trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-05-21:
Det var eit stort vonbrot for mange foreldre då regjeringa stoppa innføringa av to barnehageopptak i året. Når det no òg viser seg at dei utrekna anslaga for plassar ikkje stemmer, er det merkeleg at ei regjering som elles ynskjer å setje inn tiltak når reknemeistrane kjem til kort, ikkje tek ansvar og rettar opp feila i revidert nasjonalbudsjett. Og endå merkelegare – det minste ein kunne forvente, var at ein tok høgd for det i kommuneproposisjonen. Eg trur ikkje at kommunepolitikarane landet rundt vert imponerte over at ein skal gå gjennom berekningssystemet når dei skal leggje budsjetta sine til hausten. Ein overlèt no ansvaret til lokale politikarar. Mitt spørsmål er: Kan statsråden garantere – no vil eg gjerne ha konkret svar – at retten til barnehageplass vert oppfylt utan at kommunane må redusere i barnehage- og skuletilbodet elles i Kommune-Noreg?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-05-21:
Eg har fylgjande spørsmål til forsvarsministeren: «Ifylgje § 25 i Grunnlova må ein ha godkjenning frå Stortinget for bruk av norske militære styrkar utanfor Noreg sine grenser, og styrkane «må ikkje overlatast i framande makters teneste». Korleis kan Noreg ut frå dette delta med inntil 70 personell i Nordic Battle Group, med Sverige som leiarnasjon, og korleis vil regjeringa sikre at Stortinget står reelt fritt til å ta stilling til om norske styrkar skal delta i ein konkret EU-operasjon?»
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-05-21:
Årsaka til at eg spør og bakgrunnen for å bore litt meir i regjeringa sine haldningar, er i grunnlaget frå regjeringa. Tidlegare har det vore sedvane nesten, for det har vore fleire regjeringar som i sitt grunnlag har hatt at utanlandsoperasjonar skal vere fylgde av eit FN-mandat. Det er borte i grunnlaget for denne regjeringa. Derfor er spørsmålet: Kva betyding vil det ha for måten regjeringa stiller seg til internasjonale operasjonar på? Kva betyding vil det ha for korleis ein møter Stortinget i slike saker?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-05-21:
Det er veldig bra å høyre at grunnlaget for det arbeidet som skal gjerast, synest å vere uforandra sjølv om grunnlaget for regjeringa er forandra. Då kan ein berre spekulere i kvifor ein ikkje har med – kva skal ein seie – den grunngjevinga for utanlandsoperasjonar som førre regjeringa hadde, nemleg at ein skal ha eit FN-mandat. Finst det nokre restriksjonar, slik ministaren ser det, på kva oppdrag Noreg kan vere med på under svenskleia styring i Nordic Battle Group eller EU sine styrkar?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-05-21:
Statsråden må slutte å snakke om beregningsmodeller han skal endre neste år og begynne å forklare hva han vil gjøre med barnehagekøen som finnes i år. Da vil jeg tilbake til Bergen et lite øyeblikk og sitere fra Bergens Tidende 14. mai: «Det redelige ville vært at regjeringen ga tilbake barnehagepengene de kuttet», kunne vi lese der. Det var ikke jeg som sa det, det var Harald Victor Hove, Høyres barnehagebyråd i Bergen. Der sliter man nå med kutt på 17,6 mill. kr, penger som manglet fordi denne regjeringen kuttet massivt i barnehagebudsjettene. Harald Victor Hove sier videre: «Vi kan ikke leve med dette kuttet.» Tilsvarende politikk neste år vil gi et kutt på 45 mill. kr. Da sier byråden at det er ikke sikkert at Bergen klarer å oppfylle barnehagegarantien. Hva er det byråden ikke har skjønt når han mener at regjeringens politikk ikke er redelig? Hva vil statsråden gjøre for å unngå at landets nest største by ikke klarer å oppfylle barnehagegarantien?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-05-21:
Jeg tenkte vi skulle ta steget over fra barnehagebarna til de minste skolebarna. For noen uker siden kunne vi lese om Oddvar Nergård. Han er rektor ved en skole i Stjørdal kommune i Nord-Trøndelag. Han har i flere år ment at skolen har fått tilført for lite ressurser til å kunne gi elevene et tilbud som er i samsvar med opplæringsloven. Han har hevdet at skolen har operert på kant av loven helt siden klassedelingstallet ble fjernet fra lovverket i 2003, og at dette spesielt har rammet barna i 1. klasse. Det er nemlig ifølge denne rektoren slik at selv om klassedelingstallet ble fjernet i 2003, skal dette fremdeles ligge til grunn som en minstenorm for ressurstildelingen i skolen. Hvis rektoren har rett i sin tolkning av loven, vil det i så fall innebære at en 1.-klasse ikke kan ha mer enn 18 elever uten at det settes inn ekstra lærerressurs, og at det i 2. klasse til 7. klasse ikke kan være mer enn 28 elever uten at det settes en ekstra lærer inn i klasserommet. Oddvar Nergård møtte motstand i sin egen kommune, men han tok saken videre til Utdanningsdirektoratet. Da svaret kom, fikk han full støtte. Det var nemlig slik at da Stortinget vedtok å fjerne klassedelingstallet i 2003, var flertallet samtidig helt tydelig på at dette ikke skulle bli brukt som et sparetiltak, og at klassedelingstallet skulle ligge til grunn som et minstenivå for ressurstildeling, også etter at bestemmelsen om klassedelingstall var opphevet. Saken fra Stjørdal viser at bevisstheten rundt dette ikke er god nok i alle kommuner. Det kan medføre at mange barn får et skoletilbud som ikke er i samsvar med opplæringsloven. Mitt spørsmål er om statsråden er enig i at de gamle klassedelingstallene fremdeles skal ligge til grunn som en minstenorm, og hvordan han i så tilfelle vil påse at dette etterleves i norske skoler.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-05-21:
Jeg vil takke for svaret. Jeg mener at den saken fra Stjørdal kommune viser at det er behov for et tydeligere regelverk. Jeg tror ikke at de administrativt ansatte og politisk ledelse i Stjørdal er de eneste som er usikre på, eller lite bevisste på, at dette regelverket faktisk fortsatt gjelder. Da mener jeg at det er god grunn til å frykte at det er mange lærere som har ansvar for flere elever enn det de skal ha, ifølge opplæringsloven. Mitt spørsmål blir da om statsråden deler oppfatningen av at det er behov for en tydeliggjøring i lovverket, og om det kunne være fornuftig å få en nasjonal bemanningsnorm på plass i opplæringsloven igjen.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-05-21:
Kunnskapsministerens svenske kollega ble i mars kåret til budsjettvinner da vårbudsjettet ble lagt fram. Et sentralt forslag i det såkalte Lågstadielyftet er nettopp en reduksjon i klassestørrelse, og begrunnelsen fra Moderaterna er at hver lærer da får mer tid til hver enkelt elev, og elevene vil merke at de får mer tid til sin lærer. For kvalitet, som statsråden er opptatt av, krever også tid mellom lærer og elev. Nå er norske lærere positive til etter- og videreutdanning, som statsråden var inne på. Men når de blir spurt om hva som er aller viktigst for å utføre jobben, er det ønsket om nettopp mer tid til hver enkelt elev i skolen. Kvalitet burde vel innebære at lærerne har tid. Kunne det være aktuelt for statsråden å se nærmere på de svenske forslagene, og også ta lærdom av sin svenske kollega på dette området når det gjelder spørsmålet om lærertetthet?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-05-21:
Mitt spørsmål er til kommunal- og moderniseringsministeren. Da kommunal- og moderniseringsministeren, på vegne av regjeringen, 13. mars i år varslet en omlegging av den differensierte arbeidsgiveravgifta, innebar det en dramatisk beskjed for svært mange bedrifter i Distrikts-Norge. Bedrifter innenfor transport, energi, finans og forsikring risikerer en avgiftssmell på opptil 1 mrd. kr, for å bruke regjeringens egne tall. Høyres tidligere stortingsrepresentant Ivar Kristiansen, nå regiondirektør for NHO i Nordland, uttrykte særlig bekymring for transportnæringen i fylket, som allerede er utsatt for en ekstrem konkurranse fra utenlandske transportselskap. Fremskrittspartipolitiker Jan Blomseth fra Tromsø var enda tydeligere da han konkluderte med at dette «er døden for transportnæringen i nord». Statsråden lovet at den konkrete utformingen av den nye ordningen skulle komme i revidert nasjonalbudsjett. Det har ikke skjedd, noe som betyr at mange bedrifter i nord fortsatt lever i usikkerhet om hvorvidt de vil ha 0 pst. eller 14 pst. avgift på sine lønnskostnader fra 1. juli i år. Men det som gir enda større grunn til bekymring, er at det heller ikke er avklart hvilken kompensasjon de bedriftene som møter avgiftssjokket fra 1. juli, vil få. Finansminister Siv Jensen slo fast ved framleggelsen av revidert nasjonalbudsjett at berørte bedrifter ikke skulle kompenseres krone for krone. Det står i skarp kontrast til statsråd Sanners uttalelser til NRK 13. mars i år, der han på direkte spørsmål bekreftet at slik kompensasjon vil bli gitt krone for krone. Kan kommunalministeren bekrefte at han står ved sine tidligere uttalelser om at berørte bedrifter skal kompenseres krone for krone, eller har regjeringen på dette området løpt vekk fra sine tidligere utsagn og løfter?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-05-21:
Jeg takker for svaret, som egentlig ikke ga noe svar på hvilken måte en har tenkt å kompensere de virksomheter, de sektorer og de bedrifter som kommer til å bli rammet av denne endringen. Det svaret gis heller ikke i revidert nasjonalbudsjett. Så det står åpent også etter det som statsråden sa. Han brukte tida si på litt andre ting i svaret enn akkurat å svare på spørsmålet. Men regjeringen har slått fast at transportsektoren er en av de næringene som ikke lenger skal få lavere arbeidsgiveravgift. Der har NHO innhentet juridisk kompetanse som konkluderer med det stikk motsatte, at innholdet i regionalstøttereglene i EU slett ikke nødvendiggjør den begrensningen som regjeringen har lagt inn på transport. Kan statsråden opplyse oss noe mer om det? Det vil ha stor betydning bl.a. for Hurtigruten, Widerøe og store og små transportbedrifter i hele Distrikts-Norge.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-05-21:
Denne regjeringen har gått svært høyt ut når det gjelder kunnskap, forskning og innovasjon. Det var liksom noe av sjølve fundamentet for hele regjeringen at de skulle satse på det. Og når en går så høyt ut, skaper en sjølsagt også store forventninger hos universitetene, høyskolesektoren, instituttsektoren, næringslivet og hos Forskningsrådet og dem som driver på med ulike forskningsprogram. Da har en vel egentlig ikke råd til å hoppe over budsjett, enten det heter vanlig budsjett eller revidert budsjett. For det kan ikke bli slik at hver gang regjeringen ikke velger å prioritere noe, sier de at det bare er et revidert budsjett, mens de samtidig går ut og markedsfører de tingene de velger å bevilge noe til i revidert nasjonalbudsjett, som store satsinger. En har ikke råd til å hoppe over. Derfor er det slik at når mer enn 90 pst. av alle søknadene til FRIPRO-programmet ikke får støtte – det er tall fra Forskerforbundet – er det en for stor andel som ikke får støtte. Når statsråden nå sier at han er positiv til at flere skal få støtte, hvorfor kan en ikke bevilge penger til det i revidert nasjonalbudsjett?
Iselin Nybø (Venstre), 2014-05-21:
En forutsetning for å kunne snakke om tilfredsstillende lærertetthet er at vi har mange nok lærere tilgjengelig. Som statsråden kjenner veldig godt til, har SSB anslått at vi kommer til å mangle 11 000 årsverk i norsk skole i 2020. Vi har allerede i dag 9 000 såkalt ufaglærte eller ikke kvalifiserte lærere som jobber i skolen, vi har en reservestyrke av lærere som ikke er i skolen i dag, på ca. 37 000, og vi har en opplæring for å bli lærer der ca. en tredjedel – hver tredje student – hopper av før endt studium. Mitt spørsmål til statsråden er: Hva ser statsråden for seg vi skal gjøre for å sikre at vi har et tilfredsstillende antall lærere i skolen i årene som kommer?
