Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2011-06-09:
Risiko- og trusselbildet som samfunnet står overfor, er bredt og sammensatt. Samfunnssikkerhetsarbeidet skal ivareta befolkningens trygghet og sikre sentrale samfunnsfunksjoner og verdier. Det er viktig for oss å forebygge, slik at individ og samfunn ikke rammes av ulykker, kriser eller katastrofer. Samtidig må uønskede og alvorlige hendelser, når de hender, håndteres på en effektiv og god måte. Og det er i denne forbindelse at saken vi nå behandler – Prop. 100 S for 2010–2011, Fullføring av utbygging og drift av Nødnett i hele Fastlands-Norge – er viktig. Brannvesenet, helsevesenet og politiet må ha et felles radiosamband som tilfredsstiller operative og sikkerhetsmessige krav. Utskifting av gammelt utstyr er nødvendig for å styrke samfunnets evne til å møte større ulykker, organisert kriminalitet og terrortrusler. Utbyggingen av nødnettets første fase har vært en utfordrende prosess. Et komplekst teknologiprosjekt som krever samhandling mellom en rekke aktører, brukergrupper og leverandører, har ført til at første del av prosjektet har tatt mye lengre tid enn først antatt. Men jeg er glad for å kunne legge fram en enstemmig tilråding fra komiteen, slik at vi nå kan sette i gang med å implementere nettet i hele landet. Prosjektet er forsinket med ca. tre år. Det skyldes i hovedsak at leverandøren har brukt lengre tid på å bygge radionettet med basestasjoner enn planlagt, og det har vært utfordringer knyttet til leveransen ved brannvesenets og helsetjenestens kommunikasjonssentraler. Jeg understreker at dette ikke skyldes teknologivalg. Jeg vil også påpeke at konkurransen om å levere Nødnett var teknologinøytralt. TETRA-teknologien er overveiende valgt som standard for nødkommunikasjon i Europa og i våre naboland. Analyselskapet Gartner har kartlagt bruk av TETRA og andre teknologier og standarder i nød- og beredskapssamband, og de konkluderer med at det ikke finnes reelle alternativer til TETRA i dag for utbyggingen av nettet. Når det gjelder bekymringen for stråling, har komiteen merket seg at utstyr for Nødnett skal installeres i henhold til retningslinjer fra Statens strålevern. Brukerfaringene er stort sett positive. Politiet og flere brannvesen melder bl.a. at kommunikasjon med de andre nødetatene på et tidlig tidspunkt har medført at de har kunnet yte bedre service til publikum, og de har vært bedre forberedt ved ankomst til ulykkesstedet. Tilbakemeldingene fra brannvesenet er gode, noe som kom fram etter håndteringen av forurensningsaksjonen rundt skipet «Godafoss» og ved brannen i en trailer i Oslofjordtunnelen i mars i år. Når komiteen har arbeidet med denne saken, har det kommet fram noen kritiske innspill fra røykdykkere i Asker og Bærum brannkorpsforening. Jeg vil derfor påpeke at det arbeides med å bedre innendørsdekningen, med mobile antenneforsterkere, forbedre ekstrautstyret til røykdykkerne som mikrofoner, ørepropper o.l. Men det må understrekes at de fleste tilbakemeldinger fra de brannvesen som har tatt utstyret i bruk, er positive. I trinn 2 er hensikten at brukerne skal kunne velge terminaler fra mer enn én leverandør. Ellers viser jeg til at brannsjefen i Asker og Bærum sier at de er veldig godt fornøyd med hvordan sambandet fungerer så langt. Når det gjelder brannvesenet i Oslo, vet vi at de foreløpig ikke vil bruke Nødnett som lokalt kommunikasjonsmiddel for røykdykkere inne i brannobjekter. Utover det bruker brannvesenet i Oslo Nødnett fullt ut. Andre brannvesen bruker Nødnett også til røykdykking. Men det essensielle er at den alminnelige kommunikasjonen internt i brannvesenet og mellom brannvesen og de to andre nødetatene blir felles. Det er en fordel at alle brannvesen i en region får et felles radiosystem, slik at de kan kommunisere seg imellom ved større aksjoner. Det har vært noe fokus på brukernes kostnader til drift, og spesielt kommunene. Til det er å si at det er ventet at det innbyrdes kostnadsbildet mellom de forskjellige etatene vil endre seg. Dette skal evalueres, og man skal se på hvilke positive muligheter Nødnett vil gi for å oppnå mer effektiv bruk av ressursene i de tre etatene. Det er derfor for tidlig å si noe eksakt om kostnadsbildet for hver etat nå, særlig for de kommunale brannvesen. I prosessen hvor man ser på kommunenes kostnader, skal Kommunal- og regionaldepartementet og KS involveres. Komiteen er opptatt av at andre brukere med nød- og beredskapsansvar og de frivillige organisasjonene skal kunne bli brukere på et senere tidspunkt. Vi er klar over at bl.a. Norsk Folkehjelp og Røde Kors er svært opptatt av dette, og det er viktig at de kan komme med så snart som mulig. Nytt nødnett gir mange fordeler. Det er avlyttingssikkert, det styrker personvernet, og det gir bedre operative og sikkerhetsmessige arbeidsforhold for nødetatene i landet. Jeg legger med dette fram komiteens enstemmige tilråding i denne saken. Fremskrittspartiet har i tillegg et forslag som jeg regner med at de selv vil redegjøre for.