trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-12-01:
Vårt hovedspørsmål går til kommunalministeren. Vi ser en sterk sentraliseringstendens i samfunnet. Strømningene går inn mot de store sentrene og bysentrene. Dette skjer til tross for kommunalministeren fra Senterpartiets fagre ord om å styrke distriktene. Det kan virke som om dette er en utvikling denne regjeringen ikke er i stand til å endre. For å motvirke disse kreftene kreves det politisk styring, enten det handler om å styrke velferdstilbudet der folk bor lokalt, eller det handler om å sette kommunene i hele landet i stand til å dekke innbyggernes behov. Vi ser nå på flere felt at regjeringen gir etter for de kreftene som ønsker å samle alt i store enheter i sentrale strøk. La oss f.eks. ta lokalsykehusene: Til tross for at det i Soria Moria II heter at dagens desentraliserte sykehustilbud skal opprettholdes – dette skal bl.a. være med på å sikre nærhet til akuttfunksjoner og fødetilbud – og til tross for det sterke lokale engasjementet og de lokale protestene sitter Helse Vest i dag og diskuterer om de skal legge ned fødetilbudet i Nordfjordeid. Da sitter man altså i et lukket rom og tar viktige beslutninger som er totalt ute av politisk styring. Deler statsråden Kristelig Folkepartis bekymring for økt sentralisering og for at viktige beslutninger som gjelder muligheten til å ha levedyktige distrikter og godt helsetilbud, tas av byråkrater og ikke av politikere?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-12-01:
Kristelig Folkeparti og Senterpartiet har en politisk grunnholdning som handler om at beslutninger skal tas på lavest mulig nivå. Dette deler vi. Flest avgjørelser skal tas der folk bor. Nå ser også ministeren de fakkeltogene som oppstår når viktige lokale institusjoner blir enten ribbet eller lagt ned – hun ser den lokale politikerens engasjement for å bevare f.eks. den tryggheten som et fødetilbud gir. Men er dette engasjementet totalt fånyttes? Har vi totalt abdisert for byråkratene? Skal ikke dette være under politisk kontroll?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-12-01:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til arbeidsministeren: «Ideelle virksomheter er ofte rettet mot deler av befolkningen som enten ikke får tjenester, eller som får tjenester som ikke er godt nok tilpasset behovene deres. Attføringssenteret i Rauland tilbyr diagnoseuavhengig rehabiliteringsopphold for personer med sammensatte plager og funksjonssvikt. Målet med oppholdet er at brukeren skal komme i arbeid. Senteret har fått avtale med kun 75 pst. kapasitetsutnyttelse og trues derfor av nedleggelse. Hva vil statsråden gjøre for å sikre dette viktige tilbudet?»
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-12-01:
Aller først vil jeg takke statsråden for svaret. Hun peker bl.a. på dette som har med forutsigbarhet å gjøre, dette med å ha lange nok avtaleperioder, slik at man kan opprettholde kapasiteten og den kompetansen mange av disse ideelle aktørene har. Jeg har lyst til å spørre statsråden om følgende: Det er vist til at ideelle aktører er skjermet i anbudsrundene innenfor rusfeltet og psykiatrisk helsevern. Hvorfor kan ikke Helse Sør-Øst også gjøre det samme på rehabiliteringsfeltet, nettopp for å kunne ta vare på både kompetanse og kapasitet, og ikke minst for å unngå at slike ideelle aktører får problemer med å overleve, rett og slett?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-12-01:
Jeg takker igjen for svaret. Du peker jo på noe som er helt riktig – det er nok litt ulik oppfatning når det gjelder ideelle og private aktører på dette området. Vårt fokus har først og fremst vært på de ideelle aktørene, som vi ser i mange sammenhenger taper både i forhold til anbudsroller og ved at de ikke klarer å opprettholde den kapasiteten som de har hatt, noe som igjen går ut over brukerne som benytter seg av dette. Dette handler jo egentlig om å verdsette de ideelle aktørene, og jeg er veldig opptatt av den verdsettingen, at vi sier noe om den verdien og egenverdien disse ideelle aktørene har. Og jeg forstår ikke hvorfor regjeringen ikke er like opptatt av det, og hvorfor ikke regjeringen – som nå har flertall og som kan ordne dette ganske raskt hvis de vil – gjør det de kan for disse institusjonene som nå står i fare for å bli lagt ned.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-12-01:
Ja, eg kan bekrefte at bustøtte vil bli vurdert dersom me får ein langvarig situasjon med kulde, og ikkje minst er det då viktig at me har ei målretta støtte. Det å bruke elavgifta, som er føreslått tidlegare i dag, er ikkje ei målretta ordning. Eg trur representanten er einig med meg i at å gå vegen om å kanalisere eventuelle midlar til dei som treng det mest, er viktig – og at ein kanskje òg får det i tide. Sist dette vart brukt, fekk ein utbetalt 700 kr i august same året – etter sommaren. Eg håper at me denne gongen, i motsetnad til i 2003, kan ha ein beredskap som gjer at dersom det vert nødvendig – og det får me vurdere etter kvart som tida går framover vinteren – kan ein få utbetalt pengane før, til dei som treng det mest.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-12-01:
Det er ingen tvil om at det vert stilt store krav til Senterpartiet når det gjeld å utvikle heile landet og ta heile landet i bruk. Det er eg glad for. Eg er glad for at partiet har truverde på eit område der mange tusen menneske kvar dag er avhengige av at me har ein politikk som varetek deira tarv. Nettopp derfor er det viktig at me har ei raud-grøn regjering som ser heile landet. Det er inga hemmelegheit at Senterpartiet set store spørsmålsteikn ved den reforma som vart gjord, knytt til sjukehus. Me set store spørsmålsteikn ved det demokratiske innhaldet i føretaksmodellen, me set store spørsmålsteikn ved om han er godt nok eigna til å vareta den einskilde innbyggjars tarv. Der har eit fleirtal i Stortinget sagt at ein ynskjer å ha ein føretaksmodell. Me har òg akseptert han som eit grunnlag for regjeringa. Men me har i modellen – òg i det som no er på høyring – lagt føringar for at det kan skje endringar i modellen som betre enn i dag vil vareta det demokratiske aspektet, og slik òg betre vil vareta det distriktspolitiske aspektet som me ser at nokre styre ikkje tek nok på alvor. Så er det slik at styret gjer sine vedtak. Det er føretaksmøtet som må vurdere om dei vedtaka er i tråd med Soria Moria-erklæringa – om dei er i tråd med regjeringas politikk. Det må helse- og omsorgsministeren vurdere etter at føretaket har gjort vedtaket sitt. Eg er heilt trygg på at det vil ho gjere når den tida kjem.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-12-01:
