trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Jeg gleder meg også til å jobbe sammen med representanten Wilhelmsen Trøen i helse- og omsorgskomiteen. Det er kanskje litt tidlig å gratulere med komitélederplassen. Det er vel rimelig å si at det 100 pst. sikkert at det blir det, men det er vel først i morgen. Jeg har vært enig i mye av det Høyre har gjort i helsepolitikken. Jeg mener de har gjort mye bra. Men jeg må si at det er ganske provoserende å oppleve at det siste regjeringen legger fram, er en inndekning på ca. en halv milliard kroner, 500 mill. kr, fra vanlige folk og mange uføre, syke mennesker som ikke har god økonomi, som altså får økt egenandelstaket med nesten 500 kr. Hvordan mener representanten Wilhelmsen Trøen at det er riktig? Regjeringen foreslo faktisk enda høyere tak i sitt budsjettforslag for dette året. Fremskrittspartiet fikk slått det til bakken og fikk fjernet den økningen, men nå registrerer jeg altså at den forrige regjeringen kommer med et nytt forslag som vil bety mye for mange.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Eg vil også gratulere representanten Bollestad frå Kristeleg Folkeparti med rolla som parlamentarisk leiar. Eg deler Kristelig Folkeparti og Bollestad sitt store engasjement for landbruket. Matsikkerheit og framtidig landbruksproduksjon er eit politisk ansvar først. Så er spørsmålet: Vi står overfor eit lausdriftskrav. Mjølkeproduksjon er berebjelken i distriktslandbruket. Korleis vil Kristelig Folkeparti bidra til at lausdriftskravet kan oppfyllast utan at små og mellomstore bruk må vekse langt utover grunnlag for areal og drift?
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Eg må også nytte høvet til å gratulere med ei veldig viktig oppgåve. «Klima- og miljøvernminister» – endeleg er «vern»-ordet kome inn igjen i tittelen. For det er ikkje tvil om at også vern er viktig i vår tid, ikkje minst når havrommet skal bli nytta. Den siste tida har eg møtt ei rekkje representantar for fiskerinæringa og havforskarar som er skikkeleg bekymra over at dei siste utlysningsområda for olje- og gassleitingsfelt, TFO-område, er lagde til område som Havforskingsinstituttet no seier er særleg verdifulle og sårbare område – midt i dei mest tradisjonsrike og viktigaste fiskefelta vest for Mørebankane, Aktivneset og Eggakanten. Vil statsråden, som klima- og miljøvernminister, tillate at desse felta blir tildelte no i denne 2021-runden, med den kunnskapen som ligg der? Kva slags føre-var-prinsipp og kunnskap vil han krevje for at ein skal ta dei avgjerdene?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-10-20:
Da Høyre og Fremskrittspartiet inntok regjeringskontorene i 2013, valgte de bevisst å svekke de utjevningsordningene vi hadde for nettleie. Senterpartiet og Arbeiderpartiet har vært opptatt av at ingen skal få en for stor regning, og det vi ser i hvordan kostnadene for nettleie blir fordelt nå, er at noen får en altfor høy kostnad også på selve nettleien, i tillegg til den vanlige spotprisen på strøm, som det er mest debatt om nå. Det er det vi ønsker å ta tak i, og det er det vi signaliserer i Hurdalsplattformen. Så vil vi komme tilbake til Stortinget med forslag om hvordan det kan gjøres, men målet er å hjelpe dem som har de aller, aller høyeste kostnadene med nettleie i dag. Det var bedre ordninger før, men Høyre og Fremskrittspartiet valgte å svekke dem da de hadde regjeringsmakt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-10-20:
Ikke for å være uærbødig overfor representanten, men jeg tror ikke hun helt hørte hva jeg sa i stad, for jeg sa ikke noe om at det var noen som skulle få høyere kostnader over nettleien, jeg sa det motsatte, at vi skulle hjelpe dem som har de høyeste regningene. Forrige gang vi gjorde det, var det gjennom tilskuddsordninger over statsbudsjettet. Det var den måten vi gjorde det på sist. Så får vi diskutere, sammen med Stortinget, for vi er en mindretallsregjering, hvordan vi skal få det til nå, men vi ønsker ikke at noen skal få en for stor regning, og det er godt standpunkt som både Senterpartiet og Arbeiderpartiet står bak. Jeg håper også flere i Stortinget kommer til å gjøre det. Når det gjelder hvordan vi skal klare å få til beskatning av f.eks. store nettleverandører og andre som er i det norske markedet, har vi signalisert flere grep i regjeringsplattformen, men det må gjennomarbeides grundig. Vi skal komme med forslag, og målet er at aktører som i dag har stor virksomhet i Norge, men som i realiteten ikke betaler skatt, skal betale skatt i framtiden.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-10-20:
I 2013, da Sylvi Listhaug kom inn i regjering sammen med Fremskrittspartiet, hadde Fremskrittspartiet flere klare mål. Et var å fjerne bompengene. Det har aldri vært høyere bompengeinnkreving enn i fjor, så det klarte man ikke. Et annet var det jeg nevnte i stad, fra Tord Lien som olje- og energiminister, som sa at han var lei av lav strømpris, og at verdien av vannkraften skulle gå opp. Det har i hvert fall Fremskrittspartiet fått til. På det området, når det gjelder å øke strømprisene til folk, har Fremskrittspartiet hatt full måloppnåelse, og det var en av programerklæringene til tidligere statsråd Tord Lien. Og elavgiften har aldri vært økt så mye som under Fremskrittspartiets finansminister. Med en ny regjering har vi et klart mål: Vi ønsker å redusere elavgiftene, nettopp fordi vi ser at det rammer folk hardt. Vi har også en målsetting – vi sier ikke at det er lett, men vi har det som en målsetting – om at vi skal styre kraftpolitikken på en måte som gjør at man klarer å dempe kraftprisen, ikke øke kraftprisen, slik Fremskrittspartiet gjorde da de hadde ansvaret for norsk kraftpolitikk.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-10-20:
Vi i Senterpartiet og Arbeiderpartiet er jo helt tydelige i Hurdalsplattformen. Hva er det vi ønsker når det gjelder strøm, for å ta det som punkt nr. 1? Det er ulike formuleringer, vi ønsker ulike politiske grep for å dempe veksten i strømprisen, bl.a. varsler vi at vi skal si nei til alle nye mellomlandsforbindelser. Det er interessant at da Fremskrittspartiet hadde makten, endret man loven så det skulle bli lettere å bygge mellomlandsforbindelser. Det er to ulike politiske retninger. Vi sier at vi ønsker å bygge ut mer fornybar kraft. Vi varsler at vi ønsker å bruke elavgiften for å redusere avgiftstrykket når det gjelder bruk av strøm. Og når det gjelder fordelingseffekten ellers i vårt opplegg, sier vi at folk som tjener under 750 000 kr, skal få lavere skatt, ikke høyere skatt, at pendlere skal få mer fradrag, ikke mindre fradrag, som de fikk under den forrige regjeringen. Vi sier også at vi ønsker å ha lavere drivstoffavgifter, som det står i plattformen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-10-20:
Jeg opplever at vi over tid – med både Kari Elisabeth Kaski og partileder Audun Lysbakken – har hatt et felles mål om å bruke skattesystemet til å utjevne forskjeller, ikke forsterke forskjeller. Så har de ulike partiene sikkert litt ulike grep som man mener er rett og ikke rett, men målsettingen er lik. Noe av kvaliteten med Norge er at det er et land med små forskjeller. Jeg opplever også at SV har hatt den samme bekymringen som Arbeiderpartiet og Senterpartiet når det gjelder økende lønnsforskjeller i samfunnet. Vi mener at hvis det over tid blir for store forskjeller mellom folk, både geografisk – som jeg snakket en del om i innlegget mitt i sted – og sosialt, så skaper det mindre tillit. Vi får sette oss ned og diskutere hvilke grep som er best. Alle grep har også en kostnadsside, og da må vi finne balansen som gjør at vi klarer å føre en politikk som får ned de sosiale og geografiske forskjellene og utvikler alle deler av landet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-10-20:
La det ikke være noen tvil: Når det gjelder skatteprofilen for en regjering utgått av Senterpartiet og Arbeiderpartiet, vil det være sånn at de som tjener under 750 000 kr, skal få mindre skattebelastning. Det er det ene målet. De som tjener over 750 000 kr, kommer til å få mer skatt. De som har den beste ryggen, skal bære litt mer av børa, og så skal vi hjelpe dem som har litt større utfordringer. Det er profilen vi ønsker, og så får vi diskutere sammen med SV hvordan vi skal klare å få til det på en best mulig måte. Så vil jeg også bare si at det å øke skatter har en kostnad. Det kan være at hvis man øker en skatt, selv for den som har høy inntekt, kan det ha en kostnad ut fra hva man investerer i, hvor man setter pengene. Vi trenger privat næringsliv, vi trenger aktivitet. Derfor må vi vurdere hva som gir mest mulig effekt. Hvordan vi skal rapportere når det gjelder ulikhet, får vi komme tilbake til.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-10-20:
Hos representanten Rotevatn er det en slags selektiv hukommelse. Hvis man tar Storbritannia som eksempel, tror jeg at representanten Rotevatn er klar over at Storbritannia var EU-medlem, og at de, i motsetning til Norge, meldte seg inn i EU på starten av 1970-tallet, mens det norske folk sa nei. Jeg er veldig glad for at det norske folk på starten av 1970-tallet sa nei til å bli medlem i Den europeiske union og også sa nei i 1994. Så vi er i en helt annen stilling. Når det gjelder at en regjering skal se hvilke muligheter vi har – det burde være en selvfølge at man har en gjennomgang, nå er det ca. hvert tiende år. Hvordan kan vårt forhold til Europa være best mulig organisert? Hva er styrker, hva er svakheter? Hvordan kan vi styrke norske posisjoner? Hvordan kan vi få enda flere arbeidsplasser, mer verdiskaping og ta vare på den nasjonale suvereniteten som det norske folk har sikret gjennom to folkeavstemninger? Dessverre har Venstre nå gått bort fra sitt nei-standpunkt og blitt et ja-parti.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-10-20:
Det er absolutt grunn til å gratulere statsråd Slagsvold Vedum med både valgresultatet og ny rolle. Så til spørsmålet: Med dagens strømpriser er det mange som er bekymret. Jeg ønsker ikke å være noen strømprispopulist, jeg skjønner at prisene kan variere av ulike grunner, og det er en litt fattig trøst at de kan utjevnes over tid. I Hurdalsplattformen står det at regjeringen vil innføre en ny ordning for jevnere nettleie, som jeg må anta er noe annet enn den utjevningsordningen vi allerede har. Utjevning kan jo ofte bety at for at noen skal betale mindre, må noen betale mer. Selv om jeg er fra Oslo, må jeg innrømme at jeg ikke er for at folk i Tromsø skal betale mer for at jeg skal betale mindre. Da er spørsmålet: Er det med den nye utjevningsordningen noen som må betale mer, eller kan finansministeren nå garantere at denne ordningen ikke vil føre til nettopp det?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-10-20:
Takk for svaret. Da høres det ut som om noen må betale mer enn i dag. Vi skal utenriks. For å sikre konkurranse på like vilkår for norske bedrifter i Norge, det landet vi er så glad i, arbeidet regjeringen Solberg aktivt for å begrense overskuddsflytting og skatteplanlegging i multinasjonale selskaper og var også en aktiv pådriver for et nytt internasjonalt skattleggingssystem tilpasset det globaliserte og digitaliserte samfunnet vi lever i. Norge har derfor sluttet seg til den historiske avtalen mellom nå 134 av 140 medlemsland i OECD om et felles forpliktende rammeverk for nettopp dette, men denne avtalen forutsetter at landene ikke innfører ensidige, egne skattetiltak, fordi det undergraver dette viktige arbeidet. Derfor bekymrer det meg litt at det i Hurdalsplattformen står at regjeringen skal utrede nettopp en ensidig omsetningsavgift på digitale virksomheter. Er det grunn til å bekymre seg for at regjeringen med dette kommer til å undergrave det viktige arbeidet for å få et felles rammeverk for internasjonal beskatning som beskytter norske selskaper?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg har lyst til å begynne med å gratulere representanten Asheim med en viktig rolle på Stortinget innen et viktig fagfelt som vi har et felles engasjement for, og også takke for innsatsen representanten har utvist gjennom pandemien, for studentene og høyere utdanning-sektoren. Vi har hatt uenighetspunkter, men innsatsen har det ikke stått på. Vi er tilbake til hverdagen i Stortinget, og vi kunne lese i VG i dag fra Høyre-lederen om tre ulike punkter som en skulle utfordre den nye regjeringen på. Ett av punktene var å se sammenhengen mellom næringspolitikken og klimakutt. Det er jeg veldig enig i, så jeg ble litt oppløftet, men så fant jeg ut at næringspolitikk og klimakutt her betød kutt i formuesskatten og klimakutt. Mitt spørsmål er om Høyres offisielle standpunkt er at kutt i formuesskatten fører til kutt i klimagassutslipp.