trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola Elvestuen (Venstre), 2013-11-26:
Representanten Helleland viste til samarbeidsavtalen, og samarbeidsavtalen mellom Venstre, Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet har en offensiv miljøpolitikk som utgangspunkt når det gjelder både klimapolitikk og satsing på kollektivtrafikk. Da regjeringen la fram sitt forslag til statsbudsjett, var det likevel, etter min mening, et dårlig miljøbudsjett, med reversering av det minimale grønne skatteskiftet som var i den rød-grønne regjeringens forslag til statsbudsjett, og med store reduksjoner også innenfor det klassiske naturvernet. I den enigheten som de fire partiene nå igjen har, er det et godt miljøbudsjett, med en satsing på jernbane på 750 mill. kr og fjerning av moms på leasing av elbiler og batteripakker. Transnova får en økning i stedet for kutt. Det er også en økning på flere områder innenfor det klassiske naturvernet samt økning av avgifter på fyringsolje. Da lurer jeg på hva som egentlig er Høyres miljøpolitikk. Er det å følge opp den offensive satsingen som er i samarbeidserklæringen, eller er det å fortsette den retningen som man viser til i regjeringens forslag til budsjett?
Ola Elvestuen (Venstre), 2013-11-26:
Dette budsjettet er det første på åtte år hvor Stortinget har hatt en stor innflytelse på innretningen og en avgjørende betydning for hvordan det skal se ut til slutt. Det feltet som dette manifesterer seg tydeligst på, er budsjettets miljøprofil. I oktober la den daværende rød-grønne regjeringen fram et svakt miljøbudsjett, med kun en liten justering knyttet til et grønt skatteskifte. Den nye regjeringen la fram en tilleggsinnstilling som gjorde dette budsjettet enda dårligere. Likevel har vi nå et budsjett som er et godt miljøbudsjett. Det er gjennomført endringer som gjør at vi nå har et bra første budsjett for å gjennomføre en mer offensiv miljøpolitikk i årene framover. Det gjør vi gjennom å lage nullmoms på elbiler og batteripakker. Det er høyere avgift på fyringsolje. Transnova får nå en økning i tilskudd – til tross for to forslag om å svekke Transnova – og kan utfylle sin posisjon i året som kommer. Det er bedringer når det gjelder det klassiske naturvernet, men først og fremst er det en betydelig satsing på jernbane, for å ta unna et vedlikeholdsetterslep, men også for å planlegge mer offensivt, for å få på plass en moderne jernbane i Norge i årene framover. Det er enighet om at man skal se på intercity-triangelet som ett stort prosjekt. Her er også planleggingsmidler som gir rom for å ta det neste steget i planleggingen av Ringeriksbanen. Vi har en enighet om på nytt å se på muligheten for en høyhastighetsbane mot Gøteborg. For Venstre er det også viktig at vi ikke bare kan planlegge for tiltak som kommer befolkningen til gode etter mange år. Vi må også se på mulighetene vi har for å optimalisere det systemet vi har i dag. Vi vil i budsjettene framover se på muligheten for hvordan man kan styrke kapasiteten, enten det er på Kongsvingerbanen, Jæren, mot Gjøvik eller til Hokksund, i tillegg til de planene som også ligger i Nasjonal transportplan omkring Trondheim og ellers i Trøndelag. Så ordfører – jeg mener president – jeg ble litt forstyrret av at jeg så miljøvernministeren kjøre elbil sammen med byråden i Oslo på TV2-nyhetene i kveld. Det er kanskje betegnende, for nettopp i den byen er jo stort sett hvert eneste miljøtiltak som er foreslått og gjennomført, nettopp foreslått og gjennomført i et samarbeid med Venstre, og det har vært Venstre som har vært en pådriver for å få dette til. Nå har vi en mulighet til å bruke posisjonen vår på Stortinget for å gjennomføre en offensiv miljøpolitikk i årene framover. Dette er en god start, men det er bare en start.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Undertegnede er svært godt fornøyd med den sittende regjeringen, fordi vi nå får en ny kurs. Vi har en regjering som faktisk har sagt at den skal sørge for at det er balanse mellom reallønnsveksten og produktivitetsveksten. Vi har en regjering som har sagt at vi må satse på innovasjon for å kunne skape flere arbeidsplasser som er konkurransedyktige i framtiden. Vi har en regjering som, som alle andre, setter tæring etter næring. Vi prioriterer. I tillegg vil vi sørge for at den enkelte selv får beholde mer av sin egen inntekt – ikke statens inntekter, som representanten Aasland har en tendens til å snakke om. Det er skattebetalerne som skal få lov til å sitte igjen med litt mer av sin egen inntekt for å husholdere med sine egne penger, og det kan da ikke være så forferdelig galt.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg må nok bare fortelle representanten Aasland at det ikke lenger er Arbeiderpartiet og Stoltenberg som sitter ved makten i Norge, og dermed er det ikke Stoltenbergs forslag om denne CO2-ordningen som i dag blir vedtatt, men faktisk det framforhandlede forliket mellom Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen og Venstre og Kristelig Folkeparti. Det er ikke lenger slik at det er Arbeiderpartiets vedtak som blir gjennomført. Det som er det viktige, er de forhandlingene man skal ha. Man må sørge for å skape et flertall. Det som ligger her, er et godt budsjett for industrien på svært mange områder, i motsetning til budsjettene til den regjeringen som nå har gått av, som har medført en lavere produktivitetsvekst enn veksten i reallønnsøkningen, noe som har skadet norsk konkurranseevne og muligheten for ny vekst og nye arbeidsplasser for sektoren. Ja, det var på tide med et skifte.