trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-11-17:
Det er ingenting som er så moro som når man som folkevalgt er med og jobber for en sak og ser at det virkelig fungerer i ettertid. Det er historien om Norsk helsearkiv, som det er veldig gledelig at alle representanter som har vært oppe på talerstolen, har pratet varmt for, representanter fra alle partier i denne debatten. Etableringen av Norsk helsearkiv på Tynset har vist at med både å ha offensiv stedlig ledelse og ha tilgang på kompetanse, f.eks. i IT, ute i landet, kan vi få til etableringer som faktisk er unike, også i verden, for Norsk helsearkiv er det første av sitt slag, med bevaring av pasientjournaler fra hele Norge, fra landets sykehus og tidligere pasienter. Som det står i innstillingen, er det et ganske stort geografisk nedslagsfelt på ansatte ved Norsk helsearkiv i dag. Helt fra Rendalen, en av Norges største kommuner, Sør-Norges største kommune i utstrekning, og opp til Trøndelag med Røros er det folk som har sitt daglige virke, og som tar vare på journalinformasjon for hele befolkningen. Dette danner nå grunnlaget for den entusiasmen som kommer fram for å samlokalisere førstelinjetjenesten ved Helsedataservice, og at de kan dra nytte av de fagfolkene som allerede jobber ved Norsk helsearkiv på Tynset. Det er ikke bare Norsk helsearkiv som er en distriktspolitisk suksess i Norge av den typen etableringer. I sin tid var Brønnøysundregistrene først et register over bl.a. hvem som hadde rettigheter til pant i bruktbiler, som senere utviklet seg til å bli et nasjonalt kompetansemiljø på IT-registre, og som også er verdensledende innenfor sine områder og utgjør en viktig del av statlig forvaltning i dag. Som tidligere varaordfører på Tynset er det ekstra morsomt å se at det arbeidet som lokalpolitikere legger ned bl.a. i å skaffe unge folk og ungdom lærlingplasser innen IKT i kommunen, nå utgjør rekrutteringsgrunnlaget for arbeidsplasser som også kommer staten og alle innbyggere i Norge til gode. Det viser at politikk henger sammen. Representanten Hagebakken fikk fram med både tydelighet og glimt i øyet at denne saken kommer vi på Stortinget til å lande på en positiv og god måte for Helsedataservices førstelinjetjeneste, men også for et kraftfullt distriktspolitisk løft.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-11-17:
Det har under koronaperioden blitt ekstra mye fokus på samarbeid ved grensen og politiets arbeid. Dette er en positiv sak hvor storting og regjering kan få opprettet en felles norsk-svensk politistasjon og dermed bidra til bedre politisamarbeid mellom nabolandene våre. Det har vært gode planer over lengre tid for å få denne politistasjonen på plass. Ikke minst er det blitt gjort et grundig arbeid fra Eidskog kommune i Norge og Eda kommune i Sverige. Den svenske regjeringen ved innenriksminister Mikael Damberg er på sin side, som nevnt i interpellasjonsteksten, klar på at de ønsker å få politienheten realisert så raskt som mulig. Det er veldig viktig å få kontroll på politisamarbeidet for å hindre eksempelvis tyvgods å komme over grensen og smugling. I området mellom Karlstad og Oslo er det stor trafikk i en normalsituasjon, og det å kunne gripe tak i utfordringer ved roten sparer også ressurser i hele landet vårt. Spørsmålet er da kort og godt: Kan statsråden nå garantere at den norsk-svenske politistasjonen kommer på plass raskt, slik Stortinget legger til grunn? Dette er et arbeid der alle parter er klare, bortsett fra den norske regjeringen. Dermed ligger alt til rette for å få en vellykket etablering hvis vi får et tydelig svar fra justisministeren i dag.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-11-17:
Det vises av svaret at det har blitt gjort noe arbeid i senere tid, og det er bra, for her trenger vi fortgang. Spørsmålet som melder seg, er om det trengs ytterligere vedtak fra Stortinget for å få iverksatt denne saken. For Stortingets intensjon er i hvert fall – veldig tydelig uttrykt fra talerstolen ved behandlingen av revidert nasjonalbudsjett – at denne skal iverksettes raskt. Det er også viktig å understreke nok en gang at politistasjonen og lensmannskontoret på Magnormoen må ha et reelt innhold. Det er jo oppgaven politiet skal løse, som er det viktigste, så det kunne jeg tenke meg at justisministeren kunne utdype litt i et senere innlegg. Justisministeren har også fått en invitasjon til Magnormoen, og jeg lurer på om justisministeren kan tenke seg å avlegge et besøk – også for å bli kjent med de planene som både Eidskog kommune og Eda kommune jobber med, som bl.a. denne representanten har vært og hørt på. Jeg ble veldig, veldig overbevist og ikke minst imponert over de planene for samarbeid som foreligger for politiarbeidet, og kommunene som jobber så tett for å få realisert en sak som vil komme hele landet vårt og tryggheten til innbyggerne i hele Norge til gode.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-11-17:
Oppsummeringen av denne debatten er at det er klok samfunnsøkonomi og trygghet i praksis å få et permanent samarbeid med politiet på grensen. Det handler om å ta kriminalitet ved roten og ikke nødvendigvis måtte slippe det f.eks. helt inn til Oslo før politiet får muligheten til å gripe fatt i problemene. Som det har blitt uttrykt fra talerstolen: Det er flertall på Stortinget for å realisere politistasjonen, så et nullalternativ er overhodet ikke i tråd med det som Stortinget ønsker. Derfor vil det være en god sak for justisministeren å få gjennomført og bygd denne politistasjonen, som er den første av sitt slag, og som med all sannsynlighet vil bli en stor suksess, som andre grenseområder vil kunne se opp til i framtiden. Derfor påligger det også naturligvis representanten Johnsen og hans parti et ansvar nå i arbeidet med budsjettforhandlingene for å løfte norsk-svensk politistasjon høyt og ytterligere stadfeste den viljen som kommer fram fra talerstolen her, til at politistasjonen skal realiseres, og så raskt som mulig. Dette kan bli en god felles sak, og vi tar med oss de oppdaterte lærdommene fra koronasituasjonen og hjelper hele landet vårt med bedre samfunnsøkonomi og trygghet i praksis.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-11-17:
På nytt: Tusen takk til representanten for en veldig god interpellasjon. Jeg kommer fra Finnmark, og Finnmark ble frigjort høsten 1944, slik at vi kunne gjøre markeringen vår i fjor, før koronapandemien traff oss. Og selv da var det påfallende – jeg har altså vokst opp i fylket – hvor mange nye historier som kom, hvor mye ny kunnskap som kom på bordet 75 år etter. Derfor er jeg helt enig med interpellanten i at dette er en viktig historie å fortelle, det er en viktig historie å ta fram, det er en viktig historie å formidle. Derfor skal vi jobbe med minnesmerkene. Så tenker jeg at vi skal rydde i titlene, slik at vi ikke risikerer å desavuere noen andre, for et minne er nok like viktig alle steder i Norge, og så har vi liksom samlet oss om kongemakten og statsmakten på Akershus festning. Igjen: Tusen takk for en veldig god interpellasjon.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2020-11-17:
President! Min stemme ble ikke registrert.
