trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Jeg registrerer at statsråden kjørte et av sine yndlingsnummer, nemlig å repetere politiske resultater fra forrige periode. La oss da minne hverandre om at i forrige periode var resultatene for Senterpartiet på samferdselssektoren null - null, null, null. Så registrerer vi gode innlegg fra to representanter fra Kristelig Folkeparti, men vi registrerer også i Fremskrittspartiet at de ikke stemmer for vårt forslag. Med spesiell adresse til den ene av de to representantene fra Kristelig Folkeparti, nemlig representanten Jan Sahl, registrerer vi med interesse at han brukte en del av sitt innlegg til å snakke om nye finansieringsmetoder. Da må jeg si at også i vårt parti, Fremskrittspartiet, gleder vi oss over omvendte sjeler. Fremskrittspartiet har nemlig nå i en periode vært ganske iherdig med å fremme forslag om nettopp nye finansieringsverktøy. Vi har fremmet tre representantforslag, bl.a. Dokument nr. 8:22 for 2007-2008, som gjelder veisektoren. Så vidt jeg husker, hadde representanten Sahl innlegg, men han stemte mot å gjøre Vegvesenet om til et statsaksjeselskap, som kan ta opp lån for å drive utbygging med avklart finansiering og forutsigbar finansiering. Vi har fremmet forslag om det samme på jernbanesektoren, Dokument nr. 8:27 for 2007-2008. Representanten Jan Sahl hadde ordet og var svært imot en slik løsning for Jernbaneverket, og han stemte imot vårt forslag om å omgjøre Jernbaneverket til et statlig selskap som kan ta opp lån for å drive kontinuerlig utbygging med avklart og forutsigbar finansiering. Det siste av de tre var tilsvarende for Kystverket, Dokument nr. 8:79. Det var for vel en uke siden. Da hadde representanten Jan Sahl ikke ordet, men han stemte imot. Det var med interesse vi merket oss oppslaget i en herværende avis, Aftenposten, dagen etterpå, hvor den samme representanten begeistret gjorde rede for Kristelig Folkepartis nyvunne standpunkt, nyfrelste standpunkt, med nettopp de løsninger i de tre nevnte forslagene som representanten så tydelig har avvist. Men vi i Fremskrittspartiet fortsetter med å komme med gode innspill og gode forslag knyttet til forutsigbar, avklart og langsiktig finansiering for å bygge både veier og jernbane, og også skipsleden, ut raskere. Vi føler oss noe tryggere nå på at representanter fra Kristelig Folkeparti også vil gi oss sin støtte. Vi gleder oss over de omvendte sjeler.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Dette er en kjempeviktig debatt. Den handler om personvernet til den enkelte. Den handler om hvilke inngrep det offentlige kan gjøre, og hvilke inngrep man vil gjøre overfor den enkeltes personvern. Så jeg synes det hadde vært bra om vi hadde fått en skikkelig lang, ordentlig, god og grundig debatt om dette. Det er nettopp det man nå ønsker med forslaget fra Fremskrittspartiet. Så har jeg lyst til å si at jeg opplever det slik at alle i salen er enige. Alle her er faktisk enige om at dette er en viktig sak. Dette er noe man ønsker å se på, og dette er noe man vil vurdere. Alle er egentlig enig i Fremskrittspartiets forslag, men de kan bare ikke stemme for forslaget i dag. Vi skal komme tilbake, vi skal vurdere alle tingene, men vi kan altså ikke støtte opp om forslaget. I forrige sak hadde vi en statsråd som sa at det var nok av planer, han ønsket handling. Det er nettopp det Fremskrittspartiet ønsker med å få denne saken behandlet i Stortinget i dag. Vi hadde håpet at vi hadde fått flertall. Vi ønsker handling. Datalagringsdirektivet ligger der. Vi vet hva som ligger i forslaget til datalagringsdirektivet. Men da er det jo viktig at vi - hvis man mener noe annet enn det som ligger i direktivet - kommer tidlig på banen, er proaktive og tar de utfordringene som ligger i forslaget til datalagringsdirektivet. Jeg lurer egentlig litt på hva det er Høyre er så veldig redd for? Representanten Helleland var veldig enig i det som står i forslaget. Han var enig i mye av det som står i mindretallsforslaget, men han kunne altså ikke støtte forslaget. Er det fordi man er litt redd for hva konsekvensen er i forhold til EU? Er det det som er bekymringen? Eller hva er det egentlig som er Høyres bekymring, og som gjør at de ikke kan støtte opp om Fremskrittspartiets forslag? Det er jo ikke slik at dette forslaget er problematisk i det hele tatt. Dette forslaget er jo slik at dersom man skulle vedta endringer som påvirker personvernet, ønsker man å få en sak om det tilbake til Stortinget. Det er det som ligger i punkt II i forslaget. Før Personvernkommisjonens rapport kommer og har vært behandlet i Stortinget, ber man om at det blir framlagt en egen sak dersom deler av EUs datalagringsdirektiv skal implementeres. Men jeg har lyst til å være positiv. Jeg synes det stort sett er bare positive signaler som kommer. Men det er også litt synd at selv om man er helt enige, kan man ikke støtte opp om og stemme for det gode forslaget som ligger der, som vil være i tråd med intensjonene og det som alle har sagt fra denne talerstol i denne saken.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Jeg registrerer at statsråden mener at man ikke kan stole på en senterpartileder med mindre Senterpartiet får 50 pst. av stemmene. Jeg synes det er litt interessant, fordi partilederen i Arbeiderpartiet, statsministeren, også var i Østfold med nesten det samme oppslaget som statsråden. Statsministeren sa det var viktig å ha skikkelig framdrift, og at det var kontinuitet i prosjektene. Jeg tror vel ikke at de som har vært opptatt av å gjøre noe med E18 gjennom Østfold, har opplevd at det har vært forutsigbarhet. Statsråden var veldig opptatt av forutsigbarhet og rammebetingelser, at det måtte være forutsigbarhet der. Jeg er ikke sikker på om man føler at alt har vært forutsigbart, og at det har vært kontinuitet. På grunn av kriser som har oppstått, har man klart å finne og skrape sammen noen ekstra penger, men det er nå tre parseller til ca. 1,2 milliarder kr som gjenstår. Er det da slik at det ikke holder med en statsminister og partileder for det største partiet i regjering, og en statsråd fra det samme partiet som partileder Haga som samferdselsminister, for å klare å oppfylle valgløftene fra de to partiene?