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Nå sitter ikke undertegnede i regjeringen, så jeg synes vi skal la regjeringen få legge fram den saken, hvor man ser på hvilke typer tiltak og hvilken innretning dette skal få, og så kommer man tilbake til dette så raskt som mulig.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Det er sikkert bøndene representanten Navarsete er mest opptatt av i denne saken. Da kan vi bl.a. se på den særordningen som ligger der, nemlig at ved hver overtakelse vil man kunne skrive opp inngangsverdiene sine innenfor de driftsmidlene man har tilgjengelig. Da er spørsmålet: Hvor mange ganger skal man kunne skrive av dette? Regjeringen og Stortinget har faktisk tatt på alvor at en del har kommet med innspill. Dette skal man se på og komme tilbake til med en gjennomgang i forbindelse med revidert statsbudsjett for 2014. Da ser vi fram til at representanten Navarsete stemmer for det forslaget som ligger her til votering, og det skal vi ha gleden av å gjøre – vær så god.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg vil berømme Venstre for en rekke gode forslag og tiltak. Jeg har samarbeidet med Venstre de siste fire årene, bl.a. i forbindelse med forenklingsforslag i næringskomiteen. Her er veldig mye å gripe fatt i. Jeg vet også at regjeringen er i gang med et arbeid innenfor flere departementer som gjelder forenkling av regelverk, innrapportering etc., noe som er svært viktig, særlig for de små gründerbedriftene. SkatteFUNN og BIA-ordningen er også svært viktige for å komme videre. Jeg er svært glad for å kunne samarbeide videre med både Venstre og Kristelig Folkeparti i årene som kommer, om mange gode tiltak til glede for norsk næringsliv, tiltak for ny økonomisk vekst, der vi kan få økt produktivitet, sett i forhold til reallønnsveksten – nettopp for å kunne være konkurransedyktige i årene som kommer.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Svaret på det: Ja – rett og slett fordi vi i dette budsjettet har en arbeidslinje som ligger fast. Den største veksten vil en faktisk få ved at flest mulig får tilbud om jobb og er i arbeid, ved at folk kan få hjelp når de er syke og ved at flere får behandling innen rus og psykiatri. Vi sikrer bedriftene gjennom økt innovasjonskraft. Vi sørger for at man får på plass bedre løsninger. Man får beholde mer av sin egen inntekt. Ikke minst holder vi SV utenfor regjeringskontorene, og det er også en god begynnelse.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
En kunne være fristet til å sette spørsmålstegn ved alle de løftebruddene som representanten Nesvik nå faktisk velger ikke å nevne, men jeg skal frastå fra det, fordi jeg synes at Høyre og Fremskrittspartiet i høst har vist oss hvilken ryggmargsrefleks som ligger i det blå-blå samarbeidet. Det vi så da tilleggsproposisjonen fra regjeringen Solberg ble lagt fram, var dramatiske kutt i bistand. Det var dramatiske kutt for industrien. Det var store kutt i klimasatsingen, og en skuffet på med oljepenger for å innfri egne skatteløfter. Mitt spørsmål til representanten Nesvik er følgende: Er representanten fornøyd med den opprinnelige budsjettprioriteringen som regjeringen la til grunn i tilleggsproposisjonen, og er det det vi kan forvente også kommer i de påfølgende statsbudsjetter?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
Jeg registrerer at Stortinget i fortsettelsen må forvente betydelige kutt i bistanden, kutt for industrien, kutt i klima, og ikke minst at en skuffer på med ytterligere bruk av oljepenger for å innfri løfter. Men et tema som var særdeles framtredende da tilleggsproposisjonen ble lagt fram fredag 8. november, var den mørke skyen som gikk over norsk industri. Det kom sterke reaksjoner på at regjeringen valgte å endre kompensasjonsordningen og innføre et gulv på 30 kr. Heldigvis er det nå omgjort, og det er regjeringen Stoltenbergs forslag som ligger til grunn for det som blir vedtatt i dag. Men jeg synes det ville være greit å vite – siden representanten Nesvik sier at det er bedriftene selv som best kjenner hvilke behov de har, og på bakgrunn av det vi opplevde den dagen – om representanten er enig i at det var en fullstendig manglende forståelse for industriens behov som var årsaken til at det ble kuttet så dramatisk i kompensasjonsordningen, og at det understreker at en ikke kjente bedriftenes behov?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2013-11-26:
Kristelig Folkeparti er fornøyd med at regjeringa følger opp det som klart står i samarbeidsavtalen, at det skal innføres et skattefradrag for enøkinvesteringer i hjemmet. Man skal altså gjøre det mer lønnsomt å velge grønne løsninger. Dette har skapt forventninger både hos produsenter og hos dem som ønsker å benytte disse løsningene, og mange har nå satt seg på gjerdet og venter på en dato for gjennomføring. Kan representanten Nesvik si når et slikt skattefradrag for enøktiltak i hjemmet vil komme?
Pål Farstad (Venstre), 2013-11-26:
I NHOs økonomibarometer for årets siste kvartal meldes det om bekymringer for utviklingen i norsk økonomi. Dette er berørt av mange i debatten så langt i dag, og jeg takker representanten Nesvik for en del gode svar på utfordringene som vi står overfor. Venstre har definitivt vært, og er, opptatt av at Norge ikke skal lene seg for sterkt på olje og gass, men satse sterkt også på andre næringer. Venstre har i sitt eget budsjett pekt på en del enda bedre svar enn det regjeringen har når det gjelder det å satse også på andre deler av næringslivet: tiltak innen bl.a. fiskeri, reiseliv og landbruk, økt satsing på næringsrettet forskning, regional utvikling og ikke minst førstelinjetjenesten for gründere gis oppmerksomhet. Er dette momenter som representanten Nesvik og Fremskrittspartiet er enige i? Hvordan vil det i så fall bli fulgt opp?
