trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2020-10-09:
Det er svært sjeldan eg gjer Erna Solberg sine ord til mine, men i dag har eg, som stemmeforklaring, eit behov for å seia: «Jeg ville ikke brukt akkurat de ordene.» Dei fleste forslaga har svært gode intensjonar, og nokre er til forveksling veldig like liknande forslag vi sjølv har hatt, og er òg forslag vi sjølv har hatt. Men når ordlyden vert at Stortinget ber regjeringa løyva, og så er det manglande finansiering, ser vi oss dessverre nøydde til likevel å røysta imot ein del av forslaga. Arbeidarpartiet røystar for forslag nr. 1, og sjølvsagt for alle eigne forslag, vidare for forslaga nr. 11–19 og forslag nr. 21, frå Senterpartiet, for forslaga nr. 24, 25, 27–29, 32, 33, 35 og 36, frå SV, og for forslaga nr. 46, 48, 52, 55, 59 og 60, frå Raudt. Dei lause forslaga nr. 63, 64, 65 og 66, frå Senterpartiet, vert òg støtta. Ei lita forklaring når det gjeld forslag nr. 20: Arbeidarpartiet har tidlegare føreslått desse forbetringane for sesongbedriftene, bl.a. i revidert nasjonalbudsjett, men vart røysta ned av fleirtalet. Fleirtalet ville ikkje vareta sesongbedriftene i den gamle ordninga på ein god nok måte. Når vi har gjort det vi kan i forhandlingar og forslag, og når det no vert forhandla om ny pakke for reiselivet, må kampen for sesongbedriftene no takast i neste ordning, slik vi òg understreka i merknadene våre. Når det gjeld forslag nr. 23, om studentar og inntektsbortfall: Arbeidarpartiet deler intensjonen om å sikra studentane òg i haust, og vi har tidlegare fremja forslag om det. Vi meiner at hensikta i vår ikkje fungerte etter intensjonen, og meiner difor at forslaget vårt var mindre detaljstyrande, men meir presist om å finna ordningar for problem studentane opplevde. Forslag nr. 27 røystar vi for. Arbeidarpartiet føreslo i trontaledebatten forlenging av dei midlertidige dagpengesatsane fram til 31. mars. Vi er opptekne av at dette må vera føreseieleg og ikkje kvila på vage formuleringar med stort tolkingsrom, så vi støttar dette ut frå intensjonen om forlengd sats, men meiner likevel at spørsmålet må vurderast på nytt til våren. Forslaga nr. 31 og 34 røystar vi imot fordi vi vil forlengja perioden for dei med arbeidsavklaringspengar som treng det, og det er dei som skal avklarast som arbeidssøkjarar i ein så krevjande arbeidsmarknad som vi har no. Difor føreslår vi å forlengja for desse ut året. For andre grupper er det no naturleg å venda tilbake til normalen. Viss smittesituasjonen vert endra slik at helsehjelp eller tiltak er vanskelege å delta i, må spørsmålet sjølvsagt takast opp igjen. Så vil eg be om ordet på nytt for å koma opp og fortsetja stemmeforklaringa.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2020-10-09:
Då fortset eg stemmeforklaringa til Arbeidarpartiet med forslag nr. 51: Ei rettferdig byrdefordeling mellom arbeidstakar og arbeidsgjevar i permitteringsordninga er viktig. Difor skal normalsituasjonen vera 15 dagar. Vi stemmer likevel mot dette fordi vi meiner at dette først skal drøftast med partane, i tråd med den norske modellen og i motsetnad til det høgreregjeringa gjorde i starten av krisa, og det Raudt føreslår her i dag. Forslag nr. 53 vil vi stemma mot. Vi vil ikkje forlengja det berre ut året, men har føreslått den 31. mars. Vi ønskjer også å vidareføra dagens kompensasjonsgrad. Til forslag nr. 40: Arbeidarpartiet meiner det er avgjerande at alle sektorar, inklusiv luftfarten, set i verk tiltak som reduserer klimautsleppa. Auka bruk av avansert biodrivstoff er viktig i denne samanhengen, men vi kan ikkje støtta forslaget om å setja dette som eit absolutt krav til både gamle og nye krisepakker. Til forslag nr. 61: Dette kostar 134 mill. kr ut 2020, og eg ser ikkje midlar til dette i innstillinga. Difor stemmer vi mot. Til forslag nr. 62: Vi har stått på for å ha ei statleg ordning i denne saka. Difor stemmer vi mot. Arbeidarpartiet vil òg stemma mot forslag nr. 2, frå regjeringspartia, for vi vil ha 80 pst. kompensasjonsyting, ikkje 60 pst., som er deira forslag.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-10-09:
Statsråden sa i sitt innlegg litt om kompensasjonen til reiselivet. Det spesielle i situasjonen nå, er at regjeringen har varslet en kompensasjonsordning innenfor en ramme på 1 mrd. kr, men ikke gitt noen detaljer om innretning eller avgrensning. Det foregår samtaler med partene, men det haster. Vi vet at det er ikke bare det tradisjonelle reiselivet som står i en skvis. Også messearrangører, eventbransjen og en rekke aktører har nå et stort behov for å få hjelp til å komme seg gjennom denne krisen. Regjeringen har varslet en kompensasjonsordning innenfor en ramme på 1 mrd. kr. Når kan Stortinget forvente at vi får et beslutningsgrunnlag? For det Stortinget ønsker å ta stilling til, er både innretning og nivå på denne kompensasjonsordningen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-10-09:
I innstillingen står det noe som flertallet, altså Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, har skrevet – at reiseliv er en spesielt hardt rammet næring med bakgrunn i koronautbruddet og det som skjedde 12. mars. Derfor velger flertallet å forlenge en momssats på 6 pst. ut året – en momssats som stortingsflertallet, med Senterpartiet i spissen, klarte å presse på plass i forhandlingene i vår. Jeg hadde et møte i går med Røros-hotellene, som var veldig urolig over situasjonen. De snakket om alle arbeidsplassene i sin region som er knyttet til reiseliv. Vi vet at reiselivet nasjonalt har ca. 170 000 årsverk hvis man regner med ringvirkningene, så det er en enorm næring, og de står midt i en krise. Hvorfor vil ikke regjeringen, og Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, videreføre en momssats på 6 pst. fra 1. januar, men doble avgiftsbeleggingen midt i en krise som nå pågår?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-10-09:
Det er riktig som finansminister Jan Tore Sanner sier, at Senterpartiet over tid har vært kritisk til økte momssatser, altså først fra åtte til ti og så fra ti til tolv. Vi har vært det eneste partiet som har vært imot det, og det er fordi vi mener at reiselivet har så små marginer. Det er en veldig sårbar næring og en næring som gir store ringvirkninger rundt omkring i hele Norge. I tillegg til reiseliv rammes nå selvfølgelig også transportnæringen og kulturnæringen. Alle de tre næringene står midt i en krise akkurat nå, og lønnsomheten er svært, svært dårlig. Når man snakker med aktørene, er dette en veldig ubyråkratisk og enkel ordning. Da jeg lå på hotell i natt på Røros, ble marginene til den hotelldriveren 60 kr mer fordi det var lavere moms. Så det går rett på bunnlinjen med én gang og sikrer arbeidsplasser. Vanligvis har Høyre argumentert for at skatt kan være et effektivt virkemiddel. Hvorfor er ikke det å ha lavere momssats for reiselivet et effektivt og ubyråkratisk virkemiddel ut fra Høyres ståsted, når alle som er i næringen selv, er så tydelig på at det er det mest treffsikre og beste virkemiddelet de kan ønske seg?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-10-09:
Skulle vi stemt for eller mot?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2020-10-09:
Nesten 200 000 mennesker er fortsatt ute av arbeidsmarkedet over et halvt år etter at koronapandemien kom. For Arbeiderpartiet har det vært avgjørende at tiltakene i krisepakkene har en sosial profil, at kostnadene ikke belastes fellesskapet mens gevinstene havner i private lommer. Det er viktig for å sikre tillit og bidra til at ulikhetene ikke øker enda mer enn de har gjort under Erna Solbergs regjeringer. «Erna ser deg», sto det på munnbindet statsministeren troppet opp med i Stortinget på onsdag. Jeg tipper at alle de som har delt de 30 mrd. kr i skattelette, nikker gjenkjennende til det. Det inkluderer også dem som med krisepakken i juni fikk 1,3 mrd. kr i ekstrarabatt på formuesskatten fordi de eier aksjer. Også bedriftene som slapp å betale to ukers lønn for dem som ble permittert, føler seg nok sett. Men arbeidsfolk som Solberg foreslo skulle miste nesten 40 pst. av inntekten sin over natta, ble de sett? Eller de som tjente under 150 000 kr, var lærlinger eller jobbet som frilansere og selvstendig næringsdrivende, så statsministeren dem da regjeringen i mars bestemte at landet skulle stenges ned? Arbeiderpartiet kunne ikke akseptere at regjeringen lukket øynene for folk flest, og heldigvis hadde Stortinget bedre gangsyn enn regjeringen. Resultatet ser vi i denne proposisjonen. De midlertidige inntektssikringsordningene utgjør 16,5 mrd. kr. Det er mye penger – penger som Erna ikke så at folk trengte da de ble sendt hjem i mars. Siden Erna ser deg, blir hennes regjerings nyttårshilsen til dem som nå er ledige, at man fjerner de midlertidige ordningene fra nyttår. Når det nesten er 100 pst. flere på Navs ledighetsstatistikk, ser regjeringen det som passende å øke tiltaksplassene med skarve 11 pst. Det er en urovekkende utvikling. Ledigheten biter seg fast, og antallet uføre øker med over 11 000 bare i år. Arbeiderpartiet ser at fellesskap nytter. Vi mener det er nødvendig å forlenge de midlertidige inntektsordningene også etter nyttår fordi vi ser at koronasituasjonen er krevende for folk. Vi prioriterer trygghet for jobb og trygghet i jobb. Til det trenger vi velferdsstaten, og derfor foreslår vi å utvide perioden for dem som nå kan miste dagpengene sine, til ut året. Det koster 220 mill. kr. Vi foreslår bedre sikringsordninger for dem som er selvstendig næringsdrivende og frilansere. Det koster også over 200 mill. kr. Vi legger inn mye mer penger til arbeidsmarkedstiltak, sånn at flere kan få hjelp til å komme seg tilbake i arbeid.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2020-10-09:
Som flere har vært inne på, er dette den sjuende krisepakken Stortinget behandler, etter en rekordrask behandling i finanskomiteen. Siden mars har vi vært gjennom en veldig krevende periode for hele samfunnet – både for enkeltmennesker og for bedrifter. Selv om gjeninnhentingen har gått raskere enn vi fryktet, er bildet veldig sammensatt. Enkelte bransjer har opplevd vekst, mens andre har fått økende vansker gjennom høsten. Fortsatt er usikkerheten stor. Krisen er ikke over. Ledigheten er fortsatt for høy, selv om den er kraftig redusert. Ledigheten skal ikke få bite seg fast. Derfor er det viktig at gjeldende tiltak justeres etter hvert som situasjonen og behovene endres. Det gjør vi i denne tiltakspakken. Samtidig er det nødvendig at treffsikre tiltak videreføres. Derfor er det viktig at permitteringsordningen forlenges til 52 uker, at kompensasjonsordningen for selvstendig næringsdrivende og frilansere videreføres, og at vi får en ny runde med lønnstilskudd for å ta permitterte tilbake i jobb. Det reduserer usikkerheten for mange familier og personer. De som har stått i en vanskelig situasjon i lengre tid, altså over et halvt år, får nå større trygghet ut året. For dette tærer på mange; det er det ikke vanskelig å forstå. Jeg vil også trekke fram kompensasjonsordningen for idrett, kultur og frivillighet – og potten på 120 mill. kr til næringsutvikling i distriktene. At vedlikeholdet på vei gjennom de 400 mill. kr til gryteklare fylkesveiprosjekter kom på plass, er svært godt mottatt rundt om i landet. Her løser vi åpenbare behov samtidig som vi stimulerer til aktivitet og tar ledig kapasitet i økonomien i bruk. Videreføring av den lave merverdiavgiftssatsen er også viktig for de bransjene det gjelder, reiselivet har vært nevnt, bransjene som fortsatt sliter. Fortsatt er det meste usikkert. Sannsynligheten for at vi står overfor varige endringer i økonomien og store omstillingsbehov er stor. Å skape nye jobber er derfor jobb nummer én framover. Å ha kontroll på smitten blir avgjørende, og vi får håpe og sette vår lit til at det internasjonale vaksinearbeidet, der Norge er tungt inne, lykkes og får et gjennombrudd om ikke altfor lenge. I mellomtiden må vi holde ut, vi må holde avstand, og vi må holde sammen. For sammen skal vi ta hverdagen tilbake.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-09:
Jeg tror både de som har mistet jobben, bedriftene og kommunene skal være veldig glad for at det ikke er regjeringens krisepakker som har blitt vedtatt, men at det er Stortingets påplussinger, som har gjort at det ikke har gått verre enn det har gjort. Men jeg hører statsråden nå gjenta at i vår hadde han det for travelt til å sikre at de bedriftene som får økonomisk hjelp, ikke skulle si opp folk. Samtidig har han hatt veldig god tid nå til å få på plass de virkemidlene som skulle hjelpe kultur- og eventbransjen og reiselivsbransjen, der krisen er stor, slik at folk ikke mister jobben. Men da hastet det ikke så fælt. Noe av det som er tryggheten i hverdagen når krisen rammer, er kommunene. Det er der folk får hjelp, det er det som gjør at lokalsamfunnene går rundt, men også der har regjeringen sviktet. Det er Stortinget som har plusset på de store summene til kommunesektoren. Men heller ikke i denne krisepakka har regjeringen skjønt at krisen nå er akutt i mange kommunestyrer. De sitter nå og kutter i tiltak til folk som har fått betale prisen for koronahåndteringen og smittevernberedskapen i kommunene. For det har kostet penger, og det har tatt personell, som gjør at mange ikke har fått den hjelpen de trenger. Nå trenger kommunene penger, slik at de ikke bidrar til økt arbeidsledighet, verken i egen virksomhet eller ved at de må sette alt vedlikehold, nybygg osv. på vent, for dette er en økonomisk krise som også fort kan slå inn i bygg- og anleggsbransjen. I Innlandet varsler de nå om at de vil redusere inntaket av lærlinger til neste år fordi ordrebøkene er nesten tomme. Det er alvorlige ringvirkninger som kommer hvis man ikke sørger for at det som kan stå fast i en krise, nemlig kommunesektoren og offentlig sektor, skal stå som en påle, sikre at det er trygghet og velferd i hverdagen, og at det blir ringvirkninger i privat sektor. Regjeringen har sviktet på det. De har også sviktet noen av de kommunene som har vært rammet aller hardest, og de trenger omstillingspakker nå, mye raskere og mye større enn det regjeringen bidrar til, slik at de får flere økonomiske ben å stå på. I tillegg har regjeringen foreslått en merkelig, næringsrettet ordning som kommunene skal drive med, altså økt byråkrati i kommunene, der det skal være forskjell fra kommune til kommune i hvor mye hjelp næringslivet får. Dette er et brudd på prinsippet om at kommunen skal ha ansvar for smitteverntiltakene, mens staten skal ha ansvar for de økonomiske konsekvensene. Det prinsippet bryter regjeringen, og det bidrar verken til likebehandling eller til trygghet.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-10-09:
Viktige deler av norsk økonomi og arbeidsliv står nå i en dobbelt krise, på grunn av både oljeprisfall og en pågående pandemi. Eksportrettet industri innen olje og gass, maritim sektor og fly- og bilindustri har mistet viktige deler av markedet nærmest over natta. Som representant fra Buskerud er det naturlig å vise til situasjonen for næringslivet i Kongsberg, men det gjelder flere steder. Tilbakemeldingene fra industrien selv er at nasjonale krisepakker ikke treffer de store industriaktørene godt nok, samtidig som disse industrilokomotivene er helt nødvendige for å sikre at Norge ligger i front i det grønne skiftet. Den norske modellen, trepartssamarbeidet, ga oss velferdsstaten ved å ta oss gjennom tidligere kriser og utfordringer, og trepartssamarbeidet må nå gjøre det igjen. I den forbindelse er det nå svært viktig å støtte initiativet til Kongsberg-miljøet til en industripilot for å sikre helt nødvendig overgang fra Industri 3.0 til Industri 4.0 og forhindre at viktige industribedrifter og industriarbeidsplasser forsvinner ut av landet. En slik industripilot vil ikke bare bidra til å sikre nåværende og framtidige arbeidsplasser i Kongsberg, men også nasjonalt. Det er derfor viktig at regjeringa raskt følger opp initiativet fra Kongsbergs industrimiljø, slik at verdifull tid ikke går tapt. Med en slik pilot kan ansatte stå i jobb istedenfor å bli permittert eller oppsagt, de kan bygge kompetanse for framtida og hindre at arbeidsplasser flyttes ut av landet. Kongsberg-miljøet har alle forutsetninger for å lykkes. Piloten er gryteklar. Det er allerede et tett samarbeid mellom arbeidsgiver og fagbevegelse, kommune, utdanningsinstitusjoner og Nav, men staten må med på laget. Hvor viktig Kongsberg-piloten er, understrekes ikke minst ved at Fellesforbundet og Norsk Industri i Riksmeklingsmannens protokoll fra tariffoppgjøret 2020 har en felles uttalelse der partene stiller seg bak initiativet fra Kongsberg og krever at Solberg-regjeringa svarer. Regjeringas svar så langt er 10 mill. kr på Kunnskapsdepartementets budsjett. Det er bedre enn ingenting, men det må følges av mer. Til de ti millionene har Kongsberg-miljøet skriftlig bedt alle partiene om en felles merknad om viktigheten av at industrien selv får styre bruken, slik at pengene treffer der de skal. Dessverre er det bare Arbeiderpartiet som har valgt å ta med denne merknaden i innstillingen. Jeg håper det bare er en glipp, og at statsråden kan forsikre at de ti millionene skal brukes slik industrien og partene på Kongsberg selv finner det best.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-10-09:
Norge har økonomiske problemer. Forskjellene mellom folk øker. I fjor gikk landet vårt med et underskudd på 277 000 mill. kr i handel med utlandet når vi korrigerer for olje- og gassvirksomhet. I enkelte kommuner står 40 pst. av befolkningen i arbeidsfør alder utenfor arbeidslivet. Dette var normalsituasjonen. Så har korona kommet på toppen. Varsellampene lyser nå for oss som ønsker at vi fortsatt skal være en velferdsstat med framtidstro for folk utover i hele landet vårt. I en av våre største reiselivskommuner i Norge, Trysil, står 35 pst. av befolkningen i arbeidsfør alder til vanlig utenfor arbeidslivet. Nå har den massive ledigheten kommet på toppen. I den situasjonen får vi høre fra næringsministeren og høyreregjeringen at dette er den nye normalsituasjonen, og at man skal starte med omstilling. Jeg lurer på hva regjeringen mener at næringslivet i Trysil skal omstille seg til. Det blir nok en omstilling til enda mer ledighet og utenforskap. Alternativene, på lengre sikt, ligger selvfølgelig i det å få opp mer videreforedling av skogen og mer bruk av utmarka i Trysil. Men der ser vi i forslaget til statsbudsjettet at det svikter fundamentalt. Det er 50-øringer som går til skogbasert videreforedlende industri i Norge. I en kommune med en av de største konsentrasjonene av ulv i Norge er det heller ikke helt enkelt å se for seg at man skal stable opp stor grad av utmarksbasert beitenæring på kort sikt. Vi må ta situasjonen, som mange folk og kommuner nå står i, på alvor, for den er ganske tøff. Det skjæres ned for både kommuner og fylkeskommuner, som nå over sju år har opplevd høyreregjeringens kutt og skjevfordeling. Man trenger ikke egentlig å skjønne at dette er krevende. Vi kan referere til en av hovedpersonene i Flåklypa, Reodor Felgen. Han sier det enkelt: «Nøtt’ itte å bygge bil da vettu, når’n itte eier nåla i veggen.» Slik er det med den såkalte omstillingen. Hvis folk skal ha arbeid, må vi både understøtte reiselivsbedriftene slik at de har en framtid, og i tillegg må vi kjøre på med storstilte investeringer i det å bruke skogen som råstoff, for nye industriarbeidsplasser i Norge.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2020-10-09:
Det er ulike årsaker til at bedrifter rammes av koronakrisen. Noen rammes fordi etterspørselen har forsvunnet. Andre rammes fordi internasjonale konjunkturer ødelegger etterspørselen. Noen rammes rett og slett på grunn av de reglene vi som fellesskap og regjeringen har innført. En av disse næringene er kulturlivet. Det er helt riktig, som både regjeringen og stortingsflertallet har understreket i sine krisepakker, at det ikke er noen målsetting å berge bedrifter som uansett ikke har livets rett. Vi ser nok i koronakrisen at en del av de omstillingene som uansett hadde skjedd – kanskje i løpet av en periode på fem til ti år – nå skjer mye raskere. I kulturlivet er det ikke slik. Folk er klare til å gjøre en jobb. Publikum ønsker å være publikum, og det er heller ikke internasjonale konjunkturer som påvirker. Tvert imot tyder jo alt på at vi i framtiden kommer til å bruke mer av tiden vår og pengene våre på å etterspørre de produktene og tjenestene som kulturlivet gir oss. Nå er kulturlivet i krise. Regjeringen har vært bakpå fra dag én. Ordningene har kommet på plass for sent, og de har i tillegg vært feil innrettet. Det virker som om regjeringen og Kulturdepartementet rett og slett har hatt vanskeligheter med å skjønne hvordan bedriftene i kulturlivet er organisert. I august annonserte statsråd Raja at han skulle fase ut dagens kompensasjonsordning og i stedet komme med en stimuleringsordning, men rammene for denne er ennå ikke på plass. Når kompensasjonsordningen nå trappes ned, rammer det veldig mange av dem som trenger vår hjelp. Når man f.eks. krever at arrangementer skal ha vært planlagt før 12. mars, kjenner man kulturlivet svært dårlig. Det er ikke mange som har skrevet kontrakter på det som f.eks. skjer under store juleturneer, på et så tidlig tidspunkt. Kulturlivet har i månedsvis drevet opplæring av regjeringen – om hvordan dette er en stor næring som sysselsetter mange mennesker, finnes over hele landet og bidrar til verdiskaping og aktive lokalsamfunn – men har ikke blitt lyttet til. I mars sa vi i Arbeiderpartiet at vi trenger en bred kompensasjonsordning som hjelper hele kulturlivet. Regjeringen stemte den gangen mot at kompensasjonsordningen også skulle dekke underleverandører. Det er endret, men ennå er ikke hjelpen god nok. Trondheim Lyd, f.eks., som er en nøkkelbedrift i kulturlivet hos oss, har drevet i 35 år. Nå står de rett og slett i fare for å gå over ende. Det som er problemet, er at kompetansemiljøene, disse bedriftene, ikke bare kan gjenoppstå når krisen er over, selv om det er etterspørsel etter dem, og selv om det er en framtidsnæring. Her må regjeringen stille opp på en helt annen måte for å sørge for at bedrifter skal ha livets rett i framtiden.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-10-09:
Då krisa trefte landet, vart det sagt at det var eit mål at næringslivet skulle koma seg mest mogleg uskadd gjennom krisa. Eg vil løfta fram spesielt to område der eg meiner me står i fare for at det ikkje skjer. For det fyrste: luftfarten. Den er viktig for alt næringsliv i Noreg. At folk kjem seg til og frå er veldig viktig i eit langstrakt land, men luftfarten er òg ei næring som i kraft av seg sjølv sysselset tusenvis av folk både i lufta og på bakken. No ser me at det er ting som er i ferd med å skje, og eg meiner det som skjer, ikkje er godt nytt. For det fyrste ønskjer ein aktør med tung statleg hjelp å koma seg inn i denne marknaden. Det kan ein berre registrera, men òg flyselskapet Wizz Air har no kasta auga sine på den norske marknaden. Dette er sjølvsagt ei billegbedrift i Europa som har masse ledige fly, inga fagforeiningar, som treng ein marknad i den tida dei er inne i, og som ser sitt snitt no når den norske luftfarten ligg nede, til å koma inn i ein av de få delvis fungerande luftfartsmarknadane i Europa. Der synest eg regjeringa har vore for passiv. Eg registrerer at Erna Solberg sin kommentar den dagen alt dette skjedde, var å fokusera på auka konkurranse på det norske flynettet. Eg synest det er heilt feil tilnærming. Wizz Air vil aldri fly Kristiansund–Oslo. Dei vil for så vidt aldri fly Kristiansand–Oslo heller. Me vil ikkje få eit ordentleg flytilbod etter krisa viss me no lar alle slags billegselskap koma inn i Noreg, grunnleggjande i strid med det som er den norske arbeidskrafts- og arbeidslivsmodellen, nemleg at folk har rett til å organisera seg, og at arbeid i Noreg i størst mogleg grad skal skje med norsk arbeidskraft og med norske lønns- og arbeidsvilkår. Det regjeringa møter luftfarten med, er ein vegg av avgifter. Ein kan nemna flypassasjeravgift, auka CO 2 -avgift og at reiselivsmomsen vert heva. Det er regjeringa sitt svar. Ei anna næring som står i fare for varig skade, er reiseoperatørane. Her har Stortinget fatta eit vedtak om at dei skal få dekka 80 pst. av sine tap i ein gitt tidsperiode, i form av tilskot. No kjem regjeringa og nappar tilbake dei pengane, brukar dei til andre føremål og seier at 40 pst. får halda. Dette handlar om kven som i framtida skal organisera reiser inn til Noreg. Ønskjer me at det skal vera eit mangfald av bedrifter rundt om i heile landet, eller ønskjer me å overlata òg den marknaden til store internasjonale aktørar? Dei står klare, og me må ha ein politikk sånn at dei ikkje vinn fram, sånn at me kjem gjennom denne krisa med flest mogleg bedrifter intakte.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2020-10-09:
«Drømmen leve, det skal bli en blåe dag». Det kunne vært slagordet til Høyre, men det er sangen til vår alles kjære Viking – ikke sant, statsråd – regjerende norgesmester i fotball, som var blant mange klubber som denne uken fikk en avgjørende støtte til å holde seg videre på banen. Også Stavanger Svømmeklubb, som jeg besøkte forleden, kan nå puste mer med magen. De falt tidligere utenfor, men i den nye idrettspakken kom de med. Dette viser at regjeringen og Stortinget lytter og justerer tiltakene slik at de treffer stadig bedre. Det viser også krisepakken vi nå har til behandling. Etter en krevende vår går mer i riktig retning nå. Fra juni og ut august gikk antallet permitterte ned med 120 000 mennesker, og det må fortsette. Derfor forlenges lønnsstøtten nå ut året, slik at flere bedrifter får drahjelpen som gjør at de kan ta flere inn i jobb. Men selv om det går bedre for mange og samfunnet er noe mer åpnet opp, er det mange næringer som ennå sliter, som begrenses av strenge, men nødvendige smitteverntiltak. Krisen er ikke over. Reiseliv er en av de næringene som har størst utfordringer. Wenche og GuideCompaniet i Stavanger sentrum holder vanligvis 140 guider i sving. De har omstilt seg og tenkt å holde folk i jobb, men uten turister er det ikke så lett. For Wenche og andre i reiselivet er det derfor bra at regjeringen forlenger lavere moms og omstillingsordningen, men spesielt viktig er det at vi lager en målrettet ordning nettopp for reiseliv. Arrangørene som samler de største folkemengdene, som messer og matfestivaler, er særlig hardt rammet. Det er arrangementer som skaper store ringvirkninger for samfunnet. I høst reddet vi, på tross av MDGs innbitte motstand, ONS – verdens andre største offshore energimesse i energihovedstaden. Det er bra, for de bygger seg nå opp til å bli en av de største i verden på fornybar energi til havs. Nå får også andre åpne publikumsarrangementer drahjelp. I den anledning vil jeg anbefale alle representantene å besøke Gladmat, Nordens største matfestival. «Alt blir bra.»
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-06-19:
På vegne av representantene Jorunn Gleditsch Lossius, Geir Sigbjørn Toskedal, Steinar Reiten, Torill Selsvold Nyborg og meg selv har jeg gleden av å fremme et forslag til endring i § 93 i Grunnloven om vern av liv fra unnfangelse til naturlig død.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-06-19:
Det er helt klart at både reiselivsnæringen og også andre næringer fortsatt sliter. Det ser vi. Heldigvis ser vi også at en del av hjulene begynner å komme i gang igjen. Flere kommer heldigvis tilbake i jobb, permitterte kan komme tilbake til jobben, og det blir færre oppsigelser og permitterte totalt sett. Det jeg tror er viktig nå, er at vi følger utviklingen nøye. Vi skal ikke være skråsikre i dag om hvilke tiltak som er de riktige og mest målrettede utover høsten og vinteren. Vi må lytte til næringen, og reiselivsnæringen er en viktig næring. Samtidig har vi erfaringer fra finanskrisen i 2009, hvor en utvidet permitteringsordningen til 52 uker, og hvor en også hadde noen negative erfaringer ved at dette ble en inneklemt posisjon. Jeg tror vi må være åpne for å kunne vurdere den typen tiltak uten å konkludere i dag.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-06-19:
Vi vil følge reiselivsnæringen veldig nøye, sammen med andre næringer som kan oppleve store problemer også videre utover. Samtidig ser vi at en del hjul begynner å komme i gang. Vi har ikke full oversikt. Jeg tror det er klokt at vi nå både lytter til næringen og vurderer de tiltakene som kan være mest mulig treffsikre. Å konkludere i dag, før vi har sett litt mer av utviklingen, tror jeg er litt for tidlig. Som sagt hadde vi noen erfaringer under finanskrisen i 2009, som representanten Myrseth sikkert husker, hvor en valgte å utvide permitteringsordningene. Erfaringene var ikke bare gode. Det var mennesker som faktisk ble stående utenfor arbeidslivet, som kunne ha kommet i jobb. Det er også erfaringer vi skal ta med oss når vi vurderer tiltakene framover.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-06-19:
Jeg tror det er mange tiltak som er viktige for å holde også denne næringen i gang. Jeg tror også vi vil se at dette med at nordmenn velger Norge som feriemål, kan gi noen positive effekter som vi ikke helt ser konsekvensene av i dag. Vi er klar over at det for en del næringer også har vært vanskelig at nedstengningen har skapt en uforutsigbar situasjon ved at utlendinger avbestiller sent, osv. Men nå synes jeg vi først og fremst skal lytte, vi skal se hvordan disse tingene utvikler seg, og vi må være forberedt på å kunne sette i verk nye tiltak hvis vi ser at dette går en vei vi ikke er tjent med, og som kan bety en for stor belastning for en sektor, som f.eks. reiselivsnæringen, som her trekkes fram.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-06-19:
Jeg kjenner veldig godt både bakgrunnen og begrunnelsen for etableringen av barnepalliasjonssenteret i Kristiansand. Her ligger det veldig mye erfaring – erfaring som er kommet gjennom opplevelser med egne barn og nær familie, og som jeg tror vil kunne bety veldig mye for å bygge opp kompetanse vi trenger på dette området, for vi har ikke den typen sentre ellers i Norge. Dette betyr selvfølgelig ikke at vi ikke skal styrke helseforetakene med regionale barnepalliasjonsteam. Dette er en høyst prioritert oppgave for regjeringen, og vi ønsker å styrke helseforetakene over det ganske land. Når en velger å bruke 30 mill. kr til dette, skal det ikke gå utover satsingen ellers i helseforetakene. Dette kommer i tillegg. I tillegg har vi en søkbar post på samme beløp, som det også går an å bruke til samme formål, og som jeg tror vi skal få mye god erfaring og kunnskap på bakgrunn av.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
