Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2011-04-05:
Først vil jeg få berømme forslagsstillerne for å ta et positivt initiativ og skissere mulige løsninger på et område som hele komiteen er opptatt av. Komiteen er enig med forslagsstillerne i at finanskrisen har historiske proporsjoner, og at krisen ble den sterkeste tilbakegangen i verdensøkonomien siden andre verdenskrig. Finanskrisen viste oss også hvor sårbare bankene er for forstyrrelser i penge- og kapitalmarkedet, og at problemer i banksektoren lett kan gi negative konsekvenser for samfunnsøkonomien generelt. Finanskrisen ble møtt av kraftige globale krisepakker. I Norge bidro regjering og storting til å dempe krisen gjennom en ekspansiv penge- og finanspolitikk som opprettholdt etterspørselen etter varer og tjenester. Og Norge klarte seg svært godt gjennom finanskrisen med liten nedgang i produksjonen og liten økning i arbeidsledigheten. Det kan vi ikke si om mange andre land – finanskrisen ble etterfulgt av en gjeldskrise i de landene som hadde reddet finanssektoren gjennom kraftfulle krisepakker. Fremdeles er det stor uro og usikkerhet rundt mange lands økonomi, og vi ser nesten hver dag eksempler på hvordan vanlige mennesker nå betaler en høy pris for redningsaksjonen gjennom arbeidsledighet, dårligere velferdstjenester og dårligere privatøkonomi. Vi ser derfor nødvendigheten av strenge internasjonale reguleringer av finansmarkedene, slik at kriser ikke oppstår. Norge har en regulering av finansmarkedene som viste seg å være svært gunstig gjennom den internasjonale finanskrisen. Men vi har en åpen og liten økonomi, og det er derfor avgjørende for våre interesser at vi har solide finansielle systemer globalt. Komiteen viser til at det pågår et stort internasjonalt arbeid for å utvikle gode nok regelverk for regulering og tilsyn med bankene. Sentralt i arbeidet står utarbeiding av standarder og anbefalinger om krav til kapital, likviditet og tilsyn. Arbeidet som foregår internasjonalt, vil ha betydning for Norge ved at endringer i EU-regelverket på finansområdet tas inn i EØS-avtalen. Det er derfor vesentlig at Norge bidrar i arbeidet med nye regler, slik at våre erfaringer med reguleringer av finansmarkedene blir hørt når nytt internasjonalt regelverk skal utarbeides. Komiteen har registrert at det allerede er tatt initiativ til regelendringer i banksikringsloven og når det gjelder informasjonstiltak. Vi fikk også Finanskriseutvalgets innstilling den 25. januar, der det foreslås en rekke tiltak for å videreutvikle finansmarkedsreguleringen i Norge. Utvalget gir et viktig bidrag til forståelsen av den internasjonale finanskrisen og utslagene av krisen i Norge. Det understreker viktigheten av å holde orden i økonomien og viktigheten av solide reguleringer, sterke tilsyn og internasjonalt samarbeid for å unngå nye kriser i finanssektoren. Blant annet framhever utvalget et utvidet nordisk samarbeid for å regulere finansmarkedet, herunder samarbeid om strengere kapital- og likviditetskrav overfor banker, og særskilte krav til systemviktige finansinstitusjoner. Utvalget foreslår videre at skattesystemet kan supplere finansmarkedsreguleringen og ved det bidra til mer finansiell stabilitet. I den sammenhengen foreslår utvalget at det innføres en skatt – aktivitetsskatt – på finansinstitusjonenes overskudd og lønnsutbetalinger for å beskatte merverdi skapt i finanssektoren. Utvalget er også opptatt av forbrukervernet i finansmarkedet. Det synes jeg er svært positivt, for det er til tider vanskelig for forbrukerne å forstå de produktene som tilbys. Finansministeren sa ved framleggingen av utvalgets innstilling at han raskt skal følge opp utvalget, og at de ulike tiltakene vil bli vurdert. Vi har også registrert at finansministeren i sitt brev til komiteen sier at forslagene fra Kristelig Folkeparti tar opp i seg elementer som diskuteres både nasjonalt og internasjonalt. Flertallet i komiteen viser til at det på bakgrunn av det arbeidet som foregår nasjonalt og internasjonalt, vil bli fremmet forslag til endringer på vanlig måte for å sikre oss mot en ny finanskrise. Kristelige Folkepartis forslag vil være et av flere innspill i den sammenhengen, og flertallet foreslår at forslagene vedlegges protokollen.