trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-03-29:
Nå har vi nettopp hørt representanten Langeland, som er regjeringspartikollega av statsråden, omtale et uavhengig veitilsyn som byråkratisering. For Høyre er nullvisjonen at det ikke skal være veiens beskaffenhet som medfører at vi har drepte på veiene våre, og nettopp et uavhengig veitilsyn er et viktig tiltak for å sikre at vi får gode kriterier som sier noe om hva som er god, trygg og sikker vei. Mitt spørsmål til statsråden er om statsråden – i forhold til det veitilsynet vi har nå – har kriterier, og tenker å utarbeide kriterier, som definerer dette som går på trygg og fremkommelig vei.
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-03-29:
Jeg hører at statsråden har blitt noe maskulin i stemmen, så jeg tenkte jeg skulle fortsette på det samme spørsmålet, slik at statsråden bare kan si ja. Jeg ser at på rv. 2, som sprakk, og der Statens vegvesen gjorde feil, tok statsråden og regjeringen regningen. Når det gjelder de milliardmeromkostningene som Oslopakke 3 nå er påført, vil statsråden ta regningen?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-03-29:
Nok eit godt forslag blir stemt ned, seier representanten Arne Sortevik. Men det er jo ikkje betre at Framstegspartiet er det einaste partiet som står for det forslaget. Eg trur noko av grunnen til det må Framstegspartiet gå i seg sjølv på, for det brevet frå samferdselsministeren som me no fekk, klargjer at forslaget frå Framstegspartiet er veldig godt vareteke. Det er jo ikkje nødvendig å koma med eit slikt forslag som er fremma, for me gjer faktisk dette allereie i dag. Så det synest eg nok me må erkjenna. Misnøya med den raud-grøne regjeringa blir målt på veljarmålingar kvar dag. Så dersom intensjonen er å få auka misnøya overfor regjeringa, trur eg det er godt vareteke av både VG og TV 2 og andre medium, knytt opp ikkje minst mot det som Sortevik er mest oppteken av, nemleg veg. Det er nemleg politikken som blir ført, som på ein måte viser om me gjer jobben vår. Akkurat no tyder det jo på at me i SV ikkje gjer jobben vår. Me ligg jo syltynt an blant veljarane for tida. Men det skal me gjera noko med. Kva er det eigentleg som manglar, spør eg meg, når ein ser at NSB har to årlege målingar, Kystdirektoratet har målingar, Avinor har målingar – og så har òg Vegesenet målingar. Eg fattar ikkje heilt kva som manglar når me ser dette gode svaret frå samferdselsministeren. Det som hadde vore interessant f.eks., var om me målte med utgangspunkt i Framstegspartiet sin politikk i 2003, då dei privatiserte vegsektoren og vegvedlikehaldet, og det skulle bli så mykje billegare. No har det blitt 100 pst. dyrare. Det ville vore interessant om ein skulle spørja veljarane om dei var tilfredse med at me fekk mindre vegvedlikehald for pengane på grunn av Framstegspartiet si privatisering av vegvedlikehaldet. Det trur eg veljarane kunne svart på på ein god måte, og det burde vera til ettertanke for Framstegspartiet. Så tek representanten Schou debatten om vegtilsyn opp igjen. Ytterlegare fleire byråkratar – eg vil kalla det ein målebandsgerilja – skal reisa rundt i landet og måla om det manglar ein centimeter asfalt her og ein centimeter asfalt der, og rapportera tilbake til staten og seia at der og der er vegvedlikehaldet dårleg. Me veit at det er dårleg, me veit at me må satsa meir på det, og derfor gjer me det – politisk – men det er ikkje vits med fleire tilsette byråkratar for å finna ut dette. Den kunnskapen har me allereie. Me vil heller bruka pengane på å asfaltera enn på folk som spring rundt med måleband. Det burde også Høgre vera interessert i. Eg er veldig glad for at alle partia bortsett frå Framstegspartiet er tilfredse med det svaret som samferdselsministeren har gjeve på den problemstillinga som Framstegspartiet har teke opp. For eigen del var det greitt å få den oversikta, for eg visste ikkje at me gjorde ein så god jobb på dette som me faktisk gjorde.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-03-29:
Representanten Ingjerd Schou tok opp mange av dei punkta eg ville ta opp. Eg er òg einig med representanten Schou i at det er mykje positivt med tenkinga rundt forslaget til Framstegspartiet. Det er fordi eg trur det er veldig bra at me hentar inn informasjon frå brukargrupper, korleis dei opplever transportsystema våre, korleis dei opplever at ein viktig del av infrastrukturen vår er. Eg trur òg tilbakemeldingar er med på å gjere oss betre. Så synest eg at me i det svaret som er kome frå samferdselsministeren, i stor utstrekning ser at det skjer. Derfor har eg ikkje behov for å vere med på noko vedtak for å tydeleggjere dette. Det eg har lyst til å seie, er at eg trur det kan vere veldig nyttig for Stortinget å få ei meir systematisk tilbakemelding frå nettopp dette arbeidet. Men eg har ikkje behov for å vere med på eit eige vedtak og snakke om nye undersøkingar. Når det gjeld vegtilsyn, har eg lyst til å seie ein ting: Det er veldig bra at me no har fått eit vegtilsyn. Så hadde eg ønskt ei anna organisering av det, men det viktigaste er likevel at me har fått på plass eit vegtilsyn. Så får me ta med oss erfaringane frå etableringa av det vegtilsynet. Eg synest òg det ligg eit betydeleg politisk press på Vegdirektoratet, at dei opptrer uavhengig i måten å handtere den oppgåva dei har fått, gjennom det vegtilsynet som no er etablert. Så vil eg til slutt kommentere at NSB i sin avtale nettopp har fått dette med brukartilbakemeldingar som ein del av avtalen. Der ligg det eit snitt på 65 pst. tilfredsheit. Det kan verke som eit lite ambisiøst mål, men når me har sett tilbakemeldingane frå kundene, ser me at det kanskje er ein god botnplanke å ha, men eg hadde gjerne sett at statsråden spesielt kommenterer denne delen av avtalen med NSB.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-03-29:
Eg er heilt einig med statsråden. Me skal ikkje byggje opp nokre eigne system, me har eit godt system og mange gode målingar. Men spørsmåla mine er: Når me høyrer representanten Langeland – som er ein av dei mest erfarne transportpolitikarane me har i landet – seie at han faktisk ikkje har vore kjent med dette før brevet frå statsråden kom til komiteen, er ikkje det eit signal om at me bør få meir av denne type informasjon fram til Stortinget? Vil det ikkje òg vere ein stor inspirasjon for dei mange etatane våre å få lov til å leggje fram undersøkingane som seier noko om korleis folket der ute opplever kvaliteten på dette? Eg meiner at det å få meir av denne type informasjon fram til Stortinget er ein inspirasjon for etatane, og det er viktig kunnskap dei har her. Det er derfor utfordringa mi til statsråden.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-03-29:
Eg skal ikkje gå inn i sakas substans, men eg har lyst til å seie noko om den formelle delen av det representanten Jan-Henrik Fredriksen tok opp. Det finst reglar for korleis me behandlar saker – både for mindretalet og for fleirtalet. Når det gjeld den saka som Fredriksen viste til, har eg lyst til å seie at fleirtalet følgjer fullt og heilt Stortingets forretningsorden. Det kan me like eller ikkje like, men det er det fleirtalet har halde seg til, og det må me akseptere. Så les eg òg på Facebook at det er blitt antyda at det er ingen representantar frå Arbeidarpartiet til stades i salen. Eg må jo seie at dei som antydar det, bør verkeleg ta med seg brillene, ikkje berre når dei er ute og ser på vegane, men òg når dei er i denne salen, for eg ser at det partiet som har flest representantar til stades her, er m.a. Arbeidarpartiet.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-03-29:
Kristeleg Folkeparti har i innstillinga gitt ros til Framstegspartiet for å ta opp ei viktig sak. Kristeleg Folkeparti og Framstegspartiet er òg einige om at me må få eit nytt sårbarheitsutval. Eg vil ta opp det forslaget òg i denne samanhengen, fordi dette heng saman. Me ser at når det gjeld f.eks. mobildekning og straumforsyning, er me enda meir avhengige av den typen infrastruktur i dag enn me var da Sårbarheitsutvalet gjorde sin jobb over ti år tilbake i tid. Derfor meiner eg det er eit viktig forslag Framstegspartiet og Kristeleg Folkeparti har fremja tidlegare, om at me treng eit sårbarheitsutval. Eg stiller meg òg bak to av forslaga her. Det er fordi me ser ei utvikling, og me kan berre sjå kva utviklinga har vore på dette området. Eg hørde då vegdirektøren kunne fortelje – to veker tilbake i tid – at berre i løpet av dei siste to dagane var ni vegar i Noreg stengde og ramma av ras, på grunn av ei endring i klimaet vårt. Representanten Myraune viste til dei store naturkatastrofane langt tilbake i tid. Utfordringa no er at det er dei menneskeskapte endringane som er med på å gjere at dette problemet er større enn nokon gong. Eg vil òg vise til at komiteen var på tur i Hedmark og Oppland. Me fekk då høre eit føredrag frå fylkesmannen – ein fylkesmann statsråden kjenner godt, Kristin Hille Valla i Oppland – som påpeikte viktigheita av at når katastrofen skjer, får ein ofte gode signal om at ein betydeleg del av kostnaden skal dekkjast, mens når søknadane kjem to eller tre månader i etterkant, opplever ein ikkje det same. Eg vil ikkje seie at det som prinsipp skal vere 100 pst. dekning – det er ikkje sikkert det er riktig – men eg vil påpeike at når regjeringa gir signal når ulukka er ute, er det viktig at dei følgjer opp dette, i samsvar med dei forventningane dei gir.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-03-29:
Mobiloperatørane har eit sjølvstendig ansvar, og mitt spørsmål til statsråden er eigentleg ganske kort: Er ho villig til å tydeliggjere krava til mobiloperatørane – da tenkjer eg på risiko- og sårbarheitsanalysar? Me har jo hatt ulike episodar der vi nettopp ser at den typen regelmessige risiko- og sårbarheitsanalysar ikkje har vore gode nok hos operatørane. På kva måte ser statsråden på dette? Det er mitt spørsmål.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-03-29:
Statsråden får trøste seg med at heller ikkje underteikna alltid har fått skryt for stemma si, og det er den permanente stemma! Det eg vil stille spørsmål til statsråden om, er: Styringsgruppa for Oslopakken har fungert veldig godt. Er det ein modell som òg kan vere aktuell for andre store byar for å gripe fatt i noko av koordineringa, som eg synest har fungert betre i Oslo og Akershus? Så var eg i innlegget mitt inne på T-banen. Da T-banen i si tid kom i Oslo, var det den minste byen i verda med ei T-baneløysing, og det var fordi staten tok eit betydeleg ansvar. Det same opplevde me på 1990-talet med utvidinga av T-banesystemet med Ringen. Me er nøydde til å ha meir skjenegang i både Oslo og Akershus. Er staten villig til å prioritere dette?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Det som er hovudpoenget no, er å sikra eit så godt tilbod til brukarane som mogleg, inklusiv å satsa både på meir veg og på meir bane. Då forundrar det meg at Framstegspartiet no vil setja i gang eit apparat her, å bruka ein masse med folk som skal gjera undersøkingar, og at vi i departementet i tillegg skal bruka tid og krefter på å få fram resultat for Stortinget, som når dei blir lagde fram for Stortinget, kanskje allereie er utdaterte, er oppfylte, fordi vi for lengst har fått tilbakemelding gjennom dei systema vi allereie har, om at ting er forbetra. Så for meg er det rett og slett ei tenking her: Ja, lat oss for all del få fram alt vi kan av meldingar, men lat oss på den andre sida forenkla noko og ikkje forvanska det.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Eg har i mitt brev til komiteen greidd ut om dei undersøkingane som er i dag, og eg meiner at vi både i dei årlege budsjetta og i atskillege andre saker sørgjer for at det blir rapportert om korleis tilstanden er på ulike felt. Så vil eg avvisa det Bård Hoksrud no igjen seier om at eg ikkje kjenner til verkelegheita der ute. Er det noko eg brukar tid på, så er det å reisa rundt og sjekka korleis forholda er, både på veg og på bane, og å møta folk som fortel meg både kva som er godt, og kva som er gale. I motsetnad til Hoksrud, som rett som det er står fram i media og fortel at det er stillstand på alle felt, så er eg ute. Det ser ut som om han òg er det, men gid for nokre briller han har på seg når han er ute!