Dei vedtaka som vert gjorde i helseføretaket, skal vere i tråd med regjeringa sin overordna politikk. Derfor er det viktig at føretaksmøtet no, som tidlegare, skal vurdere nettopp det. Dei fødeplanane, barselplanane, som no kjem inn frå heile landet til helseministeren, skal sjølvsagt òg vurderast i det lyset. Politisk engasjement er aldri til fånyttes. Senterpartiet sitt engasjement for distrikta, for lokalsjukehusa, for kommunane – at det skal vere likeverdige velferdstilbod i heile landet – er ikkje mindre enn tidlegare. Det er eit sterkt engasjement som me er så heldige no å sitje i regjering saman med SV og Arbeidarpartiet å kunne utøve, saman med parti som òg ser det engasjementet som heldigvis òg Kristeleg Folkeparti har eit godt auge for. Me skal samarbeide godt om det òg i tida framover.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-12-01:
For det fyrste er det no sendt på høyring fleire dokument som vert viktige for det framtidige helsetilbodet. I Nasjonal helse- og omsorgsplan er det òg lagt føringar for at me skal gå gjennom helseføretaket og systemet der for å sikre betre lokal påverknad. Det er jo eit stykke fram, og representanten spør: Kva gjer me no? I dagens system er det slik at føretaksmøtet må gjere vurderinga av om dei prosessane som ligg til grunn, og vedtaket som vert lagt fram av helseføretaket, er i tråd med regjeringa sin politikk. Det vert gjort vedtak i dag i Helse Vest. I desse dagar har det anten vore gjort, eller det skal gjerast, vedtak i dei andre regionale helseføretaka nettopp knytte til dei viktige fødetenestene som folk er opptekne av rundt om i heile landet. Føretaksmøtet vil på vanleg vis måtte gjere vurderinga av om vedtaket er i tråd med regjeringa sin politikk, og det må me få komme tilbake til når planane er komne inn på statsråden sitt bord.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-12-01:
Eg er særleg merksam på det sterke engasjementet som er, ikkje berre i Nordfjordeid, men òg i andre delar av landet, knytt til akuttberedskap og fødetilbod. Det er bakgrunnen for at det i Soria Moria-erklæringa er nedfelt at nærleik til nettopp desse tenestene skal vurderast spesielt. Det vil òg vere bakgrunnen for den dialogen som skal vere i føretaksmøtet når helseministeren får saka på sitt bord. Då kjem nok eg til å meine mitt der. Det er ikkje noko ukjent fenomen at eg er ein forkjempar for at me skal oppretthalde både helsetenester og andre tenester der folk bur. Når det gjeld Senterpartiet sitt truverde med omsyn til desse tenestene, er det nok ikkje berre eit inntrykk me prøver å formidle. Alle undersøkingar viser at av dei politiske partia er det Senterpartiet som har truverde. Det er òg me som kjempar dei tøffaste kampane for at folk skal ha likeverdige tilbod i heile landet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-12-01:
Dersom ein betraktar landet vårt i eit fugleperspektiv, er det forholdsvis store areal der det ikkje bur folk. Det ser eg kvar helg når eg tek flyet heim til Vestlandet – det kan ein sjå når ein reiser med fly og ser landet i fugleperspektiv. Men det er viktig at dei områda der det bur folk, skal forvaltast på ein god måte, at kommunane har råderett over dei areala saman med sine innbyggjarar, at eigedomsretten vert respektert, og at i den grad ein grip inn i eigedomsretten på ein måte som reduserer framtidige inntektsmoglegheiter, skal det vere kompensasjon for det. Det er ei linje som òg regjeringa jobbar etter. Me jobbar saman med lokaldemokratiet for å få dei beste løysingane rundt om i landet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2010-12-01:
Eg vart litt i stuss fordi ansvarleg statsråd sit ved mi side, og eg synest vel at det kanskje er riktig at han gjer greie for regjeringa sine initiativ i denne saka, og ikkje kommunalministeren, som står her. Det er ikkje noka hemmelegheit at Senterpartiet har vore veldig skeptisk til INON. Me har ynskt ei linje der mest mogleg av forvaltinga skal skje på lokalt hald, at me skal ha frivillige ordningar som inkluderer våre lokalsamfunn og grunneigarar. At enkelte opplever at INON grip for mykje inn i det, har me vore opptekne av, og er opptekne av. Eg meiner framleis det er riktig at ansvarleg statsråd gjer greie for regjeringa sine initiativ og sin politikk når det gjeld sjølve saka, og vedkomande er i salen.
Nikolai Astrup (Høyre), 2010-12-01:
I statsbudsjettet for 2011 anslår regjeringen at kostnadene for fullskala rensing på Mongstad vil utgjøre 20–25 mrd. kr. Prosjektet er allerede utsatt til 2018, men regjeringen varsler at prosjektet kan bli ytterligere utsatt. Byggingen av teknologisenteret på Mongstad, der kostnadene har økt fra under milliarden til 6,5 mrd. kr på få år, viser hvor dyrt det er å bygge inne på et oljeraffineri i drift. Ifølge SINTEF er Mongstad sannsynligvis det dyreste stedet i verden å bygge et fullskala renseanlegg. Samtidig hevder leverandører av fangst- og lagringsteknologi at fullskala rensing kan realiseres allerede i 2014 til en brøkdel av prisen dersom anlegget bygges et annet sted enn på Mongstad. Teknologisk vil verdens første fullskala renseanlegg være banebrytende enten det bygges på Mongstad eller et annet sted, enten det ettermonteres eller integreres i et nytt anlegg. Det viktige for Norge og verden er at det realiseres et anlegg for fangst og lagring raskt og til en pris som gjør teknologien anvendelig for flere enn verdens rikeste land. Lykkes vi med månelandingen og teknologisenteret på Mongstad, vil det sannsynligvis være både billigere og enklere å lande fullskala på Mongstad senere. Den ambisjonen må stå fast. Spørsmålene til statsråden er likevel: Er statsråd Erik Solheim enig i at månelandingen har større verdi for Norge og verden dersom den realiseres tidlig og rimelig, snarere enn sent og dyrt? Og er regjeringen villig til å bidra til realiseringen av et nytt gasskraftverk med rensing som kan stå klart så raskt som mulig? Jeg minner da om statsrådens uttalelser til representanten Solvik-Olsen for et øyeblikk siden, at han ønsker velkommen et gasskraftverk i Elnesvågen. Spørsmålet er om han er villig til å bidra til det. Når regjeringen er villig til å bruke 25 mrd. kr på å realisere fullskala rensing i 2020, er han da villig til å bruke noen få milliarder kroner for å realisere rensing i 2014?
