Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-18:
De enkleste hadde jo vært å svare ja på det spørsmålet, men jeg skal utdype det noe. Soria Moria-erklæringen fra 2009 slår fast at regjeringen vil realisere målene i forskningsmeldingen Klima for forskning, der deltagelse i europeisk samarbeid er høyt prioritert. Forskningsrådets strategi bygger direkte på forskningsmeldingen og er en konkretisering og videreføring av den politikk som regjering og storting allerede har vedtatt. Jeg ser ikke noen motsetning mellom Forskningsrådets og SVs syn i denne saken. Norges forskningsråd er de fremste til å påpeke sammenhengen – og motsetningen – mellom norske prioriteringer og EUs prioriteringer. I den siste forskningsmeldingen ble det tatt til orde for å tydeliggjøre disse felles og avvikende prioriteringene mellom EU og Norge enda tydeligere. Det er i tråd med SVs syn, med Forskningsrådets syn og med regjeringens syn. SV har alltid støttet deltagelse i EUs samarbeid om forskning. Men det er ingen motsetning mellom å støtte hovedtrekkene i et samarbeid og å ha en kritisk innstilling til innretting og konkret utforming. Jeg kunne kanskje stoppet der, men jeg velger å bruke anledningen til å si noe om hvordan regjeringen jobber med europeisk forskningssamarbeid. Norge alene kan ikke nå de sentrale forskningsmål om å bygge opp en moderne infrastruktur, løse felles globale problemer eller bygge opp et kunnskapsbasert næringsliv for framtiden. Det er en selvfølge at dette skjer gjennom et tett samarbeid med andre land. Europa er et av de ledende forskningsområdene i verden, og vår geografiske nærhet gjør et sterkt formalisert europeisk samarbeid til et nødvendig virkemiddel i norsk forskningspolitikk. Gjennom det europeiske forskningssamarbeidet styrker vi også samarbeidet med andre prioriterte samarbeidsland som de nordiske landene, Tyskland, Frankrike og Storbritannia. Siden dette samarbeidet også åpner for deltagelse fra land utenfor Europa, er dette også i økende grad en arena der vi møter prioriterte ikke-europeiske land som USA, Canada, Russland, Kina og Japan. Dette understreker betydningen av EU-samarbeidet som et av de mest sentrale virkemidlene for å internasjonalisere norsk forskning generelt. Forskningsrådet framhever også betydningen av å se det nasjonale og internasjonale arbeidet i en sammenheng. Alle programmer skal vurdere koblingen mot det internasjonale. Siden EU er den største arenaen for omfattende programbasert forskningssamarbeid, er det naturlig at Forskningsrådet framhever dette samarbeidet. Regjeringen ønsker imidlertid ikke at vårt internasjonale forskningssamarbeid skal låses til bare å gjelde europeisk deltagelse. Vi ønsker et åpent og fritt forskningssamarbeid der land fra hele verden inngår. Hvilke land dette er avhenger av de behov som norske forskningsmiljøer til enhver tid har, og de strategiske utfordringer Norge har som land. I enkelte tilfeller kan norske interesser være motstridende til de interesser som EU har. Regjeringen følger derfor utviklingen i EUs forskningssamarbeid nøye, bl.a. gjennom en aktiv deltagelse i strategiske komiteer som EU-kommisjonen har satt ned for å utvikle framtidens europeiske forskningssamarbeid.