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg takker for gratulasjonen og fortsetter diskusjonen om denne formuesskatten som var spesifisert under det Høyre-lederen kalte næringspolitikk. Et av Høyres mest konkrete løfter i denne valgkampen var at de skulle kutte formuesskatten på store aksjeformuer og næringseiendom, også kalt arbeidende kapital av noen. Det ville kostet 7 mrd. kr i neste stortingsperiode, 6 mrd. kr til landets rikeste 1 pst., og 3 mrd. kr kun til næringseiendomsformuer. Spørsmålet mitt er da: Når vi er enige om at det nå går bedre med norsk økonomi, og vi er på vei ut av pandemien, hva i norsk økonomi er det som tilsier at det er tvingende nødvendig med 3 mrd. kr i skattekutt til dem som har formuer innenfor næringseiendom?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Først og fremst: Takk for gratulasjonene, og dem sender jeg tilbake til representanten Orten for å ha blitt medlem i Stortingets viktigste komité. Jeg ser veldig fram til det samarbeidet. Representanten Orten har heldigvis lest Hurdalsplattformen, og det setter vi pris på. Den legger opp til et mer rettferdig skattesystem. Norge har veldig lav beskatning av kapital totalt sett, sammenlignet med andre land innenfor OECD-området. Skattesystemet er blitt mer urettferdig og mindre omfordelende under Høyres regjeringsperiode, og det ønsker vi å gjøre noe med. Så er det ikke et mål i seg selv for verken Arbeiderpartiet eller Senterpartiet å øke det statlige eierskapet, men vi er ikke redd for å bruke det statlige eierskapet som et instrument for å nå noen mål. Men det kan også være snakk om partnerskap sammen med næringslivet, og det kan være konkrete utslippsmål for enkeltsektorer. Og så skal vi selvfølgelig komme tilbake til Stortinget hvis det blir aktuelt å kjøpe seg opp i enkeltselskaper.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Når det gjelder skattesystemet, henviser Orten hele veien til det private eierskapet, men det handler i all hovedsak om aksjer og næringseiendom, som Høyre gikk til valg på å kutte skattene for videre. Og som jeg var inne på i et replikkordskifte tidligere her i dag, er det veldig lite ved norsk økonomis utvikling som tyder på at det er brennende nødvendig å tilføre 3 mrd. kr til skattekutt til landets eiere av næringseiendom. Videre kutt i formuesskatten virker også sentraliserende – det er penger som blir betalt inn i og rundt de aller største byene; det er ikke langs kysten, slik noen ønsker å framstille det. Så til statlig eierskap og hvor man skal benytte seg av det: Nei, det skal vi jo komme tilbake til. Hurdalsplattformen legger også opp til noen utredninger. Men det er klart at f.eks. innenfor energiomstillingen vi skal gjennom, kan det bli nødvendig og ønskelig.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg kjenner ikke til det eksemplet og må ærlig innrømme at jeg heller ikke helt forsto sammenhengen. Når Arbeiderpartiet og Senterpartiet er enige om å føre en mer aktiv næringspolitikk, ser vi jo at den passive næringspolitikken som har blitt ført de siste åtte årene, ikke har gitt den omstillingen av norsk økonomi som landet vårt trenger. Vi trenger det for å nå utslippsmålene, vi trenger det for å få flere unge i arbeid, og vi trenger det for at Norge skal ta en posisjon i den energiomstillingen vi skal gjennom. Og der vil jeg oppfordre representanten Steffensen, som jeg vil gratulere med å bli medlem av finanskomiteen denne perioden, til å tenke seg om på nytt om dette med aktiv næringspolitikk. For én ting er om en ikke er veldig opptatt av å nå Norges klimaforpliktelser, men det kommer uansett en storstilt omstilling. Etterspørselen etter norsk olje og gass kommer til å gå ned, og da må Norge være posisjonert i det kappløpet som nå skjer i Europa. Dagens regjering kommer til å sette alt inn for at Norge skal være godt posisjonert i det.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg vil også gratulere representanten Rotevatn med å bli medlem i finanskomiteen og Venstres finanspolitiske talsperson, og også med valget som nyvalgt stortingsrepresentant fra valgdistriktet Hordaland, så vi er kollegaer der også. Når det gjelder oljepengebruken, har det jo vært en unormal situasjon over noe tid. Koronapandemien traff oss. Før koronapandemien har Arbeiderpartiet og nesten en samlet opposisjon i Stortinget ment at Solberg-regjeringen med Siv Jensen i finansministerstolen har brukt for mye oljepenger i gode tider. Det er ganske unikt for Norge, men det er altså flere av opposisjonspartiene, Arbeiderpartiet inkludert, som foreslår å bruke mindre oljepenger i våre alternative budsjetter. Nå er vi på vei ut av krisen. Oljepengebruken er fortsatt betydelig, den er 80 mrd. kr høyere neste år enn det den var i det forrige normalbudsjettet, men vi skal komme tilbake i tilleggsnummeret i november med nøyaktig oljepengebruk.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-10-20:
Jeg vil også gratulere og ønske den avgåtte statsråden velkommen tilbake til Stortinget. Det blir veldig hyggelig å ha et konstruktivt arbeid her, og jeg er glad for innsatsen representanten har gjort på utdanningsfeltet i ulike roller. Stortinget har bl.a. hatt et stort engasjement for høyere yrkesfaglig utdanning de siste årene. Lovverket er styrket, det er vedtatt en forpliktende opptrappingsplan, og antallet fagskolestudenter skal fortsette å stige. Gleder representanten Asheim seg over regjeringsskiftet og at fagskolene nå skal få et ytterligere løft?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Hurdalsplattformen slår veldig klart fast at vi vil ha en forebyggings- og behandlingsreform for rusavhengige. Det har vært etterspurt lenge. Vi ønsker å bedre helsetilbudet først og fremst, og vi ønsker også å utrede hvordan straffefritak for rusavhengige kan gjennomføres gjennom lov. Til representanten Bruflots eksempel på andre som er fritatt for straff, vil jeg si at Arbeiderpartiet tidligere har gått i front for å gi disse menneskene pasientrettigheter. Det er også sånn at denne regjeringen understreker at dette er pasienter, som skal få et helsetilbud basert på kunnskap og beste praksis i helsetjenesten. At det skal være veldig stigmatiserende å bli sammenlignet med barn og andre syke mennesker, legger ikke vi til grunn for våre holdninger. Dette er pasienter. De skal få bedre hjelp.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Denne regjeringen har tenkt å følge opp de vedtakene Stortinget gjorde i vår. Det knytter seg til det å forebygge rusavhengighet bedre, men det er også en klar marsjordre til å gi et bedre helsetilbud. Det er også gjort vedtak som ga politiet flere verktøy i verktøykassa i møte med førstegangsbrukere og i møte med rusavhengige. Det vil vi følge opp. Så vil det kreve et lovarbeid å gi straffefritak til dem som har en tung rusavhengighet, og det vil selvfølgelig Stortinget bli engasjert i, etter hvert som det arbeidet kommer i gang.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Hurdalsplattformen omtaler Alta spesielt, og det regner jeg med representanten Hoksrud har lest. I Alta står det en flott klinikk som gir et desentralt spesialisthelsetjenestetilbud til befolkingen i Alta og Vest-Finnmark. Det ble planlagt og besluttet under en helseminister som het Jonas Gahr Støre. Det ønsker denne regjeringen å videreutvikle. I dag er det et tilbud innenfor både somatikk, psykisk helsevern og rus. Det kommer vi tilbake til. Der skal pasientene i Vest-Finnmark få løst mange av sine behov. Klinikk Alta er allerede en suksess, det har flyttet spesialisthelsetjenesten nærmere Altas befolkning, og det er et faglig tilbud som skal videreutvikles. Så synes jeg representanten var litt detaljert, mens jeg var litt mer på overskrift.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Prosessen ved Oslo universitetssykehus for å få bygd nye sykehus har tatt over ti år. Oslo har de eldste sykehusbyggene i landet, så det haster, og jeg deler representantens utålmodighet. Derfor er det viktig at disse planene gjennomføres så raskt som mulig. Planene for nytt akuttsykehus på Aker innebærer også en ny storbylegevakt, som Oslo kommune bygger i samme prosjekt. Dette er en viktig utvidelse av helsetilbudet til befolkningen i Groruddalen. Vi kommer til å legge til grunn at disse planene skal gjennomføres så raskt som overhodet mulig.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Hurdalsplattformen slår fast hva denne regjeringen har tenkt å gjennomføre, og vi har tenkt å bedre den offentlige tannhelsetjenesten. Vi har tenkt å utvide den gradvis, og vi prioriterer først dem med dårlig råd, mennesker med diagnoser som gjør at de trenger mer tannbehandling, og de unge. I tillegg vil vi også styrke det forebyggende tannhelsearbeidet. Det betyr bl.a. også å styrke fylkeskommunene, som har det ansvaret. Så snakker vi gjerne med Stortinget om høyere ambisjoner, men dette er det vi kommer til å prioritere å få gjennomført i denne fireårsperioden.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Det ville jo vært en morsom første debatt om statsråden var så frisk. Jeg kommer nok til å forholde meg til Hurdalsplattformen og det som Arbeiderpartiet og Senterpartiet har blitt enige om å prioritere i denne fireårsperioden.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Hurdalsplattformen slår veldig tydelig fast at det er en forebyggings- og behandlingsreform denne regjeringen skal gjennomføre. Det betyr bedre helsehjelp og mer kunnskapsbasert behandling til mennesker som er syke og ikke kriminelle. Det har Stortinget også gjort klare vedtak om, som vi tenker å følge opp. Så tror jeg representanten, i hvert fall hvis han er ærlig med seg selv, vet at jeg ikke har veldig konkrete ting å melde i dag om hvordan man skal ramme inn et straffefritak for rusavhengige. Det vil kreve utredning, høring og et grundig lovarbeid. Det er et oppdrag som denne regjeringen vil levere overfor Stortinget. Men vi venter jo ikke for det. Dette er en pasientgruppe som har ventet lenge, som representanten helt riktig påpeker. Vi skal levere en behandlingsreform, vi skal se på behandlingstilbudet de får i dag, og vi skal rett og slett gi bedre pasientoppfølging til pasienter som i dag ikke kan sies å få det fellesskapet burde gi dem.
Sandra Bruflot (Høyre), 2021-10-20:
Først vil jeg gratulere statsråden med ny jobb. Da Bent Høie ble helse- og omsorgsminister, sa en tidligere rusavhengig: Husk at du er min helseminister også. Tidligere i år la vi fram et forslag til rusreform. Målet var å gi folk hjelp for avhengigheten deres framfor straff. Da Arbeiderpartiet vedtok at de var mot rusreformen Høyre la fram, sa lederen av redaksjonskomiteen at vi kunne unnta tungt rusavhengige fra straff, ja, det fantes allerede slike unntak i dag, for barn under 15 år og for mennesker som var strafferettslig utilregnelige. Jeg er egentlig mer opptatt av politikken som skal føres framover, enn hva som har blitt sagt før, men mitt spørsmål til statsråden er: Når man setter voksne mennesker i samme bås som barn og utilregnelige fordi de har en avhengighet, er det dette statsråden også baserer sitt syn på rusomsorg på, og er statsråden enig i at denne måten å omtale mennesker på bidrar til mer, ikke mindre stigmatisering?
Sandra Bruflot (Høyre), 2021-10-20:
Blant brukerorganisasjonene på rusfeltet var det flere som sa at disse uttalelsene fra Arbeiderpartiet var det groveste overtrampet de hadde fått mot seg under hele rusreformdebatten, og den har, som Kjerkol selv var inne på, vart en stund. Så jeg er ikke enig i at vi skal bagatellisere hvordan det føles for rusavhengige – og for pårørende – å bli satt i bås med barn og utilregnelige, for det er de ikke, selv om de har en avhengighet. Men jeg kan stille statsråden et annet spørsmål: Hvordan mener statsråden at politiet skal skille på hvem som er rusavhengige nok, og hvem som er verdige nok den hjelpen Arbeiderpartiet vil tilby, i stedet for at de skal få straff?