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
For det fyrste er eg veldig glad for alle som held fram nullvisjonen. Det er svært viktig. Trass i at vi kan gleda oss over at tala på trafikkdrepne og hardt skadde går ned, er éin drepen ein for mykje. Det må vi alltid ha for auge. For det andre kan eg no melda at vegtilsynet er i ferd med å bli etablert på Voss. Det var stor søking av kompetente folk som vil ha arbeidsplassen sin der, og som kjem til å føra tilsyn i fyrste omgang med dei statlege vegane våre, i neste omgang med dei fylkeskommunale. Vi har no utarbeidd ein omfattande instruks for korleis det arbeidet skal gå føre seg, og eg skal sørgja for at representanten Ingjerd Schou får denne oversendt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
For det fyrste var det fint for meg òg å få utarbeida denne samla framstillinga, slik at transportkomiteen til kvar tid har ei oversikt over kva undersøkingar som blir sette i gang for tida. Sjølvsagt skal vi òg ha eit vake auge og øyre for at her kan det skje forbetringar. For det andre er det eit godt råd i større grad enn det vi har gjort til no, å sjå på korleis vi kan baka inn dei meldingane som vi får tilbake frå dei ulike aktørane, etatane og selskapa våre, og i endå større grad enn no sørgja for at Stortinget får ta del i deira informasjon. Noko skjer via stortingsmeldingar på ulike felt, men der kan vi bli betre. Det skal eg ta med meg.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Då eg var avvisande til representanten Sortevik med omsyn til ei slik samla oversikt, såg eg nok meir for meg eit meldingsarbeid, med den tida og dei ressursane det krev på eit felt som dette, og at vi faktisk allereie var komne endå lenger i kundetilfredsheit og måloppnåing på ulike felt, før Stortinget fekk denne debatten. Viss vi kan gjera det slik at vi møtest noko meir på midten, og eg no tek med meg tilbake til departementet det som her er meldt, skal eg sjå på korleis vi kan supplera dei opplysningane som allereie er gjevne til Stortinget i ulike dokument, og på korleis vi kan supplera med ytterlegare informasjon om kundetilfredsheit eller -misnøye, der det måtte vera det. Eg skal sjå nærmare på det.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Eg har trøbbel med stemma i dag, så eg veit ikkje om dette er det rette innlegget å bruka ho på i det heile, men lat meg berre koma med ein kort merknad. For det fyrste er det slik at år for år skjer det langt større forbetringar på vegnettet og på banenettet enn det f.eks. gjorde i dei tre åra for kort tid tilbake då Framstegspartiet deltok i budsjettforliket. For det andre er det slik at vi får jamlege meldingar til departementet, vi møter folk når vi er ute, og vi har ei oversikt over kva som blir sett i verk av undersøkingar, inklusiv det som skjer i Statens vegvesen. Det gjer det noko krevjande at Bård Hoksrud, som ikkje har briller på, men som kanskje burde hatt det, er ute og rapporterer i media at det er stillstand – at det ikkje skjer noko. Men heldigvis er det slik at sjølv om Bård Hoksrud prøver å formidla denne verkelegheita, melder folk tilbake – òg når dei er fornøgde. Så melder folk tilbake òg når det er ting ugjort. Den kombinasjonen må vi halda oss til framover. Vi må kvar dag gjera det vi kan for å forbetra både veg- og banenettet, og så må vi seia til oss sjølve: Det er stadig mål å nå, for det er framleis mykje ugjort.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Uvêret «Dagmar» i romjula var på ny ei påminning om klimaendringar, ekstremvêr og at ein må ta det på alvor. Vi må skjerpa beredskapen, slik at vi er meir førebudde i forkant. Vi må sikra ordningar for opprydding og utbetring. Eg vil fyrst berre ganske kort kommentera frå innstillinga det som Høgre og Kristeleg Folkeparti kommenterer om kva dei kommunane, som denne gongen var ramma, opplevde. Det kan i deira merknad sjå ut som om vi korkje har ordningar eller følgjer opp i ettertid, og det er eit velmeint råd her om å nytta revidert budsjett som ein arena. Det er ikkje noko nytt at revidert budsjett blir brukt til uføreseielege hendingar. Det er tvert imot, som dei òg skriv, ein god plass å ta opp spørsmål knytt til slike uventa hendingar. I forkant av dette har det vore eit løp slik det pleier, der fylkesmennene blir bedne om å samla inn rapportar frå kommunane om kva som må rettast opp og utbetrast, der Statens vegvesen har det same oppdraget, og i tilfelle jernbanen er inne i biletet, får dei same beskjed. Så opprydding etter «Dagmar» blir ei sak i revidert. Så må òg klima og klimaendringar bli eit spesielt tema i komande Nasjonal transportplan. Lat meg seia at så langt har vi ordningar som Stortinget har treft på med jamne mellomrom, både på bane og på veg og overfor kommunane. Så er det her eit par forslag som krev noko ekstra merksemd. Det eine er å utgreia behovet for breiare linjetrasear på straumnettet. Olje- og energiministeren melder at det var fleire årsaker til at straumforsyninga svikta mange stader under uvêret «Dagmar», og at det er rett at mange av skadene kjem av tre som fall over linjene. Det er Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, DSB, som fastset minimumsbreidder ut frå omsynet til eltryggleik og berøringsfare, men desse avstandskrava har ikkje vore handheva, slik at ein krev ryddebelte som òg dekkjer velteavstand til trea. Det vil vera ein føresetnad om ein ynskjer å minimera risikoen for trefall på leidningane. Ei slik utviding av ryddebeltet langs luftleidningane vil bli tid- og ressurskrevjande; det krev at ein gjev netteigar ein lovheimla rett til å ekspropriera nødvendig grunn utover det dei avtalane som vi har i dag, dekkjer. Nokre nettselskap har gode erfaringar med å fella tre utover minsteavstanden der det verkar sannsynleg at tre kan detta over leidningane. Erfaringane med «Dagmar» gjer at det no er heilt nødvendig å sjå på regelverket rundt kraftgater. Så til ekomloven. Det er slik at ansvaret for kraft og ansvaret for ekom er lagt til to forskjellige departement. Men vi er ei regjering, så vi samarbeider godt på dette feltet. Andre viktige omsyn innanfor elektronisk kommunikasjon er god dekning i heile landet, låge prisar, forbrukartenester, og når det gjeld innovasjon innanfor straum, vil det vera bl.a. leveringskvalitet, regulering av inntektene til nettselskapet og effektiv drift og utnytting av straumnettet. Slik sett er det viktig til kvar tid å finna den rette balansen mellom alle desse omsyna.