trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-30:
Som jeg sa i svaret mitt, planlegger vi oppstart av registeret tidlig i 2023, og de vurderingene som gjøres, er at hvis en nå skal legge mange nye føringer eller endringer i prosjektet, vil det kunne gjøre at det blir en senere oppstart. Derfor mener jeg og regjeringen at det er klokt nå å la arbeidet gå sin gang, for å få på plass registeret så fort som mulig, og at det etter planen vil skje tidlig i 2023.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-30:
Fysiske personer som gjennom andre juridiske enheter har en tilstrekkelig innflytelse, skal også registreres, og en terskelverdi på 25 pst. er veletablert. Vi jobber også med flere andre ting, som representanten Kaski også har medæren for, f.eks. å ha mer oversikt ved oppkjøp, som den screeningmekanismen SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet satte av penger til i statsbudsjettet i fjor høst. Man ser også på eiendomsregister på grunneiendommer, som kommunal- og distriktsministeren har ansvar for, og eierskap bak fast eiendom. Så man prøver her å gå inn på flere måter. Vi har også i regjeringserklæringen vært opptatt av å se på om det kan være endringer i lovverket som kan sikre enda tryggere nasjonalt eierskap rundt fast eiendom.
Sigbjørn Framnes (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
«I debatten fredag 18. mars 2022 om nedlegging av fylkeskommunen kom det fram følgjande påstand frå representanten Heidi Greni frå Senterpartiet: Det er ikkje motsegn frå fylkeskommunen, men motsegn frå statsforvaltaren som er problemet for lokaldemokratiet. Nå er det ei ny regjering, og alt skulle ordne seg, blei det sagt. Kan statsråden gjere greie for kva han har gjort sidan regjeringsskiftet for at statsforvaltarane skal fremme færre motsegner?»
Sigbjørn Framnes (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Takk for svaret. Framstegspartiet ønskjer å styrke lokaldemokratiet og redusere den statlege detaljstyringa. Me har tillit til at kommunane varetek heilskapen og omsynet til nasjonale og regionale interesser i planlegginga si. I perioden Framstegspartiet satt i regjering, fekk kommunane heilt eller delvis medhald i motsegnene til kommunale arealplanar i over 80 pst. av tilfella, mot 40 pst. under dei raud-grøne. No ser ein at i dei 30 motsegn-sakene som vart avgjorde av KMD i 2021, fekk kommunane medhald i 13 av sakene, og i 9 av sakene fekk dei ei mellomløysing. No høyrer eg på svaret at det er ein god «trackrecord» frå denne regjeringa. Kan ministeren garantere at dette er retninga som regjeringa vil føre vidare?
Sigbjørn Framnes (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Ministeren var innom dette med strandsona, og differensiert strandsone er ei forbetring, men det er framleis ikkje godt nok for mange kommunar. Byggegrensa til sjøen er viktig for utviklinga i mange kystkommunar. Sjølv bur eg på øya Stord og veit at dette faktisk er utfordrande. Kan ministeren bekrefte at lokalt sjølvstyre er viktig også i strandsona, og har ministeren tenkt på forbetringar for lokaldemokratiet, slik at motsegnene frå statsforvaltaren blir reduserte til eit minimum også på det området?
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Ulike regjeringer har vært opptatt av vedlikeholdsetterslepet på veiene generelt, og spesielt på fylkesveiene. I Nasjonal transportplan 2014–2023 la regjeringen Stoltenberg fram et forslag om å styrke rammetilskuddet til fylkeskommunene slik at de kunne fornye og ruste opp fylkesveinettet med en ramme på 10 mrd. kr for planperioden. Bakgrunnen for tiltaket var kartlegging gjennomført i 2010 og 2012, som viste at kostnadsanslaget den gangen ville være i størrelsesorden 45–75 mrd. kr for å fjerne forfallet på fylkesveiene. I budsjettet for 2014 foreslo daværende Stoltenberg-regjering å bevilge 500 mill. kr til fornying og opprustning av fylkesveier. Solberg-regjeringen økte summen, og det har fram til i dag blitt fordelt midler over rammetilskuddet til fylkeskommunene til opprustning og fornying av fylkesveinettet basert på den ovennevnte kartleggingen. Senere er det også lagt inn midler til opprustning av tunneler i fylkesveinettet. Dette har ikke vært tilstrekkelig for å fjerne etterslepet på fylkesveier, og i Nasjonal transportplan 2022–2033 la Solberg-regjeringen opp til økt satsing på fylkesveier i planperioden både ved å opprette en øremerket tilskuddsordning til fylkesveier og ved å styrke midler over rammetilskuddet til å gjennomføre tiltak etter tunnelforskriften på fylkesveier. Vår regjering ønsker å få gjort noe med vedlikeholdsetterslepet på fylkesveier. Av Hurdalsplattformen går det klart fram at regjeringen vil «utarbeide en helhetlig og forpliktende plan for å redusere vedlikeholdsetterslepet på fylkesveier i samarbeid med fylkeskommunene». Det er etter min vurdering viktig å starte det arbeidet med å gjøre en ny kartlegging av tilstanden på fylkesveinettet, slik det også er lagt opp til i Nasjonal transportplan. Det er over ti år siden den forrige kartleggingen fant sted. Jeg har derfor gitt Statens vegvesen i oppdrag å koordinere en ny kartlegging av tilstanden på fylkesveinettet i hver enkelt fylkeskommune, og da i samarbeid med disse. Departementet har også bedt Statens vegvesen om å gå i dialog med fylkeskommunen for å finne fram til hensiktsmessige prinsipper og metoder for å gjennomføre kartleggingen. Så mitt svar til representanten Sve er: Ja, regjeringen vil gjøre noe med vedlikeholdsetterslepet på fylkesveier, og vi er i gang med arbeidet. Med de signaler den forrige regjeringen også ga i Nasjonal transportplan, burde det ligge godt til rette for en felles dugnad i så måte.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Det er viktig for å kunne ha en fornuftig debatt om akkurat dette spørsmålet å legge til grunn, punkt 1, at fylkeskommunene selv ønsket å få overført disse veiene, og, punkt 2, den siste regjeringen før oss overførte også sams vegadministrasjon til fylkene. Det har altså vært et bredt tverrpolitisk ønske om å styrke fylkenes ansvar for veier i Norge. Det er også, som jeg har redegjort for i mitt svar, heldigvis bred politisk enighet om at vi skal hjelpe fylkeskommunene med det vedlikeholdsetterslepet. Men det er også vedlikeholdsetterslep på riksveier, så her vil det alltid være en balanse mellom prioriteringene. På tross av at fylkeskommunene selvfølgelig er bekymret for vedlikeholdsetterslepet, har jeg ikke hørt noen av disse ta til orde for at vi skal ta tilbake ansvaret for veinettet.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Vi har nå varslet at vi vil gjøre en ny kartlegging. Det sa jeg i mitt første innlegg, og det er det første utgangspunktet for å kunne gjøre en målrettet innsats. Så vil jeg selvfølgelig også understreke at når fylkesvei er fylkesvei, er det fylkeskommunenes ansvar å prioritere innenfor sine rammer. Det er viktig å legge til at denne regjeringen styrket fylkeskommunenes økonomi med 900 mill. kr i inneværende års budsjett.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-03-30:
«Da hun var olje- og energiminister, sa statsråden at "markedet har en viktig funksjon og må få virke uten innblanding". Er dette også statsrådens syn på det norske arbeidsmarkedet, eller kan det trenges litt innblanding her?»
