Unni Hennum Lie (Kristelig Folkeparti), 2005-06-13:
De foregående talerne har allerede tallfestet hvor mange mennesker som er berørt av denne saken i form av narkotikarelatert kriminalitet. Den kunnskapen forplikter oss jo til å iverksette tiltak, slik at flere straffedømte får hjelp til å bli kvitt sitt rusproblem. Derfor er det svært gledelig at Regjeringen i Ot.prp. nr. 81 for 2004–2005 foreslår en prøveordning med narkotikaprogram med domstolskontroll. Prøveordningen skal gå over tre år og omfatte tunge rusmiddelmisbrukere som er dømt for narkotikarelatert kriminalitet. Narkotikaprogrammet er et individuelt tilpasset rehabiliteringsopplegg og er et ledd i en strafferettslig reaksjon. Retten kan fastsette at domfelte må gjennomføre programmet dersom straffegjennomføring i fengsel skal utsettes. Et vilkår for dette er imidlertid at den straffedømte samtykker i narkotikaprogram som soningsform. Arbeiderpartiet og SV ønsker å lempe på samtykkekravet i situasjoner hvor siktede ikke erkjenner straffskyld. Narkotikaprogram med domstolskontroll vil være krevende for den enkelte. Derfor mener vi i Kristelig Folkeparti at det er nødvendig å oppstille samtykke som et ubetinget krav for deltakelse i programmet. En person som ikke ønsker å samtykke til deltakelse, vil etter vår mening ikke være tilstrekkelig motivert til å delta i et så inngripende program. Narkotikaprogrammet kan inneholde behandlingsopplegg individuelt tilpasset skole- og arbeidstiltak, booppfølging, fritidsopplegg og tiltak som er viktig for den enkeltes rehabilitering og integrering i samfunnet. Målet med programmet er både å forbedre de praktiske hjelpe- og behandlingstilbudene for tungt belastede rusmiddelmisbrukere og å forebygge ny kriminalitet. Narkotikaprogrammet tar sikte på å styrke den samlede innsatsen for behandling og hjelp til rusmiddelmisbrukere som vil ut av sitt misbruk. Derfor legges det opp til et forpliktende tverretatlig og tverrfaglig samarbeid. Fra Kristelig Folkepartis side er vi glad for at en samlet komite i innstillingen presiserer viktigheten av at den straffedømtes familie og andre pårørende trekkes inn i rehabiliteringsarbeidet i den grad dette er hensiktsmessig som ledd i behandlingen. Ofte vil f.eks. kontakten med barn i en rehabiliteringsfase være viktig som motivasjonsfaktor. Men jeg vil understreke at i den grad man involverer barn i rehabiliteringsfasen, må det skje ut fra en vurdering av hva som er barnets beste. Man må aldri bruke barn som middel for rusfrihet. Aller verst ville det vel være hvis det fortoner seg slik for barnet at de har et slags ansvar for å motivere mor eller far. Også ruskompetansen i frivillig sektor vil kunne være et nyttig supplement i arbeidet med å etablere gode tiltak i narkotikaprogrammet. I Kristelig Folkeparti er vi overbevist om at mangfold i tilbudet til rusmiddelavhengige er viktig for at flest mulig skal komme ut av sitt rusmiddelmisbruk, og det har vært presisert før i andre innlegg at rusmiddelmisbrukere er ulike og vil da ha nytte av å kunne velge det som ligger nærmest det som passer deres situasjon. Derfor forventer jeg at rehabiliteringsarbeidet i narkotikaprogrammene skjer med åpenhet, og at utgangspunktet tas i hva som best vil hjelpe den enkelte til et rusfritt liv. Arbeiderpartiet og SV åpner for å konvertere ubetingede dommer til betingede dommer med narkotikaprogram. Dersom en slik omgjøringskompetanse gis til kriminalomsorgen, reises det en rekke prinsipielle problemstillinger, bl.a. ut fra maktfordelingsprinsippet. Det er problematisk å la forvaltningen omgjøre en beslutning fattet av domstolen. Narkotikaprogram med domstolskontroll er som nevnt en prøveordning. I prøveperioden vil alle sider ved denne straffereaksjonen bli evaluert og vurdert. I den forbindelse vil det også være naturlig å vurdere behovet for å omgjøre ubetinget fengsel til betinget dom med narkotikaprogram og behovet for å lovfeste dette som et vilkår ved prøveløslatelse. I innstillingen ber Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet Regjeringen om å melde tilbake til Stortinget om hvordan man kan konkludere i forhold til disse problemstillingene. Forsvarerens rolle er viktig siden narkotikaprogrammet er et inngripende program. En representant fra forsvarergruppen skal derfor delta i forprosjektene lokalt for å bidra til å utvikle bedre rutiner for samarbeidet med de øvrige aktørene i programmet. Vedkommende vil også kunne gi kolleger informasjon om ordningen. Kristelig Folkeparti mener det er viktig at forsvarsadvokatene kjenner ordningen godt, slik at de kan gi råd til sine klienter om samtykke til deltakelse. Jeg vil likevel avslutningsvis påpeke at det er viktig at vi ikke tilbyr et kvalitativt bedre rehabiliteringsopplegg til tunge rusmiddelmisbrukere som er dømt for kriminelle handlinger, enn til dem som ikke har begått kriminalitet.