Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2013-06-13:
Dette er fjerde og siste gang vi behandler de årlige finansmarknadsmeldingene denne stortingsperioden. Hvis vi ser litt i speilet og ser bakover, tror jeg det er få politikkfelter som har fått tilsvarende internasjonal og nasjonal oppmerksomhet som regulering av finansmarkedene de siste fire årene. Finanskrisen lærte oss at når det knaker i finansnæringen, slår det veldig raskt inn i resten av samfunnet. Det er også få områder som nå står overfor så dyptgående nye reguleringer som finansnæringen vil gjøre de neste årene. Det er nok langt fra siste gang vi har debatter i denne sal om hvordan finansmarkedene skal se ut i framtiden. Når det er sagt, er norsk finansnæring variert, sterk, solid og står godt rustet for framtiden. Bankene og finansinstitusjonene er en helt avgjørende del av norsk økonomi. Gjennom utlån til boligeiere, og lån til små og store bedrifter støtter bankene opp under utvikling, nyskaping og vekst både for privatpersoner og næringsliv over hele landet. Det er samtidig bred internasjonal enighet om å heve minstekravene til bankenes egenkapital. Solide banker er sikre banker, og sikre banker er bra for stabiliteten i norsk økonomi. Sannsynligheten for bankkriser reduseres. Stortinget behandlet som kjent i forrige uke, noe tidligere enn vi er forpliktet til etter EØS-avtalen, hvordan kravene i hovedsak vil se ut for bankene framover. Det var en viktig avklaring, som også næringen selv har bedt om. Forholdene ligger godt til rette for innføring nå. Og selv om det står igjen spørsmål bl.a. om konkretisering av kapitalkrav og beregningsgrunnlaget, har vi nå tatt viktige steg i riktig retning. Så gjenstår det fortsatt betydelig arbeid overfor andre deler av det norske finansmarkedet. Dette må håndteres gradvis utover i neste stortingsperiode. Vi vet bl.a. at de nye EU-reglene for forsikringsselskap – såkalt Solvens II – vil medføre utfordringer for norske livsforsikringsselskaper. Økte krav til kapital i kombinasjon med lav rente og økende levealder, som øker verdien av selskapenes forpliktelser, utgjør en ikke ubetydelig utfordring framover. Regjeringen har på dette feltet varslet avklaringer om regelverket høsten 2013. En samlet komité imøteser en slik avklaring i innstillingen til finansmarkedsmeldingen. Så til slutt to korte kommentarer om temaer som er særskilt behandlet i årets melding. For det første: Det er en samlet komité, selv om jeg må legge til at Kristelig Folkeparti nok vil gå enda litt lenger, som mener det er positivt at regjeringen har fremmet forslag til endringer i hvordan Finansklagenemnda fungerer. Sammen med de tidligere varslede tiltakene for styrking av forbrukernes rettssikkerhet vil endringene bety betydelig forbedret forbrukervern i finansmarkedsområdet. Det er viktige grep for forbrukertilliten til finansmarkedene. For det andre: En samlet komité har også sluttet seg til at vurderinger av den såkalte finansielle infrastrukturen – altså faren for svikt, kriminalitet og andre trusler som er rettet mot de nettbaserte betalingsløsningene – naturlig hører hjemme i vurderingen av soliditeten i finansmarkedet. Det er bra at det er gitt en omfattende behandling av dette i årets melding, og jeg tror personlig at dette også er et felt vi kommer til å følge nøye opp i årene som kommer. Det har etter vært blitt en veldig innvevd del i folks privatøkonomi og selskapenes økonomi, og vi er ekstremt sårbare når teknologien ikke fungerer. Samfunnet blir rett og slett lammet. Med dette legger jeg fram innstillingen.