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2020-11-17:
President! Jeg stemte feil.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Mitt spørsmål går til arbeidsministeren. Det er nå gått ti uker siden Stortinget fattet mange vedtak, og ett av dem var å gi de permitterte litt mer pusterom i en vanskelig situasjon. Stortinget sørget for at staten skal kompensere for de neste 18 dagene etter de første 3 i permitteringsperioden. Det var en måte å bidra til sosial rettferdighet på da Norge stengte ned. Så vet vi at mange av disse har havnet i en svært utsatt situasjon. De får ikke utbetalt penger, men regningene til husleie, barnehage og strøm fortsetter å komme. Nav, som har vært svekket gjennom flere år, gjennom ABE-kutt osv., jobber med ulike tekniske løsninger. De ansatte jobber på spreng, men de er hardt presset, og løsningen lar vente på seg. Jeg snakket i går med ordføreren i Vestre Toten. I Raufoss, der det er industri, er opp mot 1 200 nå utenfor arbeid. Ordføreren kan fortelle at permitterte fra industrien der nå lever fra hånd til munn, mange av dem. De har ikke sparepenger å ta av, og flere av dem har ikke råd til mat og må få hjelp fra Frelsesarmeen. Det er en ganske dramatisk utvikling i Norge på noen få uker. Det var ingen som forventet at man skulle få utbetaling samme dag som ordningen kom på plass. Det tror jeg Stortinget var klar over. Men det har altså nå gått ti uker. Man har forsøkt ulike tekniske løsninger – å gå tilbake til det som kunne vært utgangpunktet, nemlig at bedriften, som vet hvem som er ansatt, melder inn automatisk når det er permitteringer. Nå står det på Navs hjemmesider, og jeg kontrollerte det i morgentimene i dag, at ordningen skal være på plass i midten av juni. Spørsmålet er da: Kan statsråden garantere for at denne ordningen er på plass i midten av juni? Og når den så er på plass, at pengene kommer? Ansvarlig for Nav i den regionen, som jeg snakket med i går, sier at de ikke regner med å være à jour før utpå høsten – i september, oktober. Så én ting er at betalingene begynner, men når de fram til dem som nå venter på disse pengene?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Jeg trenger ikke å bli belært i at det var en ekstraordinær situasjon. Statsråden bruker det i en beskrivelse her. Stortinget har vært i en ekstraordinær situasjon gjennom flere måneder. Vi har jobbet, fattet vedtak, gjort ordningene mer rettferdige, endret på det regjeringen kom med, slik at det skulle nå ut til flere med en bedre sosial profil. Vi var også klar over at Nav ville bli testet. Jeg synes det er verdt å minne om at Nav, Folkehelseinstituttet og Arbeidstilsynet gjennom disse årene har vært svekket. De har ikke vært robuste nok til å kunne stå imot en sånn situasjon, selv så ekstraordinær som den har vært. Jeg har ikke noen grunn til å tvile på at de som jobber i Nav, gjør sitt beste og strekker seg, men spørsmålet er likevel: For andre ordninger har man fått opp tekniske løsninger raskt. Kompensasjonsordningen til bedriftene gjøres gjennom en app basert på tillit. Det virker, det er kommet i gang. Jeg ser ikke for meg at man kan bruke en slik ordning automatisk overfor dem som blir permittert og skal ha lønnstilskudd, men jeg vil jo si at man nå er tilbake igjen der man kunne begynt, nemlig å bruke bedriftenes oversikt, som de ellers melder inn når folk skal ha sykepenger og permitteringspenger. Hvorfor valgte man ikke den løsningen, som var den enkleste, og som var for hånden, fra starten av?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Situasjonen for dem som står der og ikke får pengene, er allikevel talende. Jeg har lyst til å stille et annet spørsmål. Nylig meldte NHO at så mange som fire av ti av deres medlemsbedrifter mener de ikke har penger til å betale feriepenger. Det gjelder for vanlige folk som er i bedrifter og som ikke er permittert, ikke er i vanskeligheter, men det gjelder også for andre. Feriepenger er utsatt lønn, det er arbeidstakernes penger, det er en rettighet den enkelte har opparbeidet seg. Jeg har hørt statsråden foreslå at personer i denne situasjonen kan velge å utsette ferien eller kreve at bedriften slår seg konkurs, fordi det er en betalingsforpliktelse som ikke imøtekommes. Det er en svært dårlig løsning for både bedriftene og menneskene dette handler om. Jeg har lyst til å stille spørsmål til statsråden: Kan han redegjøre for hva som nå gjøres fra regjeringens side, i dialog med næringslivet, NHO og bedriftene, for å sikre at norske arbeidstakere ikke står uten inntekter de er avhengig av når sommeren kommer?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Mitt siste spørsmål gjelder hva vi kan gjøre for å få kortet ned veien fra permittering til arbeid. Det at mange er permittert, gir det håpet at det er mulig å komme tilbake igjen til arbeidsplassen sin, men ordningene kan være innrettet slik at det tar tid, og at det ikke ligger til rette for at man virkelig bidrar til det. Et av forslagene som er kommet fram, er om man skal vri på ordningene slik at det er et element av lønnstilskudd, der bedriftene får et tilskudd til å ta tilbake folk i jobb før omsetningen er kommet opp, bruke tiden til opplæring, bruke tiden til arbeid som bedriften trenger å gjøre for å få omsetningen opp, få innbetalingene inn, skattepengene kommer. LO har foreslått en modell, NHO har foreslått en modell. Jeg vet dette diskuteres. Kan statsråden gi en vurdering av dette? Er dette en ordning regjeringen vil gå inn for? Og hvis den vil det, når kommer det forslag fra regjeringen om å bruke lønnstilskudd som en del av denne ordningen?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
