Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2009-12-07:
Det føles veldig passende at energi- og miljøkomiteens budsjettinnstilling debatteres samtidig som klimatoppmøtet i København begynner. Norsk klimapolitikk har ambisiøse målsettinger for utslippsreduksjon. Internasjonalt er det nok i første rekke tiltakene mot avskoging i utviklingsland og arbeidet for CO2-rensing på Mongstad som følges med særlig interesse. Som medlem av finanskomiteen er jeg også opptatt av arbeidet for å innrette skatte- og avgiftspolitikken på en slik måte at den stimulerer til miljøvennlighet. I Arbeiderpartiets partiprogram heter det: «Hensiktsmessig bruk av skatter og avgifter kan gi betydelige positive klimamessige gevinster. Arbeiderpartiet vil søke skatte- og avgiftsmessige virkemidler som kan bidra på en mest mulig kostnadseffektiv måte til miljøvennlig økonomisk utvikling.» Vi vet at økonomiske incentiver virker. Derfor er det gunstig å innrette systemene slik at en betaler for utslipp, for på den måten å ta opp i seg de eksterne kostnadene det har for samfunnet. Det som er gunstig for meg, kan være ugunstig for samfunnet som helhet. Derfor bør miljøutslipp prises. Noen ganger kan det også være hensiktsmessig å foreslå avgiftsreduksjoner for lave utslipp, slik vi gjør med engangsavgiften for registrering av bil, slik at en stimulerer til omlegging fra høye til lave utslipp. I 2010-budsjettet foreslås det en CO2-avgift på bruk av gass til oppvarming, som har til hensikt å sikre at gass ikke konkurrerer ut mer miljøvennlige alternativer. Mye har vært sagt og skrevet om utfasingen av avgiftsfritak for biodiesel på autodieselavgiften. Jeg skal ikke bidra til at det blir flere runder på det nå, bare si at de overordnede prinsippene, som jeg tror et stort flertall her er enige i, må være at forurenser skal betale, og at skatte- og avgiftssystemet må tilpasses slik at det gir mest mulig hensiktsmessige incentiv til å fremme gode løsninger for miljøet og med tanke på utslippsreduksjoner. Så kan man helt sikkert mene ulike ting om hvordan de prinsippene skal gjøres om til praktisk politikk i hver enkelt konkret sak. Men et utgangspunkt i dette tilfellet var bl.a. at fritaket bidro til at avgiften samlet sett ble redusert og dermed gav feil miljøincentiver. I 2010-budsjettet fortsetter omleggingen av bilavgiftene i en mer miljøvennlig retning. Effektkomponenten i engangsavgiften reduseres for å gi rom for økning av CO2-komponenten. På den måten blir det lavere engangsavgift for miljøvennlige biler og høyere avgift for biler med høyere utslipp. Det økonomiske incentivet for å velge biler med lave CO2-utslipp forsterkes og vil stimulere til mer miljøvennlig bilpark. De siste årene har det vært en klar reduksjon i utslippene fra nye biler, og det ser ut som om CO2-komponenten kan være forklaringen på mye av utslippsreduksjonene. Flere biler har fått redusert engangsavgiften med så mye som 40 000–50 000 kr. For åtte år siden var de gjennomsnittlige CO2-utslippene fra nye personbiler litt over 180 gram pr. kilometer, og fem år senere var det nesten like høyt. Til sammenligning har utslippene falt fra 177 til 152 g/km bare fra CO2-utslipp ble innført som en hovedkomponent i avgiften i 2007 og fram til i år. Regjeringens målsetting er at gjennomsnittlig CO2-utslipp for nye biler skal være 120 g/km i 2012. Til slutt to ting som er omtalt i finansinnstillingen, og som jeg vil nevne i denne sammenheng: For det første er ny miljøvennlig teknologi et avgjørende bidrag for å oppnå klimapolitiske målsettinger. For 2010 ble det foreslått 100 mill. kr gjennom Innovasjon Norge til denne nye satsingen, som ikke har vært inne på statsbudsjettet før. Gjennom stortingsbehandlingen ble rammen økt med ytterligere 40 mill. kr. For det andre har vi manglet markedet for avfallsforbrenning. Avfallsforbrenningsavgiften har flere positive miljømessige effekter. Samtidig er bransjen bekymret for at avgiftsforskjeller mellom Norge og Sverige kan få konsekvenser for norsk fjernvarmeutbygging og føre til økt transport ved at norsk søppel kjøres til svenske anlegg. Fram til revidert budsjett er det bedt om en gjennomgang av miljøkonsekvensene for å finne ut mer om hva som er de beste løsningene.