trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mette Tønder (Høyre), 2014-06-05:
Først vil jeg benytte anledningen til å takke Venstre for å ta opp en viktig sak og få fortgang i den ved å fremme dette representantforslaget. Temaet er viktig for de barna det gjelder, og viktig for de voksne som tar på seg den formidable oppgaven det er å åpne hjemmet sitt for ett eller flere barn som trenger et sted å bo og bli elsket. Det å skape trygge rammer for et barn som er kommet fra det utrygge, er en oppgave vi må ta på det største alvor. At alle barn får et tilbud tilpasset sine behov, må være overordnet. Det betyr at barnet må få si sin mening og fagpersoner sin. Det må gjøres en god kartlegging, slik at vi treffer med første plassering. Barn og fosterforeldre må følges godt. Har man vært utsatt for traumer da man var noen år gammel, er det ikke sikkert at utfordringene kommer før ute i tenårene, f.eks. Derfor er god oppfølging av og et godt nettverk rundt fosterforeldre viktig, også rundt dem som det tilsynelatende går greit med akkurat nå. For noen barn vil kanskje en institusjonsplass kombinert med fosterforeldre i en periode være bra. Vi må heller ikke glemme at for noen barn kan institusjoner også være nødvendig og ønskelig. Høyre er utålmodig på vegne av barna og er derfor glad for at forslagsstillerne har kommet oss i møte med å være med på en utredning i form av en melding istedenfor en NOU. Venstre er like utålmodig på barns vegne, og jeg takker for det gode samarbeidet. En NOU kunne kanskje tidligst kommet i 2017. Nå får vi altså en melding og en gjennomgang av området før utgangen av 2015. Statsråden har i denne saken kommet med et svært detaljert svarbrev som viser at dette er et område hvor regjeringen har ambisiøse målsettinger. Disse deler Høyre. Den sterke veksten i bruken av fosterhjem har ført til utfordringer på fosterhjemsområdet. Disse handler, som tidligere nevnt, om rekruttering, god utredning av barna før plassering, god oppfølging og veiledning av fosterforeldre og om fosterforeldres økonomiske rammevilkår. Dette er forhold som er vesentlige for å rekruttere fosterforeldre og hindre utilsiktede brudd som gjør at barna må flytte unødvendig. Det er allerede satt i gang flere tiltak og utredninger på dette området, men vi ser allikevel behovet for en gjennomgang og for at det trekkes noen linjer for hvordan morgendagens fosterhjem skal se ut. Samtidig er vi utålmodige og bekymret for det statsråden ga uttrykk for – at mens en stor offentlig utredning pågår, vil det være begrenset rom for større endringer på området. Det vil være unaturlig å sette i gang med de største endringene før en NOU har konkludert, dette i respekt for det arbeidet som skal gjøres. Det er derfor viktig å korte ned tiden for utredninger og starte med gjennomføringen. Det kunnskapsgrunnlaget regjeringen har nå, og som vil være ytterligere komplettert i løpet av året, gir et godt grunnlag for å vurdere vesentlige sider ved fosterhjemstiltaket. Derfor fremmet vi forslaget om en egen stortingsmelding innen utgangen av 2015. Jeg tar hermed opp dette forslaget.
Mette Tønder (Høyre), 2014-06-05:
Høyre er utålmodig på vegne av barna. Når vi nå får informasjon om alle utredningene som er på plass, i tillegg til all informasjonen som allerede ligger der, mener vi at man får en god gjennomgang ved å få en melding. Det kan vi altså få i 2015. En NOU får vi kanskje i 2017 – og så en melding etter det. Vi er utålmodige på vegne av barna. Derfor går vi inn for dette forslaget.
Mette Tønder (Høyre), 2014-06-05:
Jeg har stor respekt for høringsinstansene, og jeg har stor respekt for meningsforskjellen som ligger hos høringsinstansene. Vi går inn for en melding for å få en god gjennomgang og en god oversikt over det vi allerede har utredet. Jeg har hørt at vi i løpet av debatten har blitt kalt utredningsregjeringen av Arbeiderpartiet. Det var i en annen sak. Vi ønsker ikke å være det, og vi går nå for en melding for å få aktivitet på området.
Mette Tønder (Høyre), 2014-06-05:
Representanten har lyttet til det statsråden har gitt oss av informasjon. Jeg har aldri fått et så fyllestgjørende brev i en Dokument 8-sak noen gang – man ramser opp alle de utredningene som allerede er gjort. En melding skal jo sammenstille dette, den skal se på veien videre, og den skal gi oss et svar på hvordan morgendagens fosterhjem skal se ut. Derfor går vi inn for forslaget vi her fremmer.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-06-05:
Jeg vil takke representantene Terje Breivik, Sveinung Rotevatn og Abid Q. Raja for å ta opp en viktig sak. Jeg vil si det sånn at nesten alt de tar opp av problemstillinger, er jeg enig i. Jeg synes de peker på en masse som er interessant – mange viktige ting. Jeg vet at de er utålmodige i Venstre. Det er vi i Fremskrittspartiet også. Vi er utålmodige på vegne av barna, fosterhjemsforeldrene og alle som jobber innenfor fosterhjem og med plassering av barn. Fremskrittspartiet har rett og slett ikke tid til å vente på en NOU og sette alt på vent. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet nå er veldig opptatt av en NOU og skriver i merknadsform at dette har vært et kjent problem i et par tiår. Det har vært så store endringer at nå er det på høy tid. Hvis man har vært opptatt av det de siste tiårene – siden det har vært utfordringer – hvorfor gjorde man ikke noe de forrige åtte årene? Hvorfor stemte ikke Arbeiderpartiet ja sist dette var oppe? Det blir spørsmålet mitt. Det har gått ytterligere et par år, og fortsatt skal man sette det på vent. Dette står ikke til troende. For Fremskrittspartiet er barna det viktigste – og fosterhjemsforeldrene og kvaliteten. Vi vet at utilsiktede flyttinger er en stor utfordring. Jeg synes det er betenkelig når et parti som har sittet i regjering i åtte år, som peker på den store utfordringen og de store forskjellene de siste tiårene, ikke har gjort noen ting. Jeg er glad for at vi har Venstre, som er så opptatt av fosterhjem og fosterhjemsordningen – sammen med regjeringspartiene. Det er jeg glad for, for nå kan vi få handling. I stedet for å sette ting på vent kan vi få handling – til det beste for dem det gjelder, og det såreste som finnes, nemlig våre fosterhjemsbarn. Det er ikke så mange dager siden sist vi diskuterte i denne salen hvordan man skal kunne forebygge og forhindre unødige omsorgsoverdragelser. Det er mange ting som må gjøres, og som burde vært gjort for lenge siden. Jeg er helt enig med Arbeiderpartiet – det har skjedd en masse de siste par tiårene. Derfor vil Fremskrittspartiet at vi skal få en melding og konkret handling. Vi har en masse tiltak som ligger klare allerede, og – som statsråden skriver – masse som er på gang. Jeg har tro på framtiden og på at vi endelig får handling, ikke bare planer.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-06-05:
Hadde den foregående regjeringen, som også representanten Aasrud var en del av, satt i gang arbeidet den gangen, hadde man vært ett steg nærmere – enda et år nærmere. Man har brukt ytterligere et år. Hvis man har sett Brennpunkt og en rekke reportasjer de siste månedene, vet man at vi ikke har tid til å vente. Vi er nødt til å begynne å handle. Fremskrittspartiet vil ikke sette tiltak for barna på vent fordi vi skal ha planer. Nå er det viktigere å handle, og derfor gjør vi det med en lang rekke tiltak. Det er mange kjente parametere, og så får vi heller se senere om man skal gjøre andre ting i tillegg. Men nå er det mange ting som ligger klart, og dem er Fremskrittspartiet villig til å sette i gang med.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-06-05:
Jeg tror nok representanten Aasrud også kan lese av svarbrevet til statsråden, og har fått med seg i debatten, at det kommer mye handling framover, og at man ikke bare setter dette på vent, slik nå Arbeiderpartiet tydeligvis ønsker. Det er litt rart, for jeg vil heller stille spørsmålet tilbake til representanten Aasrud: Hva er det som nå har endret seg, siden man selv sa nei i forrige regjering?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2014-06-05:
Når det gjelder NOU, er ikke jeg mot NOU-er som prinsipp. Men nå snakker vi om barn – fosterhjemsbarn – og fosterhjemsforeldre i en fortvilt situasjon. Vi snakker ikke om ting eller om systemer, vi snakker om mennesker – også fosterhjemsforeldre – i den mest sårbare situasjonen. Det er en fortvilt situasjon. Jeg tror også representanten Aasrud har lest om, og sett på tv, en rekke saker, en rekke tragiske hendelser, en rekke triste saker som er en følge av at systemet er feil. Så vet vi at det er en del kjente parametere vi kan gjøre noe med nå, fortløpende. Ergo mener i hvert fall jeg at dette ikke er tiden for å sette ting på vent. Nå er det på tide med handling.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-06-05:
Det er interessant å høre på representanten Stordalen. Samtidig er det litt vanskelig å få tak i hva Fremskrittspartiet faktisk mener. For under ett år siden var man veldig kritisk til de politiske prioriteringene som ble foretatt når det gjaldt fosterhjemsomsorgen. Den forrige regjeringen satte i gang et stort forskningsarbeid, og det har i ettertid kommet en forskningsrapport som peker på at det er behov for å se tiltak i sammenheng. Alle instanser som jobber med fosterhjemsproblematikk, mener at det er behov for å se på dette gjennom en faglig tilnærming – ikke en politisk melding, som en stortingsmelding er. Hvorfor er det sånn at man for ett år siden så behovet helt klart og satte i gang et arbeid for å få mer kunnskap, men nå ikke vil ta i bruk den kunnskapen man har fått?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-06-05:
Jeg må bare minne representanten Stordalen om at de siste ni månedene er det hans parti som har sittet i regjering, og da vil jeg konkret spørre: Hvilke handlinger er det man nå har satt i gang, og som vi ser noen resultater av i f.eks. revidert budsjett, når det gjelder fosterhjemsomsorgen?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-06-05:
Jeg kan svare på det, for en av de viktige tingene som var en oppfølging av den stortingsmeldingen som ble behandlet her for ett år siden, var at man satte i gang et stort forskningsarbeid. Det har kommet en forskningsrapport som peker på behovet for en NOU, og det er kunnskap som vi synes det er fornuftig å ta innover oss. Derfor mener vi at det er grunnlag for en NOU der man kan se ting i sammenheng. Så er det interessant hvis det skal bli sånn at hver gang man har behov for å sette i gang en NOU, som jeg regner med også Solberg-regjeringen kommer til å benytte seg av, skal man sette ting på vent. Snarere tvert imot: Selvsagt går det an å jobbe med forbedringer og utvikling av tjenester selv om man har et NOU-arbeid på gang. Hvis ikke vil man ikke kunne få ny kunnskap inn, og det tror jeg ingen av oss er tjent med.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-06-05:
Jeg har to spørsmål til statsråd Horne: For det første svarte hun på spørsmålet i replikken fra representanten Grande, at det kommer mange forslag i påvente av en stortingsmelding. Er det noen forskjell på det å legge fram forslag på fosterhjemsfeltet, sammenliknet med en NOU? Hvis man kan gjøre det når man skal ha en stortingsmelding, hvorfor må man da vente når det er en NOU? Det er det ene spørsmålet. Det andre gjelder den lille invitten som statsråden kom med i sitt innlegg, om at man har satset 6,9 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett: Kan statsråden bekrefte at dette er friske midler til barnevernsfeltet, eller er det omprioriteringer?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-06-05:
Statsråden forklarer jo hvilke tiltak man har tenkt å sette i verk nå, men man skal likevel komme med en stortingsmelding. Er det noen av de tiltakene som statsråden sier at hun skal sette i verk nå, som ikke kan settes i verk hvis man skal ha en NOU?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-06-05:
Jeg vil starte med å takke forslagsstillerne for at de vil fremme et viktig og godt gjennomarbeidet forslag. Kristelig Folkeparti har vært engasjert i å bedre fosterhjemstilbudet lenge og har ved flere anledninger tatt til orde for en handlingsplan for full fosterhjemsdekning og en stabilitetsreform i barnevernet. Barn som må flyttes fra hjemmet sitt, trenger et stabilt og trygt omsorgstilbud, og for de fleste vil fosterhjem være det beste tilbudet. Når det offentlige da beslutter å ta barna ut av hjemmet deres, er det uakseptabelt at vi ikke stiller opp med et fullgodt omsorgstilbud umiddelbart. Fosterforeldre gjør en uvurderlig innsats for barna det gjelder, og for samfunnet. Dette er en jobb vi må verdsette og legge til rette for på en god måte. Det skal ikke være møtet med det offentlige som gjør jobben for krevende, sånn som vi i noen tilfeller dessverre har hørt at det kan være. Dette handler ikke om motvilje i barnevernet, men om ressursmangler og at det kan mangle kunnskap og kompetanse. En god plassering er når et barn får komme til en fosterfamilie som er motivert og