Vi er inne i en veldig, veldig alvorlig krise. Vi har i løpet av noen få måneder kommet opp i omkring 450 000 permitterte og helt ledige. Dette har ingen parallell i fredstid. Dette er ikke finanskrisen, det er ikke oljeprisfallet, det er ikke sysselsettingskrisen på begynnelsen av 1990-tallet – denne økningen på så kort tid har ingen parallell. Nav-systemet er testet til det ytterste. Vi satte først av 200 mill. kr. Så har vi foreslått 700 mill. kr til – altså nesten én milliard ekstra til Nav. Vi har satt alt annet til side for å håndtere utviklingen av nye ordninger og dagpengene. Det er en veldig alvorlig situasjon også for veldig mange mennesker som nettopp sitter og venter på pengene sine. Representanten Gahr Støre peker på to litt forskjellige løsninger. Det ene er dagpengene. Nav har seksdoblet behandlingskapasiteten, men i løpet av en uke i mars kom det inn hundre ganger flere dagpengesøknader enn i en normalsituasjon. Der regner Nav med å være à jour først i slutten av juli. Når det gjelder ordningen for lønnskompensasjon, har vi valgt å ta de valgene som vi hele tiden har fått beskjed om har vært de enkleste, og som skulle komme raskest på plass, men den vil nå, slik Nav viser til, ikke være på plass før første halvdel av juni. Da er det sånn at når den ordningen er på plass og arbeidsgiver melder inn de relevante tallene, vil utbetalingene ta kort tid, noen dager. Så settes det opp et eget system for å sikre at de arbeidsgiverne som ikke melder inn, purres, og for å sikre at arbeidstakere også kan søke på egen hånd, hvis arbeidsgiver svikter. Til slutt vil jeg påpeke at selv om regjeringen og jeg tar ansvar i denne krisen, var det også viktig for oss å formidle klart og tydelig til Stortinget den første helgen at Nav var under et sterkt press. Derfor formidlet vi bl.a. til Arbeiderpartiet at disse ordningene ikke ville komme på plass i løpet av kort tid, men at det ville ta flere måneder. Men vi har nå levert raskere på de fleste av dem enn det vi trodde.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
Vi valgte den løsningen vi valgte fordi det, med den informasjonen vi hadde da, var det som ble sagt å være den enkleste løsningen, den som ville komme raskest på plass. Det har vært én eneste prioritering for oss og regjeringen hele veien, og det er, i en ekstrem krisesituasjon hvor Nav blir testet til det ytterste, hvor vi vet at ventetiden kommer til å bli lang for altfor mange mennesker, å få på plass så mange løsninger som mulig. Fordi det har vært en ekstrem situasjon har vi også måttet lage nødløsninger, f.eks. forskutteringsordninger for dagpenger, som kom på plass på en enkel måte allerede 30. mars. Jeg er uenig i at Nav er dårligere rustet til å møte dette på grunn av regjeringens politikk. Blant annet gjennom 4 mrd. kr tilgjengelig for IKT-investeringer i moderniseringsprogrammet har Nav hatt mulighet nå til å utvikle løsninger på uker eller måneder, som de normalt ville brukt seks måneder, ett år eller enda mer på.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
For det første har jeg aldri sagt at det er greit for en bedrift å bruke de ansattes feriepenger og så sette seg ned og forhandle om utsatt ferie. Der er det ingen sammenheng. Jeg har rett og slett pekt på – etter dialog med partene – at en mulighet i dagens lovverk er at man også har en samtale om når ferien tas ut. Det er en mulighet. Men det er sånn at feriepengene er arbeidstakers penger. Det er ikke bedriftenes eiendom. Bedriften kan ikke bruke dem, skalte og valte med dem som de vil. På kort sikt handler dette rett og slett om bedriftens mulighet til å klare seg videre. Da har vi pekt på låneordningen hvor staten tar 90 pst. av risikoen som det stedet man må gå til hvis man sliter med å betale ut de forpliktelsene man har til de ansatte. De ansatte har også en juridisk rett til i ytterste fall å kreve pengene sine gjennom at bedriften slås konkurs. Jeg mener vi også må se på hva vi skal gjøre fremover, f.eks. forslaget om man skal ha en egen konto for feriepenger. Jeg mener også det kan være grunn til å se på om man trenger noen endringer i statens lønnsgarantiordning for å ta høyde for den situasjonen vi er i.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
Det vi ser nå, er en krise i privat sektor. Det betyr at det helt grunnleggende her er at vi må ha lønnsomme bedrifter som kan gi lønnsomme arbeidsplasser. Det er punkt nummer én. Så mener jeg det også er helt avgjørende at vi ikke tukler med permitteringsregelverket, men at permitteringsregelverket burde stå. Både jeg og andre representanter for regjeringen har sagt at det å vurdere å se på en lønnstilskuddsordning i en overgangsfase, det skal vi gjøre. Det er argumenter for det. Det er også vanskelig å lage en ordning som ikke får urimelige utslag som fører til forskjellsbehandling. Men allikevel kan det, i en ekstrem krisesituasjon som vi er i nå, være argumenter for å se på den type løsninger som vi normalt ikke ville hatt. Så har jo regjeringen både lagt fram et revidert budsjett og også varslet en større proposisjon om fase 3 som kommer i månedsskiftet mai/juni. Der vil regjeringens politikk for denne fasen legges frem og beskrives.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