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-03-30:
Takk til statsråden for svaret. Jeg er veldig glad for å høre at regjeringen har større ambisjoner om å blande seg inn i arbeidsmarkedet enn de har hatt i kraftmarkedet. Det tror jeg er fornuftig. Jeg vil likevel bore litt dypere i et aspekt ved dette, for akkurat som Arbeiderpartiet har vært en pådriver til å knytte Norge til det europeiske kraftmarkedet, har Arbeiderpartiet også vært en garantist, etter østutvidelsen, for den frie flyten av arbeidskraft innenfor EØS-området. Uansett hvilke tiltak skiftende regjeringer og fagbevegelsen har gjort for å prøve å ordne opp i det norske arbeidslivet, har realiteten vært at etter at den frie flyten av arbeidskraft kom på plass, har det norske arbeidslivet gjennomgått et hamskifte og blitt vesentlig mindre trygt for arbeidsfolk enn det var tidligere. Da er jo spørsmålet om regjeringen og statsråden har ambisjoner om å gjøre noe med denne frie flyten av arbeidskraft, eller om den er en grunnstein som skal bli bestående nærmest uansett hva som skjer.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-03-30:
Nok en gang takk for et godt svar fra statsråden. Jeg vil berømme regjeringen for mange gode tiltak mot sosial dumping. Etter et hvileskjær på åtte år i det arbeidet har vi fått en regjering som i alle fall tar mål av seg å gjøre noe med de problemene. Samtidig er jo spørsmålet om det ikke ligger noen grunnleggende utfordringer her som stikker dypere enn spørsmålet om kollektiv søksmålsrett, innleieregler og den slags, nemlig at vi er tilknyttet et europeisk arbeidsmarked med fri flyt og dermed har veldig mangelfull kontroll på hvor mange arbeidstakere som til enhver tid kommer hit, og hva de driver med. Spørsmålet er jo om regjeringen da anser EØS-avtalens regler på dette området som en forutsetning for eller nærmest en hellig del av sitt arbeid, eller om man er interessert i å prøve å gjøre noe for å regulere også den frie flyten, sånn at man ikke kjemper i oppoverbakke hele veien i kampen mot sosial dumping.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Jeg vil takke representanten Kristjánsson for spørsmålet, som han nok vet veldig godt hvordan jeg kommer til å besvare. Arbeidsmarkedet er det viktigste markedet vi har. Her møter bedrifter som etterspør arbeidskraft, personer som søker jobber, og de store bevegelsene vi har sett de siste årene, viser hvordan arbeidsmarkedet speiler utviklingen i norsk økonomi. I en tid med omfattende omstillinger er det særlig avgjørende at arbeidstakere og arbeidsgivere finner hverandre for å unngå store og varige kostnader i form av økt arbeidsledighet. Arbeidsmarkedet er fundamentalt forskjellig fra andre markeder av mange grunner – først og fremst fordi det handler om mennesker. Vi setter derfor en rekke viktige rammer for dette markedet. Reguleringer av arbeidsmiljø og arbeidsforhold skal beskytte arbeidstakere og sikre ryddige og ordnede arbeidsvilkår. Ordninger for inntektssikring skal gi trygghet for inntekt ved sykdom eller hvis man mister arbeid. Arbeidsmarkedspolitikken skal bidra til at de som ikke har en jobb, skal få bedre muligheter til å komme i arbeid, f.eks. gjennom lønnstilskudd eller opplæring. Samtidig skal inntektspolitikken og det inntektspolitiske samarbeidet med partene i arbeidslivet bidra til en velfungerende lønnsdannelse. Høy organisasjonsgrad og sterke fagorganisasjoner med bred dekning av tariffavtaler er sentralt for å sikre høy sysselsetting i gode og produktive jobber. Alt dette og mer til utgjør den norske modellen. Den har gitt oss høy produktivitet og konkurransefortrinn. Den har gitt oss høy sysselsetting, små forskjeller og høy tillit i samfunnet. Og ikke minst har den gitt oss stor evne til å omstille oss når landskapet endrer seg. Regjeringen vil styrke det gode grunnlaget vi har. Alle som kan og vil jobbe, skal få mulighet til det. Vi vil jobbe tett med partene for å sikre et seriøst og organisert arbeidsliv. Vi vil sikre faste, hele stillinger med norske lønns og arbeidsvilkår. Vi vil ha et sterkt sikkerhetsnett med velferdstjenester for dem som trenger det. Dette er bare noen av målene vi har satt oss for å skape et enda bedre Norge, og vi er allerede godt i gang med arbeidet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
EØS-avtalen ligger fast i denne regjeringens arbeid. Jeg vil mene at regjeringen gjør masse for å sikre oss mot sosial dumping og sørge for et organisert arbeidsliv. Senest i går i denne sal diskuterte vi gjeninnføring av kollektivt søksmål, og vi har sendt forslag til innstramninger i innleiereglene, herunder bl.a. forbud mot innleie i byggebransjen i Oslo-området, med høringsfrist 19. april. Målet er et tryggere arbeidsliv og å sørge for at arbeidsfolk får mer makt over hverdagen sin. Det er bedre for alle, for det gir oss et samfunn som er mer produktivt, mer konkurransedyktig og der det blir investert mer i de ansattes kompetanse.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Det er vel neppe en overraskelse at det er uenighet mellom representanten Kristjánsson og undertegnede når det gjelder bl.a. Norges tilknytning gjennom EØS-avtalen. Men når det gjelder engasjementet jeg har for å bruke kraftig lut for å snu en uønsket utvikling med tanke på ulovlig innleie og sosial dumping, tror jeg vi deler mye av ambisjonene. Derfor håper jeg egentlig på å samarbeide sånn at vi kan få en fundamental endring i styrkeforholdet på mange arbeidsplasser, bl.a. ved å få ned omfanget av innleie, gi innleide flere rettigheter og sikre seriøse bemanningsbedrifter – samtidig som vi gjør det vi kan for å bekjempe sosial dumping. Det tror jeg er en fruktbar vei. Det er ikke svart-hvitt. Vi kan gjøre mange ting for å begrense de dårlige virkningene.