Pål Farstad (Venstre), 2013-11-26:
Jeg vil takke for innlegget. Det offentlige virkemiddelapparatet må i større grad enn i dag stimulere til omstilling og nyskaping. Venstre vil slippe kreativitet og skaperkraften løs, og vi vil trekke fram viktige moment som statsråden ikke nevnte her – det synes jeg kan være på sin plass. Vi vil ha en satsing på gründere og entreprenører. Vi vil ha en satsing og spissing på det nyskapende miljø- og klimavennlige næringslivet. Derfor er det helt sentralt for oss at det gis tilgang til å sikre risikovillig kapital gjennom det offentlige virkemiddelapparatet – for å få dette til og for å nå våre mål. Det konkrete spørsmålet er: Deler statsråden dette syn, og hvordan vil hun følge opp det?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
La meg først gi honnør til Kristelig Folkeparti og Hareide for å ha fått på plass fortsatt satsing på bistand, og at 1 pst. av BNI skal gå til bistand. Det har vært viktig at Kristelig Folkeparti har bidratt til å få reversert noen av de verste utslagene av de usosiale kuttene som regjeringen foreslo, så all honnør for det. Jeg husker at Hareide etter regjeringssonderingene var svært tydelig på at det var visse områder hvor det var så stor avstand mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti at det ville være umulig for Kristelig Folkeparti å sitte i et forpliktende regjeringssamarbeid. Bekreftelsen på det fikk vi bl.a. gjennom forslaget til kutt i bistand. Det kan være fristende å tenke at regjeringen la inn disse kuttene fordi den visste at Kristelig Folkeparti ville sette inn alt på å øke bistandsbudsjettet og derfor være mindre kravstort på andre områder. Det er i så fall en ganske uverdig forestilling, og spørsmålet mitt er: Har Kristelig Folkeparti fått en avtale som gjør at en slipper sånne omkamper i framtiden? Og fikk Hareide mer eller mindre lyst til å sitte i regjering da han så hva regjeringen foreslo på bistandsfeltet?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
Takk for svaret. Jeg må si, når Hareide snakker om desimaler: Det er langt fra dette det i realiteten er snakk om. Det var forslag om kutt i Verdens matvareprogram og forslag om kutt i FNs utviklingsfond. For dem det gjelder, ville det vært svært dramatisk hvis regjeringens forslag skulle ha stått gjennom behandlingen i Stortinget. Derfor er jeg glad for Kristelig Folkepartis bidrag til å reversere disse kuttene. Siden Kristelig Folkeparti har vært med på å innsette denne regjeringen, er de også ansvarlige for denne regjeringens økonomiske politikk – og for en politikk som vil øke forskjellene i samfunnet. Det er blitt bekreftet av flere i denne salen – også av statsministeren i hennes svar til Stoltenberg – at det kommer en ny retning, og at det vil bli større forskjeller. En annen ting er at regjeringen vil oppheve helgefred på søndager gjennom søndagsåpne butikker, men innføre helgefred på lørdager ved at det ikke skal deles ut post. Er økte forskjeller, kutt i bevilgningene til distriktene og søndagsshopping en utvikling som Hareide vil støtte opp om, eller vil Kristelig Folkeparti være en garantist mot en slik utvikling?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
La meg benytte anledningen til å gratulere Solveig Horne som minister. Jeg koste meg i helgen med Dagbladet Magasinet. Der var det et omfattende intervju av Solveig Horne som var interessant å lese. Og det er jo rørende å høre det store engasjementet for barn som Horne viser fra denne talerstolen. Det er i intervjuet bl.a. et sitat, der Solveig Horne sier: «Ofte høres setningen helt fin ut inne i hodet, men når den kommer ut blir den feil.» Det kan jo være mange i denne salen som har opplevd noe lignende. Men det som gjorde at jeg tok ordet, og som jeg gjerne vil stille et spørsmål om, er et annet utdrag fra intervjuet, hvor det står: «Homofile er ikke en spesielt diskriminert gruppe i Norge i dag, ifølge Solveig Horne. Det er derimot de hjemmeværende husmødrene.» Da ble jeg bekymret. For vi vet at mange homofile opplever skjellsord i skolegården, at folk på bussen reiser seg og går bort fra dem, og at de opplever diskriminering på arbeidsmarkedet. Da lurer jeg på: På hvilke områder mener Horne at husmødre i dag er mer diskriminert enn homofile?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-26:
Kristelig Folkeparti har gjennom alle år hatt veldig gode ryggmargsreflekser når det gjelder fordeling – de fattigste skal få først. Derfor er jeg bekymret når Kristelig Folkeparti argumenterer så sterkt for et skatteopplegg som gir mest til de rikeste. Enda mer bekymret blir jeg når man også argumenterer så positivt for et av de verste kuttene i dette budsjettet, nemlig at man skal ta imot færre flyktninger fra Syria. Syria har den største humanitære katastrofen i verden – i hvert fall før den fæle katastrofen på Filippinene, og der er det ikke krig – og noen av de mest vanskeligstilte menneskene. Kristelig Folkeparti synes det er greit at vi hjelper færre av dem. På den annen side har de slåss for å få på plass elektronisk databehandling i Kirken. Hvilket verdivalg ligger i å prioritere EDB foran kvoteflyktninger?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-26:
Kritikken mot Høyre og Fremskrittspartiets kommuneøkonomi har ikke gått på summen, men på det de varsler av retning, nemlig at kommuner med store inntekter skal beholde mer sjøl, og at kommuner med dårlige inntekter ikke skal få så mye utjamning – altså at de skal ha mindre penger. Da kan det gå litt dårlig med det som statsråd Røe Isaksen var her oppe i stad og sa, at alle unger skulle ha rett til lik skolegang uavhengig av hvilken kommune de bor i. Et annet område er det kraftige kuttet i innovasjon og regional utvikling. Det er på 430 mill. kr, og jeg tror man må være medlem i Høyre hvis man skal tro at et fylke eller en kommune skal bli bedre til å drive næringsutvikling når de får mindre penger. Det tror i hvert fall ikke organisasjonen Abelia, som i høring med komiteen advarer sterkt mot dette kuttet og sier at det vil redusere de aktivitetene som går på innovasjon og nyetablering. Har ikke Abelia greie på hva de snakker om?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-26:
Noen av de fattigste barna har aleneforsørger som er arbeidsledig. Det tror jeg alle skjønner er vanskelig. De trenger et bedre sikkerhetsnett. Da har vi overgangsordningen, som er slik i dag at man må være under kvalifisering for å få den utover ett år. Der la vi inn en endring i den ordningen, slik at det skulle lønne seg mer å gå over og jobbe litt – og mer etter hvert. Da måtte vi også øke stønaden opp til 2,36 G, slik at ikke noen tapte på denne ordningen og fikk mindre penger. For vi vet at dette er den gruppen som har to og en halv ganger så stor risiko som andre for å ende i varig fattigdom. Jeg ble ganske forskrekket da jeg så at regjeringen har valgt å kutte i denne ordningen, slik at aleneforsørgere nå kan risikere å få opp til 6 800 kr mindre i året som følge av det denne regjeringen har gjort. Hvordan kan statsråden begrunne dette kuttet for noen av de fattigste barnefamiliene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-26:
Sprøyt!
