten Jan Petersen, gav uttrykk for i sitt innlegg, synes vi det ville være galt å ta opp de tingene vi eksplisitt er uenig i – det gjelder først og fremst Olavsvern og HV Værnes. Dette vil vi komme tilbake til ved en senere anledning.
André N. Skjelstad (Venstre), 2008-12-04:
Med respekt å melde unnlater jo representanten Øye å si hvor vi skal dekke inn disse kuttene, og det er ved salg av de forsvarsanleggene som det da ikke lenger er behov for, bl.a. de som er nedlagt tidligere. Og det er jo også en del av sannheten, som representanten ikke peker på her.
André N. Skjelstad (Venstre), 2008-12-04:
For å gå litt videre på det spørsmålet representanten Sahl hadde: Jeg er godt fornøyd med at det nå arbeides videre for å se på rettighetene for veteranene våre. Men jeg mener at Forsvaret bør kunne strekke seg utover det ene året, for psykiske senskader kommer gjerne lang tid etter at en har vært i operativ tjeneste, og kan vanskelig bevises etter ett år. Så hører jeg hva statsråden sier, men jeg mener at det her kanskje bør være en vurdering som ikke er så fastlåst, slik at en også kan vurdere oppfølging utover det ene året. Er statsråden enig i det?
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Det var denne regjeringen som også sa at vi skulle ta i bruk de nye MTB-ene. I den fasen hvor man går fra en kapasitet til en annen – og her har vi altså da skiftet materiell – kreves det en opplæringsperiode på det nye materiellet. Det er det samme personellet som seilte de gamle MTB-ene, som nå skal seile de nye MTB-ene. De kan ikke gjøre dobbelt arbeid; de må konsentrere seg om å øve seg opp på de nye MTB-ene vi har fått. Når det gjelder opphuggingen, er veldig mye av det utstyret som var på de gamle MTB-ene, nå tatt i bruk på de nye MTB-ene. Det som ble hugget opp, er bare skallene. Det er ikke fullverdige fartøy, for de er plukket fra hverandre, og veldig mye er brukt i den nye strukturen.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Det er litt spesielt – og jeg kjenner til dokumentet det henvises til – at man trekker frem én instruks av alle Forsvarets instrukser i Stortinget. Men det området som skal være på Jørstadmoen, er det området som er på Jørstadmoen. Vi har til og med sagt at vi vil se om det er andre IKT-oppgaver som skal og kan legges til Jørstadmoen. Jeg har også lyst til å si at veldig store deler av IKT-miljøet er i FLO. Der er det store driftsmiljøet bl.a., og også en del andre. Alt dette skal legges under én felles sjef. Men det miljøet som er på Jørstadmoen, er et viktig miljø på kompetansesiden, som skal være der, som kommer til å vokse, som ikke skal flyttes noen steder, og som vi skal satse videre på.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Jeg vil understreke at det er svært viktig at våre soldater får den oppfølgingen de har krav på, både før de skal ut, under operasjonen de er med i, og også i etterkant. Til det som representanten Sahl nevner, vil jeg si at i 2001–2002 ble det gjort en omfattende helseundersøkelse blant tidligere veteraner. De resultatene forelå også på den tiden. Det ble ikke gjort noen endringer i kravet til oppfølging på det tidspunkt. Det vi legger opp til nå, er at man skal ha ett års rett til lovfestet oppfølging. Det er en oppfølging som Forsvaret i stor grad tar ansvar for. Men våre soldater, både når de er soldater og senere i livet, er jo også en del av det sivile helsevesen, og det sivile helsevesen skal da kunne overta etter det ene året som vi legger opp til når vi lovfester dette.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Når vi sier at soldater skal ha krav på ett års lovfestet rett til oppfølging, er det en stor og viktig reform som ikke har vært tatt opp tidligere. Så er det slik at alle borgere i dette landet skal omfattes av det sivile helsevesen. Men Forsvaret må ha en del spesialkompetanse, som vi for så vidt har grunn for å ha, ut ifra at vi har soldater i operasjonsområder som det sivile helsevesen ikke har. Det kan også dreie seg om psykiske skader som våre psykologer og psykiatere har bedre forutsetninger for å ha kunnskap om. Dette er det viktig at vi samarbeider med det sivile helsevesenet om. Men det skal ikke være tvil om at fordi Forsvaret ikke skal ha videre oppfølging, skal de tidligere soldatene ha det i det sivile helsevesenet, for de er jo vanlige borgere av dette landet. Men Forsvaret tar et stort ansvar i den reformen som det legges opp til i lovarbeidet.