Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2007-06-11:
Komiteen er samd i Regjeringa sitt klåre mål om å avvikla soningskøen, normalisera drifta i kriminalomsorga og auka kvaliteten på straffegjennomføringa. I denne ambisjonen ligg det planar om å redusera kapasitetsutnyttinga i fengsla frå dagens 96–98 pst. til 90 pst. og å fjerne mellombelse tiltak som bl.a. framskoten lauslating og dublering. Å redusera kapasitetsutnyttinga er eit viktig tiltak for å betra arbeidsmiljøet i kriminalomsorga og balansera forholdet mellom oppgåver og ressursar. Viss vi skal kunna nå denne målsetjinga, er det viktig å fokusera på tiltak som gir varige og fleksible løysingar på utfordringane i kriminalomsorga. Eit sentralt tiltak her er bygging av fleire fengselsplassar, men komiteen er samd med Regjeringa i at det ikkje er nok med ei einsidig utbygging av kapasiteten gjennom fengselsplassar. Det er naudsynt med fleksible løysingar der kriminalomsorga ved enkle grep kan justera talet på plassar i takt med behovet. Alternative soningsformer vil også i mange høve vera ei betre form for straff enn tradisjonell fengselsstraff, og vil ofte også bety betre rehabilitering for den enkelte. Komiteen er likevel delt i synet på ein del av dei grepa Regjeringa foreslår. Fleirtalet, Arbeidarpartiet og SV, er samd med Regjeringa i etableringa av straffegjennomføringsformer som elektronisk kontroll, auka bruk av samfunnsstraff, § 12-soning og § 16-soning. Dette gir etter vårt syn moglegheit til å møta eventuelle svingingar i kapasitetsbehovet i framtida utan å måtte oppretta eller eventuelt avvikla fengselsplassar. Ein samla komite peikar på at soningskø svekkjer den førebyggjande verknaden av straffa. Når straffedømde eller tiltalte gjer nye kriminelle handlingar medan dei ventar på dom og soning, vert tilliten til straffesystemet og kriminalpolitikken svekt. Mangel på kapasitet forsterkar problemet med gjengangarkriminelle. I tillegg til soningskøproblematikken vil vi understreka at det er særs viktig å vidareutvikla kvaliteten på straffegjennomføringa. Arbeidarpartiet og SV vil poengtera at justispolitikken på alle plan må vera forskingsbasert, ikkje handlingsbasert, og vi ser fram til kriminalomsorgsmeldinga som kjem i 2008. Vi må ha ei kriminalomsorg som til kvar tid kan ta seg av dei straffedømde. Og vi veit at innhaldet i soninga har mykje å seia for om innsette får attendefall til kriminalitet eller ikkje. Ein samla komite er derfor svært nøgd med at alle fengsla har eit undervisningstilbod på plass i løpet av 2007. Odelstingsframlegget inneheld i tillegg til lovendringane ei brei drøfting av ulike tiltak som er og vil bli gjennomførte for å avvikla soningskøen, bl.a. arbeidet for å betra sikkerheita ved fleire opne fengsel, auka bruk av soning i behandlingsinstitusjonar og arbeidet for å få fleire utanlandske innsette overførte til soning i heimlandet. Dette kjem i tillegg til dei fengselsplassane vi har fått på plass, og planlagde nye både opne og lukka fengselsplassar, som f.eks. Halden med 251 nye plassar som skal stå ferdig i april 2010. I løpet av 2006–2007 vert det oppretta totalt 316 nye plassar, og opptaket til KRUS er auka med to ekstra klassar i 2006, og med ytterlegare to klassar i 2007. Dette er ei både riktig og viktig satsing, som fleirtalet applauderer. Ein samla komite står bak Regjeringa når det no vert foreslege å gjera det straffbart ikkje å møta til soning. Dette for å gjera det lettare for fengsla å planleggja kapasitetsutnyttinga, og for at politiet skal sleppa å bruka ressursar på å pågripa domfelte som i utgangspunktet skal møta fram frivillig til soning. Komiteen er svært nøgd med dei foreslegne justeringane av straffegjennomføringslova § 16. Desse justeringane gjer at kriminalomsorga kan overføra fleire domfelte til straffegjennomføring utafor fengsel med særlege vilkår når halve straffa er gjennomført. Vilkåra har hittil vore for strenge, slik at få har fått nytta ordninga. Komiteen er også godt nøgd med at promilleprogrammet no vert utvida til eit program mot ruspåverka køyring. Brot på vegtrafikklova § 31 vil no gjelda dei som har problem med alkohol eller andre rusande eller bedøvande middel. Bondevik II innførte bruk av framskoten lauslating, og denne ordninga har Stoltenberg II vidareført. Komiteen