Bjørn Lødemel (Høyre), 2013-11-26:
Ei av dei viktigaste sakene for å skape næringsutvikling og positiv vekst er auka satsing på samferdsel og infrastruktur. For nokre få veker sidan fekk vi gladmeldinga om at regjeringa aukar løyvingane til fylkesvegar, og at ein vidareførar rentekompensasjonsordninga. No har vi òg fått den glade meldinga om at det blir satsa over 1 mrd. kr meir på riksvegar, i tillegg til at ein fjernar ein del dyre bompengeprosjekt. Representanten Navarsete har vore både samferdselsminister og kommunal- og regionalminister, og spørsmålet mitt er om det ikkje er ganske pinleg at det etter berre få veker med ny regjering har kome ei så formidabel satsing på samferdsel.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2013-11-26:
Eg må berre seie eg er heilt ueinig i dei vurderingane som representanten Navarsete kjem med. I desse dagar sit fylkestinget i Sogn og Fjordane og skal behandle sin regionale transportplan. Utan dei ekstra løyvingane som har kome frå Høgre-Framstegsparti-regjeringa, når det gjeld både auka løyving og rentekompensasjonsordning, hadde dei faktisk ikkje kunna løyva pengar til auka satsing på vegbygging, så det stemmer dårleg. Elles ser vi at dei kutta som går på regional utvikling, er på ca. 400 mill. kr av ei ramme på 1,6 mrd. kr, så det er berre ein mindre del av dei kutta som kjem her. Vi ser òg at den omfordelinga som kjem til samferdsel, blir veldig godt motteken også i Sogn og Fjordane. Mitt spørsmål til Navarsete er: Er ikkje satsing på samferdsel og infrastruktur dei viktigaste tiltaka ein kan gjere for å skape vekst og utvikling også i distrikta?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2013-11-26:
Dette har vore ein interessant finansdebatt. Det er tydeleg at statsrådane og regjeringspartia er godt førebudde og forsvarar budsjettpostane sine med glød, og det er kjekt å sjå at det er ein god tone mellom samarbeidspartia og regjeringa. Verre er det med raud-grøne politikarar som enno ikkje har forstått at dei tapte valet i september. Eg er svært glad for at regjeringa på rekordtid har klart å auke løyvingane til infrastruktur, til kunnskap, til forsking, til justisfeltet og til helse, slik som vi lova veljarane. Det har også vore svært gledeleg å sjå kor godt folk flest har teke imot satsingane på samferdsle som allereie er på plass. Vidareføring av rentekompensasjonsordninga og auka løyvingar til fylkesvegar har ført til at optimismen til mange vegforkjemparar har kome tilbake. Det ser vi ikkje minst i desse dagane når fylkespolitikarane skal gjere sine prioriteringar i dei regionale vegplanane. I mitt heimfylke får regjeringa skryt for si satsing på fylkesvegar. Det same kan vi seie om at regjeringa stoppar bompengeinnkrevjinga mange stader og på mange bompengeprosjekt. Veljarane ønskte ein ny politikk, ikkje berre ei ny regjering. I framlegget til statsbudsjett for 2014 tek vi dei første stega i ei ny og betre retning. Ein har også teke dei første stega for å stanse eit stort etterslep på vedlikehald, lange helsekøar, aukande byråkrati og mange uløyste utfordringar i justissektoren – berre for å nemne noko. Eit godt budsjettframlegg frå regjeringa har blitt endå betre gjennom forhandlingane med samarbeidspartia, og det er svært positivt at det har blitt lagt vekt på tiltak som kan stimulere verdiskaping og vekst. Her er nokre døme på viktige satsingar i framlegget til statsbudsjett: Løyvingane til kunnskapssektoren blir føreslege styrkte med nærare 400 mill. kr samanlikna med framlegget frå den raud-grøne regjeringa. Løyvingane til helse og eldreomsorg er føreslege auka med om lag 430 mill. kr utover framlegget frå den raud-grøne regjeringa. Løyvingane til riksveg og jernbane for 2014 er føreslege auka med til saman 1 696 mill. kr utover framlegget til den raud-grøne regjeringa. Av dette er 1,1 mrd. kr til riksveg og 600 mill. kr til jernbane. Medan den raud-grøne regjeringa auka skatte- og avgiftsnivået, reduserer denne regjeringa dei samla skattar og avgifter med vel 7 mrd. kr allereie i sitt første budsjett, og regjeringa har prioritert vekstfremjande skattelette, som stimulerer til arbeid, sparing og investeringar. Det er bra. Framleis er det mange utfordringar å ta fatt på. Desse få vekene har vist at det skal skje mange viktige og framtidsretta endringar i åra som kjem, og dette arbeidet startar no. Eg gler meg verkeleg til å vidareføre dette arbeidet dei komande åra.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
Representanten Skei Grande sa i sitt innlegg at det skal lønne seg å jobbe. Senest i trontaledebatten hørte vi representanter fra Venstre fastslå det samme, og det ble også sagt at Venstre skulle følge nøye med på regjeringen på dette punktet. Ting kan tyde på at Venstre har glemt å følge med. Budsjettet, som Venstre sikrer flertall for i dag, er fullt av svekkelser av arbeidslinjen gjennom dyrere barnehage, de går bort fra to opptak, de gir økt kontantstøtte på veien mot det uttalte målet om opptrapping til barnet har fylt tre år, de kutter i pappaperm og skatteklasse 2. Sammen med varslede endringer i arbeidstidsordningene er dette tiltak som vil gjøre det vanskeligere for mange å kombinere det å ha familie med det å ha jobb. Det er tiltak som vil tvinge damer ut av arbeidslivet. Hvordan synes representanten Skei Grande at dette harmonerer med Venstres mål om at flere skal jobbe, og at flere skal holdes i arbeid? Eller er dette målsettinger som handler om alle andre enn kvinner med barn?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