Nikolai Astrup (Høyre), 2010-12-01:
Jeg registrerer at statsråden egentlig ikke var villig til å svare på spørsmålet om han ville bidra til å realisere et fullskalaanlegg med rensing. Han nevnte selv Elnesvågen som et mulig alternativ, men det krever jo at staten legger ut et anbud. Dersom statsråden er bekymret for at teknologileverandørene ikke kan levere, går det jo an å legge ut et anbud med «no cure, no pay», som avgrenser skattebetalernes ansvar, i motsetning til det man har gjort på Mongstad. Er ikke statsråden også enig i at det vil øke sjansene for at man kan realisere Mongstad raskere og billigere – dersom man faktisk lykkes med å realisere et fullskalaanlegg et annet sted enn på Mongstad?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2010-12-01:
Statsråden kjenner jo Midt-Norge veldig godt og har sikkert stor forståelse for at trøndere og møringer nå har nådd grensen for hva de tåler av kraftkriser. SVs miljøpolitiske talsmann uttalte i går til Adresseavisen at SV nå ønsker bygging av gasskraftverk med CO2-rensing i Elnesvågen, der staten skal ta regningen. Og det er jo interessant at det fremste gasskraftfiendtlige partiet på Stortinget nå går i front for å bygge gasskraftverk. Kan statsråden bekrefte Serigstad Valens uttalelser til Adresseavisen i går? Og kan statsråden nå bekrefte at regjeringen har snudd og vil åpne for at gasskraftverk i Elnesvågen bygges, og at staten dekker CO2-håndteringen?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-01:
I intervjuboka «Klimaparadokset» sier statsministeren: «Jeg tror ikke verden og klimaet ser noen som helst forskjell på de karbonene som kommer fra gasskraftverket på Kårstø, og de som kommer fra Melkøya.» Det er vel en ganske god beskrivelse av virkeligheten. Likevel legger regjeringen opp til ulike regimer. For det er slik at regjeringen subsidierer utslippene på Mongstad og Kårstø med en halv milliard kroner sammenlignet med Snøhvit, fordi Snøhvit betaler høy sats på CO2-avgiften, mens Kårstø og Mongstad betaler lav sats på CO2-avgiften. Det utgjør en halv milliard kroner. Statsråden var tidligere inne på at det ikke kan være slik at staten tar regningen. Men hvordan er det da med prinsippet om at forurenser betaler i denne saken, når det gjelder at her subsidierer man utslipp i forhold til å ta inn utslipp, og behandle utslipp likt, om det er på Kårstø, Mongstad eller Snøhvit?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-01:
«I anbudskonkurranser i de regionale helseforetakene stilles institusjonene overfor kriterier eller vilkår som utelukker dem fra å delta. Blant annet gjør krav om å ta imot LAR-pasienter at institusjoner som kun gir medikamentfri behandling, som Fossumkollektivet i Østfold, ikke kan gi tilbud på behandlingsplasser. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at helseforetakene har vilkår som ikke ekskluderer institusjoner fra å få avtaler om behandling, og som sikrer at de får utnyttet sin kapasitet?»
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-01:
Jeg takker for svaret. Undertegnede og statsråden er enige om at det skal gis best mulig kvalitet når det gjelder rusbehandling. På Fossumkollektivet, som er et behandlingskollektiv for barn og ungdom, er det særdeles viktig at det er god kvalitet. Men da må vi definere kvalitet. Fossumkollektivet har så langt fått minuspoeng, fordi de tilbyr medikamentfri behandling. Vi vet at det er utfordrende for en del ungdommer å være sammen med andre som bruker medikamenter når de skal bli rusfrie. Dermed gir disse kvalitetsvilkårene i anbudsrunden noen utfordringer for barn og unge som ønsker å bli rusuavhengige. Hvilke grep vil statsråden ta for å sikre at vilkår i forhold til medikamentfri behandling blir tillagt større vekt fordi det er etterspurt i Helse Sør-Øst-regionen?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-01:
Jeg takker for svaret fra statsråden. Statsråden legger et stort ansvar på de regionale helseforetakene i forhold til å føre regjeringens politikk. Det kan bli en politikk som ender opp med at institusjoner som tror på medikamentfri behandling, ikke blir ivaretatt ved disse anbudene fordi de enten får minuspoeng, slik som det har vært tidligere, eller – som de nå sier til oss – fordi det blir lagt sterk vekt på at de må tilby noe annet. Er det da i samsvar med regjeringens politikk ikke å ha et behandlingstilbud som er medikamentfritt, siden et så stort ansvar blir lagt på de regionale helseforetakene? Da løfter jeg det opp, og spør: Er det regjeringens politikk ikke å ivareta institusjoner som tror på rusfrihet?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-01:
Jeg tenkte jeg skulle ta fatt i akkurat det siste statsråden sa. SV har jo hatt en veldig høy profil i gasskraftsaken – både Kårstø og Mongstad skulle renses fra dag én. Da Soria Moria-erklæringen ble lagt fram, sa liketil partilederen: Nå er gasskraftkampen over. Samtidig ser vi nå at Kårstø står og forurenser. Vi vet at renseplanene er klare, vi vet at det er billigere enn Mongstad, og vi vet at det faktisk får renset mer enn på Mongstad. Det er viktig å få realisert Mongstad, det mener Venstre også. Men solsystemet består av mange måner. Så Venstres spørsmål er: Hvorfor må man lande på Mongstad først? Hvorfor kan man ikke prioritere Kårstø i køen og gjøre Kårstø til den månelandingen først, så man hadde klart å få renset mer for mindre penger? Og teknologien er klar.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-01:
Jeg har sendt inn følgende spørsmål: «Post- og teletilsynet har slått alarm om at Nav mener de fritt kan kreve opplysninger om trygdedes telefon- eller internettbruk. Statssekretær Gina Lund har i media understreket at departementet nå vurderer om bestemmelsen i folketrygdloven har gitt «utilsiktede effekter». Kan statsråden forsikre Stortinget om at holdninger til personvern i Nav er betryggende, og hva gjør eventuelt statsråden for å øke bevisstheten rundt personvern i Nav-systemet?»
