trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ove Trellevik (Høyre), 2015-03-26:
Eg må takka statsrådane for deira gode og utfyllande svar. Begge statsrådane sine innlegg vitnar om at den sitjande regjeringa tek utfordringa og moglegheitene bioøkonomien gjev oss, på alvor. Eg er spesielt oppteken av den blå bioøkonomien og HAV21-rapporten, som var grunnlaget for sjømatmeldinga Verdens fremste sjømatnasjon frå den førre regjeringa. Ho viser kva kunnskap det vert behov for for å utvikla den globale posisjonen innan marin næring og sjømat. Noreg er verdas nest største produsent av sjømat, berre Kina er større, og me har mange gode klynger i Noreg. I Tromsø skjer det svært mykje, det høyrde me statsråd Elisabeth Aspaker seia, , og i Ålesundsregionen er det ein betydeleg marin ingrediensindustri. Landbruksministeren framheva miljøet på Ås, som er veldig viktig for bioøkonomien. Det største oppdrettsselskapet har hovudkontor i Bergensregionen, og dei står for 60 pst. av verdas lakseproduksjon. Bergen er også sentrum for marin forsking og fiskeriforvaltinga i Noreg. Universitetet i Bergen er kjent internasjonalt for si marine forsking, og Bergen er vertsby for Havforskingsinstituttet, NIFES, NHH, Uni Research, Nansensenteret og ikkje minst Helse Bergen. Alle desse er viktige aktørar innan bioøkonomi, og forskingsmiljøa står for over halvparten av den norske marine FoU-innsatsen. Dei viktigaste forskingsaktørane er samla i Bergen marine forskingsklynge. Det gjer at Bergen utmerkar seg som den trettande viktigaste marine forskingsbyen globalt, målt i produserte vitskapelege artiklar. Saman med næringsliv og innovasjonsaktørar som Bergen Teknologioverføring, Sarsia Seed, Sarsia Innovation og Sarsia Development er dette ei kjede frå forsking til bedriftsetablering. Slikt klyngesamarbeid er sjølve fundamentet for å få bioøkonomien til å veksa. Når kompetanse, kapital, forsking og produktutvikling er i tett samspel, gjev dette konkurransefortrinn. Prosjektet Et kunnskapsbasert Norge, som vart leia av professor Torger Reve, slår fast at nærleik til konkurransedyktig universitet, miljø med mange internasjonale kunnskapsmedarbeidarar og infrastruktur er viktig og avgjerande for framtidig verdiskaping. Ei av utfordringane i Bergen, slik eg oppfattar det, er behovet for samlokalisering av delar av forskings- og forvaltingsmiljøet innan marin sektor. Dette har forskingsmiljøet sjølv teke til orde for i fleire samanhengar. Ei større samlokalisering av Havforskingsinstituttet, Nofima og NIFES på Marineholmen hadde styrkt miljøet i Bergen. Fleire bedrifter erfarer flaskehalsen for meir industrialisering og kommersialisering, og me manglar eit «state of the art» pilotanlegg – testanlegg – for å prosessera i den marine bioøkonomien(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Ove Trellevik (Høyre), 2015-03-26:
HAV21-rapporten slår fast at dette er viktig å ta med seg.
Ove Trellevik (Høyre), 2015-03-26:
Eg fekk litt kort tid på talarstolen i stad, men poenget mitt var då at HAV21-rapporten som eg viste til, tek til orde for å etablera eit nasjonalt pilotanlegg av betydeleg storleik for bioprosessering. Det har eit stort potensial for å realisera forsking, og det kan brukast til industriell bruk. Så eg håpar at me kan få med det òg i ein slik strategi som regjeringa no skal jobba med. Det var det eg ville seia i stad. Elles har debatten vist at moglegheitene er mange langs heile kysten vår og kanskje andre plassar òg, og det er mange gode og innovative klynger her i landet som har eit potensial til å ta eit større ansvar for utviklinga innan bioøkonomi. Det er svært, svært lovande. Eg oppfatta det slik at regjeringa har gjort mykje, at regjeringa også har ambisjonar om ytterlegare tilrettelegging for både god forsking og næringspolitikk, for å støtta opp under dei moglegheitene industrien og bioøkonomien gjev, og at mykje av dette kjem til å verta skrive om i den komande bioøkonomistrategien. Min gode kollega Frank Bakke-Jensen oppfordra meg til å søkja om å verta guide i Bergen, og det gjer eg gjerne – spesielt viss eg skal til Bergen for å diskutera bioøkonomi og marin næring. Det anbefaler eg at regjeringa gjer, for det er svært mykje spennande som skjer der, og eg vart litt begeistra over statsråden då ho signaliserte at ho ønskte god dialog, og at ho ønskte å reisa rundt og diskutera dette og få gode innspel når ho skal laga bioøkonomistrategi. Så eg inviterer statsråden til Bergen. Så vil eg takka for debatten og ønskja alle saman ei god påske. Det har vore både lærerikt og interessant for meg å delta her i dag, og eg håpar eg òg får delta i den spennande debatten om bioøkonomi ein gong i framtida.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-03-26:
En viktig milepæl i mobiliseringsarbeidet for bioøkonomi i Norge var den konferansen som Innovasjon Norge og Forskningsrådet arrangerte i september i fjor. På den konferansen, som var svært godt besøkt, var nettopp fokuset samspillet mellom blå og grønn sektor, og målsettingen med konferansen var å øke bevisstheten hos næringslivet, kunnskapsmiljøene og allmennheten om begrepet «bioøkonomi» og om de nye mulighetene knyttet til bioøkonomien. Som jeg var inne på i mitt første innlegg, har vi særlig gode forutsetninger i Norge med de naturressursene vi har, til å kunne utnytte dem også innenfor en bioøkonomisatsing. Representanten Trellevik viste til Bergen og Ålesund, men jeg tror vi kan henge på – vi har allerede nevnt Ås – Tromsø, Universitetet i Nordland og mange flere. Vi er faktisk så heldige i Norge at vi har mange kompetansemiljøer som ligger langt fremme, og som kan bidra til at vi virkelig kan få fart på en slik satsing i Norge. For det sektorområdet som jeg har ansvar for, er jeg mer enn oppmerksom på at vi har sett noen muligheter i dag, men det er mange uoppdagede muligheter i den blå åkeren. Det borger for at når vi skal skaffe oss flere solide bein å stå på i fremtiden, er det faktisk slik at marin sektor i Norge kan bli mye større, og den kan også komme til å utvikle seg til å bli mye mer mangfoldig i et fremtidig perspektiv. Jeg har lyst til å si at Forskningsrådet allerede bruker om lag 1 mrd. kr årlig på bioøkonomirelatert forskning, og det arbeides videre med å se på hvordan man skal kombinere virkemidler for å få kraft i satsingen på bioøkonomien. Det er viktig når de gode ideene kommer, å sørge for at vi får prosjekter over fra et forskningsstadium til kommersialisering og til å skape arbeidsplasser i Norge. Innovasjon Norge lanserte sin bioøkonomisatsing i 2013 og har bygd satsingen opp rundt spesialiserte ordninger som Bioraffineringsprogrammet og Miljøteknologiordningen, og det er bevilget 40 mill. kr til 25 prosjekter under Bioøkonomiprogrammet og 133 mill. kr til 29 marine prosjekter under miljøteknologiprogrammet. Det gjøres en hel del allerede, så vi har et fantastisk utgangspunkt i Norge for å kunne videreutvikle og bygge en stor bioøkonomi basert på de naturressursene vi har tilgjengelig.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-03-26:
Jeg vil takke for en engasjert debatt. De som har vært til stede, har med all tydelighet understreket hvor viktig den omstillingen vi skal igjennom i norsk økonomi, er, og hvor store de mulighetene som ligger innenfor utvikling av en ny bioøkonomi, er. Interpellanten stilte spørsmålet om hva som er status for bioøkonomien i Norge. Det tror jeg vi har fått godt illustrert i denne debatten. Vi er godt i gang. Det skal utarbeides en slik strategi i løpet av året, og vi ser for oss at den skal trekke opp rammen for hvordan vi skal satse, og synliggjøre hvilke muligheter vi har i Norge. Så har jeg lyst til å henlede oppmerksomheten på den langtidsplanen for forskning som ble lagt fram av regjeringen samtidig med statsbudsjettet i fjor. Mange av de tunge, tematiske satsingene – eller hovedsatsingsområdene – i den planen er nettopp områder som vil bygge opp under også en bioøkonomisatsing. Den planen tar også til orde for at vi trenger et løft når det gjelder forskningsinfrastruktur, så også på dette området er det mulig å se gode koblinger mellom en bioøkonomistrategi og de føringene som er lagt i den langtidsplanen. Så har jeg på det marine området tatt initiativ til at vi skal utvikle en masterplan for marin forskning for å se på hvordan vi bør prioritere enda mer målrettet, for å få til innovasjon og mer kommersialisering og få ny industri ut av de fantastiske ressursene som vi rår over innenfor den blå sektor. Stortinget har altså bedt regjeringen om å legge fram en strategi i løpet av 2015. Det tidspunktet mener vi er godt, tida er moden for å gjøre det, og vi har satt i gang arbeidet og skal legge fram den strategien, og den skal utarbeides i nært samarbeid med – som jeg sa i sted – næringsliv, forskningsmiljøer, organisasjoner og andre aktører som er interessert i og som jobber på dette området, og som har gode bidrag å gi. Så har vi også fått illustrert i debatten at det er viktig med det internasjonale samarbeidet. Det er et samarbeid på nordisk plan, det er et samarbeid når det gjelder forskningsprogrammene i EU, men det er også mulig å skue lenger. Jeg besøkte nylig Universitetet i Nordland. De fortalte om et veldig spennende forskningssamarbeid som de var inne i, med seks ledende universiteter i USA – faktisk som eneste universitet utenfor USA – hvor man ser på hvordan man kan bruke mikroalger til å lage bioenergi. Reststoffene man sitter igjen med der, ser man på med tanke på om det kan være ingrediens i fiskefôr. Så her er det store muligheter, og for en næring som skal utvikle seg til å bli mye større i Norge, er det å finne alternative fôrstoffer til oppdrettsnæringen i Norge en av de store oppgavene vi absolutt bør gå løs på.
