Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-04-24:
Dommernes adgang til å inneha sidegjøremål representerer et stadig dilemma. Interpellanten har redegjort godt for de dilemmaene vi ser. Dommernes primære oppgave i domstolene må ses i sammenheng med samfunnets behov for dommerkompetanse på andre felt og dommernes behov for å tilegne seg kunnskap om andre samfunnsområder. Ulike hensyn står derfor mot hverandre ved vurderingen av om dommerne skal kunne inneha sidegjøremål. Sentrale hensyn som kan tale mot sidegjøremål, kan være at tilliten til domstolene og dommerne kan bli skadelidende dersom dommernes sidegjøremål gir inntrykk av at dommerne representerer spesielle interesser eller holdninger – noe også interpellanten var inne på. Uavhengighetsprinsippet taler også mot sidegjøremål. Dommere skal være upartiske og uavhengige i sin virksomhet. Enkelte sidegjøremål kan gi inntrykk av at det skapes bindinger som er uheldige. Slike bindinger kan vanskeliggjøre funksjonen som uavhengig dommer. Sidegjøremål kan også påvirke innsatsen i hovedstillingen som dommer og påvirke tempoet i saksavviklingen. Viktige hensyn for at dommerne skal kunne ha sidegjøremål, er samfunnets behov for å nyttiggjøre seg dommernes særlige erfaring og posisjon. Der vil jeg nevne at vi f.eks. har en rekke offentlige utvalg, utredninger og granskinger hvor vi drar særs god nytte av dommere fra norske domstoler. Sidegjøremål kan også gi dommerne bredere samfunnsinnsikt som kan være av betydning for dommerarbeidet. Dommerne har også de samme borgerlige rettigheter som alle andre, bl.a. til å organisere seg og til å slutte seg til andre organisasjoner. Hensynet til ønsket om en bred og god rekruttering til dommerstillingene kan også tilsi at dommere tillates å ha ulike typer sidegjøremål. Reguleringen av dommernes adgang til å inneha sidegjøremål er basert på en avveining av de ulike hensynene. I forbindelse med lovreguleringen ble tre ulike alternativ vurdert: en forbudsordning der dommere blir avskåret fra å inneha sidegjøremål overhodet eller nærmere bestemte sidegjøremål, en godkjenningsordning der dommere ikke kan påta seg et sidegjøremål, eventuelt bare bestemte sidegjøremål, med mindre kompetent myndighet har gitt sitt samtykke til det, og en registreringsordning der opplysningene om den enkelte dommers sidegjøremål systematisk registreres. I stedet for en forbudsordning der dommere konsekvent avskjæres fra å inneha sidegjøremål, besluttet man å innføre en registreringsordning i kombinasjon med en godkjenningsordning for bestemte typer sidegjøremål. En godkjenningsordning er fleksibel og muliggjør en konkret vurdering av det enkelte sidegjøremålet. Den rettslige reguleringen av dommernes sidegjøremål består derfor i en registrerings- og godkjenningsordning, nærmere regulert i domstolloven og i forskrift til loven om dommeres sidegjøremål. Disse ordningene ble innført med virkning fra 1. mars 2003. Registrering av dommeres sidegjøremål skjer i et offentlig tilgjengelig register som forvaltes av Domstoladministrasjonen. Hensikten med registeret er å sikre full åpenhet, og at ingen skal behøve å være i tvil om dommerens uavhengighet. Registeret gir også partene og deres prosessfullmektiger en reell mulighet for å foreta en vurdering av om de mener dommeren er habil til å behandle den konkrete saken, og eventuelt komme med innsigelser mot dette. Man får altså innblikk i dommeres sidegjøremål. Reglene om registrering av sidegjøremål gjelder for dommere i alle instanser inkludert dommerfullmektigene. Både faste og midlertidige dommere er omfattet av bestemmelsene såfremt de er utnevnt eller tilsatt for lengre tid enn en måned. I en del tilfeller må sidegjøremålet også godkjennes for at dommeren kan påta seg oppdraget. Det gjelder bl.a. for voldgiftsoppdrag. Det er Domstoladministrasjonen som behandler søknad om godkjenning, men med mulighet for å delegere myndigheten til domstolsleder. I de tilfeller Domstoladministrasjonen treffer vedtak, er det ikke klageadgang, mens Domstoladministrasjonen er klageinstans der myndigheten er delegert. Domstoladministrasjonens styre har utarbeidet retningslinjer for godkjenning av sidegjøremål. Sidegjøremål skal ikke godkjennes dersom tilliten til domstolen og dommerens uavhengighet kan bli skadelidende. Det samme gjelder for sidegjøremål som kan gi inntrykk av uheldige bindinger fordi de sår tvil om dommerens upartiskhet. Ved avgjørelsen av om et sidegjøremål skal godkjennes, skal det også legges vekt på om sidegjøremålet kan innebære en ekstra arbeidsbelastning som kan påvirke innsatsen i hovedstillingen som dommer og påvirke tempoet i saksavviklingen – noe interpellanten var opptatt av. Ved godkjenning av voldgiftsoppdrag skal det legges særlig vekt på om voldgiftsoppdraget vil være så arbeidskrevende at det vil virke belastende for domstolen, og om dommeren mer enn leilighetsvis vil kunne bli inhabil. Voldgiftsoppdrag av lengre varighet, mer enn to–tre dager, forutsettes lagt til fritid, herunder ferie og permisjon. Uten godkjennelse kan dommerne ikke påta seg gjøremål som ikke har direkte sammenheng med stillingen, og som vanskeliggjør utførelsen av de pliktene som er knyttet til dommerstillingen. Dagens regler om dommeres adgang til å ha sidegjøremål er basert på en avveining av de ulike hensynene som gjør seg gjeldende, og som også er påpekt i den senere tids debatt. Reglene fikk en skjønnsmessig karakter for at regelverket skal være tilstrekkelig fleksibelt for alle de ulike tilfeller som kan oppstå, men utviklingen viser at det kan være behov for å se på dette regelverket på ny. Jeg vil imidlertid fortsatt følge utviklingen med oppmerksomhet, og jeg vil derfor be Domstoladministrasjonen vurdere om det bør foretas endringer i regelverket for bedre å regulere sidegjøremål, særlig tatt i betraktning det skjønnsmessige element som ligger i reglene, og som jeg mener nødvendiggjør den type debatt som er reist her i Stortinget i dag – det har jeg stor forståelse for – og som vil kunne bidra til at de skjønnsmessige standarder som man bruker, blir brukt med varsomhet og stramhet, slik at nettopp de hensyn som ligger bak reglene, kan ivaretas.