trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-14:
Jeg oppfatter at det ikke er noen særlig vilje til å sette inn tidlige tiltak når det gjelder spesialundervisning – noe som kunne gjort at vi hadde redusert spesialundervisningen på et senere tidspunkt. En hel generasjon dyktige lærere er i ferd med å pensjonere seg. Hvis vi skal sikre elevene godt kvalifiserte og engasjerte lærere, må vi iverksette tiltak som hever læreryrkets status, og som gjør det mer attraktivt både å være og å bli lærer. Gode lønns- og arbeidsvilkår og gode, faglige karriereveier er viktige elementer for å tiltrekke seg de best kvalifiserte kandidatene. Skolen trenger en ny personalpolitikk, ifølge Norsk Lektorlag. De forteller at mange av lærerne som pensjonerer seg nå, ikke ville valgt skolen som arbeidsplass i dag etter å ha opplevd tiår med dårlig lønnsutvikling, svekket faglig status og dårligere arbeidsforhold. Hva vil statsråden gjøre for å imøtekomme dette?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-14:
Det har vært en god debatt. Det har vært en lang debatt, og den viser at det er stor enighet i mange saker. Men jeg må si at i løpet av debatten har det virket som om posisjonen, flertallet, mener at alt er solskinn og glede i skolen. Meldingen viser at det ikke er det, og det er derfor vi har fått meldingen. Meldingen viser hva som må til for at det skal bli bedre i skolen. Da må vi ta den sannheten inn over oss. Man må ikke stå og rose seg selv, som veldig mange har gjort. Så til representanten Eldegard, som påpekte at Fremskrittspartiet ikke var med på en fellesmerknad om likestilling. Jeg kan berolige Eldegard med at Fremskrittspartiet er kjempeglad for dem som vil velge utradisjonelt, men vi vil ikke tvinge noen til å gjøre det. Vi vil at de skal ha så god rådgivningstjeneste at de blir fullt ut i stand til å skjønne hva de begir seg ut på, hva slags kompetanse de må ha, hva slags helse de må ha, i det hele tatt hva som må til for å klare den utdanningen. Jeg må si Aasens innlegg forundret meg. Hun sa at tallkarakterer passer best på Bislett. Jeg har aldri hørt slikt før. Er det virkelig slik at Arbeiderpartiet skal fjerne alle karakterer i hele utdanningsløpet? Det er helt ufattelig at det går an å ha en så lemfeldig omgang med ord. De får i tilfellet en større jobb hvis de skal fjerne alle tallkarakterer, for dette gjelder ikke bare her i Norge – dette er en internasjonalt anerkjent måte å måle hva slags kunnskapsnivå man har. Fremskrittspartiet vil iallfall ikke jobbe for det. Men vi vil at man skal gi kontinuerlig og god tilbakemelding, sammen med karakterer. Derfor er vi veldig glad for at en enstemmig komité støtter opp om de tilbakemeldingsmerknadene som står nevnt i saken, som viser at vi har for dårlig tilbakemeldingskultur. Derfor er vi veldig glad for at en enstemmig komtié slutter seg til det forslaget vårt. Det som også er viktig med tanke på karakterer, er at det gir en mye mer treffsikker tilbakemelding til elever, foreldre og lærere. Når elever skal over fra 7. til 8. klasse i ungdomsskolen, slipper det sjokket som karakterer ofte kan bli for noen. Det er mange som ikke helt vet hva som ligger i en tallkarakter. Hvis disse får en god tilbakemelding som underbygger karakterene, vil nok det bli en mer treffsikker og bedre tilbakemelding for dem jeg nevnte tidligere.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-14:
Jeg registrerer at både representanten Aasen og kunnskapsministeren holder fram at karaktersetting ikke er noe til greier. Det er tydelig at det er noen som misforstår her, som vil misforstå, eller som ikke får det helt med seg. Fremskrittspartiet sier at vi vil ha en kombinasjon, med karakterer som et supplement til kontinuerlig tilbakemelding og grundig evaluering. Vi mener dette kan være bra for elevene. Det var av hensyn til det at jeg ville ta ordet, så vi fikk en oppklaring her. Det må ikke henge igjen at noen tror at Fremskrittspartiet kun vil gi tallkarakterer på grunnskolenivå. Elevene og foreldrene skal nettopp få mulighet til vite hva som ligger bak karakterene, så vi vil ikke endre på noe av det som posisjonen eller flertallet har her. Vi står hundre prosent bak det, men vi vil ha både–og. Av og til må det være lov. Akkurat i dette tilfellet er det så viktig at det absolutt er på sin plass.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-06-14:
Jeg har tatt med meg vurderingsforskriften. Her står det at alle elever, helt fra første trinn, har rett til både å få vite hva som er kompetansemål, hva som er læringsmål, hva man skal måles på i orden og oppførsel, hva som vektlegges, hva barna skal mestre for å bli bedre, hva slags faglig utvikling de har. De skal få en halvårsvurdering, uten karakterer, i faget og i orden og oppførsel. Likevel skriver Fremskrittspartiet i sin merknad at karaktersetting «vil bidra til bedre og mer treffsikker tilbakemeldingskultur». Jeg lurer på om representanten Thorsen kan forklare for meg hva som gjør en tallkarakter mer treffsikker enn det som ligger i vurderingsforskriftene i dag.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-06-14:
Høyre viser til Rambøll i en av sine merknader, der det står at kommuner med høy grad av økonomisk handlefrihet prioriterer etter- og videreutdanning vesentlig høyere enn kommuner med lav økonomisk handlefrihet. Høyres representant sier at hun er bekymret for en todeling i Skole-Norge. Senterpartiet er, som representanten Marianne Aasen, veldig bekymret for Høyres kommuneopplegg. Det er sikkert veldig ok å bortforklare det, men det er faktisk beregnet slik at Høyre ønsker å ta fra 373 kommuner og gi til de 55 rikeste. Samtidig sier representanten at hun ønsker å bruke de store pengene på lærerne. Er det bare lærere i de største kommunene som skal få nyte godt av og bli flinkere gjennom etter- og videreutdanning, eller er det rett og slett en bløff som Høyre prøver å kaste i lærernes øyne?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-06-14:
Det er et godt spørsmål representanten Hanekamhaug stiller. Når det gjelder tilbudet til dem som er døve i dag, kan de ha tegnspråk som 2. fremmedspråk. Du kan velge det i ungdomsskolen i dag, det er ett tilbud. Så ser jeg også at det åpenbart kan være en god idé å kunne tilby valgfag i tegnspråk som 2. fremmedspråk. Men å tilby det allerede fra høsten 2013 blir litt raskt. Det er jo ikke utarbeidet noen læreplaner. Men jeg vet at det er samarbeid mellom spesialskolene og Kunnskapsdepartementet, og jeg er sikker på at de i det samarbeidet kan jobbe videre med det forslaget som Fremskrittspartiet har fremmet i dag.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-06-14:
Jeg syns det er bra at opplæringsloven virker, for det er jo ikke uten grunn vi lager opplæringslov. Jeg tror også Høyre er opptatt av at hvis det er ting som vi ønsker at kommunene skal prioritere, så lager vi en lov eller forskrift for det som kommunen skal følge. Det å gå inn på den økonomiske situasjonen i Østre Toten kommune syns jeg blir litt spesielt. Jeg vet ikke akkurat hvordan de har disponert sine penger. Jeg vet at de har bygget ut og pusset opp alle sine skoler. Men jeg mener likevel at det er viktig at opplæringsloven virker, og at vi slår fast at også Østre Toten skal tilby leksehjelp fra 1. til 4. klasse – nå med en mer fleksibel løsning for det. Så håper jeg også at vi kan komme tilbake senere med å kunne tilby leksehjelp også til høyere trinn.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-06-14:
Jeg fikk ikke tak i om det var noe spørsmål, men jeg er forundret over den linjen som både Kristelig Folkepartiet og Venstre har lagt seg på når det gjelder å være motstander av frukt og grønt i skolen. I dag er det en ordning som er for 1. trinn til 10. trinn i skolen. Jeg kan ikke fatte og begripe at det er noen motsetning mellom å tilby frukt og grønt på skolen til et begrenset antall elever, og at man samtidig skal lære. Vi vet i dag at det er veldig mange som ikke spiser skolemat, og det er mange som kaster matpakkene sine. Frukt og grønt mener jeg er et godt tilskudd til elevene på skolen. Jeg synes det er forbausende at representanten fra Venstre er imot en frukt og grønt-ordning og – sågar – at man skal ha mer fysisk aktivitet i skolen.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-06-14:
Så vidt jeg vet, var dette Dokument 8-forslaget som representantene fra Fremskrittspartiet la fram tidligere i år om innføring av fysisk aktivitet – en time økning på alle trinn – ikke ment å skulle legges inn før i 2014. Det var ikke bevilget penger til det, det var på sikt. Vi mener det er bra med fysisk aktivitet i skolen, og vi har sagt at vi ønsker mer fysisk aktivitet i skolen, men vi mener at det må kunne foregå innenfor dagens rammer. Så må vi ikke glemme at kulturskolen ikke bare er hornmusikk, kulturskolen er dans og maling og alt som er. Det kan være bevegelse i en del av kulturskolen. Det tror jeg vi glemmer veldig ofte. Jeg står med veldig rett rygg når det gjelder ikke å legge inn en time ekstra fysisk aktivitet på alle trinn, når de som fremmer forslaget, ikke engang har lagt inn penger til det i sitt eget budsjett.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-06-14:
Jeg skal også følge opp akkurat det samme, for vi er også opptatt av innstillinga. Slik som jeg opplever Kristelig Folkeparti – eller har opplevd Kristelig Folkeparti gjennom hele denne fireårsperioden – føler jeg at Senterpartiet og Kristelig Folkeparti står ganske nær hverandre i skolepolitikken. Jeg kan ikke fatte og begripe hvordan Kristelig Folkeparti ønsker å inngå et samarbeid – sjøl om du sier at vi gir oss ikke og vi er vrange. Her er det ikke snakk om, som tidligere, en regjering med bare Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, men du har et stort Fremskrittspartiet i tillegg. Da er det snakk om nivådifferensiering, karakterer i barneskolen, privatskoleloven, og ikke bare det, du vil få et helt annet kommuneopplegg. Jeg kan ikke fatte og begripe at det er mer fornuftig enn å gjøre slik som den rød-grønne regjeringa faktisk har gjort: tidlig innsats, endringer i ungdomsskolen, som representanten har ønsket seg, endringer i yrkesfagene, som representanten fra Kristelig Folkeparti har ønsket seg. Du kan godt få lov til å forklare det igjen fra Kristelig Folkepartis side, men for meg er det totalt ubegripelig.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-06-14:
Jeg vil bare få lov til å opplyse om at Senterpartiet ikke har programfestet femårig lærerutdanning, for vi mener at det er bra sånn som det er, og vi ønsker å se hvordan den lærerutdanninga vi nå har, fungerer. Det skal ikke stå i motsetning til at du kan komme tilbake og ta et år senere og bygge på til en master. Men jeg har lyst til å stille spørsmål ut fra den replikken jeg fikk fra representanten fra Fremskrittspartiet tidligere. De ønsker å innføre én time fysisk aktivitet for alle elever i hele grunnskolen. Vi vet at representanten fra Venstre ikke er så begeistret for verken fysisk aktivitet eller frukt og grønt. Vil det bli en stor kamp, har jeg lyst til å spørre om?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-06-14:
Jeg vil ta sterk avstand fra den påstanden som kom fra representanten fra Venstre. Det har ingenting med kroppen til dem som står som representanter her å gjøre – det kan vel være flere som kan føle seg truffet av det, hvis det var det som var meningen. Spørsmålet var i hvert fall om forslaget fra Fremskrittspartiet, som ønsker å utvide skoledagen med én time ekstra fysisk aktivitet i skolen, er noe som Venstre vil slutte seg til. Jeg har for øvrig lagt merke til at Venstre og Kristelig Folkeparti gikk inn for å kutte tilskuddene til frukt og grønt i budsjettet som ble lagt fram før jul.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-06-14:
Jeg har egentlig bare en kort merknad. Det er noe som bekymrer meg, og som jeg tror kan ligge som en feilpremiss foran valgkampen til høsten: Jeg tror den historiske bakgrunnen underkommuniseres. Det var representanten Aspaker som satte meg på tanken, og som henviste til målingene som er gjort i matematikk for åttende klasse. Jeg vet også at vi tidligere har vært inne på måling av hva eksamensresultatet ble for dem som gitt ut av tiende klasse i 2010. Det jeg mener vi glemmer – og som jeg synes underkommuniseres – er: Når var det disse begynte på skolen? De begynte på skolen som seksåringer, i 2002, 2003 osv., altså før Kunnskapsløftet ble iverksatt. Det som bekymrer meg, er at de resultatene vi nå måler på, kan være med på å gjøre at vi foreslår endringer i skolen som vi rett og slett ikke trenger. Grunnen til at jeg sier det, er at de bekymringsmeldingene som kommer når det gjelder åttende klasse, er det motsatte av hva som nå kommer for fjerdeklassingene. Vi er nødt til å la ting i skolen få muligheten til å virke. Så må vi heller legge til førstehjelp, som f.eks. Ny GIV er, på toppen. Jeg oppfordrer alle mine kolleger – også i framtida – til å ta med seg det historiske bakteppet. Tenk over at Kunnskapsløftet ble startet i 2006 – med innføring av læreplaner og all den jobben som lærerne gjorde den gangen. De første seksåringene derfra går ikke ut av tiendeklasse før om tre år. Hva resultatet blir av endringer når det gjelder ungdomsskolen, valgfag, arbeidslivsfag – hva som blir av endringer med de tiltakene som vi gjør i videregående opplæring nå innenfor yrkesfagene – vet vi ikke før langt etter 2020. President, jeg lar det synke inn.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-06-14:
Jeg syntes det var godt å høre at representanten Aspaker var enig i det å ta med seg noe av den historiske betraktningen, og det er betryggende. Det som var min bekymring, var nettopp at vi ikke gjorde det. Jeg synes at debatten dreier seg mye om at vi ikke gjør det. Vi må huske på at vi puttet seksåringer inn i skolen i 1997. Vi får altså ett år ekstra i skolen i dag, og vi har ikke fått noe mer ut av det. Når det gjelder Kunnskapsløftet, var det tverrpolitisk enighet om at det var en reform som måtte til. Det som har vist seg, er at den ikke har hatt noen betydning for gjennomføringsevnen på yrkesfagene. Det skal vi ta inn over oss. Så skal jeg også slutte der jeg begynte: Jeg pratet i mitt innlegg om eleven, og Senterpartiet mener at det er eleven som er det viktigste i norsk skole.
Tor Bremer (Arbeiderpartiet), 2013-06-14:
No har me altså høyrt at Framstegspartiet baserer sin politikk om nivådifferensiering på ein artikkel funne på Internett, med 104 elevar som grunnlag. Eg er litt usikker på om ein kan kalla det forskingsbasert. Men sidan representanten Thorsen gledeleg nok er oppteken av forskingsbasert politikkutforming, har eg lyst til å utfordra henne på det som gjeld karaktersetting og forsking. Me veit at de er gjort omfattande forsking på dette området av professor John Hattie om betydinga av 138 ulike faktorar for måloppnåing og læringsutbytte. Han har eit grunnlag på 50 000 studiar – inntil 83 millionar elevar er med i denne omfattande studien. Det som er heilt klart og tydeleg, er at betydinga av karakterane for måloppnåing og læringsutbytte er relativt lita, for ikkje seia negativ. Kvifor brukar ikkje Framstegspartiet dette som grunnlag for å vurdera om dei vil ha karakterar på femte trinnet?
Tor Bremer (Arbeiderpartiet), 2013-06-14:
Sidan Politisk kvarter om morgonen klokka kvart på åtte openbert er for tidleg for representanten Harberg slik at det blir misforståingar, skal eg forklara kva som er tema. Fagutdanninga blir av mange studentar oppfatta som eit blindspor samanlikna med fleksibiliteten i høgare utdanning. Det er dette me no ønskjer å gjera noko med. Eg oppfattar på mi side at representanten Harberg snakkar fagopplæringa ned. Han omtalar ho som ei andreklasses utdanning samanlikna med akademisk utdanning. For oss er fag- og yrkesopplæring noko av det mest edle me har i utdanningssystemet vårt. For meg er det oppsiktsvekkjande at både Høgre og Framstegspartiet med representanten Tord Lien fortset sin lite heltemodige kamp mot å løfta statusen til yrkesfag og ingeniørutdanningane. Det skremmebiletet som representanten Lien teikna om dårleg kvalitet i framtidig ingeniørutdanning med fagbrev som inntaksgrunnlag, er lite kledeleg. Eg vil peika på dei svært gode resultata som ein no opplever med Y-veg i ingeniørutdanningane. Det er ikkje dårlege erfaringar med dette, tvert imot, her får studentane kompensert for eventuelle manglande fysikk- og mattekunnskapar som gjer at dei fullfører med dei kvalifikasjonane som er stilte som krav. Eg vil seia det slik at dei erfaringane som mange institusjonar har, må byggjast vidare på og vidareutviklast, slik at institusjonane kan gjera seg nytte av dei også når det gjeld studentgrupper på det ordinære ingeniørløpet, som heilt sikkert blir meir mangfaldig i framtida. Det er utdanningsinstitusjonane sitt ansvar å tilretteleggja utdanninga, slik at alle avsluttar med det læringsutbyttet som er beskrive, og som skal nåast av studentane. Så er det slik at opposisjonen seier at det er store og tunge innvendingar mot dette. Ja, det har kome nokon. Men partane i arbeidslivet er for dette. Dei peikar på det som ei god utvikling og ei god retning. Men enkelte gjekk imot. Dei gjekk imot på det grunnlaget at dei ikkje kunne fortsetja med å få tilpassa undervisning med f.eks. forkurs osv. Dei var ikkje mot sjølve måten å gjera det på, men dei var redde for å mista moglegheita med tilpassa undervisning. Det er naturlegvis det som er clouet med dette tilbodet. Det er det som må vera utgangspunktet. Studenten vil i framtida ha ein mykje meir mangfaldig bakgrunn, og det må institusjonane ta høgde for.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-14:
På mandag da vi diskuterte forskningsmeldingen, lærte vi at Fremskrittspartiet vil ha en forsknings- og kunnskapsbasert politikk på de fleste områder, med unntak av klima. I dag har vi kanskje lært at det er et område til som også tilhører unntakene når politikken skal være forskningsbasert. Karakterer fra femte trinn kan iallfall ikke sies å være forskningsbasert og kunnskapsbasert begrunnet – ei heller det å lytte til lærere når åtte av ti lærere sier at det ikke er formålstjenlig for at elevene skal få god tilbakemelding. Da lurer jeg på: Hvis Fremskrittspartiet i denne saken ikke lytter til forskning, ikke lytter til kunnskap, ikke lytter til lærerne: Hvem har man lyttet på? Er det Unge Høyre?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-14:
Det første den rød-grønne regjeringen gjorde da den tok over, var å øke kommuneøkonomien med 5 mrd. kr. Det var fryktelig bra for skolen. Hvis noen er forundret over at man er nervøs for kommuneøkonomien hvis Høyre skal ta over, mener jeg det bare er å se på historien – vi har lært hvorfor. Høyre skriver langt og panegyrisk om læreren. Vi kan være enig i hvert ord om hvor viktig læreren er. Men hvis en ser på realitetene: I tillegg til at vi frykter en dårligere kommuneøkonomi, legger Høyre forskjellen mellom himmel og det som man kanskje ikke kan få lov til å si på talerstolen til Stortinget, inn i et forslag om at man skal øke den statlige delen av finansieringen av etterutdanningen med 10 pst. Det finnes neppe noen beregninger som kan være i nærheten av å få fram at det vil bety det gigantiske løftet som Høyre prøver å framstille det som – en liten, marginal endring, sånn at kommunene får litt mindre utgifter til etterutdanning, samtidig som de generelt får dårligere økonomi.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-14:
Takk for et godt spørsmål. Vi ønsker at alle elever skal bli sett. Alle skal bli møtt med de utfordringene de har, og bli godt integrert i norsk skole. Derfor skal man selvsagt få tilbud om opplæring i døvespråk når man begynner på skolen og har den utfordringen. Vi har ikke stemt for et forslag om å gjøre det til valgfag, rett og slett fordi det ikke passer inn i valgfagkonseptet. Gjennomsnittlig vil en normalskole kun ha én døv elev hvert tjuende eller tredevte år. Jeg er mer opptatt av at elevene skal møtes der de er, istedenfor å presse dette inn i et valgfagkonsept. Jeg gikk selv i en klasse med en døv elev – på barneskolen – og har sett utfordringene knyttet til det. Vi lærte ikke tegnspråk den gangen. Jeg ser at skolen heldigvis har kommet lenger enn slik det var på den tiden. Jeg mener at det å legge til rette for opplæringen i det daglige er det riktige og viktige svaret.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-14:
La meg til den første delen av spørsmålet si at det er meget gjenkjennelig. Det er vel ikke en eneste sak – kanskje med ett eller to unntak – vi kan stå i denne sal og debattere hvor ikke Fremskrittspartiet i sitt alternative budsjett selvsagt har bevilget mer penger enn det regjeringen har gjort. Det er vi vel vant til. Jeg kjenner meg ikke helt igjen i representantens problembeskrivelse knyttet til etter- og videreutdanning. Det løpet som ligger fra statlig side, er godt og kvalitetssikret. Det har ikke vært sånn at vi systematisk har avvist ethvert annet løp enn det statlige. Samtidig er det viktig at vi er sikre på at det er høy kvalitet over det som staten tar et finansieringsansvar for.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-14:
Det var godt å høre beskrivelsene fra skoler som ikke er den mitt barn sogner til – nemlig Osloskolen – men andre. Hvis man lærer å være stolt og forsvare sine feil andre steder, tror jeg det er et sunt utgangspunkt. Leksehjelp: Vi vil gjøre ordningen mer fleksibel. Samtidig syns jeg det er mange paradokser i den evalueringen. Minoritetsbarn bruker den mer enn andre, barn av foreldre med lav utdanning bruker den mer enn andre, og samtidig har du også de funnene som sier at den ikke nødvendigvis bidrar til å utjevne forskjeller. I Osloskolen er leksehjelp en selvfølge. Jeg tror at den fleksibiliteten som vil bety at man kan la være å ha leksehjelp i 1. klasse – hvor jeg tror de fleste er enig i at det har minst verdi – men bruke de timene mer effektivt lenger opp i trinnene, er en fornuftig vei. Jeg er sikker på at leksehjelp er kommet for å bli. Det kommer heller til å bli mer leksehjelp også lenger opp i trinnene enn mindre i framtiden.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-14:
Det er sju år siden man hadde en gjennomgang hvor man laget en forpliktende plan for universell utforming av alle offentlige bygg. Det husker jeg som et meget krevende arbeid. Jeg husker også en sum på det – jeg klarer ikke å ta den i hodet – som er meget kostnadskrevende. Jeg tror det riktige svaret er at alle ønsker det, og man har også prioritert at de bygg hvor spesielt unge er med, skal kunne bli universelt tilrettelagt først. Vi vet at det gjenstår ting der som er et sånt løft at det ikke har vært rom for å få det på plass. Jeg tror ikke det er sånn at det står på planen. Jeg tror den planen ligger der, jeg tror det handler om gjennomføring. Det handler om å sikre at skoleeiere har nok midler til å kunne prioritere dette på sine budsjetter. Planen for universell utforming ligger der, men det handler om å prioritere det tungt nok i enhver tids gjeldende budsjett for å få det på plass.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-14:
Jeg valgte å sitere fra innstillingen – jeg trodde jeg visste hva sitatets opprinnelige opphav var. Jeg har lyttet nøye til representantens svar på de to foregående replikkene – for det første sier representanten at hun tror det er bra med en kombinasjon av Høyre og Kristelig Folkeparti, fordi Høyre står for kunnskap og Kristelig Folkeparti for et bredere syn. Det forundrer meg litt. Er det ikke bedre å samarbeide med noen som står for noe som er mye mer likt helheten til Kristelig Folkeparti – kunnskap og et bredere læringssyn – som vil være naturlig hjemmehørende hos de rød-grønne? Og så sier representanten i sitt neste svar at det er andre politikkområder som gjør at Kristelig Folkeparti holder døren på gløtt for Fremskrittspartiet i denne sammenhengen. Men er representanten klar til å si at hadde det vært opp til skolepolitikken, hadde Kristelig Folkeparti vært mer naturlig hjemmehørende på den rød-grønne siden? Innstillingen skulle i hvert fall tilsi det.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-14:
Representanten Skei Grande snakket om at hun vil avbyråkratisere skolen. Tilbakemeldinger fra lærere, som vi lytter på, går på at man bruker for lite tid til undervisning og for mye tid på rapportering. Det er ting jeg kan være enig i. Jeg har også registrert at representanten Skei Grande har et brennende ønske om å innta kirke- og undervisningsdepartementet – det heter ikke det lenger, det het det i gamle dager – jeg mener Kunnskapsdepartementet. Det står det også stor respekt av, å ha denne typen ambisjoner. Det jeg vil anbefale, er en liten praksisplass. Den mest byråkratiserte delen av norsk skole befinner seg i Oslo. Her har vi sju ekstraprøver det skal rapporteres om, og ellers et rapporteringssystem som er meget rigid. Hadde det ikke vært lurt å ha en praksisplass med fri tilgang til et politisk styre som er blått og grønt, i Oslo, for å starte jobben med avbyråkratisering der før man eventuelt siktet på Kunnskapsdepartementet?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2013-06-14:
Representanten Aspaker bruker mye av sin tid på å snakke om lærere – om de faglig sterke lærerne, om etter- og videreutdanning av lærere, kvalifiserte lærere som skal erstatte vikarer, og god lønn til lærere. Dette koster penger – også for kommunene. En god kommuneøkonomi for alle kommuner er en betingelse for å komme i mål med disse i og for seg gode tiltakene. Høyre har gitt løfter om milliarder i skattelette før neste valg. Høyre holder kortene tett til brystet når det gjelder kommuneøkonomien før neste valg, og i tillegg går man inn for å endre skatteopplegget. Ni av ti kommuner kommer til å tape på skatteutjevningsendringen i kommuneøkonomien som Høyre har foreslått. Det betyr at også folkerike kommuner, som Lillehammer og Gjøvik, kommer til å tape ganske mye penger på dette. Er det ikke slik at alle barn fortjener gode lærere, nok lærere og flinke lærere uavhengig av kommunens skatteinngang?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2013-06-14:
Jeg er også enig med representanten Stine Renate Håheim i at det er en fryd å høre på Dagrun Eriksen fra talerstolen når hun gir uttrykk for et svært bredt kunnskapssyn, og tar opp verdier som er veldig viktige i barns oppvekst for at de skal bli gangs mennesker og klare å håndtere en ganske krevende virkelighet som venter dem der ute. Blant annet nevnte representanten Eriksen dette med økt elevpress og barn som opplever knekk i selvbildet fordi det er krevende skolegang for mange, og hvordan de opplever det. Men likevel er jeg forundret over at Kristelig Folkeparti, til tross for at representanten Eriksen har god erfaring med å samarbeide med Høyre, også går åpent og ærlig inn i samarbeid med Fremskrittspartiet, som har et markedssyn på skole, og som argumenterer sterkt i denne salen for karakterer i barneskolen, at ganske små barn skal få et tall på sine ferdigheter. Hva mener Dagrun Eriksen om den situasjonen?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2013-06-14:
Jeg har også behov for å komme med en merknad eller replikk til representanten Bente Thorsen. Jeg vet ikke om det er en misforståelse, om hun hørte dårlig etter eller ikke forstår hva jeg mente – metaforer – men pallplasseringer passer best på Bislett. Det mener jeg er et bilde som det går an å bruke, men egner seg dårlig i Skole-Norge. Det betyr ikke at Arbeiderpartiet er imot karakterer på ungdomsskolen og i videregående skole. Da må hun trekke ting veldig ut av sammenhengen. Karakterer er en slags måte å sortere køen på inn i videre skolegang. Det gir en tilbakemelding – ja, men den er jo svært enkel sammenlignet med veldig mange andre måter å gi tilbakemelding på. Når det gjelder tilbakemelding, har representanten Tingelstad Wøien lest fra vurderingsforskriften tidligere. Det er jo der innholdet er. Jeg vil ikke tilbake til den type karakterer og tilbakemeldinger jeg fikk på både barneskolen og ungdomsskolen, hvor det sto «Meget godt» eller «Godt». Det var den eneste skriftlige tilbakemeldingen mine foreldre og jeg fikk. I dag er det langt mer detaljnivå på både innhold og framføring, og man får veldig god informasjon om hvordan eleven står i mange deler av faget. Det er langt bedre. Det som forskning viser, er at karakterer for små barn, på barneskolen, ikke fungerer – det virker motsatt: Barn blir mindre motivert. Ett av de tre hovedmålene i norsk skole er å øke motivasjonen. Det å innføre noe som dokumentert vil føre til mindre motivasjon, vil ikke Arbeiderpartiet. Likevel må jeg kunne bruke metaforer om at konkurranse og rangering passer bedre på idrettsbanen enn på barneskolen. Da håper jeg det er forstått.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2013-06-14:
Representanten Karin Andersen hadde mange gode poenger i sitt svar til Fremskrittspartiets representanter. Jeg kan dokumentere det med Anders Dysvik, forsker på BI: Han sier at i arbeidslivet og på skolen er det en liten gruppe som motiveres – det er de som kan bli nr. 1, nr. 2 eller nr. 3 – alle de andre demotiveres av den typen rangeringer. Det som motiverer, både i et godt arbeidsmiljø og på skolen, er en opplevelse av at det er meningsfylte oppgaver, det er det at man bidrar til noe, at man gjør noe som er spennende og interessant, at man utvikler seg selv, og at man får tilbakemeldinger av fellesskapet – det er det som motiverer. Det er forskningsmessig dokumentert. Så til dette med marked. Kommentaren til representanten Hanekamhaug bekrefter akkurat det som jeg sa i mitt innlegg: Fremskrittspartiet har en markedstankegang rundt skole som jeg mener ikke hører hjemme i norsk skole. Der er vi helt uenige. Og likestilling: De feministene som hun viste til, var sosialister, de var radikale, og det var de som kjempet fram stemmeretten.
Mette Hanekamhaug (Fremskrittspartiet), 2013-06-14:
SV påstår ofte å være for inkludering. De legger ned tre av fire døveskoler, samtidig som de stemmer mot Fremskrittspartiets forslag om å åpne for at de ungdomsskolene som har lyst og kompetanse til det, får lov til å tilby tegnspråk som et av valgfagene i ungdomsskolen, et forslag som vil bidra til bedre sosial integrering av døve og hørselshemmede elever og av den samme gruppen i samfunnet for øvrig. Mitt spørsmål blir derfor: Hvorfor ønsker ikke representanten Sørensen å støtte en bedre integrering av og sosial tilhørighet for døve og hørselshemmede elever i den norske skolen i dag?