Tone Heimdal Brataas (Fremskrittspartiet), 2015-03-26:
Norge har store naturressurser knyttet til bl.a. landbruk, skog, fiskeri og havbruk. Fremskrittspartiet mener at vi fremover i større grad må legge til rette for økt utnyttelse av disse ressursene, med sikte på å utvikle lønnsomme næringer og biobaserte petroleumserstatninger. Biomasse kan gi mat og energi og erstatte, eller være et supplement til, mange av de produktene vi i dag lager av olje. En viktig utfordring fremover blir å styrke utviklingen i andre deler av økonomien. Vi erkjenner at vi står overfor en omstilling. Men det betyr ikke at oljenæringen ikke vil være viktig i lang tid fremover. Fremskrittspartiet vil ikke på noen måte snakke ned oljenæringen, tvert imot. Den vil fortsatt være en svært viktig næring for Norge i mange år. Her skal vi være tydelige og forutsigbare, også når det gjelder norsk petroleumspolitikk. Med stadig sterkere internasjonal konkurranse om rammebetingelser samt mer mobil kapital er det viktig å føre en næringspolitikk som gjør det lønnsomt og attraktivt for bedrifter å drive sin virksomhet i og fra Norge. Det er viktig å fokusere på investering i forskning og utvikling. Regjeringen vil styrke tiltak som stimulerer til økt innovasjonsrettet forskning og utviklingsinnsats i og for næringslivet. Vi er med på å prioritere landsdekkende virkemidler og videreutvikle virkemidler med høyest innovasjonseffekt. Fremskrittspartiet ønsker også et mer vekstfremmende og enklere skattesystem. Skatte- og avgiftslettelser gjør det mer lønnsomt å jobbe, spare og investere. En slik skattepolitikk vil ha gode virkninger på verdiskaping og inntekt over tid. En enklere samhandling mellom næringsliv og det offentlige vil frigi verdifull tid både i bedrifter og i forvaltningen. Fremskrittspartiets og regjeringens fokus på å redusere formuesskatten er svært viktig for å sikre innovasjonskraft og utvikling av fremtidig verdiskaping. Skogbruk er bioøkonomi. Den norske skogen og trenæringen kan bidra vesentlig til økt verdiskaping og sysselsetting i Norge og samtidig bidra til å løse den globale klimautfordringen. Det er en strategisk viktig næring for Norge, som kan videreutvikles gjennom langsiktig samspill mellom næringens aktører, forskningsinstitusjoner, myndigheter og andre næringer. Norsk skog kan ikke stå og råtne på rot, derfor er satsingen på utbygging av skogsveinettet viktig. Vi må få tilgang på ressursene våre. Økt investering i jernbane og kai og å fjerne flaskehalsene på offentlige veier er også viktig. Den 1. juli opprettes Norsk institutt for bioøkonomi. Norsk landbruks- og matsektor behøver effektive kompetanse- og forskningsmiljøer for å utvikle konkurransedyktige produkter og tjenester og å ivareta andre samfunnsbehov.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-05:
På vegne av representantene Karin Andersen, Kirsti Bergstø og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om profitt i offentlig finansierte velferdstjenester.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-05:
Det setter representanten pris på at presidenten minner undertegnede på, så jeg tar opp SVs forslag.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-05:
Ser statsråden noen hindringer for at vedtaket om uttrekk fra kull skal kunne være operasjonalisert innen nyttår?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-05:
La meg slutte meg til de representantene som allerede har sagt at dette er et gledelig vedtak og et klokt vedtak. Om alle dager med stortingsbehandling av finanskomiteens saker hadde vært så gode som i dag, hadde jeg vært et veldig lykkelig menneske. I løpet av en dag gjør vi både veldig viktige framskritt i forvaltningen av Statens pensjonsfond utland, og vi sørger for mer åpenhet rundt eierskap i Norge. Det er svært viktig for å forhindre korrupsjon og skatteflukt, men det er også et spørsmål om maktfordeling, og det er fordi økonomisk eierskap er en viktig form for makt i det norske samfunnet, og at så stor grad av innsyn som mulig i disse maktforholdene er en viktig forutsetning for at demokratiet vårt skal fungere så godt som mulig. Jeg skal fatte meg i korthet og bare legge til at de innleggene som er holdt av regjeringspartienes representanter i denne debatten så langt, har vært svært gode og i seg selv vært veldig gode argumenter for å støtte forslagene knyttet til skatteparadis, finansiell åpenhet og land-for-land-rapportering både i sak nr. 1 på dagens sakskart, nemlig forvaltning av Statens pensjonsfond utland, og framtidige forslag fra bl.a. SV og Arbeiderpartiet knyttet til land-for-land-rapportering i revidert nasjonalbudsjett. Så jeg håper jo at også de borgerlige partiene, og spesielt regjeringspartiene, følger opp den gode argumentasjonen de legger til grunn i denne saken, og legger de samme prinsippene til grunn for sin votering i saker om land-for-land-rapportering og bekjempelse av skatteparadis.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-05:
På vegner av representantane Audun Lysbakken, Kirsti Bergstø, Karin Andersen og meg sjølv vil eg fremje representantforslag om å stoppe stoppeklokkene og auke bemanninga i eldreomsorga.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-06-05:
Det er flere som har kalt dette en historisk dag på grunn av produktuttrekket av kull og den brede enigheten som er i Stortinget. Fra talerstolen har ulike partier naturlig nok vektlagt ulike aspekter av vedtaket. Fremskrittspartiets representant var kanskje den som var mest avstemt. Som representanten Flåtten sa, er Stortinget tydelig på å gi et veikart, men også en tidstabell til regjeringa. Så jeg vil gjerne be statsråden utdype hvordan hun vil operasjonalisere dagens vedtak om uttrekk av kull, og hva hun selv synes om dette.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-06-05:
Jeg vil bare knytte noen korte kommentarer til endringene i sentralbankloven, jf. også den siste debatten. Den helhetlige gjennomgangen som nå er varslet, er det veldig positivt at vi får. Det legges opp til et grundig arbeid, og vi ser fram til å se på resultatet av det. Jeg synes også det er interessante tanker representanten for SV trekker opp rundt dette med representantskapet, men jeg er helt enig med finansministeren som sier at det overordnete målet må stå fast. Men vi skal være med på den fordomsfrie debatten som SV, og også Venstre, etterspør. Vi gjør allerede i dag noen konkrete endringer. Arbeiderpartiet stiller seg bak de fleste av de endringene, men sammen med SV og Senterpartiet stemmer vi mot endringene i § 5 og § 8a. Det er endringer som gjelder myndigheten til å opprette datterselskaper – om dette skal tillegges hovedstyret eller forbli i representantskapet. Det ble av representanten fra Kristelig Folkeparti pekt på at noen mener at det vil svekke representantskapet. Denne «noen» er jo representantskapet selv. Representantskapet sier tydelig i sin høringsuttalelse at det nylig har blitt gjort endringer, at det rammeverket som nå er på plass, fungerer godt, og advarer sterkt mot å gjøre endringene nå. Derfor vil ikke vi bli med på at Stortinget skal svekke sitt eget kontrollorgan. Vi henviser heller til den helhetlige gjennomgangen som det nå legges opp til, og at man heller burde ta denne beslutningen inn i det arbeidet. Den løsningen mener vi ville vært bedre, men vi bare merker oss at flertallet ønsker noe annet.