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Fra Kristelig Folkepartis side har vi flere ganger fra denne talerstolen gitt ros til samferdselsministeren for å være offensiv og for å legge sin ære i å oppfylle de løftene som er gitt om bevilgninger i Nasjonal transportplan. Det ser det ut som ministeren kanskje kan komme i mål med. Så ser vi allikevel at av ulike årsaker må prosjekter stanses, man må ha nye kostnadsvurderinger, og man må ta ned maskiner og senere starte på nytt igjen. Et slikt prosjekt har vi i Finnmark, der man nå må stanse opp fordi man ikke har penger til å gå videre. Jeg skjønner at ministeren vil komme tilbake til dette i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan, men jeg vil likevel spørre: Ser samferdselsministeren behovet for å prøve ut noen nye finansieringsformer for å unngå en fordyrende stans hvis det ikke er nødvendig?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Når man har en dårlig sak, heter det at det beste forsvar er å gå til angrep - på spørsmålsstilleren. Det var sånn jeg opplevde det i mitt replikkordskifte med ministeren. Jeg stilte et spørsmål til ministeren, fikk ikke svar, men derimot et angrep som overhodet ikke er i nærheten av sannheten. Jeg gjentar nå først spørsmålet mitt, nemlig om ikke samferdselsministeren ser et behov for å se på en del nye finansieringsformer i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan. Det var spørsmålet mitt, og det ønsker jeg svar på. Så påstår ministeren at Kristelig Folkeparti i det siste budsjettet kuttet betydelige beløp. Det er ikke i nærheten av sannheten. Vi gjorde noen omprioriteringer innenfor samferdselsbudsjettet. Vi flyttet noen midler til rassikring. Vi flyttet noen midler til midtdelere. Vi flyttet noen midler til belønningsordninger for å sette et Kristelig Folkeparti-preg på budsjettet. Vi tok ikke vekk en eneste krone. Tvert imot la vi inn noen friske midler fra andre budsjettkapitler, ikke fra samferdselskapitlet. Så jeg vil be om at ministeren tar tilbake uttalelsene om at Kristelig Folkeparti kuttet i budsjettet. Vi har levert nøyaktig de samme kronene som denne regjeringen har levert, og vi har ved flere anledninger skrytt av at ministeren og Regjeringen har klart å oppfylle NTP. Vi vil ha oss frabedt å bli beskyldt for noe som ikke er tilfellet.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Jeg skal ikke forlenge debatten mye. Jeg vil bare si at jeg står fast på at det var omprioriteringer vi gjorde innenfor samferdselsbudsjettet, ikke kutt. Så vil jeg si til Fremskrittspartiet at Kristelig Folkeparti ikke har problemer med omvendte sjeler, tvert imot. Det tar vi som en hedersbetegnelse. Jeg vil bare si til Fremskrittspartiet at vi har hatt en lang prosess i partiet i forbindelse med programbehandling. Vi er faktisk avhengige av å få dette konfirmert i våre programmer. I tillegg kjører vi en prosess fram mot Nasjonal transportplan. For øvrig, når det gjelder hvordan vi har stemt med hensyn til Fremskrittspartiets forslag, vil jeg si at det er en vesensforskjell på det vi har foreslått, og det Fremskrittspartiet foreslår. Fremskrittspartiet sier hele tiden: kun med statlig finansiering. Omtrent sånn sier Fremskrittspartiet det ved ethvert forslag. Men vi har sagt: statlig finansiering, lånefinansiering, kombinert med ekstern finansiering. Det er hovedårsaken til at vi ikke har kunnet stemme for Fremskrittspartiets forslag.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Jeg registrerer at samferdselsministeren ser det som naturlig at de resterende parsellene skal vurderes i forbindelse med Nasjonal transportplan, som det også heter i innstillingen. Det slutter altså samferdselsministeren seg til. Før valget i 2005 var det sterk fokusering spesielt i Indre Østfold og i media på om ikke denne veien faktisk burde bli ferdigstilt i denne perioden vi nå er inne i. I 2005 skrev statsrådens partileder, Åslaug Haga, sammen med førstekandidaten fra Østfold Senterparti en garanti i lokalavisen om at hvis Senterpartiet fikk makt, skulle Senterpartiet sørge for at hele veistrekningen var ferdigstilt i inneværende periode. Mener ministeren at man har oppfylt de valgløftene som Senterpartiet faktisk har gitt befolkningen i Indre Østfold, og er hun komfortabel med det resultatet vi har så langt, som altså er mangel på resultater?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Jeg skulle gjerne ta en debatt om hva som er freidig, men jeg tror innbyggerne og næringslivet i indre og store deler av Østfold opplever at det er statsrådens parti og regjeringsapparatet som faktisk er meget freidig. De kom med klare valgløfter, og så klarer de å gjøre sitt ytterste for å løpe fra dem. Jeg registrerte at statsrådens svar på min første replikk om hvordan Senterpartiet hadde tenkt å følge opp valgløftene, var at Senterpartiet ikke hadde rent flertall. Betyr det med andre ord at det er Arbeiderpartiet og SV, som Senterpartiet deltar i regjering med, som holder igjen? Vil ikke de ha den framdriften som Senterpartiet gikk til valg på - en framdrift som Senterpartiet tydeligvis ikke får flertall for i Regjeringen? Bekrefter faktisk statsråden at dette er en ensom kamp for Senterpartiet i regjeringskontorene, mens Arbeiderpartiet og SV stritter imot de nødvendige midlene til å ferdigstille E18?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Når vi i dag diskuterer et forslag fra Fremskrittspartiet om å få fortgang i finansieringen og få ferdigstilt E18, er ikke dette et demonstrasjonsforslag, som statsråden i et tidligere replikkordskifte var inne på, tvert imot. Det er viktig at vi som folkevalgte på Stortinget faktisk prøver å følge opp de løftene vi gikk til valg på. Jeg er helt overbevist om at befolkningen i indre Østfold er ganske lei av alle de brutte valgløftene vi har sett. Vi har registrert at statsministeren og samferdselsministeren var i Indre Østfold rett før valget for noen måneder siden. Dagens regjeringspartier kom før valget i 2005 med klare løfter. Men det befolkningen og næringslivet i Indre Østfold sitter igjen med, er flere parseller som ikke er ferdige, og som man ikke har noen garanti for blir ferdigstilt i tråd med planen. Det er vi rimelig sikre på at de ikke blir. I tillegg vil dette nå bli skjøvet inn i neste Nasjonal transportplan. Vi vet altså ikke hva som vil skje med resten av utbyggingen. Dette er egentlig ikke en Østfold-sak. Derfor er det litt trist at det kanskje er Østfold-representanter som må vise det største engasjementet her. Dette er en av de viktigste veistrekningene for AS Norge. For næringsliv og befolkning er dette en utrolig viktig veistrekning. Jeg går ut fra at alle er