trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2018-03-21:
Generelt opplever mange av hjelpeorganisasjonene som jobber på bakken, uansett om det skulle være tilfeller der det er ansatte i hjelpeorganisasjoner som står bak, eller det er krigførende parter som står bak, at terskelen for å fortelle om det ofte er høy. Dette snakket jeg med Pramila Patten om senest på fredag i forrige uke. Det hun fortalte, var at i veldig mange sammenhenger finnes det heller ikke et fungerende rettssystem, og det betyr at de som har gjort det, sannsynligvis ikke blir straffet. Stigmaet ved å fortelle at man har vært utsatt for seksuelle overgrep, er så mye større, særlig når noen ikke kan straffes, at det for mange er vanskelig å si fra. Det mener jeg er en trend vi må snu. Vi må både jobbe med beskyttelsestiltak, vi må jobbe med psykososiale tiltak, fordi mange er sterkt traumatiserte etter det de har opplevd, og vi må jobbe med kapasitetsbygging, særlig når det gjelder rettsstat og rettssystem, sånn at det er mulig å stille dem som har begått overgrepene, til ansvar.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2018-03-21:
Representanten Øvstegård og jeg er helt enige om alvorligheten i situasjonen i Afrin, og det er helt riktig, som representanten også sier, at etter at spørsmålet ble sendt inn, har det vært en utvikling – ikke til det positive – som nå betyr at byen siden 18. mars har vært inntatt av tyrkiske styrker sammen med den militære opposisjonsgrupperingen Free Syrian Army. Situasjonen er uoversiktlig i området. Jeg er veldig bekymret for den situasjonen vi ser. Det ga jeg også veldig tydelig uttrykk for i min utenrikspolitiske redegjørelse i slutten av februar. Den humanitære situasjonen er nå urovekkende. Den kan fort komme til å bli enda verre. Det er viktig at partene sikrer at sivile får forlate området på en trygg måte, og at det er tilgang på humanitær hjelp. Den humanitære situasjonen i store deler av det nordvestlige Syria har vært veldig alvorlig over lengre tid. Dette kommer som et tillegg til det. Ifølge FN har ca. 350 000 mennesker siden midten av desember flyktet fra området. Noe av dette tilskrives at det er en økende internasjonalisering av konflikten og en økt internasjonal kamp om posisjoner i Syria og i regionen. Dette er tragisk for det syriske folk, og det bidrar til ytterligere ustabilitet i regionen. Vi oppfordrer selvsagt til tilbakeholdenhet og ikke minst det som er helt grunnleggende, nemlig en forholdsmessighet i det som også kan være legitime sikkerhetsinteresser i utgangspunktet, og til det å avstå fra handlinger som vanskeliggjør politiske løsninger. Det har vi også gitt uttrykk for til tyrkiske myndigheter. Vi har gitt uttrykk for det gjennom min utenrikspolitiske redegjørelse, i offentlig kommunikasjon, og jeg ga senest i går, i et møte i Europaparlamentet med deres utenrikskomité, uttrykk for det samme synspunktet. Vi ser at det er en veldig alvorlig og uoversiktlig situasjon som hittil stort sett har eskalert, og blitt til det verre. Derfor mener vi det er viktig å fortsette å gi tydelige beskjeder både til tyrkiske myndigheter og internasjonalt om at vi mener at dette er en situasjon der tilbakeholdenhet må vises, respekt for internasjonal humanitærrett må utvises, og at de helt grunnleggende prinsippene om forholdsmessighet og proporsjonalitet må følges.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2018-03-21:
Det er selvsagt vanskelig, gitt at situasjonen er såpass uoversiktlig, å vite hva Tyrkias neste skritt vil være. Vi har registrert de uttalelsene som Tyrkia har kommet med, og vår tilbakemelding er akkurat den samme som den har vært til nå, nemlig en klar beskjed om å vise tilbakeholdenhet, forholdsmessighetsprinsippene, respektere internasjonal rett og ikke minst sikre tilgang på humanitær hjelp. Det som har vært noe av den store utfordringen både i Øst-Ghouta, i Idlib generelt og i Afrin, har vært at det har vært vanskelig å få humanitær hjelp inn. Det har vært vanskelig å få mennesker ut. Den våpenhvilen som skulle gjelde spesielt for Øst-Ghouta, har ikke vært respektert. Det har gjort at veldig mange mennesker har blitt stående fast ved det som skulle være humanitære korridorer, og situasjonen har om mulig blitt enda verre for mange. Det er helt riktig som representanten sier, at det er prekær mangel på rent drikkevann, på medisiner og på mat. Det er selvfølgelig også en helt utrolig prekær situasjon å klare å gi beskyttelse til mennesker på flukt i. Derfor øker også internflukten i området.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2018-03-21:
Jeg tror det er viktig å understreke at NATO er et verdifellesskap og for Norge et viktig verdifellesskap. Det har det alltid vært, selv om vi kan ha vært uenig i handlinger fra enkeltland. Det er nettopp derfor vi er veldig tydelige i vår offentlige kommunikasjon og i kommunikasjonen med tyrkiske myndigheter på hva vi mener må være de grunnleggende prinsippene og måten å handle på i situasjoner som denne. Det er ikke unikt for det vi gjør knyttet til tyrkiske myndigheter. Det gjør vi også i andre, tilsvarende situasjoner, hvor vi ser at de som alltid lider mest, er sivilbefolkningen. Situasjonen for dem i Syria er generelt ekstremt vanskelig. Det har særlig og først og fremst å gjøre med at deres egen leder så tydelig har gått til angrep på sin egen befolkning. Krigen i Syria går nå inn i sitt åttende år. Vi har en veldig vanskelig situasjon politisk. Det å få til politiske løsninger, som må være løsningen i Syria, viser seg stadig vanskeligere. På toppen av det internasjonaliseres konflikten. Flere aktører kommer inn og bruker Syria som en slags stedfortrederkrig for kampen om posisjoner regionalt.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2018-03-21:
På vegne av forsvarsministeren vil jeg svare på spørsmålet. Etter Stortingets vedtak om samling av QRA og maritime patruljefly på Evenes flystasjon har Forsvarsdepartementet, som varslet, videreutviklet planene gjennom en forstudie. Denne har tatt form av en konseptvalgutredning, KVU Evenes. Den KVU-en dokumenterer og anbefaler et konsept for lokalisering av både operative flater, bygg og anlegg på flystasjonen. Forsvarsdepartementet har fått støtte og innspill fra Forsvaret, Forsvarsbygg og Avinor – dette er også en sivil flyplass – og har kommet fram til et tilfredsstillende og nøkternt konsept for utbyggingen av Evenes som ivaretar aktørenes behov. Påstandene om plassmangel, som representanten refererer til fra avisene, medfører ikke riktighet. Alle de fem nye maritime patruljeflyene skal plasseres på Evenes. Forsvarssektoren har over tid bygd seg opp en solid kompetanse på denne typen prosjekter. Den kompetansen benyttes i arbeidet med oppbyggingen på Evenes. Det er funnet tilfredsstillende løsninger på de påståtte utfordringene ved etableringen av maritime patruljefly på Evenes flystasjon. Forsvarsdepartementet ferdigstiller i disse dager KVU Evenes. Det blir nå kvalitetssikret eksternt. Regjeringa har tidligere kommunisert at Stortinget vil bli orientert om resultatet av KVU Evenes på egnet måte i vårsesjonen 2018. Samtidig behandler Stortinget to representantforslag som omhandler Evenes. Forsvarsministeren vil oversende ugradert versjon av KVU Evenes og rapporten fra ekstern kvalitetssikring til Stortinget etter påske. Det vil gi utenriks- og forsvarskomiteen et godt grunnlag før de avgir sin innstilling på representantforslaget.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2018-03-21:
Det er, som Stortinget også har vært orientert om tidligere i flere runder, ikke noe i tallmaterialet som tyder på at man ikke skal holde seg innenfor de kostnadsrammene som ligger. Når jeg sier nøktern løsning, er det det prinsippet vi alltid arbeider etter. Vi skal finne gode løsninger innenfor økonomiske rammer og det som er operativt nødvendig for å kunne drive basen på en god måte, ha gode flyoperative flater og kunne gjennomføre operasjoner. Som representanten kjenner godt til, var bakgrunnen for valget av Evenes som base for de maritime patruljeflyene nettopp en tydelig fagmilitær anbefaling om behovet for å samle basestrukturen, sånn at vi kan gi god beskyttelse av både QRA-en – altså F-35 – som skal være på Evenes, og også de maritime patruljeflyene. Forsvarsministeren har vedlagt i papirene han ga meg, at det ikke er noe som tilsier at det skulle være en annen kostnadsramme enn det som ligger til grunn for Stortingets vedtak.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2018-03-21:
Jeg skal ikke gå altfor langt inn i detaljene. Det syns jeg forsvarsministeren skal gjøre, basert på den KVU-en som nå foreligger og kvalitetssikres. Det er selvsagt sånn at alle de ulike innvendingene som har kommet på ulike stadier i prosessen, enten det har dreid seg om flyoperative flater, det har dreid seg om værforhold, eller det har dreid seg om miljøspørsmål, er selvfølgelig håndtert gjennom den KVU-en. Og det er en helt vanlig prosess som også har skjedd denne gangen. Forsvaret og Forsvarsdepartementet har hatt en prosjektorganisasjon som har jobbet med dette lenge. Uansett hvilken base man skulle velge i Norge, vil man nok oppleve at det vil være noen utfordringer som man må søke løst eller kompensert på ulike måter. Det gjelder selvsagt også for Evenes. Noe av det som har vært påpekt som utfordringer, er nettopp at man skal ha både sivil og militær trafikk samtidig og dermed må finne gode, praktiske løsninger inne på flyarealet for å kunne håndtere begge deler, og samtidig gi god beskyttelse og gode flyoperative flater. Det ligger det i denne KVU-en at man klarer å finne innenfor de rammene som er lagt.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-21:
Representanten er opptatt av betingelsene for norsk gass i Europa. Det engasjementet deler jeg. Det europeiske gassmarkedet er av stor betydning for Norge, og bare i 2017 eksporterte vi 122 milliarder standardkubikkmeter naturgass, for øvrig rekord for tredje år på rad. Så å si all gass vi produserer, går til EU, og vi dekker nå 25 pst. av den totale gassetterspørselen. Norsk gass er ønsket av importland i Europa. Det ble senest bekreftet på mandag da jeg hadde med meg den belgiske energiministeren ut på Troll A, som er selve hjertet i gassmaskinen vår. EUs regler for det indre gassmarkedet er nedfelt i gassmarkedsdirektivet. Gjennom EØS-avtalen er Norge en del av EUs indre energimarked og har innarbeidet gassmarkedsdirektiv I og II i norsk lov. Gassmarkedsdirektiv III behandles denne uken som en del av arbeidet med tredje energimarkedspakke. Både andre og tredje gassmarkedsdirektiv skiller mellom oppstrøms rørledningsnett knyttet til produksjon og nedstrøms rørledningsnett, herunder transmisjonsrør som frakter gass mellom de ulike deler av nettet. Det norske transportsystemet som frakter gassen til kontinentet og Storbritannia, er definert som oppstrøms rørledningsnett og oppfyller direktivets krav til slike rør. Vi har i Norge ikke transmisjonsrør i direktivets forstand. I tredje gassmarkedsdirektiv videreføres bestemmelsen som gjelder oppstrøms gassrørledningsnett uten endringer. Nettverksreglene som representanten refererer til, er knyttet til transmisjonsrør, og slike rør har vi altså ikke i Norge. ACER vil med andre ord ikke ha myndighet over vårt oppstrøms rørledningsnett. Artikkelen refererer videre til at ACER kan påtvinge Norge en solidarisk forpliktelse til å selge gass til EU, og dette til en lavere pris enn det man kunne oppnå andre steder. Den solidariske forpliktelsen jeg antar man her viser til, er knyttet til forordningen om gassforsyningssikkerhet, og denne forordningen er det besluttet at man ikke tar inn i EØS-avtalen. Jeg kan dermed forsikre representanten om at prisen på norsk gass i framtiden, som i dag, vil bli bestemt av markedet, og at gassen vil flyte dit fortjenesten er best. Samtidig vil jeg understreke at et velfungerende integrert gassmarked med effektive prismekanismer og tilstrekkelig infrastruktur i Europa også er viktig for Norge som eksportland. Derfor har Norge anerkjent og støttet arbeidet med å videreutvikle EUs indre gassmarked.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-21:
Jeg vil understreke at vi allerede er knyttet til EUs energiunion gjennom første og andre energimarkedspakke. Det vi snakker om nå, er tredje energimarkedspakke og etableringen av byrået for samarbeid mellom de nasjonale regulatorene på energifeltet, ACER. Vår viktigste jobb når det gjelder å promotere gass, er delt. For det første må vi sørge for at vi produserer tilstrekkelig gass og opprettholder det nivået vi har på gassproduksjonen per i dag. Vi har nå produsert ca. en tredjedel av de forventede ressursene vi har på norsk sokkel. To tredjedeler gjenstår å produsere og eksportere. Dernest er vi avhengig av at det er et velfungerende marked for gass i Europa, det vil si at man har gode distribusjonsnett som bidrar til at gassen kommer fram til forbrukeren, og vi har en dialog med EU i disse spørsmålene.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-21:
Det er ingenting i tredje energimarkedspakke eller ACER og de forordningene jeg har referert til her, knyttet til oppstrøms gassnettverk, som tilsier at vi skal bli pålagt å selge til EU framfor til andre kunder. Gassen går dit markedet ønsker, gjennom prismekanismene. Jeg vil understreke det representanten sier om at Storbritannias grep med prising av CO 2 har bidratt til dramatiske kutt i CO 2 -utslipp fra deres elektrisitetsproduksjon. Bare de to siste årene har de redusert den kullfyrte elektrisitetsproduksjonen med 60 pst., noe som har redusert CO 2 -utslippene med 24 pst. på to år i Storbritannia. Det tilsvarer 25 millioner tonn CO 2 , som tilsvarer ca. halvparten av de samlede utslippene fra hele det norske samfunnet.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-21:
For å eie og drive utenlandsforbindelser for strøm stilles det krav om både anleggskonsesjon og utenlandskonsesjon etter energiloven. Konsesjonssøknadene fra NorthConnect er nå under behandling etter dette regelverket. For tiden er søknadene ute på høring, med frist for innspill satt til 15. april. Det har også vært gjennomført høringsmøter både i Bergen og i Eidfjord, den 5. mars. Olje- og energidepartementet har bedt Norges vassdrags- og energidirektorat, NVE, om å gi sin vurdering av saken før departementet sluttbehandler konsesjonene og fatter vedtak. Samfunnsøkonomisk lønnsomhet er et avgjørende spørsmål i en søknad om konsesjon for utenlandsforbindelser for strøm, og konsesjonsbehandlingen skal i tillegg ta opp i seg en samlet vurdering av pris og miljøvirkninger. I tillegg skal en selvfølgelig vurdere konsekvenser for driften av kraftsystemet, prosjektets potensielle inntekter og utgifter og andre virkninger for øvrig. Jeg er opptatt av at vi som myndigheter opptrer ryddig overfor berørte aktører i konsesjonsbehandlingen. Det gjelder også eierne bak NorthConnect, som har forholdt seg til gjeldende regelverk for utenlandskabler. Det dreier seg kort og godt om forutsigbarhet for næringsaktører. I morgen skal Stortinget behandle lovforslagene knyttet til EUs tredje energimarkedspakke, og jeg har merket meg at komitéflertallet i innstillingen foreslår at Stortinget skal be regjeringen snarest fremme sak til Stortinget om at konsesjon for å eie og drive utenlandsforbindelser bare kan gis til systemansvarlig, dvs. Statnett, eller foretak hvor Statnett har bestemmende innflytelse. Jeg har også merket meg at et flertall bestående av Arbeiderpartiet, Miljøpartiet De Grønne, Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre i komiteen legger til grunn at departementet ferdigbehandler søknaden fra NorthConnect før det fremmes en lovendringssak. Jeg ser fram til at disse spørsmålene blir diskutert ytterligere i morgen, og vil følge opp Stortingets vedtak på ordinær måte. For å være presis: Med dette utgangspunktet vil søknaden fra NorthConnect bli behandlet på ordinær måte, i tråd med gjeldende regelverk på området og føringer gitt av Stortinget. Det er for øvrig det samme svaret som statsminister Erna Solberg ga representanten i den muntlige spørretimen tidligere i dag.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-21:
Det er korrekt. Det er ingen endringer foretatt i regelverket knyttet til mulighet for aktører til å søke om utbygging og drift av utenlandskabler. Det komiteen har innstilt på til Stortinget når det gjelder tredje energimarkedspakke, som skal behandles i morgen, er at regjeringen skal komme tilbake igjen med et lovendringsforslag som innebærer at det for framtiden kun vil være systemoperatøren, dvs. Statnett, som kan eie og drifte utenlandskabler.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-21:
Nå får vi avvente Stortingets behandling av tredje energimarkedspakke i morgen, men det er slik statsråden har lest innstillingen som foreligger fra energi- og miljøkomiteen.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-21:
Først vil jeg starte med å gratulere det kurdiske folket og andre med Newroz-feiringen som er i dag. Så vil jeg bemerke at spørsmålet ble sendt inn før Afrin ble inntatt av bl.a. tyrkiske styrker nå nylig. Derfor er deler av spørsmålsformuleringen utdatert. Jeg tillater meg fortsatt å stille utenriksministeren følgende spørsmål: «Den tyrkiske aggresjonen mot Afrin er ekstremt alvorlig og kan ikke bli stilltiende akseptert av Norge og NATO. Over 290 sivile har blitt drept siden denne aggresjonen startet. Nå er byen i ferd med å bli omringet, og det er fare for enda flere døde og nye angrep. Hva er utenriksministerens reaksjon på Tyrkias angrep på Afrin, mener hun angrepene bryter folkeretten, og vil hun ta initiativer i NATO for å sette en stopper for det?»
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-21:
Nå har Afrin blitt invadert, og det er anslått at omkring 100 000 mennesker er igjen av de ca. 320 000 menneskene som bodde der før Tyrkias aggresjon. Tusenvis er på flukt, og situasjonen er langt fra avklart enda. Tyrkias president Erdogan sa mandag at militæroffensiven nå skal utvides til andre kurdiskkontrollerte områder mot grensen til Irak. Så er spørsmålet ikke minst hva som kommer til å skje i Afrin videre. Det strømmer nå inn tyrkiske soldater og tyrkiskstøttede krigere i Afrin. Det meldes om plyndring, og Den internasjonale Røde Kors-komiteen skriver: «Titusener av mennesker lider i Afrin. Desperate og livredde, tusenvis flykter hver dag uten å ha noe sted å være, lite mat, vann og helsehjelp». Hva er utenriksministerens kommentar til at Tyrkia nå har varslet å utvide militæroffensiven lenger inn i syrisk territorium?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-21:
Takk for svaret. Jeg vil avslutte med et siste spørsmål. Regjeringen og utenriksminister Eriksen Søreide har flere ganger kalt NATO for et verdifellesskap. Mener utenriksministeren at det Tyrkia nå gjør i Syria mot kurderne, er i tråd med de verdiene Norge holder høyt i utenrikspolitikken – folkerett, fred og menneskerettighetene?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-21:
La meg først ønske den nye justisministeren velkommen. Så til spørsmålet: «I statsbudsjettet og i regjeringserklæringen er det vedtatt at regjeringen skal involvere og samarbeide med lokalmiljøet og naboer når de ferdigstiller beredskapssenteret på Taraldrud. Naboene har organisert seg i organisasjonen Stopp støyen. Når og hvordan vil statsråden følge opp vedtakene om at disse skal involveres?»
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-21:
Jeg tror kanskje ikke statsråden hørte spørsmålet mitt, for nå fikk vi høre veldig mye spennende om kompenserende tiltak. Det er vel og bra når vi skal ha skyting og sjokkgranater rett ved barnehagene og skolene i min kommune, men det var ikke spørsmålet. Spørsmålet var: Hvordan skal vedtakene følges opp? Vedtakene sier at man skal samarbeide med både lokalmiljøet og naboer. Jeg har skjønt på statsråden at «lokalmiljøet» får telle som kommunene, men naboene er organisert i Stopp støyen!. De har vært det hele tiden. Det er der vi som bor i området – som jeg selv gjør – er organisert. De sendte brev til den forrige justisministeren, Listhaug, og nå vet jeg at det kommer et nytt brev til justisminister Sandberg, der de inviterer til et felles møte for samtaler om veien videre. De er klare til å følge opp de vedtakene Stortinget har fattet om at disse skal involveres. Da lurer jeg på hva justisministeren har tenkt å svare på den invitasjonen fra oss som bor i området.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-21:
Jeg kan nesten ikke tro hva jeg hører nå: Om det skal være et møte, er det naturlig å møte ordføreren. Så nå er det ikke engang sikkert at ordførerne skal møtes i denne saken. Dette stortinget har vedtatt – og jeg gjentar: Regjeringen skal involvere og samarbeide med lokalmiljøet og naboer. Stortingsflertallet har vedtatt det, og det står i Jeløya-erklæringen. Vi har et ganske enkelt krav fra SVs side. Det er at denne regjeringen følger opp de vedtakene som dette stortinget har fattet. Jeg forstår at statsråden har tenkt å besvare brevet, men det var ikke spørsmålet mitt. Spørsmålet var hva statsråden skal svare. Vi som bor i området, har vært organisert i Stopp støyen! hele veien. Det er de som snakker på vegne av oss som bor i området, de har blitt lovet møter – av Venstre spesielt, som nå er en del av regjeringen, og som hadde det som en kampsak. De avfeide SVs forslag ved å si at vi fikk gjennomslag for at de nå skulle involveres. Det er et klart løfte, Stortinget har vedtatt det. Vil justisminister Sandberg følge opp vedtakene fra denne salen?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2018-03-21:
La meg først få lov til å minne om at et tilsvarende spørsmål også ble stilt tidlig i februar, fra representanten Abid Q. Raja, og det ble da besvart den 7. februar av tidligere statsråd Sylvi Listhaug. Oppfølgingen av Stortingets vedtak vil i hovedsak skje gjennom et arbeid med miljøoppfølgingsplanen, med en tilhørende støyplan. Her er det mange områder. Det er en rekke punkter om støy og støyhåndtering, fordelt på en prosjekteringsfase, en anleggsfase og en driftsfase. Det vil bli avholdt jevnlige dialogmøter mellom departementet, prosjektet, politiet og de tre kommunene som er definert til å være involvert. Konstituerende møte ble avholdt 13. mars. På agendaen var bl.a. akkurat det som handler om miljøoppfølgingsplan. Departementet legger til grunn at det er henholdsvis Oslo kommune, ved bydel Søndre Nordstrand, og Oppegård kommune som representerer beboerne og naboene, mens Ski kommune, som er vertskommune, har en del sentrale myndighetsoppgaver knyttet til dette. I rammebetingelsene fra Ski kommune er det bl.a. forutsatt at det skal være en uavhengig kontroll av prosjekterte støytiltak. Departementet følger selvfølgelig opp dette og går faktisk også noe lenger enn det som er påkrevd, gjennom å ta dette utenom den allerede uavhengige kontrollen av prosjekterte løsninger. Utover det som gjøres i direkte tilknytning til senteret, har departementet forpliktet seg til kompenserende tiltak, særlig rettet mot barn og ungdoms bruk av marka, osv., på dagtid. Det er også særskilte tiltak rettet direkte mot speiderbevegelsen og en lokal barnehage i området. Det er totalt satt av 8 mill. kr til disse særskilte tiltakene, og departementet avventer nå kommunenes vurdering av hvordan disse midlene skal disponeres.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2018-03-21:
Da venter jeg i spenning til jeg får brevet, og så skal jeg svare på det, selvfølgelig. Jeg er veldig godt kjent med at gruppen har ønsket seg et møte med statsråden. Det ligger vel også en video ute på internett hvor nettopp stortingsrepresentant Wilkinson sier at han skal gjøre sitt for å få i stand et slikt møte. Det er en oppgave som er viktig for en stortingsrepresentant – å ta naboene sine og lokalmiljøet sitt på alvor. Men dersom det skulle bli aktuelt med et slikt møte, og om et slikt møte skulle finne sted, vil jeg finne det mye mer naturlig at det viktigste, også for naboene, akkurat nå må være å møte ordførerne i henholdsvis Ski og Oppegård samt byråd for byutvikling i Oslo kommune, for det er der gjennomføringskraften vil ligge framover.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2018-03-21:
Jeg tror at jeg gjentatte ganger nå har svart på at Stortinget har gjort noen vedtak og lagt noen føringer. Dette følger regjeringen nå opp. Venstre er i regjering, og jeg sitter nå som justisminister og svarer at jeg i hvert fall må få brevet før jeg i det hele tatt kan vurdere innholdet i det. Jeg kan ikke stå her og svare på møteinvitasjoner. Det må behandles på vanlig måte. Jeg forholder meg til de tre kommunene. Departementet og kommunene er enige om at det er kommunene som representerer sine innbyggere. Når da gjennomføringen av tiltakene skal skje ved at bevilgningene, bl.a. til særskilte tiltak, er gitt til disse kommunene, synes jeg det er naturlig at man har møte med ordførerne i disse kommunene for å presentere sine ønsker.
Steinar Ness (Senterpartiet), 2018-03-21:
Eg tillèt meg å stille fylgjande spørsmål til arbeids- og sosialministeren: «Stortinget vedtok i møte 30. november 2017 at pensjonistar som ynskjer det, skal ha rett til å få utbetalingsinformasjon tilsendt fortløpande per post frå 1. juli 2018. Når og på kva måte vil Nav orientere pensjonistane om denne retten, slik at dei som ynskjer det, kan få tilbake «slippen» frå og med utbetalingane i juli 2018?»
Steinar Ness (Senterpartiet), 2018-03-21:
Eg synest det er viktig at statsråden ikkje vert for mykje oppteken av millionane, men ser menneska i denne saka. Det er eit aldersskilje ute i folket når det gjeld bruk av digitale tenester. Det er eit skilje mellom barn og unge som veks opp i dag, og deira besteforeldre og oldeforeldre. 44 pst. i aldersgruppa mellom 75 år og 79 år melde i 2017 at dei ikkje har brukt internett, og 400 000 menneske føler seg utanfor i den raske teknologiutviklinga. Eg synest vi alle har eit felles ansvar for å behandle menneske med respekt og verdigheit i alderdomen deira og sørgje for at dei får ivareteke interessene sine på ein god måte. Eg ventar då at statsråden legg til rette for at vi får dette på eigna måte, slik at fleirtalet som er i denne salen, får fastsett dei nødvendige løyvingane, og at denne ordninga kjem på plass frå 1. juli.
Steinar Ness (Senterpartiet), 2018-03-21:
Vi snakkar ikkje om dei store pengesummane her i forhold til det samla budsjettet som ministeren har. Eg har sett statsrådar som på andre område skal gjennomføre reformer, finne plass til både utgreiingar, ekspertutval, konsulentrapportar, møte, kurs, konferansar osv. Det har liksom aldri stått på pengar innanfor det store budsjettet til kommunalministeren, sjølv om det ikkje har vore øyremerkt løyvingar til dette frå Stortingets side. Mi forventing er at statsråden på ein klok og god måte, innanfor rammene av sitt budsjett, finn dei nødvendige pengane til dette slik at dei forventingane som er skapt der ute, vert innfridde, så dette kjem på plass frå 1. juli 2018. Med god vilje og godt samarbeid med Stortinget ventar eg at vi får dette på plass på ein god måte for folk der ute.
Anniken Hauglie (Høyre), 2018-03-21:
Det er riktig at Stortinget den 30. november 2017 vedtok at pensjonister som ønsker det, skal få tilsendt slippen fra 1. juli 2018. I brev til Stortinget den 19. februar med svar på skriftlig spørsmål fra representanten Lundteigen svarte jeg imidlertid at det i budsjettforliket for 2018 ikke ligger inne noen økonomisk kompensasjon for de merkostnader det vil påføre arbeids- og velferdsetaten at de pensjonistene som ønsker det, kan få tilsendt utbetalingsmeldingen i posten. Dette er, som representanten Ness sikkert også kjenner til, et av flere vedtak med budsjettkonsekvenser som det ikke er bevilget penger til. Regjeringen vil derfor komme tilbake til hvordan dette vedtaket skal følges opp i forbindelse med behandlingen av revidert nasjonalbudsjett nå i vår. Arbeids- og velferdsetaten vil da på egnet måte informere pensjonistene om hvordan de som ønsker det, kan få tilbake utbetalingsmeldingen i posten.
Anniken Hauglie (Høyre), 2018-03-21:
Jeg er for så vidt enig i at det er viktig at man ser mennesker og ikke bare millioner. Samtidig plikter også regjeringen å følge de budsjettvedtakene som Stortinget faktisk har fattet. Dette er et av flere vedtak som Stortinget har fattet, som det ikke følger penger med. Da er det min oppgave i budsjettarbeidet å sørge for å legge fram eventuelt penger til det eller at Stortinget selv finner midler til de vedtakene som er fattet. Flere og flere blir heldigvis digitale. Jeg tror, om jeg ikke husker feil, at 75 pst. av dem som søker om pensjon, faktisk gjør det digitalt. Det betyr at også den eldre generasjon blir mer og mer logget på – om man kan bruke det ordet – og det er bra. Samtidig har vi også sagt til Nav i denne sammenheng at det er viktig at de er smidige, at de bistår pensjonistene som trenger hjelp, til å få hjelp, slik at pensjonistene får den informasjonen de trenger.
Anniken Hauglie (Høyre), 2018-03-21:
Dette vedtaket koster 30 mill. kr. Man kan alltids spørre om 30 mill. kr er mye eller lite. Det som har vært viktig fra regjeringens side, har bl.a. vært å prioritere ungdomsinnsats, aktivitetsplikt for unge under 30 år, tiltak rettet mot langtidsledige og andre tiltak for å bidra i arbeidet mot den økte arbeidsledigheten som vi så. Nå ser vi også at resultatene er gode ved at ledigheten går ned og flere kommer i jobb. Ja, det er mitt ansvar å følge opp de vedtak Stortinget har fattet, men jeg må igjen minne om at det fulgte ikke penger med dette vedtaket, og det er i budsjettbehandlingen Stortinget fatter budsjettvedtak. Og derfor, som jeg sa i mitt hovedsvar, vil vi komme tilbake i revidert nasjonalbudsjett med hvordan dette vedtaket skal følges opp. Bevilges det da penger til dette, ja så vil også pensjonistene få beskjed om det på egnet måte.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2018-03-21:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål: «I langtidsplanen for forsvarssektoren anbefalte regjeringen en samling av maritime patruljefly på Evenes. Bladet Vesterålen skrev onsdag 14. mars at: «Utbygginga av Evenes flystasjon kan ha støtt på kraftige utfordringer. Arbeidet med arealplanen skal vise at det ikke er plass til alle fem maritime overvåkingsfly Norge går til anskaffelse av.» Avisa skrev òg at det nå vurderes å stasjonere to av flyene på Rygge. Kan statsråden bekrefte at alle de fem maritime patruljeflyene skal stasjoneres på Evenes?»
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2018-03-21:
Jeg takker for svaret. Jeg må meddele at jeg ikke blir spesielt beroliget når utenriksministeren her sier at man har kommet fram til det som betegnes som en nøktern løsning. Det har jo vært en del av diskusjonen, nemlig om en såkalt nøktern løsning vil gi et godt grunnlag for å drive maritim overvåkning med patruljefly, uavhengig av lokalisering, og det er framhevet ulike fordeler ved de ulike løsningene, herunder bl.a. både luftvern og diskusjonen om gjenbruk av de basene som man allerede har. Når man sier at man har kommet fram til en nøktern løsning, og ministeren så viser til at man har fått god kompetanse om oppbygging i Forsvaret, blir spørsmålet: Er regjeringen trygg på at man klarer å holde seg innenfor det som Stortinget har fått forelagt som kostnadsramme for en utbygging, og at man da får en god forsvarsfaglig løsning på plassering av MPA?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2018-03-21:
Utenriksministeren er vel kjent med den problemstillingen hun også, som tidligere forsvarsminister. Når man her sier at man legger til grunn at man skal få en god beskyttelsesløsning av plasseringen av MPA-flyene og QRA-ene på Evenes, er det vel og bra. Men spørsmålet blir egentlig: Hvordan følger man opp det som har kommet fram i ulike medier, nemlig at Forsvaret i oppdateringen av alliert mottakskapasitet og basestruktur, som det vel het i et tidligere svar jeg fikk, skal ta imot alliert kapasitet på andre baser i andre situasjoner enn nødvendigvis en fredssituasjon – hvordan mener man sikkerheten skal kunne ivaretas på en god måte?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-21:
Jeg har følgende spørsmål til klima- og miljøministeren: «Norsk Bonde- og Småbrukarlag, Norges Bondelag og Norsk Sau og Geit fikk avslag fra Miljødirektoratet på en søknad om å fortsette et fellesprosjekt med fokus på forebyggende og konfliktdempende tiltak i rovviltområder. Prosjektet er inne i sin tredje periode og er en pådriver for dialog og konfliktdemping mellom beitenæring, forvaltning og øvrige aktører i rovviltspørsmål. Konfliktforebyggende tiltak er viktig i rovdyrdebatten. Vil statsråden sørge for at prosjektet får støtte til forlengelse?»
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-21:
Da har jeg ikke videre spørsmål, men ønsker bare statsråden lykke til i behandlingen av klagen og håper han kommer med en fornuftig løsning som bidrar til ytterligere konfliktdempende tiltak i rovdyrdebatten.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-03-21:
Vi har en todelt målsetting i rovviltpolitikken om å ta vare på både rovvilt og beitedyr i Norge. Det er ikke alltid like lett å forene disse to interessene, noe som gjør at konflikter er vanskelig å unngå. Derfor er jeg helt enig med representanten Haltbrekken i at arbeid med forebyggende og konfliktdempende tiltak er en svært viktig del av den politikken som føres. Jeg er kjent med at det konkrete fellesprosjektet mellom Norsk Bonde- og Småbrukarlag, Norges Bondelag og Norsk Sau og Geit om videre finansiering for perioden 2018–2020 er avslått av Miljødirektoratet. Direktoratet har i sitt avslag bl.a. lagt vekt på at fylkesmennene har en viktig rolle i å formidle kunnskap og råd samt ha en direkte dialog med beitebrukere knyttet til konkrete forebyggende tiltak. Tilbakemeldinger fra fylkesmennene samt direktoratets vurderinger tilsier at dette løses på en god måte i dag. Når det gjelder den konfliktdempende delen av prosjektet, slik som møter og seminarer for å bedre samarbeidet mellom ulike aktører, mener direktoratet dette er viktige oppgaver. Direktoratet mener imidlertid dette er oppgaver som naturlig løses gjennom ordinært organisasjonsarbeid, og at det ikke er et behov for videreføring av et eget prosjekt for å følge opp dette. Miljødirektoratet har etter dette falt ned på at de innvilger tilskudd til prosjektet for 2018, for sluttføring av pågående aktiviteter i prosjektet. Avslaget på videre finansiering er påklaget av de tre organisasjonene, og det er Klima- og miljødepartementet som skal avgjøre klagesaken. Jeg vil sette meg godt inn i saken så snart den oversendes fra Miljødirektoratet. Jeg kan derfor ikke kommentere saken nærmere på nåværende tidspunkt.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-03-21:
Takk.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-03-21:
Det er omfanget, og det mener jeg at jeg har redegjort for, av hvor mange som ble berørt – nå må jeg bare finne tallene her. Det var 204 beitebrukere i Oppland, mot 18 beitebrukere i Rendalen. Og så er det det jeg også påpekte, som er en sentral forskjell og et sentralt poeng, at statsministeren og landbruks- og matministeren tidlig gikk ut og lovte beitebrukerne på Hadeland, Toten og Hurdal full kompensasjon for alle utgifter. Noen slike løfter var det ikke i Rendalen. Vi har etablert en ordning som ivaretar saueeiere dersom lignende situasjoner skulle oppstå igjen, men det forutsetter at man har tiltak på forhånd, og at disse avklares med Fylkesmannen. Jeg mener at det ikke er forsvarlig å innføre en permanent ordning der staten skal finansiere alle tiltak saueeiere finner nødvendig, uten at disse på forhånd er vurdert og innvilget av Fylkesmannen.
Ola Elvestuen (Venstre), 2018-03-21:
Først er det viktig å understreke at beitebrukerne i Rendalen har fått full erstatning for alle beitedyr som ble krevd erstattet utover normaltap, samt full dekning for økt arbeidsomfang og andre følgekostnader etter erstatningsordningen. Alle situasjoner er ulike, men vi har nå fastsatt nasjonale satser for kompensasjon ved tidlig nedsanking av sau og med hjemmebeite hele beitesesongen. Når det gjelder utvidet tilsyn og ekstraordinært tilsyn, vil det fortsatt være tiltak som forutsetter avtale med Fylkesmannen på forhånd. Så vi har et godt regelverk, og jeg mener at det fortsatt må være sånn at en må ha en avtale med Fylkesmannen, og at det ikke bare er en utdeling som er generell, uten å ha en slik gjennomgang.
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2018-03-21:
«Norges Bondelag har krevd at beitebrukere etter ulveangrep i Rendalen i 2016 får erstatning på samme grunnlag som etter rovdyrangrepene på Hadeland i 2017. Tapet i Rendalen var på 591 sau og 1 storfe. 55 personer brukte over 4 000 timer på ekstraordinært tilsyn og kadaversøk, i tillegg til ekstra kjøring. Klima- og miljødepartementet avviste kravet og mente at situasjonen «ikke var av en slik ekstraordinær karakter som den på Hadeland». Hva mener statsråden det er som gjør at situasjonen på Hadeland var ekstraordinær, mens situasjonen i Rendalen ikke var det?»
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2018-03-21:
Tapsprosenten i Rendalen var høyere enn på Hadeland. De bøndene som ble rammet, ble rammet enda hardere. Når det påstås at skadeomfanget var større og lengre på Hadeland, oppleves det provoserende av dem som ble rammet, og av alle dem som vil lytte til opplevelsene og klokskapen til dem som ble rammet. Jeg merker meg at statsråden viste til at statsministeren og landbruks- og matministeren valgte å gå tidlig ut da. Men kan statsråden gi en konkret begrunnelse for hvorfor situasjonen på Hadeland var så diametralt annerledes enn i Rendalen?
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2018-03-21:
I Rendalen brukte som sagt 55 personer over 4 000 timer på kadaversøk. At de som ikke har vært påført direkte tap av dyr, skal sitte igjen med kostnaden i form av arbeidsinnsatsen som ble lagt ned, har selvsagt gitt sterke reaksjoner i næringen. Nå som det er mer ulv enn på lang, lang tid, kommer det naturligvis også til å bli mer ulv i de prioriterte beiteområdene. Vil statsråden få på plass en ny forskrift for å sikre en anstendig kompensasjon til bøndene i områdene? Og hvis ikke: Hva slags alternativer ser statsråden til en ny forskrift?
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2018-12-10:
Takk for spørsmålet – det er et viktig spørsmål. Likestilling handler ikke bare om å bevilge penger, det handler også om hvordan staten innretter seg. Det som har skjedd nå, er at Likestillings- og diskrimineringsombudet har blitt et mye sterkere pådriverorgan. Vi har også styrket Diskrimineringsnemnda, som har fått flere oppgaver. De har nå myndighet til å håndheve forbud bl.a. mot seksuell trakassering. Det har vært ute til høring. Det er et helt konkret resultat av den metoo-kampanjen som har vært. Så er det en rekke tiltak som regjeringen setter i gang bl.a. for å få en jevnere kjønnsbalanse i utdanningsløpene. Likestilling handler ikke kun om Familie- og likestillingsdepartementets politikk. Det er en politikk som må gjennomsyre alle departementer i regjeringen, og dermed også Næringsdepartementet, hvor man har satt i gang et tomillionersopplegg for å få flere kvinnelige toppledere.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2018-12-10:
Takk for spørsmålet. Ja, det er bekymringsfullt med kredittlån. Nå skal det være et møte hvor likestillingsministeren vår møter flere av regjeringskollegaene sine nettopp for å diskutere hvordan man kan utforme og gjøre dette enda trangere for dem som ønsker å lokke folk ut i lånefellen, som man kaller det. Det er gjort en del grep fra Finansdepartementets side, bl.a. har de som skal inndrive kredittgjelden, nå blitt pålagt at ikke bare gjelden til det ene selskapet skal vises på fakturaen. Kredittgjelden på alle områder skal vises, slik at den som mottar det, får en fullstendig oversikt. Dessuten er det nye reguleringer ute på høring, som departementet vil få tilbake. Så der gjøres det en del.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2018-12-10:
Jeg mener at tilbudene ikke svekkes. Jeg mener at vi nå faktisk har ryddet ganske godt strukturelt, og vi har, som nevnt, et likestillings- og diskrimineringsombud, som skal være pådriveren. Én ting er de metoo-sakene som har skjedd, en annen ting er å forebygge videre framover, det er viktig. Så har vi Diskrimineringsnemnda, som nå har fått en håndhevingsoppgave. Jeg tenker at det er det store strukturelle grep ved, og det er det viktig å ta. Som jeg nevnte, det er ikke bare penger, det er snakk om samfunnsstrukturer generelt, og det er bl.a. viktig at staten i sine oppdragsbrev til alle statlige etater, enten det gjelder universiteter eller KS i kommunene, krever at de jobber systematisk med både diskriminering og ikke minst seksuell trakassering. Der har også barne- og likestillingsministeren utfordret næringslivet.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2018-12-10:
I Norge har det vært lang tradisjon for at det offentlige har kjøpt barnevernstjenester fra det private. Bruk av private barnevernsinstitusjoner har det vært i over 50 år. Det er en praksis som regjeringen Brundtland, Jagland og Stoltenberg har hatt, og en praksis som også var grei med SV i regjering. Det er ikke dokumentert ulikheter i kvaliteten i tilbudet mellom de private og de statlige. Under Stoltenberg-regjeringen brukte man faktisk mye av det private. Nå har også en rapport fra Menon Economics vist at overskudd fra private kanaliseres tilbake til bedriften til utvikling. Det som undrer meg, er: Hvorfor denne snuoperasjonen hos Arbeiderpartiet?
