trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Dette er nok et budsjett med kronisk underfinansiering av sykehusene. Sykehusbudsjettet gir ikke rom for flere oppgaver, hele handlingsrommet er spist opp av demografiske endringer, og pasientene blir eldre og sykere. Venstre ønsker å beholde Ullevål sykehus, etablere sykehus i Alta og beholde sykehusene på Helgeland. Problemet er at Venstre ikke har penger til dette. Vi i Arbeiderpartiet har 1,4 mrd. kr mer enn regjeringen i vårt alternative budsjett. Hva har Venstre gjort for å styrke sykehusøkonomien?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Vi mener det er svært uklokt av regjeringen å kutte tilskuddsordningen til dagaktivitetsplasser for mennesker med demens. Vi er bare halvveis til målet om 9 200 dagaktivitetsplasser. Beløpet som regjeringen innlemmer i kommunerammen, tilsvarer nettopp det: halvparten. Arbeiderpartiet beholder tilskuddsordningen og øker beløpet for å ta høyde for en økning av antall plasser i 2020. Regjeringen forventer at kommunene stiller opp for mennesker med demens. Hvorfor stiller ikke regjeringen opp selv?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Arbeiderpartiet tar et krafttak for mennesker med demens i årets alternative statsbudsjett. Vi tar på alvor at vi kan forvente en dobling i antall mennesker med demensdiagnose de neste tiårene. Om få år vil over 140 000 mennesker være rammet av demens, og rundt dem er det mange familier som trenger støtte, avlastning og trygghet. I motsetning til regjeringen satser vi videre på tilskuddsordningen til dagaktivitetsplasser og setter av 400 mill. kr til dette formålet. Vi mener det er svært uklokt av regjeringen å innlemme tilskuddet i kommunerammen når vi bare er halvveis til målet om å etablere 9 200 dagaktivitetsplasser. Regjeringen forventer at kommunene skal stille opp for mennesker med demens når dagaktivitetstilbud blir lovfestet fra nyttår, men regjeringen stiller ikke opp selv. Innlemmingen av tilskuddsordningen kommer på toppen av et kommuneopplegg som er det strammeste på 15 år. Vi må ta inn over oss og tilrettelegge for de mange eldre som vil bli boende hjemme, selv når helsen byr på utfordringer. Dette krever at vi får nye teknologiske framskritt ut til folket. Vi foreslår å øke potten til helseteknologiordningen i kommunene med 100 mill. kr, slik at vi får et taktskifte for GPS-sporing og trygghetsalarm. Vi må også tenke nytt om boformer og se på muligheter for å skape positive generasjonsmøter. For mange eldre er kultur og frivillighet viktig, både som en arena der de fyller dagene med verdifull aktivitet, og som kilde til hjelp i hverdagen. Derfor satser vi 20 mill. kr til Den kulturelle spaserstokken, et tiltak som har gitt eldre flotte kulturopplevelser i hele landet, særlig eldre som bor i sykehjem. Frivilligsentralene er helt sentrale for at de frivillige og innbyggerne finner hverandre. Arbeiderpartiet er imot at tilskuddet til frivilligsentralene skal innlemmes i kommunerammen. Vi vil beholde frivilligsentralene som en egen post på statsbudsjettet og øke bevilgningen slik at frivilligheten kan få enda bedre kår, helt i tråd med det bl.a. Pensjonistforbundet og andre framholder som viktig for den lokale frivilligheten. Avslutningsvis må jeg innom de hårreisende avsløringene i mediene de siste dagene, avsløringer som handler om hvordan vi tar vare på eldre, skrøpelige pasienter i sykehusene våre, og om tilstanden i den kommunale eldreomsorgen. Bemanningen er for lav. For å ta vare på eldre, urolige og kanskje utagerende eldre trengs det folk, fagfolk som koster penger. Derfor er det forstemmende at regjeringens svar på de store utfordringene i eldreomsorgen er å levere det strammeste kommuneopplegget på 15 år og fortsette den kroniske underfinansieringen av sykehusene.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Jeg tar et sceneskifte, fra eldre til de helt yngste. Det er bare et par uker siden vi sto her og debatterte to representantforslag knyttet til føde- og barseltilbudet i Norge. Norge er  et av verdens beste land å være gravid og bli mamma i. Barnedødeligheten gikk kraftig nedover i forrige århundre som følge av kompetanse, forskning og ikke minst tilgang til dyktige fagfolk når vi skal føde barna våre. Men et godt fødetilbud må vi forsvare hver eneste dag, og nå er jeg redd for at noe alvorlig er i ferd med å skje med fødselsomsorgen i landet vårt. Dette har kommet til uttrykk gjennom engasjementet til bunadsgeriljaen, som har blitt en folkebevegelse for et godt fødetilbud i hele landet. Som jeg sa innledningsvis, har de dyktige fagfolkene vært avgjørende for kvaliteten på norsk fødselsomsorg, men nå er mange av fagfolkene i ferd med å forlate posten sin. Fem av ti jordmødre ved Drammen sykehus vurderer å slutte. Tre av ti jordmødre ved Stavanger universitetssykehus vurderer å slutte. Ved Ahus, mitt lokalsykehus, er det hele seks av ti jordmødre som vurderer å slutte i jobben. Dette er alarmerende tall. Hva skyldes dette? Jo, det skyldes et for høyt arbeidspress. Det skyldes at det er for få jordmødre på jobb, særlig ved de store fødeavdelingene. Det skyldes at fødeavdelingene ikke er finansiert på en god måte, for det tas ikke hensyn til at beredskapen må være på plass – uavhengig av om fødselen går bra, eller om det oppstår komplikasjoner. Arbeiderpartiet viste med forslagene vi fremmet sammen med opposisjonen for et par uker siden, men også i dette alternative budsjettet, at vi tar kampen for et bedre tilbud til landets fødekvinner. En av de tingene vi er særlig stolte av i årets budsjett, er at vi sikrer alle jordmødre i kommunene full stilling gjennom en tilskuddsordning. Dette er viktig fordi følgetjenesten kan være det som avgjør om kvinnen får en trygg fødsel eller ikke. I dag er det 77 kommuner som ikke oppfyller kravene til denne tjenesten. Dette haster det å få gjort noe med. Noe vi er stolte av hvert eneste år, er at vi holder vårt sykehusløfte om 12 mrd. kr mer til sykehusene i denne perioden. Vi vil stoppe den kroniske underfinansieringen av sykehusene våre fordi det også går ut over tilbudet til landets fødekvinner. Når både ansatte og fødende roper varsku, må vi ta det på alvor. Da kan ikke regjeringspartiene på autopilot svare at Norge er verdens beste land å føde i. Et godt fødetilbud må vi forsvare hver dag.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-12-09:
Ja.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-12-09:
Ambulanseflykrisen er nå akutt. Det står fem fullt utstyrte ambulansefly klare på Tromsø lufthavn. De fløy trygt fram til 1. juli. De kan lande på alle kortbaner og har ingen av de begrensningene som nå er innført på Babcocks egne fly. De bør etter vårt syn straks leies inn så vi får en forsvarlig beredskap gjennom vinteren. Dette tok Rødt opp med helseministeren 6. november. Da fikk Rødt et svar om at Rødt primært vil sikre selskapet Lufttransport mest mulig penger. Det er en skivebom. Vi ønsker jo at staten skal overta tjenesten på sikt. Det var altså et veldig nedlatende og hånlig svar til dem som er rammet av krisen i nord. Jeg ønsker nå et svar på om vi ikke bare skal få en vurdering, men også få handling fra regjeringen når det gjelder de fem fullt utstyrte ambulanseflyene på Tromsø lufthavn. Vil regjeringen nå få leid dem inn for å avhjelpe krisen, eller ikke?
