Søren Fredrik Voie (Høyre), 2003-12-12:
Med framleggelsen av statsbudsjettet for 2004 har Regjeringen nok en gang presentert et godt budsjett for utdanning og forskning. Det er svært gledelig at kvalitetsreformen i høyere utdannelse fullfinansieres. Sektorens budsjett øker med nærmere 1,4 milliarder kr, og ender på 18,6 milliarder kr. I seg selv er dette et gedigent beløp, som i løpet av neste år skal omsettes til kunnskapsproduksjon og undervisning i våre universiteter og høyskoler. Økonomi og penger er bare en av flere rammebetingelser som må være på plass for at kvalitetsreformen skal bli den suksess vi alle ønsker. Nå blir pengene bevilget, helt i tråd med de ønsker som universitets- og høyskolesektoren selv har framsatt. Deretter er det opp til studentene og de ansatte å sørge for at kvalitetsreformen blir gjennomført, slik at hovedmålsettingen for reformen blir nådd og studentene oppnår gode resultater på tilmålt tid. Med andre ord, pengene som i dag bevilges til sektoren, gir i seg selv ingen vellykket reform. Det er menneskene ved universitetene og høyskolene som kan skape de gode læringsmiljøer, de gode forskningsmiljøer og de gode resultater. Her har også den enkelte student et betydelig ansvar for egen suksess. Fra Regjeringens og stortingsflertallets side legges det også på andre måter godt til rette for at våre studenter og elever skal lykkes, bl.a. gjennom utbygging av gode velferds- og boligtilbud, og god studiefinansiering. I statsbudsjettet fortsetter opptrappingene av vår samlede forskningsinnsats. Bevilgningene til forskning økes med milliardbeløp, mens SkatteFUNN allerede er blitt en suksess og bidrar sterkt til den samlede forskningsvekst. Økt forskning bidrar også direkte til kvalitetsreform. Forskningsbasert undervisning er et grunnleggende prinsipp for all undervisning ved våre høyere læresteder. Økt forskningsaktivitet i sektoren gir større mulighet til dette, bl.a. ved at undervisningen er oppdatert med hensyn til faglig utvikling, nasjonalt og internasjonalt. Våre nasjonale midler til forskning bevilges over flere departementers budsjetter, hvor Utdannings- og forskningsdepartementet har en samlende og koordinerende rolle. Til de næringsrettede forskningsprogrammer er Fiskeridepartementet og Næringsdepartementet de tyngste bidragsyterne. Fiskeridepartementets forskningsbevilgning bidrar sterkt til utvikling av våre marine næringer og til å opprettholde og befeste vår posisjon som en av verdens ledende fiskerinasjoner og sjømatprodusenter. Innenfor deler av området havforskning er Norge i dag verdensledende og bidrar i stor grad til å framskaffe nødvendig kunnskap og data for å kunne foreta en bærekraftig ressursforvaltning i våre enorme sjøområder. Selv om bevilgningene til forskning øker, er det for dette området, som ellers i samfunnet, resultatene som teller. Her tror jeg vi fortsatt har noen muligheter til forbedringer, f.eks. i å utarbeide gode resultatmål for vår forskningsinnsats. I denne sammenheng har Regjeringen allerede varslet en ny forskningsmelding, hvor Stortinget vil få mulighet til å drøfte norsk forskning og forskningspolitikk i en bredere sammenheng. Personlig synes jeg det er gledelig at en samlet komite erkjenner behovet for, og deler ønsker om, utvikling og oppbygging av ny kompetanse og nye utdanningsmuligheter i Nord-Norge, knyttet til de utfordringer og muligheter som landsdelen står overfor med økt olje- og gassaktivitet i nord. Jeg håper at både våre læresteder og forskningsmiljøer griper disse utfordringene og bidrar til å finne gode og framtidsrettede løsninger som skaper varig vekst og utvikling i landsdelen. Årets budsjett blir vedtatt med tilslutning fra Arbeiderpartiet og regjeringspartiene. Jeg vil gi Arbeiderpartiets representanter ros for ryddige og greie forhandlinger, med bidrag til å finne konstruktive og samlende løsninger mellom de samarbeidende partier. Dette budsjettsamarbeidet har sikret at Regjeringen og regjeringspartienes samlede satsinger på kvalitet i alle ledd i vårt utdanningssystem, videreføres og styrkes. Jeg har tidligere understreket fullfinansiering av kvalitetsreformen og økt forskningsinnsats som to bærende element i dette budsjettet. I tillegg kommer kvalitetsutviklingen i grunnopplæringen. Det målrettede og systematiske arbeidet som Regjeringen har igangsatt for å bringe vårt utdanningssystem opp fra det gjennomsnittlige og middelmådige til å bli blant de beste grunnutdanninger i europeisk sammenheng, blir nå videreført og forsterket, bl.a. ved ytterligere styrking av lese- og skriveopplæringen på barnetrinnet. I tillegg har departementet varslet at oppfølgingen av kvalitetsutvalgets innstilling og forslag vil komme til Stortinget i løpet av våren. Fra Høyres side ser vi i spenning fram til det videre arbeidet med kvalitetsheving i hele utdanningssystemet og mener at årets budsjett legger et godt grunnlag for å kunne ta et nytt steg i riktig retning.