May Helen Hetland Ervik (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
«Næringslivet opplever en svært kritisk situasjon. Bygg- og anleggsbransjen, transportnæringen og fiskerne lider på grunn av høye drivstoffkostnader, verftsindustrien må betale høyere stålpriser, og bønder får uforutsigbare rammevilkår. Hele næringslivet lider under den situasjon vi akkurat nå er i. Norsk næringsliv står i en dyp krise. Vil regjeringen iverksette konkrete og umiddelbare tiltak og ordninger, slik at næringslivet skal kunne opprettholde driften og holde hjulene i samfunnet i gang?»
May Helen Hetland Ervik (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Takk for svaret. Jeg hører hva som blir sagt av ministeren. Han nevnte noe om krise, men det som også er utfordrende for næringslivet, er at den står med store prosjekter som de kanskje må nedskalere. Det er fare for permitteringer fordi de inngåtte kontraktene blir bare dyrere og dyrere. Tilbakemeldinger jeg får fra aktører i anleggsbransjen i min region, er at det må skje noe fort, for det haster. En aktør kunne fortelle meg at de allerede hadde utgifter på 1,5 mill. kr per måned. Da begynner vi å snakke om krise. Mange bedrifter har i tillegg svekket økonomi etter at pandemien slo til, og nå står de i en ny kritisk situasjon. Hva vil ministeren helt konkret gjøre for bygg- og anleggsbransjen og industrien, som nå vurderer å redusere driften på prosjekter det allerede er inngått avtale om, fordi de går med tap?
May Helen Hetland Ervik (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Det haster å komme med tiltak. Næringslivet må holde hjulene i gang – det er jeg veldig opptatt av. Konkurser i transportnæringen og bygg- og anleggsbransjen, med påfølgende arbeidsledighet, fører til negative følger for samfunnet, for ikke å snakke om for lokalmiljøet rundt. Det er viktig å få på plass en tiltakspakke som kan hindre dette. Folk flest er lei av å vente og se, som regjeringens politikk har vært. Nå forventer folk flest og næringslivet handling. Hva vil statsråden helt konkret gjøre for familier som nå er svært bekymret for om de kommer til å ha en jobb?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
«Ren, stabil og rimelig kraft la grunnlaget for flere industrieventyr i Norge, hvor Sam Eyde og Kristian Birkelands etablering av Norsk Hydro i 1905 står som et av de beste eksemplene på hva norsk oppfinnsomhet og drivkraft kombinert med utnyttelse av et av våre viktigste konkurransefortrinn, vannkraften, kan skape. Dagens skyhøye strøm- og drivstoffpriser har fjernet disse konkurransefordelene. Hvordan mener statsråden dette påvirker dagens næringsliv og mulighetene for framtidige industrieventyr i Norge?»
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Jeg er enig med næringsministeren i at Norge har mer å by på enn kun rimelig kraft, det er det ingen tvil om. Men tilgangen til ren, stabil og rimelig kraft er noe hele vårt land er tuftet på, og det har det vært i 100 år. Det er en av grunnene til at kraftkrevende industri gjør det bra i Norge, og at det satses i Norge. Nå har man disse prisene som bare går opp. Jeg registrerer at statsråden sier at prisene svinger, men det vil jo fordre at de går ned også. Nå har de vært vedvarende høye et halvt år og viser ingen tegn til å gå ned. Nå er prisene mange ganger det normale. En langvarig slik situasjon vil forringe konkurransekraften til norsk industri og norsk næringsliv, deriblant også gründerbedrifter, som sliter med å betale disse kostnadene. Deler ikke næringsministeren noen av disse bekymringene for de langsiktige konsekvensene av de historisk høye strøm- og drivstoffprisene?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Jeg støtter også næringsministeren i at vi trenger å bygge ut mer kraft. Fremskrittspartiet har fremmet mange forslag. Dessverre har ikke regjeringspartiene stemt for dem, f.eks. å se på skånsom utbygging av vannkraft i vernede vassdrag, men vi er også for å se på beskatningen på vannkraft. Det som er saken, er at det behøves å bygge ut enorme mengder kraft for å kompensere for den store eksportkapasiteten som er. Regjeringen har enn så lenge ikke vist noen tegn eller vilje til å inngå forhandlinger med EU og England om å begrense og regulere krafteksporten. Disse prisene vil vedvare såframt vi ikke gjør noe med grunnårsaken, ellers må vi bygge ut enorme mengder kraft. Europa har også innført satser som redusert moms o.l., Europa har tatt grep. Da er spørsmålet videre: Har regjeringen planer om å gjøre flere grep som hjelper nå, kontra kraftproduksjon som først vil gjøre seg gjeldende om mange, mange år?
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-03-30:
«Regjeringen har varslet at de vil gjøre endringer slik at rusavhengige møtes med helsehjelp, ikke med straff. I fjor skrev Riksadvokaten i høringsuttalelsen til rusreformutvalget: "Strafferetten kan vanskelig operere med en straffetrussel for noen, men ikke alle, for samme type handling." Med andre ord: Det skal være likhet for loven. Hvordan har statsråden tenkt å skille mellom hvem som er avhengige nok til å få hjelp og ikke straff, og ser statsråden at dette kan bli vanskelig både etisk, prinsipielt og juridisk?»