Bent Høie (Høyre), 2019-12-09:
Jeg får daglige rapporter om tilgjengeligheten på ressursene og vurderinger fra Helse Nord av beredskapen, og det har jeg fått så lenge vi har hatt ekstra tiltak. Jeg er helt enig med representanten i at vi må over på en normal driftssituasjon, der operatøren løser oppdragene i henhold til kontrakt, så fort som mulig. Men det viktigste er å ivareta pasientenes sikkerhet, og det betyr at regjeringen selvfølgelig vil opprettholde ekstratiltak så lenge det er nødvendig.
Bent Høie (Høyre), 2019-12-09:
Når det gjelder tilgang på personell, er det helt riktig at en har hatt utfordringer knyttet til det også tidligere. Det er nå heldigvis inngått en ny avtale med pilotenes forening, som ble godkjent i uravstemningen, og den vil gjøre at flere piloter blir tilgjengelige for å fly i nord, som har vært noe av utfordringen. Når det gjelder de tekniske utfordringene, er det riktig at de har vært kjent siden august, og det er noe det har blitt jobbet med. Det er ikke sånn at dette har vært holdt hemmelig eller skjult. Det har vært jobbet åpent med dette hos operatøren for å løse utfordringene, men når en ikke klarte å løse det på den måten en hadde gjort tidligere, var det bakgrunnen for at en valgte å sette de fire konkrete flyene som dette gjelder, på bakken, for å få assistanse fra fabrikanten til å prøve å løse problemet. Det er noe det nå jobbes intensivt med, samtidig som det er innført restriksjoner på de andre flyene knyttet til bl.a. spørsmålet om sidevind.
Bent Høie (Høyre), 2019-12-09:
Vi vurderer hele veien også å bruke andre leverandører, både nasjonale og internasjonale leverandører. Det er en del av det som er tiltakspakken, hvis det er behov for det. Det betyr at inkludert de flyene som står i Tromsø fra tidligere operatør, er dette en del av det som blir vurdert som tiltak. Men det en hele veien må gjøre, er å sette i verk de tiltakene som har raskest effekt. Vurderingen så langt fra Luftambulansetjenesten har vært at det ikke er det som hadde kunnet gi raskest resultat, men det er noe som kontinuerlig vurderes.
Bent Høie (Høyre), 2019-12-09:
Det er rett og slett fordi dette er flytekniske vurderinger som selskapet gjør sammen med sine piloter og i nær kontakt med Luftfartstilsynet. Det er i den situasjonen en gjør vurderingen av hvilke tiltak som er riktig. Når en ifølge operatør ikke kjenner til denne feilen fra andre, tilsvarende fly som opereres, valgte en i helgen å sette fire av de flyene som konkret har denne utfordringen, på bakken, samtidig som en innførte restriksjoner på de andre. Det er en riktig beslutning som jeg er veldig opptatt av at en ikke kritiserer selskapet for, for en skal alltid la sikkerheten til dem som er om bord i flyet – ansatte, helsepersonell og pasient – være det aller, aller viktigste. Hvis det er tvil, skal en sette flyet på bakken, sånn som en gjorde i helgen.
Bent Høie (Høyre), 2019-12-09:
Jeg oppfatter at sikkerheten er ivaretatt hele veien. Derfor er det gjort konkrete vurderinger av dette siden en ble kjent med problemet – både fra operatørens side, en har samarbeidet med de ansatte om det, og en har hatt inne leverandøren av flyene siden en ble kjent med det. Dette er flyoperative vurderinger som gjøres av dem som sitter med ansvaret. Jeg tror verken Lundteigen eller jeg skal prøve å gå inn og overprøve dette, for jeg tror verken han eller jeg har nok kompetanse på flysikkerhet eller motorer i fly til å overprøve den typen vurderinger.
Bent Høie (Høyre), 2019-12-09:
Svaret på det er nei. Det er derfor vi stiller klare krav til at Babcock skal oppfylle kontrakten, og den samlede kontrakten som er inngått nå, er en bedre kontrakt enn den gamle kontrakten når det gjelder beredskap. Når kontrakten blir oppfylt, vil det være bedre beredskap og ikke dårligere beredskap. Men så lenge leverandøren ikke oppfyller kontrakten, har vi satt inn ekstratiltak. Som representanten var inne på: Før denne hendelsen i helga var beredskapen i Troms og Finnmark over hundre prosent, nettopp fordi man har satt inn ekstratiltak. Med denne tjenesten vil det alltid være situasjoner der man er nødt til å prioritere mellom ulike typer oppdrag. Hvis et fly har vært ute på et langt oppdrag, blir det satt på bakken fordi mannskapet må hvile. Det kan også skyldes værforhold. Det er veldig mange ulike forhold som spiller inn. Det er derfor ikke slik at luftambulansen alene bærer beredskapen, verken i Norge eller i Nord. Det er den samlede beredskapen som er avgjørende for befolkningen.