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Kommunar og fylkeskommunar vil få dekt utgiftene sine etter det regelverket som i dag finst på det området. Det er beskrive i mitt brev til komiteen, og det er praktisert av Kommunal- og regionaldepartementet. Det vil ikkje bli innført noka ekstra ordning for 2012, men her er ryddige, føreseielege ordningar som kommunar og fylkeskommunar er vel kjende med.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Eg trur eg sa i innleiinga mi at vi må gjera meir både for å vera betre førebudde, i forkant, og for å vera klare til å stilla opp når det gjeld opprydding og utbetring. Det er nettopp ei erkjenning av at vi har ryddige ordningar på nokre felt, men at vi må bli betre. Når det gjeld kommunar og fylkeskommunar, oppfattar eg denne merknaden slik at vi må gje klare tidsrammer for når ein kan forventa midlar etter ekstraordinære hendingar. I mitt tilsvar ville eg altså berre gjera greie for at her var, og er, det ein prosess med klare tidsfristar frå regjeringas side overfor kommunar og fylkeskommunar og Statens vegvesen – det var ulike datoar no i mars – og så vil dette bli følgt vidare opp.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Eg meiner at vi opplevde alvorlege hendingar både i mai og i juni i fjor på dette feltet, til liks med i romjula, som viser oss at det her verkeleg er behov for ei forbetring. Det var med bakgrunn i mai og juni at vi bad Post- og teletilsynet om det fyrste oppdraget for å sjå på korleis vi kan skjerpa både regelverk og vilkår overfor mobilleverandørane, og i tillegg òg eit samarbeid mellom Direktoratet for samfunnssikkerheit og beredskap og Post- og teletilsynet – ein annan rapport. Begge desse kunne vi òg supplera med erfaringane frå «Dagmar». Frå Post- og teletilsynet er det no ute på høyring eit forslag til det vi kallar for ei klassifiseringsforskrift, der det blir fremja krav til vurdering og sikring av nettutstyr og -anlegg, og stilt krav om risiko- og sårbarheitsanalyse og planar for betre sikring.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Det er heilt klart urimeleg å forventa at kommunar og fylkeskommunar skal ta ei opprydding og ei utbetring etter det ekstremvêret som vi såg i romjula, heilt på eigen kjøl. Det er òg slik at vi har etablerte ordningar for korleis uventa utgifter blir handterte. Så skal ikkje eg i dag forskotera kva som måtte koma verken i revidert nasjonalbudsjett eller i form av skjønnsmidlar, men skjønnsmidlar er jo den moglegheita som Kommunal- og regionaldepartementet har overfor fylkeskommunar og kommunar. Her trengst ytterlegare midlar for å dekkja alle felt, inklusiv vegvesen og bane. Vi kjem tilbake til denne saka i revidert.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Representanten Hoksrud veit svært godt at det som gjaldt fjoråret, allereie har vore ei sak i Stortinget og er avklart. For meg er det mest nærliggjande å svara ut dei midlane som Statens vegvesen og Jernbaneverket fekk tildelt. Dei melde inn kva dei hadde behov for, fekk beskjed om at noko av det måtte dei ta innanfor dei midlane som dei kvart år får på budsjettet, til ikkje pårekna opprydding, og så fekk dei tildelt den resterande delen. For kommunar og fylkeskommunar føregår det ein dialog med Kommunaldepartementet. Det har òg skjedd i dette tilfellet. Så kan det henda at det blir spørsmål om på kva måte ting skal ryddast opp og setjast i stand. Det har eg tillit til at Kommunaldepartementet, kommunane og Fylkesmannen handterer i fellesskap.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Det er halde mange gode innlegg i dag i denne debatten – belysande innlegg frå ulike parti – der ein i sum understrekar det finsikta kompromisset som er inngått i Oslopakke 3, altså i oppfølginga av Oslopakke 1 og Oslopakke 2. Det er i si tid sagt at her skal det vera porteføljestyring i den forstand at ein skal prioritera dei tiltaka som er mest effektive. Eg legg vekt på at lokaldemokratiet, som altså har inngått denne avtalen, òg no følgjer opp og ser på kva ein vil prioritera vidare, og korleis dette skal finansierast, og så skal vi koma tilbake til denne saka på eit seinare tidspunkt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Eg brukte ordet betydeleg i samband med dei trengselsproblema som allereie er i Oslo-området, og som vi ser vil bli forsterka framover. Eg brukte òg uttrykket at staten bør stilla opp «på ein større og betre måte» framover for å løysa kollektiv-, sykkel- og gangvegspørsmålet. Oslo er i dag i ei særstilling fordi staten stiller med fleire hundre millionar kroner i høve til lokaltog, som ein ikkje gjer i andre område. Men det er klart at her må vi sjå på korleis vi skal bidra i sterkare grad dei komande ti åra, og så må vi òg setja i gang eit arbeid med ein KVU for ein ny Oslo-tunnel for både T-bane og jernbane.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Eg er glad for at ei forkjøling som regel er forbigåande. Eg er litt framand sjølv for den stemma som eg i dag har, men det heiter vel at fuglane skal syngja med kvart sitt nebb, og då får vi òg gjera slik! Til spørsmålet lat meg seia: Styringsgruppa i Oslopakke 3 går no igjennom Oslopakke 3, dei ser på innhaldet i pakken, dei ser på finansieringsløysingar. Det meiner eg er både rett og nødvendig at dei gjer. Eg går ikkje inn i detaljane der. Så er det mange eksempel på at det har vore overskridingar i vegprosjekt. Det er òg nokre som kjem ut under budsjett. Det blir ei drøfting i kvart enkelt tilfelle korleis dei midlane skal brukast.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Det blir ein svært spennande debatt no framover om på kva måte staten skal bidra. Vi må hugsa på at dette handlar ikkje berre om Oslo-området, sjølv om det er det vi set i fokus i dag. Det er òg andre, sterkt veksande byområde i landet vårt der det trengst ei solid styrking av kollektivtilbodet. Lat meg no ikkje forskotera verken organisering, dei tekniske løysingane eller finansieringa, men lat meg seia: Eg er overbevist om at staten må ta eit større medansvar for både organisering og finansiering av eit betydeleg betre kollektivtilbod enn i dag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Det som hastar aller mest på E18, er å få på plass kollektivfelt som gjer at folk kan reisa kollektivt begge vegar, både inn i og ut av byen. Elles er det slik at E18 òg er ein kandidat for nærmare drøfting i styringsgruppa og mellom dei kommunane det gjeld, og fylkeskommunen. Eg vil avventa dei drøftingane som der skjer. No er det ikkje tvil om at E18 på sin måte er ei viktig transportåre og vil vera det framover, både for dei som reiser med buss, og for næringslivet.