Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-05-28:
Omstillingen i forsvarssektoren er en av de mest omfattende omstillingene som er gjennomført i offentlig sektor. Den har pågått gjennom to stortingsperioder, og det var bred enighet om behovet. For ti år siden befant Forsvaret seg i en dyp og vedvarende strukturell krise med en ubalanse mellom størrelse og ressurser. Målsettingene var å forbedre den operative evnen gjennom en omstilling fra et mobiliseringsforsvar til et forsvar som er i stand til å møte et bredt spekter av oppgaver, både hjemme og ute. Omstillingen innebar omorganiseringer, nye strukturer, nedbemanninger og en vridning av ressurser fra drift til investeringer i moderne materiell. Riksrevisjonens undersøkelse viser at Forsvaret ikke fullt ut har nådd målene om å etablere den vedtatte strukturen i løpet av fjoråret. Årsakene ligger i forsinkelser på materiellfornyelsen og mangler innen personell og øving. Underveis i denne omstillingen har Riksrevisjonen gjennomført i alt syv forvaltningsrevisjoner som har berørt ulike temaer som er relevante for omstillingen, og som har avdekket mangler. Slik sett kommer de anmerkninger denne rapporten gir grunnlag for, ikke så overraskende. Revisjoner har også det viktige formål å kunne gi kunnskap vi kan lære av. En slik lærdom i denne rapporten er at måten nedbemanningen ble gjennomført på, gav for stort tap av kompetanse. Her ser vi nå at kravet til gjennomføringstempo gikk ut over hensynet til å beholde riktig kompetanse i organisasjonen. Den samme konklusjon har departementet selv trukket, noe Stortinget ble informert om allerede i St.prp. nr. 78 for 2006–2007. En annen viktig erfaring er at FLO ble for stor og mangeartet og har hatt for liten kapasitet og kompetanse til å fylle sin tiltenkte rolle godt nok. Det har statsråden trukket konsekvensene av, og hun varslet i fjor høst at det blir tatt organisatoriske grep slik at FLO forenkles og får et sterkere søkelys på kjernevirksomheten: å framskaffe, vedlikeholde og levere materiell og forsyninger til forsvarsgrenene. Det har komiteens støtte. Når det gjelder operativ evne, er Riksrevisjonens vurdering at målet om å øke den operative evnen ikke er nådd i løpet av 2008. Departementet har i sine merknader pekt på at hvis man hadde fått med utviklingen i hele 2008, ville bildet vært annerledes. Det samme påpekte forsvarssjefen under høringen. Forsvarssjefens vurdering er at utviklingen fra 2005 til 2008 har gitt Forsvaret et betydelig operativt løft, og at dette vil fortsette i inneværende langtidsperiode etter hvert som de store materiellforsyningsprogrammene avsluttes. Riksrevisjonen på sin side fastholder sin konklusjon, også etter å ha gjennomgått forsvarssjefens årsrapport for 2008, om at den operative evne ikke er bedret. Forklaringen på dette spriket i vurderingene av utvikling i operativ evne skal ligge i at rapporteringssystemene som benyttes i Forsvaret, ikke gir mulighet til å rapportere forbedringer i eksisterende kapasiteter, men bare mangler i løpet av perioden. Dette er en svakhet i rapporteringssystemene som er uheldig, og som også svekker Stortingets kontrollmuligheter. Komiteen ber derfor om at rapporteringssystemet gjennomgås, slik at det i framtiden ikke oppstår grunnlag for denne type sprikende konklusjoner på et så sentralt område som operativ evne. Et annet av målene, vridning av ressurser fra drift til investering, er pr. i dag ikke fullt ut nådd. Komiteen ser fram til den samlede vurdering av utviklingen for perioden 2005–2008 av dette, som Regjeringen vil gi Stortinget i budsjettet for 2010. Et annet viktig element i omstillingen som skal bedre den operative evnen, er den omfattende materiellfornyelsen. Her har det i store deler av omstillingsperioden vært slik at de bevilgningene som er gitt år for år, ikke har vært brukt opp. Det har bidratt til forsinkelser i fornyelsesprogrammene. Behovet for inndekning av det store underskuddet Forsvaret opparbeidet i 2004, gav også store konsekvenser for materiellinvesteringsprosjektene, både i 2006 og i 2007. På dette området har det altså vært et til dels betydelig avvik mellom det som har vært planlagt og bevilget til, og det som har vært gjennomført. Slikt gir også anmerkning. Derfor er det positivt at Forsvaret i 2008 har brukt det som ble budsjettert, og at regnskapet for 2008 skal vise at alle bevilgede midler til materiell for perioden 2005–2008 er omsatt. Et av målene som ble trukket opp tidlig i omstillingsarbeidet, i St.prp. nr. 42 for 2003–2004, var at driftsutgiftene til logistikk og støttevirksomhet skulle reduseres med 2,3 milliarder kr, mens driftsutgiftene til operativ virksomhet og styrkeproduksjon skulle økes med 1,4 milliarder kr. Riksrevisjonens undersøkelse har avdekket at det ikke er etablert systemer for å rapportere konkret når det gjelder disse målene. Det gir anmerkning, og anmodning om å iverksette kontrollrutiner som gjør det mulig å etterprøve om slike mål nås. Høyre og Fremskrittspartiet har i tillegg noen særmerknader, og jeg regner med at disse partiene selv ønsker å gjøre rede for dem.