forberedt på hva dette barnet har med seg av bagasje inn i relasjonen. Disse barna har opplevd store mangler i omsorgen, og mange har opplevd overgrep, noe som selvfølgelig kommer til uttrykk i oppførsel og evne til å danne gode relasjoner. Derfor er det viktig å se på måten barnet blir utredet på før barnevernet finner en familie, og hva slags informasjon, oppfølging og veiledning fosterforeldrene får, slik at de kan håndtere denne oppgaven på en god måte. Å være fosterfamilie ser ut til å kreve mer og mer av familien, og bruken av frikjøp øker. Det er viktig å ta en gjennomgang av fosterforeldrenes rettigheter knyttet til pensjon og trygd. Slik det er i dag, får ikke fosterforeldre som frikjøpes, opparbeide seg pensjonspoeng mens de er hjemme og gjør denne viktige jobben for samfunnet. Frikjøp fører også i de fleste tilfeller til tap av inntekt. Kravene til fosterforeldre har endret seg, og da må vi også være villige til å se på om ordningen rundt dem trenger forandring. Dette vil være svært viktig å utrede i forbindelse med en stortingsmelding om fosterhjemsomsorgen. For Kristelig Folkeparti har det i denne saken vært viktig å sørge for at vi får en helhetlig gjennomgang av fosterhjemsomsorgen, og vi har derfor hatt en god dialog med forslagsstillerne. I dag kommer vi til å stemme for tilrådingen fra komitéflertallet om at det utarbeides en stortingsmelding om fosterhjemsomsorgen innen utgangen av 2015, sammen med forslagsstillerne i Venstre. Dette er fordi vi ønsker at alle gode tiltak som statsråden viser til i sitt svarbrev, skal iverksettes, noe som kunne ha blitt forsinket ved en offentlig utredning, som vil ta flere år. Det er nødvendig med en helhetlig gjennomgang som ser på alle utfordringer i et livsløpsperspektiv, og at det kommer konkrete forslag til forbedringer. Vi forventer nå at regjeringen kommer med en melding som inneholder dette, og hvis det mot formodning ikke skjer, er det kort vei fra ord til handling her i Stortinget.
Terje Breivik (Venstre), 2014-06-05:
Ein av styrkane med demokratiet er jo at ein kan ta til seg ny kunnskap undervegs i behandlinga og drøftinga av ei sak. Det brevet som komiteen fekk frå ministeren, supplert med utfyllande informasjon i forhandlingane her på huset, tidsfaktoren ei NOU krev og den eventuelle meirkunnskapen ei NOU vil representera, vurdert opp mot det prekære behovet som er her – her og no – har gjort at Venstre meiner at ei stortingsmelding til neste år er betre enn ei i 2017–2018.
Terje Breivik (Venstre), 2014-06-05:
Berre for å minna Grande om grunnleggjande sosialliberal ideologi: Dei ein viser tillit, tek ansvar. Eg har sjølv hatt gleda av å sitja i denne salen og diskutera barnevern i ulike fasettar og høyra på ministeren. Eg er ikkje i tvil om at ho meiner alvor på dette området, og at ho kjem til å engasjera seg i dette. Me har i utgangspunktet tillit til det ho skriv og seier undervegs i denne behandlinga. Så har eg heller ingen vanskar med å seia, som Kristeleg Folkeparti sa frå talarstolen i stad: Viss det, i motsetnad til det ein forventar, skulle vera feil, er vegen veldig kort i neste omgang, altså alt i 2015, til òg å ta representanten Grande på ordet.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-06-05:
Det var et godt forslag Venstre i sin tid la fram for Stortinget, så godt at vi ønsker å støtte det. Så har Venstre i mellomtiden trukket seg og vil heller gå for en melding, til tross for at de høringsinstansene som var involvert, sa at det nettopp er en NOU vi trenger. Normalt er det jo sånn at hvis vi politikere møter massiv motbør fra høringsinstansene når vi fremmer et forslag, må vi tenke over om vi er på riktig vei, men hvis vi får massiv støtte for forslagene våre, føler vi kanskje at vi er på riktig vei. Nå fikk faktisk Venstre massiv støtte fra dem som var på høring, for å gå for en NOU og ikke en stortingsmelding. Hva var det egentlig i høringen som gjorde at Venstre gikk imot? Hva var det som overbeviste Venstre om at en NOU ikke var riktig?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-06-05:
Ja, jeg er helt enig med Breivik i at man selvsagt ikke må vente for lenge med tiltak, og jeg håper at regjeringen er aktiv med å fremme tiltak for dette viktige området – kontinuerlig. Jeg håper ikke signalene om at en NOU ville ha ført til at alle tiltak ble satt på vent, betyr at alle tiltak nå skal settes på vent fram til meldingen kommer. Jeg mener at når man ser et behov, og når man har tiltak klare, bør man fremme dem fortløpende og ikke sitte og vente på at et sånt arbeid gjennomføres. Mange av de tiltakene som ble skissert av Breivik på talerstolen, er viktige, men en rød tråd gjennom det han leser opp, er at det trengs kunnskap om disse tingene, og det er nettopp gjennom en NOU at man kan sikre at den kunnskapen kan gis. Hvorfor er man så redd for å hente inn den kunnskapen parallelt med at man jobber for fortløpende tiltak?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-06-05:
Regjeringspartiene har i denne debatten framholdt at i valget mellom en NOU og en stortingsmelding, velger man en stortingsmelding, fordi det da går raskere til man kommer fram til forslag. Man kan ikke ha en NOU, for det tar så lang tid, fordi man må vente til den er ferdig. Det må jo bety at statsråden egentlig nå har varslet at det ikke kommer et eneste forslag på dette feltet fra statsråden, før meldingen legges fram. Kan statsråden bekrefte det?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-06-05:
Som en oppfølging til mitt første spørsmål, som statsråden har blitt utfordret på, vil jeg bare bemerke at jeg er glad for at statsråden sier at hun fortløpende vil jobbe med saker, selv om man jobber med en stortingsmelding. Noe annet er heller ikke tilfellet når det dreier seg om en NOU. Man kan fortløpende jobbe med saker og fremme dem for Stortinget, selv om det parallelt jobbes med en NOU. Dette er stikk i strid med det som tidligere i denne debatten har blitt hevdet av representantene fra Høyre og Fremskrittspartiet, hvor de nemlig har bedyret at en NOU vil sette hele arbeidet på vent. Dermed har det argumentet kollapset i debatten. Det som imidlertid hadde vært fordelen med en NOU, parallelt med at man hadde jobbet kontinuerlig med forslag, er at man får den kunnskapsinnhentingen som hele feltet er så opptatt av. Jeg forstår ikke hvorfor statsråden er så redd for å hente inn den kunnskapen. Er det fordi hun er redd for at den kunnskapen faktisk vil møte henne rett i fleisen, fordi den vil bestride noe av den politiske ideologien hun står for?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-06-05:
Beklager.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-06-05:
Siste taler på talerstolen prøver å gjøre et poeng av at dette visstnok bare skal være et spill, at det ikke spiller noen rolle om det er en NOU eller en melding, og at vi bare er ute etter å lage uryddighet i travet. Det som er hele poenget med en NOU, er at vi har et ønske om – som vi deler med alle dem som har uttalt seg i saken som høringsinstanser – og trenger flere fakta, at man får undersøkt feltet, slik at politiske grep kan være tuftet på et veldig godt grunnlag. Hadde vi lagt opp til at alt arbeidet ellers i regjeringen eller fra Stortingets side på dette feltet skulle stoppe opp i påvente av at denne NOU-en skulle bli ferdig, hadde selvsagt heller ikke vi gått inn for en NOU. Da hadde vi antakeligvis ønsket å fremme alternative forslag. Det er nettopp i visshet om at man kan ha et utredningsarbeid parallelt med et storstilt arbeid og mange forslag i parlamentet, at man står for at man trenger å innhente kunnskap parallelt med dette arbeidet. Det er derfor vi har det synet vi har i denne saken. Når det så hardnakket hevdes av Høyres og Fremskrittspartiets representanter at alt arbeid vil stoppe opp hvis man går inn for en NOU, er det godt å høre at statsråden har en annen oppfatning og egentlig bekrefter at det ikke er noe i veien for å legge fram en lang rekke forslag for Stortinget, enten man jobber med en NOU eller med en stortingsmelding. Det er positive signaler. Jeg tror at det som samler oss – på tvers av partiene – er et felles ønske om handling. Derfor gjør jeg Morten Stordalens ord til mine egne: Nå er det ikke tiden for å sette ting på vent, nå er det tid for handling. Og vi skal sannelig telle dagene til vi ser handling fra regjeringens side.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-06-05:
Jeg var i samme komité som representanten Grande i fire år, og når opposisjonen fremmet forslag, fikk vi hele tida beskjed om at det var satt ned et utvalg, og at man ventet på en proposisjon. Som statsråd er jeg utålmodig på disse barnas vegne, og jeg kan forsikre representanten om at vi skal gjøre veldig mange ting før den stortingsmeldingen er på plass. Stortingsmeldingen skal være med på å samle all kunnskapen vi har, men samtidig skal vi gjøre flere tiltak slik at fosterbarna får den hjelpen de trenger, og slik at fosterforeldrene får den oppfølgingen de trenger til enhver tid. Det arbeidet har vi begynt med: Vi forsterker tilsynsordningen for fosterbarn med 10 mill. kr mer enn Stoltenberg II-regjeringen gjorde for 2014. Vi har også lagt inn 6,9 mill. kr for å følge opp de biologiske foreldrene, som er et viktig tiltak, for de barna som er i fosterhjem, er også bekymret for sine foreldre. Derfor er det viktig – som også forslagsstillerne viser til – at de biologiske foreldrene følges opp.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-06-05:
Alle i denne salen vet at dersom vi setter ned et utvalg som skal lage en NOU, tar det tid. Det er viktig å få raskt på plass en stortingsmelding som er konkret på de utfordringene vi vet finnes innenfor fosterhjemsomsorgen. Derfor ser jeg fram til å kunne lage en stortingsmelding om dette, i god kontakt med de aktuelle aktørene. Samtidig ønsker denne regjeringen å styrke barnevernet. Det har vi gjort på budsjettet for 2014, og det kommer også til å bli prioritert i budsjettet for 2015. Vi har også prioritert barnevernet i revidert nasjonalbudsjett, som blir vedtatt om et par uker.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-06-05:
Det er gode spørsmål. Hvis representanten husker tilbake, vil hun huske at opposisjonen de foregående fire årene fremmet mange forslag, men vi fikk da beskjed om at det skulle komme en proposisjon, og at det skulle komme en stortingsmelding. Denne regjeringen klarer å gjøre to ting på én gang: Vi skal klare å lage en stortingsmelding til 2015, samtidig som at vi skal styrke innsatsen mot de utfordringene som vi allerede vet finnes innenfor fosterhjemsfeltet. Vi vet at vi har utfordringer når det gjelder rekruttering. Vi vet at vi har en del uforutsette flyttinger. Vi vet at det er viktig at barna som vokser opp i fosterhjem, også får være nær slekten sin og sammen med søsknene sine. Det er instrukser vi har gitt til direktoratet, og som de skal jobbe med. I det andre forslaget har regjeringen styrket budsjettet, og 6,9 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett er, som representanten Aasrud viser til, en omdisponering av midler til viktige tiltak for å følge opp de biologiske foreldrene. Det var viktige tiltak som jeg ønsket å framheve, og som vi vet at fosterhjemsbarna er bekymret for.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-06-05:
Vi jobber hele tida – kontinuerlig – for å forbedre barnevernet. Det gjorde vi da vi styrket det budsjettet vi hadde en måned på oss til å legge fram, og hvor vi styrket barnevernet med flere titalls millioner kroner mer enn det som Stoltenberg II-regjeringen gjorde. Vi har også styrket barnevernet i revidert nasjonalbudsjett. Jeg kan ikke forskuttere hva som kommer i budsjettet i 2015, men det som er viktig, er at vi også ser på oppfølging og struktur, og vi venter nå på en del rapporter fra Bufdir, som kommer til å bli et viktig grunnlag for arbeidet framover. Jeg har også en regjeringsplattform som jeg jobber ut ifra, og hvis representanten setter seg ned og leser den, vil hun se at det er mange gode forslag der, som hun kommer til å kjenne igjen når de kommer til Stortinget i løpet av kort tid.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-06-05:
Jeg registrerer at representanten er veldig bekymret og utålmodig. Det skulle jeg ønsket han også hadde vært for 8–9 måneder siden når det gjelder akkurat dette feltet. Det går an å gjøre to ting på én gang: Man kan både lage en stortingsmelding og fremme forslag samtidig. Vi vet at en NOU tar lang tid, og hvis vi skal lage en NOU, må det skje mange utredninger. Flere utredninger og kartlegginger kommer på vårt bord i løpet av dette året, og de kommer til å bli et viktig grunnlag. De utfordringene som forslagsstillerne tar opp i dette Dokument 8-forslaget, er kjente utfordringer. Det er også kjente løsninger på de utfordringene, og det er ting som vi må komme tilbake til i budsjettet. Samtidig er en konkret stortingsmelding et viktig verktøy, som vi skal jobbe videre med framover, for å bedre både fosterfamilienes og fosteromsorgens vilkår.
