Per-Kristian Foss (Høyre), 2004-04-29:
La meg innledningsvis takke interpellanten for anledningen til å belyse dette viktige temaet. Mangelfull og villedende informasjon har vært et alvorlig og urovekkende trekk ved den senere tids finansskandaler. Erfaringen har også vist at etablerte kontrollmekanismer ikke har vært tilstrekkelige til å avverge eller begrense skadevirkningene. Dette, kombinert med til dels slett forretningsmoral, har bidratt til å gjøre finansskandalene mulig. Finansdepartementet omtalte lærdommen av finansskandalene i USA i Kredittmeldinga 2001. I meldingen gav vi utrykk for at finansskandalene i USA har ført til en klar felles forståelse av at det er nødvendig med rammer som i størst mulig grad kan sikre god og etterrettelig regnskapsinformasjon. Det trengs klare standarder, gode kontrollmekanismer og strenge reaksjoner i tilfeller der regnskaper blir manipulert. Vi fremhevet at Regjeringen er fast bestemt på å medvirke til dette, særlig gjennom å legge best mulig til rette for at uetisk praksis ikke får utvikle seg slik vi har sett det i USA. Vi la vekt på europeisk og internasjonal samordning av tiltak. Flertallet i finanskomiteen uttalte den gang i innstillingen til meldingen at det er viktig at den tilliten vi ønsker å bygge opp, også får gjennomslag i utlandet. Flertallet mente derfor at de tiltak som gjennomføres i Norge, i størst mulig grad må være harmonisert med tiltak som foretas i andre land. Flertallet understreket samtidig viktigheten av at det kontinuerlig arbeides med tiltak for å motvirke økonomisk kriminalitet. Finansdepartementet følger opp en rekke tiltak for å bedre tilliten til verdipapirmarkedene og finansiell rapportering. Status for viktige tiltak på Finansdepartementets område er som følger: EU-kommisjonen fremla 16. mars 2004 et nytt og modernisert åttende selskapsrettsdirektiv om lovbestemt revisjon. Direktivet skjerper kravene til revisor bl.a. når det gjelder utdanning, uavhengighet og etikk samt kvalitetssikring av revisors arbeid. Finansdepartementet har fortløpende fulgt arbeidet med direktivet, hovedsakelig gjennom deltakelse i EU-komiteen om revisjon. Vi vil vurdere endringer i revisorloven og fremme eventuelle lovforslag når det nye direktivet er vedtatt. Departementet har nylig hatt på høring et forslag om å fastsette en lovhjemmel til å gi nærmere forskrifter om gjennomføringen av reglene i revisorloven om revisors adgang til å utføre rådgivningstjenester og andre tjenester til revisjonsklienter. Det legges opp til å fremme lovforslag slik at forskrifter kan fastsettes i løpet av året. Finansdepartementet har videre, etter innspill fra Økokrim, bedt Kredittilsynet vurdere et forslag om at revisor skal ha plikt til å underrette politiet dersom det i forbindelse med revisjonsoppdrag eller andre tjenester fremkommer forhold som gir grunn til mistanke om at det er foretatt en straffbar handling. I dag har revisor adgang, men ikke plikt, til å underrette politiet om slike forhold. Kredittilsynet er bedt om å utarbeide et høringsnotat om dette som kan sendes på høring i løpet av våren. Et forslag til gjennomføring av markedsmisbruksdirektivet om innsidehandel og markedsmanipulasjon er sendt på høring, med høringsfrist neste uke, 3. mai. Direktivet er tatt inn i EØS-avtalen. Hovedformålet med direktivet er å sikre integriteten til verdipapirmarkedene i EØS-området, herunder sørge for investorenes tillit til disse markedene. Departementet legger opp til å fremme lovforslag om gjennomføring av markedsmisbruksdirektivet i sommer. Det nye prospektdirektivet oppstiller bestemmelser om offentliggjøring av prospekt ved offentlige tilbud av omsettelige verdipapirer, samt ved opptak til notering. Direktivet skal innlemmes i EØS-avtalen. Direktivet erstatter gjeldende EØS-regler som er gjennomført i verdipapirhandelsloven og børsloven med forskrifter. Direktivet omfatter bl.a. hvilke tilbud som skal omfattes av plikten til å utarbeide prospekt, hvilken informasjon som skal gis i prospektene, og spørsmål knyttet til kontrollen av prospektene. Direktivet og norske regler