Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-06-18:
Regjeringen har tro på at torskeoppdrett skal bli en viktig del av verdiskapingen langs kysten. Hvitfisknæringen har hatt en tung vinter, men på sikt vil torsk i oppdrett kunne bli et viktig supplement til villtorsken og gjøre det mulig å tilby europeiske konsumenter fersk torsk av høy kvalitet gjennom hele året. Miljømessig bærekraftig drift er avgjørende for langsiktig vekst og lønnsomhet i næringen. Fiskerimyndighetenes forvaltningsstrategi for torskeoppdrett er kunnskapsbasert, og i de siste årene har vi investert mye i forskning på området. Videre utvikling krever imidlertid mer kunnskap om hvordan oppdrett av torsk påvirker miljøet og villfisken. Regjeringen vil legge opp til kontrollert vekst, parallelt med at det utvikles teknologi og kunnskap som sikrer en bærekraftig og framtidsrettet næring. I representantforslaget fremmes det forslag om at Regjeringen skal gjennomføre en faglig utredning om torskeoppdrettsfrie soner for å gi kunnskap om det er behov for å innføre nasjonale torskefjorder som et hensiktsmessig forvaltningsverktøy. Dette synes vi er et godt forslag, og derfor bestemte Regjeringen allerede i februar i år at en slik utredning skal foretas. Dette ble første gang lansert av fiskeri- og kystministeren i Bergen 12. februar i år og er i etterkant integrert i Regjeringens strategi for en miljømessig bærekraftig havbruksnæring. Innføring av nasjonale torskefjorder, eller torskevernområder, vil kunne være et virkemiddel for å beskytte lokale og særegne stammer av kysttorsk. Vi har allerede innført områdevern som begrenser oppdrett tidligere, til vern av villaksen, gjennom innføringen av nasjonale laksefjorder og laksevassdrag. Første runde ble fremmet av regjeringen Bondevik II, og andre runde ble fremmet av den sittende regjering. Begge forslag ble vedtatt med bred tilslutning i Stortinget. Den kommende utredningen om torskefjorder vil belyse både de positive og de negative sidene ved en slik ordning og gi et grunnlag for å vurdere om det er et hensiktsmessig forvaltningstiltak. I tillegg til spørsmålet om torskefjorder vil vi prioritere forskning med det formål å øke kunnskapen om miljømessige risikofaktorer knyttet til torskeoppdrett, både hva gjelder virkninger på økosystemer og på de ville torskebestandene. Det innebærer bl.a. kartlegging av gytefelt og kartlegging av spesielt sårbare bestander av kysttorsk. Det vil ta tid før vi får på plass all kunnskap vi ønsker oss. Flere av utredningene er store og komplekse og vil trolig ta tre til fem år å ferdigstille, men forvaltningen vil naturligvis ta i bruk kunnskapen etter hvert som den genereres. På kort sikt er vi i gang med å stramme inn regelverket, slik at myndighetene får mulighet til å kontrollere veksten i torskeoppdrettsnæringen, bl.a. gjennom endringer i akvakulturloven som ble vedtatt i Lagtinget 16. juni i år. Torskeoppdrett er fortsatt en liten næring. Produksjonen i 2008 var under 15 000 tonn. Til sammenlikning produserte vi i overkant av 820 000 tonn laks. Det vil ennå ta mange år før torskeoppdrettsnæringen er en stor næring, og de grepene vi tar nå, har ikke til hensikt å hindre at næringen kan vokse og utvikle seg også de nærmeste årene. Det arbeidet vi legger ned på et tidlig stadium i å skaffe oss bred og god kunnskap om hvordan næringen påvirker villfisken og det omkringliggende miljøet, vil være avgjørende for å kunne drive kunnskapsbasert forvaltning også i framtiden.