Sandra Bruflot (Høyre), 2021-10-20:
Da Bent Høie ble helseminister for åtte år siden, ropte Arild Knutsen at Bent måtte huske at han også var hans helseminister. Arild er leder for foreningen for en mer human narkotikapolitikk. I 2013 mente de fleste nasjonale politikere at vi fortsatt skulle straffe rusavhengige. I løpet av åtte år har vi kuttet mest i ventetiden for nettopp rusavhengige som trenger hjelp, og ventetiden ble nesten halvert. Gjennom fritt behandlingsvalg har flere av dem som nesten hadde gitt opp, tatt livene sine tilbake. Vi har gitt valgfrihet og tillit til folk i stedet for å sette systemet først. Tidligere i år kom rusreformen. Vi foreslo å gi hjelp, ikke straff, og anerkjenne rusavhengighet som det det er, en avhengighet. Bent ble en helseminister også for rusavhengige. I 2020 sa han til nettopp Arild Knutsen om avkriminalisering at «dette har vi diskutert i 20 år, og vi har vært uenige. Du hadde rett, jeg hadde feil». Likevel må vi vente i fire år til. Da Arbeiderpartiet gikk mot Høyres rusreform, sa de at de ville at tunge rusavhengige skulle få slippe straff. Vi har slike unntak i loven allerede, sa de – for barn under 15 år og for dem som er strafferettslig utilregnelige. Noe av målet med rusreformen er også å få vekk stigmaet og få økt forståelse. Det gjør noe med holdningene våre til folk når det de driver med, er kriminelt og ulovlig, i stedet for at det er noe de trenger helsehjelp for å takle. Jeg tror at jeg hadde følt meg ganske så liten hvis jeg oppfattet at medlemmer av den nye regjeringen sidestilte meg med et barn eller med en utilregnelig person fordi jeg hadde en avhengighet. Den retorikken og den måten å omtale mennesker på fører til mer stigma, mindre forståelse, og det får folk til å føle seg små, ubetydelige og umyndiggjort. Rusavhengighet kan ramme de aller fleste av oss, men noen er mer utsatt enn andre. Det er på mange måter dobbelt urettferdig, fordi det ofte er de som ikke har hatt det så enkelt før, som ender opp med avhengighet. I tillegg har straff en veldig tydelig sosial slagside. Ungdom på østkanten i Oslo blir straffet tre ganger så mye som ungdom på vestkanten, selv om ungdommen på vestkanten røyker dobbelt så mye hasj. Hvis foreldrene dine har lav eller ingen utdannelse, har du sju ganger så høy sjanse for å bli straffet for narkotikalovbrudd som hvis foreldrene dine har høy utdannelse. Vi er mange som hadde håpet på at et parti som snakker om sosiale forskjeller, hadde latt det få en betydning for ruspolitikken deres. Høyre skal bruke de neste fire årene godt, for kampen for en mer human ruspolitikk er ikke over.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Jeg vil også starte med å gratulere statsråden med ny jobb og ser fram til et fruktbart samarbeid. Jeg merket meg at det i Hurdalsplattformen står både at regjeringen skal sørge for at hele Groruddalens befolkning så raskt som mulig skal få et lokalsykehus ved nye Aker sykehus, og at det skal gjennomføres endringer i sykehusstrukturen i Oslo i henhold til vedtatte planer. «I henhold til vedtatte planer» betyr i 2036 for oss som bor i Groruddalen, og som allerede sokner til et sykehus som har sprengt kapasitet, nemlig Ahus. Jeg bor i Groruddalen, jeg har familien min der, og jeg har vennene mine der. Vi trenger et nytt lokalsykehus og 2036 er ikke raskt nok. Dette er jo heller ikke et prosjekt Oslo selv ønsker. Det jeg lurer på er: Kan vi regne med at statsråden vil prioritere annerledes når det gjelder tid, og at statsråden ikke vil overkjøre de vedtatte planene gjort i Oslo, som ikke ønsker dette gigantsykehuset?
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Erna Solbergs regjering valgte å innskrenke norske kvinners abortrettigheter. Dette var første gang abortloven ble innskrenket på de over 40 årene den har vært på plass. Det var altså Høyre og Solberg som åpnet ballet om endringer. Norske kvinner ga regjeringen Solberg tydelig beskjed om at dette ikke var ønsket, ved å ta til gater og torg over hele landet for å protestere. Årets valg gir også et grunnlag for å liberalisere abortloven og reversere endringene som ble gjort av Solberg-regjeringen. Jeg har registrert at representanten Wilhelmsen Trøen har varslet kamp for å hindre liberalisering. Jeg har en drøm om at partiet Høyre tar norske kvinner på alvor og lytter til kravet fra befolkningen om at kvinners selvbestemmelse skal respekteres. Kvinner skal selv ha råderett over egen kropp. Hvorfor ønsker representanten Wilhelmsen Trøen å holde på et slikt overformynderi overfor norske kvinner?