Dersom det var fattigdomsbekjempelse Venstre var mest opptatt av, er det ingen tvil om at Venstre burde støttet en annen regjering enn den regjeringen Venstre har satt inn. Summen av de forslagene Venstre er med på å støtte i dag, summen av de svekkelsene av ordningene Venstre gjennomfører i dag og f.eks. de varslede arbeidstidsendringene – det er ordninger som hittil har vært med på å sørge for at vi har av verdens høyeste sysselsetting blant kvinner, verdt mer enn oljen – vil ha en negativ effekt. Jeg vil snakke litt om arbeidstid. I debatten om arbeidstid har representanten Skei Grande ofte kommet med teoretiske tenkte eksempler på lovbrudd – lovbrudd som ofte viser seg å være lovlige dersom man bare inngår avtaler om det. Så i stedet for å tenke seg situasjoner, kan representanten Skei Grande nevne en alternativ arbeidstidsordning som loven har hindret, en ordning som Venstre mener skal bli lovlig gjennom lovendring?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-26:
Lat det ikkje vere nokon tvil: Alt som kjem frå denne regjeringa, har eit avtrykk frå Venstre. Det er Venstre som har sørgt for at vi har fått den regjeringa vi har. Så det betyr at kva det så er for avgjerd som er komen frå regjeringa, og kven som har hamna i regjering – alt dette er Venstre sitt verk. Så snakkar representanten Skei Grande om barn og om dei som fell utanfor, og nemner ikkje skuggesidene i dette. La meg ta kulturskuletilbodet. Regjeringa legg opp til å fjerne kulturskuletimen. Den sikrar alle barn moglegheita til å få kulturskuleopplæring – til å lære seg eit instrument eller stå i ei førestilling. No får eg ikkje moglegheita til å kome med ei stor kjærleikserklæring, som var i valkampen til Venstre, men spørsmålet mitt er: Kvar ble kjærleiken til kulturskulen av?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-26:
Eg lurer på kor det kjem frå at dette er eit budsjett som satsar meir på kunnskap enn det allereie framlagde budsjettet. Viss ein ser på heilårsverknaden av bortfallet av frukt og grønt og kulturskuletilbodet og ein del av det som blir lagt ned, er eg veldig spent på kva resultatet er. Eg valde å ta ordet – eg hadde tenkt å seie noko heilt anna, men høyrde på svaret om barnehagar, og no herskar det fullstendig kaos i mitt hovud om kva som eigentleg er denne regjeringa si line. Først spurde vi statsministeren om kva ein meinte med å gå bort frå to opptak. Da fekk vi som svar at dette var opp til kommunane. Så spurde vi kommunalministeren om kva kommunane skal gjere. Jo, ein skal leggje til rette for at dei skal gjere dette. Så har eg på min front stilt statsråden spørsmål om diverse og har fått ganske «fuzzy» svar i brevs form. Og no får vi plutseleg noko heilt nytt opp av hatten, at dette handlar om faktagrunnlag. Det er heilt nytt.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-26:
Det store bildet når ein ser budsjettet frå den nye regjeringa, er at ho ønskjer å bevege seg frå dei store regionale satsingane og meir over til det ein kanskje kan kalle ei meir næringsnøytral satsing. Men det finst ikkje noko som er næringsnøytralt, etter mi meinig. Om ein ser på min landsdel, Nord-Noreg, er det nettopp mangelen på kapital som har gjort at det er ei veldig treffsikker ordning med regionale satsingar. Når da regjeringa legg vekt på arv og reduksjonar i formue osv., har det ei negativ slagside for Nord-Noreg, der ein taper moglegheiter til å utvikle landsdelen. Der kapitalen er i Noreg i dag, er i sør. Så næringsnøytralitet vil favorisere dei områda. Så mitt spørsmål til statsråden er: Korleis skal statsråden leggje til rette for utvikling i ein landsdel som Nord-Noreg?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-26:
I løpet av denne debatten har omgrepet «kunnskap» fått ei nærmast mytisk betydning – mytisk fordi det antakeleg er like mange oppfatningar av omgrepet som det er folk i denne salen, kanskje endå fleire. Samtidig blir det nikka med ein type attkjenning og fellesskap når omgrepet blir nemnt, som om det var ein gammal venn som hadde blitt nemnd. Eller sto det i talepunkta til regjeringa at kunnskapsomgrepet, i alle sine former, det skal regjeringa vinne? Det blir som om kunnskap er noko handfast som ein kan fange. Det er som i filmen «Ildkrigen», der ein stamme har skaffa seg flammen som utløyser ein krig som stort sett varar gjennom heile handlinga i filmen. Spørsmålet er ikkje kven som snakkar mest om kunnskap, spørsmålet er kven som best forstår og kven som best legg til rette for kunnskap. Som filosof skal eg vakte meg for å stille ein for sikker diagnose, men såpass kan eg seie: Kunnskap er ikkje noko som kan bli instrumentelt implementert i eleven, studenten eller i samfunnet som såleis. Det må bli lagt til rette for det gjennom nysgjerrigheit, nyskaping, kreativitet. Det er ikkje ein ting som kan kjøpast, det må bli forstått og erkjent, eller for å sitere ein barnefilosof: Det må bli kultivert over tid. Med andre ord: Det er ingen «quick fix» som gjer at skular, universitet eller næringsliv gløder over av kreativitet og skapartrong. Det må bli skapt ein kultur for kunnskap. Kultiveringa begynner i barndommen. Den raud-grøne regjeringa si barnehagesatsing har tatt i bruk det vi veit er best for barn si utvikling av kunnskap, og løfta sektoren frå å bere preg av oppbevaring til å vere ein stad for utvikling. Ingenting er viktigare for mennesket enn ein god og positivt utfordrande barndom. Den raud-grøne regjeringa har tatt i bruk det vi veit fungerer for læringa til eleven, ved å leggje til rette for ein allsidig tilnærming til kunnskap som er både teoretisk, estetisk og praktisk. Vi har til og med innført frukt og grønt og auka fysisk aktivitet, fordi vi veit at det bidreg positivt til kunnskap og utvikling. På same vis har vi redusert testpresset på barn og unge, fordi vi veit at det kan verke negativt inn på den indre motivasjonen til kunnskap. Og vi foreslo å styrkje studentøkonomien fordi vi veit at eit liv der du må jobbe ulempeleg på butikk like mykje som du studerer, ikkje fører til dei store oppdagingane. Når den nye regjeringa no legg siste handa på sitt første budsjett, viser dei ei anna forståing. Barnehagane blir kutta med til saman 600 mill. kr, skulane blir ribba for kulturtilbod og vitaminar, og studentøkonomien blir ofra – for kva? For kva blir prioritert når regjeringa som skapar kunnskapssamfunnet, lar dei store pengane gå frå barn, unge og studentar til dei med stor arv og formue – frå kunnskap til kapital?
