André Oktay Dahl (Høyre), 2011-12-02:
Behandlingen av statsbudsjettet for 2012 preges av 22. juli, naturlig nok. Høyre slutter seg til det som er sagt, både her i dag og tidligere, knyttet til den enorme innsatsen som politi, helsepersonell, frivillige, vektere, brannfolk, militære og andre la ned på og etter den verste dagen for landet vårt siden annen verdenskrig. Ikke minst fortjener alle ansatte i Justisdepartementet en enorm takk og støtte. Den belastningen det må ha vært å gjennomgå dette, kan ikke beskrives. Desto mer imponerende er det å se den høye faglige kvaliteten det har vært på de svarene vi har fått under budsjettprosessen, og i sakene som har vært fremlagt. Jeg vil på vegne av Høyre takke alle ansatte i Justisdepartementet. Jeg vet at noen ble litt blanke i blikket da hele vår «smæle» med spørsmål kom, men det får tolkes som en honnør til de ansatte i Justisdepartementet. I den grad det er mulig å si noe positivt om det som skjedde på grunn av 22. juli, må det være å se hvordan vi nordmenn sto sammen og brydde oss om hverandre. Partier kastet egoet til side og opptrådte samlet, og ikke minst så vi hvordan spesielt ungdom slo ring om demokratiet. Det gir håp. Vi diskuterer nå mange spørsmål som vi trenger å diskutere mer og bedre, både de mer prinsipielle og de mer operative. 22. juli-kommisjonen vil klarlegge ansvarsforhold, mens Stortingets egen 22. juli-komité skal peke på veien videre på kort sikt og forhåpentligvis gjøre at vi samler oss om noen konkrete tiltak, som sammen med dette budsjettet kan gjøre samfunnet tryggere og beredskapen bedre. Samtidig er det grunn til å si at en rekke av de grepene som gjøres, og som gjør at Justisdepartementet er såkalt budsjettvinner i år, er en indirekte erkjennelse av at man på flere områder har sviktet. At politihelikopteret i perioder sto mer på bakken enn det var i luften, er et politisk ansvar som man har forsøkt å tildekke ved å påstå at Stortinget har sluttet seg til det. Det gjøres det nå noe med, og det er ikke et sekund for tidlig. I seks år har vi hatt en rød-grønn flertallsregjering, med mer penger til fordeling enn noen gang. Fasiten når vi skriver desember 2011, er at politidekningen går nedover, soningskøene vil antakeligvis fremover gå oppover, og samfunnets beredskap er på flere områder svekket. Jeg sier ikke det fordi det er noen spesielt stor nytelse å kritisere for å kritisere, men fordi det er den reelle situasjonen i vår sektor, og det bekymrer Høyre. I løpet av seks år har regjeringen ikke økt politidekningen i pakt med Stortingets forutsetninger – og det i en periode hvor offentlige budsjetter er større enn noen gang. Vi er kraftig på etterskudd, og det ble omsider motstrebende erkjent av nylig avgåtte statsråd Storberget. Selv om vi har fått flere politiårsverk, er det ikke blitt mer politi i forhold til befolkningen. Når politidekningen er 1,6 per 1 000 når vi skriver 2011, ligger vi etter målene i bemanningsrapporten, og vi ligger etter målene alle i denne salen har sluttet seg til. Da synes jeg vi skal erkjenne at vi har et felles problem. Nå sitter det en ny statsråd i stolen. Budsjettet denne statsråden skal styre etter, vil høyst trolig gjøre at vi kan komme enda mer på etterskudd i forhold til målet. Høyre foreslår nødvendige 400 mill. kr ekstra for at vi skal kunne «booste» politiets driftsbudsjetter, slik at vi kan nå de målene regjeringen selv sier at den fortsatt har. Dette kan bidra til at vi kan få ansatt inntil 450 flere politifolk. I flere år har Høyre foreslått penger som skal kompensere med hensyn til IKT, slik at det ikke salderes mot ansettelser av politifolk. I flere år har vi etterlyst et tverrpolitisk forlik, slik at de målene vi har, skal kunne nås, men svaret fra regjeringen har vært nei. I mellomtiden mister folk gradvis troen på at politiet er i stand til å løse sine oppgaver, selv om de har tillit til at politiet prøver så godt de kan. Penger løser ikke alt, men sammen med bedre bruk av sivilt ansatte, bedre innkjøpsrutiner, omorganisering av politidistriktene, egen sak til Stortinget om IKT-satsing, frivillig politi, åpning for å bruke private til fangetransport, bruk av andre analyseinstitutter til DNA-analyser, politistudie og en kraftfull strategi mot énprosent MC-miljøer vil Høyre bidra til et tryggere samfunn. Når det gjelder den fortsatte motstanden mot at andre enn Rettsmedisinsk institutt skal kunne analysere DNA, er det fortsatt umulig å forstå hvorfor regjeringen ikke vil, når de såkalte prinsipielle argumentene er prinsipper som ser til ut å være til salgs på andre områder. Riksrevisjonens krasse rapporter de siste årene viser