Det er et veldig godt spørsmål. For – også som et apropos til det representanten Gahr Støre spurte om – den første ordningen, som jeg også har sagt offentlig, som vi både fikk presentert av Nav, og som virket å være en ordning som var raskest, som ville komme så raskt som mulig på plass, var nettopp knyttet til a-ordningen. Også da var det et utviklingsarbeid som ville gå på veldig kort tid, uten utredninger, uten å ha testet og sjekket ut løsninger, fordi ting skulle på plass raskt. Så viste det seg, da Nav gikk inn i dette, også sammen med sine programmerere og IKT-folk, at a-ordningen ville gi for mange upresise utbetalinger. Altså med andre ord: Veldig mange mennesker ville risikere å få for lite eller for mye, i verste fall tilbakebetalingskrav. Da måtte vi lage en ny ordning, og det er den ordningen som Nav jobber med nå, som er basert på at arbeidsgiver rapporterer inn.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
Det er ingen budsjetter eller alternative budsjetter som har vært i denne sal, som ville bidratt til at Nav hadde kapasitet nok uten ekstra penger, ekstra midler, ekstra ressurser til å håndtere en ledighetskrise som ikke har noen parallell i fredstid. Bare i løpet av en uke i mars var det hundre ganger flere, med opptil 30 000 dagpengesøknader per uke. Det er ingen parallell til det. Nå har Nav fått nær 1 mrd. kr ekstra, eller vil få, til å ansette nye folk, men det viktigste for dem i denne sammenhengen – eller i hvert fall viktig – har vært at de har investert tungt i IKT og modernisering av Nav. Det har gjort at Nav nå har et eget kompetansemiljø som er i stand til å utvikle på uker eller måneder ting som de normalt ville brukt seks måneder/ett år på, kanskje mer.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
Veldig mange, som representanten sier, er nå utrygge, og ikke bare på ferien sin, på om de har en arbeidsplass å komme tilbake til i det hele tatt. Det skyldes at koronakrisen har slått inn i norsk og internasjonal økonomi. Det har gitt oss en situasjon som ikke har noen parallell i fredstid. Hvis man er dagpengemottaker, får man ikke utbetalt feriepenger når man går på dagpenger. Det har bestandig vært regelverket. Det er ikke noen nylige endringer knyttet til det. Det betyr at de som er i en situasjon hvor de er usikre på om bedriften kan betale feriepenger, må være de som på det tidspunktet er tilbake i arbeid. Da mener jeg at det her først og fremst handler om bedriftens evne til å håndtere utgiftene sine. Det er ikke i utgangspunktet noen forskjell på feriepenger og lønn og annen virksomhet. Vi har pekt på låneordningen, hvor staten tar 90 pst. av risikoen, som den kortsiktige løsningen, men også alle tiltakene for å hjelpe et privat næringsliv og små og mellomstore bedrifter er viktige i denne sammenhengen.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
Jeg mener at det ikke er en god idé å lage en helt ny og helt egen ordning som bare går på feriepenger. Det er fordi feriepenger for det første er arbeidstakerens rettighet og eiendom, men det henger også sammen med hvordan det går med bedriften generelt. Og det er veldig mange bedrifter som sliter, ikke minst små og mellomstore bedrifter. Det handler jo egentlig om likviditeten. Og hvis en har gjort det som en ikke burde gjøre, nemlig brukt eller ikke har mulighet til å betale ut de ansattes feriepenger – selv om en skal synliggjøre det i regnskapet, er det ikke en egen konto – må en f.eks. ta opp lån i den nye lånegarantiordningen, og så kan en også få hjelp fra de andre ordningene som vi har opprettet for å redde bedriftene. Så mener jeg at på sikt – ikke om ett år eller to – bør vi vurdere om vi skal ha en regel om en egen konto. Vi må også se på om det trengs noen endringer i lønnsgarantiordningen, enten midlertidig eller permanent.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
Proposisjonen handler om det stikk motsatte av det representanten nå sier. Grunnen til at vi trenger denne proposisjonen, er at dette er hjemlet i koronaloven. Koronaloven går ut 27. mai, hvis jeg ikke husker feil. Hvis denne ordningen skal fortsette, må den hjemles i en egen lov. Det er jo fordi vi skal fortsette med dette at vi fremmer en egen proposisjon om det. Det er riktig at vi i den proposisjonen foreslår at departementet gjennom forskrift kan senke ytelsen. Det er ikke fordi vi har planer om å gjøre dette nå, eller fordi selvstendig næringsdrivende ikke skal få den hjelpen de trenger nå. Det er fordi det har vært forutsatt, også fra Stortingets side, at alt dette skal være midlertidige tiltak i en krisesituasjon. Det også å kunne senke kompensasjonen gradvis hvis krisen avtar og behovet blir mindre, mener jeg er fornuftig. Men det betyr ikke at ordningen blir borte nå, den er varslet å vare også utover høsten, og det betyr ikke at det er planer om å senke nivået.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
Vi har allerede satt opp nødløsninger. Det er fordi det har vært helt nødvendig, nettopp fordi det – som representanten Lysbakken beskriver – for mange folk ikke har en sparekonto å leve av eller penger som bare ligger der som man kan bruke. Det handler om å få penger nå. For dagpenger er det satt opp en forskutteringsordning hvor det allerede er betalt ut rundt 3 mrd. kr. Når det gjelder vurderingen av disse første 3–20 dagene: Da vi i mai fant ut at ordningen ville bli forsinket, måtte vi likevel konsentrere oss om å få den på plass så raskt som mulig. Men det er klart at hvis det skulle vise seg at noe svikter, må vi vurdere nødløsninger knyttet til det også. Jeg vil bare gjenta at selv om det er regjeringens og mitt ansvar å gjennomføre, ble altså Stortinget behørig informert – bl.a. gjennom formuleringen om at opprettelsen av nye inntektsordninger ikke ville være mulig å få på plass på kort sikt. Det er altså ikke sånn at Stortinget ikke har fått informasjon om at noe av dette vil kunne ta tid.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