Mette Hanekamhaug (Fremskrittspartiet), 2013-06-14:
Jeg velger å spørre representanten Tingelstad Wøien om det samme som jeg spurte SVs representant om, da også Tingelstad Wøien snakket om en inkluderende fellesskole. Argumentasjonen mot vårt forslag fra representanten Sørensen var at tegnspråk ikke passet inn i ordningen rundt valgfag, og at alle elever uansett skal bli sett og møtt i skolen. Da velger jeg å spørre: Er det viktigere å ivareta denne ordningen som hindrer at man kan tilby valgfag, enn faktisk å tilby valgfag til dem som trenger det? Og: Hvordan skal disse elevene bli sett og møtt på en bedre måte med den nødvendige kompetansen, når vi ser at det ikke blir gjort i dag, og at regjeringa ikke tar til orde for et eneste tiltak som vil kunne bedre denne inkluderingen?
Mette Hanekamhaug (Fremskrittspartiet), 2013-06-14:
Først ønsker jeg å takke for det jeg opplevde som et positivt svar som fordrer håp knyttet til å få tegnspråk inn i ungdomsskolen. En sak som forundrer meg, som før øvrig representanten var inne på avslutningsvis, er fysisk aktivitet i skolen – samtlige regjeringspartier sier at de ønsker å få mer fysisk aktivitet. Likevel stemmer de mot dette forslaget fra Fremskrittspartiet med begrunnelse i at det vil koste penger. Men politikk er prioritering, og regjeringa fant altså rom for å prioritere 180 mill. kr til kulturskoletilbud i skolen. Mitt spørsmål er da om denne prioriteringen, altså kulturskoletime i stedet for timer med fysisk aktivitet, er forankret i en forskningsbasert tilnærming til hva som gir best læring for elevene, eller om det er andre ideologiske årsaker som ligger til grunn for denne prioriteringen fra regjeringa.
Mette Hanekamhaug (Fremskrittspartiet), 2013-06-14:
Jeg ville bare understreke det som representanten Thorsen sier. Jeg kan betrygge representanten Aasen med at det er absolutt ingen i denne sal som har tatt til orde for at man kun skal ha karakterer. Vi sier som Ole Brumm: ja takk, begge deler, både karakter og god tilbakemelding. Jeg er litt forundret over den enorme aversjonen det kan virke som om regjeringspartiene har mot karakterer. De ønsker det for nasjonale prøver, det er helt greit at det er karakterer for 13-åringer, men for 12-åringer – nei, det vil rasere norsk skole, ut fra den argumentasjonen man kan høre her. Jeg likte for øvrig representanten Aasens parallell til idretten. Det er nettopp der man kan hente inspirasjon til hvorfor det er viktig med konkurranse, for i idretten er det lov å være god. I idretten i Norge dyrker vi idrettsheltene. Vi dyrker de flinke, vi heier dem fram, vi står der stolte idet Northug, Bjørgen og resten av gjengen kommer over mållinjen foran alle andre. Da er vi stolte – det er greit – da dyrker vi heltene våre. Hvorfor kan vi ikke ha den tankegangen, den mentaliteten, også i skolen? Hvorfor kan vi ikke også her få lov til å være gode, og dyrke fram gode talenter i skolen vår? Representanten Eldegard sa at det var viktig at kvinner velger yrkesfag. Vel, jeg synes det er viktig at kvinner har valg. Jeg tror at de kvinnene som sto på barrikadene for 100 år siden og kjempet for kvinners stemmerett og kvinners rett til deltakelse, ikke kjempet for at selverklærte feministiske sosialister skulle rette moralske pekefingre mot valg som de mente var tradisjonelle, eller ikke. De sto på barrikadene nettopp for retten til å velge uten å bli dømt for det. Avslutningsvis: Statsråd Halvorsen var inne på det at man ikke ønsket en privatisering av skolen. Nei, Fremskrittspartiet ønsker å konkurranseutsette driften av skolen, men det skal fortsatt være det offentlige som betaler. Det er litt trist å høre når regjeringspartiene snakker imot det å åpne for konkurranse, for de snakker som om de ikke har tro på den offentlige skolen, som om de private vil utslette det offentlige med én gang man åpner for konkurranse, som om den offentlige skolen vil utraderes, svekkes. Men det er jo ikke det konkurranse dreier seg om. Jeg har så stor tro på den offentlige skolen og den gode skolen vi har, at jeg tror at private skoler vil kunne være et godt supplement til den offentlige skolen, og ikke utradere den, slik de uttrykker bekymring for.
Mette Hanekamhaug (Fremskrittspartiet), 2013-06-14:
Representanten Karin Andersen baserte innlegget sitt på en påstand om at jeg hadde uttalt at jeg ikke ønsket at kvinner skulle ta utdanning. Jeg kan betrygge representanten med at min replikk var et svar på representanten Eldegards tidligere innlegg, der hun mente at det var svært viktig at kvinner tok yrkesfag. Det jeg adresserte i mitt innlegg, var at det viktige er ikke at kvinner nødvendigvis velger yrkesfag, men at kvinner selv velger hvilken studieretning de ønsker. Så kan en jo snu på det – i den forstand at jeg i mitt innlegg var positiv til at flere kvinner velger studiespesialisering. Dermed er det også flere kvinner som velger høyere utdanning, og om 10–20–30 år er det kanskje flere kvinner som leder dette samfunnet videre framover. Jeg håper at representanten Karin Andersen ser hva innlegget mitt var ment som.
Svein Harberg (Høyre), 2013-06-14:
Jeg har barn i skolen, og jeg kan trøste representanten med at kreativiteten og evnen til å feile ikke minsker. Utfordringen er at de blir mye mer kreative i forsvar av sine feil. Men jeg vil over på noe annet. Leksehjelpordningen har vært evaluert nå. NOVA har hatt en gjennomgang, og den evalueringen er ikke veldig mye å glede seg over. En er nå fanget i rigide regler for hvordan leksehjelpordningen skal være, og det er altså ikke det som gir de gode resultatene. For SV må det være spesielt surt at NOVA konkluderer med at regjeringens leksehjelpordning ikke bidrar til å redusere sosiale forskjeller – kanskje til og med tvert imot. Hvordan vil SV nå sikre en mer fleksibel leksehjelpordning, i tråd med skolenes og lærernes ønsker?
