trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Det pågår forhandlinger, og det er Utenriksdepartementet som leder disse forhandlingene fra norsk side. Det er tatt direkte kontakt, og jeg forstår også at det er avholdt to forhandlingsmøter, men at man foreløpig ikke har kommet fram til noen avtale. Når det gjelder denne type forhandlinger, er det vanskelig å si når løsningen kommer, fordi det er avhengig av to staters syn. Men vi mener jo at det er viktig å få på plass en slik avtale så raskt som mulig, slik at vi forebygger den usikkerheten som måtte gjelde, både for passasjerer og for andre. Jeg tror at nettopp det å få klare regler/skranker vil være viktige tiltak for å sikre folks personvern. Vårt utgangspunkt og vårt mål i forhandlingene skal jeg være varsom med å tilkjennegi offentlig. Det er forhandlinger. Men det er klart at de linjer som er trukket opp gjennom den avtalen som bl.a. EU har, vil kunne gi oss gode føringer inn i slike forhandlinger.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Vi peker ikke bare på skjenketidene. Og vi løper ikke fra ansvaret, slik det påstås av spørreren. Mitt svar var nettopp vinklet mot bl.a. at man nå har styrket politiet ute, valgt å bruke mer midler på politidistriktene enn tidligere. Man har valgt å ha et høyt opptak på Politihøgskolen for å få utdannet flere politifolk. Situasjonen i Norge er jo nå at vi har for lite uteksaminerte politifolk. Skal vi kunne bemanne byene våre, er vi helt avhengige av å utdanne flere. Politirådet er initiert fra Regjeringen og Justisdepartementet, og er et avgjort viktig tiltak for å kunne forebygge. Det er ikke riktig at vi løper fra dette ansvaret. Vi tar det særdeles alvorlig. Det innebærer ikke at alle andre aktører blir fritatt for ansvar. Sjøl om man i Stavanger ikke står i en situasjon hvor det er fri flyt, som spørreren sier - jeg mener heller ikke at det er fri flyt i Stavanger - er det en påviselig klar sammenheng mellom det rusforbruket vi har på nattetid, og den utøvede volden. Det må også Fremskrittspartiet ta inn over seg.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Ja, jeg er enig i at et synlig politi virker forebyggende. Det er derfor vi mener at vi må ha flere politifolk i hele Norge. Jeg er justisminister for hele Norge, ikke bare Stavanger og Rogaland. Regjeringens strategi er å øke opptaket ved Politihøgskolen. Det lave opptaket vi hadde under forrige regjering, har bidratt til at vi i dag ikke klarer å bemanne ledige stillinger. Så hovedutfordringen vår er faktisk ikke at distriktene mangler penger, men at man mangler folk. Vi ser at når politidistriktene gjør opp sine regnskaper, sitter flere igjen med penger. Så her syns jeg nok at vi må snu fokus også. For å få flere politifolk ut i gatene må vi faktisk ha flere politifolk. Da må vi utdanne flere, og vi må ta det grep som Regjeringa nå er i ferd med å gjøre: se på hvordan vi kan erstatte politifolk med sivile, at sivile tar oppgaver som sivile kan gjøre, slik at politifolk kommer seg ut. Det tredje vi jobber med, er spørsmålet om å få seniorer til å stå lenger i stillingen.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Jeg viser til at Regjeringa i St.prp. nr. 1 på side 35 annen spalte har gjort rede for at et lovforslag vil bli fremmet våren 2009. Bakgrunnen for dette er at arbeidet med ny politiregisterlov er forsinket fordi forhandlingene om rammebeslutning om personvern i tredje søyle - personvern innenfor europeisk politisamarbeid - pågikk i over to år. I tillegg til dette vil jeg nevne at Datatilsynet også i henhold til dagens lovgivning kan føre tilsyn med samtlige av politiets registre, og denne ordningen vil bli videreført i den nye loven.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Jeg er enig i representanten Aspakers fokusering på at dette er et særs viktig arbeid. Jeg er ikke enig i at dette er en sak som treneres av Regjeringa, snarere tvert imot. Det er helt avgjørende for oss at vi bl.a. må få se og lese hva EU gjør angående dette, særlig opp mot den utviklinga vi ønsker for politisamarbeid, som også Høyre har gitt bred tilslutning til, innunder Prüm-samarbeidet. Derfor mener jeg at det er en veldig hensiktsmessig lovprosess som nå pågår. Det er avansert, og det er komplisert. Det er det. Så vil jeg også si at det er ikke noe lovtomt rom på dette området nå. Vi har regler for hvordan man skal forvalte viktig informasjon. Det er heller ikke riktig slik som spørreren sier i sitt spørsmål, at Datatilsynet ikke i dag har mulighet til å foreta tilsyn av informasjonsflyten. Det har Datatilsynet. Slik jeg også forstår det, er Datatilsynet fullt ut klar over det. Så vi har i dag en situasjon hvor man faktisk også kan føre effektivt tilsyn.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Jeg er litt usikker på hvem som bringer misforståelser inn i denne saken. Datatilsynet er, slik vi har oppfattet dem, fullstendig klar over at man har tilsynskompetanse. Det har også innebåret at Datatilsynet nå til og med har varslet Politidirektoratet om at en vil foreta tilsyn i bl.a. politiets forvaltningsregistre. Dette er ikke Datatilsynet i tvil om. Jeg mener nok at spørreren i så fall sjøl må ta en runde med sine hjemmelsmenn om hvor denne påstanden kommer fra. Jeg hadde møte med Datatilsynet før jul, og jeg oppfattet ikke at det var strid rundt spørsmålet om man hadde tilsynskompetanse. Det Datatilsynet har reist som spørsmål, er om Datatilsynet skal ha påleggskompetanse i forhold til de tilsyn man utøver. Det er en omfattende diskusjon hvor man bl.a. må ha en avveining av hvem som skal styre og kunne ha påleggsmulighet for så viktige registre, og om man skal ha Datatilsynet over Riksadvokatens myndighet. Men det vil vi avklare i forbindelse med politiregisterloven.