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Når Olavsvern legges ned, blir det fremdeles tre baser igjen i nord. Det er Ramsund, det er Trondenes og det er Sortland. Det som vurderes overført til Ramsund, er spesielt det flytende kaianlegget fra Olavsvern. Når Regjeringen har gått inn for å avvikle Olavsvern, er det på bakgrunn av de rådene vi har fått også fra forsvarssjefen. Det må store investeringer til på Olavsvern hvis det skal være en fremtidig base. Det ønsker man ikke. Da er det viktigere å investere i et logistikkskip, som vil være en mer fremtidig måte å støtte våre fartøyer på.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Når Regjeringen har gått inn for å legge ned Olavsvern, er det fordi det helt klart er sagt fra Forsvarets side at det er vurdert ikke å være operative behov for maritime styrker på Olavsvern videre. Det å gjenbruke den flytekaien som er på Olavsvern, f.eks. på Ramsund, vil innebære minimale kostnader. Når det gjelder Jørstadmoen og den nye sjef INI, er det slik at etableringen av en sjef INI i stor grad er en formalisering og en samling av de funksjonene som i dag utøves av Forsvarsstaben og i noen grad av Forsvarsdepartementet. Her er det en del stillinger som vil gå inn i staben til den nye sjef INI. Det er ikke ment å være overlappende stillinger i en sentral stab og i den som i dag er på FK-KKIS. Det er et miljø som skal beholde sin kompetanse. Det er alltid slik at når man regulerer en organisasjon eller gjør endringer, vil styringslinjer endre seg, men det skal altså ikke flyttes én stilling fra Jørstadmoen. Jørstadmoen står for et veldig viktig kompetansemiljø, som flere har vært inne på, som er svært viktig for Forsvaret, og som vi også vil være avhengige av for fremtiden. Jeg ønsker ikke at det skal være tvil om det. Når det gjelder HV, som man nettopp var inne på, er det slik at innsatsstyrken blir fullt trent. Befalet blir fullt trent. Ellers vil HV også jobbe med omorganisering. Det er noe reduksjon i HV, men vi er veldig åpne på det i budsjettet. Dette har vi nettopp prioritert for å kunne prioritere en betydelig økning på de andre forsvarsgrenene. Så til Korsberg, som gikk til de store høyder – vil jeg si – når det gjaldt seilingsdøgn. Da jeg snakket om seilingsdøgn, var det ikke Kystvakten jeg henviste til. Det var Sjøforsvarets seilingsdøgn, som øker betydelig i 2009 – faktisk med 59 pst. Avslutningsvis vil jeg bare si at den satsingen som vi la opp til i langtidsplanen, med en betydelig satsing på nordområdene, er det tatt høyde for i Regjeringens forsvarsbudsjett for 2009. Fordi tilstedeværelsen er viktig, har vi, som nevnt, prioritert dette med den markante økningen i antall seilingsdøgn for Sjøforsvaret. Forsvaret skal selvfølgelig fortsatt ivareta overvåking, etterretning, suverenitetshevdelse og myndighetsutøvelse. Det ivaretar vi med dette budsjettet.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Det er seiling på havet og fly i luften som først og fremst utgjør nordområdepolitikken, ikke om vi har en base som Olavsvern. Det er tre baser igjen i nord som kan brukes, og det er forsvarssjefens mening at vi ikke har behov for denne basen. Da er det jo interessant at det er det som egentlig får den største oppmerksomheten. Vår regjering har i de årene vi har sittet, økt bevilgningene til Kystvakten. I 2009 viderefører vi det høye nivået fra inneværende år. Men så er det slik at vi også endrer hele strukturen på Kystvakten, fordi vi får inn nye og større fartøy. Så til Jørstadmoen. Der er det slik at sjef FK KKIS i dag rapporterer til sjef Fellesstab som igjen er direkte underlagt forsvarssjefen. Sjef FK KKIS vil i fremtiden rapportere til en overordnet INI-sjef, som vil ta opp i seg de stillingene som er i Forsvarsstaben og i Forsvarsdepartementet, og som vil ha et overordnet ansvar også for de miljøene i FLO og FLO/IKT som ikke ligger under sjef FK KKIS, selv om denne har et koordinerende fagansvar innenfor mange områder. Det miljøet som er på Jørstadmoen, skal fortsette å være på Jørstadmoen, og det vil ha samme forhold til forsvarssjefen som i dag. Men det sier seg selv at når man skal ha en overordnet sjef for alle disse områdene, kan man ikke unngå at det også omfatter miljøet på Jørstadmoen. Men det betyr ingen nedvurdering av det miljøet. Det betyr en satsing på hele IKT-feltet i Forsvaret. Det betyr en betydelig satsing på miljøet på Jørstadmoen, som vi ønsker å bygge opp, og som vi også har satset på siden vi vedtok langtidsplanen.