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Jeg er glad for at vi med årets valg har klart å skifte ut et flertall på Stortinget. Jeg er glad for at vi har gått fra en regjering som har levd på nåde fra Fremskrittspartiet, men som har saldert sine budsjetter ved å kutte i offentlig velferd, til en ny regjering som har ambisjoner om å satse på fellesskapet og offentlig velferd. Jeg er dessverre lite imponert over denne regjeringsplattformen. Den sier ingenting om bemanningsnorm i helse- og omsorgssektoren. Fram til jeg ble innvalgt på Stortinget, har jeg jobbet i førstelinjetjenesten. Jeg kjenner altfor mange som ikke har hele og faste jobber å gå til. Jeg kjenner altfor mange kvinner som står og venter på en telefon fra jobben eller en sms fra arbeidsgiver om ekstravakter. Et av de sterkeste minnene mine er da jeg var på fritidstilbudet til sønnen min. Jeg hadde fri og sto sammen med en annen mamma, som ble oppringt fra jobben, og hun var glad for da kunne hun få vakt påfølgende dag. Hun kunne spe på den lille og usikre inntekten som hun hadde fra en 40 pst. stilling i helse- og omsorgssektoren. Hun har kjent på hva det er å ikke være nok folk på jobb. Det er nok mange her som ikke vet hva det betyr når det ikke er nok folk på jobb i helse- og omsorgssektoren, men jeg kan fortelle: Det betyr at de som skal gjøre jobben, må strekke seg over flere oppgaver enn det er tid til. Den som har behov for hjelp, får mindre tid og omsorg enn det det er behov for. Det betyr at ting som må gjøres, ikke blir gjort, at pasienter blir liggende lenge uten å få hjelp, da det ikke er nok tid, ikke nok folk, ikke nok ressurser til å gi den tiden som trengs. Det betyr at man forsøker å vri den tiden og de ressursene som ikke er der, ut av overarbeidede ansatte, og de jobber i små deltidsstillinger og er ikke i posisjon til å protestere eller sette premisser for egen arbeidsplass. De får byrden av alle de manglende ressursene og skylda for alt som går gærent. De får heller ikke godt nok betalt for tiden på jobb. Vi vet nok om hvordan det er å stå i ufrivillig deltid. Vi vet hvordan det er å ha for få folk på jobb i helse- og omsorgssektoren. Vi trenger å gjøre noe med det. Vi trenger å sette av ressurser til forsvarlig bemanning, heller enn å drive skadelig utnytting av kvinnene som jobber i helse- og omsorgssektoren. Derfor er jeg skuffet over at denne regjeringen ikke sier noe om bemanningsnorm. Jeg forventer at vår nye regjering gir et løfte om å løse bemannings- og belastningskrisen helse- og omsorgssektoren står overfor. Tiden for fine festtaler må være slutt. Vi må gjennomføre den politikken både fagbevegelsen og kvinnebevegelsen krever. Og jeg ser fram til et konstruktivt samarbeid med Hurdals-kameratene.
Seher Aydar (Rødt), 2021-10-20:
Statsråden sa veldig mye viktig om ulikhet og privatisering i innlegget sitt. Gratulerer med ny jobb! Dette gleder jeg meg til at dere skal følge opp. Dårlig råd er hovedårsaken til at folk ikke oppsøker tannlege. Nå er det på høy tid med en tannhelsereform som likestiller tannhelse med resten av helsetjenestene. Intensjonene om tannhelse i regjeringserklæringen er veldig gode, men så er det ganske stor avstand mellom intensjonene og de faktiske tiltakene. Regjeringen sier at den vil behandle tennene som resten av kroppen, men samtidig vil den øke aldersgrensen for dem som faktisk er en del av den offentlige tannhelsetjenesten, med bare noen få år. Spørsmålet er: Er det, på alvor, alt regjeringen vil gjøre på tannhelse i løpet av fire år?
Seher Aydar (Rødt), 2021-10-20:
Da anser jeg det slik at det som står i Hurdalsplattformen, er en god start, men det er ikke nødvendigvis sånn at det er alt vi skal få til i løpet av fire år, for det er faktisk slik at ganske mange mennesker på 30, 40, 50 og 60 år ikke kommer til å få særlig mye hjelp av det som står i Hurdalsplattformen. Kan statsråden si at vi kan få til mer?
Grunde Almeland (Venstre), 2021-10-20:
Jeg er veldig glad for to ting som statsråden nevner, for det første at rusavhengige skal få hjelp, ikke straff, og for det andre at statsråden også anerkjenner at det er altfor mange som har ventet altfor lenge på en reform på dette området. Men jeg er som representanten Bruflot ganske bekymret for det skillet som statsråden legger opp til skal være, og jeg blir bekymret når jeg hører at man egentlig vil utrede hvordan man skal gå bort fra et prinsipp for likhet for loven. Så mitt spørsmål til statsråden er egentlig: Når man nå legger opp til et system der man i ytterste konsekvens må møte for en domstol og legge fram bevis for at man er avhengig nok før man får hjelp, hva tenker da statsråden skal være terskelen? Jeg forstår at statsråden vil utrede dette, men statsråden må jo ha noen tanker selv. Når er man rusavhengig nok?
Ove Trellevik (Høyre), 2021-10-20:
Endringar og omstilling krev både kunnskap og kompetanse, ofte spisskompetanse, og i mange samanhengar er det lite hensiktsmessig og tenleg å ha all kompetanse fast tilsett. I Romerikes Blad i dag kunne me lesa at representanten Pollestad bekreftar at regjeringa skal kutta ut all konsulentbruk, og i Hurdalsplattforma er det 148 politiske felt som skal greiast ut, det skal sjåast på, og det skal evaluerast. Mitt spørsmål er: Trur representanten Pollestad at det vert mindre konsulentbruk av alle desse utgreiingane som står lista opp i Hurdalsplattforma?
Ove Trellevik (Høyre), 2021-10-20:
Representanten bekreftar altså at det skal vera slutt på konsulentbruken, og eg nemnde altså ikkje PR-bransjen i mitt spørsmål her. Men mitt spørsmål er: Vil det vera uaktuelt å nytta eksterne konsulentar når ein skal vurdera handlingsrommet i EØS-avtalen?
