Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-03-10:
I likskap med Miljøpartiet Dei Grøne er eg oppteken av at dyrevelferda i slaktekyllingproduksjonen skal vere god. Dyrevelferda vert vareteken og arbeidd med uavhengig av kyllingvariantar. Utviklinga når det gjeld drifts- og dyrevelferdsfaktorar i kyllingproduksjonen, har vore stor dei siste åra. Avlsmåla til dagens slaktekylling er breitt samansette for å sikre at veksttempoet vert balansert opp mot eigenskapar knytte til helse og velferd. Registreringar i fjørfebesetningar og på slakteria viser, ifølgje Nortura, ingen vesentlege forskjellar i dyrehelse og dyrevelferd mellom Ross 308 og den meir sakteveksande varianten ved ordinære slaktevekter. Ei lovpålagd utfasing av Ross 308 til fordel for sakteveksande variantar og/eller innføring av krav om lågare tettleik av dyr inneber at lønsemda i norsk slaktekyllingproduksjon vert svekt, og det banar veg for auka import av produkt med lågare dyrevelferds- og mattryggleikstandardar enn dagens norske slaktekyllingproduksjon. Dyrehelsa blant norske kyllingar er blant den beste i verda, noko som m.a. viser seg gjennom låg bruk av medisinar. Høg standard i norsk slaktekyllingproduksjon har også gjort det mogeleg å starte arbeidet med å fase ut rutinemessig fôrtilsetning av parasittførebyggjande middel, samstundes som ein opprettheld god dyrehelse og dyrevelferd. For å få gode resultat med kyllingproduksjon er ein avhengig av at dyra får teke ut sitt vekstpotensial utan at dette går ut over funksjonsevna. Dette er avgjerande både for økonomien til kyllingbonden og for produktkvaliteten. Helseutfordringar knytte til høg veksthastigheit, t.d. bein- og sirkulasjonslidingar, har samansette årsakar der både genetikk og miljøfaktorar kan verke inn. Systematiske registreringar i fjørfebesetningane og på slakteria viser, ifølgje Nortura, at omfanget av slike problem er lågt i dagens kyllingproduksjon. Til grunn for dette ligg eit avlsarbeid som balanserer veksthastigheit med dyras funksjonsevne. Oppfølging av kyllingbonden når det gjeld drift og miljø, spelar også inn. Registreringar i Nortura sin slaktekyllingkontroll viser samanfallande tal for dødelegheit for Ross 308 og den meir sakteveksande varianten Rowan 308. Tala over dødelegheit er låge i internasjonal samanheng, og det er dette vi vert målte mot. I 2013 vart det etablert eit dyrevelferdsprogram for slaktekylling forankra i dyrevelferdsreglane. Programmet er utarbeidd og vert drifta av næringa, men Mattilsynet vurderer innhaldet og etterlevinga av programmet. Som mål på kor godt kyllingbonden får til å skape eit godt miljø for dyra, overvakar slakteria føtene til kyllingen for teikn på avvik. Resultatet får direkte konsekvensar for dyretettleiken ved neste innsett av kyllingar. Berre dei som får resultat i beste kategori, får moglegheit til å produsere med høgast tillatne tettleik. Som del av dyrevelferdsprogrammet arbeider fjørfebransjen med å utvikle fleire indikatorar som kan gje betre overvaking av dyrevelferda i norsk slaktekyllingproduksjon. Bransjen satsar òg på å gjere miljøet i kyllinghusa rikare for å auke trivsel og aktivitet. Sjølv om ein produsent er med i programmet, kan Mattilsynet ved tilsyn i fjørfehald fatte vedtak mot produsenten, uavhengig av om brot på reglane samstundes vert handterte innanfor dyrevelferdsprogrammet. Det eg har sagt no, viser i sum at vi er på rett veg når det gjeld å sikre god dyrevelferd i slaktekyllingproduksjonen. Eg er glad for at fleirtalet i komiteen har slutta seg til dei vurderingane som eg har gjort i brevet mitt til komiteen, og eg er også fornøgd med at ein i dag ikkje kjem til å vedta forbod mot den mest brukte rasen i norsk kyllingproduksjon.