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2018-12-10:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg vet ikke om jeg helt fikk tak i det, men det jeg iallfall har lyst til å si, er at vi nå har fått lagt fram en kulturmelding, og den kulturmeldingen vil vise vei på mange områder innen kulturen. Meldingen har også varslet at vi bl.a. skal se spesielt på museene, og vi får også en melding om museene. Så vil jeg minne om at vi har faktisk økt budsjettene til kultur. Vi har vært inne i en periode da vi har hatt en oljekrise, og da måtte alle sektorene i samfunnet skjære ned, nettopp for å vri aktiviteten inn mot Vestlandet. Så jeg er for så vidt ikke enig i det litt dystre bildet som representanten tegner. Jeg mener vi har kommet opp på det nivået vi skal være, og dette er ett budsjett. Det kommer flere budsjetter etter dette.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2018-12-10:
Takk for spørsmålet. Internasjonalisering av norsk kunst er kjempeviktig. Vi er veldig enige om det. Så vil jeg påpeke at i år er det tre prioriteter som er lagt inn i budsjettet. Det er den store bokmessen i Frankfurt, hvor Norge er hovedland. Vi har filmfestivalen i Berlin, og vi har også jazzmessen i Bremen. Her er det snakk om å profilere oss på de store messene. Nå er det Europa. Vi var på tur i USA, og da må det jo bli en prioritet. Vi ser nå bl.a. at USA kommer til Europa, nettopp for å se. Da er det anledning til å vise fram norsk kunst, og så får vi se hva regjeringen gjør neste år.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2018-12-10:
Vi mener gaveforsterkningsordningen er viktig, nettopp fordi den mobiliserer private til også å gi til kunst og kultur, at det ikke bare er idretten som tradisjonelt sett får det man kan kalle «sponsing» fra private. Jeg synes den er viktig. Jeg mener representanten reiser et spørsmål – jeg synes det er bekymringsfullt at det er få i de nordligste fylkene. Der må vi gjøre en jobb, rett og slett for å få mer aktivitet inn. Men det er ikke bare de store institusjonene som får midler. Jeg kan glede med at Vestfossen Kunstlaboratorium, som en annen representant ikke hadde stort til overs for, var iallfall veldig glad for å få gaveforsterkningsmidler, og flere andre institusjoner, bl.a. Jødisk museum i Trondheim, fikk dette. Det er små institusjoner, som er veldig glad for å få disse midlene. Så det ønsker vi å opprettholde.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2018-12-10:
Jeg synes det er veldig bra at vi får en diskusjon rundt gaveforsterkningsordningen. Den har vært nevnt av både undertegnede og representanten Trettebergstuen. Gaveforsterkningsordningen finnes for å mobilisere alle gode krefter, slik at man kan gi et ekstra puff. Det er næringslivets midler vi er interessert i å få inn og kunne bruke på kultur. Det er ikke de store institusjonene, dem har vi lister for. Jeg lurer på hvordan Arbeiderpartiet vil mobilisere de private til å vri midler eksempelvis fra idretten og over til kulturinstitusjoner. Er det en annen ordning enn gaveforsterkningsordningen Arbeiderpartiet vil ha, eller vil de overhodet ikke ha den ordningen?
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2018-12-10:
Ved en inkurie var det glemt et par ord i det forslaget som jeg tok opp i del 1 av debatten. For ordens skyld skal jeg lese det, slik at det blir korrekt. Det gjelder forslag nr. 18, og det fremmes av undertegnede på vegne av Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti. Forslaget lyder: «Stortinget samtykker i at Kulturdepartementet i 2019 kan gi nye tilsagn om rentekompensasjon til kirkebygg tilsvarende en investeringsramme på 1 mrd. kroner over kap. 342 Kirkebygg og gravplasser, post 60 Rentekompensasjon – kirkebygg.» De to ordene som var utelatt i den forrige utgaven av forslaget, var «til kirkebygg». Herved har jeg fremmet den korrekte utgaven av forslaget.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
Representanten snakket ikke om en viktig del av dette budsjettet, og det er likestillingsbudsjettet. Det siste året har jo vært preget av metoo-kampanjen, som virkelig satte lyskasterne på samfunnsproblemet seksuell trakassering. Alle politikere, fra alle partier, har støttet kampanjen, holdt fine taler og vært sjokkert over de historiene man har hørt, også representantene fra Høyre. Men det som virkelig betyr noe, er ikke hva man sier, men at man faktisk gjør noe. Det er den brede likestillingspolitikken som er det beste virkemidlet mot skjevheter i makt, som også gir muligheter for utnyttelse. Denne regjeringen har satt likestillingen i revers gjennom fem år ved å kutte i de tiltakene som har gjort Norge til det likestillingslandet vi er. Mange av oss trodde kanskje at metoo-kampanjen også kom til å åpne øynene til regjeringen, men den gang ei – ikke ett nytt likestillingspolitisk tiltak er på plass i budsjettet. Tvert imot fortsetter man politikken med at bevilgningen står på stedet hvil, noe som betyr reelle kutt. Synes representanten det er riktig at likestilling er noe man bare skal være opptatt av i festtaler, og er det greit at regjeringen ikke leverer et eneste tiltak i budsjettet?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
Denne regjeringen har satt likestillingen i revers ved på mange områder å kutte i og svekke den politikken som har gjort Norge til et av verdens mest likestilte land. Dette var partiet Venstre helt enig i da vi for et par år siden behandlet likestillingsmeldingen. Arbeiderpartiet fremmet forslag til over 50 tiltak for en mer offensiv likestillingspolitikk i forbindelse med den meldingen, og Venstre var med på det. Sammen fikk vi flertall og instruerte regjeringen i en rekke saker. Før partiet Venstre gikk inn i regjering, var representanten sammen med andre kollegaer ute og anerkjente metoo-kampanjen og krevde «metoo-millioner» i årets statsbudsjett. Det har vi ikke sett noen ting til. Tvert imot er det ikke et eneste likestillingspolitisk tiltak verken mot seksuell trakassering eller andre ting i dette budsjettet. Er representanten fornøyd med regjeringens likestillingspolitikk?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
Etter at statsministeren i høst åpnet døren for forhandlinger om, og da innskrenkninger i, abortloven, er det med rette blitt store protester i folket. Ja, hundretusener av mennesker tok til gatene lørdag 17. november. Politikere fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet har diskutert med oss fra opposisjonen i alle kanaler i lang tid – ja, stort sett hele Norge har de siste månedene diskutert abort, med ett unntak: likestillingsministeren. Abortloven og retten til å bestemme over egen kropp er en av de største likestillingspolitiske seierne. Når statsråden ikke vil uttale seg om saken eller stille til debatt, må vi bruke anledningen her i dag når vi diskuterer budsjettet. For statsråden har nemlig, som det også står i budsjettproposisjonen på side 119, et ansvar for å fremme likestilling i alle sektorer, og kvinnehelse er selvsagt nevnt. Synes statsråden at det ville ha vært riktig å gjøre innskrenkende endringer i dagens abortlov?