Tom E. B. Holthe (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Det oljefondet vi har i dag, har vært en kjempesuksess, og fondet representerer nå hele 1,3 mill. kr per innbygger i Norge. Nøkkelen til suksessen har vært og er at man har overlatt investeringsbeslutningen til fagfolk i Norges Bank. Fondet har vært en langsiktig investor med et klart finansfaglig mål om høyest mulig avkastning til en moderat risiko. For Fremskrittspartiet er det viktig at man i størst mulig grad holder fast ved oljefondets finansfaglige mål og overlater investeringsbeslutningene til vår ekspertise i Norges Bank og Norges Bank Investment Management, NBIM. Vi bør ikke komme i en situasjon der våre fagfolk i Norges Bank får stadig færre bransjer å investere i. Fremskrittspartiet måtte konstatere at et bredt flertall på Stortinget ønsker seg et produktbasert uttrekk av kullselskaper. Konsekvensene kunne ha vært svært negative, og vi valgte derfor å forhandle oss fram til en mest mulig forsvarlig løsning. Flertallet ber nå Norges Bank og Etikkrådet om vurderinger av hvordan et slikt kriterium mest hensiktsmessig kan avgrenses. Det er bare selskaper med 30 pst. eller mer av sin virksomhet innen kull som vil kunne utestenges, og grensen på 30 pst. er ikke absolutt. Så lenge selskaper har en ambisjon om å selge seg ut av kullvirksomheten eller går over til mer fornybar energi, er det ikke sagt at man må selge seg ut dersom selskapene på sikt reduserer til under 30 pst. Folk flest skjønner at verden ikke slutter å bruke kull dersom oljefondet trekker seg ut av kullselskapene over hele verden. Den norske stat vil f.eks. fortsette å hente ut store mengder kull på Svalbard. Man bør kunne stille seg spørsmålet om oljefondets rolle er å være globalt moralpoliti, eller om det er bedre at oljefondet fortsetter å forvalte på en ansvarlig og langsiktig måte, basert på objektive kriterier. Store statlige investeringer på tvers av landegrensene blir møtt med skepsis i utlandet. Det norske oljefondet kan bli stengt ute fra viktige markeder hvis fondet blir oppfattet som en politisk aktør. Jeg har merket meg at Sosialistisk Venstreparti og Venstre fremmer et forslag om at oljefondet eksplisitt skal pålegges å følge ILO-konvensjon nr. 169. La meg minne om at dette er en konvensjon som bare 22 av 190 land i verden har sluttet seg til. Sverige har ikke ratifisert konvensjonen, og det har heller ikke Finland, USA, Kina, Tyskland, Storbritannia og Frankrike. To land står imidlertid sammen med Norge om denne konvensjonen: Venezuela og Bolivia. Jeg vil minne om at Fremskrittspartiet flere ganger har fremmet forslag her i Stortinget om at Norge bør trekke seg ut av denne konvensjonen. Norge skal selvfølgelig følge de konvensjonene vi har knyttet oss til, men å pålegge oljefondet eksplisitt å følge opp kontroversielle enkeltkonvensjoner er i mine og Fremskrittspartiets øyne svært uheldig. La meg få lov til å avslutte med å takke saksordføreren for godt samarbeid og for måten han la opp sitt arbeid på og inkluderte alle partier med god informasjon under hele forhandlingsprosessen.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-05:
Det har vært en del det jeg vil kalle pessimistiske røster – riktignok er de i mindretall – som har uttalt at oljefondet vil bli sett på som en mindre attraktiv investor dersom man foretar dette produktbaserte uttrekket av kull, og også at man har forventninger om et dokument knyttet til menneskerettigheter. Tilhører finansministeren pessimistene eller optimistene sett fra oljefondets synspunkt i dette spørsmålet?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-05:
Tiden blir litt kort med 5 minutter til et hovedinnlegg, så det er et par momenter jeg gjerne vil ta opp ytterligere. Det var noen som kom inn på situasjonen i denne sal i fjor, der det uttrykket ble brukt at nå hadde Stortinget mistet et år. Jeg skjønner godt at det ikke blir gjentatt i år. For faktum er at den prosessen som har gått siden i fjor, nok har medført at det vedtaket vi fatter i dag, betyr langt mer enn om vi skulle gått for det vedtaket som det kanskje kunne vært grunnlag for for et år siden. Det ville hatt en mye mindre effekt enn det vedtaket som vi skal fatte i dag. Det er et spørsmål om fondet skal være klimapolitisk aktør, eller om det bare skal være finansiell aktør. Vi er alle enige om at fondet er en finansiell aktør. Men som Norges Bank selv skrev i sitt høringssvar, har fondet også ønske om «å være en ledende investor internasjonalt i arbeidet med ansvarlig forvaltning, herunder håndtering av klimaspørsmål». Så sier Norges Bank riktignok senere i høringssvaret: «Bruk av fondet som et klimapolitisk verktøy utover hva som er forenlig med fondets rolle som finansiell investor, vil være svært uheldig for forvaltningen av fondet.» Jeg tror nok det går noen gråsoner mellom disse uttalelsene og det Stortinget vedtar i dag. Det