Erna Solberg (Høyre), 2002-04-18:
Bare noen korte merknader. Det er tatt opp flere ting i de to komiteinnstillingene som er til behandling nå. I tillegg er det lagt noen forslag på bordet til avstemning senere i dag. Jeg har lyst til å kommentere bare noen hovedting. Vi ser nå forhåpentligvis resultater av en del tiltak vi har gjort, som reduserer antallet personer med åpenbart grunnløse søknader fra de seks landene som man antar at det ikke burde komme asylsøkere fra. Samtidig har vi en stor tilstrømning, men den er noe mindre nå enn den i begynnelsen så ut til å bli. Vi opererte en stund med at vi trodde det ville komme 20 000. Nå ser anslagene ut til at det kan komme 18 000 i år. Jeg har lyst til å gjøre oppmerksom på at siden august har det vært en nedadgående trend. Det har vært en diskusjon i mange medier knyttet til forskjellen mellom Norge og Danmark. Hvis vi tar utgangspunkt i det danske valget, har fallet i månedlig vekst vært like stort i Norge etter det danske valget som det har vært i Danmark etter det danske valget. Men hvis vi sammenlikner januar i fjor og januar i år, er det forskjell. Jeg vil minne om at i januar i fjor nedla vi en rekke asylmottak. Vi hadde en veldig lav tilstrømning av flyktninger på det tidspunktet, men så skjedde det noe som endret det. Det som skjedde, var ikke at jeg åpnet munnen min og sa at vi hadde behov for mer arbeidsinnvandring. Det som skjedde, var at vi fikk Schengen-avtalen. Vi har ikke lenger visumbarrierer for en rekke land i Øst-Europa, som det i løpet av året har blitt åpnet for, som et ledd i EUs utvidelsesarbeid. Det har gjort at vi har sett tilstrømning i store mengder akkurat når det har skjedd. Bulgaria er det store eksempelet, men vi har også sett det når det gjelder mange av de andre landene. Det jobber vi med en rekke tiltak for å avgrense. Det viktigste tiltaket er å få saksbehandlingstiden ned. Nå tror jeg man har blandet sammen tidspunkter. 8-dagersnormen som er satt i tildelingsbrevet fra meg til UDI, dreier seg om hurtigbehandling av kriminelle asylsøkere. Den dreier seg ikke om antatt grunnløse søknader, som også skal behandles raskt. Når politiet rapporterer at en person etterforskes for kriminell aktivitet og er asylsøker, skal hurtigbehandling av søknaden skje, og da har vi sagt at det bør kunne skje innenfor 8 dager – forhåpentligvis skal det kunne skje enda raskere. Vårt største problem på den siden er at mange av de kriminelle handlingene som begås av asylsøkere, er den typen kriminalitet som norsk politi ikke prioriterer å etterforske, heller ikke når det gjelder nordmenn. Det er nasking, småtyverier og den typen ting – men også her samarbeider vi med politiet. Så litt om Schengen-konvensjonen. For å være helt ærlig har Schengen-konvensjonen så langt medført større problemer for oss enn den har vært et gode for oss. Nå kan man si at det har å gjøre med at en del av det andre samarbeidet er blitt forsinket, bl.a. Eurodac, hvor franskmennene har sittet og bremset litt. De har diskutert hva slags type fingeravtrykk man skulle ha, om de skulle være runde eller om de skulle være flate. Det er mange internasjonale store diskusjoner om ting – en av de mer kuriøse er akkurat denne, som altså har forsinket etableringen av Eurodac med ett år. Det kommer nå i stand. Det betyr at politiet etter hvert vil få et bedre grep på å jobbe også med det som er det viktige når det gjelder Schengensamarbeidet, nemlig bedre politisamarbeid, bedre mekanismer over landegrensene for å gjøre noe med den virkelig alvorlige kriminaliteten som går på menneskesmugling, som går på økonomisk kriminalitet, og som er grunnen til at noen av oss synes at Schengen-avtalen er en bra avtale. I tillegg er det slik at hvis EU videreutvikler den felles asyl- og flyktningpolitikken, er det mye som tyder på at den faktisk kan forbedre situasjonen for Norge, for de foreløpige direktivene som ligger i EU, tilsier at man stiller sterkere krav til at man skal behandle asylsøkere bedre enn det som faktisk gjøres i dag, f.eks. når det gjelder asylmottak, og det tror vi over tid vil kunne medføre et mindre press på Norge, fordi Norge og de nordiske landene i dag fremstår som land som generelt sett er bedre. Så vil jeg si noe om Dublinkonvensjonen. Det sies at vi skal bruke Dublinkonvensjonen mer enn det vi gjør i dag. Vi bruker Dublinkonvensjonen der vi synes det er hensiktsmessig å bruke den. Den eneste grunnen til at vi ikke synes det er hensiktsmessig å bruke den, er at vi mener at Dublinkonvensjonen faktisk vil medføre en forsinkelse i utsendelsesprosessen. Når det gjelder de antatt grunnløse søknadene, er det raskere å behandle dem selv enn å vente på at Dublin-mekanismen skal brukes. Jeg tror derfor at Fremskrittspartiet skal tenke gjennom forslaget de har fremmet om å bruke Dublinkonvensjonen mer. Når vi ikke bruker den mer enn vi gjør i dag, er det fordi vi har en hurtigere behandling enn vi kan oppnå ved bruk av Dublinkonvensjonen. Ett av problemene med Dublinkonvensjonen er at folk blir sittende svært lenge før andre land tar imot dem, så av og til finner vi ut at det er mer effektivt å glemme at vi har den.