Svein Harberg (Høyre), 2014-06-05:
Det er litt underlig å følge en ellers god debatt om et veldig godt tema, der en har en felles intensjon – og se litt på hvordan det har utartet seg. Men la oss holde fast på at intensjonen er god. Vi vil ha en god fosterhjemsordning. Vi vil ha det på plass så fort som mulig. Det er viktig. Den voldsomme iveren etter en NOU eller ikke blir litt parodisk. Jeg gleder meg til i sommer å gå igjennom gamle høringer for å se på hva som ble sagt, og på hvordan regjeringspartiene i forrige periode åpenbart – selvfølgelig – har fulgt opp alt som ble sagt i høringene av fagpersoner. Det er jo det som er argumentet her. Uavhengig av politiske vurderinger skal en altså gjøre det. Det kan bli artig lesning. Det er mulig jeg kommer tilbake med en oppsummering til høsten. Det som er hele poenget, og som er forskjellen mellom en stortingsmelding og en NOU – som saksordføreren var inne på – er at omfattende endringer vil måtte vente til NOU-en er klar og det kommer en stortingsmelding. Det var det som ble sagt. Små endringer og de tingene som er helt klare, og som vi er enige om, har statsråden allerede omtalt. Noe er allerede gjort, men de omfattende endringene må vente til NOU-en er ferdig og det er kommet en stortingsmelding, dvs. i 2018 – kanskje i 2019. Nå kan dette gjøres i løpet av 2015 i en stortingsmelding. Det er bra for fosterhjemsbarna. Det er vi opptatt av. Vi er veldig glad for at Venstre har vært konstruktive i dette arbeidet. Da de fikk vite at det allerede foreligger mye faglig bakgrunn – utredninger som en kan bruke i stortingsmeldingen – bruker en det slik at dette kommer fort på plass. Jeg må si at representanten Eidsvoll Holmås har vært konstruktiv når han sier: La oss få denne stortingsmeldingen, la oss få dette på plass, så kan en vurdere om det likevel er ting som skal utredes framover. Det synes jeg er et konstruktivt innspill. Da får en i hvert fall gjort det en kan, nå. Det er bra at forslag nr. 3, fra SV, er gjort om til et oversendelsesforslag. Det betyr at både Høyre og Fremskrittspartiet støtter at det oversendes. Apropos dette at vi skal følge med: Det gjør vi. Vi er allerede i gang med akkurat den biten av arbeidet. Det er ikke lenge siden komiteen møtte Forandringsfabrikken og barn som har vært i dette systemet. De kunne fortelle om mange erfaringer derfra som er verdifulle når vi skal jobbe videre med dette.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2014-06-05:
President! Ta voteringen en gang til, det var flere her …(munterhet i salen) (munterhet i salen)
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-04-02:
På vegne av representantene Rigmor Andersen Eide, Line Henriette Hjemdal, Kjell Ingolf Ropstad, Anders Tyvand og meg selv vil jeg sette fram et representantforslag om tiltak for å forebygge uønskede svangerskap og redusere antall aborter.