Bent Høie (Høyre), 2019-12-09:
Jeg har sagt at jeg kommer til å redegjøre for Stortinget på en egnet måte og på et egnet tidspunkt. Men jeg mener veldig klart at SVs ønske om at jeg i dag skulle sette de folkene som nå jobber med å håndtere situasjonen, til å forberede en redegjørelse for Stortinget, ville vært en helt feil prioritering, nettopp fordi det ville gått ut over arbeidet med å sikre befolkningen i nord en god nok beredskap. Det er det som er feil i prioriteringen fra SVs side i denne saken. Jeg mener at Stortinget skal få en grundig redegjørelse, men da må det være noe mer enn bare å opplyse om hva som er situasjonen i dag, for det kan jeg gjøre gjennom denne runden vi har hatt i Stortinget. Jeg visste at jeg skulle til Stortinget, og jeg ville svare på spørsmål om det vi vet her og nå. Men en redegjørelse vil kreve noe mer, og de folkene som skal lage den redegjørelsen og lage grunnlaget for den, er de samme folkene som nå jobber med å håndtere situasjonen. Da ville det vært helt feil å prioritere å la dem nå jobbe med svar til Stortinget istedenfor å håndtere situasjonen.
Bent Høie (Høyre), 2019-12-09:
Som jeg sa i et tidligere svar, er det et av tiltakene som kontinuerlig vurderes, men det må da vurderes hva som gir raskest effekt. Hvis dette er et tiltak som vil kreve mer tid og ressurser før det faktisk får effekt, sammenlignet med de tiltakene som nå er satt inn, mener jeg at det ikke er en klok løsning. Men vi har et helt avslappet forhold til hvem som bidrar til å løse disse utfordringene. Hvis løsningen er å bruke de fem flyene, er det helt i orden for meg. Jeg har sagt at dette også er et av tiltakene som skal vurderes. Men vi må være sikre på at det er det tiltaket som gir raskest effekt. Hvis det ikke gjør det, er det ikke lurt å gjøre det.
Bent Høie (Høyre), 2019-12-09:
Jeg vil benytte anledningen til å si noe ytterligere om situasjonen knyttet til luftambulansetjenesten. Som jeg sa i mitt hovedinnlegg, er det en alvorlig situasjon når en i helgen opplevde at fem av elleve ambulansefly ble tatt ut av beredskap på grunn av tekniske utfordringer. Det er riktignok nå, som sagt, redusert til fire fly, men det er like fullt alvorlig, og jeg forstår at folk blir urolig sånn som situasjonen er nå. Det jobbes veldig iherdig med å finne ut av årsaken til de tekniske utfordringene med de fire flyene og å få rettet dette opp, og det er også det som er leverandørens hovedprioritet nå. Samtidig må vi som ansvarlige myndigheter hele veien vurdere hvilke ytterligere tiltak det er behov for å sette inn, for å kompensere for dette. Leverandøren har satt inn to svenske fly i dag, sånn at en totalt disponerer ni fly i luftambulansetjenesten. Dette er samme antall fly som ved normal beredskap, men, som en er klar over, er det enkelte av disse flyene som har flybegrensninger med hensyn til vær, på grunn av de tekniske usikkerhetene som har oppstått rundt tjenestens nye fly. Dette gjelder ikke de innleide flyene, men her er det sånn at et av disse ikke kan ta kortbaneoppdrag og dermed avlaste de andre flyene på dette. Det er også satt inn ytterligere ressurser for å avbøte situasjonen. Som en er kjent med, valgte Helse Nord å anmode om Forsvarets helikopter – noe som regjeringen fulgte opp tidligere – som er stasjonert i Kirkenes. En har også satt inn ekstra mannskap ved Flykoordineringssentralen og ekstra mannskap knyttet til helikoptertjenesten, og bilambulansetjenesten vurderer en også styrking av fortløpende. I tillegg er det ekstra mannskap knyttet til luftambulansetjenestens helikopter i Tromsø, sånn at dette skal kunne være mer operativt enn det som er vanlig, f.eks. ved økt bruk. Det betyr at beredskapssituasjonen er redusert og ikke optimal, men Helse Nord jobber med alle muligheter for å ivareta dette etter beste evne, med alle involverte, og det betyr at en fortløpende også vurderer behovet for ytterligere tiltak. Helse Nord har akkurat avsluttet en pressekonferanse om situasjonen der de har orientert både om de tiltakene som de har satt i gang, om situasjonen og vurderingene som de gjør videre. Jeg kommer selvfølgelig til å følge situasjonen nøye og vil komme tilbake, som jeg har sagt, og gi Stortinget en grundig orientering på et egnet tidspunkt, men jeg mener at det i dag ikke er riktig å prioritere ressursene på å lage orienteringer. Det vil vi komme tilbake til på et tidspunkt der vi kan gi Stortinget gode svar på de spørsmålene Stortinget har.
Bent Høie (Høyre), 2019-12-09:
Representanten Trygve Slagsvold Vedum prøver å skape et bilde av at jeg ikke har tatt denne situasjonen på alvor, og at jeg har et annet språk om dette enn det ledelsen i Helse Nord og Luftambulansetjenesten HF har. Det er ikke korrekt. Jeg startet mitt innlegg i budsjettdebatten i dag med å si at dette er en alvorlig situasjon, og jeg har understreket alvoret gjennom hele dagen i dag og i mine kommentarer i går. Det som representanten refererer til knyttet til Politisk kvarter, var en beskrivelse av hva som var situasjonen før denne hendelsen skjedde i helgen. Da var det korrekt å si at på det tidspunktet hadde vi en beredskap i Troms og Finnmark som var på over 100 pst. med de ekstra tiltakene som var satt inn. Men at situasjonen er alvorlig, har jeg vært tydelig på hele veien. Det faller også på sin egen urimelighet at vi ikke har tatt denne situasjonen på alvor tidligere. Det er en grunn til at regjeringen har satt inn Forsvarets helikoptre i Kirkenes, og det er en grunn til at jeg har bedt om daglige rapporteringer om dette. Jeg hadde ikke gjort det hvis jeg mente at alt var helt i orden. Jeg er glad for at også Senterpartiet er enig i at det er riktig tidspunkt for å ha en orientering om dette og en gjennomgang av dette overfor Stortinget. Det vil være på et annet tidspunkt, når vi har fått anledning til å gå inn i dette. Så har det oppstått en misforståelse knyttet til noe jeg sa i spørsmålsrunden tidligere. De konkrete tekniske utfordringene som gjorde at flyene ble satt på bakken, ble vi kjent med i helgen. Men det har også vært andre tekniske utfordringer med flyene. Jeg vil i redegjørelsen komme tilbake til hvilke tidspunkter vi har fått informasjon om de ulike andre tekniske utfordringene.