er Stortingets privilegium å fastsette rammene, og det privilegiet bruker vi. Så til dette med skatteparadiser. Det er vi også veldig opptatt av, men jeg tror at der må vi først ha en runde på hvordan kriteriene skal legges. Vi sier også at vi ikke er et utenrikspolitisk instrument i utøvelsen av fondet, og det å nevne f.eks. en delstat i USA og et land, og så komme med et forslag, er ikke måten jeg mener vi kan gjøre dette på. Vi har et omfattende arbeid også via OECD knyttet til skatteparadiser, og jeg ser gjerne at dette løftes, men da må vi først ha noen generelle kriterier og ikke peke ut et og annet land eller en delstat her og nå. Til slutt må jeg få lov til å si et par ord om Statens pensjonsfond Norge, som hadde et meget godt år i fjor, og ikke minst det vi nå skal se på, om vi skal åpne for at deler av Statens pensjonsfond Norge skal kunne investere i eiendom og infrastruktur. Det kommer vi tilbake til, men det er en meget viktig utvikling av denne delen av fondet.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-05:
Dette er den siste saken som vi skal fatte vedtak i i dag, og det er, synes jeg, positivt å kunne registrere at de fleste vedtak vi fatter i dag, i viktige saker, er det enstemmighet om i komiteen. Det behøvde ikke å ha vært slik, men ikke minst fordi saksordførerne for de respektive sakene har jobbet iherdig for å samle komiteen, har resultatet blitt slik. Jeg benytter også anledningen til å takke saksordfører Sigurd Hille for hans jobb med å få til det i denne saken. Åpenhet rundt eierskap er på den norske agendaen, men det er også på den internasjonale agendaen. Det blir stadig færre som kan gi et godt svar på hva som skal være grunnlaget for at man skal hemmeligholde eierskap. Hvilke beveggrunner kan føres i marken for det? Man kan alltid finne tekniske argumenter for hvorfor det er slik. Det har vært nevnt forvalterkonti, og det er ikke noe forbud mot det i det vedtaket vi her fatter. Det ville vært veldig vanskelig ut fra det internasjonale regelverket og hvordan det fungerer. Men jeg oppfatter at det er en helt annen argumentasjon for åpenhet som nå er i fokus, enn det har vært på lang tid. Derfor må jeg tilstå at den bestillingen fra finanskomiteen i fjor, og den oppfølgingen den fikk i Brønnøysundregistrene, forundret meg. Det var en løsning som etter min mening ikke fremmet åpenhet, og i hvert fall ikke gjorde det enkelt å søke på f.eks. krysseierskap, slik mange er opptatt av å finne ut av, når de skal se på reelle eierskap og ulike forbindelseslinjer. Desto større glede er det da over dette enstemmige vedtaket vi får i dag. Jeg trenger ikke gjenta alle de gode argumentene for hvorfor åpenhet er både riktig og nødvendig, men jeg er ganske sikker på at fremover vil åpenhet i denne typen forhold bli et konkurransefortrinn og ikke det motsatte, som enkelte til nå har hevdet. Derfor synes jeg de høringene vi har hatt, har vært veldig illustrerende, når mange instanser, som er helt ulike aktører – det kan være fra næringslivet og fra annet hold – heller ikke kommer opp med noen gode argumenter for hvorfor dette kan bli et problem for utenlandske investeringer i Norge, i hvert fall sett i et visst makrobilde. Jeg har også behov for å si et par ord om personvern. Det har vært brukt i flere runder som argument mot åpenhet. Når flere av det jeg vil kalle fremtredende jurister på dette området, mer eller mindre er entydige med hensyn til at personvernhensyn i denne sammenheng rett og slett blir noe søkt å ta opp som argument mot åpenhet, mener jeg at vi har fått det ganske godt belyst at åpenhet rundt eierskap veier langt tyngre enn det som fra noen er hevdet er behovet for å verne særskilte personlige opplysninger. Dette dreier seg om eierskap, og hva man eier. Og bare aksjeselskapsformen, som de fleste velger i denne sammenheng, tilsier at det er offentlighet rundt eierskapet. Vi ser fram til oppfølgingen av dette. Hvilket register som skal brukes, får vi komme tilbake til. Men jeg registrerer at vi har et meget oppegående privat register også, som jobber med disse sakene, og det kan kanskje være en gulrot for denne regjeringen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-05:
Jeg tar opp forslagene nr. 4 og 5 i innstillingen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-05:
I fjor var temperaturen i denne salen veldig mye høyere da vi diskuterte tilsvarende sak, og vi hadde også runder i ulike medieflater med representanter fra ulike partier, men ikke minst fra Fremskrittspartiet og fra Høyre, som kalte forslaget om å trekke kull ut av oljefondet for dobbeltmoralsk og uansvarlig. Det var utrolig mange sterke ord om hvor uansvarlige vi som ønsket det i fjor, var. Mener Siv Jensen at de utsagnene som kom i fjor om at dette var dobbeltmoralsk og uansvarlig, var ukloke? Eller mener nå Fremskrittspartiet og Høyre at det er klokt å ta sterkere klimahensyn?
