Ola Elvestuen (Venstre), 2022-01-06:
Verden står overfor enorme omstillinger på grunn av klimaendringer vi møter. Det er en film som går nå, som mange har sett, «Don’t Look Up» – ikke se opp. Det er på tide å se opp og se hva som er i ferd med å skje. Vi skal også gjennom enorme omstillinger for å redusere klimagassutslipp, ta vare på natur og stoppe forurensning for å begrense den endringen vi møter, så mye som mulig. Hovedbudskapet fra Glasgow-konferansen nå i desember var at det fortsatt er mulig å nå 1,5-gradersmålet, men det krever enorme endringer. Vi må redusere bruken av fossile drivstoff med 50 pst. i løpet av ni år – 50 pst på ni år! – og det må gjøres globalt. Det er to rapporter som er kommet i år som endrer og har endret diskusjonen internasjonalt fundamentalt. Den første kom i vår, IEA-rapporten, som sier at det ikke er behov for å lete etter mer olje og gass etter 2021. Den andre er UNEPs produksjonsgapsrapport, som kom i oktober, som viser at for å nå 1,5-gradersmålet kan vi kun hente opp halvparten av de funnene som allerede er gjort. Da går det ikke an å holde innlegg her som om dette ikke vil påvirke Norge, eller at Norge ikke skal være med på den omstillingen. Vi må selvfølgelig også sørge for å planlegge for – og det går jeg ut fra at vi alle er enige om – at vi skal nå målet om at global oppvarming skal holdes under 1,5 grader. Det er ingen her som sier at vi skal stoppe olje- og gassproduksjonen i morgen, det er ny oljeleting og leting etter nye felt det er snakk om. Vi kommer selvfølgelig til å ha produksjon. Som representanten Haltbrekken påpekte, er det – med den veldig sjenerøse skattepakken for petroleumssektoren som kom i forbindelse med koronapandemien – et femtitalls prosjekter som nå er på gang. Jeg tror hoveddebatten de nærmeste årene vil bli mer hvilke av disse det er vi nå trenger å si nei til, enn at det er ny oljeleting vi har behov for. Diskusjonen har endret seg også internasjonalt. Det norske mantraet om at vi må få det ned på etterspørselssiden, er selvfølgelig riktig. Vi må få ned etterspørselen. Vi ligger langt framme i Norge med elbiler og grønn skipsfart, vi viser på mange måter hvordan det kan gjøres, men akkurat som i den internasjonale diskusjonen om kull, kan det ikke bare handle om etterspørsel, det må også handle om produksjonssiden. Når vi diskuterer kull, er det ingen som er uenige om at det handler om både å si nei til nye kullgruver og å få ned forbruket. På olje er det i ferd med å bli det samme. Ja, det må legges mye større trøkk på å få ned forbruket, men produksjonen må også være planlagt ut fra at vi skal nå målene med å få ned forbruk. Så hører jeg: Ja, men vi skal ha karbonfangst og -lagring på gassproduksjonen. Det er Venstre helt for. Vi skal ha på plass og gjennomføre Langskip. Vi må også få til blått hydrogen, ganske enkelt fordi grønt hydrogen ikke kommer raskt nok til å kunne overta og konkurrere det ut. Men da er det det man må planlegge for. Da kan man ikke ta med oljeleting og alt det andre i tillegg. Når det gjelder EUs taksonomi, skal EU nå diskutere. Det kan godt hende at de kommer med at det er en liten åpning for en grønn definisjon av investeringer i naturgass, men den er veldig smal. Det er på gasskraftverk som må være renere enn noen gasskraftverk er i dag, det må erstatte kull eller olje, og de definerer det som en overgangsenergikilde fram mot 2035. Jeg har stått i kamper om Lofoten, Vesterålen og Senja – den var lang, det var en hard kamp for å vinne den – Mørebanken og andre, og jeg er helt sikker på at selv om å stoppe letevirksomhet ikke blir vedtatt i dag, vil dette være en debatt som dominerer i denne stortingsperioden. Jeg tror ikke at det i 2025 er mange som mener at vi skal lete mer etter olje og gass for prosjekter som kanskje skal åpnes i 2034/2035. Dette er bare begynnelsen på en diskusjon i Stortinget.