Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2012-10-09:
Senterpartiet er fornøyd med at vi får en foreløpig debatt om oppsplitting av Vg1 yrkesfag i Stortinget. Senterpartiet har tatt til orde for dette tidligere, og som forslagsstillerne vet, varslet regjeringa ved kunnskapsministeren i vår en stortingsmelding med en gjennomgang av Kunnskapsløftet med vekt på yrkesfagene. Her skal både struktur og innhold i Vg1 vurderes og diskuteres. Jeg beklager at representantene fra Fremskrittspartiet ikke mener det er naturlig å vurdere forslaget i forbindelse med denne stortingsmeldinga, men er glad for at resten av komiteen mener det er fornuftig å drøfte spørsmålet i en sammenheng når vi gjennomgår videregående opplæring. Som representantene sikkert la merke til i trontaledebatten i fjor, tok Senterpartiet opp behovet for en egen melding om yrkesfagene. Vi er derfor veldig glade for at vi nå får en stortingsmelding som vil ta for seg bl.a. fagopplæringa. Jeg tror det er viktig at vi ikke tenker på å revolusjonere yrkesfagene, men vi er nødt til å justere på det vi ser ikke fungerer godt nok i dag. En oppsplitting av enkelte Vg1-kurs blir derfor naturlig å vurdere i meldinga. Det kan være at dagens modell er grei for enkelte studieretninger, men at den ikke fungerer godt nok for andre. Komiteen har vist til mulige eksempler i innstillinga. Det har stadig vært en utfordring å finne det riktige balansepunktet på Vg1 mellom grad av spesialisering og hensynet til å sikre rekruttering gjennom brede kurs som kvalifiserer til flere utdanninger. En samlet komité er bekymret for om elevene får god nok tid til det fordypningsfaget de har valgt før de kommer ut som lærling. Samtidig er en samlet komité opptatt av at fag- og yrkesopplæringa fortsatt skal gi innblikk i forskjellige yrker og fagfelt, slik at elevene får et best mulig utgangspunkt for videre spesialisering. Hele komiteen mener også at fellesfagene må være praksisnære og yrkesrettede, slik at de oppfattes som relevante. Vi trenger altså ikke mindre teori, men rett teori, og en utdanning som utdanner ungdom for det næringslivet etterspør, og det samfunnet trenger. I tillegg til å peke på utfordringer knyttet til sjølve strukturen i fagopplæringa, understreker en samlet komité at regelverket ikke hindrer bruk av mer fleksible opplæringsløp, f.eks. at noen elever kan begynne direkte i bedrift etter ungdomsskolen. Min oppfatning er at de muligheter for fleksibilitet som lovverket gir anledning til, ikke er godt nok kjent for elevene og dem som skal gi råd til elevene – både foreldre, lærere og rådgivningstjenesten. Her tror jeg fylkeskommunene som skoleeiere og de enkelte skolene bør bli flinkere til å legge til rette for at målet om sluttkompetanse kan nås på ulike måter. Senterpartiet er opptatt av å få en bred diskusjon om utfordringene i yrkesfagene i forkant av stortingsmeldinga. At vi tverrpolitisk bryter meninger om hvilken vei vi skal gå før stortingsmeldinga er ferdig skrevet, mener vi er bra – ikke fordi regjeringa ikke vet hvor den vil, men fordi et samlet Skole-Norge trenger forutsigbarhet for framtidas skole, slik at en ikke til stadighet skal finne på nye tiltak bare for å finne på nye tiltak. Til slutt har jeg lyst til å gjenta noe jeg har sagt mange ganger før: Det tar tid å endre holdninger og innføre en ny reform. De første seksåringene som begynte etter reformen Kunnskapsløftet, går ikke ut 10. klasse før i 2016. De er ikke ferdige på videregående før i 2019, og vi kan ikke telle om de har fullført videregående skole innen fem år, før i 2021. Ting tar altså tid! Så skal vi gjøre de endringer vi må gjøre. Da er vi nødt til å gå gjennom alle Vg1-kurs og se helheten. Senterpartiet har stor forståelse for de yrkesgruppene som ønsker mer kvalifiserte lærlinger enn de i mange tilfeller får i dag. Derfor er det f.eks. svært viktig at representanter for de ulike yrkesgruppene sitter i de fagrådene som skal gi råd om hva som bør læres i de respektive fagene. Jeg er glad for at en samlet komité har forståelse for at det må være noe bredde i grunnkurstilbudene. Norge er sånn skrudd sammen at det kan være langt mellom husene og i alle fall ganske langt mellom hver videregående skole. Det betyr at ikke alle kan ha like bredt tilbud. Derfor er det veldig viktig at vi innvier elevene i ulike yrker man kan få ved å velge de ulike Vg1-kursene. Jeg håper på en god debatt og flere gode innspill til hvordan vi skal forbedre fag- og yrkesopplæringa framover.