Terje Breivik (Venstre), 2015-06-05:
I innlegget mitt etterlyste eg svar frå ministeren på kvifor regjeringa ikkje vil svara på Stortingets vedtak om drøfting av ein heilskapleg næringspolitikk for finansnæringa. Stoda i næringa vert godt skildra i meldinga, og les ein mellom linjene, kan det verke som om regjeringa er imot ein eigen næringspolitikk for finansnæringa. Fair enough – men eg hadde likevel forventa at regjeringa tok ei så klar bestilling frå Stortinget på alvor, og i det minste tok det opp på bakgrunn av ei brei drøfting i meldinga. Så spørsmålet er kort og godt: Vil finansministeren følgja opp ei sånn forventning ved neste korsveg?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-06-05:
Som kjent jobbes det på høygir internasjonalt for å få på plass en internasjonal klimaavtale i Paris i desember i år. Kan statsråden si noe om hvorvidt hun har mottatt noen reaksjoner internasjonalt etter at beslutningen om å trekke pensjonsfondet ut av kull ble annonsert, og om hun tror det vil ha noen betydning for andre fond og aktører internasjonalt at Norge nå har fattet denne beslutningen?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-06-05:
Jeg vil gjerne knytte noen kommentarer til noen av de andre forslagene som er fremmet i denne saken, ved siden av uttrekk fra kull. Det jeg vil gjøre, er å rose Venstre, Senterpartiet og SV for den oppmerksomheten de har hatt mot fondets bruk av skatteplanlegging, og vi vil stemme for disse forslagene. Miljøpartiet De Grønne mener det er ganske uforståelig at de øvrige partiene vil stå utenfor dette, og dermed risikerer altså de partiene å legitimere at pensjonsfondet bruker skatteparadiser for å unndra seg beskatning. Så vil jeg si at Miljøpartiet De Grønne med stor forventning ser fram til en utredning om investeringer i infrastruktur. Men med det brede mandatet som regjeringen legger opp til, er vi foreløpig litt bekymret for at vi nok en gang skal havne i en situasjon som den vi havnet i i år med Skancke-utvalget, slik at meldingen neste år ikke går inn på det Stortinget faktisk var opptatt av å diskutere. Jeg opplever at mange partier – inkludert finansministerens eget parti – har tatt til orde for at direkte investeringer i infrastruktur for fornybar energi er en interessant vei framover for fondet. Derfor er det bra at Stortinget nå enstemmig beslutter at pensjonsfondet skal selge seg ut av kull, men Miljøpartiet De Grønne mener at det nå er like viktig med en offensiv strategi for å investere i alternativene vi faktisk ønsker, nemlig fornybar energi. Neste måned skal Norge være tilrettelegger for FNs store toppmøte om finansiering av bærekraftig utvikling. Det trengs mye kapital for å realisere det grønne skiftet. Her har altså Norge store muligheter for å bidra med den kapitalen gjennom å bruke pensjonsfondet mer offensivt. Miljøpartiet De Grønne håper og forventer derfor at spørsmålet om hvordan investeringer i infrastruktur for fornybar energi kan skje, blir gjort til et sentralt tema i denne utredningen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Som jeg sa i mitt innlegg nettopp, har jeg fått med meg de refleksjoner og betraktninger som leder frem til det vedtaket Stortinget gjør i dag, og det vil selvsagt regjeringen følge opp. Etter å ha innhentet råd fra de organer vi bør høre, vil vi komme tilbake til detaljene rundt dette i statsbudsjettet for neste år.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Finansministeren forholder seg i første rekke til de vedtak Stortinget gjør, som trekker opp rammeverket for hvordan vi skal forvalte Statens pensjonsfond i tiden fremover. Vi har lang historisk erfaring for at vi løpende utvikler rammeverket for fondet. Det gjøres først basert på grundige utredninger og faglige råd og deretter gjennom en grundig behandling i Stortinget. Det har vi lang historisk erfaring for, og det er også medvirkende til at den forutsigbarheten som ligger til grunn for fondet, videreføres. Jeg tror det er noe av det aller viktigste, at de retningslinjene vi trekker opp for fondet, er forutsigbare og blir kommunisert tydelig gjennom den åpenhet som utøves av fondet i dets virksomhet. Det er det aller viktigste for fondets tillit og evne til å høste god avkastning i et stadig mer usikkert marked.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Stortinget fatter sitt vedtak i dag, men det er et vedtak som skal operasjonaliseres gjennom at vi innhenter synspunkter, råd og vurderinger fra de fagorganene som tross alt skal iverksette dette. Jeg tror det er ganske viktig også for Stortinget at vi gjør det på den måten. Jeg har merket meg hva komitéinnstillingen sier om dette, og vil følge det opp, slik at vi kan komme godt og bredt tilbake til alle detaljene i spørsmålet fra Serigstad Valen i forbindelse med budsjettet til høsten.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Generelt er det slik at fondet nyter stor respekt internasjonalt, både som følge av sin åpenhet og som følge av at det er bygget opp et godt rammeverk for forvaltningen, som jeg tror mange ser hen til og forsøker å lære av. Jeg har i hvert fall gjort meg den betydelige erfaring at mange spørsmål om forvaltningen av Statens pensjonsfond som kommer til oss, handler om å lære av de gode erfaringene vi har gjort. Jeg var nettopp i OECD – jeg kom tilbake i går. Der går selvfølgelig også diskusjonen om COP21 og klimaforhandlingene. Men jeg tror vi må klare å skille mellom kriteriene for forvaltningen av fondet – som tross alt handler om våre felles sparepenger, våre felles pensjonspenger, som vi skal oppnå best mulig avkastning på – og de tiltak og virkemidler som regjeringer og myndigheter iverksetter gjennom både bilaterale og multilaterale avtaler, for å oppnå andre mål i politikken.