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Innledningsvis vil jeg si at omgrupperingsproposisjonen er et viktig verktøy for å sikre god økonomistyring i forsvarssektoren. Det er helt nødvendig å ha muligheten til å balansere forsvarsbudsjettet når nye oppgaver kommer til. Omgrupperingsproposisjonen er også et viktig verktøy for å ivareta rent tekniske endringer i løpet av budsjettåret. Vi har vært opptatt av å holde volumet på omgrupperingsproposisjonen på et lavest mulig nivå. Ved siden av slike endringer, som bl.a. skyldes overføring av budsjettansvar mellom de ulike kapitlene, formaliserer omgrupperingsproposisjonen lønnskompensasjonen for 2008 og inntekter som i utgangspunktet ikke var budsjettert. Totalt sett utgjør den foreslåtte omgrupperingen en økning av forsvarsbudsjettet på 231,13 mill. kr. Økningen gjelder i sin helhet merinntekter. Forslag til større endringer, utover de rent tekniske, gjelder styrking av prioritert virksomhet på kapitlene til Forsvarets logistikkorganisasjon, Kystvakten, norske styrker i utlandet og fellesinstitusjoner under Forsvarsstaben. Styrkingen er i hovedsak knyttet til økte kostnader grunnet høyere drivstoffpriser, senere frigjøring av gevinster og høyere kostnader til logistikkviksomheten. Styrkingen skjer ved å omdisponere internt på forsvarsbudsjettet, bl.a. 250 mill. kr fra materiellinvesteringsbudsjettet. Forsvarssjefen har anbefalt en slik midlertidig omdisponering for å unngå operative konsekvenser. Det er i innstillingen uttrykt bekymring for både nivået på materiellinvesteringene i langtidsplanperspektiv og i forbindelse med at jeg i omgrupperingen har foreslått å overføre midler fra materiellinvesteringer til prioritert drift i 2008. Til det første vil jeg si at nivået er balansert mot den vedtatte strukturen i langtidsplanen. Til bekymringen rundt denne overføringen i 2008 kan jeg si at dette er muliggjort ved at det er oppstått prosjektrelaterte forsinkelser. Denne reduksjonen vil bli tilbakeført gjennom styrking av materiellinvesteringsområdet i perioden 2010–2012.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Som statsråden kjenner til, er det en massiv motstand mot nedleggelsen av Olavsvern. Mitt spørsmål går i den retningen. I St.prp. nr. 48 for 2007–2008, som ble behandlet her i Stortinget før sommeren, står det i forbindelse med nedlegging av Olavsvern: «Dette er vurdert å ikke ville medføre behov for nyinvesteringer.» Derfor er jeg litt forundret, for jeg har stilt spørsmål om vedlikehold av undervannsbåter etter at nedleggingen av Olavsvern er gjennomført, og i et svar jeg har fått fra statsråden på et tidligere spørsmål, står det at man skal bygge opp ny kapasitet i Ramsund, bl.a. med batterilading og slike ting. Hvorfor har ikke Regjeringen informert Stortinget om at det skal bygges opp ny kapasitet i Ramsund, med behov for betydelige investeringer?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Jeg skal starte mitt innlegg med å ta opp det spørsmålet som jeg stilte statsråden i replikkordskiftet, som jeg ikke fikk svar på. I langtidsproposisjonen som Stortinget behandlet før sommeren, står det ganske tydelig når det gjelder Olavsvern: «Dette er vurdert å ikke ville medføre behov for nyinvesteringer.» Når Regjeringen, med Arbeiderpartiet i spissen, har sørget for at Olavsvern blir nedlagt, har jeg også stilt spørsmål om hvordan man utøver vedlikehold av undervannsbåter i framtiden. Svaret som jeg fikk fra statsråden 24. november 2008 viser til at man skal bygge opp en kapasitet i Ramsund. Blant annet for lading av UVB-batterier er det planlagt at ladestasjonen som i dag er på Olavsvern, skal flyttes til Ramsund. Det er for de som ikke vet det, en flytebrygge. Men investeringene kommer på land. Da vil jeg gjerne vite av statsråden hvor store investeringene er. Eller er det slik at disse investeringene ikke eksisterer før på et senere tidspunkt? Jeg vil gjerne vite hvorfor det er blitt en forskjell mellom det som står i proposisjonen, og det svaret statsråden har gitt meg på spørsmålet om Olavsvern. Jeg regner med at statsråden redegjør for dette litt senere. For øvrig må jeg bare registrere at det har vært svært mange rød-grønne politikere som har kjempet verbalt for Olavsvern i media, men når det kommer til denne sal, har pipen fått en annen lyd. Mine rød-grønne kolleger, spesielt fra Troms, vil sørge for at Olavsvern blir nedlagt også denne gangen, og denne gangen er det vel spikeren i kista, for å bruke et sånt uttrykk. Så sa også statsråden at man var glad for at man har fått flere seilingsdøgn når det gjelder Kystvakten, hele 158 døgn for neste år. Det er jeg også glad for. Men i det regnestykket har man ikke tatt inn over seg at det var atskillig færre seilingsdøgn i 2008 enn det var i 2007. Tall fra Kystvakten viser at det har vært en reduksjon på mellom 20 og 25 pst. At statsråden har frekkhetens nådegave til å stå og skryte av at Kystvakten har fått flere seilingsdøgn, synes jeg er ganske bemerkelsesverdig. Nå vet jeg ikke om «frekkhetens nådegave» er et parlamentarisk uttrykk. Hvis det ikke er det, må jeg si at jeg er forundret over at statsråden likevel får seg til å si noe sånt.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Jeg regner med at statsråden tegner seg til et nytt innlegg for å svare på representanten Jan Petersens spørsmål, for så mye respekt for Stortinget antar jeg at statsråden har. Jeg vil også benytte anledningen til å få noen mer konkrete svar når det gjelder flytting av flytedokken til Ramsund. Statsråden sier at dette vil medføre minimale kostnader. Jeg vil gjerne vite hva som er minimale kostnader. Er det snakk om 100 000 kr? Er det snakk om 1 mill. kr? Er det snakk om 5 mill. kr? Jeg vil gjerne vite mye mer konkret hva minimale kostnader er, opp mot det som står i dokumentet St.prp. nr. 48 for 2007–2008 fra Regjeringen. Jeg vil også gjerne vite om det er behov for andre investeringer i Ramsund som følge av at man skal begynne å drive en viss service og vedlikehold av ubåter der. Så til representanten Arnesen, som stilte spørsmål om hvilke andre baser vi skal legge ned. Nei, vi skal ikke legge ned noe som helst. Hvis han hadde fått med seg det som står både i budsjettinnstillingen her i dag og i den budsjettinnstillingen som danner grunnlaget for de rammer vi har, så ønsker vi å styrke og videreføre det forsvaret vi har. Når det så gjelder Kystvakten, var Bjørn Jacobsen inne på at vi har verdens beste kystvakt. Jeg tror man også må ta med seg at det i Barentshavet er et overfiske til over 1 milliard kr, over 1 000 mill. kr. For da å kunne si at vi har verdens beste kystvakt, tror jeg man må gå inn og se på den rollen Kystvakten har. De som er om bord i fartøyene og utøver den jobben ute på sjøen, er verdens beste. Men de økonomiske rammebetingelsene som denne regjeringen stiller til disposisjon, er langt fra nok. Her sitter SV og godtar at man driver og plyndrer Barentshavet uten å løfte en eneste finger. Hadde man holdt seg til vårt forslag til statsbudsjett, hadde det vært 350 mill. kr mer for å styrke Kystvakten. Det hadde vært et langt skritt i riktig retning. Jeg håper at SV, når de kommer i opposisjon til høsten, kan følge våre forslag.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-04:
Det var representanten Arnesen som fikk meg til å ta ordet, fordi han viste til at alle fagmilitære råd gikk inn for å legge ned Olavsvern. Nå er det jo slik at det har vært andre rapporter, som Regjeringen ikke har lagt vekt på, som har konkludert i en helt annen retning. Hvis det var så enkelt at man bare skulle følge de fagmilitære rådene, hadde man egentlig ikke trengt å være på Stortinget. Det er kanskje en tanke nominasjonskomiteen i Arbeiderpartiet i Troms kan sysle litt med framover. Så er det slik at Bjørn Jacobsen har sagt at Olavsvern vil eller kan gjenoppstå. Det er tydelig at representanten Bjørn Jacobsen tror på et liv etter døden, eller så må han ha et slags tryllepulver så han kan trylle liv i Olavsvern, som han i dag sammen med representanten Arnesen sørger for å få nedlagt.