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Datatilsynet har i dag hjemmel i personopplysningsloven § 47 til å ilegge tvangsmulkt der den behandlingsansvarlige ikke oppfyller et pålegg om opphør eller endring av den behandling av personopplysninger som forekommer. Personopplysningsloven gir ikke særlige regler om inndrivingen av forfalte krav, slik spørreren også er inne på. Dersom tvangsmulkten ikke blir betalt innen fristen, må kravet inndrives etter de alminnelige reglene i tvangsfullbyrdelsesloven. Dette innebærer at Datatilsynet som saksøker må fremme en begjæring om tvangsfullbyrdelse for namsmannen, tvangsfullbyrdelsesloven § 5-2. Datatilsynet har tidligere gjort departementet oppmerksom på at dagens regler gjør at tvangsmulkt er et mindre effektivt virkemiddel enn det som var forutsatt da personopplysningsloven ble vedtatt. På denne bakgrunn sendte Justisdepartementet våren 2005 på høring et forslag om at Statens innkrevingssentral burde overta ansvaret for å inndrive tvangsmulkt som er ilagt etter personopplysningsloven § 47. Det fins flere eksempler på at innkrevingssentralen er pålagt å drive inn krav på tvangsmulkt, f.eks. lotteriloven § 14d og regnskapsloven § 8-4. Departementet foreslo i høringsbrevet at en tilsvarende bestemmelse burde inntas i personopplysningsloven. Departementet sa i høringsbrevet at det ikke kunne se avgjørende innvendinger mot å legge oppgaven til Statens innkrevingssentral. Høringen avdekket at de fleste høringsinstansene var positive til forslaget om å overføre ansvaret for innkreving av tvangsmulkt til Statens innkrevingssentral. På denne bakgrunn er jeg enig med representanten Eriksen Søreide i at alt ligger til rette for at Statens innkrevingssentral kan innkreve tvangsmulkt på vegne av Datatilsynet. Jeg er også enig i at en slik ordning kan bidra til å effektivisere Datatilsynets håndhevelse av loven. Mitt departement holder da også på med å utarbeide en proposisjon med en rekke forslag til endringer i personopplysningsloven som alle skal bidra til å sikre et enda bedre personvern for den enkelte. Forslaget om å overføre ansvaret for inndrivingen av tvangsmulkt til Statens innkrevingssentral vil inngå i denne proposisjonen. Jeg legger opp til at proposisjonen legges fram for Stortinget før sommeren, og at en lovendring, dersom den blir vedtatt, skal tre i kraft så raskt som mulig etter at Stortinget har behandlet saken.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Det vil jeg gjøre, for vi har jo en total gjennomgang av personopplysningsloven, en etterkontroll, hvor man har hatt utredning av mange viktige spørsmål. Det er også andre områder i personopplysningsloven der det er grunn til å foreslå endringer. Det forholdet som representanten tar opp, er jo det å invitere til en enklere prosess. Det kan gå raskere, det kan bli billigere rett og slett å drive det på den måten, men det aller viktigste er at vi gir Datatilsynet og for så vidt myndighetene en mulighet for å sette makt bak kravene i mye større grad. En sein tvangsmulkt, en tung tvangsmulkt som kommer seinere, virker ikke på samme måte, som også representanten var inne på. Det er bakgrunnen for at vi har valgt å gjøre det slik at vi nå kommer med en proposisjon før sjølve hovedsaken kommer vedrørende personopplysningsloven, slik at vi bl.a. får kvittert ut dette forslaget.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2008-03-12:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til justisministeren: «Lørdag 1. mars 2008 kunne vi igjen lese i Stavanger Aftenblad om hvilke konsekvenser den økte volden i Stavanger får for uskyldige folk. Avdelingsoverlege ved Stavanger Universitetssykehus melder om sterk vekst i skader på underkjeve og kinnben forårsaket av grov vold på byen. Grove voldsskader har gått opp 55 prosent på ett år, og man kan ikke lenger bare skylde på skjenketidene når voldsøkningen i Stavanger skal forklares. Hva vil statsråden gjøre for å stanse den økende volden?»
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2008-03-12:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Som ventet var det et svar utelukkende om skjenketidene og det lokale ansvaret, og en ansvarsfraskrivelse fra statsrådens side. De reelle fakta i denne saken er at de siste årene har Stavanger fått strengere skjenkeregler, men likevel hatt en økning i volden. Nabokommunen Sandnes har hatt en mye mer liberal skjenkepolitikk, men har hatt mindre vold. Så vil jeg vise til at statsrådens egne partikolleger i Gjesdal, som er nabokommune til Stavanger, for to dager siden vedtok å utvide skjenketidene, til å ha det mye mer liberalt enn det Stavanger har. Påstanden om at det er fri flyt i Stavanger, er en myte. Vi kunne for et par uker siden lese i Stavanger Aftenblad at salget på utestedene faktisk har gått ned. Det viser seg at folk drikker mer hjemme, og de kommer mye senere ut på byen. Derfor har salget ute gått ned. Vi har nå hatt en flertallsregjering i to år, og mitt spørsmål til statsråden er: Hva har statsråden konkret satt i verk av alkoholreduserende tiltak?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2008-03-12:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg skal ikke la dette bli en skjenkedebatt, men heller ta hovedspørsmålet, om den grove volden. Statsråden sier selv at han har gitt mer penger til politiet. Det som skjer i dag, er at Rogaland politidistrikt mangler 25 mill. kr. Ifølge beregninger skal Rogaland ha 7,3 pst. av den potten som Stortinget bevilger, men de får bare 6,8 pst. Det vil si at de mangler ca. 25 mill. kr bare i Rogaland politidistrikt. Dette er penger som kunne gitt mer synlig politi, for det er mer ressurser. Vi vet at forutsetningen for å lykkes med kriminalitetsbekjempelse er tilstedeværelse av politi. Da blir mitt siste spørsmål til statsråden: Er justisministeren enig i at et mer synlig politi er forebyggende? Og hva vil han gjøre for at Stavanger og Rogaland politidistrikt får de pengene som de mangler?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-03-12:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til justisministeren: «En NOU om kriminalitetsbekjempelse og personvern ble overlevert til Justisdepartementet i 2003. Det er nå gått 5 år uten at det er fremmet lov om politiregistre. Politiregistre inneholder noe av den mest sensitive informasjonen som er registrert i landet, og Datatilsynet har i dag ikke mulighet til å foreta tilsyn av informasjonsflyten. Når vil Stortinget få lov om politiregistre til behandling?»
