Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-20:
Samfunnsøkonomisk lønnsomhet, eller samfunnsøkonomisk nytte, er et sentralt begrep for beslutninger om utbygginger innen norsk samferdsel. Vi har hørt om det mange ganger, og vi har lest om det mange ganger i papirene våre, i saksgrunnlagene til transportkomiteen. Mange stiller seg viktige spørsmål rundt dette. Hvilke modeller brukes for å beregne dette? Hvilke hensyn blir tillagt mest vekt? Er det bare økonomiske vurderinger? Er det forskjell på modellene i de nordiske landene? Dette er helt sentrale spørsmål. Men det kanskje aller mest alvorlige er om det er mulig å innrette modellene slik at man får de svarene som de ansvarlige politikerne, les: regjeringspartiene, til enhver tid ønsker å få? Altså: Som man roper i skogen, får man svar. Dette er helt sentrale spørsmål, og jeg tror mange av disse betraktningene fort kan gå under radaren. Det er vel embetsverket som jobber med disse modellene, ikke politikerne, og jeg har sagt det mange ganger: Jeg tror ikke embetsverket lever i et politisk vakuum. Særlig for en regjering som sitter i en del år, er det mulig å gi føringer i en eller annen retning på noen av disse parameterne. Dette er veldig viktige spørsmål å tenke over. Det kan slå ut flere veier, avhengig av hvilken regjering som sitter, men prinsippene rundt det bør vi være klar over, og vi bør gå litt inn i det, stille noen spørsmål og få noen svar. Presidenten siterte hva de tre forskerne fra TØI, Transportøkonomisk institutt, skrev ganske nylig: «De norske nasjonale transportplanene bidrar til et netto samfunnsøkonomisk tap samtidig som de har bidratt til netto økning av CO 2 -utslipp.» Klart dette er sterke ord. Men er det sånn vi vil ha det? Er vi på rett vei, mot en grønn og bærekraftig framtid, med dette? Det kan man stille spørsmål ved. Begrepene som brukes litt om hverandre, er også med på å tilsløre og forkludre. Kost-nytte-vurderinger er ikke det samme som samfunnsøkonomisk analyse. Det siste burde inneholde noe langt mer. Disse spørsmålene burde ha så stor interesse at salen egentlig skulle vært full her i dag. Samferdsel drar av gårde med så mange milliarder i statsbudsjettet at hvordan vi prioriterer, hva som ligger til grunn for beslutningene, burde være av topp interesse, ikke bare for politikerne, selvfølgelig, men for nysgjerrige gravende journalister også. I modellene inngår viktige parametere som tidsbesparelse og karbonpriser på utslipp. Disse er slett ikke tilfeldig valgt. Og det er slett ikke uten betydning for resultatet hva vi kommer ut med. Hvis en setter prisen på karbon ned og f.eks. vektlegger tidsbesparelsen mer i modellene, vil firefelts motorvei med høy fart komme bra ut, selv om myrer graves opp og fjell sprenges. La meg en etter en ta disse kriteriene som legges inn i modellene. Da kan vi ganske lett se hvor enkelt det er å endre konklusjonene ved å endre kriteriene, de parameterne, som settes inn. Ikke minst gjelder dette i valget mellom en enklere veiløsning enn firefelts, og mellom konseptene vei eller jernbane, f.eks., med tanke på hvilke valg vi skal ha i en korridor. Ta tidsfaktoren først: Når man legger inn en høy verdi for kortere reisetid, vil det åpenbart lønne seg å ha firefelts motorvei med 110 km/t istedenfor en trygg og fullstendig brukbar vei med to og tre felt med 90 km/t. Det kan jo hende de to tidligere fartsglade statsrådene som vi har hatt i regjeringen tidligere, den blå-blå, var glade for en sånn vinkling på modellene. Vi skal ikke se bort fra det. Tidsgevinst ved spart reisetid gir høy verdi per tidsenhet. Men tidsverdien av et ødelagt liv og et langt sykehusopphold, eller et liv med redusert kvalitet pga. trafikkskade, gir mye lavere verdi per tidsenhet. Dette har Rune Elvik, forsker ved TØI, satt fingeren på i en artikkel med tittelen «Bedre å være død enn å sitte i bilkø?». Her sies det at verdien av unngåtte dødsfall i trafikken har blitt betydelig mindre verdsatt fra 2014 til 2018. Hvorfor blir verdien av et liv satt ned med flere millioner kroner i Statens vegvesens håndbok? Dette er et helt avgjørende