Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-20:
For det første vil jeg rose saksordføreren for et veldig godt innlegg. Det skulle jo egentlig etter hennes innlegg være unødvendig å slå fast at Regjeringa ikke har satt til side det Soria Moria-erklæringa sier om rakettskjoldet. Tvert imot vises det i innstillinga til Regjeringas prinsipielle standpunkt. Det er jo også sånn at det ikke er gjort noe endelig vedtak om rakettskjoldet, heller ikke i NATO. Både forsvarsministeren og utenriksministeren har på flere NATO-møter argumentert mot rakettskjoldplanene, bl.a. fordi det kan føre til økt opprustning. Det skal de ha stor ros for. Det er mange som slutter seg til dette argumentet. Som saksordføreren viste til, hadde komiteen møte med bl.a. lederen av en underkomite under det som kan tilsvare kontroll- og konstitusjonskomiteen her i Norge, nemlig den komiteen som har ansvaret for nasjonal sikkerhet og utenrikssaker. Lederen av denne komiteen, John Tierney, hadde jo arrangert en masse høringer hvor det var kalt inn mange eksperter. Den som leser referatene fra disse høringene, vil jo forstå at det heller ikke i USA er noen entydig oppslutning om rakettskjoldplanene. Det er mange spørsmål som blir stilt. Er det noe verden ikke trenger i dag etter SVs mening, er det en ny kjernefysisk opprustningsspiral. En trenger heller nye atomnedrustningstiltak, som også utenriksministeren var inne på i sin tale. SV er imot USAs rakettskjoldplaner, og vil derfor arbeide for at planene om en sammenslåing mellom NATOs kort- og mellomdistanse rakettforsvar og amerikanernes rakettskjold for langdistanseraketter ikke blir en realitet. Som flere har sagt, bl.a. saksordføreren og også jeg tidligere, ble det på Bucuresti-toppmøtet i NATO ikke gjort noe vedtak om en slik sammenkobling. Det er altså høyst usikre momenter her, bl.a. hvem det er som skal ha kommandoen over et slikt skjold. Vi mener at det i denne sammenhengen ikke er spesielt lurt å provosere Russland. USAs rakettskjoldplaner og en eventuell sammenkobling med NATOs europabaserte rakettforsvar vil innebære nettopp dette. Flere prøver å bagatellisere Russlands syn. Men oppfatter Russland at en plassering av dette rakettskjoldet like ved deres grenser er et problem, ja, så er det et problem. Dette var også et klart synspunkt som kom fram på et NUPI-seminar som jeg deltok på. Veldig mange mener at rakettskjoldplanene, enten de er her eller der, ikke bidrar til å styrke vår globale kollektive sikkerhet, snarere tvert imot. Det er det som må være noe av hovedpunktet her. Rakettskjoldplanene innbærer etter vårt syn en uvettig sløsing med ressurser og muligheter. Det er også noe som er kommet fram i høringene i kongressen i USA. Det er flere der som stiller seg spørsmålet om det er riktig bruk av ressursene når utfordringene er større på andre områder, bl.a. om det er riktig å bruke 9-10 milliarder dollar årlig på missilskjoldprogrammet når det vitterlig finnes mange andre sikkerhetstrusler. Og jeg vil fortsette: Når klimaendringer og behovet for ikke-forurensende energiformer er den store utfordringen i verden, er det da riktig å bruke 85 ganger mer på militær forskning og utvikling, som missilskjoldplanene er, enn på fornybar energi? Vi mener det er riktig å stille seg bak disse vektige innvendingene. Det er som nobelprisvinner Mohamed ElBaradei sa på en nedrustningskonferanse som ble arrangert her i Oslo i vår: Et rakettskjold tenkt å beskytte Europa eller USA er ensbetydende med å bygge en mur rundt Midtøsten, en region som trenger helt andre løsninger. Saksordføreren var også inne på at dagens trusler er asymmetriske, og da må vi ta inn over oss at det må være tiltak mot det. NATO-erklæringa fra Bucuresti-toppmøtet i april framstilles ofte - også her - som om dette skulle gi en ubetinget støtte til USAs planer. Det stemmer ikke. Når det kommer til stykket, når en leser referater fra USA, eller også avisene, oppfatter heller ikke administrasjonen i USA at det er slik. Erklæringa viser til at rakettskjoldet kun kan være en del av NATOs respons på trusselen. Disse formuleringene anerkjenner viktigheten av andre sikkerhetstiltak enn rakettskjoldsutbygging. Det skal den norske regjeringa ha mye av æra for. Det er jo nettopp dette rommet som gir muligheten for at disse vedtakene kan skrinlegges. Å styrke nedrustningsavtaler som et middel til å hindre rakettangrep mot NATO er et flott prinsipp. Ett eksempel på det er at vi kan styrke INF-avtalen, som har bidratt til nedrustningen av 80 pst. av USAs og Russlands mellomdistanseraketter. Erklæringa henviste jo akkurat til det. Man kan også innlemme arbeidet for en styrking av INF-avtalen som et middel til å imøtekomme den økende rakettrussel som erklæringa beskriver. Det samme gjelder for CFE og Ikkespredningsavtalen, som vi mener er viktige avtaler som vi må ta vare på og hegne om. SV er glad for at Regjeringa har påvirket NATOs holdning i saken, og at den norske kritikken av rakettskjoldet står fast. Dette skaper et rom for alle, også i det sivile samfunnet, som vil mobilisere mot rakettskjoldet i tida som kommer.