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-03-12:
Jeg vil takke statsråden for svaret, men jeg konstaterer at denne loven har tatt svært lang tid, og altfor lang tid gitt det store behovet det er for å få personsensitive opplysninger i politiet inn i et mer betryggende forvaltningsregime og med mulighet for ekstern kontroll med dataflyten. Jeg hører at statsråden nå viser til det som skjer i EU. Men jeg har forstått det sånn at det er mer ut fra en hensiktsmessighetsbetraktning at Norge har valgt å vente på det som skjer i EU, og at vi faktisk hadde kunnet ta noen egne initiativ og sørget for å få den norske loven på plass tidligere. Man var redd for dobbeltarbeid, noe som har betydd at hele politiregisterloven har blitt enda mer utsatt. Men er ikke statsråden bekymret for at det departementet som han bestyrer, som har ansvaret for hele personvernlovgivningen, er det departementet som nå framstår som den største sinken i klassen, og for det faktum at det offentlige ikke sørger for å gå foran på et så viktig område som dette?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-03-12:
Jeg takker statsråden for svaret, men det er tydeligvis en fundamental uenighet ute og går her mellom statsråden, som sitter med ansvaret for dette området og denne lovgivningen, og Datatilsynet, med den adgangen som de selv mener de har til å kontrollere den informasjonen og de dataene som politiet i dag rår over. Så da er mitt spørsmål til statsråden: Vil han ta et snarlig initiativ overfor Datatilsynet, slik at man oppklarer de misforståelsene som eventuelt eksisterer, og slik at vi inntil vi får på plass politiregisterloven, kan ha et tilsyn på dette området som også Datatilsynet kan være tilfreds med?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-03-12:
På vegne av representanten Ine Marie Eriksen Søreide vil jeg stille følgende spørsmål til justisministeren: «Alt ligger til rette for at Statens innkrevingssentral kan innkreve tvangsmulkt på vegne av Datatilsynet. Det vil gjøre det mulig å iverksette sanksjoner etter beslutninger fattet av Datatilsynet. Hva er årsaken til at dette ikke er fulgt opp, og når kan man forvente at slik innkreving kan iverksettes?»
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-03-12:
Jeg takker for svaret på spørsmålet og er glad for at statsråden gir et positivt svar. For det er helt riktig som statsråden påpeker, at å ilegge en tvangsmulkt kan medføre en lang prosess og kan bidra til at mindre seriøse aktører kan fortsette med ulovlig atferd. Så jeg er glad for at statsråden nå vil legge frem et forslag for Stortinget, og at det kan iverksettes raskt. Men la meg avslutningsvis påpeke at det da har gått nesten tre år siden dette ble sendt ut på høring, i og med at høringsbrevet gikk ut i 2005. Jeg vil påpeke at dette har tatt svært lang tid, og jeg vil be statsråden påse at prosessen nå blir så rask som mulig, slik at vi kan få et skikkelig system på dette, og at Statens innkrevingssentral kan få innkrevingsadgangen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-03-12:
Da er det ikke behov for noe oppfølgingsspørsmål. Jeg konstaterer at det nå blir lagt frem, og jeg er glad for at statsråden vil følge opp slik spørreren ber om.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2008-03-12:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «Helsetjenesten behandler svært sensitive og omfattende opplysninger om enkeltmennesker. Det har vært flere uheldige hendelser som viser at personvernet ikke er godt nok ivaretatt i helsetjenesten. Datatilsynet har anbefalt at helseforetakene oppretter et personvernombud. Det er pr. i dag bare ett RHF som har et slikt ombud. Vil statsråden sørge for at alle de regionale helseforetakene oppretter et personvernombud?»
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2008-03-12:
Jeg takker for svaret. Jeg er sikker på at statsråden er opptatt av dette med personvern. Jeg siktet nok til det regionale helseforetaket Helse Nord da jeg snakket om at det er opprettet et personvernombud. Det er viktig med en slik ordning, og Datatilsynet har også foreslått det. Jeg er sikker på at det vil styrke personvernet, og det vil også styrke tilliten til helsevesenet. Det er spesielt viktig for spesialisthelsetjenesten fordi de behandler en stor mengde sensitive opplysninger om enkeltmennesker. Som statsråden var inne på, har Regjeringen foreslått nye lovforslag, men det vil også innebære en økt risiko for krenkelse av personvernet, eksempelvis nytt nasjonalt helseregister og forslaget til ny forskningslov. Men når statsråden ikke vil pålegge helseforetakene å opprette et personvernombud, hvilke andre konkrete tiltak vil hun da iverksette for å sikre en mer betryggende ivaretakelse av personvernet?
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2008-03-12:
Når det gjelder forskningsloven, er det nok uenighet om hvorvidt det ikke vil føre til økt risiko for krenkelse av personvernet. På den bakgrunn ønsker vi et strengere lovverk, og vi ønsker å styrke personvernet for å øke tilliten til helsevesenet og for at den enkelte skal føle seg trygg på at kunnskap om deres helse ikke kommer på avveier. Datatilsynet er jo ganske klar i sin anbefaling, nærmest krav, om å ha et slikt personvernombud. Hva tenker statsråden om det, når en så sentral aktør som Datatilsynet anbefaler det?
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
La meg først gjenta at jeg er helt enig i det jeg opplever er intensjonen i representanten Sjølis spørsmål, nemlig at vi skal ha så sikre og gode rutiner som overhodet mulig i forhold til det som er viktig at blir beskyttet når det gjelder personopplysninger i helsevesenet, for folk må være helt trygge på at det blir håndtert på en veldig sikker og forsvarlig måte. Det er også bakgrunnen for at Regjeringa har fremmet forslag til endringer i lovverket, som ligger til behandling i Stortinget nå, og som vil bety at det helt klart vil framgå av loven at det f.eks. er forbudt å snoke i pasientopplysninger som en ikke skal snoke i. Jeg er uenig med representanten Sjøli i at de endringer i andre registre vi har gjort tidligere, skulle føre til økt risiko i forhold til personvernet. Når vi fremmer så eksplisitt forslag om forbud mot å snoke, er det fordi vi vet at til tross for at det egentlig er slik i dag også, finnes det eksempler på at det ikke alltid følges. Vi skal bruke lovverket, og vi har tru på at helseforetakene sjøl finner fornuftige løsninger rundt omkring i regionene for å følge det opp på hvert enkelt sted.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
For det første til det nye lovverket som Stortinget nettopp har vedtatt - jeg vet at Høyre hadde litt avvikende synspunkter i den sammenheng: Jeg mener at det er en styrking av tilbudet til pasientene fordi vi på den måten kan følge pasientforløpet i flere sjukdommer enn f.eks. kreft, hvor det er vist at Kreftregisteret er med på å gi oss kunnskap som kan gi bedre behandling og bedre medisiner. Slik tenker vi også på andre områder, for andre viktige, alvorlige sjukdommer. Det ligger så mange stengsler i regelverket at jeg er helt uenig i påstanden om at det vil bety en krenkelse av personvernet. Det er nå den debatten. Når det gjelder spørsmålet om personvernombud, tenker jeg at det kan være en veldig god løsning. Det de gjør i Helse Sør-Øst, er en veldig god løsning, og den måten de har gjort det på i de andre helseregionene, gjennom Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste, syns jeg også er en god løsning når det gjelder slike personvernombud. Men jeg syns det må være åpent for å kunne vurdere den beste løsningen i hver enkelt region, og alle har en form for ombud i dag, og det syns jeg er veldig bra.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Nylig vedtok Stortinget som kjent et sjukehusbudsjett for inneværende år på om lag 85 milliarder kr. Det er 35 milliarder kr mer enn vi brukte i 2002. Innenfor disse ressursrammene har de regionale helseforetakene som kjent ansvaret for at befolkninga får den helsehjelp de har krav på i henhold til lovbestemmelser og øvrige myndighetsdirektiver. I oppdragsdokumentet til de regionale helseforetakene understreker jeg at målet må være en helsetjeneste av god kvalitet for alle i hele landet. I oppdragsdokumentet har jeg lagt inn flere styringsvariabler, nøkkeltall, som jeg bruker for å følge med i arbeidet både når det gjelder aktivitet, kvalitet og prioritering. En forutsetning for en helsetjeneste av god kvalitet er imidlertid at de enkelte sjukehusene har kultur og systemer for læring, forbedring og kvalitetsutvikling. Jeg har forståelse for at en del sjukehus står overfor store utfordringer knyttet til budsjettsituasjonen og de omstillinger som må gjennomføres. Jeg ser imidlertid ingen grunn til at det skal gå ut over kvaliteten i tjenestetilbudet. Helsetjenester skal være av god kvalitet, de skal være trygge og sikre, og brukerne skal både involveres og ha innflytelse der det er mulig. Jeg har tillit til at de regionale helseforetakene og sjukehusene har systemer som sikrer at de som trenger helsehjelp, får den hjelpen de har krav på, og at den hjelpen er av god kvalitet. Rikshospitalet er et viktig sjukehus som kjennetegnes av høg kvalitet både på pasientbehandling og forskning. Sjukehuset har vært et foregangssjukehus i å sette behandlingsresultater i fokus og har bl.a. som det første sjukehuset i landet lagt ut på Internett en rekke kvalitetsindikatorer som viser aktiviteter og resultater på en rekke av sjukehusets fagområder. Disse indikatorene gir Rikshospitalet en unik mulighet til å følge med på kvalitetsutviklinga i egen virksomhet. Representanten Dåvøy uttrykker bekymring for at kvaliteten ved Rikshospitalet vil svekkes som følge av de endringer de nå må gjøre i sine budsjetter. Jeg har fra Helse Sør-Øst mottatt en uttalelse fra Rikshospitalet hvor de understreker: «Sykehuset vil ikke gå på akkord med den medisinske kvaliteten i pasientbehandlingen, og vil sikre seg den kompetanse som er nødvendig for å ivareta sine høyspesialiserte medisinske tjenester på regionalt og nasjonalt nivå. Sykehuset vil i omstillingsarbeidet dessuten legge stor vekt på å ivareta den kliniske og vitenskapelige kompetansen som er bygget opp gjennom mange tiår, og som er nødvendig for å videreutvikle sykehuset som et ledende medisinsk senter nasjonalt og internasjonalt.» Jeg har derfor full tillit til at både Helse Sør-Øst og Rikshospitalet vil sikre pasientbehandling av høy kvalitet til tross for de forestående omstillingsprosessene.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
For det første er jeg helt enig med representanten Dåvøy i at det er en veldig viktig ambisjon. Jeg mener også at store deler av vårt helsevesen kan vise til god kvalitet. Sjølsagt er ikke alt perfekt, men det er det vi må strekke oss etter. Derfor er da også de runder vi nå går for å få omorganisert slik at det blir enda bedre kvalitet, kjempeviktige. Så til spørsmålet om prioritering. Jeg mener at vi som politikere har prioritert på flere måter. For det første har jeg sjølsagt fulgt opp Stortingets signaler, jeg har gitt mine styringssignaler gjennom oppdragsdokumenter og foretaksmøter, som representanten kjenner til, og vi har dessuten en prioriteringsforskrift som alle sjukehus og alt helsepersonell skal følge. Men jeg ser nok at det kan være ting ved den som kan klargjøres enda mer, og det arbeidet går vi nå i gang med. Dessuten jobber vi nå med nasjonale handlingsprogrammer for å få mest mulig likeverdig behandling av god kvalitet i hele landet. Vi har bl.a. startet med kreftområdet nå nylig, og vi skal gå videre innenfor andre områder.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Ja, det er helt riktig at en av grunnene til at jeg satte ned det nye nasjonale rådet for kvalitet og prioritering, var at jeg så at det var et behov for at vi måtte gi enda klarere signaler, både når det gjelder kvalitet og prioritering. Derfor er dette et veldig viktig rådgivende organ for meg og Regjeringa. De vil ta stilling til både overordnede ting og enkeltsaker. I denne måneden vil de f.eks. ta stilling til om de vil anbefale at vi innfører den nye vaksinen mot livmorhalskreft, for å nevne ett eksempel. Så må det vurderes opp mot andre gode ting som også er på gang. Sånn vil de løpende jobbe. Er det noe i det arbeidet som dette rådet gir råd om, f.eks. hvis en skulle lande på at jeg vil anbefale den vaksinen, er det sjølsagt at jeg går til Stortinget med det. Det er jo Stortinget som i så fall må vedta det, hvis det var det vi skulle lande på. Jeg ville sjølsagt sørge for at de ting jeg anbefaler at vi går videre med, har politisk forankring, men det er kjempeviktig at vi greier å beholde høyspesialiserte tilbud av beste kvalitet, og at vi omorganiserer videre for å sørge for at kvaliteten blir enda bedre.