Torill Eidsheim (Høyre), 2019-12-09:
Rus og psykisk helse er eit prioritert satsingsområde for regjeringa, og med budsjettforslaget for 2020 overoppfyller ein dei økonomiske måla i opptrappingsplanen om 2,4 mrd. kr meir til rusfeltet frå 2016 til 2020. Høgre sitt mål er at menneske med alvorlege psykiske lidingar, nokon òg med rusproblem, skal få tilbod om ei kvalitetsmessig, god og samanhengjande behandling. Samhandling på tvers av tenester er heilt essensielt for å få til eit betre samarbeid rundt brukarane. Vi ser at det er krevjande, og vi ser at det glepp. Det skal ikkje skje. Rusfeltet er prioritert gjennom opptrappingsplanen, med vekt på tidleg innsats, betre behandling og førebygging. Fleire skal få hjelp med rusproblemet sitt, og hjelpa skal bli gjeven tidlegare og vere tilpassa behovet til den enkelte. Medverknad frå brukaren står sentralt både på system- og på individnivå. Psykisk helse handlar ikkje nødvendigvis om å vere fri for symptom. Psykisk helse er òg det å meistre å leve med utfordringane, om å ha det bra, og om å finne glede i kvardagen. Slik sett grip arbeidet med rus og psykisk helse inn i ansvarsområdet for fleire sektorar. Fleire bustadlause har no fått ein eigen stad å bu, og mange av desse er nettopp personar med rusavhengigheit. Nye berekningar frå Husbanken viser at den samla innsatsen overfor bustadlause og personar med rusavhengigheit for 2016–2019 faktisk er betydeleg høgare enn tidlegare anslått. Det samla tilsegnsbeløpet til bustader for personar med rusavhengigheit utgjer 500–600 mill. kr. Dette har vi fått til bl.a. gjennom tilskotet til utleigebustader og investeringstilskot over Kommunal- og moderniseringsdepartementet sine budsjett. Utan bustad kan vegen til utanforskapet bli skremmande kort. Først når menneske får dekt dei basale behova sine, som tak over hovudet og pengar til mat, er dei i stand til å ta imot den nødvendige hjelpa. Først då kan dei bruke sin eigne ressursar til å kome seg vidare i livet. Difor har innsatsen til regjeringa dei siste åra vore riktig, og det er viktig at vi i dag vedtek eit helsebudsjett som bidreg til nettopp dette.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Nå er det slik at dette øremerkede tilskuddet har vart i en rekke år, og vi har fått på plass flere plasser, men fra 1. januar 2020 må altså alle norske kommuner tilby dagaktivitetsplasser til personer med demens. Disse pengene er ikke forsvunnet, slik Arbeiderpartiet har gitt inntrykk av i den offentlige debatten, men tvert imot er de lagt inn i rammen til kommunene. Derfor forventer jeg at norske kommuner nå innfrir det de nå blir pålagt, nemlig å ha dagaktivitetsplasser for personer med demens, og at de legger til rette for et variert tilbud. Vi vet at personer som er skrøpelige til beins og er eldre, har et annet behov enn yngre med demens, som jeg har truffet mange av, og som det ikke er nok å bare plassere i en stol på et sykehjem. Så her er det viktig at man tilrettelegger for ulike behov, og at vi får til gode tilbud som avlaster de pårørende.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Jeg forventer at alle kommuner nå fra 1. januar har et dagsentertilbud for personer med demens, og at de gjør en innsats for å differensiere det best mulig. Men jeg er veldig uenig i beskrivelsen av at vi ikke har gjort noe på demensområdet. Tvert imot: Norge har hatt to handlingsplaner for personer med demens. Det er akkurat foretatt en evaluering av den siste, som viser at vi virkelig er på rett vei. Vi ser bare på antall kurs som er avholdt for ansatte i eldreomsorgen, både Demensomsorgens ABC og Eldreomsorgens ABC. Vi har pårørendeskoler og brukerskoler for personer som får demens, noe som har vært vellykket i de kommunene som har hatt det. Vi har hatt en positiv utvikling i antall kommuner som har tverrfaglige team med kompetanse om demens. Faktisk er det nå 90 pst. av kommunene som har det. Så jeg vil avvise forestillingen som blir forsøkt skapt her, om at vi ikke har gjort noe på dette området. Det har vi, men det er selvfølgelig en vei å gå, og det er nettopp derfor vi nå skal lage en ny demensplan, som skal sørge for at vi tar dette et steg videre.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Kommunene får sine overføringer fra staten. I tillegg til det får de ekstra penger gjennom skatteinngangen, som vi bl.a. har sett nå på tampen av året har vært veldig god. Det handler rett og slett om at Norge går godt – og det kan jeg ta et eget foredrag om. Men jeg er helt uenig med representanten i at ambisjonsnivået er for lavt. Tvert imot har vi store ambisjoner, og det er derfor vi bl.a. pålegger kommunene fra 1. januar at alle skal ha denne typen plasser. Så mener jeg at vi framover må jobbe for å utvikle tjenestene videre. Et område som er viktig å ta fatt i, er hvordan personer med demens blir møtt på sykehusene. Vi vet at for mange er det veldig forvirrende å komme til nye steder og bli flyttet rundt. Det er et av temaene vi kommer til å ta opp i den nye demensplanen. Vi kommer til å jobbe systematisk videre for at demensomsorgen i Norge skal bli bedre, og det er vi nødt til, for det kommer til å bli mange flere med denne diagnosen i årene som kommer.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Jeg forventer i hvert fall at man følger opp å ha dagaktivitetstilbud til demente i kommunene, slik loven pålegger fra 1. januar. Og så håper jeg at representanten Hagebakken henstiller til alle Arbeiderpartiets innvalgte representanter i norske kommuner at de faktisk bruker disse pengene til det de er tenkt. Nå er jo Arbeiderpartiet med på å styre veldig mange norske kommuner, så man har en unik mulighet til å være med på å påvirke dette i riktig retning. Jeg skal i hvert fall sørge for at de representantene som representerer Fremskrittspartiet, tar med seg dette og sørger for å prioritere det.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Jeg mener det er viktig at ansatte i eldreomsorgen varsler videre om forholdene dersom det er noe det skal eller bør gjøres noe med. Jeg forventer selvfølgelig at Os kommune tar tak i dette. Jeg har registrert uttalelser fra ledelsen der om at så ser ut til å ha skjedd. Når det gjelder statlig finansiert eldreomsorg, har det vært en suksess i de kommunene der det har vært prøvd. Jeg vil oppfordre representanten Toppe om å ta en telefon til eller besøke ordfører Vigdenes fra Senterpartiet i Stjørdal, som skryter dette prosjektet opp i skyene og sier at på grunn av statlig finansiert omsorg har man fått mulighet til å bygge et helsehus i kommunen til nesten 300 mill. kr – om jeg ikke husker feil. Det har vært en stor suksess. Vi hører også nå at flere kommuner er interessert i å søke. Det jeg ikke forstår, er hvorfor Senterpartiet er så imot dette, som rett og slett handler om å øremerke penger til eldreomsorg.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Nå tror jeg representanten Toppe må ha misforstått hvordan dette prosjektet fungerer, for det er altså ikke sånn at staten sitter og styrer disse sykehjemmene, styrer hvor mange ansatte de har, og styrer hvordan de jobber. Det er finansieringen staten sørger for til kommunene, og at pengene blir øremerket eldreomsorg og pleie- og omsorgstjenester – for det består av langt flere enn bare de eldre, som representanten Toppe godt kjenner til. Jeg registrerer at de kommunene der dette blir prøvd ut, er veldig godt fornøyd jamt over. Det viser også den evalueringsrapporten som har kommet. Jeg har selv besøkt tre av disse kommunene, og ansatte kan ikke få rost dette nok – ikke bare det økonomiske, men også at man har lagt om både måten man utformer vedtak på, og hvordan man organiserer tjenestene. Jeg anbefaler representanten Toppe å ta seg en tur til Stjørdal og de andre kommunene som har dette prosjektet, og snakke litt med dem, så tror jeg hun også finner at det er mye bra.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Nå er det en litt merkelig virkelighetsoppfatning representanten Andersen har om at jeg ikke var kjent med at det foregikk vold og overgrep på sykehjem. Jeg vet ikke hvor representanten har det fra. Tvert imot har jeg uttalt at jeg er godt kjent med at det forekommer vold og overgrep på sykehjem. Jeg har hatt ansvaret for eldreomsorgen i Oslo i mange år og er kjent med den type saker. Det jeg uttalte, var at jeg var overrasket over det omfanget som dette hadde. Derfor kommer vi nå til å ta en rekke grep for å gjøre noe med situasjonen. Det ene er at vi ser på dette med kvalitetsindikatorer. Jeg mener det er på tide at det blir mer åpenhet om forholdene på norske sykehjem. Vi vet en god del om skolene barna våre går på, vi vet mye om sykehusene, men vi vet altfor lite om sykehjemmene. Jeg kommer også til å se på hvor dette har sviktet – og fylkesmennene kommer til å se på omfanget av vold i sitt fylke – og også se på hvordan man jobber med avviksmeldinger, og hvilke kommuner som jobber godt.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Det er helt riktig at det i en del tilfeller er nødvendig med flere ansatte og å øke grunnbemanningen. Det ser vi at mange kommuner har gjort, med det som resultat at man ikke bruker mer penger, men man får mindre sykefravær og mindre bruk av dyre vikarbyråer. Jeg vil oppfordre alle kommuner til å ta en titt på dem som har prøvd ut dette, og som har hatt suksess med det. Så er jeg helt uenig i premissen om kommuneøkonomien. Det er altså slik at kommunene har vært prioritert under denne regjeringen. Det som også er viktig, og som vi nå ser på tampen av året, er at vi har en rekordlav arbeidsledighet – den laveste på ti år – som igjen gjør at vi har høy skatteinngang, som kommer kommunene til gode. Derfor er det viktig at det skapes verdier, og at vi har god sysselsetting ute, for det henger faktisk sammen med kommuneøkonomien. Da er det feil medisin, som SV vil, å øke skattene med over 20 mrd. kr, noe som nettopp vil ramme dem som skaper verdiene i Norge, og som igjen vil ramme eldreomsorgen.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Til det siste først – det kan absolutt være en idé. Det er noe vi vil se på i forbindelse med pårørendestrategien, som vi holder på å jobbe med. Når det gjelder eldre og dette med jobb, synes jeg det er interessant å se den amerikanske presidentvalgkampen. Det er nesten ingen i salen her som hadde vært gammel nok til å delta i den, bortsett fra representanten Hagen og noen få andre. Det sier egentlig noe om synet på alderdom og hva slags kapasitet samfunnet ser at vedkommende og den aldersgruppen har. Der tror jeg faktisk vi har noe å lære av USA. Så kan man nok si at gjennomsnittsalderen der er veldig høy, men man har i hvert fall et annet syn på det med alderdom og hvilke ressurser de eldre representerer. Når det gjelder å heve aldersgrensen, er det noe som står i Granavolden-plattformen. Det ligger under arbeids- og sosialministeren. Det er et tema vi drøfter – når det skal gjennomføres. Jeg har lyst til å ta noen andre påpekninger. Arbeiderpartiet snakker her i dag mye om det todelte helsevesenet og eldreomsorgen. Deres politikk vil føre til det, for det vil frata alle muligheten til å velge, bortsett fra dem som har en tjukk og velfylt lommebok. Man var inne på Hå kommune og skolemat. Det er flott, men det er altså en ordning som greier seg helt uten statlige penger. Det heier jeg på at kommunene skal greie å få til, men denne regjeringen ønsker å prioritere de eldre og ikke barn med foreldre som har ansvaret for å sikre at de får i seg nok mat. Så til SV og representanten Andersen. Jeg synes det er rart at man står på talerstolen og skryter av at man foreslår å øremerke penger til eldreomsorg, samtidig som man er imot å ha en statlig finansiert omsorg. Det er faktisk øremerking av penger og en ordning som sikrer at det er behovet som styrer hvor mye penger kommunene får – ikke økonomien i kommunen. Dette henger rett og slett ikke på greip, og det hadde vært interessant å høre representanten forklare det. Når det gjelder BPA, har denne regjeringen styrket ordningen. Vi lovfestet den ordningen. Ja, vi har gjort veldig mye av det SV aldri greide i regjering, så vi er på rett vei. Men nå har vi et utvalg som skal se på hele ordningen, og som jeg er sikker på vil komme med mange gode forslag. Jeg synes det har vært en god debatt. Jeg tror alle er enige om at vi ønsker bedre tjenester, og det må vi jobbe for å få til over hele landet. Det er kommunepolitikerne rundt omkring som nå sitter og styrer økonomien og mange av de tjenestene som vi snakker om her. Jeg håper alle i denne sal er med på å påvirke dem lokalt til å ta dette ansvaret og prioritere eldreomsorgen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Jeg hadde forventet når vi hadde fått en eldreminister, at vi hadde fått noen som virkelig hadde slåss for eldreomsorgen. Jeg ble ganske forskrekket da statsråden viste i Aftenposten at hun ikke var kjent med at det har vært brudd på menneskerettighetene overfor eldre gjennom flere år, og at det har vært mange reportasjer nå om vold og overgrep mot ansatte og mot beboere. I mars 2018 var det en undersøkelse i Sykepleien, der det vises til at det er så få ansatte på jobb at de er nødt til å både dope pasienter ned og låse dem inne for å klare det, f.eks. hvis man er alene med 18 tungt pleietrengende pasienter og i tillegg er eneste sykepleier på 80 pasienter i hjemmesykepleien. Slik er situasjonen mange steder. Hva er da grunnen til at statsråden og regjeringen er imot å sette en bemanningsnorm, slik at vi kan sikre at det er mange nok av kompetent og riktig personale til stede, slik at eldre kan bli trygge?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Det er ingen tvil om at det må være flere ansatte til stede, slik at når man er syk og gammel, forvirret og kanskje dement, er det noen der som har tid til å gi omsorg og roe en ned, at det kanskje er to på jobb når en situasjon blir vanskelig og en pasient blir urolig, og at man slipper å låse folk inne og kanskje også oppleve at andre pasienter blir utsatt for vold. Vi kommer ikke unna at det må være flere ansatte i omsorgen hvis dette skal gå bra. Statsråden sa sjøl at vi til og med må bygge flere sykehjem. Da trengs det flere ansatte. Nå er kommuneøkonomien slik de fleste steder at det må kuttes rundt omkring. Det koster å ha ansatte. Ingen kommuner kan trylle, og de er nødt til å ha økonomi slik at de kan ansette tilstrekkelig helsepersonell både i hjemmeomsorgen og i omsorgen på f.eks. sykehjem. Hvorfor vil ikke statsråden bidra til det?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Nå ligger det et forslag i Stortinget som representanten Tetzschner er invitert til å stemme for. Det er et godt forslag. Vi har nå fått høre en eldreminister som setter skattelette til de friskeste og mest velstående blant oss, foran et trygt og godt og kvalitetssikret tilbud til eldre og syke. Lokalpolitikere landet rundt får beskjed om at de må kutte for ikke å havne i ROBEK, og slik har det vært i mange år. De har kuttet og kuttet, og så skryter regjeringen av at kommunene har kommet ut av ROBEK. Men det er jo fordi de har kuttet mange av tingene og kanskje det lille ekstra som gjør at man har nok ansatte, at man har aktivitetstilbud til eldre, og at man kan hjelpe pårørende som har demente i familien sin, f.eks. Sykefraværet øker når man har for få på jobb, sier statsråden. Ja, det er riktig, det gjør det. Derfor er det helt nødvendig med flere ansatte. SV er ikke redd for øremerking av penger til eldreomsorgen, det har vi aldri vært – vi er ikke redd for det. Vi mener at vi må sette en merkelapp på de pengene vi sender, slik at vi er sikre på at de kommer dit de skal. I eldreomsorgen er det nødvendig fordi regjeringen systematisk har underfinansiert veldig mange reformer inn i kommunesektoren: barnehagereformen, rus, psykisk helse, eldreomsorgen – særlig ressurskrevende tjenester. Denne regjeringen har kuttet over 1 mrd. kr i særlig ressurskrevende tjenester. Pasienter skrives ut med en ganske hardhendt utskrivningspolitikk nå. Det er det samme om pasienten behandles i sykehus eller i kommunen, det må være ansatte der som gjør tjenestene. For mange av dem kreves det nesten en liten sykehusavdeling og veldig mye komplisert utstyr, for dette er pasienter som ellers ville dø. Hva skjer da i kommunene? Jo, dette er de nødt til å gjøre, men det går ut over eldreomsorgen, den generelle omsorgen ellers til eldre og til funksjonshemmede, og ikke minst til utviklingshemmede, som vi snakker altfor lite om, og der det er store mangler både i den kommunale oppfølgingen og også i spesialisthelsetjenesten. Så den beskrivelsen som statsråden nå har av situasjonen i eldreomsorgen, er en ren ansvarsfraskrivelse. Aldri har dette landet og denne regjeringen vi har nå, hatt så mye penger til disposisjon. Det hadde vært fullt mulig å gjøre slik som SV gjør, prioritere over 6 mrd. kr mer til kommunesektoren og øremerke veldig mye av de pengene rett til eldreomsorgen, for det mener SV de eldre fortjener.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Det er ikke noen tvil om at beredskapen i nord er alvorlig svekket, ikke bare av det som skjer nå, men også av at regjeringen har redusert helikoptervolumet på Bardufoss kraftig – mot advarslene. Og den kriseberedskapen som settes inn, dekker ikke behovet. Firmaet som har fått kontrakten, leverer ikke på kontrakt. Det er behov for å se på om regjeringen nå kan legge ideologien til side, og se på hvordan vi skal bygge opp pasienttransport på en slik måte at det ikke skal rokkes ved med stadige anbud, som gjør at så mange ting blir satt i spill. Det er ikke sånn at det offentlige alltid gjør alt rett, men da er det mulig å styre det, for det hjelper ikke pasientene om man stiller noen til ansvar i ettertid; dette skal fungere hver dag. Det samme har jeg lyst til å si når det gjelder sykehus og den bevilgningen vi inviteres til å vedta her. Når det ikke er et helhetlig, konkret forslag som ligger på bordet, er det uansvarlig. Noen av oss bor i andre deler av Helse-Sør-Øst, og vi trenger også sykehus. Nå er det helt i det blå hvordan disse utbyggingene kan trygges framover. Så her er det både pasientene i Oslo-området som trenger et tryggere tilbud, og også pasientene i resten av landet. Det er mange ting som burde styrkes i kommunesektoren. SV har foreslått 300 mill. kr til et lavterskeltilbud innen psykiatri og at man kanskje har det etter den modellen som ble utviklet i Stange kommune, Stangehjelpa, med et ordentlig lavterskeltilbud der folk får hjelp. Vi har også lagt inn mer penger både til rusfeltet og til flere ansatte i omsorgen. Jeg har ikke sett noe særlig engasjement fra eldreministeren. Hvis vi hadde gjort dette, hadde vi hatt mye mer ressurser å frigjøre inn i eldreomsorgen, som det er behov for. Til slutt: Hvis jeg om en ukes tid skulle bli påkjørt av en bil, har jeg ikke rett til brukerstyrt personlig assistanse. Det mener jeg er en skam. Den ordningen må utvides, det foreslår SV, og vi foreslår også å legge inn penger til kommunene, slik at de har mulighet til å bruke dette gode hjelpemidlet både til yngre og til eldre. Det er ganske trist å høre at regjeringen ikke er interessert i det. Tvert imot går representanten Hagen opp på talerstolen og mener tydeligvis at vi skal finansiere mange sykehjemsplasser som skal stå tomme rundt omkring – så folk skal kunne velge. Da vil jeg invitere Hagen til Engerdal for å se hvordan det er sannsynlig å få på plass dette tilbudet, både økonomisk og praktisk.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Først til eldreomsorgen. Forskjellen på Fremskrittspartiet og SV er at vi legger penger på bordet for å styrke den. Det regjeringen gjør, er at de tar penger fra alle kommuner for å lage prosjekt i noen kommuner. Når de få kommunene sier at de trenger mer penger, får de det, men det får ikke andre kommuner. SV vil styrke kommunesektoren. Vi foreslår i overkant av 6 mrd. kr mer, og vi vil også ha bemanningsnorm og kvalitetskrav, slik at det faktisk blir god eldreomsorg til alle. Så til brukerstyrt personlig assistanse. Etter at regjeringen overtok, har man fått en dårligere ordning. Det er færre som får. Ordningen er undersøkt – den er blitt dårligere. Det er fordi regjeringen og statsråd Listhaug har motsatt seg å forskriftsfeste det for at kommunene ikke skal kunne skalte og valte med ordningen, slik at det blir stor forskjell fra kommune til kommune og veldig mange ikke får brukerstyrt personlig assistanse.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-09:
Framover er vi nødt til å kutte farlige utslipp, skape nye arbeidsplasser og tjene penger. Da kan vi ikke fortsette som før. Vi må se alt vi gjør, i sammenheng. SV har en stor satsing på kommuneøkonomi, og det er viktig, for det er en utrolig viktig infrastruktur for alt næringsliv i Norge. I tillegg til det øker vi med 200 mill. kr de distriktsrettede virkemidlene, der regjeringen har kuttet over 1 mrd. kr. Det er penger – som regjeringen sjøl skriver i budsjettet – som gir flere arbeidsplasser og bedre inntjening. Da går man rett løs på det og kutter der. Det er SV veldig uenig i. Det er godt anvendte penger, og det blir arbeidsplasser av dem i distriktene. SV mener at det vi gjør f.eks. i byggenæringen, er nødt til å virke i samme retning og skape arbeidsplasser, f.eks. hvordan vi får tilskudd og lån til rehabilitering, tilgjengelighet, boligtilpasning og energioppgradering til å virke sammen og skape en god byggenæring som møter framtidas kvalitetskrav og i tillegg kutter i klimagassutslipp og sparer energi. Det er veldig smart hvis man gjør det slik. Vi ønsker også at vi skal ha en rentekompensasjonsordning for nødvendig infrastruktur i kommunene som følge av ekstremvær. Vann er en så viktig ressurs for enkeltmennesket og for alt næringsliv. Det er også en næring i Norge. Norsk vann er ganske stort. Her kan vi kombinere offentlig innsats med helt nødvendig infrastruktur og ta vare på en av de viktigste ressursene vi har, nemlig rent vann. Det er god næringspolitikk i det. Det er et eksempel på godt samarbeid mellom privat og offentlig sektor. Norsk kompetanse er langt framme, men regjeringen er fraværende. I tillegg til det ser vi at fylkene på Vestlandet har gått foran i å skaffe båt og ferje som gir null utslipp. Men hva gjør regjeringen som svar og takk for at de har gjort det? Nei, de får ikke kompensert de ekstrautgiftene de har i de første anbudene der det er veldig dyrt. Mange må da telle på knappene, for nå har jo fylkeskommunene fått kuttet sine budsjetter og må stramme inn på område etter område. Der er næringen frampå, og der er fylkeskommunene frampå. Derfor sier SV: La oss nå ta de pukkelkostnadene som fylkeskommunene har, og legge inn som et prinsipp at anbud i kollektivtrafikken heretter skal gjelde nullutslipp. Det vil utvikle norsk næringsliv, og det vil gjøre offentlig sektor bærekraftig framover, for da har vi både skapt arbeidsplasser og kuttet i til klimagassutslipp. Og jammen er det noen som har tjent penger også.
