Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2012-03-01:
Kristelig Folkepartis engasjement for en bedre alderdom springer ut fra menneskesynet som ligger til grunn for partiets politikk – dette at alle mennesker har ukrenkelig menneskeverd. Det gjelder hele livet, uansett alder og funksjonsdyktighet. Grunnleggende behov, både fysiske, psykiske, sosiale og åndelige, må dekkes. Alle må ha trygghet for at de får de helse- og omsorgstjenestene de har behov for. De kommunale pleie- og omsorgstjenestene skal legge til rette for en eldreomsorg som sikrer den enkelte tjenestemottaker et verdig liv og et meningsfylt liv i samsvar med sine individuelle behov. Tjenestetilbudet skal innrettes i respekt for den enkeltes selvbestemmelsesrett, egenverd og livsførsel og også sikre at medisinske behov blir ivaretatt. Omsorgen skal også bidra til habilitering og rehabilitering, faglig forsvarlig oppfølging av lege eller annet relevant personell som sikrer kontinuitet i behandlingen, og tilby eldre som bor på helseinstitusjon, enerom. Forskrift om verdighetsgarantien trådte i kraft 1. januar 2011. Den hadde nettopp som formål å sikre det som er hovedtemaet i dette representantforslaget, at eldreomsorgen tilrettelegges slik at eldre får en verdig, trygg og meningsfull alderdom. Da var det svært skuffende at regjeringen ikke fulgte opp verdighetsgarantien som forutsatt da den la frem forslag til ny lov om kommunale helse- og omsorgstjenester. Som vel de fleste i denne sal er kjent med, mente regjeringen i lovforslaget at de eldres rettstilstand skulle videreføres på dagens nivå, og slik ble det. Men intensjonen med hele verdighetsgarantien var nettopp at eldres rettstilstand skulle styrkes, og at en dermed skulle sikre et forsterket tjenestetilbud. Styrkede rettigheter for eldre er en forutsetning for bedre kvalitet i eldreomsorgen. Kort tid etter at verdighetsgarantien trådte i kraft, kom det rapporter om brudd på garantien. Tall fra Statens helsetilsyn viser at rundt 50 pst. av dem som retter klager mot kommunen på rett til nødvendig helsehjelp, får helt eller delvis medhold i klagen. Skal verdighetsgarantien fungere som en reell garanti, kreves både tilstrekkelig bemanning og god kompetanse. Eldreomsorgen må derfor tilføres tilstrekkelig med ressurser. Her går Kristelig Folkeparti foran med et godt eksempel. For budsjettet for 2012 økte vi i vårt alternative budsjettforslag bevilgningene til kommunene med 1 mrd. kr, nettopp for å øke kvaliteten i eldreomsorgen. Det er også et mål at den enkelte kan bo i eget hjem så lenge som mulig. Det fremmer både selvstendighet og uavhengighet. Mange eldre ønsker dette selv, så lenge de har trygghet for at de vil få den hjelpen de trenger når behovet melder seg. Det er når personer blir for syke til at de føler det trygt å være hjemme, at det er behov for sykehjemsplass, og da må sykehjemsplassen stå klar. At noen kommuner har overskudd av sykehjemsplasser, slik representanten Tove Karoline Knutsen viste til, er glimrende. Det er flott, men i dag er nok det mer et unntak enn en regel. Vi får med jevne mellomrom nyhetsoppslag om eldre som ikke får sykehjemsplass fordi kommunen de bor i, ikke har nok plasser. Terskelen for å få sykehjemsplass er blitt høyere og høyere. Det føres heller ingen statistikk for hvor mange som venter på sykehjemsplass eller omsorgsbolig. Jeg har besøkt flere kommuner etter at Samhandlingsreformen trådte i kraft ved årsskiftet. Kommunene fikk da ansvar for utskrivningsklare pasienter. Det mange kommuner nå gjør, er å ta i bruk korttidsplasser på sykehjem til pasienter som utskrives fra sykehuset. Det medfører at avlastningsopphold forsvinner, noe som etter min mening er stikk i strid med Samhandlingsreformens intensjoner. Dette er bekymringsfullt, og jeg håper dette er et forhold statsråden kan ta opp i sin dialog med kommunene. Til sist: Kristelig Folkeparti støtter flere av enkeltforslagene i representantforslaget, men er uenig i den finansieringsordningen som Fremskrittspartiet her foreslår.