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-03-30:
Jeg er enig med justisministeren i at det er noen skillelinjer i dag også, men i de tilfellene der man skiller mellom hvem som er f.eks. rusavhengig og dermed ikke får den samme effekten av straff, skjer jo det i domstolene. Er justisministeren enig i at det kan bli krevende med et system der man egentlig flytter domstolene inn på f.eks. legekontoret, fordi det er de som skal avgjøre om man er syk nok til å få hjelp i stedet for å få straff? Det er juridisk veldig vanskelig, og jeg forstår at det er vanskelig også for Justisdepartementet og at det skal utredes. Men har justisministeren selv noen tanke om hvorvidt det i det hele tatt er mulig å gjennomføre noe slikt?
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-03-30:
Dersom man skal skille på hvem som får straff, er det også grunn til å tro at en del av dem som ikke får et slikt fritak, er unge og nye brukere. En tvillingstudie fra 2021 viser at kontakt med justisvesenet øker sjansen for framtidig kriminell atferd. Det kommer også fram at flere av dagens politibaserte tiltak mangler dokumentert effekt, eller til og med virker mot sin hensikt. Vil justisministeren sørge for at også dette blir en del av vurderingen når regjeringen kommer med sin reform på rusfeltet?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-02-10:
På vegne av stortingsrepresentantene Sylvi Listhaug, Tor André Johnsen, Bengt Rune Strifeldt, Silje Hjemdal, Morten Stordalen og meg selv har jeg æren av å framsette et representantforslag om tap av stemmerett for terrordømte. Videre har jeg på vegne av representanten Tor André Johnsen og meg selv æren av å framsette et representantforslag om endring av straffeprosessloven – varetektsfengsling av terrormistenkte.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2022-02-10:
På vegne av stortingsrepresentantene Sylvi Listhaug, Silje Hjemdal, Sivert Bjørnstad og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om Finnmarksløpet – et verktøy for promotering av Norge.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2022-02-10:
Dyrevelferd er viktig, og Norge skal ha et sterkt dyrevern. Det er opprørende å se dyr bli behandlet dårlig. Det er også noe norske forbrukere er opptatt av, men det er heller unntaket enn regelen. Norske bønder behandler i regelen dyrene sine bra og har stor omsorg for dem. Derfor er det uheldig hvis det skapes inntrykk av at norske bønder omtrent driver med dyremishandling. Jeg er redd for at dette blir resultatet av en bevisst kampanje fra enkelte dyrevernere. Det var en bevisst kampanje for å bli kvitt pelsdyrbøndene. Stortingsflertallet falt for det, og resultatet ble mildt sagt problematisk. Når det er sagt: Det er viktig å sikre at dyr har det bra, og vi var pådrivere for å få på plass dyrepoliti. Da må vi også ha standarder som bidrar til bedre dyrevelferd, og som må være bygget på oppdatert faglig kunnskap. Det har vært fokusert mye på svinenæringen. Her peker forskning på at griser har behov for større plass og mykere underlag, og at det er viktig at de også har noe å sysselsette seg med for å trives. Høyere krav til dyrevelferd kan bli dyrt for bøndene. Mange bønder er presset økonomisk. Da er det viktig å finne en måte å innføre nye standarder på som ikke vil medføre stor økonomisk belastning. Mange svinefjøs er de neste årene modne for oppgradering, og vi ser for oss en myk overgang, med gradvis innføring av nye standarder. Det er også viktig at det legges opp til insentiver. Innføring av nye dyrevelferdsstandarder bør vurderes av regjeringen i tett dialog med næringen. Så har vi tilfeller der vi kan snakke om dyremishandling og grove brudd på lov om dyrevelferd. Det er det viktig å slå ned på. Det viser seg ofte at her er det flere problemer inne i bildet som får utslag i vold mot dyr. Da skal vi ikke bruke silkehansker. Derfor støtter vi Høyres forslag om å øke strafferammen og øke bøtesatsene for grove brudd på dyrevelferdsloven. Fremskrittspartiet har tro på markedet. Også når det gjelder dyrevelferd, ser vi at det virker. I Nationen nylig ble det rapportert at Danmark kutter ut hurtigvoksende kylling. Årsaken er at forbrukerne etterspør saktevoksende kyllingraser. I Norge har trøndelagsbaserte Norsk Kylling AS utfaset hurtigvoksende raser. Ifølge selskapet trenger de i dag opp mot 3 millioner færre kyllinger for å produsere tilsvarende mengde kjøtt som for produksjon av hurtigvoksende kylling. Omstillingen er gjort ved hjelp av privat kapital og økonomiske insentiver for bøndene. Jeg er glad for at vi får en dyrevelferdsmelding senest innen våren 2023, og ser fram til å behandle den i Stortinget. Jeg vil også varsle at Fremskrittspartiet vil stemme for forslag nr. 8, fra Kristelig Folkeparti.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2022-02-10:
Jeg er litt bekymret for at statsråden ikke har lest forslaget godt nok. Det står: «Stortinget ber regjeringen se på insentiver som vil øke dyrevelferden i svinenæringen, særlig med hensyn til areal, underlag og miljøberikelse(...) (...) Det er slik forslaget starter. Det gir et stort handlingsrom for regjeringen dersom de ønsker det. Men jeg registrerer at statsråden og Senterpartiet ikke ønsker det. Over til dette med en helhetlig melding: Vil det ikke være store forskjeller mellom tiltak for produksjonsdyr på land og for havbruk? Vil det ikke være hensiktsmessig å se på dem hver for seg? Hvis ikke – hvorfor må disse ses i sammenheng?
Aram Karim (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-10:
Jeg ønsker å framsette et forslag på vegne av Audun Hammer Hovda, Marian Hussein, Mona Fagerås og meg selv om alternative reaksjoner til utvisning og styrking av barnets beste.