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Eg merka meg representanten Gullvåg si oppfordring om kanskje å sjå noko nærmare på grenser for 65+. Eg tenkjer at det å ta utgangspunkt i at her er det fleire tusen som er veldig fornøgde med å ha gjennomført dette kurset, kanskje fyrst og fremst understrekar behovet for å marknadsføra dette endå betre, å gjera det kjent for fleire, få endå fleire til å stilla opp på dette, framfor å flytta grenser, men eg tek det med meg i det vidare arbeidet. Representanten Gullvåg nemnde òg bruk av geografisk avgrensa førarkort for eldre. Det er slik i dag at regelverket opnar for geografisk avgrensa førarrett etter ei nærmare konkret vurdering av lege og av Statens vegvesen. Det inneber altså at når personar som ikkje oppfyller helsekrav til å få førarrett for eit nærmare avgrensa område, typisk eige nærområde – og ein har gjort ei vurdering av det enkelte tilfellet – køyrer i sitt nærområde, kan det oppstå uventa situasjonar som kan medføra fare for føraren sjølv eller for andre trafikantar. Eg vil òg nytta høvet til å understreka endå ei side. Det er for det fyrste gleda over at vi frå 1. januar fekk på plass ei moglegheit til å likestilla køyring under påverknad av alkohol – altså oppfølging/straff i forhold til det – med bruk av andre rusmiddel og medikament. Her har det vore noko usikkerheit blant eldre som bruker nødvendige legemiddel. Lat meg då seia at så lenge medikamenta blir brukte slik dei er skrivne ut av legen – og ikkje medfører at ein er påverka – så køyrer ein lovleg. Det blir vurdert individuelt som før. Dei faste grensene for ruspåverka køyring gjeld ikkje for desse tilfella. Det var svært nødvendig og viktig å få på plass eit likestilt regelverk for det som i sum kan kallast «ruspåverka køyring». Det blir sagt at det kanskje er så mange som 100 000 køyreturar kvar dag som skjer i ruspåverka tilstand på vegane våre, og det er viktig å skilja mellom dette og bruk av medikament som er skrivne ut av lege. Eg ser fram til dei innspela som måtte no koma i denne interpellasjonen: Eg kjem til å fylgja dei opp både i departementet og i Statens vegvesen. Eg trur det er viktig at vi fokuserer endå sterkare enn det vi gjer akkurat no på denne aldersgruppa, og sikrar på den eine sida mobilitet og på den andre sida trafikktryggleik.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Lat meg takka representanten Steinar Gullvåg for den sekvensen som han no inviterte til. Det er ikkje kvar dag at ein på denne måten deler personlege erfaringar slik som ein har gjort i denne interpellasjonsdebatten. Utan å bli skulda for å vera stigmatiserande må vi vel vera einige om, vi som har delteke i denne debatten, at dette er ein type spørsmål som òg på same måten kunne vorte debattert i f.eks. organisasjonen Vi Over 60. Det er vel slik at det var ein slik type debatt som no brått oppstod her. Så var det eit par konkrete spørsmål som eg skal svara på. Det eine er spørsmålet om fornying av førarkortet. Kor omstendeleg er det etter nye reglar, spurde representanten Sortevik. For det fyrste er det slik at vi kunne velja mellom 10- og 15-årsperiodar. Vi valde 15 for å gjera dette så enkelt som mogleg, men i tillegg er det slik at fornyinga skjer etter eit administrativt vedtak – så ingen store prosedyrar rundt det. Så ein siste gong innom kurset «Bilførar 65+». Der er det slik at ei av dei erfaringane som Statens vegvesen har å visa til, er at effekten av dette kurset er størst for dei yngste deltakarane, altså dei yngste av dei som er 65+. Det er nok òg noko å ta med seg i det vidare arbeidet. Elles merkar eg meg det Gullvåg sa om å leggja vekt på livskvalitet som det overordna, og balansen mellom det å vera romsleg og tiltak og regelverk.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Eg er veldig glad for dei signala som kjem, òg frå næringslivet, om at vi bokstaveleg talt er på rett kurs når det gjeld styrking av både vegnettet vårt og banenettet vårt og dei tiltaka som blir gjorde overfor skipstrafikken – dei moglegheitene som ligg her, og som ein i dag utnyttar til ein viss grad, men som må forsterkast. Vi har eit spesielt forum i regi av Samferdselsdepartementet – Transport- og logistikkforum – ein møteplass med ulike næringslivsaktørar. Vi hadde møte der førre veka, og då var nettopp tema korleis vi kunne få meir gods frå veg over på bane og sjø. Det var svært nyttige innlegg frå nettopp dei som sjølve driv med dette i kvardagen. Regjeringa har utvikla ein eigen nærskipstrafikkstrategi. Den strategien i seg sjølv, med dei tiltaka som er der, trur eg òg vil bidra og ha betydning for fleire fylke, òg for Møre og Romsdal. Representanten Røbekk Nørve seier at regjeringa sit med nøklane. Ja, vi sit med éin nøkkel, vi ser det. Det er dette å følgja opp med nødvendige planar, med nødvendige midlar, slik at vi til kvar tid held fullt trykk på det som skal gjerast. Det skjer mykje positivt, men det er mykje ugjort. Nasjonal transportplan er ein reiskap. Gjennom den vi har i dag, med dei prosjekta som ligg der, og den dialogen som no er i gang med den enkelte fylkeskommunen, får vi belyst kva som bør prioriterast i kommande NTP. Vi sit med éin nøkkel, men så er det nettopp dette at det er behov for eit tett samarbeid mellom lokale og regionale myndigheiter og sentrale myndigheiter, og òg med næringslivet, både dei som produserer, og dei som transporterer. Det er det viktig å ta vare på til kvar tid.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-03-29:
Eg vil takka for ein forfriskande debatt, for ein debatt der eg set pris på at lokale representantar her har moglegheit til å fylla ut med både lokal kjennskap og lokal erfaring. Det er jo ikkje kvar dag vi har dét på den måten som vi hadde no, både kor viktig det er med rassikring, vedlikehald og fornying, og kor viktig det er heile tida òg å halda fortgang i dei store prosjekta, for her er det altså mykje som heng saman. Det er eit felt vi ikkje skal undervurdera, og det er planlegging, betydninga av raskare planlegging. Lat meg melda at over påske vil det bli presentert resultat frå eit prosjekt som har vore i Statens vegvesen sin regi, der dei sjølve ser på sine eigne rutinar for planlegging, med sikte på raskare planlegging, og så er det òg ei arbeidsgruppe i departementet som kjem til å gje klare råd om kva den meiner det går an å korta ned i høve til mange av dagens prosessar, som er altfor langtekkelege. Nettopp Møre og Romsdal har eit eksempel på at det går an å få til ting, frå idé til realisering på mindre enn tre år, nemleg Astad–Knutset. Så synest eg at det er ikkje nokon grunn til å snakka nedlatande og nedsetjande om snorklipping. Det er jo ikkje snorklippinga i seg sjølv som har betydning, men det faktum at det er lov til å feira når ein får eit nytt og større prosjekt på plass. Eg har Kvivsvegen i kalenderen min til hausten, eg gler meg til det. Tenk kva det betyr for ein region med ferjefri riksveg mellom Nordfjord og Sunnmøre, og kva det betyr for ein større bu- og arbeidsregion! Så ser eg òg fram til å leggja til rette for stortingsbehandling av Tresfjordbrua no i vårsesjonen. Det vil bety ei enorm forbetring for både folk og næringsliv i det området, reduserte avstandar og reduserte kostnadsulemper. Så er det det som er poenget, at vi må ha både dei store planane for auga og sørgja for framdrift i dei, og så må vi byggja stein på stein. Det gjer vi. Stadig nye prosjekt kjem på plass.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-03-29:
Det er litt spesielt at statsråden skryter hemningsløst av at det er så bra med undersøkelser og kontroll for å forsikre oss om at vi får kvalitet på det som NSB – og andre – leverer, men at det plutselig ikke er så viktig når det gjelder staten selv og selve infrastrukturen. Når Forbrukerombudet på denne måten sier at dette er kjempebra, stusser jeg litt over at statsråden sier hun er forundret over at vi skal bruke tid på undersøkelser. Jeg trodde det var viktig for statsråden faktisk å vite hvordan virkeligheten er der ute, og å la folk få lov til å komme med innspillene sine. Men det er kanskje ofte greit å ikke vite, for det skaper mindre trøbbel – kanskje i hvert fall i denne sal – enn hvis man hadde fått lagt fram en slik melding, hvor man hadde fått vite hvordan tilstanden er, og hvordan brukertilfredsheten er – og har vært det siste året – kontra de tidligere årene. Jeg tror det ville vært veldig fornuftig for Stortinget å ha en slik type debatt om denne viktige problemstillingen, og jeg forundrer meg over at statsråden er så avvisende til dette. Ser ikke statsråden at det er viktig å se, fra år til år, hvordan folk oppfatter virkeligheten der ute?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-03-29:
Statsråden er opptatt av brillene mine – brillene mine ligger stort sett på kontoret mitt, men jeg ser veldig godt, helt uten briller. Jeg er kjempeglad for de 11 km med motorvei vi skal bygge i 2012, og de 17 km med midtdelere vi skal bygge i 2012, men det er himmelvidt unna det vedtaket denne salen gjorde i 1962, om at man skulle bygge 785 km motorvei innen 1980. Selv når denne nasjonale transportplanperioden er over – hvis de rød-grønne får fortsette til 2019 – vil man fortsatt mangle nesten 300 km. Det er jo noe av utfordringen, og det er altså sånn at det står utrolig dårlig til der ute. Langeland er opptatt av privatiseringen i 2003 – nå er man altså i 2012, nesten ti år senere, så kanskje man bør begynne å ta ansvar for de snart syv årene denne regjeringen har sittet ved makten. Jeg tror faktisk at noe av den største utfordringen er at forfallet har økt mye, mye mer enn det forutsetningene var – og spesielt mye mer etter at de rød-grønne overtok. Bare siden de statlige veiene ble overført til fylkeskommunen, og med de øvrige veiene vi sitter igjen med, har forfallet altså økt fra 12 mrd. kr til 40 mrd. kr – ifølge etatene, da de la fram sitt forslag for kort tid siden. Så kanskje noe av utfordringen, og som gjør at man ikke får gjort så mye, er at det er så enormt mye vanskeligere å rydde opp i dette forfallet. Det er jo sånn at det blir asfaltert mindre i år enn i fjor – det står i statsbudsjettet, så det er det bare å ta med seg. Det blir 600–800 km – i fjor ble det asfaltert over 1 000 km vei. Jeg er enig med Langeland i at vi ønsker ikke en målebåndsgerilja som skal reise rundt og måle opp hvor dårlig eller god standarden er på veiene, men det denne saken handler om, er at det er viktig å vite hva folk mener – for å se om det blir en positiv utvikling, eller om det blir en negativ utvikling. Det er jo det dette forslaget handler om, å få dette inn i en totalsammenheng. Hvorfor er det sånn at dette er så kjempeviktig bare når det gjelder jernbane? Det burde være like viktig for statsråden, for Stortinget og for regjeringen å vite hva folk mener om situasjonen også på veisiden. Så har man noen undersøkelser, men man ønsker sannsynligvis ikke – det forstår jeg på statsråden – at dette skal komme fram her i Stortinget, hvor man kan få en skikkelig debatt om hvordan det står til i riket.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-03-29:
Jeg skjønner at statsråden mener at jeg bør få meg briller, og mener at jeg er rundt omkring og forteller at det er stillstand overalt. Da tror jeg faktisk statsråden kanskje bør gjøre noe med styrken på brillene sine, for jeg er veldig tydelig, og jeg skryter faktisk veldig av det som skjer, men problemet er at det er så knøttlite i den store sammenhengen. Det kan godt hende at det bare er heia-mennesker fra de rød-grønne partiene som ringer inn til Meltveit Kleppa og forteller henne hvor fint og flott det er. Det som i hvert fall er min oppfatning, og det gjelder ikke bare når jeg møter fremskrittspartifolk, men også når jeg møter folk ute, er at folk er bekymret for at det skjer så utrolig lite. Etter at etatenes forslag til Nasjonal transportplan ble lagt fram, synes jeg faktisk meldingene fra det meste av Norge var ganske klare og entydige. Noen kalte det nesten flaut, og det var ikke måte på hvordan enkelte arbeiderpartiordførere rundt omkring omtalte forslagene fra etatene når det gjaldt utsettelse på rv. 35, utsettelse på E6, utsettelser her og utsettelser der. Det er oppfatningene der ute, og at statsråden ikke vil ta inn over seg det, selv om hun sier at denne regjeringen gjør så mye. Men vi har store utfordringer, og da må det faktisk være sånn at vi har lov til å påpeke dette når man er ute og ser hvordan det står til enkelte steder. Jeg har vært i Øksfjordtunnelen. Den er ikke lenger et