Frank J. Jenssen (Høyre), 2013-11-26:
Både vekstkraft og velferdsgoder er avhengig av et lønnsomt næringsliv med trygge arbeidsplasser, og det er samme medisin som utjevner ulikhet og forebygger utenforskap. Det å ha en jobb – det å ha en egen inntekt – er det sterkeste vernet mot fattigdom og sosial ulikhet. Så har vi i det siste sett klare tegn til oppbremsing i deler av økonomien under den rød-grønne regjeringen. Andelen sysselsatte blant unge er fallende. Dette er bekymringsfullt. Like fullt liker jo SV å skryte av de jobbene som også er skapt i privat sektor de siste årene, og vi skal være glad for hver eneste én av dem. Det vil si, SV passer på å skryte av private bedrifter når det passer seg sånn, men ellers er engasjementet fra SV ikke veldig synlig når det gjelder hvordan vi skal trygge privat vekstkraft og private arbeidsplasser. Jeg kunne godt tenke meg å utfordre representanten Lysbakken: Hvordan vil han og hans parti sørge for at vi får flere private investorer og gründere som satser på norske arbeidsplasser de kommende årene?
Frank J. Jenssen (Høyre), 2013-11-26:
Jeg er ikke overrasket over at Lysbakken ikke svarer på spørsmålet om hva han er for, men heller fortsetter å ramse opp hva han er mot. La meg ta et annet tema, utdanning. Utdanning og utdanning for alle er jo antakelig den andre hovedlinjen og det viktigste vi som samfunn kan bidra med for å hindre sosial ulikhet og hindre at folk faller utenfor – det å ha et skikkelig godt utdanningssystem. Det har vært forbausende tyst, synes jeg, fra SV på denne fronten i det siste. Men nå har vi fått en regjering og et stortingsflertall som satser sterkt på styrking av kunnskapen både i bredden, gjennom å sikre at vi nå får et skikkelig lærerløft som skal sørge for at alle barna våre får en enda bedre skole og enda bedre undervisning, og i spiss ved at vi satser sterkt på høyere utdanning og forskning, lærerutdanning, styrking av lærlingtilskuddet, grunnfinansiering av høyere utdanning og forskningssatsingen. Er SV enig i at det nå omsider er på tide med en slik skikkelig satsing på kunnskapssamfunnet i Norge?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2013-11-26:
Hvor du står i politikken avgjør hvem du lytter til, var et sitat som gikk igjen i Lysbakkens innlegg – et godt sitat. Da Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen la fram sin tilleggsproposisjon, hadde de økt engangsstøtten med 2 500 kr. Gjennom forhandlinger her i Stortinget klarte vi å øke den ytterligere med 1 000 kr – en samlet økning på 3 500 kr. Økt engangsstøttebeløp er avgjørende for å rette opp den store urettferdigheten som er mellom dem som er utenfor arbeidslivet og dem som er innenfor – studenter eller andre unge som foreløpig ikke er kommet inn i arbeidsmarkedet. Det er jo slik at hvor man står i politikken, avgjør hvem man lytter til. Kristelig Folkeparti har lyttet til dem som er utenfor arbeidslivet i denne fasen – et viktig første steg. Det er slik at SV og Kristelig Folkeparti har vært allierte i denne saken. Er det slik at jeg fortsatt kan forvente en alliert partner i dette? Det avgjørende er jo hvem man lytter til, og vil dere fortsatt lytte til dem som er utenfor arbeidslivet?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg har alltid vært, og er fortsatt, opptatt av at det er flere grep vi må gjøre i norsk økonomi. Det ene er at vi må tørre å prioritere det viktigste først. Det har vi i Fremskrittspartiet alltid gjort i våre alternative budsjetter, og det gjør denne regjeringen i sitt budsjettforslag ved at vi tør å prioritere ned noen oppgaver for å satse mer på andre. I tillegg bruker vi 15 mrd. oljekroner neste år. Det er godt tilpasset norsk økonomi, særlig fordi det er tiltak som stimulerer til vekstfremmende skattelette, som vil være bra for norsk økonomi fremover. Det er også virkemidler Fremskrittspartiet alltid har vært for. I tillegg var intensjonen da handlingsregelen i sin tid kom, og som alle partiene i Stortinget sluttet seg til, at man primært skulle bruke oljepenger i økonomien på vekstfremmende tiltak: på skattelettelser og på investeringer i infrastruktur, forskning og utdanning. Det gjør denne regjeringen, og det er fullt i tråd med det Fremskrittspartiet har stått for i mange år.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Det siste representanten Gahr Støre påstår, er feil. Fremskrittspartiet har i sine to siste alternative statsbudsjetter hatt en moderat bruk av oljepenger, som man har ment har vært godt tilpasset den økonomiske situasjonen. Fremskrittspartiet har alltid sagt at vi må vurdere den økonomiske situasjonen fra år til år, både når vi porsjonerer ut skatte- og avgiftslettelsene, når vi vurderer hvor mye mer penger vi skal bruke og når vi vurderer hvilke kutt vi skal gjennomføre. Jeg mener at det budsjettet som blir vedtatt av Stortinget i dag, er et budsjett som er godt tilpasset situasjonen i norsk økonomi. Jeg merker meg også at partene i arbeidslivet mottok dette budsjettet med betydelig grad av lettelse. De var fornøyd med mange av tiltakene regjeringen har lagt frem. De mener dette er et budsjett som er godt tilpasset situasjonen, ikke minst for å møte en del av de utfordringene norsk næringsliv står overfor. Det er jeg meget godt fornøyd med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
