Gudmund Restad (Senterpartiet), 2000-02-02:
Representanten Laila Kaland hevder at det gjennomgående har vært en betydelig skattesvikt i kommunene i Møre og Romsdal. Det er en noe tvilsom påstand. Om det har vært en sviktende skatteinngang, avhenger av hva man sammenlikner med – kommunenes egne forventninger og budsjettering eller f.eks. skatteinngangen året før. Tar man det siste utgangspunktet, varierte skatteinngangen i 1999 i kommunene i Møre og Romsdal sterkt – fra en minus på henholdsvis 23,2 og 10,4 pst. i Aure og Herøy til en pluss på over 14 pst. i Gjemnes og Tustna. Statistikken viser at skatteinntektene samlet for kommunene i Møre og Romsdal økte med 2,1 pst. fra 1998 til 1999. Dette er likevel bare halvparten av økningen i skatteinntektene for alle kommunene i landet utenom Oslo. Dersom vi også tar med Oslo kommune, der skatteinntektene ble betydelig redusert fra året før, økte skatteinntektene til kommunene med 2,3 pst. på landsbasis. Vi kan altså trekke den konklusjon at skatteinntektene i kommunene i Møre og Romsdal har økt mindre enn landsgjennomsnittet, men betegnelsen skattesvikt er likevel noe misvisende. Det er normalt at det er regionale og lokale variasjoner i skatteinngangen. Representanten Laila Kaland påstår at den angivelige skattesvikten kan knyttes til avviklingen av kommunal selskapsskatt, og at kommunene ikke har fått kompensasjon. Det er ikke riktig. Kommunal selskapsskatt ble omgjort til statsskatt i det økonomiske opplegget for 1999. Dette ble kompensert ved å heve den kommunale skattøren for personlige skattytere og gjennom å øke naturressursskatten innenfor kraftverksbeskatningen. Dessuten ble det opprettet et særskilt tilskudd til Oslo kommune, samt at noen andre kommuner med et betydelig inntektsbortfall ble kompensert gjennom skjønnsmidler, blant disse også en kommune i Møre og Romsdal. Regnskapstallene for 1999 viser at samlede skatteinntekter på landsbasis for kommuner og fylkeskommuner ble om lag 200 mill. kr høyere enn lagt til grunn i det vedtatte kommuneopplegget for 1999. I proposisjonen om kommuneøkonomien for 1999 ble det presentert tabeller som viste konsekvensene for den enkelte kommune av å fjerne kommunal selskapsskatt og øke skatten fra personlige skattytere. Her gikk det klart fram at de fleste kommunene i Møre og Romsdal ville vinne på denne omleggingen, bl.a. fordi andelen av de kommunale skatteinntektene som ble innkrevd fra selskaper, ikke var spesielt høy i Møre og Romsdal. Representanten Laila Kaland påstår også at den angivelige skattesvikten i kommunene i Møre og Romsdal vil fortsette inneværende år. Som nevnt er det lite trolig at den noe lavere skatteinngangen i kommunene i Møre og Romsdal i forhold til landsgjennomsnittet kan knyttes til omleggingen av selskapsskatten, snarere vil denne omleggingen være gunstig for kommunene i Møre og Romsdal, jf. de nevnte beregningene i proposisjonen om kommuneøkonomien for 1999. Dernest bør det minnes om at fra 2000 vil utjevningen av skatteinntekter for kommuner og fylkeskommuner skje løpende i forhold til den faktiske skatteinngangen gjennom året. For kommuner som kommer inn under denne ordningen, vil skatteinngangen i egen kommune ha forholdsvis liten betydning for de samlede inntektene, siden 90 pst. av en svikt eller økning utover landsgjennomsnittet blir utjevnet det samme året. Når det nye systemet er fullt innarbeidet fra 2001, vil referansenivået for utjevning være 110 pst. og graden av kompensasjon 90 pst. Av kommunene i Møre og Romsdal er det bare to kommuner, nemlig Norddal og Ulstein, som ligger over grensen for skatteutjevning. I gjennomsnitt ligger skatt pr. innbygger for kommuner i Møre og Romsdal på om lag 90 pst. av landsgjennomsnittet. For disse kommunene vil derfor utviklingen i skatteinntektene på landsbasis i hovedsak bestemme de samlede inntektene fra skatt og utjevningstilskudd.