statlig ansvar, men den er ett av problemene som staten bare sendte over til fylkeskommunene uten å sørge for at man fikk økonomi til å rydde opp i det. Jeg synes det er viktig å vite hva folk mener, og hvordan folk ser på tilstanden. Jeg skjønner at det for en statsråd og for en regjering ikke er like populært, for det kan hende at man må ta inn over seg at det står verre til enn det man forsøker å fremstille det som. Jeg viste til at man etter sju år bør begynne å ta ansvar – sju år i samferdselspolitikken er lenge, nesten som en evighet – men det er kanskje ikke det, for vi bruker jo ni år på å planlegge et veiprosjekt før man begynner å bygge, men det er altfor dårlig. Jeg synes også det er viktig å ha med seg og viktig å minne om her at kanskje de beste undersøkelsene og tilbakemeldingene man får, er fra Havarikommisjonen, som klart og tydelig i flere ulykker har slått fast at det er veien og veiens tilstand som er grunnen til at ulykkene skjer. Det vi ofte opplever, er at folk som representerer enten Samferdselsdepartementet, eller veldig ofte Statens vegvesen, sier at vi kan ikke bare skylde på det. Vi opplevde dette bl.a. da Havarikommisjonen la fram sin rapport om ulykken utenfor Alta. Jeg håper at statsråden vil ta inn over seg den virkelighetsoppfatning, som i hvert fall jeg har tatt inn over meg, at det her er gjort mye godt, men det er også veldig mange utfordringer.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-03-29:
Jeg føler at statsråden prater litt rundt grøten når hun sier at det kommer en sak i forbindelse med revidert. Da er spørsmålet mitt veldig enkelt og klart, og jeg håper at statsråden kan svare ja eller nei på det: Vil kommunene og alle som har hatt ugifter i forbindelse med «Dagmar», få dekket alle utgiftene sine?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-03-29:
I ministerens forrige svar til meg viser hun til at det finnes forutsigbare og ryddige ordninger for å rydde opp etter storm og naturkatastrofer. Ja, det vet vi går veldig godt! Men når regjeringen reiser rundt og lover at man skal rydde opp, og det skal ikke stå på penger når man skal rydde opp etter naturkatastrofer – spesielt i Hedmark og Oppland var vel både statsministeren og samferdselsministeren ute og lovet det – skjønner da statsråden at kommuner og fylkeskommuner føler seg lurt når de opplever at de bare får kompensert ca. halvparten av kostnadene?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-03-29:
Her er oversikten over alle prosjektene i Oslopakke 3. På omtrent alle sammen er det store overskridelser. Føler ikke statsråden et visst ansvar når det er Statens vegvesen som har ansvaret for å gjøre denne jobben, overfor Oslo kommune, Akershus fylkeskommune, som nå altså får en ekstraregning på drøye 40 mrd. kr for bilistene rett i fanget? Og: Hva tenker statsråden om at man skal vurdere å sette opp fem antennepunkter på vestkorridoren hver vei på E18? Det kommer til å bli dyrt. Er det ingen grense for statsråden for hvor mye man kan flå norske bilister for?
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-03-29:
Dagens debatt forteller oss mye. Den forteller oss også mye om de interne forholdene i komiteen, hvor noen representanter ønsker å benytte seg av sine muligheter og sine rettigheter som representanter gjennom å fremme forslag – det heter mindretallets rettigheter – mens bolsjevikene, eller flertallet, ønsker i størst mulig grad å forhindre opposisjonens muligheter til dette og er tydeligvis av den oppfatning og mening at den jobben de skal utøve som representanter, er mer på linje med Tause Birgittes, for representantforslag skal man helst ha seg frabedt. På sett og vis er denne saken og denne debatten i så måte et godt speilbilde. Igjen opplever vi at der noen ønsker et transparent, åpent samfunn, der både Stortinget og forbrukeren skal få tilgang til opplysninger om kunde- og brukertilfredshet innenfor vei, bane, båt og flytransport i Norge, ønsker altså regjeringen minst mulig åpenhet. Når statsråd Meltveit Kleppa mente at det sto om mest mulig troverdighet – statsråden eller representanten Hoksrud – ønsker jeg å dra inn en nøytral uttalelse i denne saken, fra lederen av Forbrukerrådet, Randi Flesland, som har uttalt: Det er viktig at Stortinget har kunnskap om hva brukerne mener om transporttilbudet som staten har ansvaret for. En årlig undersøkelse av trafikantenes tilfredshet vil være til stor nytte i dette arbeidet. En slik undersøkelse bør også være sammenlignbar mellom de ulike transportformene tog, buss, bane og båt. Årlige standardiserte målinger av brukertilfredshet bør legges inn som et krav i avtaler med leverandører av transporttjenester. Dette sa ikke Hoksrud, dette sa ikke statsråd Meltveit Kleppa – dette sa lederen av Forbrukerrådet.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-03-29:
Jeg stusser litt over ordbruk og hvordan man ønsker å vektlegge de ulike ting. Vi vet at vi står foran en formidabel vekst i populasjonen, i både Oslo og Akershus. Samtidig sier statsråden og mange flere at vi kan ikke bygge oss ut av befolkningsveksten. Det kunne vært artig å se på hvordan man skal unngå å bygge seg ut av den veksten som vi kommer til å få. Fremskrittspartiet snakker ikke bare om å bygge vei. Vi snakker også om å bygge ut kollektivtransporten, vi snakker også om å bygge bane. Men problemet er at når vi fremmer reelle penger til prosjekter som går på både vei, bane og kollektivtransport, stemmer regjeringen det ned. Andre står og bruker talerstolen her og prater om miljøproblematikken som vi vil få, og som vi har. Ja, selvfølgelig har vi det. I alle byer har vi et problem med skadelige utslipp. Det sier seg selv. Men hva skjer når Fremskrittspartiet fremmer forslag om ikke å avgiftsbelegge GTL, som vil stå for mindre forurensing? Da blir det stemt ned. Hva skjer når Fremskrittspartiet fremmer forslag om å redusere engangsavgiften på biler, slik at folk kan få muligheten til å kjøpe seg nyere, mer moderne biler, med mer avansert teknologi, som igjen gir mindre utslipp? Jo, da stemmer man det ned. Det eneste området man bruker en enorm kreativitet på, er ikke å fremme klima og innbyggernes beste, nei det er å finne muligheter for å overlate betalingen gjennom ekstra skatter til innbyggerne. På det området, når det gjelder hvordan man skal skattlegge sine egne innbyggere, vil jeg si at denne regjeringen har utrolige evner og en spenstig fantasi.