klar over det, siden man har fått så mange valgløfter. Det finnes vel nesten ikke en veistrekning i dette landet som gjennom media og diverse utspill fra alle typer politikere, har fått flere valgløfter om ferdigstillelse. Man har sågar kommet med skriftlige garantier til lokalavisen Smaalenenes Avis, men disse garantiene har tydeligvis ikke betydd noe som helst. Så snakker man om at man må finne andre alternative finansieringsmåter. Man driver stadig utpressing av lokalpolitikere, slik at de skal tyne bilistene enda mer for bompenger. Dette gjør man altså i verdens rikeste land. Bare i år kommer vi mest sannsynlig til å få 80 milliarder kr mer i oljeinntekter enn det man regnet med i desember. Vi er styrtrike! Er det noe som det hadde vært fornuftig å investere i her i dette verdens rikeste land, er det jo infrastruktur. Kan vi ikke i det minste få på plass de veistrekningene vi har begynt på? Det gjenstår parseller som vi nå mest sannsynlig ikke vil få ferdig på mange år. I verste fall vil de nå først bli skjøvet ut til neste Nasjonal transportplan, og vi risikerer at deler av disse parsellene kan bli skjøvet ytterligere langt ut i den transportplanperioden. Dette er rett og slett å holde velgere og innbyggere for narr. Men jeg tror at den kloke befolkningen i Indre Østfold har registrert dette. Jeg tror de registrerer og ser hvem som faktisk jobber og står på for å få på plass nødvendig finansiering. Så er det slik at bilistene og befolkningen i Østfold har tatt store deler av regningen. Regjeringen har jo ennå ikke på vegne av staten oppfylt de løftene de faktisk gav da de klarte å overtale et flertall av politikere og innbyggere i Indre Østfold til å gå for bompenger, og den utpressingen det faktisk medfører.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
E18 gjennom Østfold er en viktig veistrekning for Norge. 25 pst. av landveistrafikken inn og ut av landet går nettopp på E18. Den er viktig for Østfold og næringslivet vårt. Statsminister Jens Stoltenberg sa ifølge Smaalenenes Avis da han åpnet parsellen den 1. september 2007: «Dette er en meget viktig vei og skaper både økt effektivitet og økt trygghet». Denne veien er også viktig som lokalvei. Med så stor trafikktetthet er det derfor viktig å få opp farten i byggingen i forhold til trafikksikkerhetsperspektivet. I Østfold står vi sammen om Østfoldpakke 1, og også fase 2 - først E6. Men nå må vi få fortgang i forhold til E18. E18 har fått mange lovnader. I mai 2005 fikk vi skriftlig lovnad av partileder Åslaug Haga om at E18 gjennom Østfold skulle være ferdigstilt i 2009. Da har vi ett år igjen. Vi vet at det løftet ikke holder. Vi registrerer i dag at statsråd Navarsete mener at vi som østfoldinger bør være fornøyd, for vi har fått bra løsninger sammenlignet med mange andre. Men vi er ikke fornøyd. Vi har fått løfter, og vi trenger denne veien. Statsråd Navarsete har selv gitt oss et løfte. Den 18. oktober 2005 sa statsråden at påbegynte prosjekter skal fullføres. Dette er et løfte som statsråden selv har gitt innbyggerne i Østfold, og det er slike løfter vi forventer nå fullføres i Nasjonal transportplan. Dette løftet må være det viktigste prinsippet til statsråd Navarsete når hun skal legge fram Nasjonal transportplan for Stortinget i løpet av senhøsten - for hvis ikke dette løftet heller gjelder, vet ikke vi som innbyggere i Østfold lenger hva vi skal tro på av de løftene som kommer fra regjeringshold.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-06-11:
I Østfold skjer det faktisk mye på veisektoren. Om noen måneder har vi firefelts E6 fra Akershus’ grense til Svinesund og ny Svinesundsbru. Alle vi er utålmodige etter at ting skal skje enda fortere på E18. Men det var for tre år siden det var virkelig dystert - med den forrige regjeringen. Da hadde vi en langtidsplan som ikke engang inneholdt at E18 i Østfold skulle bygges før 2015. Det var langt fram. Det var dårlige signaler. Denne regjeringen har klart å forsere og videreføre denne veien parsell for parsell. Ikke én anleggsmaskin har stått. De har gått videre når den ene parsellen var ferdig og en ny har startet opp. Det skal statsråden ha ros for, fordi dette har faktisk blitt bra. I mellomtiden har vi også gjort veien veldig mye dyrere, for vi har utvidet den fra to felt til fire felt på strekninger. Nå er vi i gang med en parsell som koster nesten 1 milliard kr, og den blir ferdig i 2010. Så har det blitt sagt her at det har vært valgløfter. Da får Senterpartiet svare for seg, og jeg skal svare for statsministeren og Arbeiderpartiet. Vi skrev i avisen at vi ville ha en forsering innenfor perioden, og det har vi fått. Det er ingen som kan komme og si at ikke vi har holdt løftene våre om en forsering av E18. Jeg mener at vi må stå på, fordi dette er en veldig viktig vei. Det er ingen grunn til, når vi har kommet så langt som vi nå har gjort, at vi ikke skal gjøre ferdig de siste kilometerne, sånn at vi får en vei som både de som bor i distriktet, og ikke minst næringslivet er tjent med. 25 pst. av all trafikk ut av landet går faktisk over E18. Men jeg føler meg sikker på at dette nå kommer inn i Nasjonal transportplan i neste periode, og da er vi i gang og får gjort det på skikkelig måte. I forbindelse med Østfoldpakke 1 inngikk vi en avtale om at vi skulle ha 50 pst. bompenger, og at staten skulle betale 50 pst. Det er ikke noe til nå som tilsier at det sprekker.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-10-08:
Jeg har et spørsmål til justisministeren. Den siste tiden har det vært fokusert på manglende tilgjengelig politi. Det gikk så langt at statsråden nylig måtte stille i Stortinget og redegjøre for hvordan han så på saken etter at det var fokusert på situasjonen i Oslo. Likevel bør nok det viktigste være å sørge for at man til enhver tid har nødvendig tilgjengelig politimessig dekning i hele landet. Folk forventer det, og anser dette for å være en del av de fellesgodene man skal få tilbake som gode skattebetalere. Det er mulig at statsråden vil hevde at Regjeringen gjør nettopp det. Så langt tror jeg at mange her i salen og andre steder vil si at det Regjeringen hevder er et vesentlig grep, ikke nødvendigvis er nok. En annen ting som har vært påfallende den siste tiden, er at flere sentrale arbeiderpartipolitikere, bl.a. i Stortingets justiskomite, har antydet at det foregår ulovlige aksjoner fra politiets side. De hevder at overtidsnekt og dårlig skyting er et ledd i disse aksjonene. Justiskomiteens leder sier bl.a. i et leserinnlegg at «det er ikke uproblematisk at man driver denne form for lønnskamp utenom lønnsforhandlingene, som PF nå gjør». Dersom dette er tilfellet, er det svært alvorlig. Hvis det er slik at det foregår ulovlige aksjoner, vil jeg anta at statsråden er enig i at det er viktig å få klarhet i dette. Mitt spørsmål til statsråden blir da om han deler synspunktene fra Arbeiderpartiets Anne Marit Bjørnflaten og Thomas Breen samt fornyings- og administrasjonsminister Heidi Grande Røys, der de antyder at politiet har igangsatt ulovlige aksjoner. Hvis statsråden ikke er enig i dette, hvorfor har han ikke da gått ut aktivt og støttet politiet og således tatt ansvar for den etaten han er satt til å lede?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-10-08:
Jeg takker statsråden for svaret. Det var vel omtrent som forventet. Jeg ønsker i oppfølgingsspørsmålet å gå tilbake til innledningen. Jeg snakket først om situasjonen i Oslo. Statsråden var her for kort tid tilbake og redegjorde for sitt syn på hva som var realiteten i Oslo for noen helger siden. Samtidig opplever vi at Oslo politiforening har et syn som minst er 180 grader forskjellig fra det som statsråden stod her og hevdet. Personlig synes jeg det er leit at det er sånn, for konsekvensen av dette vil være at politiet som sådant taper tillit, enten på grunn av en politisk manglende forståelse eller fordi man bevisst spiller med ulike kort. Det synes jeg selvfølgelig er leit. Min utfordring til statsråden blir: Hvilke tiltak vil statsråden iverksette for å ta tak i situasjonen, slik at vi kanskje kan komme til en enighet og få samsvar mellom det som skjer, og det som statsråden hevder skjer.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-10-08:
På nytt er det interessant å høre statsråden. Jeg registrerte at han hadde en historiegjennomgang med representanten Erna Solberg. Samtidig er det vel da kanskje greit å minne om at den daværende opposisjonspolitikeren Knut Storberget sammen med Bondevik II-regjeringen kuttet bevilgningene til politiet i 2004 - hvis vi skal få med oss hele historien. Vi er nå oppe i en situasjon hvor det er en krangel mellom politisk ledelse og den etaten som skal utøve tjenestene til befolkningen, altså politiet. I verste fall ender vi opp med en situasjon hvor befolkningen føler seg som gisler som blir dradd mellom to krefter. Jeg synes at statsråden snarest mulig må komme på banen for å avklare hva som er realiteten i dette. Er det sånn, sett fra statsrådens side, at PF bevisst kjører en negativ kampanje for å skape negativ oppmerksomhet om seg selv, eller er det sånn at de rett og slett beskriver virkeligheten sånn som de ser den? Eller er det sånn at det kun er fra statsrådens kontor at virkeligheten kan beskrives og oppfattes korrekt?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Når det gjelder politiets kampanje for ikke bare lønn, men også bedrede arbeidsforhold, er det mange elementer i den som er fullt ut akseptable. Jeg deler allikevel fornyingsministerens oppfatning av at det tenderer mot aksjoner som det er grunnlag for å gå inn i og se nærmere på. Det er bakgrunnen for at Regjeringa har sagt at vi holder nøye oppsikt både med situasjonen ute i politidistriktene og med hvilken form man eventuelt velger for å markere sine synspunkter. Så langt har vi ikke grunnlag for å si at det er ulovlige aksjoner, men i den grad man skulle bevege seg over i en slik situasjon, er det fornyings- og administrasjonsministerens ansvar å sørge for at de prosesser som da skal inntre, faktisk skjer. Så har jeg samtidig lyst til å understreke at det er et vesentlig ansvar for oss at vi nå sørger for å få flere politifolk både ute i distriktene og i de store byene. Der er det ett grep som for oss er helt essensielt, og som nå er offentliggjort i forbindelse med statsbudsjettet, at vi faktisk nå skal utdanne rekordhøye 552 studenter. Det er over dobbelt så mange som det regjeringa Bondevik hadde til opptak i sin periode. Man økte dog, det skal sies, til 360, men nå tar vi et betydelig krafttak for å utdanne flere politifolk for å følge opp den bemanningsrapporten som bl.a. Politiets Fellesforbund har anbefalt oss å følge opp. Det budsjettet som ble framlagt i går, gir gode svar på hvordan vi nå skal få flere politifolk ute i distriktene.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Det viktigste Regjeringa kan gjøre, og som Regjeringa faktisk nå gjør for å bedre situasjonen for alle landets politidistrikter, er de grep som ble tatt i forbindelse med statsbudsjettet, bl.a. at vi skal utdanne så mange politifolk som jeg var inne på, at man til neste år skal investere over 0,5 milliarder kr i forbindelse med nødnettet som kommer her i Oslo, og at man nå tar initiativ for å få etablert flere politiposter i Oslo. Jeg hørte politimesteren i Oslo i dag på nyhetene, hvor han til min glede fortalte hvordan det bl.a. kunne gjøres mobilt. Veldig bra! Det at vi etablerer tre finansielle, økonomiske etterforskningsteam i Oslo, er en betydelig kraftsatsing for å ta bl.a. den økonomiske kriminaliteten vi har sett i forskjellige slags næringer. Jeg mener at den satsingen vi nå gjør, og som innebærer at vi også skal kunne bemanne 100 ekstra politistillinger til neste år og i tillegg 150 stillinger til sivile oppgaver, bidrar til at presset mot politiet avtar.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Vi følger situasjonen i politiet nøye til enhver tid, og det er jo ikke slik at sjøl om neste års statsbudsjett skal gjelde fra 1. januar, så er politiet nå helt uten virkemidler og penger. Jeg minner om at på inneværende års budsjett har norsk politi til forvaltning nærmere 8 milliarder kr, og i Oslo har man 1,4 milliarder kr. Det øker vi til 1,6 milliarder kr til neste år, så det er betydelige grep som tas. Men det skjer jo ting i disse dager i norsk politi. Den 1. september ble bl.a. den store DNA-reformen, som i år koster ca. 60 mill. kr, satt i gang. Den gir både Oslo-politiet og distriktspolitiet mulighet til å ta i bruk ny teknologi og rasjonalisere virksomheten og øke oppklaringsprosenten, og man er nå i ferd med å innfase den i de fleste distrikter. Det at man får sentralfinansiert alle DNA-prøvene, er jo et godt eksempel på at man allerede i høst vil få lettelse i driftsbudsjett.