På vegne av stortingsrepresentanten Terje Halleland og meg selv har jeg den glede å fremme et grunnlovsforslag om opphevelse av § 117, om opphevelse av odels- og åsetesretten.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Jeg har gleden av å legge fram fire grunnlovsforslag. Det første er basert på Valglovutvalgets forslag til endringer i valgloven. Det er en tverrpolitisk gruppe av medlemmer i kontroll- og konstitusjonskomiteen som har funnet det riktig å fremme alle de forslagene, slik at det skal ligge til rette for en åpen debatt i neste storting. Det sier seg selv at en ikke kan være enig i alle forslagene, men det gir et grunnlag for behandling i neste storting. Grunnlovsforslaget fremmes av representanten Eva Kristin Hansen, Magne Rommetveit, Svein Harberg, Bente Stein Mathisen, Solveig Horne, Terje Breivik, Ulf Leirstein og meg selv. Så er det tre forslag som er diskutert i denne perioden, der det har vært bred enighet om intensjonen, men ikke enighet om formuleringer. Vi har da prøvd å gjøre en jobb for å sy sammen et grunnlag for det til diskusjon i neste periode. Det første forslaget handler om samene som urfolk i Grunnloven § 108, der det fremmes et grunnlovsforslag av Eva Kristin Hansen, Magne Rommetveit, Svein Harberg, Hans Fredrik Grøvan, Freddy André Øvstegård, Terje Breivik, Nils T. Bjørke, Une Bastholm, Bjørnar Moxnes og meg selv. Så gjelder det en endring i Grunnloven § 112 a om frittlevende marine ressurser. Der fremmes det et grunnlovsforslag fra representantene Eva Kristin Hansen, Magne Rommetveit, Svein Harberg, Bente Stein Mathisen, Nils T. Bjørke, Terje Breivik og meg selv. Så er det endelig et forslag om grunnlovfesting av allemannsretten som fremmes av representantene Svein Harberg, Magne Rommetveit, Eva Kristin Hansen, Bente Stein Mathisen, Freddy André Øvstegård, Karin Andersen, Terje Breivik, Une Bastholm, Bjørnar Moxnes og meg selv.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
På vegne av representantene Karin Andersen, Kari Elisabeth Kaski, Petter Eide, Solveig Schytz, Terje Breivik, Une Bastholm, Bjørnar Moxnes og meg selv vil jeg framsette et grunnlovsforslag om å grunnlovfeste retten til asyl.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
I 1989 hørte jeg for første gang om en teknologi som skulle fange og lagre CO 2 . Den gang ble bygging av et forurensende gasskraftverk på kysten av Møre og Romsdal diskutert. En forsker ved SINTEF i Trondheim mente dette var mulig å gjøre uten utslipp. Nå ble dette gasskraftverket heldigvis aldri noe av, men forhåpentligvis er vi nærmere realiseringen av CO 2 -fangst og -lagring enn noen gang. Stortinget ble tidligere i år enige om å ha tatt en investeringsbeslutning for de to karbonfangstanleggene, i Oslo og Brevik, i forbindelse med statsbudsjettet for neste år. Det er en viktig milepæl, men vi må sørge for å holde tempoet oppe. I den siste tiden har det vært reist tvil om regjeringens vilje å til å satse på begge karbonfangstanleggene. De som står bak, har blitt bedt om å søke midler fra EU. Spørsmålet som melder seg, er om dette er gjort for å trenere satsingen. Utbyggerne sier at dette kan forsinke prosjektene med flere år. Derfor foreslår SV i dag at det bevilges 400 mill. kr, slik at avfallsanlegget i Oslo og sementprodusentene i Brevik kan gå i gang med detaljplanleggingen av anleggene. I dag legger også SV fram forslag om et eget hydrogenfond på 1 mrd. kr, et fond som skal sikre produksjon, distribusjon og bruk av hydrogen i Norge. Norge har unike muligheter til å utvikle grønn og utslippsfri hydrogen. Hydrogenstrategien som regjeringen lanserte for litt siden, var et mageplask. Det finnes ikke én krone der, ikke et eneste forpliktende tiltak som setter fart i hydrogensatsingen. SVs fond vil gi muligheten til å starte opp produksjon av hydrogen i Glomfjord. Dette hydrogenet kan så brukes av ferjene som går over Vestfjorden fra Bodø til Lofoten, og det kan brukes til å få nullutslipp på Nordlandsbanen. Vi står foran en mulig grønn industriell omlegging, en grønn ny deal, som vil kutte utslipp, skape arbeidsplasser og sikre en rettferdig fordeling.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
Halvparten av vårt energiforbruk er fossilt. Vi trenger mer fornybar energi for å løse klimakrisen, men vi må sørge for at utbyggingen ikke skader verdifull natur. Tap av natur er en like alvorlig trussel mot klodens framtid som klimakrisen. Den siste tiden har vi sett store konflikter rundt vindkraftutbygging. Vi må lytte til de protestene som har kommet, for sammen å kunne gå videre og bekjempe både tapet av natur og den akselererende klimakrisen. Ved større utbygginger i naturen skal det gjennomføres utredninger om naturverdiene i området. Det har dessverre flere ganger vist seg at dette ikke har vært gjort grundig nok av kraftutbyggere. Et eksempel er striden om utbygging av Øystesevassdraget i Hordaland. En av hovedårsakene til at Øystesevassdraget til slutt ble vernet, var at naturvernorganisasjonene gjennomførte egne biologiske undersøkelser som avdekket flere truede arter og viktige naturtyper av høy verdi enn det utbyggernes utredninger viste. Vi må ta lokalmiljøenes protester mot vindkraft på alvor. Derfor er det nødvendig at regjeringen går gjennom konsesjonene på vindkraftområdet som er gitt. Der konsesjon er gitt på mangelfullt eller feil grunnlag, må utbyggingen stanses, som i saken om utbyggingen av vindkraftverket på Andmyran i Nordland, hvor olje- og energiministeren stoppet utbyggingen på grunn av økt kunnskap om verdien av myr. Så har vi registrert at noen mener det skaper usikkerhet når vi fremmer forslag om en timeout for å sikre oss mot irreversible inngrep som kan vise seg å være vedtatt på uriktig eller mangelfullt grunnlag. Men da må jeg minne om energiloven § 10-3. Der åpnes det for at man kan trekke konsesjoner som er gitt på grunnlag av uriktige eller ufullstendige opplysninger om forhold av vesentlig betydning. Vi kommer i dag til stemme subsidiært for flertallsforslagene. Regjeringen må nå gå i gang og sjekke alle konsesjoner for vindkraft som er gitt, som f.eks. Haramsøya. Dette er viktige krav som flere organisasjoner har krevd, deriblant Naturvernforbundet. Jeg er glad for at det nå får sterk støtte i Stortinget, selv om vårt forslag kunne ha gjort dette enda bedre og enda sterkere. Jeg tar med det opp de forslag som SV har fremmet i denne saken.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