Ove Trellevik (Høyre), 2021-10-20:
Petroleumsnæringa på norsk kontinentalsokkel er Noregs største næring målt i verdiskaping, målt i inntekter til staten, målt i investeringar og ikkje minst målt i eksportverdi. Statsminister Støre gjentok i si tiltredingserklæring måndag her frå denne talarstolen at den nye regjeringa ikkje skulle avvikla olje- og gassnæringa , men heller utvikla ho. Han nemnde ikkje med eit einaste ord korleis ein skulle utvikla. Men i Hurdalsplattforma finn me nokre formuleringar. Dei kan gi grobotn for bekymring. Solberg-regjeringa har i Meld. St. 36 for 2020–2021 lagt fram ein heilskapleg politikk for ei framtidsretta olje- og gassnæring. Hovudmålet i petroleumspolitikken er å leggja til rette for lønsam produksjon av olje og gass i et langsiktig perspektiv. For å oppnå dette meiner Høgre at den nye regjeringa bl.a. må halda ved lag stabile og føreseielege rammer, tildela attraktive leiteareal og bidra aktivt innan forsking og utvikling. Olje- og gassnæringa bidreg til økonomisk aktivitet over heile landet og stimulerer til nærings-, teknologi- og samfunnsutvikling. Næringa er i kontinuerleg utvikling, og dei neste tiåra må me også forventa at ho vert svært forskjellig frå dei tiåra som me har lagt bak oss. Kontantstraumen vert naturlegvis påverka av energiprisane på verdsmarknaden. Dei siste månadane har me sett ein stor auke i prisveksten på energi, enten det gjeld straum, olje eller gass. Berre gassprisane aleine har auka til eit nivå som aukar petroleumsinntektene per nordmann med ca. 100 000 kroner i året. Og gjennom Kollsnes-anlegget i min heimkommune er eksportverdien no rundt 1 mrd. kr per dag. Det seier litt om kva denne næringa har å seia for det norske samfunnet. Norge dekkjer 25 pst. av EU sitt gassbehov og bidreg sterkt til eit skifte til lågutsleppssamfunn i EU – vekk frå kol og til gass. Den nye gassleidningen frå Russland til Tyskland kjem også til rett tid. Det er venta større etterspørsel etter meir gass. På verdsbasis er den største utfordringa veksten i forbruket av kol, ikkje olje og absolutt ikkje naturgass. Høgre meiner forvaltninga av petroleumsressursane skal skje innanfor forsvarlege rammer når det gjeld helse, miljø og sikkerheit, og at norsk petroleumsindustri framleis skal vere leiande på desse områda Då må det leggjast til rette for god sameksistens på havet, der både olje- og gassnæringa og andre havnæringar vert utvikla. Ein aktiv leitepolitikk er viktig, og eg vert litt usikker når eg les alle avgrensingane ein finn i Hurdalsplattforma. Det er viktig og riktig med jamlege konsesjonsrundar på norsk sokkel, som vil gje næringa tilgang på nye, gode og attraktive leiteareal.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Representanten Pollestad nevnte ærlighet i innlegget sitt. Han kunne jo vært ærlig på at Senterpartiet sist de var i regjering, sa de ville være Europas batteri, at de jobbet for strømkabler til utlandet, og representanten selv gikk til valg på 1 000 vindmøller bare i Rogaland. Men jeg er sikker på at det er ting i energipolitikken vi gjerne skulle sett ugjort, begge to, så jeg skal ikke rippe opp i fortiden. Jeg skal heller se framover, for det er noe vi begge er helt enige om, og det er at vi ønsker lavere strømpriser til folk. Det er også noe representanten brukte et av sine siste skriftlige spørsmål på før valget. I dag har vi fremmet et konkret forslag, forslag nr. 20, om å fjerne elavgift og moms for private husholdninger fra 1. november. Det vil få umiddelbar effekt og vil ikke måtte vente til januar, sånn som eventuelle endringer i statsbudsjettet. Er det noe Senterpartiet vil stemme for?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Representanten snakket om at nå var det vanlige folks interesser som skulle komme først. Da har jeg et spørsmål angående aktiv næringspolitikk. Det er et eksempel på en bedrift som investerte stort i Eidskog kommune, en bedrift med solid økonomi og gode årsresultater. De investerer 300 mill. kr, men har fått 5,8 mill. kr fra Enova, 45 mill. kr fra Innovasjon Norge, og kommunen har selv gått inn med 44 mill. kr, på tross av at de visste at det på det tidspunktet sannsynligvis får konsekvenser for ny svømmehall, ny gymsal og ny brannstasjon – altså aktiv næringspolitikk fører til at tjenestetilbudet til vanlige folk blir dårligere. Synes representanten Knutsen at det høres ut som et godt eksempel på aktiv næringspolitikk når konsekvensen er at tjenestetilbudet til vanlige folk blir dårligere?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Styrket forsvarsevne har Slagsvold Vedum fått gjennomslag for. Jeg vet ikke om jeg skal ta det som en fornærmelse, men jeg har i over 20 år vært soldat i Heimevernet, og noe av det første som skjer når regjeringen Støre tiltrer og forsvarsevnen skal styrkes, er at jeg får innkalling – ikke til øvelse, men til å levere inn utstyret.(Munterhet i salen.) Så det skal jeg gjøre i morgen. Jeg kan gå med på at det nok i seg selv styrker forsvarsevnen, men jeg hadde håpet det ikke var et så enkelt og synlig grep som måtte til. (Munterhet i salen.) I regjeringsplattformen har jeg sett at det står at en ikke skal kjøpe tjenester fra kommunikasjonsbyråer. Etter å ha sett Politisk kvarter på fredag og i dag og hørt på alle de svarreplikkene som har vært i spørsmål om drivstoffavgifter, tror jeg regjeringen hadde vært tjent med å kjøpe noen tjenester fra kommunikasjonsbyråer, for det har vært klin umulig å forstå hva som skal skje med pumpeprisen, og hva regjeringspartiene har bestemt seg for. Jeg så at NRK Satiriks har laget et morsomt referat etter fredagens Politisk kvarter, men problemet er at det som står merket som satire på NRK sine sider, er nesten det samme som ble sagt i sendingen. Enn så lenge har vi ikke fått svar på om pumpeprisen skal opp, eller om den skal ned, eller om den bare skal øke mindre enn det den kunne gjort, før den eventuelt skal ned. Jeg håper vi kan få en avklaring på dette i løpet av morgendagen, og aller helst hadde jeg sett at salen her hadde stemt for vårt forslag om å kutte bensin- og dieselavgiftene med 3 kr. Det er to løse forslag jeg vil advare mot. Det er forslag nr. 26, fra Miljøpartiet De Grønne, om å øke målet for utslippskutt til 80 pst., og det er Høyre sitt forslag nr. 14, om at regjeringen må forhaste seg og legge fram en ny klimaplan allerede i februar. Kort tid etter at Fremskrittspartiet gikk ut av regjering, hastebehandlet Høyre-regjeringen en klimasak og meldte inn forsterkede utslippsmål på 55 pst. innen 2030. Den gang var det Venstre som hadde hjemme alene-fest og meldte inn forsterkede klimamål uten å ane verken kostnader eller global effekt. Jeg vil anbefale regjeringspartiene å stemme ned forslag nr. 14, fra Høyre, som bare er nok et bevis på at det er symbolpolitikken som er det viktigste i klimapolitikken. Det må gjøres grundig arbeid med det, man må ikke forhaste seg, og man må vite økonomiske konsekvenser. Jeg vil anbefale regjeringen i de saker hvor avstanden til Fremskrittspartiet er mindre enn avstanden til SV, først å komme til oss – enten det gjelder ønsket om en fornuftig rovdyrpolitikk, streng innvandringspolitikk, reduserte drivstoffavgifter, utvikle oljenæringen eller annen klimapolitikk. Vår dør står åpen.