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Forslagsstillerne til dette Dokument nr. 8-forslaget, representantene Ulf Erik Knudsen og Karin Woldseth, ber om at ordningen med statlige stipend og garantiinntekter for kunstnere avvikles. I første omgang tar man til orde for en halvering av utgiftene knyttet til 2009. Forslagsstillerne mener at dette er en foreldet ordning som bl.a. bidrar til å «innskrenke bredden i kulturlivet». Det er i grunnen noe merkelig å lese argumentasjonen fra representantene Knudsen og Woldseth. På den ene sida skal man ha seg frabedt at komiteer basert på faglig kompetanse tar avgjørelser om tildeling av stipend og andre kulturmidler – på den andre sida vil man ikke at staten skal forestå fordelingen. De heller knappe midlene som etter Fremskrittspartiets mening kan gå til kunst og kultur, skal vel mer eller mindre følge en salgs- og popularitetskurve, slik jeg forstår Fremskrittspartiet. For øvrig skal markedet regulere det meste dersom partiet får det som de vil. Jeg er glad for at det er en felles politisk holdning hos alle andre partier at en slik resept ikke er å anbefale. Stipender og andre tilskuddsordninger for kulturfeltet er verken sovemedisin eller veien til lediggang. De offentlige tilskuddene på kulturområdet er faktisk svært ofte innretta som såkornsmidler, slik vi bruker offentlige penger på andre samfunnsområder for å skape aktivitet og vekst. Jeg har, etter mange år i kulturlivet, til gode å møte kunstnere som passivt vegeterer på de ordninger som finnes. Tildelingene på kulturområdet er verken av den karakter eller i den størrelsesorden at det er mulig. De bidrar tvert imot til å stimulere til skapende og utøvende kunstnerisk virksomhet og dermed til vekst både på kulturfeltet og på andre samfunnsområder. Vi bør sjølsagt ha en fortløpende diskusjon om alle de tilskuddsordningene vi har i kulturlivet, og være åpne for å gjøre endringer i tråd med intensjonen om å sikre kunstnere gode livs- og arbeidsvilkår. Og så må vi se til at statlig støtte fordeles på best mulig måte. Dette har også vært Regjeringens fokus, bl.a. gjennom det arbeidet Løken-utvalget har gjort, som også har ført til forbedringer av tildelingsprosedyrer. Det er i tillegg gjort en undersøkelse om inntekt og levekår blant kunstnere utført av Telemarksforsking som viser at mange kunstnere hører til lavtlønnsgruppa og derfor trenger et løft hva angår lønns- og livsvilkår. Som samfunn trenger vi kunsten og kunstnerne. Derfor må vi også ha offentlige ordninger som sikrer at vi kan ha nettopp det.