Jeg har en stor glede av å sette fram tre grunnlovsforslag. Det første er på vegne av representantene Mona Fagerås, Lars Haltbrekken, Kari Elisabeth Kaski, Solfrid Lerbrekk og meg selv om innføring av 16-års stemmerett. Det andre er et forslag på vegne av stortingsrepresentanten Audun Lysbakken og meg selv om å endre § 68 i Grunnloven om at Stortinget trer sammen tidligere. Det siste er et forslag på vegne av Karin Andersen, Nicholas Wilkinson, Audun Lysbakken og meg selv om en ny § 107 om retten til bolig.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
Under denne krisen har vi sett noe av det aller beste med landet vårt: evnen til å komme sammen og løfte i fellesskap. Men vi har dessverre også sett at noen har blitt særlig rammet, uten at regjeringen har evnet å fange dem opp. Dugnaden har ikke vært for alle. Dette gjelder mange på de feltene jeg jobber med, bedrifter og arbeidere i kulturlivet, ikke minst utsatte barn og familier, barn og kvinner som har måttet tilbringe mer tid i hjemmet med voldsutøver, uten at regjeringen har rustet opp verken barnevernet, politiets arbeid mot vold i nære relasjoner eller krisesentrene, eller barn med store omsorgsbehov som har mistet sine tilbud uten at regjeringen har gitt kommunene de ressursene de trenger til å følge opp. Det foreslår SV å gjøre noe med i dag. Vi vil at krisesentrene skal defineres som en samfunnskritisk funksjon, og vil gi ekstra midler. Det gjør inntrykk å snakke med folk i kulturlivet som fortsatt står på bar bakke. Jeg var på min første konsert etter at koronaen kom, i går. Det var veldig godt, men med et publikum på maks. 200 og en meters avstand må ingen tro at krisen i kulturlivet er over. Tapene fra den siste perioden er så store, og det er sannsynlig at smitteverntiltakene vil fortsette å gjøre det umulig for kulturlivet å drive som normalt i lang tid framover. Derfor er det alvorlig at regjeringen og kulturministeren systematisk har levert for lite og for seint, til og med i dag. Selv om folk i kulturlivet har ropt i månedsvis på nødvendige endringer, justeringer og styrkinger av kompensasjonsordningen for kultur, selv om SV har foreslått endringene gjentatte ganger, fortsetter regjeringen å bomme på mål. I dag utvides kompensasjonsordningen for kultur til også å gjelde sceneteknikerne. Det er bra, det skulle bare mangle. Men likevel, siden forslaget og regjeringen kun nevner denne gruppa, står fortsatt alle de andre uten kompensasjon for det tapte, som artistene, bare for å nevne en gruppe som ikke får kompensasjon. Men trenger jo musikk for å ha en konsert. SV foreslår derfor å øke ordningene til kulturlivet med en halv milliard og slår fast at kompensasjonen skal gjelde hele verdikjeden, også musikerne. Men vi må tenke framover. Krisen vil forbli i et delvis lukket kulturliv i lang tid. Nye smittebølger kan komme. Derfor trenger vi en kulturberedskapsplan framover, en verktøykasse med virkemidler som vi kan sette inn hvis det kreves, som vil gi forutsigbarhet for små og store aktører i kulturlivet. Det er det lederskapet kulturlivet trenger nå, som så sårt har manglet fra denne regjeringen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
På vegne av representantene Sylvi Listhaug, Morten Stordalen, Tor André Johansen, Erlend Wiborg og meg selv har jeg gleden av å framsette et vanlig, representantforslag, men et viktig representantforslag, om forenkling for bobiler i Norge.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
Jeg har den glede å fremme et forslag på vegne av Karin Andersen, Lars Haltbrekken og meg selv om vaksinasjonsprogram for voksne og risikogrupper for å minimere smitte og styrke folkehelsen.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
Vi vet at mange familier med syke barn ikke får hjelpen de trenger. Kristelig Folkeparti vil bruke penger til ett hospice ett sted lengst sør i Norge. SV foreslår – sammen med Løvemammaene, som kjemper for sine syke barn – å bruke disse pengene til å etablere barnepalliasjonsteam i hele landet for å sikre at alvorlig syke barn og familiene deres får mer tid sammen. Hvorfor vil ikke Kristelig Folkeparti jobbe for og støtte SVs og Løvemammaenes forslag om å få 30 mill. kr til barnepalliasjonsteam i hele landet?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
I mars og april ble det gjennomført 24 300 færre operasjoner og 294 000 færre dagbehandlinger på sykehus enn året før. Legeforeningen har sagt at de frykter en uhåndterlig situasjon. En stor studie sier at det vil ta mange år å håndtere etterslepet i helsevesenet. Helsesykepleierne er fortsatt omdisponert for å teste – til tross for at Helsedirektoratet klart har anbefalt at skolehelsetjenesten bør komme tilbake i normal drift. Helsevesenet er ikke tilbake i normal drift. Det er på tide å heve blikket. Da vi i mars måtte stenge ned, viste det seg at vi hadde store hull i beredskapsplanene våre. Da måtte vi finne umiddelbare løsninger. Nå er det på tide å gå over fra umiddelbar håndtering til langsiktig planlegging. Hvordan skal vi ivareta bestemor best dersom vi innfører strenge tiltak igjen? Hvilke planer ligger for å sikre fødeavdelinger i hele landet hvis helsepersonell settes i karantene? På hvilken måte skal vi kompensere ansatte som har jobbet dag og natt? Hva skal vi gjøre for at de vil jobbe på sykehusene også etter sommeren? Ikke minst: Hvilke planer finnes for behandling av alle som trenger det, men som ikke har fått det? Det gjelder rus og psykiatri barn i skoler som trenger helsesykepleiere rehabilitering etter slag mange andre som ikke har fått det de trenger Vi må heve blikket. Vi burde aldri ha hatt disse hullene i beredskapsplanene våre før pandemien traff Norge. Jeg håper at alle partiene vil stemme for forslagene fra SV, som har en langsiktig plan med StatMed, beredskapslager for medisin, flere folk på jobb i helsevesenet med hele, faste stillinger og vaksineringsprogram for voksne.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
