trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2021-02-24:
Dette er jo feil. Det forelå DNA-test som bekreftet morskapet og bekreftet statsborgerskapet, ellers kunne vi ikke gjennomført den operasjonen vi gjorde, på samme måte som da vi hentet fem foreldreløse barn til Norge i juni 2019, og måtte DNA-teste disse barna for å være sikre på at de var norske borgere. Det skiller seg ikke i denne saken fra andre saker. Hvis det er sånn at representanten Engen-Helgheim har enkeltsaker han er kontaktperson for, anbefaler jeg at han tar kontakt med Utenriksdepartementet om de sakene, dersom det er noe vi kan bistå med.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2021-02-24:
Her var det mange ulike premisser, men jeg er jo veldig glad for at representanten Knag Fylkesnes nå har engasjert seg i nordområdemeldinga, for da vi presenterte nordområdemeldinga, var representanten mest opptatt av å rakke ned på valget av stedet for å presentere den, nemlig hos Trasti & Trine i Alta, som er et fantastisk godt eksempel på både næringsliv og hvordan man skal utvikle bolyst i nord. Så har denne stortingsmeldinga en del som tidligere nordområdemeldinger ikke har hatt, og det er delen som handler om utviklinga i Nord-Norge. Det har eksplisitt vært utelatt av nordområdemeldinga som ble lagt fram da SV satt i regjering, og fra denne regjeringas side mener vi at det er et viktig element i det å forme nordområdepolitikken, som handler om både det utenrikspolitiske og det innenrikspolitiske. Fra norsk side har det alltid vært sånn at vi har vært opptatt av et veldig aktivt nordområdediplomati for å hevde våre interesser i nordområdene. Samtidig sier regjeringa i denne meldinga at noe av det viktigste vi kan gjøre, og en god investering for å hevde både våre suverene rettigheter og ikke minst vår posisjon i nordområdene, er et aktivt og livskraftig Nord-Norge. Det er en av grunnene til at vi inviterte et ungdomspanel på 50 ungdommer til å peke på nettopp hva det er som skaper bolyst, hva som gjør at man blir boende i landsdelen, og ikke minst hvordan man skal klare å utvikle det enorme ressursgrunnlaget som finnes. Det andre vi gjorde, blant mange andre ting, var å beslutte et fond for næringsutvikling og investering. Det er et fond som har vært etterspurt. Forrige gang man gjorde det, fungerte det ikke helt. Denne gangen har vi stor tro på at det skal fungere, og en av grunnene til at vi tar med det forslaget, er at da halve regjeringa i september var på rundreise med statsministeren i spissen, var et av innspillene vi fikk mest og oftest: Hvordan skaffe mer kapital til bl.a. å starte bedrifter? Det vil gi bolyst og boattraktivitet.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2021-02-24:
Jeg trekker tilbake det jeg sa om at representanten Knag Fylkesnes har lest nordområdemeldinga, for det kan han åpenbart ikke ha gjort. For det første ligger hele innspillet fra ungdomspanelet ved, men det er også tatt inn i selve meldinga, og det følges opp i budsjettet. Det var hele poenget med å gjøre det også – bl.a. et gründerfond for unge, som er et av de tiltakene vi diskuterte med ungdomspanelet. Vi har mange ulike tiltak, innen både kultur, utdanning og næring, som er direkte konsekvenser av de innspillene vi har fått gjennom to års arbeid med meldinga, gjennom over hundre møter med ulike aktører i nord. Jeg opplever, i motsetning til representanten Knag Fylkesnes, at det er stor entusiasme for mange deler av dette i nord. Det vil alltid være noen som er uenig i noe, men det bildet som tegnes, er rett og slett ikke riktig. Det er ikke sånn at representanten Knag Fylkesnes bare rakket ned på meldinga – han kalte vår lansering en «olufisering». Jeg syns det er en ganske spesiell påstand, når vi er på et av de stedene i Alta hvor man virkelig får til næringsutvikling, og man virkelig får til bolyst.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2021-02-24:
Som representanten er inne på, tar vi denne problemstillingen veldig alvorlig, og statsråd Ropstad har også forklart hvordan regjeringa jobber med dette. Det er en problemstilling som ikke er unik for Norge, og det gjør at vi også følger det internasjonale bildet på dette. Vi jobber fra UDs side sammen med BFD for å legge kriteriene for dette i lovs form. Det er rett og slett fordi det er en komplisert prosess, det er ikke en veldig rettlinjet prosess, derfor jobber vi også sammen for å finne gode kriterier. Jeg vil også legge til at tros- og livssynsfrihet er en problemstilling regjeringa prioriterer veldig høyt i utenriks- og utviklingspolitikken. Vi har mangedoblet støtten til dette arbeidet globalt, fordi vi ser at tros- og livssynsfrihet – og også retten til ikke å tro – nå er under sterkt press veldig mange steder. Vi opplever også at det er en slags første indikator på at det går feil vei med andre menneskerettigheter når den type rettigheter settes under press.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2021-02-24:
Her var det som vanlig mye, og representanten Tybring-Gjedde lar ikke en spørretime gå fra seg uten å gjøre kobling mellom sikkerhetsrådsmedlemskapet og omtrent alt han mener er vondt og vanskelig, heller ikke denne gangen. Det er verken statsråd Ropstads eller min oppfatning at vi ikke får dette til, men siden dette ble vedtatt direkte i komité og dermed ikke har noen forarbeider eller særlig annet knyttet til seg, er det rett og slett en komplisert oppgave å finne de riktige kriteriene sånn at vi er sikker på at vi treffer riktig for å oppfylle Stortingets vedtak. Norges arbeid for tros- og livssynsfrihet internasjonalt er viktig, og det er ikke noen motsetning mellom det og samtidig å jobbe med denne problemstillingen – som altså regjeringa nå holder på med og følger opp Stortingets vedtak.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2021-02-24:
Det er Justis- og beredskapsdepartementet som har ansvar for sikkerhetsloven, som representanten godt vet. I denne saken forholder vi oss til at Nærings- og fiskeridepartementet har sagt at dette er en transaksjon, en kommersiell avtale, og det er også sånn at Forsvarsdepartementet da må vurdere de avtalene de har om f.eks. bygging og vedlikehold, og hvilke selskaper de ønsker å bruke. Når det er sagt, er det generelt sånn at dette er en problemstilling regjeringa vurderer løpende. Det er i dagens sikkerhetspolitiske situasjon også viktig at man både har et våkent øye på sikkerhetsloven og til enhver tid forsikrer seg om at sikkerhetsloven er dekkende for de behovene vi har. Da vi lagde ny sikkerhetslov, som trådte i kraft 1. januar 2019, var det 20 år siden forrige sikkerhetslov ble lagd. Den tok ikke høyde for denne type problemstillinger. Det vi nå har gjort med loven, og det som var hele hovedpoenget med loven, var å sørge for at i dagens situasjon må de virksomhetene som er underlagt sikkerhetsloven, også være underlagt en klausul, en hjemmel som gjør at man f.eks. i en gitt situasjon kan stoppe en transaksjon med et selskap som er underlagt sikkerhetsloven. Men utover det er det altså Nærings- og fiskeridepartementet og Justis- og beredskapsdepartementet som har ansvaret for disse sakene.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2021-02-24:
Representanten Enger Mehl er opptatt av hva Forsvaret har uttrykt bekymring for, og Forsvarsdepartementets mening rundt det, og det må rettes til forsvarsministeren. Jeg har ikke innsikt i hvilken bekymringsmelding Forsvaret eventuelt har levert, og det spørsmålet må derfor stilles til forsvarsministeren. Når det er sagt, er det, som jeg sa, en viktig prioritering for regjeringa å bidra til at vi har lovgivning og lovhjemler som gjør det mulig å ha veldig stramme rammer rundt kritisk infrastruktur, oppkjøp osv., og det har vi også gjennom den sikkerhetsloven som ble vedtatt. Vi ligger i Norge ganske langt framme sammenlignet med mange andre land med tanke på hjemler til f.eks. å stoppe et oppkjøp eller erverv av andeler. Det mener vi er viktig, fordi også med dagens teknologiske utvikling er det ofte helt andre vurderinger som må gjøres enn det var den gangen sikkerhetsloven var relativt ny, altså den gamle sikkerhetsloven, som ikke kunne ta opp i seg denne type vurderinger, og som heller ikke hadde tilstrekkelige hjemler.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2021-02-24:
Jeg må bare få gjenta at det er Justis- og beredskapsdepartementet som har ansvaret for sikkerhetsloven og Forsvaret og Forsvarsdepartementet som må svare på spørsmål knyttet til eventuelle vedlikeholdsavtaler eller hvordan de vurderer dette. Det har ikke jeg inngående kunnskap om, og det er derfor viktig å holde på den arbeidsdelingen som er. Jeg vil bare gjenta det jeg sa til representanten Enger Mehl, nemlig at regjeringen er generelt årvåken når det gjelder disse problemstillingene, for det er en utvikling som går i retning av at dette er et område som blir stadig mer komplisert, der det er stadig flere aktører inne, og der vi fra norsk side til enhver tid er interessert i at vi selvfølgelig både har god kontroll, og at de virksomhetene som er underlagt sikkerhetsloven, følger sikkerhetsloven. Vi har også et oppdatert og moderne regelverk, som vi til enhver tid også må vurdere om må oppdateres ytterligere, eller om det må legges til ting for at det skal kunne være i takt med utviklingen.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2021-02-24:
Det er faktisk ikke mulig for meg å gi et svar på hva forsvarsministeren har sagt eller gjort i møter med representanten Tybring-Gjedde. Da må igjen spørsmålet rettes til forsvarsministeren. Som jeg har vært inne på i alle mine foregående svar, er sikkerhetsloven det viktigste verktøyet vi har. De virksomhetene som faller inn under sikkerhetsloven, har altså bestemte forpliktelser etter den loven. Det er alltid viktig å være årvåken om enkeltland, enkeltoppkjøp, erverv av andeler osv. kan komme i strid enten med sikkerhetsloven eller av andre årsaker ikke være i tråd med norske interesser, men det er altså sikkerhetsloven som er den juridiske rammen rundt, og som eventuelt kan stoppe et oppkjøp.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-24:
Mitt spørsmål går til utanriksministeren. Befolkningsutviklinga i Nord-Norge er alarmerande. Ifølgje ferske tal frå SSB er Troms, Finnmark og Nordland dei fylka som har hatt størst befolkningsnedgang, og aller verst er det i det høge nord. «Kommunane som har utgjort dagens Troms og Finnmark har ikkje hatt ein større samla nedgang sidan 1997», skriv SSB. Det kom ut 23. februar i år. Dette skjer samtidig som regjeringa i både Sundvolden-plattforma og Granavolden-plattforma slår fast at nordområda er Noregs viktigaste utanrikspolitiske og strategiske ansvarsområde. I nordområdemeldinga vi har til behandling i Stortinget no, skriv regjeringa: «Norske interesser i Arktis og nordområdene må hevdes gjennom et livskraftig og kompetent Nord-Norge. Det er av nasjonal, sikkerhetspolitisk betydning at det bor folk i nord, og at samfunnene er sterke og robuste.» Likevel skjer det altså ein kraftig befolkningsnedgang som ikkje har vore større sidan 1997, og som beviseleg har akselerert under denne regjeringa. I dette perspektivet er det nedslåande å lese nordområdemeldinga, for ho beskriv utfordringane i Nord-Noreg i detalj, ope og ærleg, men så er ho nærmast ribba for verkemiddel for korleis ein skal kunne betre livsgrunnlaget til folk i nord. Dette vert påpeikt ikkje berre av SV; det er sjølve gjennomgangstonen i alle svara frå høyringsinstansane til regjeringa. Her er det mykje beskriving og lite handling. Mitt spørsmål til utanriksministeren er rett og slett: Viss det er av «nasjonal, sikkerhetspolitisk betydning at det bor folk i nord», kvifor sørgjer da regjeringa for den største befolkningsnedgangen sidan førre tusenår?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-24:
Det er heilt riktig at eg rakka ned på nordområdemeldinga, som mange andre gjorde, for ho er heilt innhaldslaus. Ho beskriv ting godt i detalj, men når det kjem til stykket er det veldig lite innhald i ho. Dermed sit ein igjen med ei storhending, der ein skal vise fram det eksotiske i Nord-Noreg, og ikkje peike på vegen framover. Eg kritiserte ikkje stad – eg kritiserte meldinga. Spinndoktorane i Høgre ønskjer å gjere det til noko anna enn det var, men det var det altså ikkje. Det er veldig interessant at statsråden trekk fram ungdomspanelet, for det er veldig frigjerande å lese meldinga deira, som ligg heilt nedst i dette dokumentet – som eit vedlegg. Ungdomane beskriv nettopp at det må bli mindre pomp og prakt: «Det må ikke bare være prat og arrangement. Vi unge trenger noe å se frem til, noe som skjer med jevne mellomrom, ikke bare en engangshendelse med pomp og prakt, og så drar alle. Tiltak og tilbud må være varige.» Kjem regjeringa til å følgje opp dei innspela som ungdomane har kome med? Ingenting om dette står i nordområdemeldinga. Skal dei berre bli høyrde og gløymde?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-24:
Vi kan gå vidare med «olufiseringa» og stille dei neste spørsmåla til fiskeriministeren. Fiskeri er ei berande næring i nord, og avgjerande for utviklinga av landsdelen. Også der har vi sett ei veldig sentralisering – vi har sett det på veldig mange område i denne regjeringsperioden, anten det har vore utdanningssentralisering, kommunane, fylka, politiet, Nav, Innovasjon Noreg, kutt i og svekking av beredskap, næringsmiddel. Lista er lang. Men spesielt på fiskerifeltet har vi sett ein kolossal konsentrasjon av eigarmakt, og ei flytting av verdiar. Nofima har nyleg peikt på den utviklinga. Dei har kome med ein rapport, som blei lagt ut i romjula. Rapporten viste at Bærum er blant dei kommunane som tener aller mest på verdiskaping innan fiskeri i nord. Dei ligg vesentleg over Båtsfjord, dei er større enn Myre og så vidt slått av Tromsø. Ser fiskeriministeren at den utviklinga er negativ for landsdelen – at mykje av verdiskapinga går til andre stader enn der det er fiskeri?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-24:
I det tidlegare innlegget som statsråden hadde, var det snakk om at det var gullår for fiskerinæringa: Det er riktig, men gullår for kven? Det bakgrunnstala her viser, er at den verdiskapinga som blir generert langs kysten, kjem heilt andre stader av landet til gode. Vi snakkar ofte om Båtsfjord og utviklinga der, men Oslo drar altså inn fem gonger meir av verdiskapinga som skjer i fiskeria, enn det Båtsfjord gjer, som er eit veldig viktig fiskevær i nord. Øksnes med Myre har berre bitte litt større del av verdiskapinga enn Oslo, men blir slått av Bærum, som er nesten like stort i å hente inn verdiskapinga. Vi veit at det er ikkje eit einaste fiskemottak og ikkje ein merd i Bærum, men likevel drar dei inn meir av verdiskapinga. Denne utviklinga har akselerert under denne regjeringa. Korleis skal ein byggje nordområda viss verdiane som blir skapte der, blir trekte ut av landsdelen? Det er ei stor utfordring for fiskeriministeren. Korleis skal han snu den negative utviklinga der, viss han ser på det som negativt?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-24:
Poenget her er at ein større og større del av det arbeidet som skjer langs kysten og verdien av det, kjem andre stader av landet til gode, fordi ein har organisert fiskerinæringa på denne måten. Viss ein verkeleg skal få bulyst og utvikling av landsdelen i nord, må ein jo snu den utviklinga – sjølvsagt på andre område også. Viss ikkje står ein berre igjen med ei svekking av kystsamfunna, som Riksrevisjonen har påpeikt at dagens fiskeripolitikk fører til. Her må det radikale grep til, viss ikkje fortset den negative befolkningsutviklinga, som utanriksministeren ikkje har til hensikt å gjere noko særleg med. Så spørsmålet til statsråden er: Når kjem ein tilbake til Stortinget med radikale grep som snur utviklinga? Vil ein gjere det med denne regjeringa, eller er det sånn som mange seier, at det einaste ein kan vite sikkert med dagens regjering, er at stadig meir hamnar utanfor landsdelen?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-02-24:
Mitt spørsmål går til barne- og familieministeren. Det er uten tvil ungene og de mest sårbare blant ungene som betaler den største prisen for koronapandemien og nedstengninger. Et fra før overfylt barnevern uten nok folk er et eksempel på hvor ille det nå er fatt. Barn og unge som trenger spesiell innsats for å få sine behov ivaretatt, og deres foreldre, har gjennom de ulike nedstengningene opplevd at avlastningstilbud og nødvendig oppfølging har blitt tatt fra dem helt eller er blitt drastisk redusert på grunn av smittevernhensyn. Mange foreldre rundt omkring og ungene deres er veldig slitne nå. I vår forsikret barneministeren om at regjeringen sørget for at alle kommuner både skulle være i stand til, og også bli fulgt opp på, å opprettholde avlastningstilbud og hjelpetilbud og å finne andre og likeverdige løsninger der smittevernhensyn ga behov for endringer. De skulle altså få behovene sine ivaretatt. Det har ikke skjedd. Både foreldregruppa Løvemammaene og en undersøkelse fra Handikappede Barns Foreldreforening viser et grovt sprik mellom barneministerens løfte og virkeligheten for disse ungene og foreldrene. Foreldre og unger har mistet all støtte, møter stengte i stedet for åpne dører, og fortvilte ansatte i kommuner rundt omkring har ropt på ressurser for nettopp å kunne håndtere dette gjennom krisen. Hvorfor har ikke barneministeren klart å se til at løftet hans om at de mest sårbare ungene våre skulle få behovene sine ivaretatt samtidig som man ivaretok smittevernet, er blitt holdt?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-02-24:
Det er ingen tvil om at det er et skrikende behov ute i kommunene for å få refundert de merutgiftene man har i alle samfunnssektorer gjennom koronapandemien. Det er barneministeren og regjeringens oppgave å sørge for at kommunene er i stand til å gi innbyggerne sine den mest grunnleggende velferden. Jeg er svært bekymret over de historiene vi får høre, om at de mest sårbare ungene og foreldrene til disse ungene som fra før har det tøffest, også før pandemien, nå gjennom krisen har opplevd å miste støttetiltak, miste avlastning og er utslitt. Barneministeren garanterte at han skulle se til at disse kom til å få sine behov ivaretatt gjennom krisen. Det har ikke skjedd. Så hører jeg statsråden sier at han er oppmerksom på dette, og det er flott, men jeg lurer da på: Hva har statsråden og regjeringen gjort for å kartlegge hvordan praksisen har vært ute i kommunene og i bydelene i de største byene for å ha oversikt nok til å kunne gå inn med ekstra ressurser og pålegg der barn og foreldre ikke får sine behov ivaretatt?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-02-24:
Ja, vi kan se framover, for det er ingen grunn til å tro at de siste lokale tilfellene av nedstengninger er over under denne pandemien, det kommer til å fortsette. Hver gang det skjer, er det disse ungene og disse foreldrene det kommer til å gå hardest ut over. Statsråden skryter av bevilgningene til kommunene. Det er en virkelighet som kommunepolitikerne og de ansatte i kommunene ikke kjenner seg igjen i. Det er et skrikende behov for ekstra bevilgninger for å kunne håndtere også denne sektoren framover. Barneministeren har ansvaret for at disse barna får sine behov ivaretatt. Vi kan droppe å snakke om snøen som falt i fjor og det siste året, men la oss se framover. Hvordan vil statsråden nå se til at kommunene har både ressurser og personell, og faktisk ser til at disse ungene og disse foreldrene får sine konkrete behov ivaretatt i fortsettelsen?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-02-24:
Jeg tar for gitt at både barneministeren og helseministeren følger de langsiktige konsekvensene av pandemien tett, men det betyr ikke at man ikke skal være opptatt av de kortsiktige konsekvensene for dem som har det aller tøffest akkurat nå. Det må man også løse. Det er flott med penger til kommunene, men det er ikke slik at det rekker. Kommunene har et skrikende behov for mer. Det går også ut over muligheten til å gi et tilbud på disse områdene. Man må finne kreative løsninger. Statsråden peker på en arbeidsgruppe, og det er også flott, men alle sammen som lever ute i kommunene og har en tøff situasjon nå, vet at det går på stumpene løs. Folk er utslitt. Da holder det ikke med en arbeidsgruppe og at man skal tenke på langsiktige konsekvenser framover. Det vi trenger, er en skikkelig krisepakke for sårbare barn og unge på alle områder i samfunnet og akutt nå se til at de mest sårbare ungene som har behov som krever spesiell innsats, og foreldrene deres som er utslitt, kan puste ut framover og tenke på at ved neste nedstenging vil de allikevel få sine behov ivaretatt. Kan statsråden garantere det, slik han egentlig garanterte i sommer?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-02-24:
Ja, de ansatte der ute i kommunene som skal følge opp disse ungene og foreldrene og står midt i en pandemi, gjør en fantastisk jobb – så det er sagt. Men de trenger ekstra ressurser og støtte fra regjeringen for å kunne gjøre jobben sin. Jeg hører at statsråden ikke vil gi den typen garantier som han ga i vår, at han ikke vil komme med noen ekstra innsats overfor kommunene for å sørge for at disse behovene blir ivaretatt framover, og at han heller ikke vil gjøre noe spesielt for å se til at kommunene ivaretar dette. Men la meg gå over på et annet område som ligger i statsrådens portefølje. Barnevernet var allerede før pandemien overbelastet av saker, det var ikke nok ansatte til å ta seg av sakene. Det er bemanningsmangel i det viktige barnevernet. Dette har blitt forsterket gjennom pandemikrisen, og barnevernet har et skrikende behov for ekstra ressurser. Vil barneministeren, statsråden, følge opp Arbeiderpartiets gjentatte oppfordringer om å komme med en bemanningsplan og øke antall stillinger i barnevernet?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-24:
Først vil jeg takke for et veldig viktig spørsmål. Dette er noe av det regjeringa har hatt høyest på dagsordenen gjennom hele pandemien – hvordan kan vi unngå at de strenge smitteverntiltakene som vi innimellom har måttet ha, skal ramme barn og unge? Derfor, når vi har lagt hovedstrategien for hvordan vi skal håndtere pandemien, har nettopp hensynet til barn og unge vært prioritet nummer én. Hvis en gjør opp boet for 2020, har regjeringa kompensert kommunene med ca. 19 mrd. kr. I budsjettet som ble lagt fram for 2021, anslo vi sammen med KS, altså kommunene, ekstra utgifter på 7–8 mrd. kr. Vi bevilget nesten 9 mrd. kr, så vi bevilget faktisk mer enn den arbeidsgruppa pekte på. Så har vi hele tida, fra dag én, sagt at vi skal kompensere de ekstra utgiftene knyttet til korona. Det har vi også sagt nå, og det understreker jeg igjen, så når revidert kommer, vil dette også være et av de punktene vi selvsagt vil vurdere når det gjelder om det er behov for ekstra bevilgninger til kommunene. Vi har også hele veien vært vaktbikkje opp mot statsforvalterne, som igjen passer på kommunene. Jeg har hatt møte med mange både statsforvaltere og kommunepolitikere som gjør en vanvittig stor innsats for nettopp å sikre at ungene får et godt tilbud. De gjør en veldig god jobb. De har krevende vurderinger når de skal måtte håndtere et utbrudd, samtidig som de vet at det kan få konsekvenser for barn og unge. Men det vi har sagt hele tiden, er: Ikke omdisponer helsesykepleiere, for de er livsviktige for barn og unge, så istedenfor at de brukes til smittesporing eller til testing, kan dere bruke andre, f.eks. ut fra beredskapspooler lage egen liste over hvem som kan gjøre det. Vi har hatt særegne tiltak rettet mot de ulike gruppene som representanten viser til, for å sikre at de får midler. Men her må vi bare innse at dette er et krevende felt midt i pandemien, og dette er noe av det jeg er mest bekymret for, og har mest oppmerksomhet rettet mot. Jeg kan love at jeg tror heller ikke siste bevilgningen til dette er kommet fra regjeringa.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-24:
