Helge Orten (Høyre), 2020-12-18:
Først av alt vil jeg gjerne takke komiteen for et godt samarbeid og fleksibilitet i arbeidet med budsjettinnstillinga. Tidsrammene har til tider vært krevende, for å si det på den måten. Jeg er også fornøyd med at vi nå har fått på plass et budsjettforlik med Fremskrittspartiet som ytterligere styrker samferdselssektoren. Det er bra. En god infrastruktur er viktig for at vi skal ha verdiskaping og bosetting i hele landet. Den store satsingen på samferdsel skaper aktivitet. Samferdsel er og har vært et prioritert område for både Høyre og regjeringa siden vi tok over i 2013, og det vil det fortsatt være. Samferdselsbudsjettet er tilnærmet doblet, og vi har gjennomført viktige reformer. Koronapandemien har gitt oss noen ekstra store utfordringer, først og fremst for dem som er direkte eller indirekte rammet av viruset, men også for samfunnet som helhet, med delvis nedstenging og sterke begrensninger i folks hverdag. I denne situasjonen er det helt avgjørende at vi har en infrastruktur som fungerer, at vi har et minimum av flytilbud, at kollektivtransporten går, at folk har fått nødvendige varer, og ikke minst at vi har en digital infrastruktur som muliggjør at flere har kunnet jobbe hjemmefra i en lang periode. Innenfor samferdselsområdet er det luftfarten som er hardest rammet, og det er gjennomført viktige tiltak for å sikre et minimum av flytilbud fra mars og fram til nå. Det er likviditetsgarantier, kjøp av flyruter og betydelig reduserte avgifter. I tillegg er det brukt betydelige midler på å holde flyplassene åpne. I sum er dette tiltak på inntil 14 mrd. kr i 2020. Disse tiltakene videreføres i statsbudsjettet for 2021 ved at det foreløpig er satt av 2 mrd. kr til kjøp av flyruter, og avgiftsfritaket videreføres. Selv om det er mye som tyder på at en vaksine er på plass nå rundt årsskiftet, er det grunn til å forvente at det vi har sett i 2020, også vil prege store deler av 2021 og transportsektoren i den forbindelse. Regjeringa skal også komme tilbake til Stortinget med ytterligere tiltak for luftfarten i løpet av januar. Vi skal ha en sunn og god konkurranse i norsk luftfart også etter at koronapandemien er over. Hvordan den nye normalen vil se ut, er det for tidlig å si, og de mer langsiktige vurderingene er det mer naturlig å komme tilbake til i Nasjonal transportplan. Selv om vi har økt budsjettet og har en rekordstor satsing på vei og bane, er det ikke alene nok. Vi må også sørge for at vi får mest mulig igjen for hver krone vi bruker på samferdsel. Derfor har vi gjennomført viktige reformer. Samtidig må vi ta vare på det vi har. På riksveinettet er forfall snudd til fornying, og vedlikeholdsetterslepet er redusert hvert år siden 2015. I 2021 reduseres det med over 1,8 mrd. kr, når vi tar hensyn til budsjettforliket. Det merkes når vi kjører langs norske veier. Etableringen av Nye Veier har vært en suksess og har vist at det er mulig å bygge vei både raskere og til en lavere kostnad, og at samfunnsnytten av prosjektene kan økes. Det er anslått at innsparingen i porteføljen er på 59 mrd. kr, hvorav 25 mrd. kr er rene kostnadsreduksjoner. Det betyr at vi får mer vei for hver krone brukt. Nye Veier har også utfordret de etablerte måtene å jobbe på. Det er bra også for Statens vegvesen. Ny organisasjonsstruktur og nye måter å jobbe på vil gi positive resultat, og allerede nå har Statens vegvesen identifisert betydelige kostnadsbesparelser i sin portefølje. Gjennomføring av anbudskonkurranse i persontogtransporten er bra for kundene og bra for fellesskapet. Etter å ha gjennomført tre trafikkpakker har vi oppnådd en samlet besparelse på 12 mrd. kr i anbudsperioden, sammenlignet med det driften av disse strekningene kostet i 2019. Dette er det mulig å gjennomføre samtidig som tilbudet til kundene blir forbedret. Utslippene fra transportsektoren er redusert med 15 pst. siden 2013. Det er mange grunner til det, bl.a. en veldig aktiv elbilpolitikk. Allerede nå utgjør salget av elbiler godt over 50 pst. av nybilsalget, og andelen elbiler nærmer seg 12 pst. av bilparken. Målet om kun å selge nullutslippsbiler i 2025 ligger fast, og jeg tror det er oppnåelig. Et annet område der det har vært en rivende utvikling, er innfasing av lav- og nullutslippsferger. Ved utgangen av 2022 vil det være batteri om bord på over 80 ferger, som er tilnærmet en tredjedel av alle fergene. Det er en utvikling som bidrar til lavere utslipp, samtidig som det skaper aktivitet og jobber i maritim sektor. Det er et betydelig potensial for ytterligere aktivitet knyttet til hurtigbåter, nærskipsflåten og resterende del av maritim næring. Norge har et godt utbygd mobil- og bredbåndsnett, og nå akselerer også utbyggingen av 5G-nettet. God digital tilgang kombinert med ny teknologi vil ta oss mot nullutslippssamfunnet. Det er åpenbart utfordringer knyttet til dette, men det gir også fantastiske muligheter for en mer bærekraftig mobilitet og en enklere hverdag. Så vil jeg gjerne også – hvis jeg får muligheten til det, president – ta opp forslag nr. 28, et løst forslag som er fremmet av meg på vegne av Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti.