Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-07:
At vi mennesker har stilt oss slik at et mindretall av verdens befolkning ikke bare forbruker det aller meste av jordas ressurser, men også har satt selve livsgrunnlaget i fare – spesielt i den delen av verden som ikke har bidratt noe særlig til problemene – er ikke bare dypt urettferdig, men også umoralsk. Dette er bakgrunnen for at jeg engasjerer meg i SV, og dette er bakgrunnen for at vi i SV kjemper hver eneste dag for å flytte norsk og internasjonal politikk i mer solidarisk, rettferdig og miljøvennlig retning. Jeg får sikkert etterpå spørsmålet om jeg syns at Regjeringa har gjort nok på klima- og miljøområdet. Til det vil jeg svare nei. Ingen regjeringer noe sted i verden har gjort nok. Men vi har fått til viktige gjennombrudd, og vi bidrar kraftig til å flytte Norge i miljøvennlig retning. Jeg vil likevel understreke at de store endringene først og fremst skjer i et fellesskap mellom regjeringer og folkevalgte som vil, en opposisjon som presser på, og ikke minst utenomparlamentariske bevegelser og fagforeninger som allierer seg med politikere som vil ha forandring. Dette er framskrittene på fornybarområdet et eksempel på. Det er avgjørende at vi får på plass tiltak som virker raskt dersom vi skal unngå de virkelig dramatiske endringene. Stans i hogst av regnskog er helt nødvendig, og det gjorde inntrykk å høre Brasils miljøvernminister, Marina Silva, her i Norge tidligere i år. I går kunne vi høre på Dagsrevyen at 60 pst. av regnskogen i Amazonas er i fare. Dette er dramatisk, mer dramatisk enn jeg tror vi kan forestille oss. Her har vår egen miljø- og utviklingsminister et sterkt engasjement, og Regnskogfondet og Naturvernforbundet har gjort en kjempejobb for å løfte spørsmålet i den norske offentligheten. Vern av regnskog har også stor betydning for det biologiske mangfoldet og for å bekjempe fattigdom. Klima- og miljøutfordringene er ikke bare en trussel mot vår eksistens, men de gir oss også enorme muligheter hvis vi griper an utfordringa på en klok måte. Tidsskriftet Arbeidsliv i Norden har anslått at Norden kan få 425 000 nye jobber som følge av satsing på ny fornybar energi, forskning og utdanning. Ifølge Tekna kan miljøsektoren komme til å vokse i samme grad som petroleumssektoren gjorde på 1970- og 1980-tallet. SV beklager at det ble gitt utslippstillatelser til gasskraftverk før vår tid. Men vi er stolte av at vi klarte å få gjennom kravet om rensing i Soria Moria-erklæringa. Dette følger vi opp, og neste år bruker vi nesten 1 milliard kr på rensing på Kårstø og Mongstad. Dette legges det merke til internasjonalt. Vi setter av inntil 4 milliarder kr på neste års budsjett til kjøp av klimakvoter, fordi vi har påtatt oss høyere forpliktelser enn det vi strengt tatt er nødt til etter Kyotoprotokollen, og fordi det er nødvendig. Når strømprisene over hele Europa går opp over nyttår, er det et tegn på at det å innføre en kostnad på utslipp av CO2 virker. Fordi de fleste energikildene og strømkildene i resten av Europa er fossile, bidrar det til å presse strømprisene oppover. Hva er vel da mer riktig for oss her i Norge enn at vi tar litt av den prisøkninga som folk og næringsliv merker, og investerer i ny fornybar energi? Vår regjering har mer enn doblet satsinga på fornybar energi. Når vi gjør det samtidig som vi øker avgiftene på fyringsolje med 40 øre, gjør vi det lønnsomt for folk å velge vekk forurensende energikilder. Vi støtter folk til å bli uavhengige av forurensende energikilder, slik som oljefyr, og til å satse på mer miljøvennlig oppvarming. I tillegg øker vi dieselprisene med 20 øre pr. liter neste år fordi det skal bli mer lønnsomt å velge drivstoffgjerrige biler, og vi styrker bistanden i verden. Blant annet styrker vi satsinga på miljøretta bistand med 400 mill. kr. Den såkalte rødlista beskriver hvilken utfordring vi står overfor i Norge når det gjelder tap av naturmangfold. Over 1 000 arter er sterkt eller kritisk trua. Hele 84 arter er allerede tapt de siste 200 årene. Tre ting er avgjørende dersom vi skal klare å stanse utryddinga av dyr og planter: For det første trenger vi å vite mer om hva som skjer i norsk natur, og hvorfor arter forsvinner.For det andre må vi ta vare på de områdene som dyr og planter trenger for å overleve. Da må vi verne mer natur.For det tredje må vi ta bedre vare på de områdene vi verner. Med mer ressurser til forvaltning skal vi klare å bruke vern til lokal utvikling. Halvparten av de norske utryddingstrua artene lever i skog. Forskerne sier vi må verne 4,6 pst. av skogen for å ta vare på disse artene. Vi har bare verna 1,4 pst. Vår regjering har opprettet 86 nye verneområder og utvidet tolv eksisterende. Men det er langt fra nok. Vi har en stor jobb å gjøre framover, og vi har ambisiøse mål i Soria Moria-erklæringa. Jeg er likevel glad for at vi også i Stortinget nå sikrer 7 mill. kr ekstra til Artsdatabanken, 1 mill. kr til vern av fjellreven, 3 mill. kr til Ims og 2 mill. kr til handlingsplanen for trua arter.