Bent Høie (Høyre), 2016-11-08:
Jeg vil først takke interpellanten for å ta opp et viktig spørsmål. Fødsel av et nytt barn er en av de største begivenhetene i et menneskes liv, og det er forståelig at folk er opptatt av kvaliteten i svangerskaps-, fødsels- og barselomsorgen. Når vi diskuterer hvordan svangerskaps-, fødsels- og barselomsorgen kan bli bedre, må vi ikke glemme at vi bor i et land der resultatene av denne omsorgen er blant de beste i verden. Vi har lav nyfødt- og mødredødelighet og færre keisersnitt enn mange andre vestlige land. Dette er resultater som vi kan være stolte av. Jeg har registrert at jordmororganisasjonen er bekymret for jordmødrenes arbeidssituasjon og for at de i perioder ikke får fulgt opp mor og barn sånn som de skulle ønske. Det er viktig at vi tar disse signalene på alvor. Jeg har derfor hatt dialog med helseregionene og Helsedirektoratet for å få en oversikt over situasjonen på fødeinstitusjonene og hvorvidt tilbudet som gis til de fødende, er forsvarlig. Helsedirektoratet har også hatt møter med Jordmorforbundet om dette. De nasjonale kvalitetskravene i veilederen «Et trygt fødetilbud» er godt kjent i helseforetakene, og det er gjort et stort arbeid med å implementere disse. Helsedirektoratet har nylig kartlagt i hvilken grad kvalitetskravene er fulgt opp. Kartleggingen ble gjort som en spørreundersøkelse til de medisinskfaglige ansvarlige ved fødeinstitusjonene. Resultatet er ikke blitt publisert ennå, men foreløpige resultater viser at kvalitetskravene har ført til bedringer på mange områder. For eksempel har kravene bidratt til å endre praksis for hvor raskt en lege skal være på plass ved kompliserte fødselsforløp. Mange fødeinstitusjoner oppgir at samarbeidet mellom leger og jordmødre er blitt bedre. Kvalitetskravene har også ført til forbedring i undervisning og opplæring. Anbefalingen om at alle fødende skal ha en jordmor hos seg så tidlig som mulig i aktiv fase av fødselen og til fødselen er over, blir ikke registrert i de pasientadministrative systemene per i dag. Derfor har vi ikke noen sikker oversikt over i hvor stor grad målet blir nådd. I Helsedirektoratets kartlegging angir fødeinstitusjoner at over 90 pst. av de fødende får tilbud om tilstedeværende jordmor. Helseregionene har meldt tilbake at det arbeides aktivt for at alle – 100 pst. – skal ha jordmor hos seg så tidlig som mulig, men de store sesong- og dag-til-dag-variasjonene i fødselstall gjør det krevende å nå dette målet. Interpellanten viser til en medlemsundersøkelse som Jordmorforbundet gjennomførte i mars 2016. Nesten 40 pst. av dem som svarte, oppga at de ofte hadde hatt ansvar for mer enn én kvinne i aktiv fødsel samtidig. Fra jordmødrenes perspektiv kan det derfor se ut som om situasjonen ikke er tilfredsstillende i dag. Vi vet at det å ha jordmor til stede under fødselen gir større sannsynlighet for normal fødsel og mindre behov for smertelindring. Jeg er derfor opptatt av at helseforetakene fortsetter arbeidet for å nå målet om at jordmor skal være til stede. Jeg vil be helseforetakene nå om å etablere en praksis der avvikssystemet brukes aktivt som grunnlag for forbedringsarbeidet på dette området. Noen fødeinstitusjoner registrerer slike avvik i dag, men mange gjør det ikke. Gjennom neste års oppdragsdokument til helseregionene vil jeg sørge for at alle fødeinstitusjonene får dette på plass. Jordmororganisasjonene hevder at kvinner har født alene uten helsepersonell til stede, fordi jordmor hadde ansvar for flere fødsler samtidig. Dette er en alvorlig påstand, og i den grad dette har forekommet, er det selvfølgelig helt uakseptabelt. Jeg har undersøkt om slike hendelser er meldt inn til meldeordningen i Helsedirektoratet. I perioden 1. juli 2012–1. juli 2016 – altså en periode på fire år – mottok meldeordningen i alt 39 281 hendelser, hvorav 2 958 omhandlet forhold i forbindelse med fødsel. Blant disse var det 198 meldinger som beskrev at samtidighetskonflikt bidro til mangelfull oppfølging. I én hendelse var det beskrevet at kvinnen fødte alene. Jeg har også bedt helseforetakene om å melde tilbake hvorvidt de kjenner til eller har registrert at kvinner har født alene de siste årene. Ett slikt tilfelle er kjent og dokumentert i de aktuelle helseforetakenes avvikssystem. Dette tilfellet ble ikke meldt inn til meldeordningen i Helsedirektoratet. Årsaken til hendelsen er angitt å være en kombinasjon av teknisk svikt i en varselklokke og samtidig keisersnitt ved avdelingen. Jeg forutsetter at også denne typen hendelser, som kan føre til betydelig personskade, blir meldt til meldeordningen i Helsedirektoratet i henhold til spesialisthelsetjenesteloven § 3-3. Heldigvis ble det ikke rapportert komplikasjoner hos mor eller barn etter denne hendelsen, men slike hendelser må unngås, og jeg forutsetter at det etableres systemer i fødeavdelingene som hindrer at dette skjer igjen. Jeg har forståelse for at jordmødre kan ha en krevende arbeidssituasjon, som kan oppleves som belastende i perioder. Det er derfor nødvendig med god bemanningsplanlegging i fødeinstitusjonene. Det er helseforetakenes ansvar å sørge for tilstrekkelig bemanning, men de store svingningene i antall fødsler gjør at bemanningsplanlegging er krevende. Det er derfor viktig med en god dialog mellom jordmødrene og ledelsen ved fødeinstitusjonene for å tilpasse bemanningen slik at den ivaretar både de fødendes og de ansattes behov.