La meg først si at jeg er veldig glad for at representanten Syversen setter pris på finansminister Jensen. Det kan jo være fordi Fremskrittspartiet nå får anledning til å gjennomføre mye av den politikken vi har jobbet for gjennom 40 år i opposisjon. Jeg veldig glad for at vi nå for første gang har klart å fjerne en av de kanskje mest forhatte avgiftene i Norge – arveavgiften. Så til spørsmålet om konjunkturbildet fremover. Det er selvsagt helt avgjørende viktig at regjeringen følger den utviklingen tett og nøye. Vi mener at det budsjettet som blir vedtatt i Stortinget i dag, er godt tilpasset den økonomiske situasjonen. Ingen anslag som er kommet, verken fra NHO eller andre, indikerer noe annet. Men det vi fanger opp, er en stemning. Vi kan ikke lage budsjettet basert på stemning – vi lager budsjettet basert på fakta. Derfor vil regjeringen følge situasjonen nøye fremover og komme med forslag til endringer i revidert, hvis situasjonen skulle endre seg.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Hvis jeg ikke husker feil, er den beregnede skatte- og avgiftslettelsen på om lag 7 mrd. kr for neste år, og det er lettelser som går i riktig retning, sett med regjeringens øyne. Det er nødvendig og riktig med skattelettelser nå for å stimulere til flere norskeide bedrifter og arbeidsplasser. Det er viktig å styrke muligheten for å skape flere arbeidsplasser rundt omkring i vårt land, også i distriktene, som jeg er vant til at representanten Slagsvold Vedum er opptatt av. Da handler det om å styrke mulighetene for å reinvestere i egne bedrifter, og et av de viktigste virkemidlene vi kan ta i bruk for å gjøre det, er å redusere formuesskatten, men selvsagt er det også viktig at vi fjerner arveavgiften, som har skapt store utfordringer, særlig knyttet til generasjonsskifte i familieeide bedrifter.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg er veldig glad for at noe av det de fire samarbeidspartiene er enige om, er behovet for å forenkle, avbyråkratisere og effektivisere Norge. Vi ser og har sett over tid at en ganske unødvendig stor andel av skattebetalernes penger har gått til oppgaver som andre kan løse billigere og bedre, som har skapt mer byråkrati, og som oppfattes som problematiske både for næringsdrivende og for husholdningene. Det vil denne regjeringen gjøre noe med, i samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre. Jeg er innstilt på å bidra til å informere Stortinget løpende om de endringer som faktisk gjennomføres fra regjeringens side. Noe kan gjennomføres gjennom forskriftsendringer og tiltak som det tilligger regjeringen å gjøre, andre ting må vi legge frem for Stortinget for nærmere gjennomgang og vedtak. Jeg er sikker på at vi gjennom det gode samarbeidet som er mellom de fire partiene, kommer frem til mange og gode forenklingstiltak i ukene, månedene og årene som ligger foran oss.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg har ikke hevdet at det er dynamiske effekter av å fjerne arveavgiften. Jeg har snarere tvert imot vært opptatt av den virkningen det har for bedrifter som ellers ville blitt solgt til utenlandske eiere, på grunn av en del utfordringer man har hatt med generasjonsskifte i bedriftene som følge av arveavgiften. Derfor er det fornuftig å ta den bort. Det er en forhatt avgift, både for enkeltmennesker og husholdninger og særlig for familieeide bedrifter, som har opplevd dette som en krevende tilleggsbelastning i en ellers trang økonomisk hverdag. Så jeg er veldig godt fornøyd med at regjeringen nå fjerner en avgift som er forhatt ute blant det norske folk, og som nå blir borte som følge av at vi har fått en ny regjering og et nytt politisk flertall. Så til spørsmålet om skatt. Det er slik at OECD og en lang rekke andre anbefaler reduserte skattesatser på både kapital og arbeid for å stimulere til økonomisk vekst. Det er det denne regjeringen gjør, og vi har god tro på at dette vil gi gode resultater.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg har lyttet ganske inngående til den 13 timer lange debatten som Stortinget har hatt om statsbudsjettet for 2014. La meg begynne med å si at jeg er veldig glad for at det budsjettet Stortinget vedtar i dag, er et budsjett som er godt tilpasset den økonomiske situasjonen i Norge. Det er et budsjett som åpner for vekst i fastlandsøkonomien neste år, som holder sysselsettingen høy og arbeidsledigheten lav. Det er bra. Så er det flere av representantene som i sluttspurten nå har antydet at de har kommet med utfordringer gjennom denne debatten. Jeg må innrømme at jeg egentlig ikke har hørt så veldig mange utfordringer. Jeg har hørt rød-grønne politikere som er litt misfornøyd med at landet har fått en ny regjering, men en opposisjon som er litt i villrede om hva de egentlig skal kritisere den nye regjeringen for. På den ene siden får regjeringen kritikk for at vi ikke har gjort nok, for at vi ikke har innfridd nok av valgløftene som vi ga gjennom valgkampen. På den andre siden får regjeringen kritikk for det stikk motsatte, nemlig at vi gjør for mye for fort. Det forteller meg at regjeringen antakelig har laget et budsjett godt tilpasset den økonomiske situasjonen. Jeg merket meg også at Støre faktisk fra denne talerstolen mente at finansministeren hadde uttalt seg klokt om de økonomiske utsiktene for neste år. Det er jeg helt enig i at finansministeren har gjort! Men det jeg har lyst til å si til debatten om markedsøkonomi, er at det er ingen annen økonomisk teori som har løftet flere mennesker ut av fattigdom verden rundt enn markedsøkonomien – ingen annen. Derfor er det ikke noe som kan trumfe markedsøkonomiens fortreffeligheter, og derfor er jeg glad for at denne regjeringen tror på markedsøkonomien og har tenkt å følge de grunnleggende teoriene i markedsøkonomien, rett og slett fordi det skaper vekst, det skaper sysselsetting, det skaper arbeidsplasser, og det skaper kanskje mest av alt stolte individer som tror på seg selv, individer som kan leve av egen inntekt, som kan ta hånd om egen familie, som tør å tro på fremtiden, som tør å skape egne arbeidsplasser, som tør å satse på fremtiden. Jeg er stolt av å være del av en regjering som legger til rette for det, og det kommer regjeringen til å gjøre mer av i årene som kommer.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg skulle ønske at representanten hadde hatt den samme bekymringen da hun selv satt i regjering, for dette er altså en utvikling der antall flyktninger som nå har sittet i mottak, bare har økt fra 2006. Det er min oppgave som inkluderings- og integreringsminister, sammen med kommunene, å få bosatt disse flyktningene. Denne regjeringen har tatt grep. Vi har styrket integreringstilskuddet, slik at de pengene som lå til egenandelen, er lagt over til integreringstilskuddet. Integreringstilskuddet er noe som kommunene etterspør en økning av, slik at vi kan dekke flere av de utgiftene de har til bosetting. Så vet vi også at vi er nødt til å gjøre en forenkling i den ordningen, slik at det blir enklere for kommunene å få ut disse midlene for å få styrket integreringen ute i kommunene.