Vi har hatt jevnlige undersøkelser i kommunene gjennom statsforvalterne nettopp for å få en tilbakemelding på dette. Som sagt har regjeringa hatt en arbeidsgruppe sammen med KS – med kommunene – for å kartlegge hva kostnadene er. Kommunene selv har sagt at her er beløpet, og så har regjeringa gått enda høyere og gitt enda mer til kommunene enn det de pekte på var det de trengte for å dekke behovene. Som sagt ser vi også situasjonen an fortløpende – dette er en arbeidsgruppe som jobber kontinuerlig, og når revidert kommer i mai, vil dette selvsagt være et av de temaene der vi har sagt at hvis det er behov for mer penger, vil vi komme med det. Jeg er veldig tydelig overfor hver eneste kommune på at det er ingen grunn til å ta vekk helsesykepleierne, det er ingen grunn til å ta vekk avlastningstilbudet. Hvis det er ekstra kostnader som er utfordringen fordi de skal ha smittesporing eller annet, ja, så skal de få dekket det. Det er klart at hvis det plutselig er et enormt utbrudd, har vi alle forståelse for at det i noen dager er vanskelig å håndtere situasjonen og man må områ seg. Men la det ikke være noen tvil: Det er ingen grunn til å kutte i de viktige tilbudene, tvert imot. Jeg er mer bekymret for tida framover, og derfor må vi sikre at disse tilbudene er oppe.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-24:
Jeg vil først gjenta at vi sammen med kommunene har en arbeidsgruppe som peker på hva kostnadene er. I fellesskap finner man fram til et resultat. Regjeringa har overkompensert det nettopp fordi vi ikke ønsker at kommunene skal kutte i tilbud, og vi er bekymret for tilbudet til barn og unge. Det er en linje vi har lagt oss på helt til nå, og det er en linje jeg ønsker å videreføre fordi jeg er opptatt av at tjenestene er oppe. Jeg er bekymret for de korttidskonsekvensene som kommer hvis det er nye smittetilfeller, for vi vet at med denne mutanten vil det sannsynligvis komme lokale nedstengninger, men jeg er like bekymret for langtidsvirkningene. Vi har nå levd med en pandemi i snart et år. For mange barn og unge som har det tøft, kan konsekvensene bli dramatiske også framover. Derfor er jeg glad for at regjeringa og regjeringspartiene sammen med Fremskrittspartiet har bevilget 100 mill. kr ekstra til BUP denne uken, f.eks. – barne- og ungdomspsykiatrien – men vi ønsker også å følge de mer langsiktige konsekvensene tett. Dette er noe helseministeren også jobber med akkurat i disse dager for å få en bedre oversikt, for å vite hvilke tiltak som må iverksettes for å hjelpe kortsiktig, men også langsiktig.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-24:
Jeg kan godt stå her og si at vi i 2020 bevilget 1,5 mrd. kr til ekstraordinære målrettete tiltak. I årets budsjett har vi hundrevis av millioner til ulike tiltak, som jeg sa. Denne uka har vi bevilget 100 mill. kr til barne- og ungdomspsykiatrien, 100 mill. kr til lavterskeltilbud, til skolehelsetjenesten osv. Men på et eller annet tidspunkt er det sånn at det ikke nødvendigvis bare er pengene som er nok. Det er viktig at kommunene prioriterer dette i sin kommune. En kan ha forståelse for at i en kort periode, når det er et ekstraordinært tilfelle, er det vanskelig å områ seg, men de må ha beredskapslister. De må kunne hente inn annet personell, slik at en ikke tar dem som enten avlaster en familie eller jobber i skolehelsetjenesten, for dette er personell som det er knapphet på, og som er sårbare. Da må de også jobbe med de mest sårbare barn og unge. Dette er noe vi følger veldig tett, og jeg skal love at jeg, kommunalministeren, helseministeren og flere har møter jevnlig med statsforvaltere, og vi sender brev til kommunene og minner dem om det. Mitt inntrykk er at veldig mange gjør en fantastisk god jobb, både med å håndtere smitte og med å sikre at barn og unge får et godt tilbud.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-24:
Først vil jeg bare si igjen at uansett hvor mange ganger representanten gjentar det, skal det ikke få lov til å stå igjen som et etterlatt inntrykk: Vi har kompensert kommunene. Vi har dialog og grupper som jobber sammen med kommunene for å finne hva det er kommunene skal kompenseres for, og vi har kompensert for mer enn det kommunene sier. Så er det helt sikkert enkelte kommuner som er i en ekstraordinær situasjon. Derfor har vi bevilget store deler av midlene som skjønnsmidler, slik at Statsforvalteren kan bevilge mer til de kommunene som sliter ekstra. Jeg kan iallfall nesten garantere at det kommer til å bli økt i revidert, for på grunn av de siste rundene som har vært, kommer anslaget til å øke, og da kommer regjeringa tilbake til det. Jeg kan ikke stå her og garantere i hvert enkelt tilfelle, i hver enkelt kommune, for det er kommunene som styrer dette selv, men vi stiller opp for dem økonomisk, og så gir vi tydelig beskjed om at dette skal de gjøre. Når det gjelder barnevernet, viser den siste rapporten fra januar at det er relativt god stand i barnevernet. Siden 2013 har det kommet 1 400 flere ansatte i barnevernet. Det er en økning på 30 pst. Dette har vært en viktig prioritering for regjeringa, og jeg er veldig glad for at vi har fått den økningen, slik at de kan ta vare på de aller mest sårbare ungene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-24:
Jeg så det oppropet, og jeg ser veldig alvorlig på det og deler bekymringen. Som jeg sa til representanten Trettebergstuen også, er vi bekymret også for langtidsvirkninger av pandemien. Det er klart at det er ekstremt krevende for mange barn og unge som har det tøft, å oppleve at hverdagen blir veldig annerledes. Det aller viktigste for veldig mange av disse ungene er at de har trygge voksne rundt seg. Mange har ikke det hjemme, og da er det vår oppgave å stille opp for dem. Det aller viktigste vi kan gjøre, er å sikre at de har skolehelsetjenesten, at de har helsestasjonen, at de kan gå på skolen, kan gå på fritidsaktiviteter, kan oppleve å treffe de trygge voksne som de er vant til å møte. Som representanten viser til, har vi kommet med 100 mill. kr til barne- og ungdomspsykiatrien, Stortinget bevilget det denne uka. Eksakt hvordan disse midlene skal fordeles, må en nesten spørre helseministeren om, men dette er noe vi fortsatt kommer til å følge veldig tett. Vi kommer også til spesielt å se på hva det vil ha av konsekvenser framover. Nå håper vi jo at vi kan åpne opp samfunnet mer og mer, og forhåpentligvis kommer vi over sommeren til en enda mer normal situasjon, men da er det også viktig at vi er skodd for å møte den bølgen som kan komme.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-24:
Utenlandsfinansiering til norske trossamfunn er noe jeg også er bekymret for. Det kan true viktige norske demokratiske verdier som samfunnet vårt bygger på, og frykten er også at det kan føre til økt segregering, og at det i verste fall kan være bindinger bak disse midlene som vi virkelig ikke ønsker. Da vi foreslo en ny trossamfunnslov for Stortinget, la vi derfor også inn et rapporteringskrav fra trossamfunnene for nettopp å synliggjøre om de hadde økonomisk finansiering fra utlandet. Som representanten peker på, visste vi allerede da at siden dette ikke var utredet, ville det ikke kunne tre i kraft med resten av trossamfunnsloven, som jo trådte i kraft nå ved nyttår. Men jeg kan love at vi har en felles arbeidsgruppe med Utenriksdepartementet som jobber med saken. Det er fullt trøkk. Akkurat eksakt dato for når også § 6 i loven kan tre i kraft, kan jeg ikke komme med nå. Det handler også litt om dilemmaene man står i, for det Stortinget vedtok i lovteksten, var f.eks. å ta imot bidrag fra stater som ikke respekterer retten til tros- og livssynsfrihet. Det er viktig å fange opp det som er intensjonen til Stortinget her, og da krever det også at en har utredet det bedre enn det som lå som grunnlag. Men dette har stor prioritet hos meg, og jeg vet at Utenriksdepartementet også prioriterer saken. Vi håper å komme tilbake igjen til Stortinget så raskt som mulig.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-24:
Dette er et anmodningsvedtak som følges opp i Kunnskapsdepartementet, men som representanten er kjent med, jobber vi med en handlingsplan knyttet til negativ sosial kontroll, og dette er et av tiltakene og områdene som det vil være naturlig å jobbe med i den sammenhengen. Akkurat tidspunktet for når den kommer, kan ikke jeg stå her og si, siden det ligger under Kunnskapsdepartementet, men det er ingen tvil om at her er det viktig at en har gode tiltak. Jeg vil også bare understreke at selve trossamfunnsloven som vi ble enige om, og som ble vedtatt, har mer detaljerte presiseringer av hva som skal til for at man kan miste deler av eller hele statsstøtten. Der peker den bl.a. på negativ sosial kontroll som et av kriteriene. Det er statsforvalterne, tidligere fylkesmennene, som forvalter denne ordningen, og departementet er klageinstans, så jeg antar at det kan komme flere saker knyttet til disse utfordringene, som vil bli behandlet i tiden framover.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-02-24:
Det er dessverre, som representanten Trettebergstuen peker på, altfor tydelig at de sårbare barna med behov for ekstra hjelp fra det offentlige er de som lider ekstra nå under pandemien. Det gjelder ikke minst dem som hadde omfattende, alvorlige og livstruende psykiske helseplager før korona, noe 245 psykologspesialister og psykologer tidligere denne uken skrev om i en kronikk på NRK Ytring. Disse barna og ungdommene har ifølge de mange kronikkforfatterne nå veldig mye mer alvorlige problemer enn før pandemien, og disse fagfolkene skriver også om at friske barn nå blir syke. Kronikkforfatterne etterlyser skikkelige grep fra myndighetene, og det hjelper ifølge dem altså ikke med økte midler til kommunene og til helseforetakene så lenge det ikke fører til flere ansatte på deres felt. De krever flere ansatte i tjenesten og etablering av flere akuttilbud for alvorlig syke barn og unge. Dette synes vi i Senterpartiet er veldig alvorlig. Det regner jeg med at statsråden også synes. Han snakker nå i spørretimen om en bevilgning til psykisk helse, men går de pengene direkte til det som etterlyses fra disse fagfolkene? Hvilke andre ting vil ministeren gjøre nå for å etterkomme deres henstilling?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-02-24:
Mitt spørsmål går til statsråd Ropstad. Det er nesten et helt år siden trossamfunnsloven ble vedtatt i Stortinget. I denne loven forhandlet Fremskrittspartiet inn gjennomslag hos flertallet for at trossamfunn som mottar penger eller bidrag fra land som ikke selv respekterer religionsfriheten, skal miste offentlige tilskudd i Norge. Lovteksten ble vedtatt direkte i Stortinget etter forhandlingene, men selv om det har gått et år etter at dette skjedde, har regjeringen enda ikke iverksatt denne delen av loven. I mellomtiden har bl.a. Dagbladet i en serie saker avslørt hvordan både norske og svenske menigheter har hatt koblinger med svært bekymringsfulle aktører – med tvilsomme hensikter, om jeg tør si – fra autoritære land som ikke selv respekterer trosfriheten. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvorfor har dette tatt så lang tid, og hvor lang tid trenger regjeringen for å implementere loven som Stortinget vedtok nesten et år tilbake?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-02-24:
I saken om trossamfunnsloven fikk Fremskrittspartiet gjennomslag for at regjeringen skulle komme med lovendringer for å forby såkalte faste etterskoletilbud med overnatting, som kan bidra til negativ sosial kontroll, radikalisering eller segregering. Dette var et gjennomslag Fremskrittspartiet fikk bl.a. etter avsløringen av såkalte koranskole-SFO-er, som skapte stor bekymring. Klokken tikker, stortingsperioden nærmer seg slutten, og vi har nå et flertall som har forpliktet seg i de forhandlingene om å støtte et slikt forbud. Jeg ønsker derfor å spørre statsråden om når han vil komme til Stortinget med disse lovendringene.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-02-24:
Mitt spørsmål går til utenriksministeren. Det er avslørt at 16 moskeer i Norge har mottatt pengestøtte fra religiøse diktaturer, som Saudi-Arabia, Qatar, Emiratene, Kuwait og Tyrkia. Det sendes store millionbeløp til privatpersoner i Norge, rekorden foreløpig er 30 mill. kr sendt fra Saudi-Arabia til en privatperson. Dette er penger som finansierer radikale moskeer og imamer som sprer antidemokratiske holdninger, det motvirker integrering og undergraver vår frihet og vår frihets verdier, ikke minst. Religionsfrihet er at ulike religioner aksepteres, at hver enkelt kan velge sin religion eller ikke ha en religion. Det er ikke å spre hatefulle budskap. Jeg skulle likt å vite: Hva tror utenriksministeren er grunnen til at autoritære islamistiske land ønsker å finansiere radikale trossamfunn i Norge?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-02-24:
Dette var et ikke-svar. Jeg tar spørsmålet først, og så kan jeg ta resonnementet etterpå. Hva tror utenriksministeren er grunnen til at autoritære islamistiske land ønsker å finansiere radikale trossamfunn i Norge? Det ønsker jeg svar på. Så har jeg hørt fra minister Ropstad og nå fra utenriksministeren at man har fullt trykk, det er vanskelig, man får ikke det til, man skal snakke med utlandet, og man bruker en masse penger i utlandet. Men det er ikke det vi har vedtatt i Stortinget. Vi vil vite hva regjeringen gjør for å stanse disse pengestrømmene. Er det sånn at man har gjort en liten deal når det gjelder å få plass i Sikkerhetsrådet, eller er det avtaler med disse landene? Hvorfor kan man ikke med en gang si at de ikke skal få penger fra Saudi-Arabia – Saudi-Arabia, president – til Norge, til norske moskeer? Jeg fatter og begriper ikke hvorfor man skal ha en utredning – Kjell Ingolf Ropstad og Ine Eriksen Søreide skal sette seg sammen for å finne en eller annen måte å straffe disse landene på, eller som gjør at de ikke får støtte. Det går da an uten å bruke årevis på det. Nå er det snart valg. Det kan jo være at en tenker at om noen måneder er jeg ikke utenriksminister, så jeg trenger ikke gjøre noe med det, men det holder ikke.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-02-24:
For ca. to uker siden tok jeg initiativ til et møte med forsvarsministeren nettopp fordi jeg hadde hørt rykter eller informasjon om denne situasjonen, at dette selskapet Bergen Engines er blitt kjøpt opp. Jeg snakket med forsvarsministeren og han gjorde gode miner til slett spill, som det heter. Jeg tror ikke han visste om dette – det virket ikke sånn. Han skulle følge det opp videre. Ikke klarte han å følge det opp, og ikke vet jeg hva han har gjort. I hvert fall ble det lekkasjer til mediene rundt om, det sto både i Forsvarets Forum på nett og i Bergens Tidende, så den saken følges videre. Dette er en veldig alvorlig sak, og det hjelper ikke å være fra et annet departement. Dette er like alvorlig for utenriksministeren som det er for forsvarsministeren eller en annen minister. Sjøforsvaret blir avhengig av et russiskkontrollert selskap til drift og vedlikehold på en rekke fartøyer. Den russiske marinen får tilgang til avansert motorteknologi som gjør deres fartøyer både raskere og mer stillegående, og avansert motor- og turbinteknologi overføres til Russland. Ser utenriksministeren at dette er alvorlig, og da mener jeg alvorlig også for ministernes status?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-02-24:
Spørsmålet går til utenriksministeren. Forrige onsdag var statsministeren her i spørretimen og forsikret Senterpartiets representanter om at regjeringen kan håndtere utfordringer med utenlandsk oppkjøp av viktig norsk infrastruktur eller strategiske interesser med hjemmel i sikkerhetsloven. Det gjelder alt fra landområder til naturressurser, strategisk infrastruktur og eierandeler i norske selskaper. Bakgrunnen for at vi stilte det spørsmålet til statsministeren sist uke, var at det var to uker siden PST la fram en ny trusselvurdering for 2021, der nettopp advarselen kommer mot spesielt kinesisk og russisk oppkjøp av viktige, strategiske norske bedrifter, naturressurser, eiendommer og selskaper. Det tok ikke så veldig lang tid før den problemstillingen ble aktualisert, for det ble nylig kjent at Rolls-Royce nå har inngått en avtale med det russiske selskapet TMH International om å selge en motorfabrikk i Bergen som bl.a. leverer skipsmotorer til Sjøforsvaret. Blant annet får de nye kystvaktskipene motorene sine fra Bergen Engines, og et av skipene har allerede fått en slik motor installert. Med det oppkjøpet som det nå ligger an til, får ikke bare de russiske interessene kontroll over fabrikken og teknologien der, men de får også ansvar for vedlikehold og oppfølging av norske kystvaktskip. Næringsdepartementet har bare vist til at dette er en kommersiell avtale mellom to kommersielle aktører som de ikke vil legge seg opp i, og UD har bare vist til at Bergen Engines fortsatt kommer til å være underlagt eksportkontroll. Da lurer jeg på: Mener utenriksministeren at sikkerhetsloven er dekkende når et salg som dette lar seg gjennomføre?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-02-24:
Dette er en sak som ser ut til å havne mellom mange stoler, for her har vi både Nærings- og fiskeridepartementet, Forsvarsdepartementet, Utenriksdepartementet og Justis- og beredskapsdepartementet som skyver ballen litt over til hverandre. Men det handler jo om sikkerhetspolitikk og utenrikspolitikk. Forsvaret har uttrykt bekymring for at dette salget kan bidra til en sikkerhetsrisiko for det norske forsvaret. Ifølge en forsker ved Sjøkrigsskolen i Bergen, som forsker på sikkerhets- og forsvarspolitikk, vil denne teknologien kunne bidra til å styrke den russiske marinen fordi de for øyeblikket sliter med å bygge sine egne motorer til halvferdige militærskip ved verft i Russland, som de nå får tilgang til gjennom oppkjøpet i Bergen. Han sier at det vil gi en stor teknologioverføring til Russland som vil gjøre det mye lettere for den russiske marinen å vokse fort. Spørsmålet er da: Er utenriksministeren enig i at et sånt salg kan bidra til raskere oppbygging av russiske forsvarskapasiteter? Hvis ja: Hva tenker utenriksministeren om hvilken betydning dette har for norsk utenriks- og sikkerhetspolitikk?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-02-24:
«I flere artikler i Aftenbladet kan vi lese at Avinor vurderer samlokalisering av kontrollsentralene i Røyken og på Sola. Dette er en type beslutning Avinor normalt kan fatte alene, da de er organisert som et eget AS. Er statsråden enig i at siden dette også kan svekke beredskapen ved Hovedredningssentralen på Sola, bør ikke Avinor avgjøre dette alene, og har i så fall statsråden vurdert å ta grep for å hindre nedleggelse eller flytting av kontrollsentralen på Sola?»