spørsmål. Tenk hvor mye en sånn verdisetting betyr for jernbanens fortrinn sammenlignet med vei, f.eks. Det er helt avgjørende. Vi har altså en ny parameter som kommer inn. Så til energi og elektrisitet: Med så relativt lav kraftpris som det er i Norge i dag, slår jernbanens energieffektivitet lite ut i lønnsomhetsberegninger. Skal det kanskje tas høyde for en sannsynlig økning i kraftprisen framover? For uansett vil det bli en kamp om den verdifulle kraften vår, ikke minst når landet, ja hele verden, skal elektrifiseres. Den samfunnsøkonomiske kostnaden ved energibruk burde logisk sett bli satt høyere, siden mange prosjekter har lang levetid. Prissettingen på energi slår sterkt ut i forholdet mellom jernbane og en veiløsning. Det er åpenbart, siden jernbanen er veldig energieffektiv. Så til klimagassutslipp ved anleggsvirksomheten i mange av våre samferdselsprosjekt. Dette er veldig lite vurdert i den framlagte NTP-en og er et felt regjeringa omtrent har oversett. Jo da, det ble laget en rapport om nullutslipp i anleggssektoren, den kom vel i januar i år, men den tok for seg drivstoffet, bare energibærerne, i maskinparken, ikke selve utbyggingen, den hoppet man over. Vi snakker om sprenging, bruk av betong og asfalt, og ikke minst oppgraving av arealer, som myrer. Da spiller både beregningsmåten for utslipp og karbonprisen en viktig rolle. NRK har hatt flere fremragende reportasjer der de har satt klimagassutslipp fra oppgraving av myr på dagsordenen. Så vidt jeg har forstått det, og statsråden må gjerne korrigere meg, bygger regjeringas fastsettelse av karbonprisen ved utslipp fra utbygginger på innspill fra etatene. Så vidt jeg har forstått det, ville jernbaneetaten satt en pris på 2 000 kr per tonn CO2, mens veietatene, med Nye Veier i spissen, ville hatt 1 000 kr per tonn, de bygger jo så mye bredere og mye mer arealkrevende. Så hva velger departementet? Jo, tenker kanskje statsråden, da må sannheten ligge et sted midt imellom. Da ligger den vel på 1 500 kr per tonn CO2. Jeg ser på statsråden. Kanskje tar jeg feil? Da ber jeg ham rette opp dette til det som er faktamessig riktig. I Sverige er i hvert fall karbonprisen satt til 7 000 kr per tonn. 7 000 kr per tonn! Det er en enorm forskjell. I Finland er karbonprisen ved sånne utbygginger også satt mye høyere enn vår. De prissatte virkningene innen samfunnsøkonomien veier tyngst i vurderingen når nye utbygginger skal foretas. Det betyr at de faktorene som jeg her har vært innom, vil bety enormt for utfallet av et prosjekt. Og det er dette som kommer fram i stortingsrepresentantenes sakspapirer, vårt grunnlag for riktige beslutninger. Erfaringsmessig brukes ikke-prissatte konsekvenser i beste fall til å velge konsepter innenfor et prosjekt. De er sjelden så viktige at de kan avgjøre et ja eller et nei til et prosjekt. Den andre eksistensielle trusselen som menneskeheten står overfor, ved siden av klimatrusselen, er tap av naturmangfold og nedbygging av natur og leveområder. Det internasjonale naturpanelet peker på at feil arealforvaltning er den største årsaken til at rundt en million arter er truet. Derfor burde også arealhensyn virkelig begynne å telle i vurderingen av konsepter og alternativer i en bestemt korridor, men det er omtrent fraværende. Vi diskuterer nesten aldri dette i salen. Jeg har flere eksempler å komme med, og jeg har tatt dem opp hver gang. Beklageligvis har vi ikke kommet langt i dette, og NTP er veldig svak når det gjelder å ta viktige grep her. Den kommer et bitte lite stykke inn i det, begynner å lukte litt på det, men det er altfor lite og altfor få sterke grep. Vi er nødt til å gå i en retning av arealnøytralitet, på samme måte som klimanøytralitet. Vi må på alle forvaltningsområder få inn arealbudsjetter og arealregnskap, på samme måte som klimabudsjetter og klimaregnskap. Avslutningsvis, for å ta opp igjen de konkrete spørsmålene som jeg håper statsråden svarer på, og som også presidenten refererte: Hvilke vurderinger ligger bak regjeringas valg av en karbonpris på 1 500 kr? Vil statsråden ta opp modellene for samfunnsøkonomisk nytte til ny vurdering?