Svein Harberg (Høyre), 2013-06-14:
Østre Toten kommune med Senterparti-ordfører Hans Seierstad i spissen foretok noen viktige prioriteringer, mente de, i skolen sin. De kuttet noen ordninger for å øke grunnbemanningen i skolen. En av ordningene de tok vekk, var leksehjelp på 1. til 4. trinn. Det var også frukt og noen sånne ting. Dette resulterte i at Fylkesmannen grep inn og sa at sånn kan vi ikke ha det, dette må rettes opp. Ordføreren sa: «Vi har utfordret opplæringsloven opp imot det lokalpolitiske handlingsrommet», og det er en god setning. Det er et godt tema som jeg trodde Senterpartiet var opptatt av, og som vi er opptatt av. Men nå pålegges de altså å innføre det som bl.a. er evaluert nå til ikke å fungere, nemlig leksehjelp for 1. og 2. klasse. Hva synes Tingelstad Wøien om at det skjer?
Svein Harberg (Høyre), 2013-06-14:
Høyre har vært bekymret for hvilke signaler en sender ut når en omtaler yrkesfagutdanning som et steg til videre utdanning, sånn som det gjøres i de forslagene som vi har foran oss i dag. Yrkesfagutdanning er en selvstendig og god utdanning, og det er folk vi trenger i samfunnet. Når vi har vært bekymret over det, er det flere innlegg fra Arbeiderpartiet her i dag som har vært gode på å fortelle hvor viktig det er nettopp å løfte statusen til yrkesfagutdanningene slik de er. Det er bra, men jeg er forvirret, for på Politisk kvarter i morges omtalte representanten Tor Bremer dagens yrkesfagutdanning som et blindspor. Derfor måtte en altså åpne nye veier. Det er slett ikke å snakke opp yrkesfagene, men rett og slett å snakke dem ned. Jeg håper det ikke var mange yrkesfagelever som var oppe og hørte på Politisk kvarter – det er vel heller ikke så veldig sannsynlig – men jeg tror jeg må ha en oppklaring på hva Arbeiderpartiet egentlig mener. Er yrkesfagutdanning et blindspor? Er det bare et skritt på vei til en annen utdanning, eller er det en verdifull utdanning i seg selv?
Svein Harberg (Høyre), 2013-06-14:
Det ble behov for en kort merknad. Jeg vil takke Tor Bremer for at han oppklarte at han ikke mener at yrkesfagutdanningen er et blindspor. Det som gjorde at jeg måtte ta ordet, var at han fulgte opp med en ganske kraftig beskyldning om at jeg snakket ned yrkesfagene. Han antydet at det kanskje var for tidlig for meg i dag morges å følge med. Kanskje var det vanskelig å følge med her i salen, for jeg skal nå si hva jeg sa i mitt innlegg: «Fagbrev er en flott utdanning, og samfunnet trenger fagarbeidere. Fagutdanning er en selvstendig og verdifull utdanning.» Det er da virkelig ikke å snakke ned fagutdanningene. Jeg håper dette dermed er oppklart.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-06-14:
Da Kunnskapsløftet i sin tid kom, var vi i et samarbeid med Høyre, og da var nok hovedfokuset deres på lesing, skriving og regning. Når det gjelder det som handler om dannelseselementet i denne innstillingen, vil du se ganske gode formuleringer og Kristelig Folkeparti-spor. Det er det jeg tror kanskje er den gode kombinasjonen med Høyres politikk. Det er ikke alle disse tiltakene som representanten nevner, jeg mener er gode, men Høyres gode fokus på læring, kunnskap, lesing, skriving og regning – for det synes vi også er viktig – kombinert med det brede dannelseselementet i skolen som handler om det å lære å være mennesker og å lære å være sammen, gir faktisk en ganske god skole. Så jeg tror vi skal klare å få dette til. Og så vet representanten, som nå har hatt samarbeid med meg en stund, at det ikke er alle ting vi gir oss veldig lett på av det vi er uenige om. Jeg vil også replisere til saksordføreren: Takk for godt samarbeid.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-06-14:
Nå er det jo ikke sånn at vi har gått åpent inn i et samarbeid med Fremskrittspartiet, men vi har en dør på gløtt. Karakterer i barneskolen synes vi er en dårlig idé. Det ser faktisk ut til at velgerne – i hvert fall ser det sånn ut på denne siden av sommeren – kommer til å gi et nytt flertall og ikke gi de rød-grønne ny tillit. Det betyr at de som er enige i den vektleggingen som Kristelig Folkeparti ønsker for skolen, må stemme gult – på Kristelig Folkeparti – hvis det er det de ønsker skal prege den nye skolepolitikken. Vi ser at det er utfordringer, og så ser vi også at når det gjelder andre ting, som vi ikke er så fornøyd med hos de rød-grønne, vil vi få mer igjen for et samarbeid med høyresiden. Det handler om frivillighet, det handler om familiepolitikk, og det handler også om bedre ordninger for små og mellomstore bedrifter og andre saker som er viktige.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-06-14:
Det har tatt ganske lang tid før jeg har fått tilslutning til disse setningene om bredt mandat. Jeg er veldig glad for at det kom nå før vi går fra hverandre. Det betyr at jeg også tror at dette kan vi få gjennomslag for i en ny politikk. Men er det skolepolitikken som er det avgjørende – at her ville vi egentlig vært rød-grønne? Nei, vi har vært ganske mye imot den rød-grønne prioriteringen når det gjelder skolepolitikk, for det vi opplever som de rød-grønnes store prosjekt, er å lage en heldagsskole. Det ønsker ikke vi. Vi mener ikke det er den riktige måten å lage skole på. Så skulle vi ha gått for et samarbeid i den retningen, hadde det vært ganske mange og store problemer for å få det til. Slik er det å være et sentrumsparti. Det er ting vi synes er bra med de rød-grønne, og det finnes ting vi synes er bra med høyresiden. Per i dag har vi gjort et vedtak om at det er høyresiden vi vil gå til valg med, og så vet velgerne veldig klart at de nå har en mulighet til å være med og påvirke en ny regjering, og hvilke saker og hvilken vinkling, også på grunnsynet på kunnskap i skolen, de vil støtte.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-06-14:
Hvor store partiene er etter valget og hvordan sammensetningen kommer til å bli, er vel litt vanskelig å spå nå. Senterpartiet forstår ikke vårt samarbeid – jeg tror også at veldig mange av Senterpartiets medlemmer ikke helt forstår deres samarbeid nå. Det er stor uro. Det er en god del ting vi opplever at Senterpartiet og vi står sammen om, f.eks. denne heldagsskoletankegangen som SV og Arbeiderpartiet presser på, som vi har opplevd at Senterpartiet ikke har ønsket. Så trekker representanten fram to andre saker, ungdomsskolemeldingen og yrkesfagene. Høyresiden var veldig for de endringene som ble gjort i ungdomsskolemeldingen, og det er Høyre som har levert et yrkesfagløft, som også har hatt en del av de forslagene som vi behandler i dag. Så det å si at alt er svart/hvitt og at himmelen finnes på den ene siden – slik er det ikke. Vi går trygt til valg på vårt standpunkt.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-06-14:
Nå ser jeg at statsråden ser litt forvirret ut. Hun lurer på hva jeg sa.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-06-14:
Ja, statsråden så velvillig ut. Jeg sa: Vi vil ha tegnspråk som valgfag i skolen – håper jeg. Grunnen til at jeg gjorde det, var at jeg ville gi et lite inntrykk av hvordan tegnspråkelever føler det når de går i vanlige klasser, og hvordan de andre som skal kommunisere med dem, har det. Det er vanskelig. Valgfag ville ha vært en hjelp for denne gruppen. Dette var det første spørsmålet mitt. Det andre spørsmålet mitt er: Jeg møtte en som underviser i RLE, som fortalte om en student som hadde siste året med RLE, og som hadde vært ute i praksis og kom tilbake og sa at også i norsk, matte, engelsk, og i alle andre fag, hadde han hatt bruk for det han hadde lært i RLE-faget – hvorfor har man da fjernet det som obligatorisk valgfag, og hvorfor vil man ikke gjeninnføre det?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-06-14:
Jeg tok ordet til litt av historierefleksjonen til Tingelstad Wøien. Jeg tror Senterpartiet og Kristelig Folkeparti deler erkjennelsen av at det å putte seksåringer inn i skolen og gi dem et helt år ekstra, ikke har gitt noen resultater. Likevel har denne regjeringen brukt kanskje de store pengene på å gi flere timer. Vi kan jo komme tilbake til historien med tanke på om det kommer til å gi bedre resultater. Jeg tror ikke det. Jeg har lyst til å takke for en god, spennende, stor og viktig debatt. Skolens fremste oppgave er, i samarbeid og forståelse med hjemmet, å gjøre barn og unge til vinnere i sitt eget liv. At de blir anerkjent og verdsatt, er nøkkelen til motivasjon, arbeidsglede og følelse av verdighet. De er dyrebare, og de er vår framtid.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-06-14:
Disse to sakene inneholder jo mange andre saker som jeg ikke skal si så mye om. Men vi har behov for å forklare hvorfor Kristelig Folkeparti har sitt standpunkt på det tilleggsforslaget – eller anmodningsvedtaket – som stortingsflertallet i dag har tenkt å stemme for. Jeg tror vi kommer til å få flere anledninger til å diskutere verneplikten, og til kanskje å gå enda mer i dybden, for alle vet at denne verneplikten ikke kan innføres i år eller neste år. Først trengs det grundige konsekvensutredninger og forberedelser i Forsvaret. Til Laila Gustavsen, som hadde en lett sitering av hva Kristelig Folkeparti, ved Kjell Arvid Svendsen, hadde sagt: Det ble ikke brukt som et motargument mot kvinnelig verneplikt. Det er jo Forsvarsdepartementet selv som i dagens Aftenposten sier at dette ikke kan gjennomføres før i 2015, og at bygninger også er noe av det de ser som del av hele den strukturen. Så til saken: Representanten Svendsen har gjort rede for Kristelig Folkepartis syn i dette. Vi kunne nok tenke oss å prøve ut en mer modernisert vernepliktsmodell. Men i stedet for å føre flere inn i en allerede skjør modell – som står sterkt i folks ønske – og når vi vet at det bare er 10 pst. som blir kalt inn til førstegangstjeneste, ønsker vi å tenke rundt hvordan en kan få til en mer modernisert og fornyet vernepliktsmodell. Det er mange som har sagt at dette var en seier for likestilling. De viser til 100-årsjubileet for stemmerett. En av dem som har vært imot denne vernepliktsmodellen, satt da i diplomatlosjen og ble hyllet fra denne talerstolen for sitt arbeid for likestilling. Det er interessant å se at Norsk Kvinnesaksforening er så tydelige. De sier: «NKF anser kvinnelig verneplikt som en total misforståelse av likestillingsbegrepet og likestillingslovas intensjoner.» Vi i Kristelig Folkeparti ønsker å tenke oss litt nøyere om med hensyn til om dette virkelig er med på å fremme likestilling. Representanten Svendsen siterte Kunze, som snakker om at kvinner taper på verneplikt. De karrieremulighetene, og det lønnsgapet som finnes i det norske samfunnet – og det at kvinner sakker akterut etter at de har fått barn – kan delvis forbedres med ett år med fødselspermisjon og påfølgende reduksjon i arbeidstiden. For menn er lønn etter første barn relativt lik lønnen fra før barnet kom. Så ut fra et likestillingssynspunkt mener Kunze man kanskje heller burde tenke seg om og opprettholde den frivillige avtjeningen av militærtjeneste, slik vi har den i dag. Dette er noen av de vurderingene Kristelig Folkeparti har gjort, og som er grunnen til at vi ikke ønsker å gå inn for – selv om vi ønsker mange kvinner i Forsvaret.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-14:
Én av de tingene som ble tatt opp og gjennomført da vi behandlet nettopp disse spørsmålene i en egen stortingsmelding for ikke så lenge siden, var at skolene skulle ha plikt til å sette i gang tiltak overfor enkeltelever i det øyeblikket de så at man hadde noen faglige utfordringer. Man skulle ikke vente og se på enkeltvedtak. Det mener jeg er den rette veien å gå og ikke frata de elevene rettigheter, men samtidig sørge for at skolen er rustet og på plass med én eneste gang med tiltak for å hjelpe f.eks. en elev som sliter med å lese. Økningen i spesialundervisning har flatet ut de siste par årene. Men vårt mål er å sørge for at elevene i småskolen får så god hjelp tidlig, at vi ikke har den utviklingen med økning i spesialundervisningen gjennom skoleløpet. Her er det én ting til som er veldig viktig: Vi må ha en romslig og inkluderende skole i bunnen. Forskning fra Kunnskapsløftet kan tyde på at vi har fått en for smal og akademisk skole – derfor også dette arbeidet med praktisk og variert undervisning.