Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2018-01-18:
Jeg er svært glad for at nesten alle forslagene blir nedstemt, og at merknadene er tydelige på at de støtter behovet for en restriktiv asylpolitikk og en effektiv returpolitikk. Stortinget har nylig votert over flere av forslagene som er framsatt her, og et flertall har vedtatt at voksne som ble henvist til internflukt etter 1. oktober 2016 da de var mindreårige, skal gis en ny vurdering. Jeg vil i nær framtid presentere nye forskriftsbestemmelser som regulerer denne retten til ny behandling, samt hvordan enslige mindreåriges omsorgs- og retursituasjon skal tillegges vekt ved behandling av framtidige saker. I Dokument 8:47 S for 2017–2018 ber forslagsstillerne om en midlertidig stans i uttransporten av alle asylsøkere til Afghanistan, fram til et uavhengig ekspertutvalg har gjennomført en åpen vurdering av regelverk og praksis i disse sakene. Denne saken har heldigvis allerede blitt nedstemt i Stortinget, og jeg er glad for at det samme vil skje i dag. Det er UDI og UNE som avgjør søknader om asyl. De gjør grundige og individuelle vurderinger i hver enkelt sak, og forholdene i landet søkeren kommer fra, vurderes på bakgrunn av et bredt spekter av kilder, sammenstilt av Landinfo. Dette forslaget oser av mistillit mot utlendingsmyndighetene, noe jeg mener det ikke er grunnlag for. Det skal mye til før den generelle sikkerhetssituasjonen er så alvorlig at enhver retur til et land eller område vil være i strid med norsk lov og våre internasjonale forpliktelser. I dag anser UDI og UNE kun noen få områder i Afghanistan som så utrygge at alle som kommer derfra, har rett til beskyttelse. Etter det jeg kjenner til, er det i dag ingen andre sammenlignbare land som mener at den generelle sikkerhetssituasjonen i Afghanistan, herunder Kabul, tilsier at alle asylsøkere derfra har beskyttelsesbehov. UDI og UNE følger situasjonen i Afghanistan nøye, og de vurderer fortløpende om det er behov for endringer i praksis. Jeg har full tillit til utlendingsforvaltningens håndtering av disse sakene, og kan ikke se at det her har framkommet opplysninger knyttet til deres praksis som er egnet til å svekke denne tilliten. Jeg vil også understreke viktigheten av ikke å rokke ved prinsippet om enkeltsaksbehandling, herunder at vurdering av hvilke land det er forsvarlig å returnere asylsøkere til, ikke skal være gjenstand for politisk inngripen. Jeg kan ikke se hvordan man kan sette sammen et ekspertutvalg som vil være bedre i stand til å foreta de komplekse vurderingene som her foretas. Jeg vil også minne om at vi allerede har et system der UDI og UNEs praksis er gjenstand for overprøving i domstolene. Det er for øvrig svært uklart hvilken status ekspertutvalgets vurderinger er tiltenkt, hvorvidt utvalget løpende skal følge med på utviklingen i Afghanistan, og hvorvidt utvalgets beslutninger skal kunne bringes inn for domstolene. Det framstår også som uklart om dette er en særordning for Afghanistan, eller om ordningen også skal brukes for å avklare praksis for andre land. Asylsystemet var tidligere i stor grad gjenstand for politisk påvirkning og innblanding. Det gikk man med god grunn bort fra. Jeg er glad for at det er et bredt flertall som vil beholde et asylsystem der enkeltvedtakene fattes uten politisk innblanding. Jeg er glad for at ikke Norge som eneste land i Europa stanser alle returer til Afghanistan. Retur av personer uten beskyttelsesbehov er viktig for å opprettholde tilliten til asylsystemet. Det er bred enighet på Stortinget om at personer uten lovlig opphold skal returnere. Norge er i front i Europa når det gjelder å gjennomføre returer, også til Afghanistan. Det ville ha vært oppsiktsvekkende om Norge nå skulle stanse returene og gå i motsatt retning av resten av Europa. Andre del av forslaget, om etablering av et «uavhengig og effektivt tilsyn med tvangsreturer av asylsøkere i henhold til EUs returdirektiv», er vi allerede i gang med. Oppgaven skal tillegges tilsynsrådet for Trandum. Departementet, Politidirektoratet og tilsynsrådet er nå i dialog om etableringen av ordningen. Det tas