at en politistudie er nødvendig. Stortinget er nærmest uten informasjon om hvor mye IKT-satsingen i politiet vil koste, hvor lang tid det tar, og hva man har fått for de hundrevis av millionene som er brukt etter at Killengreen i årevis for nærmest døve ører påpekte behovet i styringsdialogen med departementet. Det er fortsatt lite tilfredsstillende at Stortinget bærer preg av å delta i en slags quiz, hvor vi må gjette oss til hva som skjer, og jeg viser derfor til forslaget om egen sak om IKT-satsingen som Høyre har fremmet, og at vi igjen foreslår en egen politistudie. Vi vil også ha svar på når den lovede eksterne gjennomgangen av PST blir ferdigstilt, og hvordan man ser for seg arbeidet med den. Det er enda viktigere enn hvor lenge statsråden ser seg tjent med å beholde den sittende PST-sjefen. Høyre er åpen for strukturdebatt, men endringer skal bidra til å bringe mer politi, og ikke mindre. Det holder ikke at vaktlister ikke matcher det reelle kriminalitetsbildet, og at avtaler om en ekstra times jobb ikke har klare føringer for hva det skal bidra til av økt politikraft. I tillegg må det tenkes nytt for å nå målet om flere synlige politifolk. Det hadde f.eks. vært lurt om man brukte arrestforvarere mer, med god grunnkursing i begrenset politimyndighet, at de kunne bistå politiet og skape mer politikraft når det f.eks. ikke er møter i Oslo tingrett. Det kan skape økt trygghet ved at penger brukes mer effektivt. Andelen ufaglærte i kriminalomsorgen er høy, samtidig som utfordringene blir stadig større, ikke minst i forhold til at det stadig blir flere utenlandske kriminelle i norske fengsler. I 2008 ble tolv soningsoverført, mens i 2010 ble 41 soningsoverført. Det er i og for seg positivt, men når det gjennomsnittlige antallet utenlandske innsatte har økt fra 553 i 2006 til 1 178 i 2011, så hjelper det lite. Da er det rart at man altså reduserer antallet plasser ved KRUS. Høyre foreslo derfor at det etableres minst 45 ekstra plasser. Vi etterlyser også svar på når man har tenkt å etablere egne fengsler for innsatte som ikke skal tilbakeføres til Norge, og når man har tenkt å kjøpe plasser i utlandet, slik at ikke kapasitet brukes som et indirekte argument for ikke å ta imot egne borgere. Alle er også enige om at de frivillige organisasjonene gjør en enorm jobb for å forebygge kriminalitet og sikre at kriminelle blir kriminalitetsfri. Høyre vil ha en sterkere satsing på dem, da de rett og slett får mye ut av hver krone fordi deres erfaring er basert på det virkelige liv, noe man ikke nødvendigvis får kun via boklig lærdom. Det er ikke bare i forhold til IKT-satsingen og nedbyggingen av politihelikopterets beredskap at vi ser hvordan et flertall informerer lite, eller informerer nesten ikke i det hele tatt. Kontrollkomiteen behandler nå en sak om regjeringens oppfølging av St.meld. nr. 22 for 2007–2008, om bl.a. Sivilforsvaret. De bekymringsmeldingene som er kommet fra ansatte i Sivilforsvaret, fra Sivilforsvaret selv og fra DSB, ser ikke ut til å ha blitt tatt på tilstrekkelig alvor. I tilfeller hvor tidligere statsråd er kjent med at Stortingets klare forutsetninger ikke er oppfylt, burde regjeringen ha informert Stortinget særskilt om det og om sammenhengen mellom Stortingets forutsetninger og den faktiske situasjonen. Representanten Bøhler var inne på at oppklaringsprosenten er god. Alle vet at statistikk er statistikk. Snakker man med vekterselskap, sier de at de opplever at politiet kommer senere og senere, som gjør at de må slippe løs dem de fanger. Da får man ikke registrert dem, og mørketallene øker. Snakker man med privatetterforskere, forteller de om hvor store summer de etterforsker fordi politiet ikke har kapasitet til å etterforske. Da får man også økte mørketall. Det er en diskusjon vi må ha med i bildet – nesten uansett hvem som sitter i regjering – når man diskuterer kriminalitetsstatistikken. Det at det avsettes 80 mill. kr til IKT, er en start, etter at vi i flere år har måttet gjette oss til hvor mye man skulle bruke på IKT. Men når kostnadene er på inntil 250–350 mill. kr, starter man altså 2012 med 270 mill. kr i minus til å ansette folk. 140 mill. kr til nyansettelser tilsvarer en tredjedel av det IKT-satsingen antakelig vil koste. Den nye statsråden starter ikke med blanke ark. Lavere politidekning, lengre soningskøer og svekket beredskap på flere felt er svarteboken den forrige statsråden etterlot seg. Jeg viser til Høyres alternative budsjett, mindretallsforslagene og en rekke Dokument 8-forslag som Høyre har fremmet i Stortinget, og synes det hadde vært en god idé om regjeringspartiene etter hvert lot seg inspirere noe.