i medhold av dette vil innebære at utstedere og eventuelle andre tilbydere pålegges å gi en rekke opplysninger av betydning for investorenes beslutning, og at det blir dokumentert hvilke opplysninger som er gitt. Kredittilsynet har etter initiativ fra Finansdepartementet nedsatt en bredt sammensatt arbeidsgruppe som skal vurdere behovet for og foreslå endringer i norsk rett som følge av direktivet og utfyllende bestemmelser gitt i medhold av dette. Arbeidsgruppen skal avgi innstilling i juni. EU-forordningen om anvendelse av internasjonale regnskapsstandarder pålegger børsnoterte foretak å anvende de internasjonale regnskapsstandardene IFRS i konsernregnskapet fra 2005. Medlemsstatene kan tillate eller kreve anvendelse i selskapsregnskapet og i andre konsernregnskaper. Forordningen er tatt inn i EØS-avtalen. Regnskapslovutvalget har i sin evaluering av regnskapsloven foreslått lovregler til gjennomføring av forordningen. Finansdepartementet legger opp til å fremme lovforslag i juni om dette og om etablering av en håndhevingsordning for de noterte foretakenes finansielle rapportering. Departementet anser at dette vil bidra til god og sammenlignbar finansiell rapportering. Europaparlamentet behandler for tiden et direktivforslag om børsnoterte foretaks informasjonsplikt til markedet – direktivet om løpende rapportering. Formålet med forslaget er først og fremst å bedre investorenes trygghet, forbedre de europeiske kapitalmarkedenes effektivitet, åpenhet og integritet og ved dette tiltrekke investorer til det europeiske verdipapirmarkedet. Det er bl.a. lagt opp til en styrking av minstekravene for hvilke regnskapsopplysninger utstederne skal gi til markedet i løpet av regnskapsåret. Det er videre foreslått visse minimumskrav til offentliggjøring av endringer i eierforholdene i utstederselskapet. Dersom direktivforslaget blir vedtatt, vil det bli nødvendig med endringer i de reglene om løpende rapportering for utstedere av verdipapirer som er notert på børs eller regulert markedsplass. Videre må det vurderes endringer i reglene om flaggeplikt. Det er ventet at et nytt direktiv om investeringstjenester og regulerte markeder vil bli vedtatt av EU i løpet av april. I så fall vil det komme nye krav til meglerforetakenes virksomhet, herunder nye regler som skal hindre interessekonflikter mellom meglerforetakenes ulike aktiviteter. Direktivet vil også innebære nye regler om virksomheten til børser og andre markedsplasser, som vil kunne skape større gjennomsiktighet og åpenhet ved børstransaksjoner. Departementet vil fremme lovforslag for å gjennomføre direktivet i norsk rett. Jeg vil også nevne at vi nylig har opprettet Finansmarkedsfondet, som etter sine vedtekter skal bidra til økt kunnskap om og forståelse for finansielle markeders virkemåte, herunder regulering av markeder og markedsaktører, samt å fremme innsikt og økt bevissthet med hensyn til etikk på finansmarkedsområdet. Fondet, som består av vel 200 mill. kr, skal to ganger i året dele ut midler av fondets avkastning – om lag 10 mill. kr pr. år – til forskning, utdanning og allmenn opplysning innenfor finansmarkedsområdet. Vi har allerede et godt grunnlag i lov og regelverk for å hindre økonomiske skandaler og økonomisk kriminalitet. Samtidig er det nødvendig å ta hensyn til at rammeverket i minst mulig grad skal begrense ønske om økonomisk aktivitet. Derfor vil ikke rammeverket alene kunne garantere mot alt misbruk. De økonomiske skandalene som har blitt avdekket både i andre land og her hjemme, svekker den tilliten som er nødvendig for at kapitalmarkedene og vårt økonomiske system skal fungere effektivt og bidra til velstand. I en slik situasjon har det vært nødvendig med strenge tiltak for å gjenopprette tilliten. Vi arbeider kontinuerlig med å videreutvikle og forbedre regelverket. Vi legger vekt på at tiltakene harmoniseres med det som gjennomføres i andre land, for øvrig i tråd med Stortingets tidligere vedtak i forbindelse med kredittmeldingen. Det er i alles interesse å hindre misbruk og uetisk atferd som svekker tilliten til hele vårt økonomiske system.