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-01:
Statsråden svarte jo virkelig ikke på spørsmålet mitt. Vi har gjennomført noen enkle søk på Google. Det viser tusenvis av treff på artikler som handler om Nav og personopplysninger på avveier. Man kan bare gå inn og søke der – det kan statsråden gjøre selv. Da finner man eksempler: «Nav svikter i personvernet» – om datasikkerhet, «Nav må informere» – om pasientjournaler, «Nav tok 11 journaler» – som også handler om pasientjournaler, «Ingen kontroll med journalene i Nav», «Nav slurver med personvern» – det skriver Datatilsynet, og «Nav bryter egne retningslinjer for personvern». Det har også vært rettet fokus mot at man sender personopplysninger på e-post på systemer som ikke er lukket, og at man behandler personopplysninger i åpent kontorlandskap. Så mitt spørsmål til statsråden er: Er ikke statsråden bekymret over det som nå kommer fram av lekkasjer av den type informasjon også? Jeg gjentar spørsmålet: Hva skal statsråden eventuelt gjøre for å øke bevisstheten rundt personvern i Nav-systemet?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-01:
Vi i Venstre var uenig i den lovhjemmelen alt da den ble gitt, ikke først ved revideringen. Vi mener også at Nav med dagens teknologi har for stor mulighet for inngripen i folks personvern med de formuleringene som fins i lovteksten. Vi kommer til å komme tilbake til det. Det er et viktig prinsipp her. Sivilombudsmannen uttalte i saken i 2007, sak nr. 1682, at når Nav innhenter en fullstendig pasientjournal i forbindelse med kontroll av lege, må dette være et vedtak overfor pasienten som pasienten kan påklage. Altså: Ingen kan innhente din journal for å kontrollere din lege uten at du vet det. Da er spørsmålet mitt: Gjelder de samme prinsippene for trafikkdata? Gjelder prinsippet når du har blitt kontrollert? Hvis noen da innhenter alle dine trafikkdata for å kontrollere og jobbe med dem, blir du da orientert om at alle dine trafikkdata nå har vært en del av den offentlige saksbehandlingen? Eller skal det være hemmelig at man også driver denne overvåkingen?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2010-12-01:
Senterpartiet likar å betrakte seg som det sterkaste distriktsvennlege partiet og prøver å grunnfeste folk si haldning på det. Eg kjem frå Selje kommune, som er ein kommune der folketalet har vorte redusert med fleire hundre personar i dei siste åra. Kva er det som gjer det? Jau, det er folk si redsle for at viktige tenester vert tekne frå dei. I dag har styret i Helse Vest, dersom eg ikkje tek mykje feil, følgt administrasjonen si tilråding og lagt ned fødeavdelinga i Nordfjordeid. Statsråden er vel kjend med kva som er kome av signal frå ungdom og andre frå min heimkommune, der dei seier at dei ikkje vil busetje seg eller vere i ein kommune som ikkje har tilfredsstillande fødetilbod. Vil statsråden som representant for regjeringa setje foten ned og syte for at dette vedtaket ikkje vert sett ut i livet?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2010-12-01:
Eg har følgjande spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «Som statsråden er kjend med har administrasjonen i Helse Vest no lagt fram innstillinga om framtidig helse- og fødetilbod i Helse Førde-området. Dei føreslår no å leggje ned det gode ortopeditilbodet som er på Nordfjordeid. Dei skal ikkje ha laboratorievakt på natt, og fødeavdelingane i Lærdal og på Nordfjordeid vert lagde ned. Er dette i tråd med statsråden og regjeringa sitt ønske om eit desentralisert helsetilbod i eit fylke med vanskelege geografiske og klimatiske forhold?»
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2010-12-01:
Eg takkar statsråden for svaret og har følgjande oppfølgingsspørsmål: Vil det ikkje vere fornuftig å definere lokalsjukehusa si rolle og innhald seinare i samband med handsaminga av Nasjonal helseplan og ikkje la helseføretaka omstrukturere lokalsjukehusa rundt om i landet no? Eller vert det ein meir behageleg debatt når Nasjonal helseplan skal handsamast ein gong på nyåret, om helseføretaka allereie på førehand har vedteke strukturane?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2010-12-01:
Eg takkar igjen statsråden for svaret. Eg har tidlegare sendt helseministeren mange spørsmål om innhaldet i lokalsjukehusa, utan å få eit konkret svar. Ville det ikkje no vere på tide at helseministeren definerte eit klart innhald i desse sjukehusa, slik som Framstegspartiet har gjort?
Peter N. Myhre (Fremskrittspartiet), 2010-12-01:
Jeg tror det var mange som reagerte på statsråd Solheims uttalelser tidligere i spørretimen i dag om at Fremskrittspartiets politikk er å «trykke penger». Det var et litt lavt presisjonsnivå, for ikke å kalle det seriøsitetsnivå. Når en statsråd uttaler seg på regjeringens vegne, bør den typen upassende uttalelser utelates. Jeg skal også snakke om store penger. I programmet Brennpunkt på NRK i går kveld fremkom det at Norad har skjult informasjon om enkelte forhold rundt ordningen mikrolån i Bangladesh i en årrekke. Mikrolån er penger som gis til banker som låner ut til fattige mennesker, særlig kvinner, i en del av verdens fattige land. Men som tv-programmet Brennpunkt påviste i går kveld: Mye er blitt borte etter at det ble bevilget av Stortinget. Rundt 300 mill. kr, som Grameen Bank ble bedt om å tilbakebetale, ble avskrevet i 1998 i et kompromiss mellom norske myndigheter og Grameen Bank, og, så vidt jeg kan forstå, uten at dette ble offentlig kjent. Da er spørsmålet mitt: Kjente statsråden til dette forholdet før NRK gjorde ham oppmerksom på det for noen dager siden? Og har departementet og Norad nå rutiner som gjør at u-hjelpspenger blir brukt i samsvar med formålet?