Iselin Nybø (Venstre), 2014-04-02:
På vegne av representantene Trine Skei Grande, Pål Farstad og meg selv vil jeg sette fram et forslag om flere lærere med doktorgrad som en del av satsingen på karriereveier i skolen. På vegne av representantene Abid Q. Raja, Trine Skei Grande og meg selv vil jeg sette fram et forslag om et særskilt kompetanseløft for å redusere andelen ikke-kvalifiserte tilsatte i grunnskolen.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-04-02:
På vegne av representantene Pål Farstad, Iselin Nybø, Ketil Kjenseth og meg selv har jeg den glede av å framsette et forslag om en plan for fordeling av statlige arbeidsplasser og statlig kompetansemiljøer i hele landet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-02:
På vegne av representanten Snorre Serigstad Valen og meg selv fremmer jeg et representantforslag om et klimabudsjett.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-02:
Det ville vært fristende å si at vi har verdens mest naive statsråd hvis det er slik at han har tenkt å legge tall fra en industri som ønsker å unngå pålegg, til grunn for sine egne vurderinger. Det ville være omtrent som å la tobakksindustriens tall for kreftfare ved røyking ligge til grunn for helseministerens vurdering av den samme kreftfaren. Her er det snakk om at vi er nødt til å få på plass utslippsreduksjoner i oljesektoren, og da er det helt åpenbart at Utsirahøyden er om ikke det beste, så i hvert fall ett av de aller beste tiltakene vi kunne fått på plass med full elektrifisering. Olje- og energiministeren har ansvaret for utslippene av klimagasser fra oljesektoren. Jeg vil spørre ham: Har olje- og energiministeren tenkt å sørge for at utslippene fra oljeindustrien går ned fram mot 2020?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-02:
Jeg er veldig glad for at Tord Lien er opptatt av veksten i Afrika, og at den skal skje fornybart. Men bare for å sette ting litt i perspektiv: Utslippene fra hele den afrikanske befolkningen er mindre enn utslippene fra norsk olje og gass som produseres og brennes – mindre. Det er derfor vi snakker i det perspektivet som FNs klimarapport har. Når vi alle sammen skal redusere utslippene våre, vi i Norge har vedtatt at vi skal redusere utslippene våre ganske drastisk i forhold til det som ligger av utslipp i dag, oljesektoren er den enkeltsektoren som forurenser mest i Norge, og den sektoren har Tord Lien ansvaret for, da ber vi om hjelp til svar på et veldig enkelt spørsmål: Jobber Tord Lien for at CO2-utslippene fra oljesektoren skal gå ned fram mot 2020?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-02:
Det er vel ikke noen bombe hvis jeg avslører at det går til Tord Lien. Si til det norske folk, sa miljøvernministeren i Bangladesh, Anwar Hossain Manju, til meg at vi sitter alle i den samme livbåten – i dag er det vi som trenger hjelp, i morgen er det dere. Mandag kom rapporten som forteller at Bangladesh, som har 30 millioner mennesker – ca. seks ganger Norges befolkning – som bor under en halvmeter over havet, vil bli rammet hardt av klimaendringene som skjer. De rammes allerede. Den klare beskjeden fra verdens forskere var: Vi må handle nå. Norge er blant de landene som per innbygger bidrar mest til klimaendringene på grunn av olje- og gassvirksomheten vår. Alt som pumpes opp, brennes. Det har gjort oss rike, men det har også gitt oss et stort ansvar for å bidra til å løse klimaproblemene. Vi har et klimaforlik som har sagt at vi skal kutte 8–10 millioner tonn i forhold til den politikken vi fører i dag. Regjeringens eget fagorgan, Miljødirektoratet, leverte en rapport i mars der de slo fast at vi ikke når klimamålene med dagens politikk. De trekker fram noen tiltak for å tette gapet, bl.a. at nye utbygginger offshore får kraft fra land. Vårens viktigste klimasak er diskusjonen om nettopp dette – elektrifisering av Utsirahøyden. Hvis Utsirahøyden bare delvis får kraft fra land og i stedet skal drives med forurensende gassturbiner, tilsvarer klimakonsekvensene mer enn de årlige utslippene av 100 000 biler. Elektrifisering av Utsirahøyden er prøvesteinen på om vi vil sette klima foran olje eller omvendt. Med de rapportene som nå er lagt fram, har jeg ett spørsmål til olje- og energiministeren: Vil statsråden nå revurdere sin posisjon, gripe inn overfor oljeselskapene og sørge for fullelektrifisering av Utsirahøyden?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-02:
Det er et enstemmig storting nå når Fremskrittspartiet har gått fra sine gamle klær og har blitt med på å kutte CO2-utslippene og har erkjent at klimaproblemene fins, og at det er noe vi bør gjøre noe med. Det er i en sånn situasjon at vi har blitt enige om å kutte 8–10 millioner tonn i forhold til den politikken som ligger i dag. Det er da jeg sier til oljeministeren: Når vi nå får ny kunnskap på bordet, og det er olje- og energiministeren som har ansvaret for å føre en kunnskapsbasert politikk for å følge opp Stortingets vedtak – den nye rapporten som ble framlagt i dag, sier at det koster 40 kr per tonn å redusere utslippene fra Johan Sverdrup-feltet hvis man sørger for fullelektrifisering fra dag én, mens det koster 959 kr per tonn ifølge Statoil – jobber Tord Lien for fullelektrifisering? Og hva skal til for at han ombestemmer seg og pålegger selskapene fullelektrifisering?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-02:
«Luftkvaliteten i mange norske byer er for dårlig og bryter med grenseverdiene i luftkvalitetsdirektivet. Det mangler mange steder handlingsplaner for å møte problemet. ESA har bedt Norge iverksette raske tiltak mot dårlig og helsefarlig luftkvalitet i norske byer. Hvilke tiltak mener statsråden må på plass for å bedre luftkvaliteten i norske byer, og vil statsråden lage en handlingsplan for å bedre situasjonen?»
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-02:
Jeg sier takk for svaret, men vil bare påpeke at ministeren ikke svarte på det enkle spørsmålet om hvorvidt hun tenker å innføre handlingsplaner for de enkelte byene for å få skikkelig luftkvalitet. Verdens helseorganisasjon sier at dette er det største miljøproblemet i verden. Det som tar flest liv, er helseskadene som følger av dårlig luftkvalitet. Jeg vil spørre om to helt konkrete forslag som Oslo kommune har tatt opp. Det ene er at de har bedt om muligheten til å forby dieselbiler å kjøre inn til Oslo på dager det er risiko for at det kan bli dårlig luft, for det er veitrafikken som er det verste for Oslo. Det andre er forslaget om å få innføre en kommunal avgift på fyringsolje for å hindre og bli kvitt fyringsolje i Oslo.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-02:
I dette ligger det vel også at miljøvernministeren ser at dersom kommunene ikke tar tilstrekkelige grep, må staten gripe inn og sørge for at innbyggerne får en skikkelig luftkvalitet. Både i Groruddalen og andre steder i byen er grenseverdiene alvorlige, og grunnen til at man ikke fikk unntak fra ESAs frist for å dra i gang planer, var at man så at det var ingenting i dagens politikk som tydet på at man ville nå målsettingene før 2025. En av de tingene som er det mest alvorlige, som vi vet kommer til å skje, og som kommer til å øke biltrafikken inn til Oslo, er den planlagte utbyggingen av en inntil 14-felts motorvei mellom Oslo og Sandvika. Mitt spørsmål er: Hvis det er sånn at E18-utbyggingen er i strid med EUs luftdirektiv og gjør at dette blir umulig å oppnå, vil klima- og miljøministeren sette hensynet til innbyggernes luftkvalitet over hensynet til å bygge ut ny vei og sette en stopper for dette?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-04-02:
På vegne av representanten Geir Pollestad og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om en oppdatering av investeringsplanene i Nasjonal transportplan.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-04-02:
Jeg tillater meg å stille spørsmål til samferdselsministeren: «Regjeringens rapport om kabotasje på veg i Norge er nå lagt fram, og det foreslås en rekke gode tiltak i rapporten. Et av tiltakene som foreslås, men som det ikke er flertall for i arbeidsgruppene, er innsnevring av begrepet «en kabotasjetur» slik Finland har gjort. Vil statsråden innføre en slik snevrere tolkning av «en kabotasjetur»?»