sikte på iverksettelse av en pilotordning i løpet av første halvår 2018. I Dokument 8:64 LS for 2017–2018 foreslås det igjen å gjeninnføre rimelighetsvilkåret for internflukt. Vilkåret ble opphevet av stortingsflertallet i juni 2016, og endringen trådte i kraft 1. oktober 2016. Et tilsvarende representantforslag ble behandlet i juni 2017, uten at det fikk tilslutning fra flertallet. Norge er ikke forpliktet til å ha et såkalt rimelighetsvilkår, verken etter flyktningkonvensjonen eller etter folkerettslig sedvanerett. UNHCRs anbefalinger og EUs statusdirektiv er heller ikke bindende for Norge. Vi har handlingsrom til å utforme internfluktregelen så lenge praksis ligger innenfor flyktningkonvensjonens kjerneområde, og vi respekterer det absolutte vern mot retur til forfølgelse eller alvorlige overgrep. Når det henvises til internflukt, skal det alltid vurderes om det er grunn til å gi oppholdstillatelse av humanitære årsaker, etter lovens § 38. Forhold som tidligere ble tatt hensyn til under rimelighetsvurderingen, blir nå vektlagt i vurderingen etter § 38. Begrepet «urimelig» er skjønnsmessig og uklart og har ført til ulik forståelse i forvaltnings- og rettspraksis. Dette åpner for ulik behandling med hensyn til hvem som har krav på beskyttelse, og for at flere enn det våre folkerettslige forpliktelser tilsier, gis flyktningstatus og oppholdstillatelse. Det er uheldig. Det er viktig at norsk lov sikrer likebehandling og forutsigbarhet for asylsøkere, og er tydelig på når vi plikter å gi flyktningstatus. Hvis det er mulig å få beskyttelse i eget hjemland, har man ikke krav på internasjonal beskyttelse. Det er helt feil å legge til rette for at personer som kan få beskyttelse i eget land, får opphold i Norge. I en verden med 65 millioner mennesker på flukt er dette feil prioritering. Videre bes regjeringen om å «sikre at det gjøres en grundig, helhetlig og individuell vurdering av barnets beste i hver enkelt asylsak, og at disse vurderingene synliggjøres og begrunnes i vedtak». Gjeldende regelverk fastslår allerede at dette skal gjøres. Dette vil bli understreket overfor alle ledd i utlendingsforvaltningen. Det skal ved beskyttelsesvurderinger tas hensyn til om søkerne er barn, og barnets beste skal være et grunnleggende hensyn når det vurderes oppholdstillatelse etter lovens § 38, og terskelen for å gi tillatelse til barn er lavere enn for voksne. Det framgår av utlendingsforskriftens § 17-1a at vurderingene av barnets situasjon skal framgå av vedtakene. For ytterligere å minne om at barnets beste blir vurdert og vektlagt, vil jeg dessuten om kort tid forskriftsfeste at en tidsbegrenset tillatelse til enslige mindreårige asylsøkere må være forsvarlig ut fra hensynet til barnets beste. Forslagsstillerne foreslår også at flere nærmere angitte sårbarhetskriterier angis i forskrifts form. Som en oppfølging av anmodningsvedtak nr. 24 for 2017–2018 planlegger jeg å forskriftsfeste flere relevante momenter som skal vektlegges i vurderingen av om det skal gis en vanlig § 38-tillatelse, eller en tidsbegrenset tillatelse fram til fylte 18 år. Dette regelverket vil for øvrig erstatte departementets instruks GI-02/2017, jf. anmodningsvedtak nr. 23 for 2017–2018. Til slutt foreslås det at alderen på ankomsttidspunktet skal være avgjørende for om det kan gis tillatelse etter forskriftens § 8-8. Flere forhold taler imidlertid for at vedtakstidspunktet legges til grunn. Vi vil bl.a. sikre at vedtaket er bygd på oppdaterte opplysninger. Ofte foretas det aldersundersøkelser av enslige mindreårige, og det vil ta noen tid etter ankomst eller søknadstidspunkt å få resultatet av en slik undersøkelse. Resultatet skal så vurderes opp mot andre opplysninger i saken som kan belyse søkerens alder. Reell alder vil følgelig ofte ikke være avklart på ankomsttidspunktet. Vi bør ikke ha et regelverk som åpner for å legge oppgitt alder til grunn, da mange kan se seg tjent med å oppgi at de er yngre enn det de faktisk er. En slik løsning vil kunne innebære at voksne skal behandles som barn, og Barnekonvensjonen vil altså få anvendelse for voksne. Etter min mening blir dette feil.