Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2001-02-07:
Spørsmålet fra representanten Rolf Reikvam er todelt. For det første spør han hvilke initiativ jeg vil ta for at skoler som organiserer læringsarbeidet på nye måter, kan ta nye vurderingsformer i bruk. For det andre spør han hvilke tiltak jeg vil ta i bruk for å få flere skoler til å tenke læring i samsvar med læreplanene. Spørsmålene griper inn i hverandre, og jeg har derfor valgt å gi en samlet redegjørelse. Læreplanverket er det som er det forpliktende grunnlag for opplæringen. Med sikte på å bedre opplæringen prøver mange skoler å organisere arbeidet på nye måter innenfor det handlingsrommet og den fleksibiliteten som lov, forskrift og avtaleverk gir. Det er ikke nytt. Reform 94 og Reform 97 har imidlertid bidratt til at flere deltar i en slik utprøving. Som oppfølging av St.meld. nr. 28 for 1998-99, Mot rikare mål, ble kommuner og fylkeskommuner informert om at det vil være behov for å drive forsøks- og utviklingsarbeid for å få mer kunnskap om hvilke faktorer som har mest å si for læringskvaliteten. Departementet utfordret til forsterket innsats, nytenking og nyskaping lokalt. Som følge av det arbeidet som har skjedd siden da, har departementet mottatt og godkjent en rekke søknader om lokale forsøk som krever avvik fra regel- og avtaleverket. Mange av søknadene omhandler ny organisering av undervisningen og utprøving av alternative vurderingsordninger. Forsøkene er ulike i form og i innhold. Læreplanverket for grunnskolen understreker at hovedformålet med elevvurdering er å fremme læring og utvikling hos den enkelte elev. Også i læreplanverket for videregående opplæring er det et sentralt formål. Elevenes kompetanse skal vurderes i forhold til målene i læreplanverket, og for at avgangsprøven i grunnskolen og eksamen i videregående opplæring skal bidra til opplæring i samsvar med læreplanverket, er det utviklet nye prøveformer. De nye prøveformene innebærer endring både i innhold og i organisering. Elevene kan i større grad løse oppgavene på sitt nivå. Elevene får anledning til å forberede seg, samarbeide og bruke hjelpemidler. I yrkesfaglige studieretninger i videregående opplæring er det åpnet for tverrfaglige eksamensformer. Det nye Læringssenteret skal være et nasjonalt senter for utdanningssektoren med oppgaver og faglig ansvar innenfor utvikling, vurdering og informasjon. Målet for opprettelsen av senteret var bl.a. at arbeid med læreplaner og vurdering skal kunne ses i sammenheng. I samarbeid med statens utdanningskontorer skal senteret bistå kommuner og fylkeskommuner i arbeidet med kvalitetsutvikling. Læringssenteret skal videreutvikle avgangsprøver og eksamener slik at de i større grad bidrar til opplæring i samsvar med læreplanverket. Utvikling av støttemateriell for vurdering med og uten karakterer og for vurdering til slutt og underveis i opplæringsløpet inngår i senterets arbeid. Læringssenteret skal også gjennomføre forsøk med og evaluering av sentrale prøve- og vurderingsformer, bl.a. ved bruk av IKT. Det skal arbeides videre med utprøving av alternative vurderings- og prøveformer i fagutdanningen. Læringssenteret skal følge opp og føre videre nasjonalt og internasjonalt arbeid med å vurdere rammene for innholdet i skolen og læringsutbyttet for elevene, bl.a. gjennom å utvikle og bruke indikatorer. Det pågår også lokalt utviklingsarbeid og lokale forsøk for å utvikle og prøve ut nye organiserings- og vurderingsformer i skolen. For å utvikle systematisk erfaring og kunnskap må dette arbeidet videreutvikles og styrkes. Det er viktig å bidra til at skolene ser og utnytter handlingsrommet som lov, læreplanverk og andre forskrifter og avtaleverk gir. Vi får ofte søknader til departementet om å få igangsatt forsøk som faktisk ikke er forsøk i det hele tatt, men som er fullt mulig innenfor det gjeldende regelverket. Det viser kanskje at kunnskapen om den fleksibiliteten som allerede fins i regelverket, ikke er god nok. Jeg har satt i gang en gjennomgang av gjeldende vurderingsordninger i grunnskole og videregående opplæring. Det jeg primært er opptatt av, er å få vurdert om det er god nok sammenheng mellom vurderingsordningene i de to opplæringsslagene, og om sammenhengen mellom opplæringsmål, innhold og vurdering er godt nok ivaretatt. I lys av dette er det viktig å systematisere erfaringer fra de ulike forsøk som nå er iverksatt, og å følge opp disse. Jeg tror vi ofte er veldig flinke til å sette i gang en rekke forsøk og gjennomføre dem, men altfor dårlige til å trekke erfaringene av dem og spre dem utover landet. Som ledd i etableringen av Læringssenteret var det en viktig tanke at senteret skal ha som en av sine oppgaver å spre disse gode resultatene og eventuelt også de dårlige resultatene, slik at ikke alle trenger å gjøre de samme feilene. Som ledd i innføringen av Reform 94 og Reform 97 ble det fra nasjonalt nivå iverksatt en rekke tiltak for å styrke skoleelevers og læreres kompetanse for å ta det nye læreplanverket i bruk. I tillegg er lokalt utviklingsarbeid og forsøk fokusert fra år 2000. Utviklingen av en kvalitativt god skole vil stå sentralt i årene som kommer. Kvalitetsutvikling har som hovedoppgave å styrke det utbyttet elevene har av opplæringen, og utviklingen i skolen skal derfor ha eleven i sentrum. Den statlige satsingen på kvalitetsutvikling er videreført og økt i 2001. Viktige virkemiddel for å fremme en god skole og opplæring er en samordnet innsats på kompetanseutvikling, utviklingsarbeid, forsøk og vurdering. Sentrale satsingsområder for å arbeide med kvalitetsutvikling i grunnskole og videregående opplæring er fleksibel organisering og variert bruk av arbeidsmåter for å sikre tilpasset opplæring for alle elever og lærlinger. Vi tar sikte på å føre dette arbeidet videre i perioden 2001-2003. La meg også si at den nye arbeidstidsavtalen for lærere som gjelder fra og med inneværende skoleår, skal medvirke til mer fleksibel organisering av skoleåret og skoledagen. Avtalen gir mer rom for lokalt utviklingsarbeid og mer plass for kreativitet og bedre utnytting av ressursene. Samarbeidet med lærerorganisasjonene vil bli nedfelt i en handlingsplan fram til 2003. Som ledd i Regjeringens arbeid med fornyelse og forenkling av offentlig sektor vurderer jeg bl.a. forenklinger i regel- og avtaleverket. Statlig initiativ til ytterligere utviklings- og forsøksarbeid med sikte på økt kvalitet i opplæringen vil også være aktuelt. Ved å øke skolenes handlingsrom øker vi mulighetene for kreativitet, fleksibel og tilpasset opplæring. Jeg vil likevel understreke igjen at det innenfor gjeldende regel- og avtaleverk er et betydelig handlingsrom. Media har den siste tiden omtalt en rekke gode eksempler på ny organisering av skoledagen. Jeg er glad for å se at så mange skoler bruker de mulighetene som foreligger, skaper en mer spennende og bedre skolehverdag, øker læringsutbyttet og skaper framtidens skole.