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Justiskomiteen la til grunn da personopplysningsloven ble vedtatt, at en etterkontroll burde gjennomføres etter at loven hadde virket i om lag fire år. Resultatet av etterkontrollen og eventuelle forslag til endringer eller justeringer i lovverket ble forutsatt framlagt for Stortinget på egnet måte. Det er justisministeren som har ansvaret for personopplysningsloven og dermed også etterkontrollen. Fornyingsministeren har ansvaret for personopplysningsforskriften. Regjeringa har ingen planer om å endre denne fordelinga. Personvernet utsettes for press, ikke minst som følge av en rivende teknologisk utvikling. For å møte utfordringene innenfor de områdene som fornyings- og administrasjonsministeren har ansvaret for, har Fornyingsdepartementet den seinere tida styrket sin personvernkompetanse vesentlig. Blant annet forbereder departementet for tida forskrifter som skal regulere innsyn i arbeidstakeres e-post. Jeg har fått opplyst fra Justisdepartementet at arbeidet med etterkontrollen er godt i gang. Som et ledd i etterkontrollen skal det før sommeren fremmes en proposisjon som bl.a. gir hjemmel for at Statens innkrevingssentral skal overta innkrevinga av tvangsmulkt som Datatilsynet ilegger.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Det er helt riktig som representanten Høie sier, at dette er en utfordring ikke minst innenfor helseområdet. Det er også helt riktig at Regjeringa nylig har fremmet forslag om å endre lovverket, slik at det blir et absolutt forbud mot å gå inn og snoke i journaler som helsepersonell ikke bør ha tilgang til. Det er jo fordi vi skal forsikre oss enda mer om at mennesker må være trygge på at bare de som trenger å ha innsyn i sensitive pasientopplysninger, faktisk får det. Så jeg håper at Stortinget slutter seg til det. Så til spørsmålet om muligheter til å se loggen. Det har vi ikke tatt noen endelig stilling til, men systemet er jo i dag slik at en etter hvert kan gå inn og se hvem som har vært inne og sjekket. Det mener jeg en så langt som mulig bør ha åpenhet for, og så tar jeg med meg innspillene fra representanten Høie - også i samarbeid med fornyings- og administrasjonsministeren - akkurat om hvorvidt den det gjelder, skal ha mulighet til å gå inn og sjekke hvem som vet det. Det har ikke Regjeringa tatt stilling til på dette tidspunkt.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Ordninga med personvernombud innebærer fritak fra plikten til å melde behandling av personopplysninger til Datatilsynet. Alle øvrige plikter i personopplysningsloven med forskrifter gjelder på samme måte for virksomheter med personvernombud som for virksomheter uten ombud. De registrerte får ikke andre rettigheter ved at den behandlingsansvarlige oppretter personvernombud. Poenget med å opprette personvernombud må være at virksomheten skal ha en løpende fokusering på å ivareta de registrertes personvern. I virksomheter der behandling av personopplysninger er omfattende eller en sentral del av virksomheten, er det ofte utpekt personer som har som sin arbeidsoppgave å sørge for at relevant regelverk, herunder personopplysningsloven, faktisk etterleves. Disse personene kalles ikke nødvendigvis personvernombud, men har trulig i mange tilfeller oppgaver som er tilnærmet like dem til et ombud. Disse har ofte omfattende kontakt med Datatilsynet og god kunnskap om gjeldende regelverk. Jeg forutsetter at statlige virksomheter på en god måte ivaretar personvernet til dem som er registrert hos virksomhetene. Jeg har imidlertid - dvs. fornyings- og administrasjonsministeren har - ikke sett det som naturlig å pålegge noen virksomheter å opprette personvernombud. De forutsettes sjøl å være i stand til å vurdere om de er tjent med å gå med i ordninga, og om opprettelse av ombud vil medføre bedre personvern for de registrerte. Fornyings- og administrasjonsdepartementet behandler personopplysninger i departementets journal- og arkivsystem ved at det finnes personopplysninger i inn- og utgående korrespondanse. I tillegg behandler departementet personalopplysninger om departementets ansatte gjennom lønns- og personalsystemet. Departementet skal behandle personopplysninger på en trygg og god måte i samsvar med det som er kravet i loven. Fornyings- og administrasjonsdepartementet vurderer løpende om personvernombud i departementet vil føre til bedre personvern for de registrerte, men har i dag ikke konkrete planer om opprettelse av ombud.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Regjeringa er veldig opptatt av at pasientjournaler skal behandles med største forsiktighet, og at bare de som trenger innsyn i dem - sjølsagt av hensyn til behandlinga - skal ha det, og ikke andre enn dem. Vi er derfor svært opptatt av de pasientjournaler som ligger både på legekontorer og ved våre sjukehus, og vi har, som representanten kjenner til, nylig fremmet et lovforslag for å si enda klarere fra i loven at det er forbudt med snoking i det en ikke bør snoke i av pasientjournaler. Når det gjelder informasjonsflyten f.eks. mellom sjukehus og legekontor, eller mellom sjukehus, er den varierende. Det er helt riktig som representanten påpeker. Det Regjeringa har tenkt å gjøre med det og som vi er i gang med, er å se på om vi i større grad kan bruke de data som vi har tilgjengelige via Internett mv., men ikke Internett i den forstand. Vi jobber nå med å få Norsk Helsenett opp å stå, slik at vi får et eget nett med meget sikre ordninger som kan brukes til pasientopplysninger. Det mener vi vil bli en mye bedre løsning enn at opplysningene kjøres rundt i biler, slik det faktisk gjøres ved en del sjukehus i dag.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Jeg kan dessverre ikke gi noen endelig dato for det, men det jeg kan si veldig klart, er at dette jobber vi meget aktivt med. Jeg mener at det å få på plass Norsk Helsenett, et system som fungerer på en mye sikrere og bedre måte enn det vi har i dag, også er helt avgjørende for å øke kvaliteten i pasientbehandlinga som vi kan tilby våre pasienter. Hvor raskt vi greier å få dette fullt og helt opp å stå, handler bl.a. om: Hvor fort kobler alle fastleger seg på? Det er ikke noe vi bare kan vedta at de gjør, men vi prøver å stimulere til det på ulikt vis. Det handler også om at vi må samordne datasystemene, slik at vi ikke, som i dag dessverre, har altfor mange forskjellige datasystemer. Så vi må få alt inn i ett nett. Jeg kan forsikre representanten om at dette jobber vi meget aktivt med. Jeg er svært utålmodig etter å få dette på plass, og vi bruker mye ressurser på det.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-03-12:
Jeg vil gjerne få stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «De siste ukene har det kommet meldinger fra fagmiljøene på Rikshospitalet om bekymring for budsjettkuttene og at disse vil ramme pasientbehandlingen. Blant annet vises det til at god nok behandling ikke er tilfredsstillende, men at det skal gis best mulig behandling. Det fremkommer at flere leger vurderer å gå av med AFP eller å gå over til private helseinstitusjoner, dersom kvaliteten på tjenestene svekkes. Hva er statsrådens vurdering av hvilket nivå kvaliteten skal ligge på?»