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Når det gjelder å skygge banen, er det ikke så ofte jeg blir beskyldt for å skygge banen i debatter rundt justispolitikk. Snarere tvert imot blir jeg beskyldt for å være for mye på banen, særlig fra Høyres side. Når det gjelder politiets situasjon, må jeg med respekt å melde si at hvis det er noen som har ansvar for at vi i dag har problemer med å bemanne stillinger i politiet, så er det de som for tre-fire år siden satt i regjeringsposisjon og bestemte hvor stort opptaket da skulle være. Man hadde da et opptak på Politihøgskolen som var helt nede i 240, og hvis vi hadde fortsatt med det, ville bemanningen sakte, men sikkert gått ned i politiet. Det viktigste grepet vi gjør, er jo nettopp at opptaket økes betydelig, og at man sprenger kapasiteten ved skolene både i Oslo og Bodø. Jeg må også minne om den teknologien vedrørende DNA som Regjeringa nå har satt i verk fra 1. september. Her skjer det ting stadig. Hvorfor kan man ikke ta litt kritikk inn over seg for at man f.eks. ikke tok det grepet i forrige periode?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Jeg er helt enig i spørrerens vinkling på den situasjonen som norsk politi er i. Derfor er det viktig for å bygge opp tilliten til politiet - den er jo høy, og vi må sørge for at den ikke blir betydelig redusert - at vi gjør grep for at politifolk skal få en bedre arbeidshverdag. Regjeringas oppfatning har vært, helt siden vi begynte å øke opptaket til Politihøgskolen, at vi trenger flere mennesker slik at folk ikke må jobbe så mye overtid som det vi når ser. Så må jeg ile til og si at vi ønsker at sykefraværet i etaten skal gå ned, men sykefraværet i politiet er ikke høyere enn snittet ellers i det offentlige. Det er ikke skremmende høyt, og sånn sett mener jeg at det er gode muligheter for å få det også ytterligere ned. Vi har også pekt på betydningen av å investere i f.eks. verneutstyr, slik at man får tilstrekkelig verneutstyr. Jeg er glad for at det nå blir investert for fullt i våpen og verneutstyr i politidistriktene, og vi er snart i rute for å få på plass tilstrekkelig utstyr. Så mener jeg også at arbeidssituasjonen vil bli bedret ved de omorganiseringer som må gjøres rundt om i distriktene.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Ja. Jeg mener at det budsjettet som nå er framlagt, er et budsjett for mer trygghet også når det gjelder kriminalitetsbekjempelse. Jeg ønsker også å utvide det perspektivet. Det spares mye politiressurser hvis politiet nå slipper å frakte varetektsfanger land og strand rundt. Vi har nå snart bygd ned soningskøen - siste tall vi fikk, var 504 dommer. Da Erna Solberg satt i regjering, var det oppunder 3 000 mennesker som stod i soningskø. Dette er et forhold som også bidrar til at politiets ressurser blir knappe. Det at man fører en effektiv forebyggingspolitikk, er også viktig i dette. Og så mener jeg at hvis vi hadde fortsatt med den politikken som regjeringa Bondevik hadde når det gjelder opptak på Politihøgskolen, som beveget seg fra 240 til 360, ville vi kommet i betydelig manko på politiressurser. Derfor er det så viktig det grepet vi nå gjør, med et rekordstort opptak på Politihøgskolen på 552, og samtidig ser muligheten for, gjennom det budsjettet som er framlagt, at man også får det overskuddet av politistudenter - som er estimert til 104 - ut i jobb til neste år. Dessuten er jeg glad for både DNA-satsingen og den betydelige satsingen på nødnettet som kommer til neste år, og som er en investering på over 3 milliarder kr for norsk politi, noe som også bidrar til trygghet for arbeidstakerne og ikke minst mer effektiv etterforskning.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Jeg mener Arne Johannessen tok betydelig feil i sine uttalelser. Jeg legger merke til at man startet med katastrofebeskrivelse, men tok vekk det begrepet utover dagen. Man var betydelig kritisk til budsjettet, men modererte seg noe. Det kan hende at det kommer av at man faktisk har lest teksten i løpet av dagen. Man styrker norsk politi med 789 mill. kr. Jeg har vanskeligheter med å se at det skal bidra til at politiet skal komme svekket ut i 2009 - også tatt i betraktning at kriminalitetsutviklingen i en god del distrikter viser nedgang. Vi er nå i en situasjon hvor vi tar et krafttak for politiet. Jeg mener at vi skal sikre ytterligere nedgang i forhold til kriminaliteten. Så er jeg glad for at Erna Solberg tar opp det med privat fangetransport. Det betyr jo ikke at vi har lagt ned fangetransporten, men det er rekruttert sivile i Vestfold, Telemark og Buskerud som håndterer det prosjektet for en lavere kostnad enn da det var kommersielt. De gjør også mer, slik at vi får mer ut av kronene.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
I det ene øyeblikket sier Høyre i sine spørsmål til meg i dag at vi har skygga banen helt og murt oss inne i høyblokka. Nå sier representanten André Oktay Dahl bare få minutter etterpå at vi går til frontalangrep på bl.a. media. Jeg har problemer med å se logikken i argumentasjonen. Noen ganger skal man kanskje stille noen kritiske spørsmål til premissleverandørene ute i denne debatten. Det er helt riktig, som André Oktay Dahl sier, at man fra Romerike har sagt at dette budsjettet vil innebære en politisk avvikling av polititjenesten. Mener man virkelig det? Kriminaliteten går ned. Et budsjett som Politiets Fellesforbund var rimelig fornøyd med i fjor, øker vi med 789 mill. kr, og vi øker opptaket til Politihøgskolen til et nivå som vi aldri før har sett. Er det en politisk avvikling av polititjenesten? Jeg mener at det er en feil uttalelse, og jeg syns kanskje også at man fra opposisjonens side skal være forsiktig med å bruke det mye i politisk debatt.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Jeg tror det er veldig viktig at både jeg og Regjeringa og andre tar til motmæle mot det vi oppfatter som en uriktig beskrivelse av politiets situasjon. En uriktig beskrivelse, særlig i negativ retning, skaper utrygghet. Når man påstår at det har vært sju politifolk på jobb i Oslo ei natt og Oslo politidistrikt opplyser overfor oss at det har vært langt flere - 43 mener jeg å erindre at det var - må vi være i vår fulle rett til å få fram et slikt standpunkt. Så vil jeg også si at jeg besøker nå alle politidistrikter - jeg har igjen Vest-Finnmark politidistrikt. Det gjøres en betydelig jobb ute i politiet. Volds- og sedelighetsseksjonen her i Oslo, som vi har styrket med en god del stillinger nå det siste året, har hatt betydelige gjennomslag bl.a. i saker med grove voldtekter og i drapssakene man hadde i august. Vi ser at politiet leverer. Når også kriminaliteten på mange områder går ned, syns jeg det er riktig å få signalisert det til befolkningen, slik at man vet at vi har et politi som leverer godt både på forebygging og reparasjon, og som samtidig bidrar til at kriminaliteten faktisk får en positiv utvikling på mange områder. Det er vår plikt å få fram det, for det er en del av det å skape trygghet i et samfunn.