Iselin Nybø (Venstre), 2014-05-21:
Mitt spørsmål går til kunnskapsministeren. Vår nåværende statsminister har vært tydelig på behovet for å satse på forskning, innovasjon og kunnskap. Det er kunnskap som er framtidens olje for Norge, bruker statsministeren å si. Det er vi i Venstre helt enig i. 4. september 2013, i innspurten av valgkampen, skrev Høyres nåværende forskningspolitiske talskvinne, Kristin Vinje, følgende i et innlegg i Dagsavisen: «Vi har en unik mulighet til å investere systematisk og målrettet i kunnskap for å sikre verdiskaping og fremtidig velferd – en mulighet den rød-grønne regjeringen har skuslet bort.» Videre skrev hun: «La det ikke være noen tvil; Høyre har høye ambisjoner for kunnskapsnasjonen Norge.» Dette er også ord som Venstre kan stille seg bak, men det nytter ikke med høye ambisjoner hvis de ikke følges opp med handling. Selv om det kom noen påplussinger på forskningsfeltet i budsjettprosessen i fjor høst, måtte Venstre virkelig kjempe for å få på plass flere stipendiatstillinger. I revidert budsjett, som ble lagt fram for en uke siden, er det knapt noe som helst som bidrar til å styrke innovasjonsevnen, forskningsinnsatsen eller våre universiteter og høgskoler. I det reviderte budsjettet, som er lagt fram, er det to ting som kanskje skiller seg spesielt ut. Det er at folk nå skal kunne kjøpe mer billig alkohol på taxfree-butikken, og at båtmotorer blir billigere. Mine spørsmål er derfor: Når vil de høye ambisjonene som Høyre har for Norge som kunnskapsnasjon, materialisere seg i konkret politikk? Når vil overskriftene etter framlagt budsjett være «kjempesatsing på forskning og utdanning»? Hvor er gjennomføringskraften som en ble lovet i valgkampen?
Iselin Nybø (Venstre), 2014-05-21:
Jeg takker for svaret. Jeg mener også at det er vel og bra med satsing på videre- og etterutdanning av lærere. Det er et veldig godt og viktig grep, men selv om statsråden er glad i billige vinflasker på taxfree-butikken, er jeg helt sikker på at han er enig i at det er uendelig mye viktigere å satse på forskning og innovasjon. Jeg tolker svaret hans dithen at i alle fall han ikke vil motsette seg det hvis Venstre prøver å presse inn noe mer på forskningsfeltet i revidert. Når det gjelder Forskningsrådets frie programstøtte, har den hatt en vekst på 20 pst. i antallet søknader i fjor. Jeg har sett tall på at mer enn 90 pst. av disse ikke får finansiering, og dette inkluderer en rekke prosjekter som har fått fremragende vurderinger. Det betyr at mye forskning av høy kvalitet ikke blir realisert. Burde ikke statsråden ta tak i dette og vise denne gjennomføringskraften, slik at enda flere får produsert enda mer fremragende forskning ved våre institusjoner?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-05-21:
Eg er gledeleg overraska over at ministeren ønskjer å vidareføre dei 600 lærarstillingane som den raud-grøne regjeringa, med Kristin Halvorsen i spissen, fekk innført. Dette er nye taktar og skaper ro i den utryggleiken som har vore på veldig mange skular rundt omkring. Dette er ei ordning som skal vare i fire år, og som skal gå til dei skulane som slit mest. Rundt 170 ungdomsskular blei nådde med denne ordninga. For SV sin del var dette eit ledd i utviklinga av ei minstenorm for talet på lærarar. Vi skal hauste erfaringar med dei 600 ekstra lærarane i skulen. Sidan dette er eit prosjekt som Erna Solberg i valkampen meinte ein skulle kutte, fordi ho ikkje ville ha fleire lærarar, men betre lærarar, er mitt spørsmål – når ein no har gjort ei omdreiing – til statsråden: Vil denne ordninga vidareførast etter desse fire åra, og vil ho utvidast?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-05-21:
Diskusjonen om kven som gjorde kva når, er reint skodespel frå regjeringa si side. Det er jo openbert at det var i februar at dette skjedde. Det verkar som om at viss ein berre lagar eit munnhoggeri, kan ein leike litt med sanninga. Veksten i Nord-Noreg skjedde før den blå regjeringa tok over. I mellomtida har denne regjeringa kutta masse i dei regionale midlane. Ein har nyleg kome med ein kommuneproposisjon som, ifølgje Ivar B. Prestbakmo i Troms fylke, vil kunne rasere kollektivtrafikken i fylket. Det er eit skatteopplegg som i stor grad tilgodeser dei store, skatterike kommunane i sør. Så har ein provokasjonar som sjakk-OL, permitteringsreglar osv. Erna Solberg sa i ein spørjetime i mars at dette vil bli tilbakeført krone for krone. Mitt spørsmål til ministeren er rett og slett: Er dette eit syn som kommunalministeren deler?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-05-21:
Stadig meir forsking framhever betydninga av gode oppvekstvilkår for dei minste barna. Ein studie viste at gode barnehagetilbod til dei mest risikoutsette barna har ført til redusert drop-out i skulen og mindre kriminalitet i tenåra, meir enn for dei som har barnehagetilbod av lågare kvalitet. Ein god barndom varar heile livet – rett og slett. Gode barnehagar bidrar til det. Etter at Røe Isaksen overtok som barnehageminister, har regjeringa valt å auke kontantstøtta, auke maksprisen og redusere talet på barnehageplassar. KS meiner dette har påført kommunane 825 mill. kr i ekstrautgifter til barnehagar og meiner dette vil kunne få konsekvensar for kvaliteten i barnehagane. Samtidig som overføringane til kommunane er reduserte, har regjeringa funne pengar til bl.a. skattekutt og avgiftsreduksjonar, f.eks. på påhengsmotor. Det er tydeleg at regjeringa ikkje prioriterer barnehagane. På eit spørsmål frå Jens Stoltenberg i spørjetimen i desember om regjeringa si svekking av barnehagane i budsjetta, svara statsminister Erna Solberg følgjande: «Jeg er fornøyd med at denne regjeringen har gjort tydelige og klare prioriteringer, bl.a. med hensyn til barn.» Vidare: «Denne regjeringen prioriterer å satse på mer kunnskap i skolen(…) (…) Er det også kunnskapsministerens syn at skular er viktigare enn barnehagar?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-05-21:
Statsråden seier at ein er i gang med å gjere noko med det, men det ein allereie har gjort, er jo ganske svære kutt i alt som har med barnehagar å gjere. Barnehagane var faktisk den aller største budsjettaparen – ved sidan av studentane – i fjorårets budsjett. Ein kan gjerne leggje seg bak at kunnskapssektoren har fått ein vekst, for det er tal som ein kan imøtegå. Men det er ikkje tvil om at det har skjedd ei massiv flytting av pengar frå barnehagesektoren til skule og andre stadar. Så får vi sjå kva fasiten er etter nokre år når vi får sett heilårseffekten av dette. Spørsmålet er jo det same. Regjeringa kuttar massivt i løyvingane til barnehagane, og vi har utsegner frå statsministeren som tyder på at skule er viktigare. Då ønskjer eg igjen å utfordre ministeren på dette: Er det sånn at barnehagane fortsatt vil vere budsjettaparar i åra som kjem?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-05-21:
Før jeg tar tak i representantens unøyaktigheter, vil jeg starte med det vi er enige om, nemlig at ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift er det beste distriktspolitiske virkemidlet vi har, og at det er viktig at vi får beholde den ordningen. Det innebærer en lettelse for norske bedrifter på om lag 13 mrd. kr. Vekslende regjeringer har kjempet for den ordningen fordi den er ubyråkratisk, og fordi den er god. Nå er det slik at ordningen utløper 1. juli. Det betyr at vi må få på plass en ny ordning. EU fastsatte retningslinjene for differensiert arbeidsgiveravgift 19. juni i fjor, det betyr under den rød-grønne regjeringen. Det kunne vært interessant å få vite hvilke statsråder i den rød-grønne regjeringen som var i Brussel for å diskutere denne saken med EU-kommisjonen og påvirke i den fasen det var mulig å påvirke. Etter hva vi har forstått, var det ingen rød-grønne politikere i Brussel for å påvirke EU-kommisjonen i denne saken. Vi har imidlertid vært opptatt av å ha dialog helt frem til de endelige beslutningene tas, for å få en best mulig løsning for Norge. Vi har hele tiden holdt fast ved at de økte avgiftsinntektene som kommer av at sektorunntakene innføres, skal tilbakeføres til regionene. Det står fast fra regjeringens side. Så er det da slik at EU-kommisjonen og ESA fortsatt jobber med tilpasningen av regelverket. EU-ministeren, europaminister Vidar Helgesen, har vært i Brussel og hatt god kontakt med kommisjonen for å forsøke å påvirke. Jeg har selv tatt saken opp i ministerrådsmøtet i Hellas for kort tid tilbake. Vi er opptatt av å kompensere, men vi er også opptatt av å få best mulige løsninger.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-05-21:
Det er interessant at Senterpartiet, som satt i regjering i åtte år, og som satt i regjering da EU-kommisjonen fastsatte disse reglene, prøver å ha en så høy profil i denne saken. Senterpartiet hadde muligheten til å påvirke EU-kommisjonen før EU-kommisjonen tok sin beslutning. Det valgte man å ikke gjøre, med unntak av noen brev som ble sendt. Sektorunntakene ble bestemt før sommeren i fjor. Vi er nå opptatt av å sørge for at disse sektorunntakene blir så smale som mulig, slik at vi hjelper bedriftene våre så mye som mulig. Vi har varslet at vi vil sørge for at de økte inntektene skal benyttes til kompenserende tiltak, og da har vi pekt på bagatellmessig støtte, nettolønnsordning for sjøfolk, kjøp av transporttjenester, infrastruktur i de berørte områder. Så snart vi får avklaringene fra ESA, vil vi komme til Stortinget – før sommeren – slik at vi får ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift på plass, og slik at vi får kompenserende tiltak på plass for norske bedrifter.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-05-21:
Siden representanten Greni er så bekymret, vil jeg komme med en gladnyhet, nemlig at Nord-Norge er den regionen som har den høyeste verdiskapningen i landet. Det viser at det går bra; det er god vekst i Nord-Norge, det er god fart i næringslivet. Vi er opptatt av å legge godt til rette for norske bedrifter, både i sentrale strøk og i Distrikts-Norge. Da må vi selvsagt ha gode distriktspolitiske virkemidler, men vi må også ha gode rammebetingelser, og jeg gleder meg over at det går bra i Nord-Norge. De virkemidlene vi får på plass, kommer til å forsterke veksten. Når det gjelder inntektssystemet for fylkeskommunene, vil jeg minne om at det systemet er mer enn 20 år gammelt. Allerede i 2005 ble det varslet at systemet var utdatert. Den rød-grønne regjeringen varslet i 2007, 2010, 2011, 2012 og 2013 at man ville gjøre noe med det. Man gjorde det ikke. Fylkespolitikerne har vært godt forberedt på at denne endringen kommer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-05-21:
Regjeringen er opptatt av å ha god dialog med EU, med EU-kommisjonen og med EU-ministrene fra de ulike landene. I motsetning til den forrige regjeringen prioriterer vi å være til stede på EUs ministermøter, nettopp for å påvirke, og jeg tok selv dette opp da jeg var på ministermøtet i Hellas for kort tid tilbake. Realiteten er at disse sektorunntakene ble vedtatt av EU-kommisjonen i fjor vår. Det er det lite vi kan gjøre noe med. Men det vi kan gjøre, er å forsøke å få innretningen av disse sektorunntakene så gode, eller så begrensede, at det rammer norske bedrifter i minst mulig grad. Der jobber vi helt systematisk, helt frem til målstreken, for å få dette så bra som mulig, og da hadde jeg kanskje forventet at også Arbeiderpartiet støttet regjeringen i det arbeidet. Vi er opptatt av å få til gode løsninger for norske bedrifter, og vi er opptatt av å kompensere de regionene som taper på grunn av de sektorunntakene som ble vedtatt i fjor vår.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-05-21:
Vi er også opptatt av sluttresultatet. Det er det som er det avgjørende, og det er derfor vi nå jobber langs to spor: Vi forsøker å påvirke så godt vi kan, både overfor EU-kommisjonen og overfor ESA, men vi jobber også med kompensasjonen når sektorunntakene slår til. Vi er enig i at dette er uheldig, og det er derfor vi jobber så mye med det. Vi har fått gode innspill fra våre stortingsrepresentanter – regjeringspartienes representanter i Nord-Norge. De har gjort en veldig god jobb og lyttet til næringslivet, og næringslivet selv har kommet med mange innspill til oss. Det er klart at også kompensasjon må være innenfor EUs retningslinjer for statsstøtte, og derfor er vår innfallsvinkel at de økte inntektene skal brukes til kompenserende tiltak. Da har jeg pekt på fire tiltak: Det kan være snakk om bagatellmessig støtte, nettolønnsordning for sjøfolk, kjøp av transporttjenester og infrastrukturtiltak i de berørte områdene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-05-21:
La meg først si at vi alle bør jo glede oss over at vi har fått inn 31 nye kommuner i ordningen for differensiert arbeidsgiveravgift. At vi får beholde ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift, er bra. 31 nye kommuner er med, og veldig mange av dem er i innlandet, fordi man har sett noe av virkningen av todelingen i økonomien. Nå er de inne, og da får de bedre ordninger. Man har også en mulighet til å gi transportstøtte, men evalueringen av den transportstøtten som ble gitt i Norge før, viste at den ikke var spesielt god. Man mener at det er andre tiltak som kan fungere bedre. Det som går under såkalt bagatellmessig støtte, er en støtte som kan gis direkte til bedriftene, innenfor de reglene som EU setter. Men også infrastrukturtiltak er noe som vil komme både transportnæringen og hele næringslivet til gode. Vi må sørge for at vi har så god innretting som mulig på dette. Vi lytter til bedriftene. Vi lytter til Stortinget, og Stortinget får saken til behandling.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-05-21:
Nå har jeg vel svart på det spørsmålet fire ganger, og svaret er det samme: Økte inntekter skal brukes til kompenserende tiltak. Jeg merker meg at SV er mest opptatt av overføringer og tilskudd. Jeg er mest opptatt av vekst i næringslivet. Når vi ser at Nord-Norge har høyere vekst i verdiskapingen enn resten av landet, er det et tegn på at det går godt, og da må vi sørge for at vi stimulerer den veksten videre. Jeg er for så vidt enig med representanten i at en debatt om hvem som gjorde hva, ikke er spesielt interessant, men vi må være villig til å trekke lærdom. Det er lærdommen jeg er ute etter, og lærdommen er at hvis du skal påvirke EU, må du påvirke EU før EU fatter beslutningene. Det er det vi er opptatt av. Vi er opptatt av å komme i inngrep med EU, så godt vi kan som utenforland, før EU fatter beslutningene. Når de har fattet beslutningene, må vi også forsøke å påvirke for å få regler som er så gode som mulig. Den fasen er vi inne i nå. Vi forsøker å få til en best mulig løsning for norske bedrifter og for Norge, og jeg hadde ærlig talt forventet at også opposisjonen ville støttet oss i det arbeidet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-05-21:
Velgerne ser at vi gjør det vi sa vi skulle gjøre, nemlig legge til rette for å skape vekst og trygge arbeidsplasser. Derfor senker vi skattene, investerer i infrastruktur, kunnskap og forskning. Velgerne ser at vi prioriterer viktige velferdstjenester for innbyggerne. Det gjør vi også i det opplegget vi har lagt frem. Det er interessant at Arbeiderpartiet bare et halvt år etter at man har gått ut av regjeringskontorene, mener at ethvert innspill fra kommunesektoren er riktig, mens alt regjeringen sier, er feil. Det er faktisk slik at vi legger frem tall som viser at innenfor de frie inntektene dekker vi opp kostnader knyttet til demografi og til pensjon. I tillegg er det en fri vekst for kommunene på 1,3 mrd. kr. For inneværende år var den på 950 mill. kr. Så veksten i de frie inntektene, hva kommunene har til disposisjon, blir større til neste år enn det den har vært for inneværende år. Det innebærer at vi har et robust opplegg, som gjør at kommunene har rom til å dekke pensjon, demografi og å styrke velferdstjenestene. Men jeg vet også veldig godt at for kommunene vil det fortsatt bli oppfattet som stramt, på samme måte som det ble da Liv Signe Navarsete var kommunalminister og i de foregående år. Kommunepolitikerne må fortsatt prioritere. Kommunepolitikerne må fortsatt effektivisere for å skape større rom i sine budsjetter. Men det opplegget vi har lagt frem, innebærer at kommunene kan dekke opp kostnadene, samtidig som det er rom for å satse på viktige områder.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-05-21:
Svaret på det spørsmålet er ja – fordi vi lever i en annen tid. Det er nå tolv år siden Erna Solberg ble kommunalminister. Jeg er opptatt av å se fremover og ikke bakover. Men det er noe som kommer til å ligge fast. Det er at vi skal sikre forutsigbarhet og gode rammebetingelser for kommunene. Jeg kommer i likhet med Solberg til å være opptatt av en ærlig og tydelig kommunikasjon når det gjelder kommuneøkonomi. Jeg kommer ikke til å reise rundt og si at dette er gull og grønne skoger, for jeg vet at også mitt opplegg, i likhet med den rød-grønne regjeringens opplegg i fjor, kommer til å innebære at kommunepolitikerne må prioritere. Ja, kommunepolitikerne må prioritere også neste år – på samme måte som de måtte det da de rød-grønne satt i regjeringskontorene. Det er også et poeng å gå litt dypere inn i tallene. Da vil man se at det er riktig at skatteinntektene har falt noe i år, men så er også befolkningsveksten blitt noe lavere enn det man trodde, slik at inntektene for kommunene i 2014 er om lag på samme nivå som det som var foreslått i budsjettet for innværende år.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-05-21:
Jeg har tillit til at ordføreren i Halden og lokaldemokratiet i Halden – på samme måte som jeg har tillit til at lokaldemokratiet i hele Norge – klarer å finne gode løsninger innenfor det budsjettet man har. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet i denne spørretimen – jeg holdt på å si som i nesten alle andre spørretimer – er opptatt av barnehagetallene. De spørsmålene er besvart godt av kunnskapsministeren. La meg også vise til at det ikke er noe nytt at det er diskusjon mellom kommunesektoren og regjeringen når det gjelder dekning av kostnader. Det var det under den rød-grønne regjeringen når det gjaldt Samhandlingsreformen. Vi kan godt gå inn i den diskusjonen på nytt. Det er mange kommuner som mener at man var underkompensert den gang. Da satt Arbeiderpartiet musestille. Vi er opptatt av å finne bedre beregningsmåter, slik at vi kan treffe bedre neste gang. Inntil vi får det på plass, legger vi til rette for et godt kommuneopplegg.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-05-21:
Det som er avdekket gjennom denne, skal man ta på alvor. Det skal man ta på alvor – både de som er lokalpolitikere, og vi som er nasjonale politikere. Selvsagt har vi et ansvar. Jeg er helt enig med Toppe i at det å sikre en forutsigbar og god kommuneøkonomi er viktig nettopp for at kommunene skal kunne prioritere barn, skole, eldreomsorg og de andre viktige kjerneoppgavene. Jeg mener at det opplegget vi har lagt på plass, innebærer at kommunene kan få dekket kostnadene forbundet med både pensjon og endringer i folketall. Det innebærer at man også kan prioritere viktige satsingsområder. Men dette er i bunn og grunn et kommunalt ansvar, og jeg mener at vi skal ha tillit til at våre lokalpolitikere foretar kloke og riktige valg, slik at man sikrer spesielt de mest sårbare blant oss.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-05-21:
Spørsmålet om barnehager er besvart av kunnskapsministeren. Punkt to: Det er ikke nytt at kommunepolitikere mener at det er for lite penger. Det var også omkvedet hvert eneste år da SV satt i regjering. Vi sørger for at kommunene har om lag den samme veksten i frie inntekter som de hadde da SV satt i regjering, slik at hvis SV nå mener at det er så veldig trangt – vel, så har man kanskje ikke så veldig mye å skryte av når det gjelder egen innsats i de åtte årene. Så helt til slutt: Jeg registrerer at representanten trekker en sammenligning med at man har fjernet denne avgiften på båtmotorer. Representanten kunne kanskje også påpekt at denne regjeringen har økt innsatsen for at de aller svakeste skal få et sted å bo ved at vi satser mer på kommunale utleieleiligheter. Vi har økt mulighetene for kommunene til å kjøpe utleieleiligheter, fra 1 000 til 1 500 leiligheter. Det vil innebære at flere flyktninger kan få et sted å bo, flere familier med dårlig råd kan få et sted å bo, og flere av dem som sliter med rus og psykiske helseutfordringer, kan få et sted å bo. Det prioriterer vi.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-05-21:
Regjeringen har, siden de overtok, gjennomført en rekke endringer i de distriktspolitiske virkemidlene. Vi har nettopp fått belyst dette gjennom omleggingen av differensiert arbeidsgiveravgift og manglende kompensasjon for virkningene av det. I statsbudsjettet for 2014 kuttet regjeringen ca. en halv milliard kroner i regionale utviklingsmidler og flere andre distriktspolitiske satsinger. I kommuneproposisjonen, som ble framlagt i forrige uke, foreslår regjeringen nye kostnadsnøkler for fylkeskommunene, noe som vil gi dramatiske virkninger for flere distriktsfylker. Verst ut kommer Sogn og Fjordane, som mister 250 mill. kr, dvs. hele 10 pst. av fylkets budsjettmidler. Samtidig hevder regjeringen at den vil føre en politikk som sikrer bosetting i hele landet. Har regjeringen gjort seg noen samlet vurdering av de distriktspolitiske konsekvensene av de store kuttene som på kort tid er gjennomført, eller er foreslått gjennomført?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2014-05-21:
Jeg registrerer at statsråden ikke har oversikt over hvilke rød-grønne statsråder som var i Brussel på hvilket tidspunkt, og hva de gjorde der, så da synes jeg kanskje det er litt dristig å konkludere med at den rød-grønne regjeringen ikke gjorde noen ting for å sørge for å få gjennomslag for norske posisjoner knyttet til den regionalt differensierte arbeidsgiveravgiften. I begynnelsen av februar, eller tidlig i vinter, fikk vi beskjed om at det overhodet ikke var noe handlingsrom, for dette hadde EU besluttet. Så fikk vi 17. mars beskjed om at det likevel var et betydelig handlingsrom. Da hadde regjeringen tydeligvis begynt å arbeide med saken og oppdaget at det likevel var et handlingsrom. Så når statsråden beskriver denne skytteltrafikken og denne aktive innsatsen fra regjeringens side for å påvirke EU i Brussel: Kan statsråden si noe om man får gjennomslag? Eller er dette bare symbolreiser for at det skal synes som om man gjør noe?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-05-21:
Vi er i Kristelig Folkeparti veldig glad for at regjeringen reiser og taler vår sak – og «trygger vår fremtid», kan man kanskje føye til, som vel var et Høyre-slagord en gang. Men det som jo er av betydning for bedriftene, er jo sluttresultatet – jeg er ikke så veldig opptatt av den historiefortellingen som går fram og tilbake mellom de tidligere spørrerne og statsråden. Vi hadde høring i finanskomiteen i går, og det er jo ingen tvil om at dersom man får et påslag på 14 pst. fra 1. juli, innvirker det på næringslivet fra dag én – og mange driver på marginen. Så mange lurer nok på, og det får bli min utfordring til statsråden: Når det er snakk om kompensasjon krone for krone, hvilket nivå snakker man om da? Er man nede på bedriftsnivå, eller er man på makronivå? Kan statsråden gi klarhet i akkurat det spørsmålet, som jo veldig mange er opptatt av?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-05-21:
En av de sannsynlige konklusjonene på det nye regimet for differensiert arbeidsgiveravgift er at det ikke lenger blir differensiert arbeidsgiveravgift for transportsektoren. Det er en endring som rammer mange reiselivsbedrifter i mitt fylke, Oppland, og dette er bedrifter som allerede sliter med å få endene til å møtes. Statsråden har varslet at det vil komme kompenserende tiltak, og at det vil komme en sak til Stortinget snart. Jeg ber likevel om at statsråden letter litt på sløret og gir et eksempel på hvilke kompenserende tiltak han ser for seg skal gjelde for transportbedrifter i de delene av Oppland som i dag har redusert arbeidsgiveravgift, og som ikke vil gjelde for tilsvarende transportbedrifter andre steder i landet som i dag har full arbeidsgiveravgift?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-05-21:
Jeg vil innledningsvis bare tipse statsråden om at Høgskolen i Gjøvik er flinkest i klassen til å få ut forskningsmidler. En grunnleggende forutsetning for økt verdiskaping er innovasjon og forskning og ikke minst at det blir kommersialisering og butikk av mer forskningsinnsats. Vi bruker om lag 8 mrd. kr årlig i Norge på forskning innenfor helsefeltet. Svært lite av forskningen som er knyttet til helse, blir til verdiskapende bedrifter. Det skyldes bl.a. at helseinnovasjon, utvikling og kommersialisering av legemidler og medisinsk teknologi er underfinansiert, og at det er spesielle utfordringer med svært lange utviklings- og testfaser. Det er stor usikkerhet og et lite hjemmemarked. Samtidig er dette et område med et stort globalt potensial. Venstre har et representantforslag om en helsemyggordning liggende til behandling i Stortinget. Det er, i korte trekk, en skatteincentivordning som skal bidra til nettopp å få mer av helseforskningen over i verdiskapende virksomhet. Er dette noe statsråden støtter, eller har statsråden andre, nye ideer og bedre løsninger, som gjør at mer av den forskningen vi gjør innenfor helseområdet, blir til verdiskapende virksomhet?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-05-21:
Jeg hører at kunnskapsministeren forsøker å forsikre oss om at han er opptatt av kvalitet i barnehagen, men hvis en skal lese ut fra revidert nasjonalbudsjett, er det ingen tvil om at regjeringen er mer opptatt av små båtmotorer enn av små mennesker. Det er slik at det regnestykket som statsråden nå satte opp – nemlig de ti millioner kronene som var en økning for barnehagesektoren, og som SV var enig i – jo nulles ut svært mange ganger av de 850 mill. kr som kommunesektoren nå melder at de mangler for å kunne skaffe barnehageplasser og ikke minst opprettholde den kvaliteten som Røe Isaksen sier at han er opptatt av. Da handler det både om bemanning i barnehagene og om å kunne følge opp de ansatte i barnehagene med nødvendig kompetanseheving, for det trengs også. Hvorfor er de små båtmotorene verdt 100 mill. kr? Kunne ikke de pengene vært bedre brukt i barnehagen?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-05-21:
Jeg hører at kommunalministeren sier at han har tillit til kommunalpolitikerne, og jeg skjønner at han satser på at de skal klare disse vanskelige flokene som regjeringen tydeligvis ikke klarer å prioritere. Men da er det litt rart at man ikke har tillit til de samme lokalpolitikerne når de sier helt entydig til både regjering og storting at dette er for lite penger, når de helt entydig påviser en konkret feil i regnestykkene når det gjelder barnehagene – som burde vært rettet opp i revidert budsjett, men der regjeringen heller bruker sine knappe midler til å prioritere disse små båtmotorene framfor de små menneskene. Spørsmålet er da: Hva er grunnen til at kommunalministeren ikke har villet rette opp dette regnestykket som kommunepolitikerne – som man har svært stor tillit til kan regne og skal klare alle brasene – har påvist er feil? Det går an å rette opp feil, slik at man slipper kutt, f.eks. i omsorgssektoren, fordi barn har krav på barnehageplass og må få det.
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2014-05-21:
Full barnehagedekning har vært et mål. Nå ser vi at det kan være et mål som ikke kan nås i framtiden. Høyre-styrte Tønsberg fikk 5,2 mill. kr mindre i overføringer til barnehager. Det er varslet stopp i bygging av nye plasser. Det kunne vi lese i Tønsberg Blad i desember. 40 nye plasser realiseres ikke, og Høyre lokalt beklager. Foreldre som nå skal ut og jobbe, fortviler. Hva vil statsråden svare foreldre i Tønsberg og andre kommuner som nå ikke får plass fordi regjeringen har kuttet i overføringene? For, som statsråden sier, det skal brukes en del måneder nå på å regne på nytt hva som er beregningsgrunnlaget – sju måneder etter at regjeringen overtok. Er det det regjeringen kaller gjennomføringskraft, som vi har hørt så mye om?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-05-21:
Mitt spørsmål går til kommunalministeren. Stortingsvalget i fjor var et valg mellom skattekutt og velferd. Det er fordi politikere som bevilger mange milliarder i skattekutt, samtidig sier fra seg muligheten til å bruke de samme pengene på barnehage, skole og eldreomsorg. Høyre har i lang tid prøvd å skape inntrykk av at den sammenhengen ikke finnes. De har til og med hevdet at skattekutt vil styrke grunnlaget for velferden. Nå ser vi at det likevel ikke stemte. Når etterspørselen etter barnehageplasser øker, får kommunene ikke betalt for det. Regningen er, som vi har hørt her, på mellom 800 mill. kr og 900 mill. kr. Den blir sendt til kommunene, uten penger til å betale den med. Bare for Bergen kommune betyr det minst 45 mill. kr i tapte inntekter. I tillegg er det for første gang på mange år svikt i kommunenes skatteinntekter. Igjen: For Bergens del betyr det en svikt på 100 mill. kr i år, ifølge Bergens Tidende. I forrige uke la regjeringen fram sin første kommuneproposisjon. Det at kommunene får en vekst på mellom 4,2 mrd. kr og 4,5 mrd. kr i frie inntekter, virker i utgangspunktet ikke avskrekkende. Men når vi vet at kommunene skal bruke denne summen til å dekke regninger for barnehager, befolkningsvekst, flere eldre, pensjon, nye oppgaver fra regjeringen og kostnadsvekst i barnevern og spesialundervisning, som til sammen koster mellom 4,8 mrd. kr og 5,5 mrd. kr, er det grunn til å slå alarm, for det regnestykket går i minus med inntil 1 mrd. kr. Det betyr at kommunene må kutte i skole- og eldreomsorg, og de kuttene kan komme allerede i år. Hva vil kommunalministeren si til de velgerne som trodde på Høyres forsikringer om at man både kunne gi mange milliarder i skattekutt og samtidig styrke velferden i kommunene?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-05-21:
Jeg registrerer at jeg og kommunalministeren har veldig ulike virkelighetsbeskrivelser. Det er en veldig viktig forskjell på den proposisjonen som ble lagt fram av Høyre og Fremskrittspartiet i år, og den som ble lagt fram i fjor. I fjor lå det 1 mrd. kr mer i kommuneopplegget. I år ligger det rundt 1 mrd. kr mindre. I tillegg ligger det en stor ubetalt barnehageregning, og vi har sviktende skatteinntekter i kommunene for første gang på mange år. For mange gir årets kommuneøkonomiproposisjon assosiasjoner til Erna Solberg som kommunalminister. I år svikter skatteinntektene med et sted mellom 1,2 mrd. kr og kanskje så mye som 2 mrd. kr. Selv om det i kommunene også er kostnader som går ned, gir dette stor grunn til bekymring, som det bl.a. gjør i Bergen, som mister 100 mill. kr i inntekter bare i år. Regjeringen har ikke signalisert noen vilje til å kompensere for dette. Mitt spørsmål er: Vil det være noen forskjell på Erna Solberg som kommunalminister og Jan Tore Sanner som kommunalminister?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2014-05-21:
Det er flere som søker barnehage enn regjeringen hadde regnet med, og det kompenserer ikke regjeringen kommunene for. Det betyr igjen ifølge tall fra KS at Oslo kommune får en regning på 115 mill. kr, Bergen kommune får en på 44 mill. kr og Halden kommune får en på nesten 5 mill. kr – som de ikke har regnet med, men som de altså nå må dekke opp. Selv om statsråden later til å tro, eller gir uttrykk for, at kommunene her kan gi i pose og sekk, ser nok kommune- og bystyrerepresentanter at så ikke er mulig med regjeringens kommuneopplegg. Så hvilket råd vil ministeren gi til ordføreren i f.eks. Halden? Skal han nekte barn som har en lovfestet rett til barnehage, den plassen, eller skal det kuttes i skole- og omsorgstjenester for å få budsjettet i balanse?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-05-21:
Ifølge Pasient- og brukarombodets årsmelding er det nå store utfordringar knytte til prioriteringar i den kommunale helsetenesta. Det er varsla om høg terskel for å få langtidssjukeheimsplass i mange kommunar, og at utskrivingsklare pasientar vert prioriterte framfor heimebuande med behov for avlasting og rehabilitering. Dette er svært alvorleg for innbyggjarane i dei kommunane som vert ramma. Kommunal- og moderniseringsministeren har eit stort ansvar. Han står ansvarleg for kommuneøkonomien som legg rammene for eldreomsorga. Kan statsråden garantera at kommuneøkonomiopplegget frå regjeringa vil sikra kvaliteten i eldreomsorga og løysa utfordringane som Pasient- og brukarombodet løftar opp og åtvarar mot i si årsmelding?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-05-21:
«Sykehuset Telemark HF skal den 20. mai ta den endelege avgjersla i saka om Utviklingsplanen 2014-2016. I innstillinga er det føreslått å leggja ned akuttfunksjonen ved Rjukan sykehus og flytta tilbodet til Notodden og å leggja ned akuttfunksjonen ved Kragerø sykehus, til fordel for Skien. Ifølgje lov om helseføretak skal vesentlege endringar ikkje endeleg avgjerast av helseføretaket. Korleis vil statsråden fylgja opp Sykehuset Telemark HF sitt vedtak politisk?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-05-21:
Takk for svaret. Eg er glad for at statsråden seier at han kjenner innhaldet i saka godt, og at han tar ansvaret for dei endelege avgjerslene. Denne saka har òg ei prinsipiell side, som eg meiner statsråden bør kunna svara på allereie no. I det første punktet i styrevedtaket i går seier styret i føretaket seg uhilda når det gjeld § 30, dvs. at endringane som er gjorde, ikkje er av ein slik karakter eller av eit slikt omfang at dei må leggjast fram for politisk leiing, og at vedtaket ikkje har store samfunnsmessige eller beredskapsmessige konsekvensar. Vi veit at føretakslova i 2013 vart presisert med eksempel på kva som er ei vesentleg endring. Blant anna skal omfattande endringar i sjukehusstrukturen i helseregionen ikkje gjerast av helseføretaket. Spørsmålet er om statsråden meiner punkt 1 i styrevedtaket er riktig eller ikkje.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-05-21:
Takk for svaret. Eg er glad for at statsråden bekreftar at dette er vesentlege endringar, og at føretaket har feil når dei baserer seg på ei opplysning om at dette ikkje må føreleggjast politisk leiing. Så vil eg presisera ein ting. Det er at statsråden er unøyaktig når han seier at Stortinget har sagt at slike saker ikkje skal til Stortinget. Då vil eg be statsråden lesa merknadene frå den gong føretakslova vart innført i 2001, der både Høgre, Framstegspartiet og Arbeidarpartiet skreiv at vesentlege endringar skal avgjerast av føretaksmøtet, men så kjem dei med eit tillegg om at det i praksis vil seie at slike saker skal gå heilt til regjering/storting. Det har vore intensjonen. Spørsmålet mitt er igjen: Vil statsråden lytta til folket og la ei folkevald forsamling ta stilling til avgjerslene?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2014-05-21:
«I behandlingen av Nasjonal transportplan i fjor ble det vedtatt å bygge ut intercitytriangelet mellom Fredrikstad, Hamar og Tønsberg innen 2024 og resten av triangelet hurtigst mulig etter det. Regjeringspartiene ville ha raskere framdrift, og vil ifølge regjeringsplattformen halvere planleggingstiden, etablere infrastrukturfond på 100 mrd. kr over fem år, etablere utbyggingsselskap og organisere vei- og jernbaneprosjekter som egne prosjekter med OPS. Hva er status i arbeidet med den enkelte av disse målsettingene?»
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2014-05-21:
Mye av diskusjonen rundt NTP i fjor gikk på at alle partier for så vidt ønsket en mer helhetlig utbygging og en raskere framdrift i både veiprosjektene og jernbaneprosjektene. I den vedtatte NTP-en står det bl.a. om utbygging av intercitytriangelet at innen utgangen av 2024 skal et sammenhengende dobbeltspor fra Oslo til Tønsberg, Hamar og Seut/Fredrikstad være ferdigstilt. Videre står det at Jernbaneverket vil få i oppdrag å lage en utbyggingsstrategi for intercityutbyggingen som er forankret i stortingsbehandlingen av Nasjonal transportplan 2014–2023. I strategien skal utbyggingsrekkefølge og framdriftsplan fastsettes slik at strekninger med størst nytte realiseres først, samtidig som hensynet til effektiv planlegging og kostnadseffektiv utbygging blir ivaretatt. Vi vet at Høyre foreslo full utbygging av intercity så raskt som mulig og senest innen 2030 – Fremskrittspartiet foreslo innen 2025. Kan ministeren si noe om framdriften i arbeidet med en slik utbyggingsstrategi, og om det vil framskynde utbyggingen av intercity, i tråd med det Høyre og Fremskrittspartiet foreslo?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2014-05-21:
Som jeg innledet med å si, var den store diskusjonen nettopp om den helhetlige utbyggingen, nedkorting av planleggingstid osv. – at intercity skulle planlegges og bygges ut som et helhetlig grep. Jeg er ute etter å få ministerens svar på: Vil man nå se en annen måte å planlegge og å bygge ut intercity på, f.eks. som et sammenhengende prosjekt, i motsetning til tidligere, da man bygde ut stykkevis og delt, som har vært grunnen til kritikken – fra egentlig alle – mot utbyggingsstrategien hittil? Vil det skje en endring under denne regjeringen med hensyn til å lage en helhetlig utbyggingsstrategi, med helhetlig planlegging og utbygging?