Aram Karim (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-10:
Stortingsrepresentanter tjener bedre enn 95 pst. av befolkningen, og det er et problem på så mange måter. Jeg har møtt som vara i tre dager nå, og på de tre dagene har jeg tjent nesten like mye som det mine medstudenter lever på i løpet av en hel måned. Og ikke nok med det: Jeg har hatt tilgang til en kantine som er mye billigere enn den jeg har tilgang til på universitetet, til å få dekket alle reiser og til gratis parkering midt i Oslo sentrum, selv om årslønnen her er sju ganger høyere enn det jeg klarer meg med som student på et år. Til alle i denne salen: Dere greier dere faktisk på mindre enn 1 mill. kr i året – jeg har trua på dere! Partiet for folk flest har visst glemt at folk flest ikke kan bestemme hvor mye de selv skal tjene, og at Stortinget bør være veldig varsomme med å bruke den makten vi har i denne salen, til å gjøre livet enklere for oss selv, samtidig som det er så mange utfordringer der ute – strømkrise, barnefattigdom, osv. For hva sier det egentlig om vanlige folks inntekter når de som setter de ytelsene, blånekter og ikke greier å leve på like mye selv? Det å øke politikerlønningene til det punktet hvor vi tjener mer enn 1 mill. kr i året, er en dårlig idé i utgangspunktet, men det er en enda dårligere idé når bakteppet er to år med pandemi, der mange nordmenn har levd under stor økonomisk usikkerhet. På dette punktet i debatten pleier de som mener at stortingsrepresentanter skal tjene såpass mye, å si noe sånt som at dette er den samme økningen som det offentlig sektor har i prosent. Ja, men forskjellen er at 4 pst. økning av det en stortingsrepresentant tjener, er rett under 40 000 kr, mens 4 pst. økning av studiestøtten er 5 000 kr. Det er altså en åtte ganger større økning i kroner og øre. Stortingslønnen bør verken økes eller fryses. Den bør senkes – og det kraftig.
Erlend Larsen (Høyre), 2022-02-10:
På vegne av representantene Trond Helleland, Liv Kari Eskeland, Erlend Svardal Bøe, Bård Ludvig Thorheim, Aleksander Stokkebø og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om et grønt luftfartsprogram for å legge til rette for utvikling, testing og implementering av null- og lavutslippsteknologi for luftfart i Norge.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-02-10:
På vegner av representantane Guri Melby, André N. Skjelstad og underteikna vil eg setje fram eit representantforslag om å styrkje investeringane i norsk helsenæring.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-02-10:
Då Venstre i november la fram ein samla pakke tiltak for betre dyrevelferd, for produksjonsdyr generelt og for gris spesielt, var det med eit klart føremål. Det var ikkje ei politisk markering for å bli røysta ned, og det var ikkje fordi vi meiner at dyrevelferda i norsk landbruk generelt er dårleg, for det er ho ikkje. Nei, det var fordi vi hadde ei oppriktig tru på at nettopp dei konkrete framlegga Venstre la fram, var det mogleg å samle fleirtal om, på tvers av raudt, grønt og blått, og med det endre landet vårt til det betre for dyra våre. Det er difor ei stor glede å kunne stå i salen her i dag og sjå at det ser ut til å vere rett. Det blir fleirtal for betre dyrevelferd. Det er ein brei allianse som no seier at det hastar med ei ny stortingsmelding, mykje meir enn regjeringa sjølv meiner, og at den meldinga må ta opp i seg ei rekkje viktige, konkrete punkt for betre dyrevelferd. Og det er fleirtal for – allereie no, før ei dyrevelferdsmelding – å starte arbeidet med å betre dyrevelferda for gris, når det gjeld areal per dyr, krav til underlag og miljøet dei lever i, og for å setje fart i arbeidet med å finne gode alternativ til dagens praksis med å ta livet av hanekyllingar ved å kverne dei i hel. Eg vil takke det breie fleirtalet av parti i komiteen som saman no, forhåpentlegvis, sørgjer for at dyr i Noreg kan få det endå betre, og eg vil takke for alle gode innspel frå organisasjonar og andre undervegs i arbeidet. Så undrar eg meg noko over at regjeringa og regjeringspartia ikkje såg på eitt einaste av alle forslaga våre som viktig nok til å løfte no, men berre blankt avviser alle tiltak for betre dyrevelferd og vil skyve ei ny dyrevelferdsmelding heilt ut til tampen av stortingsperioden. Det er for dårleg. Det er ikkje å ta velferda til dyr på alvor, og eg er glad for at stortingsfleirtalet no i dag forhåpentlegvis gjev klar beskjed om det. Vi er ikkje i mål. For det første: Vi skulle frå Venstres side gjerne fått fleirtal for alle forslaga våre, forslaget om å vere endå tydelegare i å skjerpe dyrevelferdskrava til svinenæringa, forslaget om rask utfasing av hurtigvoksande rasar av høns og kalkun og forslaget om høgare krav for transport av dyr, noko vi undervegs i prosessen har fått avklart at Noreg kan innføre. Som så ofte elles her i verda står det ikkje på EØS eller EU, det står på Senterpartiets vilje. For det andre: Dette dokumentet omhandlar berre produksjonsdyr i landbruket. Dyrevelferd handlar om mykje meir. No, allereie i 2023, skal det kome ei heilskapleg dyrevelferdsmelding for alle dyr vi menneske styrer livet til – kjæledyr, dyr i landbruket og fiskeoppdrett. Det er vi veldig godt nøgde med. Eg kan her og no varsle at Venstre vil kome med nye initiativ for betre dyrevelferd, ikkje minst for kjæledyra våre. Arbeidet med betre dyrevelferd må halde fram. Vi i Venstre kjem til å stå i første rekkje, og eg er glad for at mange andre parti engasjerer seg. No fremja vel representanten Fylkesnes forslaga nr. 4, 5 og 6, som vi står saman om, men eg vil iallfall fremje forslag nr. 7, som til no ikkje er teke opp.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-02-10:
Eg er overraska over svaret frå statsråden. Vi har altså ei regjering som meiner at det å løyse opp fylkeskommunane i landet, reversere heile domstolsreforma og gjere store reformer i offentleg sektor, det er berre å gjere med eit knips og få unna med ein gong – men å lage ei stortingsmelding om dyrevelferd er altså umogleg å klare på eitt og eit halvt år. Det seier for meg noko om at vi har ei regjering som ikkje prioriterer dyrevelferd, som ikkje meiner det er eit viktig område å arbeide med. Eg er ikkje overraska over at Senterpartiet har den haldninga, men at Arbeidarpartiet, som eit parti som tradisjonelt har vore oppteke av dyrevelferd, kan stille seg bak ei slik nedprioritering, er eg sterkt overraska over. Eg vil utfordre statsråden direkte på den innstillinga som er i komiteen, om raskt å starte eit arbeid for å skjerpe dyrevelferda for gris. Eg vil be statsråden kommentere om ho på det punktet ønskjer å følgje opp det som ligg i innstillinga frå komiteen.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-02-10:
Eg vil minne om at det framlegget som statsråden no kommenterer, er som følgjer: Ein ber regjeringa sjå på «insentiver som vil øke dyrevelferden i svinenæringen», altså å sjå på insentiv for å få det til. Det er altså forslaget som er så vanskeleg at statsråden ber opposisjonen om å finne finansering på det. Og eit anna forslag som ligg her, er forsking på «alternativer til CO 2 -bedøvelse av dyr i slakteri og kverning av hanekyllinger». Det er jo igjen ganske fascinerande at når det gjeld oppløysing av alle fylkeskommunane i landet, som vi veit kostar hundrevis av millionar kroner, står finansministeren og seier at det spelar inga rolle kva det kostar, dette berre betalar vi uansett. Men når det handlar om å innføre enkle tiltak for å betre dyrevelferda for gris, ei næring der vi veit ein ikkje er god nok på det i dag, så er statsråden tilsynelatande heilt hjelpelaus og må ha hjelp frå opposisjonen til å skaffe finansiering på det. Igjen: Det seier noko om prioritering.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-02-10:
Eg merkar meg igjen at Senterpartiet meiner det er mykje meir komplisert å lage ei dyrevelferdsmelding enn å reversere både heile det regionale norske forvaltningsnivået og det norske domstolsvesenet samtidig på kortare tid, men eg trur ikkje vi kjem noko vidare i den debatten i dag. Eg hadde tenkt eg kort skulle kommentere eit par ting. Representanten Hansson frå Miljøpartiet Dei Grøne tok opp desse framlegga Miljøpartiet Dei Grøne har fremja om oppdrettsnæringa og oppdrettsfisk. Frå Venstres ståstad meiner vi det er ei viktig problemstilling med viktige poeng som Miljøpartiet Dei Grøne tek opp. No er det slik at det representantframlegget vi har handsama her, har gått på produksjonsdyr i landbruket. I tilknyting til det har vi køyrt ganske grundige prosessar med innspelsrundar frå alle aktørar og fått eit samla kunnskapstilfang frå alle med interesse i saka, noko som òg er ein del av arbeidet som er gjort i samband med denne meldinga. Tilsvarande prosess har vi ikkje knytt opp til oppdrettsfisk. Difor meiner vi det er naturleg å kome tilbake til dette i meldinga som skal lagast, men eg har lyst til å seie at Miljøpartiet Dei Grøne er konkrete og tydelege på at det skal vere strenge dyrevelferdskrav også i oppdrettsnæringa. Så vi er langt på veg samde i det. Statsråden var inne på at ho kanskje betre en nokon andre i denne salen veit kva dette handlar om sidan ho kjem frå gard. Eg kan i likskap med representanten Skjelstad og kanskje fleire her seie at eg også kjem frå gard og har vakse opp med dyr. Det finst faktisk folk oppvaksne på gard som ikkje røystar på Senterpartiet. Eg kjenner godt landbruket og kva landbruket står i. Nettopp difor er eg også veldig oppteken av at skal vi ha eit godt landbruk med brei forankring hos folk i framtida, er dyrevelferd viktig. Vi har god dyrevelferd i landbruket, men vi veit at kunnskap om dyrevelferd endrar seg. Vi veit at krava til forbrukarane endrar seg. Vi veit at dette er eit område som heile tida må vere i utvikling. Det er enormt viktig. Difor synest eg det blir noko merkeleg – når vi veit at det no faktisk er 20 år sidan sist vi hadde ei dyrevelferdsmelding, og så skal det ta endå meir tid før ei ny kjem – at vi då ikkje kan gå rett på nokre av dei punkta der vi veit det er særskilte utfordringar i dag, slik som i svinenæringa. Det trur eg faktisk alle ville tene på, både landbruket, forbrukarane og sjølvsagt dyra. Igjen: Denne overraskinga mi over regjeringspartia går ikkje på at ein er usamde i nokre forslag, men at ein rett og slett berre avviser alt – absolutt alt – og seier at fordi alt heng saman med alt, kan vi ikkje vedta nokon konkrete framsteg no. Det trur eg er ei uheldig haldning. Vi er nøydde til å vise tydeleg frå denne sal at vi tar dyrevelferd på alvor, ved både å innføre strakstiltak og raskt å få på plass ei konkret og god dyrevelferdsmelding som gjer at Noreg framleis kan vere i fyrste rekke på dyrevelferd.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2022-02-10:
Eg vil spesielt ta føre meg det som gjeld Nærings- og fiskeridepartementet, sidan eg er saksordførar for det. Den sterkaste kritikken i Riksrevisjonens rapport er retta mot Nærings- og fiskeridepartementet og deira oppfølging av ny registerplattform i Brønnøysundregistera. Stortinget løyvde middel til ei ny plattform, slik at alle registra skulle verta overførte. Registerplattforma er det største utviklingsprosjektet i Brønnøysundregistera si historie. Den nye registerplattforma i Brønnøysund leverer mindre, er monaleg forseinka og kostar meir enn opphavleg føresett. Ei plattform med felles funksjonalitet for den nye registertenesta vart i hovudsak ferdigstilt i 2020. Ingen register er leverte ved utgangen av 2020. Gjennomføringsevna til Brønnøysundregistera er låg. Den nye plattforma som skulle syta for tilfredsstillande informasjonstryggleik ved registeret, er ikkje i bruk – og det er sterkt kritikkverdig. Eg vil særleg trekkja fram departementet si oppgåve og ansvar for å fylgja opp dette prosjektet. Departementet har fått rapportering frå Brønnøysundregistera om store utfordringar i prosjektet, men departementet har ikkje endra styringssignala eller rapportert om utfordringane til Stortinget når nye middel skulle løyvast. Ein samla komité stiller spørsmål om kvifor departementet har gjeve Brønnøysundregistera nye og ressurskrevjande oppgåver når departementet kjente til den låge gjennomføringsevna i verksemda. Komiteen understrekar at når det viser seg at det faktiske omfanget av prosjektet er større enn opphavleg estimert, må departementet vurdera kostnadsramma og planane for prosjektet på nytt. Den nyleg avgåtte riksrevisoren, Per-Kristian Foss, spurde i ein kronikk i Aftenposten førre veke kva staten eigentleg lærer av kritikk. Han nemnde store forseinka IT-investeringar som døme på kvar det var læring å henta. Eg vonar at Nærings- og fiskeridepartementet lærer av kritikken i denne saka, og at fleire departement lyttar. Kontroll- og konstitusjonskomiteen handsamar no fleire døme på dyre og forseinka IT-investeringar i staten – og her er det mykje læring å henta.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2022-02-10:
Eg vil fyrst takka saksordføraren og komitéleiaren for ein god gjennomgang. Eg har likevel lyst til å gå innom nokre av desse punkta. Dette er eit viktig dokument, sjølv om det ofte ikkje får så stor merksemd i Stortinget. Rapportane til Riksrevisjonen fortel korleis det går etter at me har fatta vedtak her i salen. Det er ei tilbakemelding til det politiske miljøet om korleis vedtaka våre vert til i røynda, i folks liv. Kritikken i rapportane er eit startpunkt for å gjera forvaltinga betre. Offentlege tenester er til for folk. Forvaltinga skal gjera det beste ut av ressursane sine for å gjera tenestene betre og setja politiske mål ut i livet. Når Riksrevisjonen held fram med å rapportera om ei sak, er det ikkje dette som skjer. Eg vil trekkja fram to saker frå innstillinga som syner kor viktig oppfølginga av rapportane er: I 2017 rapporterte Riksrevisjonen om at dei store investeringane i jernbanen i for liten grad har vorte retta mot eit betre togtilbod. Trass i store investeringar har utviklinga i føreseielege vilkår for reisande vore negativ på alle strekningar i perioden 2016–2019, utanom strekninga Sandnes–Stavanger. Ein samla komité støttar Riksrevisjonen, som vil følgja saka vidare. Spesielt viktig er dette når førre regjering stadig fokuserte på at det vart så mykje rimelegare med dei stadige omorganiseringane og konkurranseutsetjingane, men ein ser at det ikkje fungerer i praksis. Det er òg naudsynt at Riksrevisjonen held fram med å følgja opp undersøkinga frå 2018 om overføring av godstransport frå veg til sjø og bane. Det har vore eit klart mål for Stortinget i fleire tiår å overføra 30 pst. gods frå veg til sjø og bane. Styresmaktene har ikkje evna å styrkja konkurranseevna korkje på sjø eller bane samanlikna med vegtransport. Tiltaka som er sette i verk så langt, har ikkje hatt nokon målbar effekt. Delar av løyvingane er enno ikkje nytta. No må departementet tenkja nytt om måten dei arbeidar med dette på, og Riksrevisjonen må passa på korleis det går. Difor er denne handsaminga i dag viktig.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2022-02-10:
Først takk til Nils T. Bjørke for en ryddig gjennomgang. Stortinget er nå i full gang med opprydningen og arbeidet med å gjenvinne tilliten hos det norske folket vi skal tjene. Et enstemmig presidentskap har derfor gitt et oppdrag til et ekstern utvalg, bredt sammensatt av relevante aktører, for å sikre at alle ordninger vi stortingsrepresentanter har, er rettferdige, har legitimitet hos folket og ikke er til å misforstå, og samtidig at vi har ordninger som sikrer representasjon fra hele landet, og av folk med ulik bakgrunn. Riksrevisjonen har blitt anmodet om å gjennomføre undersøkelser av våre ordninger, og vi har fått på plass en internrevisjon i Stortinget – alt for å sikre gode kontrollmekanismer. Dette har også presidentskapet vært enige om. Så er det noen områder hvor det er ulike syn, og det respekterer jeg. At Arbeiderpartiet vil fryse godtgjøringen til stortings- og regjeringsmedlemmer inntil videre, handler om to ting: Vi vil avvente rapporten fra utvalget, som skal gå gjennom alle ordninger. Vi vil avvente at regjeringen legger fram sin gjennomgang av lederlønninger i staten. Når det gjelder lederlønninger i staten, handler det ikke om at vi vil at Stortinget skal se til lederlønninger i staten, tvert imot, men dersom vi vil rydde opp og gjøre noe med at forskjellene øker, noe som lederlønninger i staten har bidratt til, kan vi ikke peke på alle andre og ikke oss selv. Og vi mener at rekkefølgen her, før vi eventuelt behandler justering av godtgjøring, er viktig for tilliten til Stortinget. Jeg er ganske sikker på at innbyggerne er opptatt av at Stortingets medlemmer skal tjene godt, og jeg er sikker på at innbyggerne ser hvor viktig jobb Stortinget gjør hver eneste dag for å stille opp for arbeidsfolk og bedrifter, at mange av mine kollegaer reiser land og strand rundt for å møte innbyggere, bedrifter og lokalsamfunn. Like sikker er jeg også på at innbyggerne har store forventninger til oss som politikere. Nå må vi først rydde opp, og vi må gjøre noe med at lønnsforskjellene i Norge øker. Derfor foreslår Arbeiderpartiet lønnsfrys nå. Rekkefølgen er viktig. Dermed tar jeg også opp Arbeiderpartiets forslag.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2022-02-10:
Som stortingspresident er jeg stolt hver eneste dag jeg tar imot internasjonale besøk eller får anledning til å snakke om demokratiet i Norge, for vi er verdens beste demokrati. Det handler om tillit. Og en av årsakene til at vi klarer oss mye bedre enn veldig mange andre land under pandemien, er at vi har velferdsstaten, at vi har muligheten til å stille opp for arbeidsfolk og bedrifter i en vanskelig tid. Men velferdsstaten trenger et velfungerende demokrati, og det har vi i Norge. Så hver eneste dag snakker jeg om dette flotte demokratiet, hvor vi klarer å samarbeide på tvers av politiske grenser til beste for nasjonen. Jeg rakker aldri ned på mine kollegaer; jeg snakker opp det flotte demokratiet vi har. Så er jeg enig med representanten Sve, og dette er noe jeg bruker mye tid på, og som jeg har sagt at jeg, som stortingspresident, ønsker å ha som prioritet, og det er å ta et oppgjør med hets, hatefulle ytringer og trusler. Det skal vi ikke akseptere! Ingen skal bli presset til taushet. Det er viktig i demokratiet vårt at vi ikke bare har maktkritikk, men også at folk har muligheten til å ytre seg. Det mye som skjer. Det er mange enkeltsaker, og dem bruker ikke vi i presidentskapet tid på. Det er en riksrevisjon som skal gå igjennom ting tilbake i tid, det er etterforskning og skattekontroll. Men når det gjelder veien videre, som presidentskapet har hatt ansvaret for, har vi stått sammen om å gå gjennom alle ordninger, nettopp for å sørge for at det er rettferdig, har legitimitet og ikke er til å misforstå – samtidig som det sørger for en god representasjon, uavhengig av hvor i landet man kommer fra, og uavhengig av hva slags bakgrunn man har, noe som er en styrke for det norske demokratiet. Så til saken, som handler om godtgjøring: Hvis noen har hørt om Google, og det regner jeg med flere har gjort, kan man gjøre et lite søk på undertegnede og «godtgjøring». Da vil man se at det var undertegnede, sammen med daværende stortingsrepresentant Karin Andersen, som tok initiativ til lønnsfrys og den helhetlige gjennomgangen allerede i 2019, lenge før jeg inntok min nye rolle. Jeg er opptatt av at mine kollegaer skal tjene godt – jeg har aldri tatt noe initiativ til kutt i godtgjøring – men la meg legge til min historikk i denne saken, som har vært kjent lenge: Jeg er sosialdemokrat, og mitt utgangspunkt i både 2019 og nå er at vi som ledere må være gode eksempler når vi skal rydde opp, og at vi ikke kan peke på alle andre, men ikke oss selv. Det er det det handler om når Arbeiderpartiet har det standpunktet i denne saken.
