Sigurd Hille (Høyre), 2015-12-03:
Situasjonen for landet vårt er mer utfordrende enn på lenge. Mange opplever at tidene er usikre, og særlig gjelder det dem som er blitt arbeidsledige. Oljeprisen har falt, og dermed har ledigheten økt, særlig på Vestlandet. Mange flyktninger velger å komme til Norge. Det er terror i deler av Europa. Alt dette kan oppleves som en usikkerhet for familier og enkeltpersoner. Politisk ansvarlighet og trygghet for oss alle er derfor helt nødvendig. Det er ingen tvil om at regjeringen tar inn over seg at det er en krevende situasjon, og at dette må gjenspeiles i denne sak vi nå har til behandling. Heldigvis er det slik at Norge er godt rustet til å møte de utfordringene som er her. Men vi er avhengig av en godt utdannet befolkning, at vi makter å bevare og skape nye lønnsomme arbeidsplasser, at konkurranseevnen ikke svekkes, og at offentlig sektor leverer de tjenester som skal til uten at byråkratiet øker uforsvarlig. Vi har vært vant til en til dels kraftig inntektsvekst fra petroleumssektoren. Det har vært lav prisvekst på importerte varer og stor etterspørsel etter arbeidskraft i fastlandsøkonomien. Nå er det ikke slik lenger. Selv om lav kronekurs har hjulpet vår eksportindustri, har og vil kronesvekkelsen føre til høyere og dyrere importvarer. Imidlertid kan det likevel forventes at kronesvekkelsen vil kunne føre til en oppgang og nye investeringer, slik at aktiviteten i norsk økonomi øker. Lavere lønnsvekst vil også kunne bidra til å bedre konkurranseevnen. Med bl.a. dette som bakteppe har regjeringen lagt frem statsbudsjettet for 2016. Budsjettet er til dels svært ekspansivt, men dette må ses i lys av situasjonen i norsk økonomi nå og den usikkerheten som er i utviklingen fremover. Særlig gjelder dette den vanskelige stillingen deler av norsk næringsliv befinner seg i. Målrettede tiltak er derfor viktige. De tiltakene som foreslås i budsjettet, er rettet mot faktiske behov som vedlikehold av infrastruktur og bygg. Mye av dette er rettet mot de regionene som opplever størst økning i arbeidsledigheten nå. Ikke minst er det viktig å fortsette arbeidet med et mer vekstfremmende skattesystem, herunder skattelettelser som trekker i samme retning. Budsjettet for 2016 gir gode føringer for denne politikken. For næringslivet vil samferdselspolitikk og generell økonomisk politikk, særlig innenfor skatt, være kanskje de viktigste politikkområdene. Bevilgningene til utbyggingen av vei og kollektivtransport vil bli økt ut over den økonomiske rammen i NTP 2014–2023. Budsjettet for 2016 legger opp til bedre forvaltning av eksisterende infrastruktur, mer ressurser til drift og vedlikehold, hvilket har ført til at vedlikeholdsetterslepet på vei i 2015 ble redusert for første gang på svært lenge. Dette er tiltak som vil styrke arbeids- og næringslivet fremover og som vil gi økt aktivitet. De foreslåtte skatteendringene i budsjettet er i sum relativt beskjedne. Vi kommer tilbake til en bredere debatt om dette når det gjelder fremtidens skattesystem. Men allerede for 2016 stakes det ut en ny kurs som underbygger hovedlinjene innenfor arbeid, aktivitet og omstilling. Sett fra næringslivets side, og for noen av oss, er det en skuffelse at formuesskatten og nedbyggingen av denne tar en pause. Vi kjenner grunnene til dette, men denne særnorske, svært belastende og til dels urettferdige beskatningen må nedbygges og bort på sikt, særlig på arbeidende kapital. Dette kommer vi nok i rikelig monn tilbake til. Heldigvis øker bunnfradraget noe også for 2016, hvilket er et bevis på at området er viktig – særlig i den situasjonen som tidligere er beskrevet for vårt arbeids- og næringsliv. Det er derfor oppsiktsvekkende at Arbeiderpartiet i sitt alternative budsjett for 2016 øker formuesskatten med 3,2 mrd. kr. Satsen foreslås økt og bunnfradraget senket. Spesielt satsøkningen vil være direkte skadelig for små og mellomstore bedrifter og deres eiere. Disse må som kjent betale skatt av bedriftens formuesverdi selv i tider der bedriften går med underskudd. For ikke lenge siden hørte jeg vitterlig Arbeiderpartiets finanspolitiske talsperson si at dette var en side av formuesskatten som var svært problematisk. Å øke denne skatten var altså svaret. Budsjettet for 2016 er blitt til i samarbeid med andre. Forhandlingene omkring dette har vært langvarige. Men det har noe positivt i seg at regjeringspartiene finner de gode løsningene sammen med samarbeidspartnerne Kristelig Folkeparti og Venstre. Det må vel være tillatt å si at Høyre er limet i dette arbeidet. Det skaper trygghet for oss alle, og ikke minst inngir det tillit.