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Jeg mener at det Stortinget gjorde i fjor, var klokt, nemlig å sette ned et ekspertutvalg for å utrede alle ulike sider ved disse spørsmålene. Det har vi historisk gjort når det er et gryende ønske om å gjøre endringer i forvaltningen av fondet. Det handler om måten vi rammer eventuelle nye tiltak og virkemidler inn på. De skal være godt utredet, de skal være gjennomtenkte, og de skal kunne gjennomføres på en god og skikkelig måte innenfor de overordnede rammene som er trukket opp for forvaltningen av fondet. Jeg merket meg hva representanten Slagsvold Vedum sa i sitt innlegg, hvor jeg synes det ble sagt veldig mye klokt om behovet for langsiktig forvaltning, fordi dette er våre felles sparepenger. Da må vi sørge for at avkastningen blir god over tid, slik at vi kan nyte godt av det i både nåværende og kommende generasjoner. Det er jo hele poenget med fondet. Så er det sånn at vi, basert på ekspertutredningen, anbefalte Stortinget et atferdsbasert uttrekkskriterium som vi mener favner bredere. Og så merker jeg meg at Stortinget nå går et skritt lenger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Jeg mener at vi følger opp dette løpende og hele tiden. Denne meldingen gir et godt utgangspunkt for å drøfte finansnæringen og målsettingene for næringen. En helhetlig politikk skal ivareta finansiell stabilitet, skal verne skattebetalerne, skal fremme sluttbrukernes interesser og samtidig legge til rette for effektiv og lønnsom drift i institusjonene. Da synes jeg at det er verdt å understreke det omfanget av reguleringer som finansnæringen har vært gjenstand for gjennom lengre tid, som har vært viktig å få på plass fordi det styrker soliditeten til næringen og sånn sett også styrker grunnlaget for finansiell stabilitet i hele den norske økonomien. Det har vært vesentlig. Det har det vært nedlagt mye arbeid og ressurser på både fra myndighetenes side og fra næringens side, og da har vi et godt utgangspunkt for å jobbe videre med nye og flere tiltak knyttet til næringen fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
La meg først si at jeg hørte hva representanten Wickholm sa i sitt innlegg. Jeg håper at han og Arbeiderpartiet vil være mer opptatt av hvordan eventuelle tiltak for denne sektoren slår ut i den situasjonen vi nå står i, fremfor å delta i et politisk spill om virkemidler og hva som har vært forslag i en tid da boligmarkedet hadde en helt annen utvikling enn det har i dag. Jeg er enig med Wickholm i at det er utfordringer i boligmarkedet som vi må ta på alvor, og det er jo derfor regjeringen har varslet at vi vil legge frem en boligstrategi nå før sommeren. Det er flere departementer som jobber med dette. Både Justisdepartementet, Finansdepartementet, Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet er involvert. Det handler om å se på tiltak på tilbudssiden for å få bygget boliger raskere og billigere enn i dag, og det handler om å se på hvilke reguleringer vi bør følge opp for å sikre fremtidig stabilitet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Det er helt riktig at det er mange krevende hensyn som skal balanseres når vi tar stilling til hvordan vi skal utforme dette fremover. Det er flere partier som er opptatt av større grad av fleksibilitet i egenkapitalkravene. Det handler bl.a. om at boligmarkedet skal være tilgjengelig for alle som har muskler til å betjene gjeld. Det betyr at vi ikke må finne på å iverksette tiltak og virkemidler som effektivt stenger boligmarkedet for unge i etableringsfasen som har muskler til å betjene gjeld. Den fleksibiliteten mener jeg vi må hensynta selv om vi samtidig må finne gode egnede reguleringer i en mer utfordrende situasjon. Derfor sendte jeg forslagene til Finanstilsynet på høring. De har fått bred omtale, men det er langt fra slik at det er en unison oppslutning om det, men det er kommet mange andre innspill også i den runden som jeg mener det er verdt å se nærmere på.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Offentlighet rundt eierskap er viktig. Tilgjengelig informasjon om selskapseiere er et sentralt verktøy i innsatsen mot skattekriminalitet, korrupsjon og hvitvasking. Åpenhet rundt eierskap fremmer også en mer effektiv økonomi, ved å legge til rette for restruktureringer og reallokering av ressurser i økonomien. Samtidig er det viktig at det norske kapitalmarkedet også er attraktivt for utenlandske investorer. Norske særkrav kan ha uheldige konsekvenser for utlendingers investeringslyst i Norge. Videre er det nødvendig med internasjonalt arbeid for å oppnå reell og effektiv åpenhet. Jeg ønsker derfor velkommen internasjonale initiativ som kan bidra til å styrke åpenhet utover Norges grenser. Senest i høringsinnspillet til EUs Grønnbok om en kapitalmarkedsunion ble det fra norsk side fremhevet viktigheten av å arbeide for slik internasjonal åpenhet rundt eierskap. Regjeringen har også igangsatt arbeid for å sikre økt åpenhet i norske selskaper. Dette er i tråd med det Stortinget allerede har vedtatt, anmodningsvedtak nr. 496 for 2013–2014. Videre har Hvitvaskingslovutvalget, som ble nedsatt 6. februar i år, fått i mandat å foreslå endringer i hvitvaskingsregelverket for å følge opp FATFs anbefalinger og kommende EØS-regler som svarer til revidert hvitvaskingsdirektiv. Dette omfatter bl.a. å utrede hvordan kravet til at selskapene skal sitte med informasjon om sine endelige, reelle eiere, bør gjennomføres i norsk rett. Komiteen har i sin innstilling gitt uttrykk for at den ønsker at regjeringen i sitt arbeid med å utvikle en registerløsning avventer utredningen fra bl.a. Tax Justice Network om alternative måter å etablere en norsk eierregistrering på. Etter det jeg er kjent med, vil Tax Justice Network komme med sitt forslag en gang til høsten. Vi vil selvfølgelig kunne vurdere forslaget fra Tax Justice Network, selv om det nok kan innebære at en registerløsning vil komme på plass noe senere enn opprinnelig forutsatt. Jeg har videre notert meg at det i innstillingen fra finanskomiteen ligger en forutsetning om at allmennheten til enhver tid skal kunne ha innsyn i et slikt register over endelige, reelle eiere. Jeg mener det er viktig å avvente Hvitvaskingslovutvalgets utredning, og ikke forskuttere en bestemt løsning før utredningen foreligger og har vært på høring. Det gir oss best mulighet til å etablere et register som gir reell transparens på en måte som ikke pålegger selskapene rapporteringsforpliktelser som de vil ha vanskeligheter med å kunne oppfylle.