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg takker representanten Grande for lykkønskninger og er glad for at han har brukt helga på å lese om statsråden i Magasinet i Dagbladet. Når det gjelder mitt engasjement for barn i denne salen, vet representanten Grande veldig godt at det er viktig for meg, og det har vi vært i mange debatter om før. Jeg er veldig glad for at vi fikk på plass en diskrimineringslov rett før sommeren som alle partiene sto bak. Noe av kritikken av diskrimineringsloven, som ble fremmet av den foregående regjeringen, var at vi ikke hadde en helhetlig diskrimineringslov. Det skal denne regjeringen nå ta fatt i ved å fremme en egen antidiskrimineringslov, en universell antidiskrimineringslov. Den ivaretar også diskriminering av homofile. Så vet vi at det er mange husmødre der ute som ikke blir verdsatt for det arbeidet de har gjort med å være hjemmeværende i en periode, og det har vært viktig for meg som statsråd å påpeke at vi skal anerkjenne dem som gjør andre valg enn det som den foregående regjeringen hele veien proklamerte var det beste for familien.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg takker for spørsmålet og er veldig glad for at det ligger en sak om adopsjon til behandling i Stortinget som skal være med på å forenkle en del prosedyrer for dem som adopterer. Det tror jeg er noe av det en etterspør, samtidig som en får mer lik behandling over hele landet. Så registrerer jeg at representanten Bekkevold etterspør økning i adopsjonsstøtten. Det var viktig for regjeringen, i samarbeid med både Kristelig Folkeparti og Venstre, å øke engangsstønaden og kontantstøtten, og jeg registrerer at adopsjonsstøtten ikke var på lista over prioriterte mål for verken Kristelig Folkeparti eller Venstre når det gjelder det endelige budsjettet.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg må jo si at jeg er rett og slett overrasket over de rød-grønnes manglende tro på fedrene og på mennene i Norge, at ikke de har tro på at særlig mennene ønsker å ta sin del av permisjonen. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen styrker i samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti altså den valgfrie delen av foreldrepermisjonen. Vi styrker denne ved at foreldrene nå selv kan få fleksibilitet og velge hvem som skal være hjemme med barnet. Det vil også si at foreldrene selv får mer samvær med sine barn. Så vil jeg understreke at det er ingen i dag som vet helt hvordan endringene vil slå ut. Det kan ta mange år før vi ser det. Men jeg vil oppfordre både menn og kvinner til å ta sin del av foreldrepermisjonen. La oss nå håpe at det kanskje blir sånn at det blir mennene som tar mer permisjon enn det kvinnene gjør. Så jeg er ikke så bekymret som representanten her gir uttrykk for.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg tror alle vi er enige om at vi trenger god kompetanse i barnevernet, slik at de som faktisk jobber med disse barna, har kompetanse til å gi rett tilbud til de barna som trenger det. Vi har sett så altfor ofte at når staten går inn og overtar ansvaret for barna, har vi ikke klart å gi dem et bedre tilbud enn det de hadde før. Det er noe som kommer til å være satsingsområdet til denne regjeringen, og jeg er veldig glad for at Venstre er med på laget og har sikret flertall for at vi nå har styrket kompetansen og også barnevernspedagogutdanningen til det nivået som nå foreligger i dette budsjettet.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg har lyst til å minne representanten Serigstad Valen om at det faktisk har vært valg. Det handler om politikk, og det tror jeg vi er veldig klar over begge to. Velgerne til både Høyre og Fremskrittspartiet har sagt helt klart at de ønsker en ny retning – de ønsker mer fleksibilitet og valgfrihet for familiene. Og vi har altså tillit til familiene. Vi har tillit til at familiene klarer å foreta den fordelingen av de foreldrepermisjonsukene uten at vi som politikere skal blande oss inn i det. Så er det viktig å få fram at det faktisk er en styrking for barnet, fordi det er flere barn som nå får samvær med sine foreldre ved at man har større valgfrihet. Det er viktigere at barnet får være hjemme med en av foreldrene enn at en av dem må ut i arbeid på grunn av at man ikke kan overta de ukene som det var en kvote på.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
Det var interessant å høre Hornes bekymring for de barna som er under barnevernets omsorg. Jeg har merket meg med interesse at regjeringen har invitert kommunene til en bosetningsdugnad for flyktninger og har sendt brev til alle landets kommuner. Jeg har også merket meg at i Justisdepartementets budsjett står det at man regner med at det kommer om lag 3 000 nye flyktninger til Norge neste år. Hvordan henger det sammen med at regjeringen kutter i bevilgningene til integrering? Og hvordan henger det sammen med at man kutter 20 pst. i tilskuddet for enslige mindreårige asylsøkere?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
Både statsministeren, kommunalministeren og Høyres parlamentariske leder har på forskjellige måter prøvd å forklare oss hvilke nye ideer Høyre har når det gjelder å fjerne det statsrådens partifelle, representanten Hofstad Helleland, har omtalt som en rigid og gammeldags ordning når det gjelder barnehageopptak. Rullerende barnehageopptak dreier seg ikke om nytt lovverk eller pålegg til kommunene, har vi hørt. Det dreier seg heller ikke om penger, og det kan vel heller ikke være en ny idé at kommuner fyller opp de ledige plassene de har. Det opplevde jeg med min datter for 23 år siden. Hvilke nye løsninger er det man har tenkt ut, i de fire årene man har fortalt oss om nye ideer og bedre løsninger? Er det økte barnehagepriser som skal frigjøre plasser, eller er det 23 000 kr i kompetansemidler hver kommune får, som står i veien for å gjennomføre en ny ordning.