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-12-04:
Det er nå man skulle hatt 5 minutter, men man får klare seg med det man får. Etter at vi hadde hatt en ganske lang runde om virksomheten på Jørstadmoen i forbindelse med behandlingen av langtidsplanen for Forsvaret, trodde mange av oss at det var en bred politisk konsensus om ambisjonsnivået for den fremtidige virksomheten på Jørstadmoen. Fra Høyres side merket vi oss innlegg fra regjeringspartienes politikere, bl.a. fra representanten Rudihagen, som beskrev stortingsperiodens viktigste sak for Innlandet, og som understreket forsvarsministerens mot og evne til å lytte og treffe riktige beslutninger. Her snakket man om en samling av ressursene innenfor IKT-området og de store vinninger dette ville bety militærfaglig og for Mjøsregionen. Men akk! Hvor lenge var Adam i paradis? I dette tilfellet var det ca. tre måneder. For allerede ved første korsvei viste det seg at det var lite hold i enigheten og reelt sett uklart hvilket ambisjonsnivå Regjeringen når det kom til stykket, var villig til å legge opp til. For i budsjettforslaget kom det vi hadde anelser om på forhånd: Sjef INI skulle legges til Oslo, med alt det det betyr, både som signal og i forhold til stab og funksjoner. Skuffelsen har vært tydelig – ikke bare i Høyre, men også blant ansatte på Jørstadmoen, i næringslivet og i befolkningen for øvrig. Etter mye om og men har regjeringspartiene fått gjennomslag for merknader som beskriver noe i retning av status quo for virksomheten, og mulige nye lokaliseringer for virksomhet i fremtiden. Hvis disse merknadene er like mye verdt som dem vi trodde vi kunne legge til grunn i juni, er det tydeligvis ikke mye å ha forventninger til. Regjeringens planer for Jørstadmoen er ikke på noen måte i samsvar med de visjonene vi bar med oss den gangen. For Høyre har dette handlet om en reell samling av IKT-virksomheten, og da selvsagt under egen ledelse – og da mener vi selvsagt også uten parallelle organisasjoner i Oslo. Dette handler om å bygge opp et faglig kompetent miljø med et volum som gir bærekraft. Samlingen av ressursene legger grunnlag for å hente ut de beste resultater for Forsvaret. Godt beliggende opp mot høyskolemiljøene på Lillehammer og Gjøvik ligger alt til rette for at det også vil dannes miljøer rundt Forsvaret, ikke minst når det gjelder teknologimiljøet på Gjøvik. Dette samarbeidet har allerede gitt resultater i utviklingen av fagmiljøet rundt datasikkerhet – et meget viktig og relevant område for Forsvaret. I et lite land som vårt må det være riktig å åpne Forsvaret mot sivil sektor med sikte på å hente ut det beste av det vårt land kan oppdrive innefor de enkelte felter. Høyre vil fortsette arbeidet med å realisere de visjonene som lå til grunn for vår forståelse av den enigheten vi mente var i forbindelse med behandlingen av langtidsplanen. Det er vår overbevisning at de positive effektene vi ønsker for Forsvaret, først og fremst utløses når vi får en reell samling og dermed et faglig miljø over den kritiske masse som skal til for at dette reelt sett skal være innovativt og sterkt over tid.
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-12-04:
Jeg kan ikke annet enn å kommentere forsvarsministerens svar til Jan Petersen på følgende måte: Jeg står nå med «Instruks for Sjef Forsvaret Kompetansesenter Kommando kontroll informasjonssystemer/Forsvarets KKIS inspektør», for å si det korrekt og enkelt! Det forsvarsministeren beskriver, kan vitterlig ikke være noe annet enn det som i denne instruksen er beskrevet som følger: «Helhetlig styring og ledelse av forsvarets informasjonsinfrastruktur». Da er det vanskelig å skjønne annet enn at realiteten er at vi står overfor at man bygger en parallell organisasjon som har overlappende funksjoner, som ikke var en forutsetning i forhold til Stortingets opprinnelige vedtak. Det betyr, så vidt jeg kan skjønne, at det som ligger til grunn i statsbudsjettet, ikke er i tråd med hva Stortinget burde forvente i henhold til tidligere vedtak. Da må enten forsvarsministeren rydde opp med forsvarssjefen med hensyn til hva som her skal være den strukturen, eller så må hun faktisk fremme et forslag om å flytte virksomhet som allerede i dag var forutsatt – og som vi regner med er – på Jørstadmoen.