Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2012-06-07:
Gjennom behandlingen av statsbudsjettet for 2010 ble det vedtatt å etablere et nasjonalt helsearkiv. Helsearkivet skal sikre forsvarlig oppbevaring og tilgjengeliggjøring av eldre, bevaringsverdige pasientarkiv fra spesialisthelsetjenesten. Norsk helsearkiv vil bli organisert som en egen enhet innenfor det statlige Arkivverket – som omfatter Riksarkivet, statsarkivene og Samisk arkiv. Det er behov for et regelverk som tar hensyn til spesielle utfordringer knyttet til bevaring av arkivmateriale fra spesialisthelsetjenesten. Arkivverket har bred erfaring med bevaring og sikring av sensitivt arkivmateriale, herunder materiale av betydning for rikets sikkerhet fra Forsvaret. For dette materialet gjelder det ikke noe krav om kryptering. Helsearkivet vil inneholde store mengder pasientdokumentasjon om døde personer, typisk papirjournaler. Utgangspunktet for dette arkivet er 175 000 hyllemeter. I materialet finnes et utall enkeltdokumenter med navn og fødselsnummer. Det lar seg ikke gjøre å kryptere disse papirdokumentene. Det at vi nå bygger et eget bygg for å ta vare på dette materialet, er en betydelig forbedring av dokumentsikkerheten. Jeg har tillit til at Arkivverket vil sørge for sikker oppbevaring, gode systemer og rutiner for tilgang til opplysninger i helsearkivet, slik helseregisterloven forutsetter. Det vil bli gitt en forskrift om helsearkivet, hvor personvernhensyn og informasjonssikkerhet vil bli godt ivaretatt. I Prop. 99 L for 2011–2012 foreslår regjeringen nødvendige lovendringer i forbindelse med etablering av helsearkivet. Jeg viser til at en samlet helse- og omsorgskomité støtter de foreslåtte lovendringene. Alle pasienter har rett til innsyn i pasientjournalen sin. Ingen skal være bekymret for at journalen deres kommer på avveie. Statens helsetilsyn skrev i oktober 2010 til departementet at en del pasienter ikke har fått innsyn i pasientjournalen sin fordi helsepersonellet som har ført journalene, har fått tilbakekalt autorisasjonen. Regelverket må innrettes slik at en sikrer at alle pasienter kan få innsyn i journalene sine, og at journalene håndteres forsvarlig. Dette må også gjelde når helsepersonell har fått tilbakekalt eller suspendert autorisasjonen, lisensen eller spesialistgodkjennelsen sin. Statens helsetilsyn må få hjemmel til å pålegge denne gruppen helsepersonell å levere inn pasientjournalarkivet til Fylkesmannen. Regelverket bør åpne for at disse pasientjournalarkivene kan deponeres i Norsk helsearkiv etter en tid. Helsearkivet vil være svært godt rustet til å forvalte slikt materiale. Helsetilsynet bør kunne gi pålegg om at pasientjournalarkiv blir levert direkte til helsearkivet, dersom dette er hensiktsmessig. Videre bør departementet kunne gi nærmere regler, bl.a. om vilkår for å gi pålegg om innlevering i forskrift, dersom det skulle være nødvendig. Regjeringen foreslår i Prop. 99 L for 2011–2012 en ny § 62 a i helsepersonelloven om dette. Jeg viser til at en samlet helse- og omsorgskomité støtter forslaget. Det er et krav i helseregisterloven § 8 tredje ledd at direkte personidentifiserende kjennetegn skal lagres kryptert i nærmere angitte sentrale helseregistre. Departementet og Datatilsynet har ulik oppfatning av innholdet i dette kravet. Derfor varslet jeg under stortingsbehandlingen av Innst. 338 S for 2009–2010 fra kontroll- og konstitusjonskomiteen et lovforslag som presiserer hvordan dette kravet skal forstås. Proposisjonen presiserer at personidentifiserende kjennetegn ikke må skilles fra andre registeropplysninger og krypteres separat. Videre presiseres det at kravet om kryptert lagring er et sikkerhetskrav – ikke et krav om registerform. Det foreslås å flytte dette kravet fra helseregisterloven § 8 til § 16. Denne bestemmelsen regulerer det ansvaret som databehandlingsansvarlige og databehandlere har for at informasjonssikkerheten er tilfredsstillende når helseopplysninger blir behandlet. Personvernhensynet skal ivaretas når helseopplysninger behandles. Kravet om kryptert lagring er et minimumskrav som må anses å være oppfylt dersom direkte personidentifiserende kjennetegn blir kryptert og lagret – enten separat eller sammen med andre registeropplysninger. Kravet om kryptert lagring må ses i sammenheng med den totale informasjonssikkerheten og tas med i vurderingen av om denne er tilfredsstillende. Dette vil gå tydeligere frem når kravet flyttes fra helseregisterloven § 8 til § 16.