Det er jeg enig i. På toppmøtet om arbeidslivskriminalitet, som vi hadde for et par dager siden, varslet vi en lovendring – eller i hvert fall at det skal ut på høring – som også innebærer at vi vil vurdere straffebestemmelser eller reaksjoner for dem som bryter permitteringsregelverket. Og la det bare være helt klart som et generelt poeng: Det er ikke lov å permittere de ansatte og så be dem komme tilbake og gjøre en jobb. Om man så kaller den jobben for dugnad, er det ikke dugnad hvis det er en jobb i tilknytning til bedriften. Igjen som et generelt poeng er det også sånn at hvis man f.eks. skader seg mens man utfører dette permitteringsbruddarbeidet, er man ikke dekket av de normale ordningene for skader på arbeidsplassen. Det er misbruk av permitteringsordningene, uten at jeg kan gå inn på konkrete saker, men det er regelverket, og det er klart og tydelig.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
Jeg skjønner at for dem som ble arbeidsledige før koronakrisen, kan det virke urimelig. Men jeg forstår også hva Stortinget har tenkt da de vedtok dette. Det Stortinget har tenkt, og som regjeringen også har sluttet seg til og vært enig i, er at i en ekstraordinær situasjon trenger man ekstraordinære tiltak. Da er det slik at flere av de tiltakene som har kommet nå, har en startdato, og de vil også ha en sluttdato – dvs. det vil ikke være permanente tiltak. Så er det allikevel slik at for dem som har blitt permittert eller har vært arbeidsledige før koronakrisen, har det vært helt nødvendig å gjøre endringer. For eksempel ville det vært meningsløst å sende folk ut igjen i et arbeidsmarked i et nedstengt Norge fordi dagpengeperioden tok slutt. Derfor har vi vært nødt til, og det har vært viktig, å utvide dagpengeperioden, slik at folk får den støtten de skal ha frem til vi har et tilnærmet normalt arbeidsmarked igjen.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2020-05-27:
Det er en saklig grunn i den forstand at en ekstraordinær krise inntreffer. Ved vanlige økonomiske kriser er det, ofte i hvert fall, at det delvis ligger utenfor vår kontroll hva som er årsaken. Koronaviruset ligger utenfor vår kontroll, men smitteverntiltakene som er innført, som også selvfølgelig påvirker og rammer norsk økonomi, er politisk bestemt og vedtatt. Så er det også etter min mening rimelig at man har ekstraordinære tiltak. Som jeg har nevnt, vil regjeringen komme tilbake med en proposisjon i månedsskiftet mai/juni. Der kommer det også en vurdering av hvilke tiltak som bør videreføres, og hvilke tiltak som bør trappes ned, for det har hele tiden vært forutsetningen at vi er nødt til å trappe ned midlertidige tiltak når den største eller verste delen av smittevernkrisen og helsekrisen er over. Så representanten får vente og se til da, men jeg mener at det Stortinget har vedtatt, og det skillet, er rimelig.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Jeg vil tilbake til det svaret statsråden ga til representanten Gahr Støre om at de som nå venter på permitteringslønnen sin, mangler nesten en månedslønn som de ikke har fått utbetalt. Det er jo sånn at arbeidsgivere i dag rapporterer om inntekt til den såkalte a-ordningen. Det skal skje hver måned. De opplysningene bruker Husbanken og Lånekassen for de utbetalingene de gir. Og Nav bruker dem til å utbetale foreldrepenger, uføretrygd, sykepenger og dagpenger. Sykepenger begrenses til 6G, akkurat som permitteringslønnen skal være. Hva er det i ordningen som gjør at man ikke kan bruke automatiserte ordninger, men må tilbake til en ordning der hver enkelt bedrift må sitte og punsje inn lønnen til hver enkelt arbeidstaker? Er ordningen så dårlig? Og så er det jo ganske skummelt at dagpenger og andre ting utbetales basert på de opplysningene.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Takk for svaret, men det gir jo ikke noe godt svar på det som er det grunnleggende. Ordningen er jo på plass, den brukes av alle andre. Lønnsinformasjon fra februar ligger der. Det er en ordning som allerede utbetaler 6G når det gjelder sykepenger, og allikevel kan altså ikke ordningen brukes for de 18 dagene, men den brukes for 52 uker på dagpenger osv. Jeg synes det er ganske urovekkende at det ikke er et bedre svar på dette. Da er mitt neste spørsmål: 400 mill. kr i driftskutt til Nav de siste årene, har det bidratt til at vi har et robust Nav til å kunne løse den type utfordringer vi nå står i?
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2020-05-27:
Statsråden var litt inne på det tidligere, men jeg har likevel lyst til å pirke litt mer borti dette. Vi nærmer oss nå juni og ferie. Det er ganske kort tid til folk skal ta ut ferie og få feriepenger. Mange står faktisk i fare for ikke å motta feriepenger, nettopp fordi bedriftene står i en dyp økonomisk krise. Det gjelder også mange levedyktige bedrifter. Ansatte er jo, som det pekes på her, sikret feriepenger gjennom lønnsgarantifondet, men det vil være en åpenbart lite hyggelig ferie om arbeidstakerne ikke har en arbeidsplass å gå tilbake til når ferien er ferdig. Så hvordan vil statsråden sikre at arbeidstakere får pengene som de har krav på, og som de har innbetalt året før?
