Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-08:
Saksbehandlingstidene i klage- og ankesaker i Nav og Trygderetten er for lange. En lang saksbehandlingstid er en påkjenning for brukerne og familiene, nærstående og alle de som er avhengig av inntekten deres. Det gjør også at brukere som har rett på en stønad eller en tjeneste, blir gående uten den hjelpen de trenger fra det offentlige, lenger enn nødvendig. Denne ventingen er spesielt en belastning og en påkjenning for dem som har saker som handler om uføretrygd, arbeidsavklaringspenger og andre helserelaterte ytelser. Riksrevisjonen beskriver dette som alvorlig, noe vi er glad for at en samlet komité slutter seg til. Det er viktig for rettssikkerheten at klagene blir behandlet innen rimelig tid, på en god og tillitvekkende måte. Vi skal ha et sterkt sikkerhetsnett for dem som trenger det, enten det er hver dag eller i en kortere eller lengre periode av livet. Riksrevisjonen har undersøkt i hvilken grad Arbeids- og velferdsetaten og Trygderetten behandler klage- og ankesaker i tråd med Stortingets vedtak og forutsetninger og på en målrettet måte. Perioden en har sett på, er 2014–2019, men det er også, som saksordføreren nevnte, inkludert data fra 2020 for å se på effekten opp mot pandemien. Resultatene viser et betydelig forbedringspotensial. Riksrevisjonen beskriver det som kritikkverdig at Nav og Trygderetten ikke har klart å styrke kapasiteten på trygdemedisinsk kompetanse sånn at de i større grad kan ta unna dem som venter. Det er også for lite oppmerksomhet i systemet på den totale ventetiden for den klagende, og koronapandemien har økt ventetiden ytterligere. Derfor er det veldig bra at en samlet komité merker seg de anbefalingene som Riksrevisjonen er tydelig på overfor departementet: øke den trygdemedisinske kompetansen i Nav og Trygderetten øke oppmerksomheten på brukernes totale ventetid og hvilke frister som gjelder sikre kvalitetsutviklingen i behandlingen av klage- og ankesakene sikre en enhetlig og tydelig lovforståelse i Nav og Trygderetten sikre helhetlige prioriteringer i klage- og ankesakskjeden og ikke minst redusere det store etterslepet i ubehandlede klage- og ankesaker som rammer de berørte Samtidig som vi må ta tak i det nevnte, ser vi at det er en del unødvendige klager som kommer inn i systemet. Derfor er det viktig å forebygge det med at sakene utredes godt fra starten, og at folk får hjelp til å forstå de vedtakene de får, og bakgrunnen for disse, tidlig. Mer ansvar og tillit bør ligge hos førstelinjen i Nav. Det ville gjort Nav mer tilgjengelig, ikke minst for de menneskene de er til for. Så merker vi oss at den tidligere statsråden viser til at mange av tiltakene som kommer fram, allerede er kjent, at problemstillingene er kjent, og at en del tiltak er iverksatt. Fra 2019 har departementet økt oppmerksomheten på å få ned behandlingstiden for klage- og ankesaker betydelig. Som en del av det arbeidet har det også vært behov for bedre styringsinformasjon, og det er bakgrunnen for at departementet har gitt Nav i oppgave å igangsette et større arbeid for å bedre statistikkgrunnlaget. Utfordringen med lang liggetid for klager og anker har blitt løftet i styringsdialogen med Trygderetten, så vidt vi har blitt informert om, og det er også gitt bevilgningsøkninger og tilrettelagt for effektivisering av driften. Etterspillet etter Nav- og EØS-saken har også synliggjort en del læringspunkter og behovet for å styrke Navs faglige og koordinerende rolle. Det er en samlet komité som stiller seg bak Riksrevisjonen, og som imøteser den varslede gjennomgangen av klage- og ankesystemet i Nav og Trygderetten. Det er et arbeid Høyre ser fram til.