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Dette var med respekt å melde en relativt underlig replikk, som ikke omhandlet noe av det jeg var innom i mitt innlegg. Man kan jo lure på hvorfor Arbeiderpartiet ikke ønsker å være med på å diskutere det jeg faktisk tok opp, utfordringer vi har med dagens innvandrings- og asylsystem, som medfører at vi har mange mennesker – som jeg var innom – som dør på vei over Middelhavet. Over 200 barn druknet i perioden 2014–2018, og det er et akutt behov for faktisk å ta tak, slik at vi kan få hjulpet dem som trenger hjelpen aller mest. Jeg registrerer at det er noe Arbeiderpartiet ikke ønsker å diskutere her nå, men jeg registrerer også at representanten Aasen-Svensrud ønsker en ny replikk, og da håper jeg den kan handle om innlegget mitt.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Jeg registrerer at representantens replikk fortsatt ikke handler om det jeg snakket om i mitt innlegg. Men jeg kan gjerne svare på spørsmålet, for Fremskrittspartiet har alltid bekjempet vold i nære relasjoner. Vi har bl.a. tatt til orde for å øke straffenivået generelt for vold og spesielt for vold i nære relasjoner, og vi har kommet med flere konkrete tiltak. Fremskrittspartiet er alltid konstruktivt og vil alltid være med på forskjellige forslag hvis det kan være med og bedre situasjonen. Men jeg håper da også at Arbeiderpartiet kan være med og se hvor den største utfordringen vi har med vold i nære relasjoner, faktisk er. Har vi personer i Norge i dag som vokser opp under sterk sosial kontroll og store utfordringer? Ja, det har vi. Men da må vi faktisk våge å ta tak i det og fremme de nødvendige forslagene for å få bukt med utfordringen.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Ja, vi i Fremskrittspartiet er klare til å diskutere rovdyrpolitikken med regjeringen. Det har vi allerede vært ute og signalisert. Hvis regjeringen ønsker et samarbeid med Fremskrittspartiet for å få en mer fornuftig rovdyrpolitikk, er vi beredt til det når som helst. Jeg registrerer samtidig at det kommer litt vekslende signaler fra regjeringen, der enkelte krefter er veldig tydelige på at man skal gå til SV i disse sakene også, mens andre kanskje ser at det er mer å hente ved å gå til Fremskrittspartiet. Det er litt det jeg håper nå i starten av en periode, at man kan få en regjering som er villig til å se hvor det faktisk er en mulighet til å få igjennom mye god politikk for landet. Men dessverre registrerer jeg at Senterpartiet i altfor stor grad har valgt å lene seg på en radikal sosialistisk venstreside.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
I all hovedsak nei, for det er faktisk sånn at den utfordringen vi har i integreringspolitikken i Norge, er at altfor mange finner f.eks. ektefelle fra opprinnelseslandet, noe som gjør at integreringen må starte på nytt hele tiden, og at stadig flere barn vokser opp med foreldre som ikke selv har gått på norsk skole, kjenner det norske systemet og kan det norske språket. Som jeg sa i mitt innlegg: Norge kan ikke hjelpe alt og alle. Det er urettferdig å hjelpe de få i stedet for de mange. Det er umoralsk å hjelpe de sterke foran de svake, og det er uansvarlig å føre en innvandringspolitikk som påfører fremtidige generasjoner enorme utgifter.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg er klar over at representanten Wiborg nettopp er kommet i gang med sitt arbeid i kommunal- og forvaltningskomiteen. Likevel har jo partiet hans skjenket Stortinget og regjeringen mange justisministre, så jeg våger meg frampå i justisfeltet og beklager at jeg går litt utenfor temaet i representantens innlegg. Under tiden med Fremskrittspartiet i justisministerstolen ble det innført en ny praksis her i landet. Barn ble bevisst plassert i høysikkerhetsfengsel for voksne mannfolk. Arbeiderpartiet har vært tydelig på at barn har et særskilt vern, og at barn ikke skal sone i ordinære fengsler. Derfor vil regjeringen nå avvikle all praksis med at barn soner i ordinære fengsler. Jeg vet ikke om det var politisk ideologi som førte til at Fremskrittspartiet bevisst etablerte plasser for barn i ordinære fengsler, eller om det var av mer praktiske årsaker. Nå vil regjeringen altså gjøre en endring på dette. Har Fremskrittspartiet kommet på bedre tanker, og vil Fremskrittspartiet støtte regjeringen i dette arbeidet?
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg beklager at dette kanskje kan bli en litt merkelig replikkveksling, men jeg har fremdeles lyst til å holde meg innenfor justisfeltet og håper at med et litt nytt tema vil representanten fra Fremskrittspartiet kunne svare. Fremskrittspartiet har jo både i og utenfor regjering brukt mange og store ord om vold i nære relasjoner. Arbeiderpartiet mener at dette er alvorlig kriminalitet. Derfor vil regjeringen legge fram en mer forpliktende opptrappingsplan enn forrige regjering mot vold og overgrep i nære relasjoner. Ønsker Fremskrittspartiet å være med og støtte opp under dette?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-10-20:
Representanten Wiborg snakket om et felt der man kunne ha et flertall med regjeringspartiene. Jeg vil inn på et annet felt der Fremskrittspartiet kan bidra til å danne flertall med regjeringspartiene. De siste årene har Fremskrittspartiet ikke prioritert rovdyrpolitikken i nevneverdig grad. Den todelte målsettingen i rovdyrpolitikken har ikke blitt ivaretatt under regjeringen Solberg, som Fremskrittspartiet enten har vært en del av eller utgjort det parlamentariske grunnlaget for. Beitebrukere og bekymrede innbyggere, også i Wiborgs og mitt eget valgdistrikt, har ikke blitt tatt på alvor. I Hurdalsplattformen er Arbeiderpartiet og Senterpartiet klare på at det skal føres en mer restriktiv rovdyrpolitikk, en rovdyrpolitikk bygd på rovdyrforliket, en rovdyrpolitikk som tar vare på den todelte målsettingen, og som skal styrke de regionale rovviltnemdenes rolle. Det skjer en endring i rovdyrpolitikken nå, og det er på tide etter åtte år der beitebrukere og lokalbefolkning ikke er blitt lyttet til, og der man har trenert rovviltnemndenes vedtak. Vil Fremskrittspartiet støtte opp under en ny linje i rovdyrpolitikken?