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-03-12:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er ikke så veldig lenge siden det var et oppslag i Dagens Medisin der det het at bekymrede leger ikke vil gi halvgod behandling. Dette er også noe av bakgrunnen for spørsmålet mitt. Det er klart at fagmiljøene gjerne vil gi det aller beste og det aller nyeste, og de av oss som blir pasienter i Norge i dag, vil jo også ofte kreve det aller beste. Så hører vi at stadig flere helsepersonell, som ofte må ta en del vanskelige beslutninger om prioritering, etterlyser sterkere politisk prioritering. Spørsmålet mitt til statsråden er om hun er enig i dette, at det politiske miljøet, myndighetene og helseministeren selv kanskje bør gå inn og prioritere noe mer for å avhjelpe de vanskelige situasjonene som personalet, og i særdeleshet legene, ofte kommer opp i.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-03-12:
Jeg takker også for det svaret. Det at statsråden har satt ned dette nasjonale rådet for kvalitet og prioritering, betyr antakeligvis at vi bør gå noe nærmere inn og se på både dette med kvalitet og prioritering - kanskje overordnet. Spørsmålet er hvordan statsråden, hvis det at man må se nærmere på deler av dette var bakgrunnen for nedsettelsen - som jo også statsråden antyder - ser for seg at dette arbeidet eventuelt kan politiseres, altså dette med å forankre kanskje nye og andre prioriteringer, hvis man kommer til det standpunktet, i det politiske systemet. Hvordan vil dette arbeidet bli fulgt opp, og hvordan er framdriften og tidsaspektet her?
Bent Høie (Høyre), 2008-03-12:
«Har Fornyings- og administrasjonsdepartementet(FAD) kompetanse til å utarbeide ny personregisterlov, og vil en overføring til FAD sikre at loven kommer raskere til behandling i Stortinget?» (FAD)
Bent Høie (Høyre), 2008-03-12:
Vi har tidligere i dag hørt justisministeren bekrefte at den nye personopplysningsloven kommer til Stortinget før sommeren. Ett av de områdene der det er store utfordringer knyttet til personvern, er helse- og omsorgsområdet. Helse- og omsorgsministeren har jo også fremmet forslag for å begrense tilgang til helseopplysninger, f.eks. hvem som skal ha tilgang til pasientjournaler ved sykehus. Vil også helseministeren innføre regler som sikrer at pasienten har tilgang til å få lese loggen over hvem som har vært inne og sett på pasientens pasientjournal? Jeg tror at en slik overvåkning av titterne kanskje ville ha begrenset lysten som en del ansatte i helsevesenet har til f.eks. å sjekke naboens pasientjournal.
Bent Høie (Høyre), 2008-03-12:
Det var alt, president.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-03-12:
Da vil jeg få stille følgende spørsmål: «Vil statsråden ta initiativ til at personvernombud oppnevnes innenfor statlige virksomheter, og når vil Fornyings- og administrasjonsdepartementet få sitt eget personvernombud?»
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-03-12:
Da takker jeg statsråden for svaret og skjønner at intensjonene er gode, men at det ikke er noen nye tiltak i sikte. Nå er det helse- og omsorgsministeren som står her, så det er naturlig å se på den sektoren. Da vil jeg rette oppmerksomheten mot informasjonsflyten. Og da tenker jeg spesielt på pasientenes legejournaler, som blir behandlet og oversendt fra institusjon til institusjon på svært ulike måter. Det vet vi fra flere medieoppslag. Vi vet også at informasjonsflyten da er av svært ulik kvalitet. På hvilken måte vil statsråden sørge for at Sykehus-Norge får en informasjonsflyt og behandling av pasientjournaler som ivaretar personvernet, og som er til brukernes beste?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-03-12:
Da blir jo egentlig mitt naturlige oppfølgingsspørsmål til den opplysningen: Hva er tidsaspektet her for å få dette i orden?
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2008-03-12:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til arbeids- og inkluderingsministeren: «I Soria Moria-erklæringen sier Regjeringen at den vil ha et særlig fokus på mindreårige asylsøkeres rettigheter og livssituasjon. De siste dagers oppslag om enslige asylsøkerbarn på et overfylt Hvalstad asylmottak i Asker har opprørt mange. Samtidig er det ledige, godkjente plasser for enslige mindreårige asylsøkere, bl.a. ved Cocoon ressurssenter, der kvalifisert personell kan gi hjelp til barn med spesielle oppfølgingsbehov for barnevernstjenester. Er Regjeringen villig til å ta i bruk godkjente institusjoner?»
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2008-03-12:
Jeg takker for et foreløpig svar. Jeg skylder statsråd Hanssen innledningsvis å si at dette spørsmålet stilte jeg til den nye barne- og likestillingsministeren, fordi dette er en sak som har engasjert meg, og som jeg har fulgt i ett og et halvt år. Cocoon Ressurssenter, som er det eneste av sitt slag i landet, skal hjelpe unge asylsøkere som har vært utsatt for trafficking. Jeg vil anta at det er flere på Hvalstad som kunne trenge denne hjelpen. Dette ressurssenteret står tomt, men det er et flott fagpersonell som kan gi dem den hjelpen. Mitt engasjement går tilbake på at jeg selv har fulgt en jente fra Iran - 17 år og helt alene i verden. Det gjør et veldig inntrykk. Derfor er mitt engasjement at vi må gjøre noe på det menneskelige plan. Mitt spørsmål videre er: Når det gjelder disse sårbare tenåringene, må man anta at en del av dem har bruk for oppfølging etter trafficking. Ser statsråden behov for et slikt ressurssenter?
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2008-03-12:
Jeg synes det var veldig bra at statsråden svarte så positivt, for mitt anliggende i denne saken er å sette søkelys på de menneskelige sidene, de veldig sårbare sidene. Her er det en del mindreårige asylsøkere som på en måte faller mellom flere stoler i forhold til at de har noen spesielle behov for oppfølgende barnevernstjenester. Jeg nevner trafficking, jeg nevner traumer fra krig, osv. Det er ledige plasser. Vi kan ta dem i bruk når asylsøkerne kommer ut fra transittmottaket. Hvalstad asylmottak foretar en opptrapping. Det har jeg fått god informasjon om. Jeg håper at Regjeringen våger å se bredden her. Godkjente barnevernsinstitusjoner der man følger opp dette spesielt, kan være et tilskudd. Da må man ikke bare skyve på reglene, og si at man ikke har fulgt dem. Det har man faktisk gjort. Jeg vil spørre til slutt: Vil denne ministeren, sammen med barne- og likestillingsministeren, se på denne saken på nytt og finne fram til en god løsning?
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Jeg vil innledningsvis vise til barne- og likestillingsministerens svar av 19. desember 2007 på spørsmål fra representanten Larsen vedrørende Cocoon Ressurssenter og drift av plasser for mulige ofre for menneskehandel. Representanten ble der orientert om at alle statlige virksomheter er pålagt å følge regelverket om offentlige anskaffelser. Det samme regelverket gjelder for etablering og drift av asylmottak. Ansvaret for etablering og drift av asylmottak er i sin helhet delegert til Utlendingsdirektoratet. Som følge av økt tilstrømming av asylsøkere generelt og enslige mindreårige spesielt er Utlendingsdirektoratet nå i ferd med å øke kapasiteten. Jeg forutsetter at de i den forbindelse vurderer tilbud fra alle seriøse tilbydere, i henhold til regelverket for offentlige anskaffelser. Representanten Larsen omtaler også situasjonen på Hvalstad transittmottak for enslige mindreårige asylsøkere. La meg derfor knytte noen kommentarer til den konkrete situasjonen der. Ankomsttallene for enslige mindreårige har økt sterkt det siste halve året. Dette har ført til et press på mottaket for enslige mindreårige generelt og transittmottaket spesielt. Blant annet har det i denne situasjonen oppstått et underskudd på verger. Det har forsinket asylintervjuene, noe som igjen har medført forlenget oppholdstid for mange av beboerne ved transittmottaket. Utviklingen har tvunget fram ad hoc-løsninger med hensyn til både lokaler, bemanning og organisering for å sikre forsvarlig oppfølging av den enkelte. Kapasiteten er økt i påvente av en mer permanent løsning. Utlendingsdirektoratet har også gjennomført en rekrutteringskampanje for verger. Denne har vært vellykket, og direktoratet mener at de vil være à jour i forhold til intervjuer i mars/april. Arbeids- og inkluderingsdepartementet har bedt Utlendingsdirektoratet foreta en gjennomgang av hvorvidt det er behov for ytterligere tiltak på kort sikt for å sikre forsvarlig drift av transittmottaket på Hvalstad. Departementet har nå mottatt brev fra direktoratet hvor det redegjøres for hvilke ytterligere tiltak det er nødvendig å iverksette for å kompensere for den siste tids økte ankomster. Utlendingsdirektoratet vil øke bemanningen ytterligere med elleve og en halv stilling, først og fremst for å styrke individuell oppfølging av den enkelte beboer. De vil også legge til rette for økte aktivitetstilbud og økt tilbud på norskundervisning, og de vil kjøpe sportsutstyr, PC-er og den type saker. Jeg har meldt tilbake til Utlendingsdirektoratet at jeg forutsetter at nødvendige strakstiltak iverksettes innenfor gjeldende rammer og fullmakter, slik at antall voksne pr. ungdom og kvalitetsnivå for øvrig kan opprettholdes på samme nivå som transittmottaket på Hvalstad hadde før kapasiteten ble utvidet - altså at Utlendingsdirektoratet kan gjennomføre de tiltak de har foreslått.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Det som er viktig for meg å understreke, er at når man kommer til Norge som enslig mindreårig asylsøker, havner man først i transittmottaket på Hvalstad. Jeg er veldig opptatt av at vi skal ha en god bemanning der, så man kan se den enkelte. Men samtidig er det behov for at oppholdet i transittmottaket skal bli så kort som mulig, for det skal ikke være et permanent oppholdssted. Så skal vedkommende snarest mulig etter at han/hun har kommet til transittmottaket, enn så lenge plasseres i en av UDIs avdelinger for enslige mindreårige asylsøkere. Der forutsetter jeg at hvis man ser folk med behov for ekstra oppfølging, må man legge til rette for at de som er i en slik sårbar situasjon, får det. For min del kan det gjerne være hos Cocoon, hvis det er et relevant tilbud.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-03-12:
Nok en gang: Jeg tror at det er viktig for meg å forholde meg til en litt overordnet innfallsvinkel når det gjelder disse spørsmålene. Jeg forstår representanten dit hen at man her er opptatt av at noen av dem som er på Hvalstad asylmottak, eller noen av dem som er på noen av de andre avdelingene, kan trenge en oppfølging fra barnevernet. Det betyr at barnevernsloven slår inn: Man får en tilsynssak, og man bestemmer seg for å iverksette tiltak. Det er viktig for meg å understreke at barnevernsloven også gjelder for disse ungene. Hvis barnevernet mener at det er behov for tiltak, må barnevernet iverksette tiltak. Jeg tror det blir veldig feil hvis jeg begynner å blande meg inn i hvilke tiltak barnevernet da iverksetter, hvor de gjør det, og hvilke institusjoner de benytter. Jeg tror også at det i og for seg blir feil hvis barne- og likestillingsministeren blander seg inn i det. Men vi har merket oss at representanten mener at Cocoon er et veldig godt tilbud i så måte.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-03-12:
Eg er einig med representanten i at dette er eit viktig spørsmål. Det er heilt riktig at i ein god og moderne skule er vi avhengige av å vurdere eleven og gje han/ho tilbakemelding om eit breitt sett av faktorar, alt frå konkrete, målbare resultat til meir allmenne vurderingar, som t.d. kvar eleven gjer det godt, og kvar eleven kan forbetre seg. Ein må vurdere eit breitt sett av ulike kompetansar. Det er klårt at bruken av mappevurdering, og ikkje minst digitale mapper, gjev oss særlege utfordringar. Vi har ei streng personopplysningslov i Noreg som på ein god måte regulerer bruken av informasjon. Skulen er òg vand til å behandle denne typen data. Eg vil likevel gjenta det som eg slutta med i stad, at eg vil vurdere om det er behov for meir informasjon om behandling av den typen informasjon til kommunar og fylkeskommunar i framtida.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-03-12:
Eg gjentek at eg er einig med representanten i at dette er ei viktig problemstilling. Eg gjentek òg at eg vil vurdere om det er behov for å informere betre om denne typen problemstillingar til skulane, ikkje minst i lys av at det dei seinare åra har vorte meir vanleg med denne typen vurderingsformer. Eg trur ikkje svaret er å sjå vekk frå at vi har ei kompleks verd, der menneska er komplekse. Eg trur nok heller svaret er å finne fram til gode måtar å treffe kvart enkelt menneske på for det ein er, og gje hjelp og støtte når det gjeld nettopp dei utfordringane kvart enkelt menneske har, for at ein skal lære meir, og for at ein skal utvikle seg betre i skulen.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-03-12:
I St.meld. nr. 16 for 2006-2007, … og ingen sto igjen, peikte Kunnskapsdepartementet på at det var behov for å få eit betre kunnskapsgrunnlag om dei forholda i utdanningssystemet som spelar ei rolle for sosial utjamning. Kunnskapsdepartementet varsla i meldinga at dei ville greie ut spørsmålet om eit lovgrunnlag i barnehagelova for å hente inn nødvendige data. Etter kvart som barnehagedekninga vert betre, og ettersom Regjeringa kjem til å føreslå å innføre rett til barnehageplass, meiner departementet at det er eit stort behov for å kunne måle kvaliteten på barnehagetilbodet. Vi treng òg eit betre datagrunnlag for å vurdere langsiktige effektar av å setje inn tidlege tiltak og å sjå samanhengen mellom det å ha vore i barnehage og seinare læring. I høyringsnotatet føreslo derfor Kunnskapsdepartementet at det skal kunne hentast inn opplysningar til eit nasjonalt register om opphald i barnehage. Registeret skal berre nyttast til å utarbeide statistikk. Forslaget inneber ikkje at det skal forskast på situasjonen til kvart enkelt barn. Departementet vurderer for tida merknadene som kom i høyringsrunden, og er i dialog med Datatilsynet for å sikre at alle personvernomsyn vert tekne vare på. Eit endeleg forslag vil departementet komme tilbake til i den odelstingsproposisjonen som vert lagd fram. Eg vil peike på at det her er snakk om eit svært avgrensa register, som berre skal ha opplysningar om om eit barn har hatt plass i ein barnehage. Registeret vil såleis berre innehalde fødselsnummeret til barnet og organisasjonsnummeret til barnehagen. Det er ikkje aktuelt at registeret skal ha opplysningar om kunnskapen eller dugleiken til kvart barn eller andre opplysningar om den enkelte.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-03-12:
For å svare på det siste først: Det er klårt at representative undersøkingar ofte kan vere gode til ulike føremål. Utfordringa då ville vere at sidan barnehagedekninga er i ferd med å verte svært høg og sannsynlegvis vil gå opp, vil det vere vanskeleg å føreta ei god, representativ undersøking av den gruppa som ikkje går i barnehage. Derimot ville det vere mogleg med den gruppa som går i barnehage. Forskingsføremålet er nettopp å samanlikne barn som ikkje går i barnehage, med barn som går i barnehage. For å ta eit eksempel: Gjennom dei såkalla PIRLS-undersøkingane har ein funne ut at det er ein klår samanheng mellom talet på år ein går i barnehage og dugleiken i lesing og skriving seinare. I samband med ei rekkje andre føremål kan det vere interessant å vurdere fordelar eller eventuelt ulemper med det å gå i barnehage - korleis det slår ut, og under kva for vilkår det er. Eg gjentek at vi er i ein dialog med Datatilsynet nettopp for å finne gode løysingar på desse spørsmåla.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-03-12:
Først vil eg igjen presisere at dette er snakk om informasjon som går på om ein har gått i barnehage, eller om ein ikkje har gått i barnehage, ikkje informasjon om f.eks. sosial kompetanse, prestasjonar, kunnskap eller andre trekk ved barnet. Det er ei veldig viktig presisering. Så er det slik at nettopp fordi vi er opptekne av at det forskingsgrunnlaget som kan gjere at vi ytterlegare forbetrar barnehagetilbodet og annan innsats for små barn, skal vere godt, så har vi hatt møte med Datatilsynet. Vi har vore i ein dialog med dei om korleis vi best kan få moglegheit til å hente inn data. Det er fleire problemstillingar som det er aktuelt å sjå på, og etter den dialogen får vi kome tilbake med eit forslag som vi meiner tek vare på personvernomsynet på ein god måte.