Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Et viktig bakteppe for også denne debatten er at Norge går godt på mange områder. Det er skapt flere arbeidsplasser. Norsk eksportrettet industri har klart seg relativt greit gjennom finanskrisen, men er også sårbar når flere av våre viktigste eksportmarkeder sliter som følge av økonomisk krise. Derfor må utgangspunktet for også denne budsjettdebatten være at vi skal føre en ansvarlig og trygg økonomisk politikk som sikrer norske arbeidsplasser og bidrar til ytterligere verdiskaping. Da må vi holde fast ved handlingsregelen. Langs kysten er det altså ikke billigere sydenturer som diskuteres når kronekursen stiger, da er det konsekvensene for lokale arbeidsplasser og for det lokale næringslivet. Så her er altså ikke handlingsregelen et fremmedord. Jeg er så heldig at jeg får delta i tre budsjettdebatter. Når man er sektorpolitiker, er det fristende den ene dagen – som f.eks. i dag – å si at samferdsel er det viktigste av alt, det må prioriteres. Neste dag er det forskning – der er det framtiden legges, det er det viktigste av alt – eller næringspolitikken. Regjeringen styrker alle disse områdene, men vi gjør det innenfor ansvarlige rammer. Slik sikrer vi norske arbeidsplasser og norske bedrifter. Sjøtransporten står for rundt 45 pst. av innenlands transport og over 90 pst. av utenrikshandelen. Likevel har den potensial for å frakte enda mer gods. Prognosene framover viser at økningen i inntekter, folketall og internasjonal handel vil gi stor vekst i transportarbeidet fram mot 2040. Skal vi klare å ta unna disse godsmengdene, må vi legge til rette for at en større del av godstrafikken går på sjøen. Sjøveien ligger der, ferdig saltet og ferdig brøytet. Den gir mulighet til å frakte varer med lite utslipp, liten lokal forurensning, slitasje og støy. Den er en avgjørende del av løsningen for å løse framtidige transportutfordringer. For å stimulere til mer sjøtransport vil regjeringen bedre rammebetingelsene for sjøtransporten, investere i maritim infrastruktur og sørge for sikkerhet og framkommelighet i farvannet. Med budsjettet for 2013 fjerner vi kystavgiften helt. Til sammen utgjør det en avgiftsreduksjon på 125 mill. kr i perioden 2010–2013 – et svært viktig bidrag for å styrke sjøtransportens konkurranseevne. Samtidig sitter også andre aktører, slik som havner, kommuner, fylkeskommuner, rederier, speditører og – ikke minst – vareeiere, på viktige virkemidler. Disse har også et ansvar for at vi skal greie å styrke sjøtransporten. Dette grep regjeringen fatt i tidligere i år, da jeg inviterte til, og ledet, en møteserie der alle disse aktørene var representert. Målet har vært å finne fram til en felles nærskipsfartsstrategi. I løpet av denne møteserien kom det mange gode forslag på bordet. Innspillene peker på tiltak som staten vil være ansvarlig for å gjennomføre, men det er også mange tiltak som øvrige aktører må ta tak i. Dersom alle gjør sin del, og alle bidrar på sitt område, har jeg stor tro på at det vil gi resultater, og at vi slik kan styrke sjøveien som transportåre. I årets forslag til statsbudsjett følger vi opp dette arbeidet ved å sette av 25 mill. kr til bl.a. å gjennomføre en varestrømsanalyse. Det er tiltak som mange av aktørene har etterlyst. Regjeringen tok grep da den la fram sin første transportplan, NTP 2010–2019, og økte rammen med 100 mrd. kr sammenlignet med transportplanen for 2006–2015. Den årlige rammen til sjøtransport og maritim infrastruktur ble i NTP 2010–2019 styrket med 77 pst. Regjeringen foreslår i budsjettet for 2013 å øke den statlige nettobevilgningen til oppfølging av NTP på kystområdet med 141 mill. kr, til 1 250 mill. kr. Fordi vi har klart å løse viktige prosjekter effektivt og godt på kystområdet, kan vi neste år starte utbygging av flere kaianlegg og farleder tidligere enn planlagt. Et ord som gått igjen i mange debatter i denne salen i høst er «gjennomføringskraft». Jeg stiller spørsmål ved om opposisjonen kan være enig i at dette i hvert fall viser gjennomføringskraft på kystområdet. Det jeg i hvert fall kan forsikre om, er at det betyr veldig mye både på Myre i Øksnes og i Austevoll, som har fått klarsignal til å kunne gå i gang med sine byggeprosjekter tidligere enn det de antakelig hadde tort å håpe og tro. Budsjettet for 2013 er også et budsjett for høyt sjøsikkerhetsnivå og en styrket oljevernberdskap. Regjeringen vil øke bevilgningen til navigasjonsinstallasjoner med 19,2 mill. kr. Dette er viktig for sikkerhet og framkommelighet på sjøen. I motsetning til opposisjonen, som sier at de skal komme med dette forslaget i revidert budsjett, legger vi det altså fram i budsjettforslaget. Regjeringen øker også bevilgningen til utvikling av informasjonssystemet BarentsWatch med 16 mill. kr. Jeg har i likhet med mange andre merket meg at Høyre og Fremskrittspartiet foreslår kraftige kutt i Kystverket. La meg da minne om at Kystverket er en beredskapsetat. Trekker vi fra tjenestene under Kystverket som er brukerfinansiert, betyr det at kuttene er relativt store. Det vil direkte gå ut over oljevernberedskapen og muligheten for å øve, noe som er helt avgjørende for denne beredskapen. Vi har økt olje- og gassaktivitet i nord. Det fører til økt trafikk langs kysten. Skal vi øke sjøtransporten, må vi opplagt også styrke beredskapen langs kysten. Derfor styrket regjeringen i 2012 oljevernberedskapen med 15 mill. kr, en økning vi foreslår videreført i 2013. Siden 2006 har regjeringen rustet opp oljevernberedskapen kraftig. Vi har gjennomført en storstilt utskifting og oppgradering av utstyret i de statlige depotene. Nå legger vi til rette for at den kommunale beredskapen raskt kan bistå med egnet utstyr under statlige aksjoner. Dette sikrer rask respons. Regjeringen har de siste årene også styrket slepeberedskapen. Ordningen med fem fartøy fortsetter i 2013. Regjeringen har lagt fram et godt budsjett for kysten. Regjeringen oppfyller løftene i Nasjonal transportplan om å styrke sjøtransporten og sjøsikkerheten, og det bidrar til en styrket oljevernberedskap.