Jeg er bekymret over at Fremskrittspartiet og regjeringen foreslår å kutte ressurser til vaksiner og Senter for cyber- og informasjonssikkerhet. SV foreslår å fjerne kuttene. I dag har jeg fremmet et forslag om vaksineringsprogram for voksne. Folk bor tettere og tettere, og vi reiser langt av gårde til andre land – utenom under koronapandemien. Vi trenger ikke å kutte vaksineressurser. Vi trenger et vaksineringsprogram for voksne for å bedre folkehelsen og minimere smitten. SV vil at alle skal få god helsehjelp, i hele landet. Vi vet at mange familier med syke barn ikke får hjelpen de trenger. Vi må lytte til Løvemammaene, som kjemper for sine syke barn. De sier at tilbudet ikke er bra i dag. Regjeringen og Fremskrittspartiet vil bruke penger til et hospice ett sted, lengst sør i Norge. Mange av disse alvorlig syke barna kan ikke reise langt av gårde. Hvorfor må et sykt barn og hele familien reise fra Tromsø til Kristiansand for å få hjelp? SV foreslår å bruke disse pengene til å etablere barnepalliasjonsteam i hele landet for å sikre at alvorlig syke barn og deres familier får mer tid sammen hjemme. Vi vil flytte pengene fra én bygning til at alle familier med syke barn kan få bedre hjelp i hele landet vårt.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-06-19:
På vegne av representantene Kjersti Toppe, Per Olaf Lundteigen og meg selv vil jeg sette fram forslag om en ny politikk for finansiering og dimensjonering av offentlige sykehus.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-06-19:
Rødt legger fram et forslag om å gjeninnføre ferietillegget til dagpengene og et forslag om å sikre en rettferdig fordeling av goder og byrder som følger av koronapandemien.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-06-19:
Rødt ønsker å investere deler av oljefondet vårt i framtidig verdiskaping i Norge – ikke bare kjøpe aksjer i Facebook og Google, ikke bare kjøpe handlegater i London, men også investere noe av pengene i framtidig verdiskaping i Norge, som sårt trengs. Vi skal bli en mindre olje- og gassavhengig nasjon etter hvert framover, også for å bekjempe klimakrise. Da trenger vi nye bein å stå på. Da må industrien utvikles, og da trengs det også kapital, langsiktig kapital, tilgjengelig for å utvikle nye næringer som er bærekraftige også i et klimaperspektiv. Det er bakgrunnen for vårt forslag. Så er altså Rødts pengebruk sånn ca. på 4,6 pst. av oljefondet, mens regjeringens er på 4,2 pst., så det er ikke en veldig forskjell akkurat der. Men når det gjelder de langsiktige visjonene, er Rødts opplegg naturligvis langt mer ambisiøst enn regjeringens, som primært vil gi en rentenistnasjon. Vi ønsker tvert imot å bygge en industrinasjon for framtiden.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-06-19:
Da er snart debatten slutt. Flere har brukt innleggene til å ønske god sommer. Det er velfortjent etter en lang og intens sesjon for de fleste av oss. Men mens Stortinget nå snart tar sommerferie, og vi har trygghet for både hjem og inntekt, møter ganske mange sommeren med stor usikkerhet og uten pengene de har rett på. Sammen med RNB og regjeringens tiltakspakke debatterer vi i dag også Rødts forslag om forskudd til arbeidsløse som ikke har fått pengene som de faktisk har rett på. Jeg har via via fått høre at ledelsen i Nav har fått med seg forslaget, og at de holder enda mer trykk på å få ut penger, og det er veldig bra. Jeg vil også takke alle som jobber i Nav for innsatsen de har gjort de siste månedene, som har vært helt ekstraordinær. Det er også bra at et samlet storting står bak kritikken om at regjeringen har vært for treg: «Det er ikke akseptabelt at mange tusen går sommeren i møte uten å ha den inntekten de har krav på.» Regjeringen sa jo at lønnskompensasjon for permitterte ville komme i løpet av første halvdel av juni. 15. juni hadde under halvparten av de permitterte fått utbetalt penger, og Nav kommer seg ikke gjennom bunkene av dagpengesøknader før lang ut i juli. Da høyreregjeringen la fram sin første krisepakke, ville de også frata de permitterte ti dager med full inntekt. De advarte mot kompensasjonen, og før én krone var utbetalt, foreslo de også å avvikle ordningen. Så hele veien har regjeringen åpenbart ønsket å kutte for de arbeidsløse, men heldigvis har Stortinget forbedret ordningene helt til i dag. Dessverre stiller alle partiene, unntatt Rødt og Miljøpartiet De Grønne, i innstillingen seg bak høyreregjeringens advarsel om at en hasteløsning for de arbeidsløse ikke er bærekraftig. Men SV støtter forslaget vårt, og Arbeiderpartiet har heldigvis snudd og går nå inn for en haste- og forskuddsordning. Hans Andreas Limi sa til TV2 på mandag at Fremskrittspartiet så på Rødts forslag med positive øyne og er åpne for å finne en eller annen løsning. Senterpartiet gikk også inn for hasteutbetalinger. Løsningen på dette er enkel: La handling følge ord, så kan stortingsflertallet i dag gjøre et vedtak som sikrer at alle kommer seg gjennom sommeren uten å ha null kroner på konto. Er ikke pengene utbetalt i juni, ber et samlet storting regjeringen om å vurdere tiltak for å sikre at folk raskt får pengene de har krav på. Den vurderingen bør være enkel. Folk må få pengene sine! Til slutt en enkel stemmeforklaring: Rødt vil stemme for alle forslag som bidrar til å løse krisen på en mer rettferdig og kortreist måte, og vil stemme mot resten.