er samd med Regjeringa i at vi ikkje skal utvida høvet til bruk av framskoten lauslating. Arbeidarpartiet og SV understrekar at denne ordninga skal bort når soningskøen er borte. Høgre hadde ein merknad om avvikling tidlegare, men denne merknaden har falt ut ved ein inkurie. Når det gjeld framskoten lauslating, vil eg gjerne presisera at denne ordninga berre kan nyttast dersom dei andre vilkåra for lauslating på prøve er oppfylte og ei totalvurdering gjer det tilrådeleg. Domfelte si åtferd under soning vert vektlagd, og det er altså inga omfattande inngriping i dommane det er snakk om. Nei, det er nokre dagar for dei kortaste dommane – altså ingen dramatikk. Komiteen har vore i Bergen og sett på det spennande prosjektet «Narkotikaprogram med domstolskontroll». Dette synest å vera eit godt tiltak, men ein samla komite er samd med Regjeringa i at vi skal avventa evalueringa av prosjekta i Bergen og Oslo før ein eventuell utvida bruk av narkotikaprogram med domstolskontroll. Arbeidarpartiet og SV deler synet til høyringsinstansane som gjev brei støtte til Regjeringa sitt mål om å få bort soningskøen i inneverande stortingsperiode. Vi er også svært nøgde med at soningskøen er redusert med nesten 500 dommar sidan årsskiftet og i mai var på ca. 2 000. Dette viser at dei tiltaka Regjeringa har sett i gang, verkar. Arbeidarpartiet og SV ser på det å opne for straffegjennomføring med elektronisk kontroll som ei viktig lovendring i proposisjonen. Dette inneber at den domfelte sonar i eigen heim med kontroll av ein elektronisk sendar festa til beinet eller handa. Her får vi eit høve til at førstegangssonaren ikkje treng å gå i det mange vil kalla fengselsskulen, der han må omgåast andre hardbarka kriminelle, og samtidig slepp ein å kutta ut skule eller arbeid. Ordninga er nettopp basert på at ein skal vera i aktivitet gjennom arbeid, skule, behandling eller liknande eit visst tal timar kvar veke, og elles vera pålagd å tilbringa tida i eigen heim. Kriminalomsorga kontrollerer gjennomføringa både gjennom avtalar og umelde heimebesøk, ruskontrollar, arbeidsplasskontroll og pålagde oppmøte hjå kriminalomsorga. Sjølv om erfaringane frå andre land er svært lovande, vil vi poengtera at det er viktig med ei grundig evaluering av denne prøveordninga, og at denne evalueringa vil vera eit sentralt ledd i kvalitetssikringa av ordninga før ein eventuelt gjer ordninga permanent. Arbeidarpartiet og SV er samde med Regjeringa i å endra reglane for deldom i straffelova § 28 a for å auka domstolane sine moglegheiter for å kombinera ubetinga fengselsstraff med samfunnsstraff. Komiteen er også oppteken av at det bør skje ei endring når det gjeld bøtesoning. Vi er samde i at lukka fengselsplassar ikkje bør nyttast i slike høve, og ber departementet kome attende til Stortinget på eigna måte med ei utgreiing om bøtesoning der det subsidiært kan vera samfunnsstraff og/eller fengselsstraff – altså at vi kan opna opp for bruk av samfunnsstraff i slike tilfelle. Det er eit stort paradoks når dømde går ute i det fri i fleire år utan at dei er ein fare for samfunnet, for så å komma inn til soning på ein lukka fengselsplass. Eit anna paradoks med dagens bøtesoning er dei slitne narkomane som får endå ei bot. Dei greier ikkje å betale den bota viss dei ikkje gjer eit innbrot eller even-tuelt prostituerer seg – eller går i fengsel. Då må det vera mykje betre med samfunnsstraff eller avrusing. Komiteen er glad for den auken i kapasitet som er sett i gang, og for det som er planlagt både av permanente og mellombelse tiltak. Det er òg bra at det er sett i verk tiltak for å betra sikkerheita ved fleire fengsel, og at det er sett i verk ekstraordinært vedlikehald ved Ullersmo fengsel. Tiltaka for å betra sikkerheita ved Hof og Ilseng medfører at fleire innsette kan kallast inn til direkte soning ved desse fengsla, som begge er opne fengsel. Ein annan konsekvens er at færre innsette ved desse fengsla må overførast til andre lukka fengsel ved disiplinærbrot. Til slutt vil eg på vegner av komiteen peika på at framlegget om kommunikasjonskontroll gjeld naudsynt endring i straffegjennomføringslova for å få denne lova i samsvar med Den europeiske menneskerettskonvensjonen. Dette framlegget er teke med her av praktiske årsaker, og har ikkje noko med køavvikling å gjera.