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Som jeg har redegjort for mange ganger i Stortinget, så har vår bemanningsstrategi, som jo kommer fra bemanningsutvalgets rapport, mange grep. Det viktigste er opptaket til Politihøgskolen. Det er det ingen tvil om. Vi trenger flere politifolk. Samtidig trenger vi flere sivile inn, og jeg mener at vi tar grep i forhold til det. Fangetransportprosjektet i Vestfold er et godt eksempel. Det man gjør i arresten i Oslo nå, er et godt eksempel. Det siste, som også er veldig viktig, og som spørreren tar opp, er seniortiltakene. Mange distrikter diskuterer gode tiltak når det gjelder dette, og vi ser også nå på sentrale tiltak for å kunne få flere til stå lenger i stilling. La meg nevne noen eksempler: Det kan være at vi kan endre arbeidsoppgavene noe for de eldste, det kan være at man får noe mindre arbeidstid, og det kan også være at man får noe ekstra økonomisk stimulans for å stå i stilling. Dette er det distrikter som prøver ut, og jeg mener at dette er veien å gå for å få flere til å stå lenger i stilling i politiet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Når vi øker politibudsjettet med 789 mill. kr - nominelle kroner - og man får en reell økning på over 200 mill. kr, mener jeg det vil få betydning for hele Politi-Norge. Det er jo vår ambisjon, det er derfor vi gjør det. Det at man skal ansette 100 ekstra politifolk utover det nivået vi har i dag, betyr at det er flere politidistrikter som får økt bemanning. Det at vi ønsker at flere sivile skal inn, gjelder for hele landet. DNA-reformen, som vi innfører nå, som vi til neste år skal bruke over 100 mill. kr på, er en reform som når alle politidistrikter. Man får sentral finansiering, man får ekstra bemanningsressurs, og man får altså en reform både i forhold til lov og budsjett som bidrar til å øke oppklaringen. Så er det mitt veldig store håp at vi nå også sikrer at man kan få økt søkermasse til Politihøgskolen fra hele Norge, slik at det blir lettere å rekruttere ut til distriktene, bl.a. til Nord-Trøndelag, hvor vi hadde den debatten med politimesteren nå nylig.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2008-10-08:
Statsråden snakker om at det ikke er noen bemanningskrise i politiet. Men faktum er at det var flere polititjenestemenn ute i distriktene for flere år siden enn det er i dag. Politiet må droppe hvert tredje oppdrag - i hvert fall gjorde de det i Stavanger denne helgen. Politiet rykker heller ikke ut når det er noe alvorlig som skjer. Jeg kunne ramse opp flere ting. Dette er faktisk hverdagen ute i politidistriktene i dag. Hverdagen på statsrådens kontor er kanskje litt annerledes. I svaret til representanten Ellingsen viste statsråden til alle de fantastiske tingene som nå blir satt i gang ved hjelp av budsjettet for neste år. Men det er faktisk flere måneder til budsjettet trer i kraft, og da er mitt spørsmål: Jeg lurer på hva statsråden har tenkt å gjøre i disse månedene fram til nyttår, til det budsjettet trer i kraft? Og så vil jeg spørre: Vil statsråden ivareta folks sikkerhet ute i politidistriktene ved at politiet får utført de oppdragene de skal når folk ringer og kaller på dem? Og: Vil statsråden passe på at det blir gitt ekstrabevilgninger fram mot jul, slik at politiet kan gjøre det de skal?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-10-08:
Det må være en selvfølge at spillereglene i arbeidslivet følges av alle grupper, og det ville være særlig problematisk om ordensmakten og de som er satt til å skulle håndheve landets lover, hever seg over dem. Alt tyder på at politiet er sårbart bemannet, og da er det påfallende at statsråden ikke tydeligere står fram med klare anvisninger om hvordan man kan komme ut av dagens uføre. Situasjonen i politiet nå må sies å være ekstraordinær. Nokså uvanlig for denne statsråden så har han fullstendig skygget banen og ser ut til å ha forskanset seg oppe i høyblokken i regjeringskvartalet uten å foreta seg noe som helst. Man kan få inntrykk av at Regjeringen synes å mene at problemene i politiet kan skyldes ulovlige aksjoner, noe statsråden her i dag har bekreftet. Mitt spørsmål blir da: Hvor lenge har statsråden tenkt å sitte stille og bivåne at politiet stadig oftere kommer til kort? Dersom Regjeringen mener det pågår ulovlige aksjoner, må jo Arbeidsretten være riktig adresse.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-10-08:
Kristelig Folkeparti er veldig opptatt av at det skal være tillit til politiet. Og vi er veldig opptatt av å ta politiets synspunkter på alvor. De har lenge sagt fra om at de har en vanskelig arbeidssituasjon. Det er underliggende årsaker til at det er et høyt sykefravær, og vi synes det er uheldig at man fokuserer på om det er en ulovlig aksjon eller ikke. Fokuset bør være at man tar det på alvor. Å utdanne flere politifolk er å ta det på alvor. Det er bra! Men man må også gå inn i en dialog om andre forhold i arbeidet til politiet som gjør at deres hverdag er krevende. Uansett, spørsmålet om ulovlige aksjoner eller ikke vil ikke bringe oss videre. Det som vil bringe oss videre, er å få til et godt arbeidsmiljø. Hvilke tiltak vil statsråden sette i verk for å bedre arbeidsmiljøet for politifolk, i tillegg til å utdanne flere?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-10-08:
Kristelig Folkeparti er opptatt av å bevare den politistyrken som vi har, og da er det viktig å ha fokus på rekruttering og viktig å ha fokus på arbeidsmiljø. Men det er også veldig viktig at en får politistyrken til å stå lenger i jobb, for de sitter på en viktig kompetanse. Det hjelper lite å få mange nye studenter dersom en ser at en slutter tidlig i jobben. Vi har fått mange signaler om at det er vanskelig. Om det skal kalles bemanningskrise, eller hva det skal kalles: Vi må ta på alvor at det er vanskelig å være ansatt i politiet i dag. Hvilke seniortiltak vil statsråden sette i verk for å sikre at det blir et ønske om å være lenger i jobb?