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2020-05-27:
Jeg takker for svaret. Det dreier seg jo ikke om dem som går på dagpenger, men om dem som har en jobb, men hvor bedriften er i en vanskelig situasjon – fordi det er en ekstraordinær situasjon. Stortinget har, som jeg så klart er klar over, vedtatt ekstraordinære ordninger nettopp for å unngå arbeidsledighet og redde levedyktige bedrifter. Men nå er vi i en situasjon hvor ansatte kanskje må slå sin egen arbeidsgiver og sin egen arbeidsplass konkurs for å få pengene som de selv har krav på, som de selv har betalt inn det foregående året. Vil statsråden ta en mer aktiv rolle enn å peke på låneordninger, og komme tilbake til Stortinget med en slik ordning?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-05-27:
Det er flere hundre tusen selvstendig næringsdrivende i Norge. Det er 150 000 som har det som hovedinntekt. I mars lagde Stortinget en egen ordning for frisører, drosjesjåfører og andre – alle som driver en liten butikk, alle som er selvstendig næringsdrivende. Der slo vi fast at selvstendig næringsdrivende skulle få 80 pst. av inntektsbortfallet etter 16 dager, for å gi en trygghet for personinntekten. Det har til min store forundring Høyre syntes har vært urimelig godt for alle de små gründerne – de som tør å satse sine egne penger, og som har den usikkerheten – og har da fremmet en egen proposisjon som nå skal behandles, der det varsles at man skal stramme inn ordningen, at 80 pst. er en for stor inntektssikring for alle de selvstendig næringsdrivende rundt omkring i Norge. Hvorfor synes Høyre og Torbjørn Røe Isaksen det er galt at vi skal hjelpe selvstendig næringsdrivende på den måten i den fasen vi er i nå?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-05-27:
Bildet bak presidenten er et bilde mange av oss som har sittet på Stortinget i mange år, er veldig glade i, men det er én stor mangel: Det er ingen nordnorske representanter på bildet, for de klarte ikke å komme seg fra Nord-Norge til Eidsvoll. Reiseveien ble for lang. Jeg hadde ikke trodd at det skulle være mulig at det kunne bli den samme problemstillingen i 2020. Vi i Senterpartiet blir jo beskyldt for å romantisere gamle dager veldig ofte, spesielt av regjeringspartiet Høyre, men akkurat den biten romantiserer vi ikke. Vi opplever jo når at når vi skal ha inn vararepresentanter fra Finnmark, er det vanskelig å få dem ned. Når vi skal ha tillitsvalgte fra Finnmark, er det vanskelig å få dem til å komme på møter, for det er ikke flytilbud. I går var det en trist dag for samferdselspolitikken i Nord-Norge. Regjeringspartiene og Arbeiderpartiet stemte nei til Nord-Norge-banen, et uklokt vedtak i en stor visjon. Statsråd Hareide svarte Hurtigruten at nei, regjeringen – den norske regjeringen – ønsker ikke å gi en ekstra krone til Hurtigruten i den krisen det selskapet er i nå. Hurtigruten er et selskap vi har hatt i Norge i 127 år. Lenger enn Norge har vært et fritt land, har vi hatt Hurtigruten. Nå fikk de en driftsstans som gjorde at 95 pst. av all dens aktivitet ble borte over natta, og det var ikke mulig for det selskapet å planlegge for den krisen de er inne i. Alle vi som kjenner Norge, vet hvor viktig Hurtigruten er for å binde kysten sammen. Så på den ene siden har man opplevd en krise i luftfarten, der man ikke har et godt nok rutetilbud fra Nord-Norge til Østlandet som binder Norge sammen. På den andre siden merker vi nå at regjeringen ikke har noen visjoner for en ny jernbanesatsing i nord. Og så ønsker en ikke å bevilge én krone til Hurtigruten, mens f.eks. taxfree-en på Gardermoen, som alle vet kommer til overleve, får mange millioner. Hvorfor vil ikke statsråd Hareide og Høyre og Kristelig Folkeparti og Venstre hjelpe Hurtigruten i den krisen de er i nå?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-05-27:
De 856 mill. kr er jo et vedtak og bevilgninger som ligger fra før koronakrisen, så det er jo ikke midler som har kommet ekstra nå for å avhjelpe situasjonen for selskapet. Og så har vi jo fått på plass flere ordninger i Stortinget for å redde arbeidsplasser og sikre virksomhet. I Hurtigruten er det 1 300 sjøfolk som nå er permittert – 1 300 norske sjøfolk. Det er den største sysselsetteren av norske sjøfolk langs hele kysten og betyr enormt mye. Så lagde vi en egen obligasjonslånsordning her på Stortinget, nettopp for å hjelpe selskaper som fikk problemer med penger. Det som da har skjedd, er at på grunn av nedgradering av cruiseselskaper og veldig høye krav til avkastning, altså at staten skal tjene penger på lånene, så har ikke Hurtigruten hatt mulighet til å bruke de midlene. Og så kunne man jo, hvis man ville, hatt mer statlig kjøp. Vil statsråd Hareide se på obligasjonslånsordningen, som gjør at store, viktige selskaper som Hurtigruten kan få glede av de midlene som Stortinget har satt av, eller vil han bare håpe at ting går bra, og se på det som skjer?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-05-27:
Stortinget og regjeringen har vært villige til å bruke milliardbeløp på intercity på Østlandet. Vi har syntes at det har vært en klok investering for landet vårt. Vi i Senterpartiet mener det ville vært en klok investering for landet vårt også å ha en tanke om jernbane i Nord-Norge. Det synes ikke regjeringen. Regjeringen – og Stortinget, som støttet det – har brukt millionbeløp på å sikre togtransporten på Østlandet nå, selv om det har vært tomme tog. Jeg har vært alene på de togene flere ganger. Man har brukt millionbeløp for å sørge for at togene går. Men når det kommer til et viktig tilbud i Nord-Norge, FOT-rutene, stemte regjeringspartiene – Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre – imot stortingsflertallet. Det var Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Fremskrittspartiet som tvang regjeringen til å sikre FOT-rutene. Og når det da gjelder Hurtigruten, kommer det ingen nye initiativ for dem. Stortinget sikret kortbanenettet, sikret at Widerøe skulle ha mulighet til å fly. Jeg tror Hareide var glad for at Stortinget overkjørte Finansdepartementet da, men sånn var det. Men hvorfor skjer det da ingenting når det gjelder Hurtigruten? Vil samferdselsministeren bare skyve finansministeren foran seg, eller vil han ta egne initiativ?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-27:
Torill Evensen er nattresepsjonist ved Comfort-hotellet på Flesland i Bergen. Hun ble permittert 12. mars, som mange andre, og skulle få lønnskompensasjon for de første 20 dagene – nesten en månedslønn. Torill har fortsatt ikke fått pengene, og som de fleste lavtlønte har hun ikke penger på bok. I en sak i FriFagbevegelse forteller hun at hun har måttet hente mat hos Frelsesarmeen for ikke å sulte. Jeg tror det for mange arbeidsfolk som er i denne situasjonen, er vanskelig å se på at de må vente og vente på pengene mens regjeringen jo har utvist veldig stor kreativitet for å sørge for at krisepakkene for bedriftene kom på plass på svært kort tid. Mitt spørsmål til statsråden er: Har han, da han så at pengene ikke ville komme i mai heller, vurdert nødløsninger av typen å ta i bruk Finans Norge og bankene, som han gjorde for bedriftene, også for vanlige arbeidsfolk? Og hvis pengene ikke kommer i juni heller – vil han da vurdere nødløsninger?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-27:
Det sier jeg heller ikke, men jeg spør om regjeringen har vurdert tiltak som kunne gjort at det gikk raskere. Nå er vi altså i en situasjon hvor mennesker står uten mat på bordet. Da kan ikke regjeringen bli irritert over at de får spørsmål om det. Vi kommer til å spørre om det så lenge det ikke er svar, fordi det er behov for at det går enda raskere. Men nå har jeg hørt at statsråden i hvert fall vil vurdere nødløsninger. Det er bra. La meg da spørre om en annen ting i tilknytning til dette, for i Aftenposten i dag er det en stor sak knyttet til arbeidere som sier at de har blitt bedt om å jobbe gratis under permittering. Jeg skal ikke be statsråden gå inn i den konkrete saken på Hankø, for det ser jeg at Arbeidstilsynet skal gjøre, men LO har tidligere meldt frykt for at det foregår misbruk av permitteringsordningene. Da vet vi det er sånn at arbeidstakere i en sånn situasjon kan bli straffet hardt for trygdesvindel, mens det er få eksempler på at arbeidsgivere har blitt straffet for det. Derfor mener vi det er på tide med en lovendring som gjør at det svir mer for arbeidsgivere å misbruke ordningen. Er statsråden enig i det?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-27:
I dag forskjellsbehandles arbeidsløse. De som ble ledige før krisen, får litt over 60 pst. av lønnen i dagpenger. De som ble ledige etter krisen, har 80 pst., opp til 3G. Mange av dem som ble permittert før krisen, har lav inntekt og lite formell utdanning. Det er folk som kan slite med å få seg jobb igjen, og nå er jo ledigheten spådd å bite seg fast på et historisk høyt nivå lenge. Det betyr at mange ledige har lite å leve for i lang tid framover, ikke minst blant dem som ble ledige før krisen, som har blitt et slags B-lag på mindre dagpenger blant de arbeidsløse. Vi skjønner ikke hvorfor vi skal forskjellsbehandle folk på den måten. De er arbeidsløse i den samme virkeligheten og i den samme krisen. Synes statsråden det er rimelig at de som ble ledige før krisen, har mindre å leve av enn de som ble ledige som følge av krisen?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-27:
Rødt har også støttet at vi har tiltak som er ekstraordinære – selvsagt – for å håndtere krisen. Men det viktige er vel at koronaledighet ikke skiller seg noe vesentlig og fundamentalt fra annen arbeidsledighet, for de fleste som vil være arbeidsledige, vil være det ut dette året, sannsynligvis. De lever i den samme virkeligheten, de har de samme utfordringene i hverdagen med at pengene ikke strekker til – enda verre for dem som ble ledige før krisen. Stortinget har også ønsket – og har uttalt det i starten av krisehåndteringen – at vi skulle unngå et a-lag og et b-lag blant de arbeidsløse. Det vil være fullt mulig, hvis det er flertall for det, å rette opp i den uretten ved å sørge for at man ikke forskjellsbehandler på denne måten. Jeg lurer på om statsråden ser at denne urimeligheten er det ikke noen saklig grunn til skal vedvare, gitt at denne krisen varer lenge framover, og at de vil stå uten arbeid i trolig lang tid framover.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-05-27:
Spørsmålet mitt er til samferdselsminister Knut Arild Hareide. Flytilbudet er for reisende i Alta, Kirkenes, Vardø, Ørsta, Volda, Sandane, Sandnessjøen, Mo i Rana og mange andre steder i landet like viktig som det bussen og toget er i og rundt de største byene her på Østlandet. Det å ha god kommunikasjon handler om å gi folk frihet til å komme seg til og fra på en rask og effektiv måte, i tillegg til at det er avgjørende for bedriftene som driver rundt omkring i hele landet, og som trenger fleksibiliteten som flytilbudet gir dem. I dag hadde jeg en runde med flyselskapene, og det var selvfølgelig begredelig lesning å se hvor mange flyruter som ikke lenger går. Når vi nå skal komme oss tilbake igjen, og åpne opp, så skal vi få hjulene i gang, og da er det utrolig viktig for næringslivet å få på plass flere ruter og avganger. Fremskrittspartiet har avholdt digitale møter med bedrifter rundt omkring i hele landet, og den klare tilbakemeldingen fra svært mange av bedriftene er at man må få på plass flere flyavganger og øke kapasiteten, for fly som går nå, er stort sett fulle, og det er vanskelig å få plass. Derfor er Fremskrittspartiet klar på at det tilbudet nå må økes. I tillegg er det sånn at sykehusene igjen begynner å behandle flere pasienter. Det betyr at flere skal reise til og fra sykehus, men med få avganger og ruter som er borte, skaper det store utfordringer. Og som vi kunne lese på nrk.no: Lillian Heitmann fra Alta, som skulle fra Alta til Tromsø, måtte bruke seks ganger så lang tid som det hun vanligvis gjør for å komme seg til kontroll på sykehuset. Tilbudet er kraftig redusert, og direkteruter er lagt ned. Pasientreiser sier også at tilbudet i Finnmark er blitt mye dårligere enn det var før. Og skulle man bli syk, er reiseveien ekstra lang, og det blir ekstra belastning. Jeg lurer på: Vil statsråden sørge for at staten nå en periode bidrar ved å kjøpe flere avganger, slik at man får på plass flere avganger og øker kapasiteten rundt i hele Norge for å gjøre reisene enklere for pasienter som Lillian, og ikke minst for næringslivet rundt omkring i hele landet?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-05-27:
Det er bra, men selv om vi har fått på plass den pakken som ligger der, vet vi at bl.a. Widerøe er Nord-Norge-bussen – det er som tog, trikk og T-bane i Oslo. Det er faktisk sånn at dersom Widerøe ikke flyr, blir det mange færre passasjerer på flyplasser der Norwegian og SAS flyr, videre mellom Østlandet og f.eks. Nord-Norge. Det er en kjempeutfordring. Vi ser selvfølgelig et stort engasjement rundt Norwegian. Det er veldig bra, og vi er veldig fornøyd med at de hittil har ridd av stormen. Men vi trenger også et stort og sterkt engasjement for det flyselskapet som på mange måter er buss, tog, trikk og T-bane for utrolig mange mennesker, og ikke minst for næringslivet i distriktene. Hvordan vil statsråden sikre at Widerøe overlever det de nå står midt oppe i? I tillegg er det dette med smittevernregler, med krav om ledige seter ved siden av, og det rammer Widerøe veldig, veldig sterkt i forhold til andre. Jeg oppfatter at Widerøe da driver på penger som er lånt, og vi vet ikke om de overlever – vi vet at ingen overlever på røde bunnlinjer – så jeg spør: Kommer det en egen pakke tilpasset Widerøe, slik et annet selskap har fått? Og vil man se på smittevernreglene, som er helt ekstraordinære i Norge i forhold til resten av verden, innenfor flybransjen?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Eg er einig i den beskrivinga som representanten Hoksrud gir. Me har ikkje hatt ei større krise i luftfarten nokon gong. Det er altså 95 pst. nedgang, og det har sjølvsagt gjort noko med tilbodet. Derfor har me, i godt samarbeid med Stortinget, fått til gode ordningar her. Me tok bort så å seie alle avgifter knytte til luftfarten med direkte verknad. Me har òg fått eit minimumstilbod, og sjølv om nedgangen også i Noreg er formidabel, skal me vere bevisste på at Noreg er eit av dei landa der ein akkurat no flyg mest i Europa. Widerøe er det selskapet som flyg mest i Europa i talet på avgangar. Så me har fått eit minimumstilbod. Me har også bidreg med ei garantifasilitetsordning til flyselskapa på 6 mrd. kr. Det samarbeidet som har vore mellom Stortinget og regjeringa, synest eg har vore veldig godt. Denne ordninga har jo treft særdeles godt, bl.a. for Norwegian, og det at me har flyselskap også når me kjem oss gjennom koronaen, er veldig viktig. Så tar representanten Hoksrud opp om me no skal utvide det tilbodet. Det er det me jobbar med, for me ønskjer no å få ein auka aktivitet i tråd med det behovet som representanten Hoksrud peiker på. Me ønskjer å få ein større aktivitet, og me ser også på det. Me har også gjort tiltak. Flyruta Stokmarknes–Bodø blei auka frå 8. mai på grunn av pasientbehovet. Flyruta Alta–Tromsø blir styrkt frå 1. juni, nettopp i lys av det behovet som er der. Så me jobbar med å få auka flyaktivitet, i tett dialog med flyselskapa.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Widerøe får jo òg ein eigen kompensasjon, nettopp knytt til produksjonen av FOT-rutene. Så er det slik at me må jo no løpande vurdere tilbodet til Nord-Noreg og få tilbodet på FOT-rutene opp å gå. Det er ein del av den jobben som me må fokusere på no. Noreg var først ute med ein smittevernrettleiar, og det trur eg var veldig bra. Eg trur at for å få folk til å fly, må dei oppleve at det er trygt å fly. Det var ingen land i verda som var tidlegare ute enn Noreg, og det var òg kanskje grunnen til at me relativt sett er det landet der ein flyr mest i Europa akkurat no. Me er også godt kjent med at EASA i førre veke kom med det ein kan kalle ein europeisk smittevernrettleiar, og me er no i gang, i samarbeid med helsemyndigheitene, med å sjå på ei harmonisering knytt til den smittevernrettleiaren. Men det må det vere smittevernmyndigheitene som går i front på det området.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Dette vedtaket blei jo følgt opp frå Stortinget si side. Eg har lyst til å seie at òg dei ikkje-statlege lufthamnene er veldig viktige, og me har kome med eigne pakkar knytte til Avinor, slik at dei statlege lufthamnene skal kunne drivast vidare. Me følgde dette opp, spesielt med ei oppfølging knytt til Haugesund, som er ein del av minimumstilbodet. Haugesund har òg ein 24 timars beredskap for ambulanseflygingar. Haugesund har òg ei spesialavtale fordi den lufthamna er eigd av Avinor, men blir drifta privat. Det ligg til grunn for den tildelinga me har gjort til Haugesund, og det viser jo nettopp at me hadde ei oppfølging av det oppmodingsvedtaket. Eg er godt kjend med situasjonen på Torp. Dei driv veldig godt på Torp, og me følgjer med der. Dei har òg ein moglegheit til å kome under dei generelle ordningane som er gitt i denne krisesituasjonen. Men me følgjer sjølvsagt situasjonen tett, og me ser på tiltak.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Eg kan svare ja. Me ser på moglegheita for å kjøpe fleire flyruter. Me er godt kjende med spesielt situasjonen på Kirkenes og Alta og behovet for direkteflygingar mellom Oslo og Alta og Oslo og Kirkenes. Det er noko me vurderer fortløpande. Me er veldig godt kjende med at fly har ein heilt spesiell posisjon i Noreg. Det er kollektivnettet, ikkje minst i den nordlege delen av landet vårt, og det er avhengig av at me får ein auka aktivitet på flyrutene, og det jobbar me med no. Som eg no òg kan seie til representanten Strifeldt: Me ser òg på smittevernrettleiaren, men eg er veldig opptatt av at det skal vere trygt å fly. Eg trur at det at det er trygt å fly, er det som gjer at folk er villige til å fly. Det må vere førande. Så når det gjeld avgjerda knytt til rettleiaren, er det helsemyndigheitene som har det siste og avgjerande ordet i den problemstillinga, og slik bør det vere.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-05-27:
Eg trur vel den situasjonen me har hatt no, har vore heilt ekstraordinær. Me jobbar no med at me skal kome over i ein meir normal situasjon, og det er vårt mål. Derfor har me utvida tilbodet knytt til pasientreiser. Det var noko av det første me gjorde. No ønskjer me å få ein meir normal drift. Og me ønskjer vel alle på eit tidspunkt å ha ein ferie, og alt tyder på at det må skje i vårt eige land. Da er det òg viktig at me har eit betre tilbod opp mot dette. Derfor jobbar me no med å forbetre tilbodet. Me har en tett dialog med flyselskapa for korleis me skal gjere det. Så synest eg det er viktig at me har den dialogen, for her vil det jo òg no vere gode innteningsmoglegheiter når etterspørselen blir større. Me har vore villige til å gjere ein større mengde kjøp i denne perioden, og me er òg villige til å gjere det framover, men me ønskjer fortast mogleg å kome over til ein normal situasjon.