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-02-24:
Takk for svaret. Det var mer oppløftende enn jeg kanskje hadde kunnet håpe. Jeg er glad for at statsråden trekker fram at det er veldig viktig å ha med seg beredskapskapasiteten på Hovedredningssentralen og er tydelig på at Avinor må ha en tett dialog med HRS i det videre arbeidet før en beslutning blir fattet. Det synes jeg er veldig positivt. Men statsråden nevnte også at Avinor opplever nedgang i økonomien på grunn av korona, og at omorganiseringen må ses i lys av det. Da lurer jeg på om statsråden i fullt alvor mener at det er riktig at vi skal leve med en kanskje varig svekket beredskap som følge av en øyeblikksnedgang i inntektene til Avinor på grunn av en pandemi.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-02-24:
Tusen takk for nok et godt svar. Jeg tolker dette som at det skal lande ganske positivt til slutt. Det blir også nevnt at det har blitt snakket om flere alternativer, bl.a. areal. Det er snakk om at det er behov for en simulator. Sola kommune har påpekt at skal en sammenligne økonomien i de forskjellige prosjektene, er det viktig å sammenligne epler og epler og pærer og pærer, og det er lagt til grunn at det trengs et helt nytt bygg på Sola for å kunne drive videre. Sola kommune har påpekt at det vil være tilstrekkelig med et lite tilbygg ved siden av eksisterende lokasjon, og at det vil gi et helt annet kostnadsbilde. Det må med i beregningen, samtidig som en må ta med i beregningen kostnader med eventuelt å flytte til Røyken og samtidig få tilført ny kompetanse, og kostnadene rundt det. Jeg håper at statsråden ser verdien av dette og vil sørge for at beslutningen blir fattet med et mest mulig likt sammenligningsgrunnlag i de videre beregningene.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-24:
Eg vil takke for eit godt spørsmål frå representanten Roy Steffensen. Eg har lyst til å seie innleiingsvis at luftfarten og Avinor er hardt ramma av pandemien. I 2020 var det behov for å betale ut eit driftstilskot til Avinor på 3,6 mrd. kr, og nyleg har regjeringa bedt Stortinget om ei løyving som tar høgde for eit tilskot på ytterlegare 2,75 mrd. kr første halvår 2021. For å avgrense tilskotsbehovet er det derfor viktig at det blir lagt til rette for omstilling og planlegging på lang sikt i lønnsemda til Avinor generelt. Dette spørsmålet, som går på vurdering av ei samlokalisering, er ei følgje av eit krav frå myndigheitene. Avinor treng større areal til undervegstenesta, som er lokalisert ved Stavanger lufthamn. Avinor greier for tida ut tre ulike alternativ for å løyse dette, og eitt av alternativa er samlokalisering av kontrollsentralen ved Stavanger lufthamn med kontrollsentralen i Røyken, slik representanten Steffensen peiker på. Eit anna alternativ er å flytte til ein annan lokasjon i Stavanger-området, og det tredje alternativet er å bli verande ved dagens lokasjon, men med større areal. Som bakgrunn for utgreiinga har Avinor bedt om innspel frå sentrale aktørar som flyttinga vedkjem, og Hovudredningssentralen har i den samanhengen uttrykt bekymring for konsekvensane av at flygarane ikkje lenger vil vere fysisk til stades for å bistå ved redningsoperasjonar dersom undervegstenesta blir flytta til Røyken. For regjeringa er det avgjerande at kapasiteten til redningstenesta og evna til å gjennomføre komplekse søk- og redningsoperasjonar skal oppretthaldast. Ved større redningsaksjonar er det svært viktig å koordinere luftressursane. Eg opplever å ha ein god dialog med Avinor i denne saka. Generelt legg eg til grunn at Avinor i sine omstillingsprosessar tar vare på omsynet til sikker og stabil drift og har ein god dialog med samfunnsaktørar og tilsette som omstillinga vedkjem. I denne konkrete saka legg eg derfor spesielt til grunn at Avinor har ein god dialog med Hovudredningssentralen, slik at beredskapsomsyn skal bli varetatt i denne utgreiingsprosessen. Eg opplever at det er eit viktig spørsmål. Eg opplever at Avinor har sikra at dei skal ha den dialogen no. Dei vurderer altså tre ulike alternativ. Det er innanfor mandatet til Avinor å gjere, og eg opplever å ha ein dialog med Avinor i saka som eg synest er tilfredsstillande.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-24:
Nei, det skal me ikkje oppleve. Sikkerheit går framfor alt innanfor luftfarten. Poenget mitt er at eg opplever at det er eit todelt spørsmål representanten Steffensen tar opp. Eg er opptatt av at Avinor skal ha sin vanlege fridom, dei skal kunne vurdere ting. Me veit at da utvidinga av Gardermoen kom, var jo det aldri eit vedtak i Stortinget. Det blei gjort på Avinors eigne vegner. Så opplever eg at denne saka, som gjeld ei utgreiing av – kall det – myndigheitspålagde ting: Dei treng større plass, og dei vurderer tre alternativ. Da er det veldig viktig med den dialogen med HRS, nettopp for å sjå det perspektivet. Det opplever eg at Avinor tar innover seg. Det er ikkje slik at dei ser på eitt alternativ, det å flytte til Røyken, det er ikkje det dei gjer. Dei ser på tre alternativ, og dei har ein tett dialog om dette. Eg ser heller ikkje at det ligg noka avgjerd nært fram i tid om dette, og me må sjå heilskapen i saka, slik representanten Steffensen påpeiker.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-24:
Ja, nettopp dei poenga som her blir tatt fram, er jo ein del av den vurderinga som Avinor har fått. Det blir gitt gode signal frå Sola kommune og lokalmiljøet. Derfor er to av alternativa som ein ser på, nettopp ei anna lokalisering i Stavanger-området, eller å bli der ein er, men ein treng altså større areal, og det er òg lagt til grunn der. Så vil eg seie for å oppsummere: Det viktigaste er at sikkerheita blir tatt vare på. Derfor er den dialogen med HRS veldig, veldig viktig her. Det er heller ikkje nokon grunn til å tru at det her er avgjerder som vil bli tatt på veldig kort tid. Ein treng tid for å sjå på dette. Sikkerheita skal takast vare på, og eg synest det er naturleg at når denne avgjerda blir tatt, må me sjå heilskapen, slik representanten Steffensen peiker på i spørsmålet sitt. Derfor er eg ikkje bekymra for utviklinga i denne saka vidare.