Erna Solberg (Høyre), 2008-10-08:
Jeg vil tillate meg å følge opp og spørre justisministeren om den dagsaktuelle situasjonen knyttet til politiet. Jeg minner om den runden vi tidligere hadde i Stortinget, hvor det for vårt vedkommende var viktig å understreke at trygghet er et grunnleggende velferdsgode. En av grunnene til at vi har en nasjonalstat, er at den skal sørge for trygghet. Å satse på både forsvar og politi er derfor de grunnleggende oppgavene i vårt samfunn. Men det blir altså stadig flere polititomme rom, og folk opplever mer utrygghet. Da statsråden sist gang var her i Stortinget, forsøkte man å minimalisere utfordringene ved å henvise til at de opplysningene som var gitt, ikke nødvendigvis var riktige. Den runden kommer nå pr. brev fra kontroll- og konstitusjonskomiteen - det håper jeg at statsråden vil oppklare. Men etter den tiden har vi fått rapporter om at i Hammerfest har brannvesenet måttet gå inn og gjøre politioppgaver, fordi det ikke var tilgjengelig politi. I Lørdagsrevyen i NRK var det 27. september et oppslag om en ung politikvinne - og jeg er helt sikker på at hun, selv om hun er kvinne, er like bra som en mann - som var alene på vakt med ansvaret for 53 000 innbyggere i tolv kommuner. Det høres ut som en stor oppgave. Det er slik at det budsjettet som nå er fremlagt, ikke møter den spesielle situasjonen som oppstår når det faktisk forsvinner 120 årsverk på grunn av nye arbeidstidsbestemmelser. Selv om det nå kommer flere sivilt ansatte, tilsvarer det én i hvert politidistrikt. Det er ikke en kraftfull satsing. Når det også sies at det skal innføres seniortiltak, viser man bare til ett lokalt initiert tiltak uten egne penger til dette. Da vil jeg stille det samme spørsmålet som jeg stilte sist gang: Mener statsråden at dette bidrar til at han er i stand til å ivareta folks trygghet og sikkerhet, og at det kommer til å bli bedre i 2009?
Erna Solberg (Høyre), 2008-10-08:
Det første tiltaket til denne statsråden var å reversere privat fangetransport og forslaget knyttet til dette. Det betyr at det man nå skryter av, kunne man ha gjort for tre år siden. Det som også skjedde i forrige regjeringsperiode, var at vi startet med å ta opp flere på Politihøgskolen - etter Stoltenberg I-regjeringens overdrevne tro på at politireformen kom til å gi oss flere politifolk ute på gaten. Men i mellomtiden har statsråden mistet 120 årsverk til en ny arbeidstidsordning. I mellomtiden har han latt være å ansette private i så stort monn at det har gitt mer enn kortvarige tiltak. Han har latt være å innføre seniortiltak så folk kunne ha stått lenger i jobb. Og det budsjettet som er fremlagt, er karakterisert på følgende måte av Politiets Fellesforbund: Det blir en nedgang i realveksten i driftsbudsjettet. Det er en katastrofe i dagens situasjon. Tar Arne Johannessen feil, eller er det statsråden som pynter mye på budsjettet sitt nå?
André Oktay Dahl (Høyre), 2008-10-08:
Politiet på Romerike uttalte i går at dette budsjettet betyr en økonomisk avvikling av polititjenesten i Norge, også lokalt. Politiet i Rogaland uttaler i dag at frustrasjonen bare vil øke, at dette er en dråpe i havet, og at publikum og samfunnet vil tape. Politiet i Sogn og Fjordane har en kjent problemstilling med at det ofte kan bli sånn at en politibetjent sitter alene med ansvaret for 12 kommuner en helg fordi kollegaen har blitt syk. Fra Hammerfest hørte vi at politiet må bruke brannmenn til å gjøre jobben fordi politiet ikke har tid. I den situasjonen velger altså regjeringspartiene å gå til frontalangrep på politiet og på media og ikke f.eks. bekymre seg for at man organiserer borgervern i Lillestrøm. Da er spørsmålet: Mener statsråden, i likhet med det han sa om Arne Johannessen, at også alle disse lokale menneskene tar fullstendig feil når det gjelder den virkeligheten som statsråden beskriver her i salen?