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-10:
Stortinget vedtek ikkje å auka vår eiga løn i dag. Det er eit godt teikn, for i mange år har det nærmast gått på automatikk at godtgjeringa til stortingsrepresentantar og regjeringsmedlemer skal aukast med store beløp, sånn at avstanden mellom folkevalde og folk flest har blitt stadig større. Over tid har stortingsrepresentantar blitt ein del av den desidert høgast lønte gruppa i samfunnet, og me kunne ha passert millionen med god margin med eit vedtak i dag. Det skjer altså ikkje. Når det ikkje skjer, er det fordi alle parti her ser at det ikkje passar seg – ikkje akkurat no, i alle fall, for nokon vil berre utsetja og håpar vel på å ta igjen det tapte om ikkje så altfor lenge. Det trur er eg er å undervurdera den alvorlege tillitskrisa ikkje berre Stortinget, men heile samfunnet står i. Altfor mange menneske har mista tilliten til at dei blir lytta til og tekne på alvor, og til at dei som styrer og bestemmer, forstår korleis dei har det – med god grunn, dessverre. SV vil ikkje berre utsetja. Me meiner det er på tide å gjera faktiske grep for å redusera lønsforskjellane mellom folkevalde og vanlege folk – ikkje fordi stortingsrepresentantar ikkje gjer ein viktig jobb og har eit stort ansvar, for det har me. Eg vil til og med påstå at mange her gjer ein ganske god jobb – og jobbar neppe så få timar heller. Men tenk – det er me ikkje aleine om. Bekymringane eg hadde i jobben min som lærar, var ikkje færre. Det dårlege samvitet over ugjort arbeid var ikkje mindre. Ansvaret eg kjente på, var ikkje mindre, det var av ein annan type. Likevel gjorde eg altså jobben min, sjølv for betydeleg lågare løn. Nokon bekymrar seg for at menneske i dei øvre sosiale laga, dei som allereie tener mykje, skal takka nei til å bli nominert til stortingsplass viss ikkje stortingsløna kan tilsvara omtrent det dei elles ville ha fått. Eg er ikkje så bekymra for det, for det er ikkje dei høgt lønte gruppene som er underrepresenterte i denne salen og i andre politiske verv. Dei som ikkje er godt nok representerte, er dei med kort utdanning og låg inntekt. Det er òg i desse gruppene tilliten til det politiske systemet er lågast og avstanden størst, både reelt og opplevd. Når SV i dag føreslår å redusera godtgjeringane og innføra ein ny modell som heile tida sikrar at stortingsrepresentantar ikkje tilhøyrer dei 10 pst. høgast lønte i dette landet, er det eit lite, men likevel svært viktig bidrag til å redusera denne avstanden. Sjølv om me alle her likevel vil ha til salt i grauten, vil det vera eit steg i retning av å ha litt meir bakkekontakt, litt meir peiling på korleis vanlege folk har det. Det meiner eg at både me og demokratiet har godt av. Med det tek eg opp det forslaget som SV har fremja i saka.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-02-10:
Rettferdig eller ikke: Man kan mene mye om den kritikken som rettes mot stortingsrepresentanters bruk av våre forskjellige ordninger. Men det forandrer ikke at den tillitskrisen vi møtes med utenfor Stortinget, er alvorlig og må håndteres som meget alvorlig. Godtgjørelsen som stortingsrepresentanter får, skal ikke hindre at folk stiller til valg til Stortinget. Det er avgjørende at det er attraktivt å bli stortingsrepresentant for at vi skal kunne utvikle demokratiet vårt. Men godtgjørelsen som stortingsrepresentanter får, skal også oppfattes som rimelig og rettferdig av dem som skal velge oss. Derfor er det riktig at Stortinget i dag ikke vedtar en lønnsøkning for stortingsrepresentantene, men at vi gjør det helt tydelig at vi skal tenke oss nøye om før vi fastsetter hvordan dette skal gjøres. Å øke lønnen nå ville være å sende helt feil signal i en vanskelig oppryddingssituasjon. Det vi må gjøre, er først og fremst å få to ting helt tydelig: For det første er det hvordan lønnen fastsettes. Derfor mener vi i Miljøpartiet De Grønne at det er fornuftig å fjerne et godtgjørelsesutvalg som i praksis skaper ytterligere uklarhet om hvem som har ansvar, og på hvilke premisser lønn fastsettes. Det er mer ryddig at det er tydelig at dette er avgjørelser som – i hvert fall i utgangspunktet – ligger i presidentskapet, så vet i hvert fall alle helt tydelig hva som skjer. Det andre vi trenger, er rammer for godtgjørelsen. Det er åpenbart en fornuftig idé å endre fra prosentjustering til kronejustering, så vi unngår den mekanismen som fører til at de som tjener mye fra før av, systematisk rykker fra alle andre. Det er også rimelig å sette et tak for hvor stortingslønningene bør befinne seg i det generelle lønnsrommet. Derfor kommer Miljøpartiet De Grønne til å støtte SVs forslag i denne saken.