Peter N. Myhre (Fremskrittspartiet), 2010-12-01:
Jeg takker for svaret, men jeg må nok si at jeg er bekymret når så store beløp skifter eier uten at verken statsråden – daværende statsråd og nåværende statsråd – eller Stortinget er blitt kjent med det. Det at dette er blitt brukt til noe annet, vil jeg si er irrelevant i denne sammenhengen. Spørsmålet mitt blir da: Deler statsråden min bekymring når det gjelder informasjonsstrømmen om hvordan 27 mrd. kr i u-hjelpspenger hvert eneste år blir brukt, om de i virkeligheten kommer frem til de formålene de er ment for, eller om de, som i dette tilfellet, kommer på avveier?
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2010-12-01:
Denne saken illustrerer jo at det har foregått – i hvert fall historisk – et hemmelighetskremmeri knyttet til en vanskelig sak for Yunus og Grameen Bank og for en norsk partner, en som vi hadde stor tillit til. Ser statsråden at mer åpenhet om disse spørsmålene for Stortinget og for den norske offentlighet ville ha endret vårt syn på Mohammad Yunus, på Grameen Bank og på mikrokreditt som et virkemiddel, og at det hemmeligholdet vi her har sett, har bidratt til å forlenge norsk støtte til nettopp de formål jeg nevnte?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2010-12-01:
For ca. 16 timer siden fremmet jeg følgende forslag her i denne sal på vegne av Høyre og Fremskrittspartiet: «Stortinget ber regjeringen iverksette tiltak for å sikre full åpenhet rundt norsk bistand.» Dette forslaget ble dessverre nedstemt. Det burde ikke blitt det, for som hovedspørreren er inne på, så er 27 mrd. kr til bistand og til regnskogsatsing en av statsbudsjettets største poster – og blant de minst diskuterte. Solheim skal ha honnør for at han tar fatt i korrupsjonsproblematikken rundt bistand, for han vet at tillit er det som skal være bakgrunnen for å yte bistand, som vi skal gjøre på et høyt nivå. Men kan Solheim garantere – med tanke på gårsdagens Norad-eksempel, hvor man prøver å skjule slike forhold – at det heretter aldri vil bli lagt et offentlig lokk over eksempler som dette?
Anders B. Werp (Høyre), 2010-12-01:
Mitt spørsmål går til miljøvernministeren. I Miljøverndepartementets budsjettproposisjon fremgår det at regjeringen vil arbeide for å sikre inngrepsfrie naturområder i størst mulig grad. Inngrepsfrie naturområder utgjør i dag 45 pst. av landarealet, men ikke nok med det: Ut fra definisjonen må det også etableres en 1 km randsone rundt disse såkalte inngrepsfrie områdene, og da utgjør disse inngrepsfrie arealene 70 pst. av landarealet. Dette er et kraftig angrep på eiendomsretten. Jeg vil hevde at det er det kraftigste angrepet på eiendomsretten i nyere tid. Det er et kraftig angrep på lokalt selvstyre, og det hemmer næringsutviklingen i en stor del av landet. Og dette skjer altså uten noen form for erstatning til berørte grunneiere. Da kunne man jo anta, eller forutsette, at dette var et resultat av en grundig debatt i Stortinget, med tilhørende lovverk og strukturer som sikret gode prosesser. Dette har vi fra Høyre tatt opp med miljøvernministeren tidligere, og vi får for så vidt dette samme svaret som står i budsjettproposisjonen, og det henvises til 16 lover som hjemler dette. Høyre har gått igjennom disse 16 lovene, og begrepet «inngrepsfrie naturområder» står ikke et eneste sted i noen av de 16 lovene. Så mitt spørsmål til miljøvernministeren er: Er miljøvernministeren tilfreds med at et så omfattende inngrep i privat eiendomsrett og lokalt selvstyre skjer uten lovbehandling i Stortinget?
Anders B. Werp (Høyre), 2010-12-01:
Mitt tilleggsspørsmål går til kommunalministeren. De såkalte inngrepsfrie naturområder utgjør, slik det praktiseres av denne regjeringen, 70 pst. av landets areal. Det er ikke små arealer, det er snakk om store arealer og en stor andel av kongeriket. Det er altså overført en betydelig makt over store arealer fra grunneiere og lokale myndigheter til statlige myndigheter, på bekostning av det lokale selvstyret. Et eksempel er Balsfjord kommune i Troms, som i april i fjor vedtok at INON-begrepet bør avskaffes, og at det er en trussel mot fylkets fornybare produksjon, som det heter. Høyre er helt enig i det. Er kommunalministeren tilfreds med regjeringens arbeid med inngrepsfrie naturområder, og at det fører til kraftig sentralisering av makt over arealene på bekostning av lokalt selvstyre og private grunneiere?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2010-12-01:
Svaret fra statsråd Navarsete var med respekt å melde et svar uten særlig innhold. Vi vet at mye av landet er ubebodd, men at et begrep som INON, som er begredelig lite kjent ute blant folk, på mange måter kan dominere arealforvaltningen, 70 pst. av landets areal, er ganske dramatisk. Dette er et begrep som man i mer enn 15 år har jobbet inn i norsk forvaltning, uten å ta en prinsipiell debatt ut fra norsk kultur og norsk tradisjon. Det er et begrep som kommer fra Canada. Senterpartiet var i opposisjon meget kritisk til bruken av INON. Det regner jeg med at man fortsatt er. Men hvilke initiativ har Senterpartiet tatt i regjeringen for å få begrepet opp til politisk debatt, slik at man kan ankerfeste det i norsk kultur og tradisjon? Spørsmålet går til Navarsete.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2010-12-01:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til finansministeren: «Statsråden varslet høsten 2008 at han ville igangsette «en bred evaluering av skattereformen, der en involverer både relevante fagmiljøer og organisasjoner». Undertegnede har etterlyst hvordan miljøene var involvert. De endelige rapportene viser nå at de sentrale organisasjonene ikke er blitt hørt, og evalueringene fremstår som verdiløse, ensidige vurderinger. Det er ikke hva jeg forstår med evaluering. Mener statsråden at han har fått et tilstrekkelig grunnlag for å trekke konklusjoner om skattereformen?»