Lars Myraune (Høyre), 2012-03-29:
Det forundrer meg litt når statsråden i sitt innlegg sier at det virker som om Høyre og Kristelig Folkeparti ikke tror vi har noen ordninger. Det må jeg nok motbevise. Jeg tror vi er veldig klar over at vi har en del ordninger. Men når vi har tatt opp dette som et problem, er det fordi vi mener at det ikke er nok koordinering mellom alle de instanser som har et ansvar for tilførsel av strøm, tilførsel av mobilnett og tilførsel av de forskjellige tjenester som samfunnet trenger i dag. Når statsråden uttrykker seg på den måten, er det fordi hun mener det er bra slik det er i dag? Det er mitt spørsmål.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-03-29:
Først vil jeg si at jeg er veldig glad for det samferdselsministeren sier om at hun ønsker å ta et større ansvar for de dyre bybaneløsningene vi har rundt omkring, og – som samferdselsministeren selv sa – at hun har stort fokus på en ny Oslo-tunnel. Det er to veldig viktige områder. I mitt innlegg var jeg inne på E18 i Vestregionen og hvilke kostnader det har for næringslivet. Dette er både en lokalvei og en stor gjennomfartsvei. Jeg kjenner til innspillet fra fagetatene, men jeg ønsker å høre samferdselsministerens tanker rundt denne veistrekningen.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-03-29:
I forlengelsen av representanten Syversens spørsmål og i et fordelingsmessig perspektiv har jeg et spørsmål til finansministeren når det gjelder barnetrygd. Som jeg nevnte i mitt innlegg, betaler de som har 300 000 kr i inntekt, og de som har 3 mill. kr i inntekt, ofte de samme satsene. De mottar det samme tilskudd fra staten i barnetrygd, og de samme familiene skal motta nøyaktig de samme subsidiene i form av maksimalpris knyttet til oppholdstillatelse i barnehager og i SFO. Hva mener finansministeren om dette?
Borghild Tenden (Venstre), 2012-03-29:
Det er viktig at vi som politikere sørger for at elevene har mulighet til å gjøre valg som er til det beste for dem og for samfunnet. Interpellanten tar opp en riktig og viktig problemstilling og peker på at strukturer i samfunnet er styrende for hvordan enkeltungdommer velger utdanningsprogrammer i videregående opplæring, og at det ikke nødvendigvis er til det beste for enkeltelevene eller for samfunnet. Som interpellanten også sier, har Norge et av OECDs mest kjønnsdelte arbeidsmarked. Det må vi huske på, og vi må huske på at det også fører til økte lønnsforskjeller mellom kvinner og menn, ulik fordeling mellom offentlig og privat sektor og ulikhet i sosiale ordninger på tvers av kjønn. Handlingsplanen for likestilling i skolen er lite målrettet for de reelle utfordringene. SINTEF gjennomførte på oppdrag av Utdanningsdirektoratet en undersøkelse om hvilke tiltak skolen har for å sikre kjønnsmessig utradisjonelle valg av yrke og utdanning. De få tiltakene man har i grunnskole og videregående opplæring, er rettet mot at jenter skal velge realfag eller landbruk, ikke tiltak rettet mot gutter eller mot andre aspekter i fag- og yrkesopplæringen. Rådgivningstjenesten er nøkkelen til løsningen, slik Venstre og også flere her i denne sal ser det. Med gode, kvalifiserte rådgivere som vil være akkurat det, og som er gode på akkurat det, vil mye være løst. I Sverige er studie- og yrkesveiledning en egen treårig bachelorutdanning med mulighet til påbygging til master, en egen profesjon i skolen og arbeidsmarkedsetaten – ikke en videreutdanning for lærere. Venstre mener vi må være åpne for å se på en slik utdanning og profesjon også i Norge og være åpne for at det er andre kvalifikasjoner enn pedagogiske og didaktiske som må til for å være en god studieveileder. Studie- og yrkesveiledere skal ha tid, ressurser og kompetanse til å se den enkelte elev. Får vi det på plass, er mye gjort. Forholdet mellom kjønn og yrkesvalg er ikke konstant, det forandrer seg over tid. Læreryrket er det beste eksemplet på det. På begynnelsen av 1900-tallet var det nesten bare menn som var lærere, lektorer og undervisere. Det er klart at i stillinger som handler om oppdragelse og forbilder for mange, er det viktig med mangfold, og det er viktig med både kvinner og menn. Det er ikke noe statisk. Jus, medisin og teologi er andre studier med samme utvikling. I dag er det langt flere kvinner enn menn som studerer teologi, til og med på Menighetsfakultetet. Det er viktig ikke å svartmale. Det er bra at mange gutter vil arbeide med teknikk og industriell produksjon. Det er bra at mange jenter vil arbeide innen helse- og sosialfag. Men det hadde ikke gjort noe om flere av det motsatte kjønn ville gjøre det samme. Venstre mener at vi trenger en økt satsing på rådgivningstjenesten for å gjøre dette mulig. Vi trenger en handlingsplan for rådgivning og veiledning, slik Venstre ser det.