Michael Tetzschner (Høyre), 2019-12-09:
Når staten finansierer helseforetakene, har staten et kraftfullt styringsvirkemiddel. Man kan stille generelle og spesifikke vilkår for tildelingen av midlene. Stortinget har mulighet til omfattende styring av foretakene gjennom å stille vilkår i forbindelse med vedtakelsen av statsbudsjettet og revidert nasjonalbudsjett. Departementet må deretter videreføre Stortingets vilkår overfor foretakene. Stortinget kan stille konkrete og detaljerte vilkår for tildeling av midler. Det vil si at staten kan foreta en konkret og tett styring av foretakenes virksomhet der det er politiske ønskelig. Eier kan instruere styret i alle saker – både saker av generell karakter og enkeltstående saker. Dette kan skje på ethvert stadium i saken, enten saken er under behandling av administrasjonen eller har kommet frem til styrebehandling. Det jeg nettopp sa, er fra motivteksten til lovproposisjonen i 2012, da Stortinget presiserte helseforetaksloven. Det er viktig fra denne talerstol å slå fast at Stortinget ikke har gitt fra seg styringsretten over det som besluttes i våre regionale – eller andre – helseforetak. Den utbredte misoppfattelse at foretaksstyrene eller departementet er gitt lovbestemt beskyttelse mot at Stortinget kan treffe de beslutninger det måtte ønske, må klart tilbakevises. Jeg er ikke for at Stortinget skal blande seg inn i den løpende driftshverdag i våre helseforetak, men omkalfatringen av sykehussektoren i Oslo med så vidtrekkende investeringsbeslutninger som skal stå i generasjoner, gjør at dette ikke er småsaker. Stortinget må inn i disse sakene. Derimot kan vi se at budsjetteksten presenterer en fremtidsbeskrivelse basert nettopp på at Stortinget ikke skal få seg forelagt en ferdig utredet sak, der fysiske og økonomiske elementer er føyet sammen til et modnet og fullstendig beslutningsgrunnlag. Det gir grunn til uro. Stortinget inviteres til passivt å akseptere nedleggelsen av landets ledende akuttsykehus, Ullevål, som har et spisset traumesenter som bygger på fremragende spesialistkirurgi i sin nærhet. Etter min mening må den som vil rive opp en organisasjon, løfte en tung bevisbyrde, og det som er kommet så langt, er utilstrekkelig beskrevet for en slik oppfatning. Med en slik teoretisk tilnærming er det ikke underlig at den avgåtte direktør nettopp mislyktes i å få en felles virkelighetsoppfatning med de ansatte, både på Ullevål og på Rikshospitalet. Hvis det mangelfullt forberedte organisasjons- og byggeprosjektet iverksettes, vil realitetene etter hvert melde seg i form av overskridelser, forsinkelser, svekket fagmiljø og dårligere sykehustilbud. De som da sitter med ansvaret, vil senere få valget mellom å skjære ned på tilbudet eller foreslå for Stortinget betydelige etter bevilgninger i milliardkronersklassen.
Elin Tvete (Senterpartiet), 2019-12-09:
Nye Oslo universitetssykehus, som det er planer for, er Norges største landbaserte byggeprosjekt og Norges største sykehusprosjekt. Prosjektet innebærer nybygg på den såkalte Gaustad-tomta, nytt lokalsykehus på Aker, mens Ullevål sykehus skal nedlegges. Videre er planen at Ullevål-tomta skal selges med tanke på omregulering til boliger, og at den delen av Aker-tomta som kommunen solgte i 2001, skal kjøpes tilbake. Regjeringen har ikke ønsket å gå videre med en kombinert utbygging av Ullevål–Aker. Fagpersoner med mange års erfaring innen medisin, sykehusplanlegging og kvalitetssikring av offentlige byggeprosjekter anbefaler denne løsningen. Byggingen av Ullevål–Aker er sannsynligvis billigere, og det ligger til rette for en mer fleksibel – og mulig etappevis – utbygging på Ullevål. Reguleringsutfordringene er betydelig mindre. Helse Sør-Øst har planer for investeringer ved mange av sykehusene i sin region. Senterpartiet mener det er en reell mulighet for at de andre investeringene kan bli skjøvet ut i tid for å gi rom for å realisere Gaustad-prosjektet. Sykehuset Østfold sier i sin utviklingsplan for 2018–2035 at fra åpning av nytt sykehus i 2015 til dags dato, mai 2018, har akuttmottaket hatt kapasitetsutfordringer, og arealet skal derfor utvides og tilpasses til aktivitet og driftsmodell. Det har ennå ikke skjedd. Sykehuset har i dag færrest sengeplasser per innbygger, 1,4, med unntak av Akershus universitetssykehus som ligger på 1,3 sengeplasser per innbygger. Dette, kombinert med framtidig stipulert vekst i liggedøgn basert på demografi fram mot 2030, gir grunn til alvorlig bekymring for Østfold-innbyggernes tilgang til sykehussenger når sykdom rammer. Gigantplanene på Gaustad kan altså få store konsekvenser for investeringer og utbygginger ved de andre sykehusene på Sør- og Østlandet. Det er store kapasitetsutfordringer ved Sykehuset Østfold i dag, og det er lite som tyder på at dette vil bedres uten en utbygging. Senterpartiet mener løsningen med Ullevål–Aker vil gi rom for de nødvendige investeringer ved sykehusene utenfor Oslo og dermed styrke helsetilbudet i regionen.
Kristine Hallingstad (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Arbeiderpartiet har i sitt alternative budsjett vist til hva vi ønsker å prioritere. Vi ønsker bl.a. å gi mer penger til sykehus, ansette flere fastleger og gi et bedre tannhelsetilbud til vanlige folk. Politikk handler om å prioritere. Høyreregjeringen ønsker å prioritere de som har mest fra før, på bekostning av de som har minst. Det ser vi i budsjettet, hvor regjeringen strammer inn på stønader til tannregulering til mangfoldige tusen barn. Helseministeren vil ikke støtte det han kaller for «kosmetikk», som vil bidra til økt kroppspress. Det er fint å se at helseministeren kaster seg inn i kroppspress-debatten, men her er ministeren på ville veier. Konsekvensen av politikken til regjeringen er at familier med råd til tannregulering kan gi barna sine rette tenner, mens familier med dårligere råd ikke kan gi det samme til sine barn. Det er urettferdig politikk i praksis. Det viktigste for Arbeiderpartiet er at alle skal ha lik tilgang til tannhelse, uansett hvem man er, og uansett hvor man bor. Så lenge tennene er en del av kroppen, er det vanskelig å forstå at den ikke er dekket av folketrygden. Det fører til ulikheter. Derfor vil Arbeiderpartiet ha en gradvis utvidelse av den offentlige tannhelseordningen. Derfor foreslår vi i budsjettet å utvide gratis tannhelse til 19-, 20- og 21-åringer og å gi halv pris på tannhelsebehandling opp til 25 år. I tillegg vil Arbeiderpartiet gi stønader til dem med dårligst råd, for det skal ikke være slik at folk med tannverk ikke går til tannlegen fordi det koster for mye. Det er skuffende å se at verken Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti eller Venstre har nevnt tannhelse med ett ord i sine innledende merknader i innstillingen fra helse- og omsorgskomiteen, men så er vel ikke politikken innen tannhelse noe særlig å skryte av. I Arbeiderpartiet vet vi at tannhelse er viktig for et godt liv. Derfor har vi prioritert å utvide den offentlige ordningen og ønsker å reversere de usosiale kuttene som regjeringen foreslår.