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2010-12-01:
Det var et svar jeg satte pris på. Jeg håper fokus kommer til å ligge på framtidige arbeidsplasser og velferd i tillegg til det vi nå har sett i de rapportene, hvor fordelingsvirkninger er helt sentrale. Bakgrunnen for spørsmålet er nettopp at skattesystemet er uhyre sentralt når det gjelder å styre den enkeltes tilpasning og også beslutninger ute. Så det å få gode evalueringer av skattesystemet med jamne mellomrom er viktig. Vi vet at fagmiljøene i departementet er både dyktige og sterke. Spørsmålet blir da: Hvor stor møtevirksomhet har man tenkt å legge opp til fram til den endelige evalueringen blir presentert for Stortinget? Så langt er det mitt inntrykk at man ikke har involvert de brede, faglig berørte miljøene veldig sterkt.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2010-12-01:
Det var litt som jeg i og for seg fryktet. I hvert fall ut fra de rapportene jeg har fått, har man ikke egentlig hatt mer enn ett eller kanskje to møter med disse brede fagmiljøene og næringsmiljøene. Det mener jeg er en altfor liten involvering av berørte parter når det gjelder så sentrale spørsmål. Jeg ser av Finansavisen at vi i Høyre egentlig skulle være stolte av de rapportene som kom, fordi vi kan ta æren for et skattesystem som fungerer ganske godt. Jeg tror vi kan være enige om at det på mange områder fungerer godt, men så vet vi også at det er visse kritiske sider ved skattesystemet som vi ikke mener ble oppfylt i 2006, og som har stor betydning særlig for egenkapital, risikoevne og dette med å skape nye arbeidsplasser. Jeg håper ikke det blir en så intern behandling av saken som i og for seg finansministeren la opp til i sitt svar, og vil egentlig bare sende det som en henstilling til ham.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2010-12-01:
Det gjør vi sikkert.
Svein Harberg (Høyre), 2010-12-01:
Det var følgende spørsmål jeg stilte til statsministeren: «Statsministeren har gjentatte ganger vist til satsing på og støtte til nye institusjoner og boliger for eldre. Senest i spørretimen for et par uker siden slo han fast satsingen. Samtidig ser vi flere kommuner, senest nå ordføreren i Grimstad, som fortvilet konstaterer at kommunestyrets vedtak om å bygge omsorgsboliger som et Offentlig Privat Samarbeid gjør at kommunen nektes investeringstilskudd. Hvordan henger dette sammen med statsministerens lovnader?»
Svein Harberg (Høyre), 2010-12-01:
Jeg hører statsrådens svar og hører at det ikke stemmer med virkeligheten. Statsråden sier at det er viktig å gjøre disse tingene for å stimulere til det kommunene vil, og gi kommunene muligheter. Kommunene sier: Vi vil gjøre det på en annen måte, og da får vi ikke tilskudd. Det har KS klart holdt fram. Det er mange henvendelser fra kommunene som vil gjøre det gjennom boligbyggelag eller i samarbeid med private, og det er jo fortsatt kommunene som skal drive og leie ut disse boligene – de fleste stedene i hvert fall. Så dette henger ikke sammen med virkeligheten. Jeg hører statsråden er i gang med et arbeid. Ja – den 3. juni lovte statsråden på fylkesmannsmøtet at nå satte hun i gang dette arbeidet. Den 18. november har ikke Husbanken hørt et ord om endringer og signaliserer at det er ingenting som tyder på at det blir endringer, verken for boligbyggelag eller for private. Hva er det som kan ta så lang tid her?
Svein Harberg (Høyre), 2010-12-01:
Jeg tror jeg må opprettholde det at når det ikke har skjedd noe på seks måneder, og når jeg vet det har vært lite møter også, så ser jeg ikke optimistisk på framdriften i den saken. Husbanken har jo selv konkludert med at skal man åpne for boligbyggelag, må man også åpne for andre private. Det er nærliggende å tro at det er det som bremser denne saken. Det er kommuner som er under press økonomisk, som vil bruke pengene på best mulig måte. Jeg refererte til ordføreren i Grimstad. Der har kommunestyret sagt at de er nødt til å prøve alle muligheter for å utnytte pengene bedre for å kunne gi et godt tilbud til innbyggerne i kommunen. Men de får altså ikke mulighet da de har sagt at de vil ha et Offentlig Privat Samarbeid. Hvorfor vil ikke regjeringen da bare skjære igjennom og si at både offentlige og private kan få dette tilskuddet, så lenge det er kommunen som styrer omsorgsboligene, og så lenge det er kommunen som har de langsiktige leiekontraktene?
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-01:
Investeringstilskuddet til omsorgsboliger og sykehjemsplasser er et viktig virkemiddel i Omsorgsplan 2015. Det skal gis tilsagn om tilskudd til bygging eller renovering av 12 000 sykehjemsplasser og omsorgsboliger innen utgangen av 2015. Det har vært reist spørsmål om hvem som kan motta tilskudd etter investeringsordningen. Slik det står i omsorgsmeldingen, er det «kommunen som skal søke Husbanken om tilskudd, men tilskuddene skal også kunne videreformidles til humanitære organisasjoner og andre som tilbyr egne boligløsninger med omsorgstjenester på non-profit-basis». Slik dagens regelverk er fortolket, faller f.eks. ikke boligbyggelagene innunder denne videretildelingsordningen. Jeg har derfor satt ned en arbeidsgruppe som gjennomgår regelverket for ordningen for å sikre at vi ikke er unødvendig restriktive i tolkningen. Vi er i gang med å følge opp dette. Jeg mener det er viktig å legge til rette for en fortsatt sterk fokusering på utbyggingen av pleie- og omsorgssektoren. Derfor foreslår vi også i statsbudsjettet for 2011 å gi tilsagn til 2 000 nye plasser. I tillegg foreslår vi å endre investeringstilskuddet slik at ordningen med fylkesmennenes prioriteringer av hvilke kommuner som skal få tilskudd, avvikles. Slik sikrer vi at alle kommuner som har behov for det, kan investere i heldøgnsplasser. Dette vil skape større fleksibilitet. Kommuner som har gode prosjekter, men som ikke ble prioritert under den tidligere ordningen, får nå anledning til å søke om statlig støtte til sine investeringer. Vi vil i januar 2011 også legge frem forslag om å øke den statlige tilskuddsandelen per boenhet. Tilskudd til sykehjemsplasser vil fortsatt være høyere enn tilskudd til heldøgns omsorgsboliger fordi vi fortsatt ønsker høy oppmerksomhet på sykehjemsutbyggingen. I 2011-priser øker tilskuddet til en sykehjemsplass fra i overkant av 660 000 kr til om lag 890 000 kr. Tilsvarende øker tilskuddet til en omsorgsbolig fra i overkant av 440 000 kr til 670 000 kr. Vi gir også endringene tilbakevirkende kraft. Jeg er opptatt av at kommunene skal få mulighet til å bygge ut omsorgstjenesten i takt med sine behov. Det mener jeg vi har gjort med de forslag som er lagt frem for Stortinget.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-01:
Jeg vil understreke at jeg har hatt møter med Husbanken, og Husbanken er selvfølgelig med i den arbeidsgruppen og det arbeidet som har vært gjort. Og som jeg også sa i innlegget mitt, så er vi i gang med å se på om vi kan bruke dette regelverket mer fleksibelt. Det må legges frem ny sak for Stortinget, for Stortinget har vært veldig klar på rammene og føringene som lå i tilskuddsordningen slik den er i dag. Så vil jeg med all respekt si at vi faktisk har gjort noe. Vi har både foreslått at tilskuddet skal tildeles direkte til kommunene etter søknad fra kommunene til Husbanken, og vi har økt tilskuddet betydelig. Men vi må sikre oss at så store offentlige tilskudd faktisk også forvaltes i tråd med et regelverk som gjør at vi ikke kommer vanskelig ut i forhold til EØS-regelverk og konkurranseregler.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-01:
Med all respekt, jeg går ut fra at også representanten Harberg er enig i at hvilken kontakt jeg, eller mitt departement eller Kommunaldepartementet har med Husbanken, er noe vi kanskje kjenner best til. Vi har dialog med Husbanken om dette. Vi er opptatt av at det må etableres. Hvis det skal gjøres endringer, må vi ha et regelverk som også ivaretar at det er store, statlige tilskudd som vil bli gitt til boligbyggelag eller andre – og regelverket må utformes slik at dette kan ivaretas på en forsvarlig måte. Dette er et arbeid som vi jobber med, og som jeg er opptatt av. For jeg er like opptatt som representanten Harberg av at dette er noe vi skal få til. Det er en svær jobb å bygge ut Omsorgsplan 2015, og jeg ser at det er et arbeid som vi må gjøre sammen med kommunene, og legge forholdene godt til rette for det.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-01:
Jeg er opptatt av at vi gir fødende et tilbud som sikrer både nærhet, trygghet og kvalitet. Min øverste prioritet er at de fødende kvinnene og barnet ivaretas på en best mulig måte. Stortinget har 28. mai 2009 sluttet seg til to viktige forslag for utvikling av det fremtidige fødetilbudet. Det ene forslaget var at regionale helseforetak skal utarbeide helhetlige, flerårige og lokalt tilpassede planer for svangerskaps-, fødsels- og barselomsorg – sammen med berørte kommuner. Det andre var at tidligere krav om inndeling i fødestuer, fødeavdelinger og kvinneklinikk basert på fødselstall skal erstattes av kvalitetskrav til fødeinstitusjoner. Styret i Helse Vest RHF behandler i dag modell for somatisk spesialisthelsetjeneste i Helse Førde og regional plan for svangerskaps-, fødsels- og barselomsorg. Gjennom Samhandlingsreformen vil kommunene få et større ansvar for å yte helsetjenester til befolkningen. Regjeringen ønsker at dagens desentraliserte sykehusstruktur skal legges til grunn for all utvikling og omstilling. Lokalsykehusene, både i Sogn og Fjordane og i resten av landet, skal videreutvikles for å ha en viktig funksjon også i fremtiden. Regjeringen vil videreføre arbeidet med en bedre arbeidsdeling mellom sykehus. Dette kan bety at enkelte sykehus skal gjøre andre oppgaver enn i dag. Dagens desentraliserte sykehustilbud skal opprettholdes. Dette vil sikre nærhet til akuttfunksjoner og fødetilbud, selv om ikke slike tilbud gis ved alle sykehus. Lokalsykehusene skal spille en viktig rolle for å møte de store utfordringene vi står overfor, med en større andel eldre innbyggere og flere pasienter med kroniske sykdommer og livsstilssykdommer. Dette vil kunne kreve endringer i tjenestetilbudet i det enkelte sykehus. I tråd med St.meld. nr. 12 for 2008–2009 En gledelig begivenhet vil jeg vurdere fødeplanene som jeg har mottatt fra de regionale helseforetakene. De godkjente fødeplanene vil være en del av grunnlaget for Nasjonal helse- og omsorgsplan, som jeg planlegger å legge frem for Stortinget våren 2011.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-01:
Det arbeidet som gjøres, og den debatten som går rundt om i hele landet, og som engasjerer veldig mange, spesielt når det gjelder fødetilbud, er egentlig forårsaket av dette vedtaket i Stortinget. Så må vi jo prøve å lande det på en god måte gjennom god dialog mellom helseforetakene og de lokale kommunene og se hvordan vi i størst mulig grad kan ivareta det som er regjeringens mål, nærhet og kvalitet i hele landet. I dag er det siste dagen hvor disse planene behandles formelt. Så skal jeg ta dem inn, og jeg kan altså ikke kommentere ytterligere ut fra det.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-01:
Det å definere innhold i lokalsykehus i Norge, som har så variert geografi, som har så lange avstander noen steder og kortere avstand mellom sykehusene andre steder, ville ikke være mulig å gjøre. Det å definere hva som skal være i et sykehus, er en helt annen sak. Dette har jeg også gjentatt tidligere i Stortinget, om enn ikke til representanten Starheim. Det er jo sånn at noen steder er det mindre sykehus som er lokalsykehus. I Bergen er Haukeland sjukehus lokalsykehus for store deler av befolkningen i Bergen og også for store deler av Hordaland. Derfor er det en veldig stor variasjon i lokalsykehusene. Men det som er viktig, er jo at lokalsykehusene har de funksjonene som er viktig for befolkningen i det området de skal være lokalsykehus for. Det er jeg opptatt av, og det er viktig for meg. Det er en stor pasientgruppe som ikke får et godt nok tilbud så langt, og det er kronikerne. Lokalsykehusene må være lokalsykehus også for dem.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-01:
På bakgrunn av representanten Grahams spørsmål har Helse- og omsorgsdepartementet bedt Helse Sør-Øst om å bli orientert om denne saken. Helse Sør-Øst har bedt om en kommentar fra Vestre Viken HF og kan orientere om at endelig behandling av forslag til budsjett vil bli behandlet av helseforetakets styre 20. desember 2010. Vestre Viken påpeker at det i en slik budsjettprosess fremmes og vurderes ulike tiltak for å kunne legge frem et budsjett som tilfredsstiller kravene. Blant aktuelle innsparingstiltak som blir drøftet i en slik forberedelse til budsjett, vil noen bli fremmet, mens andre vil bli forkastet av ulike grunner. Det er derfor vanskelig for meg å kommentere det konkrete tiltaket som representanten Graham er opptatt av. Samtidig vil jeg understreke at det er viktig at helsetjenesten totalt sett har gode og sammenhengende tjenester for den aktuelle gruppen. Helse Sør-Øst har imidlertid forsikret meg om at de er tydelige på at helseforetakene skal ha et godt samarbeid med sine kommuner, samt viktigheten av gode tilbud innen læring og mestring. I styresak 108/2008 gir styret i Helse Sør-Øst klare strategiske føringer for samhandling og utvikling av behandlingstilbudet i regionen. Helse Sør-Øst opplyser at de har fulgt opp dette i oppdrag og bestilling til Vestre Viken for 2010. Når det gjelder helhetlige pasientforløp og samhandling, har også Helse Sør-Øst bedt om at samhandlingsavtalene med kommunene skal videreutvikles. Det skjer i lys av nevnte styresak, St.meld. nr. 47 for 2008–2009 Samhandlingsreformen, regional rammeavtale med KS og regional smittevernplan. Fra Helse Sør-Øst har jeg også fått informasjon om at de vil følge opp at helseforetakene etterlever oppdrag og føringer de har fått. Dette skal skje gjennom oppfølgingsmøter og årlig melding fra helseforetakene.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-01:
Jeg skjønner spørsmålet. Jeg kan også skjønne bekymringen for at det skal skje. Like fullt er det gitt veldig klare føringer til helseforetakene om at det ikke skal skje, at de ikke skal bygge ned tilbudet før man kan bygge opp i kommunene, og at de også skal gå inn i gode samhandlingsavtaler med kommunene. Når det nye lovverket vil være vedtatt, pålegges de jo konkrete avtaler. Det vil altså bli lovpålagt å ha avtaler mellom helseforetaket og kommunene. Da håper jeg at frykten for at man skal bygge ned, vil forsvinne, fordi kommunene da skal være enige om hvordan de håndterer pasientene på ulike nivåer. Jeg vil understreke igjen at det er viktig at helseforetakene samhandler godt med kommunene og samarbeider om pasientgrupper som vi er spesielt opptatt av, psykisk syke, som er en sårbar gruppe, og som vi egentlig må gi det beste tilbudet vi kan.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-01:
Mine styringssignaler når det gjelder psykisk syke, er at dette er en pasientgruppe som man skal øke aktiviteten for. Det er også gjort. Så er det slik at når man er i en prosess, er det veldig vanskelig å gå inn i enkelttiltak. Men jeg forutsetter at tilbud tilsvarende dem som er til denne gruppen, blir ivaretatt. Det er også gode tilbud rundt omkring, selv om dette kanskje vil endre seg noe akkurat når det gjelder dette konkrete. Dette er det en prosess på nå. Derfor er det veldig vanskelig å gå inn og diskutere eller kommentere et konkret enkelttiltak.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-01:
I denne spørretimen har jeg fått mange spørsmål, hvorav spørsmålene 8 og 11 og delvis 14 omhandler kjøp av tjenester på rusfeltet. Mine svar på disse spørsmålene kommer derfor til å være ganske like. Om lag 60 pst. av den samlede kapasiteten innen tverrfaglig spesialisert behandling på rusfeltet består av private ideelle institusjoner som har avtale med de regionale helseforetakene. I tillegg har også kommunesektoren avtaler med en rekke private ideelle institusjoner. Jeg vil derfor si meg enig med representanten Svendsen i at ideell sektor har en selvstendig egenverdi. I den aktuelle anskaffelsesprosessen har Helse Vest åpnet for at bare ideelle institusjoner kan delta i konkurransen. De har altså brukt anskaffelsesreglenes særlige bestemmelser om ideelle institusjoner. Som helse- og omsorgsminister er jeg opptatt av at tjenestene som rusmiddelavhengige tilbys, skal være av best mulig kvalitet, og at tilgjengeligheten til tjenestene må være så god som mulig. I anskaffelsesprosessene som de regionale helseforetakene har gjennomført de senere årene, har kvalitet vært et av de meste sentrale elementene. Jeg er derfor trygg på at de regionale helseforetakene har sørget for å anskaffe tjenester med best mulig kvalitet for de rusavhengige. Avslutningsvis vil jeg nevne at det er de regionale helseforetakene selv som må vurdere hvilke behov for spesialisthelsetjenester befolkningen i deres helseregion har, herunder om det er behov for å inngå avtaler med private institusjoner om tverrfaglig spesialisert behandling. Satsingen for å styrke rusfeltet er en langsiktig prosess. Jeg kan forsikre om at rusfeltet vil ha høy prioritet i mitt arbeid i tiden som kommer, og at private ideelle aktører fortsatt skal ha en sentral plass.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-01:
I den aktuelle anbudskonkurransen ble bare ideelle institusjoner spurt. Da man må gå gjennom kvaliteten på dem og vurdere ut fra hvilke spørsmål man har stilt. Så har altså Helse Vest gjort noen endringer i føringene for hva de legger vekt på. Men de har et større uttak enn det de hadde i inneværende år. Det må være slik at det er helseforetakene som vurderer hva det er behov for, og ut fra hva pasientene og de rusavhengige trenger, ikke ut fra hva organisasjonene eller institusjonene har å tilby. Så det vil hele tiden være en vurdering ut fra hva som har best kvalitet, ut fra hva man spør etter.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-01:
Det ville ikke være meg imot at vi gjorde mer av dette arbeidet i offentlig regi. Men vi er veldig tilfreds med mange av de ideelle organisasjonene og institusjonene som gir et veldig godt tilbud til denne gruppen, som jeg er veldig opptatt av at fortsatt skal ha et godt tilbud. Så er det slik, jeg vet ikke om representanten Svendsen oppfattet det, at Helse Vest bare har gått ut til ideelle organisasjoner. Da er det også slik at ut fra at man skal ha et visst kvantum, vil det være noen som blir valgt, og noen som ikke blir valgt. Vi må velge ut fra hvem som passer de rusavhengige best, hvem som gir best kvalitet, hvem som kan tilby det man etterspør, og ikke bare ut fra at man har ideelle organisasjoner som man gjerne vil støtte. Når man nå har gått ut til ideelle, mener jeg at man har fulgt regjeringens styringskrav, for vi er like opptatt av dette som Kristelig Folkeparti.