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-04-02:
Jeg takker for svaret. Det er jo ingen tvil om at det er mange gode tiltak, som jeg sa, i den rapporten som foreligger her. Men samtidig har vi jo fått ganske mange tilbakemeldinger om at det er mye som skjer når det gjelder kabotasje, og at enkelte av aktørene mener at det spekuleres i kabotasje i et skandinavisk perspektiv. Det er i så fall veldig alvorlig. Selv om man ikke vil forby all transport av utenlandske aktører, er det viktig at man i hvert fall har fokus på det. Norsk transportnæring står overfor store utfordringer – konkurranse fra lavkostland, sosial dumping. Det er avdekket ulovligheter på en del områder, i tillegg til at det er kjøretøy som ikke er egnet for norske forhold, og det går ut over vår trafikksikkerhet her til lands. Så jeg har lyst til å spørre: Hva vil statsråden gjøre nå, på kort sikt, for å sikre norsk transportnæring?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-04-02:
Jeg takker igjen for svaret. Det er mye som vi her deler synspunkt på. Samtidig nærer jeg og Senterpartiet en bekymring for norsk transportnæring, for de står overfor store utfordringer. Vi kommer ikke bort fra at en del plasser i landet er vi nødt til å frakte en del gods på vei, selv om vi selvfølgelig ønsker mest mulig på kjøl og bane. Det vil være behov for transport fra enkelte knutepunkt og ut for å sikre at man får varene på plass – bl.a. i den landsdelen som jeg kommer fra, Nord-Norge, der vi har lite jernbane i dag. Jeg er bekymret for rekken av tiltak som kan føre til at vi får konkurser i en del av transportmarkedet. Jeg har lyst til å spørre hva statsråden vil gjøre på kort sikt. Ser statsråden at det kan haste for at man ikke skal miste en del av en næring vi trenger for å få samfunnet til å fungere?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2014-04-02:
Mitt spørsmål går til olje- og energiministeren, for på mandag denne uken fikk vi presentert del to av klimapanelets femte hovedrapport. Siden 2005 har vi nå fått en dobling av relevant faglitteratur, og den nye delrapporten bygger på over 12 000 vitenskapelige publikasjoner. Derfor må enhver tvil om klimaendringene være blåst bort. Vi vet at virkningene av klimaendringene allerede er her. Mennesker, samfunn og økosystemer over hele verden er rammet. Klimaendringene fører til lavere matproduksjon, svekket matsikkerhet, utryddelse av arter, tørke og oversvømmelse, samtidig som mangelen på ferskvann vil øke. Fram til midten av vårt århundre vil klimaendringene forsterke helseproblemene som allerede eksisterer. Dette vil spesielt ramme de fattige landene, men også her hjemme vil konsekvensene bli alvorlige. Vi må bl.a. forvente mer regn og stigende havnivå, som øker risikoen for flom og skred, og skader fra økte overvannsmengder og fukt- og råteskader blir mer normalt. Vi snakker nå altså om vår nære framtid. Det er i den våre barn og barnebarn skal vokse opp. Med dagens utslippsutvikling forventes det at det i 2100 vil være umulig å gjøre normale utendørsaktiviteter i mange deler av verden i deler av året. Dette er bare et lite utdrag av det vi nå faktisk vet. Alvoret er betydelig og konsekvensene dramatiske. Men det er også muligheter hvis det handles nå, for jeg antar jo at statsråden er enig i at det påhviler ham et betydelig ansvar for at Norge når Stortingets fastsatte klimamål. Så derfor: Hva vil statsråden gjøre innenfor sitt ansvarsområde for å sikre at Norges utslipp faktisk går ned?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2014-04-02:
Jeg vil takke for svaret, og det er gledelig å konstatere at olje- og energiministeren er enig i at det påhviler ham et stort ansvar for de norske utslippene som er inne i hans portefølje, for den 7. mars lanserte Miljødirektoratet sin rapport om det faglige grunnlaget for videreutvikling av den nasjonale og internasjonale klimapolitikken. Samlet sett er det nå et sprik på 8 millioner tonn. Ut fra det vi kan lese, er det ca. 2 millioner tonn som er knyttet til olje- og energiministerens portefølje. Elektrifisering av Utsira-området er vesentlig i denne sammenheng. Det er bl.a. lagt fram en rapport i dag som viser at tiltakskost er ned mot 40 kr per tonn i reduserte CO2-utslipp. Dette er markant under dagens CO2-kost, og man mener at rapporten er robust. Vil statsråden bidra til oppklaring om tall, og vil statsråden også ta ansvar for at Stortinget får en avklaring i om Utsira-området blir elektrifisert ved behandlingen av Johan Sverdrup-feltet, første fase?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2014-04-02:
Det er et særdeles viktig tema vi er innom. Det er ingen tvil om at vi må håpe at grønne sertifikater bidrar til økt fornybar energiproduksjon i Norge. Forutsigbarhet er vel nøkkelordet i så måte, og det er viktig at statsråden bidrar til den forutsigbarheten. Og så synes jeg det er et signal som kommer nå, om at en eventuelt skal vurdere forholdet når en kommer til terskelen 1. januar 2016, som statsråden sier. Da er det viktig at vi klarer å opprettholde vår posisjon, at vi klarer å få ut vår rettmessige andel av de investeringene. Så er det slik at det er en mening med å produsere mer fornybar energi med grønne sertifikater. Det er nettopp fordi en ønsker å veksle inn fossil energi med grønn energi og fornybar energi. Jeg konstaterer så langt i dag at statsråden overhodet ikke har noen planer for hvordan han skal erstatte fossil energi med grønn energi eller fornybar energi. Og da spør jeg: Har statsråden noen som helst formening om hva den fornybare kraften skal brukes til?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-04-02:
La meg først være veldig klar på at regjeringen selvsagt jobber med å følge opp de vedtakene Stortinget har gjort, på mange områder, bl.a. i klimaforliket. Når det gjelder den delrapporten representanten Aasland viser til, handler den om konsekvenser av klimaendringer. Det påligger mitt departement å ha ansvaret for arbeidet med økt fare for flom og skred. Når det gjelder flom, skred, bekker og mindre elver med bratt fall, må arealbruk og sikringstiltak langs vassdrag tilpasses nye klimatiske utfordringer. Det er NVE som har den operative myndigheten på dette feltet. Det er deres oppgave å hjelpe kommunene og samfunnet ellers med kompetanse og ressurser til dette arbeidet. Så jobber mitt departement også med veldig mye som korrigerer klimautfordringene i framtiden. Vi har bl.a. tatt over et arbeid med karbonfangst, som var lagt på is, der vi må utvikle en ny strategi for å få det reetablert. Vi jobber hele tiden med økt produksjon av fornybar energi. Vi jobber med å erstatte fossil energi – bl.a. gjennom utfasing av oljefyrer – med fornybar energi. Departementet jobber med forskning og teknologiutvikling, og ikke minst forvalter vi et strengt regime for utslipp fra sokkelen. Samtidig vet vi at fortsatt produksjon av gass fra norsk sokkel bidrar til å redusere CO2-intensiteten i den europeiske kraftmiksen.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-04-02:
Jeg er kjent med at Energi Norge har bedt et konsulentselskap om å vurdere kostnadene ved elektrifisering av Utsirahøyden. Jeg har selvfølgelig ikke mulighet til å kommentere denne rapporten her og nå, men jeg har ingen grunn til å tvile på det beslutningsgrunnlaget som de kommersielle aktørene på sokkelen – Statoil, Petoro, Maersk, Lundin og Det norske oljeselskap – har kommet fram til. At det er grunn til å sette spørsmålstegn ved det, har ikke vi informasjon som tyder på.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-04-02:
Det er storting og regjering som legger rammene for virksomheten på norsk sokkel. Selskapene er ansvarlige for å gjennomføre aktivitet på sokkelen, enten det er innenfor leting, utbygging eller drift. Dette gjelder også forhold knyttet til kraftløsninger for utbygging. I klimaforliket ble det vist til at kraft fra land skal vurderes for nye utbygginger på sokkelen, videre at regjeringen vil følge opp de pågående utredningene og ha som mål at den sørlige delen av Utsirahøyden forsynes med kraft fra land. Forutsetningen for bruk av kraft fra land er at det ikke oppstår regionale ubalanser på land, og at hensynet til tiltakskostnad og naturmangfold ivaretas. Det framgår av klimaforliket at klimapolitikken må innrettes slik at den gir størst mulig utslippsreduksjon for innsatsen, og tiltakskostnad og ressursbruk er viktig.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-04-02:
La meg først si at det konseptet som nå er valgt for Sverdrup, medfører at det store Sverdrup-feltet, som utgjør suverent den største andelen av Utsirahøyden, vil drives med kraft fra land fra produksjonsstart. Hvordan resten av kraftbruken på Utsirahøyden skal dekkes, blir ikke besluttet nå. Jeg er, som jeg har sagt, kjent med at Energi Norge har fått et konsulentbyrå til å utarbeide egne tiltakskostnader for kraft fra land til Utsirahøyden. Jeg kjenner ikke de tallene i dette arbeidet, men jeg har, som jeg sa også innledningsvis, ingen grunn til å tvile på det beslutningsgrunnlaget de industrielle aktørene, Statoil, Petoro, Lundin, Det norske oljeselskap og Maersk, har basert konseptvalget for Sverdrup på. Så er det slik at i tråd med praksis går Oljedirektoratet nå igjennom resultatet fra konseptstudien. Dette vil også gjelde energiløsningen. Dette gjøres for å få avklart om det er forhold som krever ytterligere avklaring før igangsettelse av plan for utbygging og drift til myndighetene.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-04-02:
Nå er vi ganske nært å være inne på en annen statsråds ansvarsområde, nemlig den overordnede klimapolitikken. Vi jobber i mitt departement hver eneste dag med økt produksjon av fornybar energi, med å utvikle en CCS-strategi som den rød-grønne regjeringen brukte 7 mrd. kr på uten å få det på et godt spor. Vi jobber med energieffektivisering på norsk sokkel, og vi jobber med forskning og utvikling av ny og mer klimavennlig teknologi.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-04-02:
Det er storting og regjering som legger rammene for virksomheten på sokkelen. Selskapene er ansvarlige for å gjennomføre aktiviteten på sokkelen. Dette gjelder også knyttet til kraftløsning for en utbygging. Hovedvirkemidlet for å begrense CO2-utslippene fra sokkelen er den høye utslippskostnaden selskapene står overfor gjennom det europeiske kvotesystemet og CO2-avgiften – i dag, samlet, på om lag 450 kr per tonn. CO2-avgiften på sokkelen ble i klimaforliket økt betydelig, og man la til grunn at virkemiddelbruken vil bidra til økt bruk av kraft fra land ved nye utbygginger på norsk sokkel. Så er det slik at Oljedirektoratet, som jeg også har sagt, har som en del av arbeidet med konseptvalg på Utsirahøyden bidratt med innspill knyttet til de tekniske og økonomiske forutsetningene som operatøren har brukt i sine tiltakskostnader, og vil nå gå igjennom resultatene fra konseptstudien.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-04-02:
Representanten Eidsvoll Holmås var både en del av det parlamentariske grunnlaget og et medlem av den forrige regjeringen, som la fram et klimaforlik som la til grunn at klimapolitikken må innrettes sånn at den gir størst mulig utslippsreduksjon for den økonomiske innsatsen man legger inn. Tiltakskostnad og ressursbruk var viktig i den meldingen og for den politikken som ble utformet under den rød-grønne regjeringen. Når utslippene av klimagasser skal begrenses globalt, er det viktig å bruke ressursene riktig. Hvis ikke blir det enda mer krevende å nå våre overordnede klimamålsettinger. I klimaforliket er det også påpekt at karbonprising vil være vårt viktigste virkemiddel i arbeidet mot de globale klimaendringene. Aktiviteten på sokkelen har i mer enn 20 år stått overfor en høy utslippskostnad gjennom en egen høy CO2-avgiftssats.