Ingjerd Schou (Høyre), 2018-05-29:
En vesentlig del av Nordisk råds arbeid dreier seg om å styre det nordiske samarbeidet. Samarbeidet er omfattende. Jeg tror man med ydmykhet også skal se at vår del av verden – og det samarbeidet som bl.a. Nordisk råd er tuftet på og også gir som resultat –er noe av det mest fredelige hjørnet i verden. Nordisk råd ble etablert i 1952. Det har lang tradisjon. Parlamentarikere i Norge, Sverige, Danmark, Finland og Island deltar i dette arbeidet, men det gjør også representanter fra det lokale parlamentet i det som er selvstyrte områder, som Færøyene, Grønland og ikke minst Åland, som også er en del av dette samarbeidet. Den internasjonale situasjonen tilsier at det er et behov for nettopp å få til et tettere samarbeid. Det er spesielt viktig at Norden tydelig støtter opp om det overnasjonale samhold og samarbeid når Europa står i en krevende brytningstid. Det er vel verdt å merke seg at etterspørselen etter nordiske løsninger, f.eks. innen likestilling og klima, er større og bredere enn noen gang. Norden har et unikt internasjonalt omdømme og er også synlig på viktige internasjonale arenaer. Samarbeidet i Norden spenner stadig dypere, både i offentlig og i privat sektor. Det er positivt at arbeidsmarkedet i Norden er integrert, at det fungerer stadig bedre, og at det er enklere å bo i ett land og arbeide i et annet og bevege seg mellom de ulike landene. Det er også verdt å se hen til at regjeringen nettopp vil satse videre på å utvikle nordisk kjøpekraft, men også omstillingsevne, og kan i så måte vise til «Norden i omstilling» som et hovedsatsingsområde under nettopp 2017-formannskapet i Nordisk ministerråd. Satsingen på et strategisk nordisk partnerskap i Europa og på utenrikspolitikken er også blitt viktigere, som følge av en mer uforutsigbar internasjonal utvikling. Det nordiske regjeringssamarbeidet skal også være praktisk. Det skal være nyttig. Det skal utgjøre en forskjell for folk. Det skal merkes i hverdagen at vi har et arbeid i Nordisk råd som mellom venner og naboer har for øye at det nettopp skal bli enklere for folk, men at det også skal utgjøre en forskjell. Løsning av grensehindre og styrking av mobilitet er fortsatt en viktig praktisk del av dette samarbeidet, ved at vi også anerkjenner at det er et felles språk og en felles kultur, og at det har stått sentralt i Norden at det er felles verdier, og slik sett også representerer det som kan oppfattes som og kalles lim i samarbeidet. Den viktigste satsingen i samarbeidet i 2017 har vært innen de allerede etablerte prosesser på en rekke samfunnsområder, så Nordisk råds arbeid spenner bredt og dypt. Det har vært en rekke sentrale områder i det norske formannskapet for 2017. Særlig har komiteen i sin behandling av saken merket seg at Nordisk ministerråd etter norsk initiativ har satt i gang en utredning, nettopp for å se på og analysere behov og potensial for en norsk finansieringsordning for risikoinvestering i bedrifter i en tidlig fase. Videre har vi i vårt arbeid merket oss de erfaringer med nordisk samarbeid som ble presentert på det nordiske statsministermøtet som fant sted i Bergen i fjor. Det er verdt å se fram til resultatene av et nordisk program for reduksjon av plastavfall, materialgjenvinning, effektive avfallssystemer, marin forurensning av mikroplast og dessuten økt kunnskap om biobaserte og nedbrytbare alternativer til plast. Dette er et arbeid som er svært viktig. Det er nødvendig og viktig å se hen til at vi samarbeider i Nordisk råd om dette, og at det følges opp av regjeringene. Det er viktig at Nordisk ministerråd arbeider med samferdsel og kommunikasjon, bl.a. for å se om det er mulig å utvikle en jernbanestruktur på tvers av de landegrensene som berøres av dette. Det er også verdt å merke seg at den norske vektleggingen av Norden i Europa under formannskapet reflekterer regjeringens prioritering av europapolitikken, og også følger opp de ambisjoner som Finland satte på dagsordenen da de hadde formannskapet, «mer nordisk nytte i EU». Og det er vel verdt å anerkjenne at Nordisk ministerråd har fått et nytt arktisk samarbeidsprogram, som er kalt Nordisk partnerskap for Arktis, nettopp for den perioden som vi er inne i nå, fra 2018 og fram til 2021. De nordiske lands ulike tilknytning til NATO og EU setter også visse begrensninger for hvor langt det nordiske samarbeidet kan gå på enkelte områder. Samtidig bidrar det stadig nærmere samarbeidet mellom NATO og EU, Finlands og Sveriges nære samarbeid med NATO og Norges nære samarbeid med EU til at mulighetene for nordisk samarbeid blir større enn tidligere. Nettopp i en situasjon som vi internasjonalt er i nå, er det av stor viktighet og betydning.