André N. Skjelstad (Venstre), 2008-10-08:
Det er bra at det fremmes forslag om høyt opptak til Politihøgskolen, noe som på mange måter er i tråd med det Venstre gjentatte ganger det siste året har tatt opp. Det trengs politifolk ute for å skape trygghet. Det er to viktige tiltak som også har vært tatt opp tidligere i denne spørsmålsrunden. Det er god seniorpolitikk, slik at det blir mulighet til å stå lenger i jobb for dem som måtte ønske det, og det er sivile stillinger. Men med de endringene som vi nå ser i de gjeldende arbeidstidsbestemmelsene, er mye av økningene spist opp allerede neste høst. Det smale som er avsatt til sivile stillinger, er heller ikke all verden. Jeg har hørt hva statsråden har svart tidligere i denne spørsmålsrunden, men jeg ønsker å utfordre ham på nytt ved å spørre: Hvor vil den reelle økningen av innsatsen bli neste år - med dette som bakteppe?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-10-08:
Jeg har et spørsmål til barne- og likestillingsministeren, som jo også er forbrukerminister. Vi har i 2008 sett en økende grad av forbrukergjeld. Vi ser en skarp økning i antall inkassosaker, og vi har flere som har lån til over pipa når det gjelder boliglån, og som oppå det har forbrukslån. Varsellampene om mulige gjeldsofre har derfor blinket ganske lenge. Fra Kristelig Folkepartis side har vi vært opptatt av at vi i gode tider skal forebygge når det gjelder nye gjeldsfeller og nye gjeldsofre, og fremmet bl.a. i 2006 hele 13 konkrete forslag for bl.a. å forebygge gjeldsproblemene. Så fikk vi statsbudsjettet i går. Vi vet hvordan finanssituasjonen har vært de siste ukene, en betydelig forverret situasjon for mange som har høye boliglån, høyere rente, og som i tillegg kanskje har forbrukergjeld. Men jeg må si at jeg ser ikke spor av et eneste konkret tiltak fra Regjeringen i forhold til den nye situasjonen som nå er i ferd med å oppstå, og som kan skape mange ulykkelige gjeldsofre - mange familier som kan slite utrolig mye som følge av den situasjonen vi nå har. Så mitt spørsmål er: Hva er grunnen til at Regjeringen ikke ser ut til å ha noen beredskap overfor den vanskelige situasjonen som mange kan komme i p.t.?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-10-08:
Jeg takker for svaret. Det er greit at man legger fram lovproposisjoner som vil få virkning kanskje fra 2010, men det er ikke noe svar når det gjelder den situasjonen som nå er i ferd med å utvikle seg. Jeg kan ta et konkret spørsmål til Regjeringen som jeg håper den vil se på. Mange pusher forbrukslån på den enkelte. Det skjer ved at man kan få lån på opptil 250 000 kr uten sikkerhet bare ved å svare på en SMS, svare på en tekst-tv-annonse eller småannonser i avisen. Det betyr at folk som kanskje er ut å kjøre fra før for å dekke sin gjeld, tar opp denne type lån, som har ublu betingelser, og som koster enormt, og som kan føre dem ut i en ytterligere krise. Vi har fra Kristelig Folkepartis side foreslått at forbrukerne må få en tenkepause før slike lån kan innvilges. Regjeringen har hittil sagt nei til det. Er det noe i dagens situasjon som gjør at Regjeringen fortsatt vil si nei til et slikt forslag, som skal demme opp for den krisen som kan komme på grunn av dette?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Denne utviklingen må vi følge meget nøye. Vi har utvidet finansinstitusjonenes plikt til å advare, ikke bare mot lån, men også mot kredittkjøp, slik at det skal bli vanskeligere å få kredittkjøp dersom ikke den som foretar kredittkjøp, har mulighet til å betale tilbake. Det er en konkret innstramning som vi har bidratt med. I tillegg har vi sendt ut på høring et forslag til en gjeldsordning som vil bedre situasjonen for dem som har kommet i en gjeldskrise. Det har vi gjort fordi mange har vært i en veldig vanskelig situasjon, og med den gamle gjeldsordningen måtte hver enkelt ta veldig mye initiativ selv, men vi har sett at mange av dem som er i en akutt gjeldskrise, trenger enda mer hjelp fra kommunene. Derfor har vi bedret kommunenes ordning for å hjelpe hvert enkelt gjeldsoffer. Men som sagt, vi følger nøye med på situasjonen. Nå er forbrukslån en veldig stor risiko for den enkelte, men det er til nå altså 90 pst. av forbrukslånene som blir tatt opp, som blir betalt på en skikkelig måte. Det er likevel klart en fare nå i et slikt marked for at flere tar opp forbrukslån uten å ha dekning for det. Derfor må vi ha gode ordninger på dette feltet og ansvarliggjøre kredittinstitusjonene.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Dette er selvfølgelig et forslag som vi kan vurdere. Men det som er viktig, er jo at Forbrukerombudet kan gripe inn i forhold til avtalevilkår som er urimelige for den enkelte forbruker. Vi har meget gode ordninger, som forbrukermyndighetene på dette området representerer, og her skal man gripe inn i forhold til villedende markedsføring dersom ikke forbrukerne får den informasjon som er nødvendig.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Det er jo derfor vi har endret dette med kredittinstitusjonenes plikt til å fraråde. Før hadde de plikt til å fraråde når det gjaldt opptak av lån, nå er dette også overført til kredittkort. Vi vet jo at mange av dem som havner i en veldig vanskelig situasjon, ikke har tatt opp lån, men har tatt opp kredittkortlån og dermed finansiert løpende forbruk gjennom bruk av kredittkort. Jeg mener det er å utvide ansvaret som den enkelte kredittinstitusjon har, og det vil ivareta mye av det som spørsmålsstilleren her tar opp.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Det viktigste når det gjelder å hjelpe det enkelte gjeldsoffer, er at det er gode tilbud i kommunene. Mennesker som har havnet i en veldig akutt situasjon, tar ofte kontakt med private gjeldsrådgivere, og noen av disse kan komme til å forverre situasjonen ytterligere, selv om det fins seriøse aktører også på dette markedet. Men det er viktig at de som jobber med dette i kommunene, får et økt ansvar for å gi råd til den enkelte som har kommet i gjeldskrise. Mange av dem som har kommet i gjeldskrise, er i en veldig vanskelig situasjon. Det er i større grad folk som har havnet utenfor arbeidsmarkedet, og de kravene som den gamle loven la opp til, var jo at man selv måtte være veldig aktiv i forhold til å ta kontakt med dem man hadde lån hos. Vi har gått inn for større hjelp til det enkelte gjeldsoffer, for veldig mange er, som spørsmålsstilleren var inne på, i en veldig vanskelig situasjon. Så vi har utvidet kommunenes ansvar på dette området.