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Jeg tror jeg forsøkte å gi uttrykk for flere synspunkter i mitt innlegg, hvor jeg understreket behovet for å ha gode regler, men også ha regler som sørger for at vi tiltrekker oss investeringer fra utlandet. Samtidig understreket jeg at vi forsøker å gå foran bl.a. gjennom at vi nå påvirker i tidlig fase denne grønnboken som EU jobber med. Det handler om å være tidlig inne og påvirke regelverk som senere kommer til å danne grunnlaget for internasjonal lovgivning. Vi jobber både ute og hjemme for å få på plass bedre og mer velfungerende regler enn i dag, og vi har jobbet for å følge opp det anmodningsvedtaket som ligger fra Stortingets side, som vi er i rute med i og for seg. Men som jeg også sa i mitt innlegg: Med den påpekningen som nå kommer fra komiteen, vil det måtte bety at vi må utsette dette noe i påvente av Tax Justice Network.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Jeg åpner hele tiden for å vurdere endringer i det norske regelverket hvis de er utformet på en måte som ivaretar våre interesser. I denne saken handler det om å få på plass gode regler som sikrer et adekvat innsyn, og det handler om hvordan vi skal ha bedre internasjonal lovgivning som ivaretar dette på en bredere basis enn bare ut fra et norsk perspektiv. Jeg mener vi må jobbe for å ivareta begge deler. For eksempel da jeg var i ministermøte i OECD denne uken, ble det rapportert om at stadig flere land nå slutter seg til avtalen om internasjonal skatteutvekslingsinformasjon. Det er bra, for det betyr at vi er i ferd med å få enda flere nasjoner – det er mange allerede – som slutter seg til dette, og det bidrar også til å sikre innsyn, kunnskap og bredde i internasjonal lovgivning.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Jeg kan forsikre representanten Marthinsen om at finansministeren følger opp de vedtak Stortinget fatter. Så er jeg samtidig opptatt av at vi skal utforme lover og regler som er praktikable, og som ivaretar flere hensyn på en gang. Derfor har det vært viktig at vi har hatt gode prosesser rundt dette som både har avdekket ulike problemstillinger og pekt på andre hensyn som vi faktisk må ta. Jeg tror ikke det er et problem at Stortinget gjennomgående er opptatt av å ivareta personvern. Det mener jeg er et sunt prinsipp som vi bør legge til grunn i alle ting vi gjør. Men vi må samtidig klare å finne de gode løsningene og de gode svarene som også ivaretar det som er det overordnede hensynet i denne saken.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Det er jo det som er grunnen til at det er viktig å ha gode prosesser med forslag som skal utformes. Man får gjennom høringer gode innspill, og man får konstatert at det kan være ulike syn også i fagmiljøer på hvilke hensyn man skal ta, og hvordan man skal innrette de endelige forslagene. Det er også derfor det er viktig for meg å understreke at det er viktig at vi avventer noe av dette til vi har fått en grundig behandling av Hvitvaskingslovutvalgets anbefalinger – at det også blir sendt på høring – for det er gjennom den type prosesser vi tilegner oss tilstrekkelig informasjon til å fatte de riktige beslutningene til slutt.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Jeg er i hvert fall enig i at det er viktig at vi har relevante søkekriterier som gir relevant informasjon til dem som søker. Det er nettopp derfor det har vært viktig å ha en god prosess på dette. Jeg tror ikke det er noen reell politisk uenighet om det overordnede målet. Så er det noen avveininger vi er nødt til å ta for å komme frem til det best mulige resultatet, som gir tilstrekkelige avgrensninger, som også gir tilstrekkelig personvern, og som gir oss muligheten til å hente ut relevant informasjon til det man har ment å bruke den til.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Jeg har vært i ferd med å følge opp det anmodningsvedtaket som ble gjort i Stortinget, men i innstillingen i denne saken uttrykker jo komiteen et ønske om at vi skal avvente Tax Justice Network før vi endelig konkluderer. I og med at de ikke – i hvert fall etter sigende – kommer med sine anbefalinger før denne høsten, kan jo det å få fulgt opp dette i løpet av 2015, slik det var enighet om, bli noe forsinket, basert på det signalet som Stortinget selv gir.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
Jeg mener at jeg gjennom mitt innlegg ga veldig klart og tydelig uttrykk for en reell vilje til å gå videre og «tette noen hull», som representanten Wickholm kaller det, men for å kunne gjøre det trenger vi erfaringsdata å basere oss på. Jeg har merket meg at enkelte mener at regelverket har svakheter som det bør rettes opp i. Men jeg har også lyst til å understreke noe jeg sa i sted, nemlig at vi antakelig har det mest omfattende krav til land-for-land-rapportering i hele verden, og vi har vært først ute med å implementere denne typen regler. De trådte i kraft 1. januar 2014, og de første rapportene legges frem i år. Nettopp derfor er det viktig at vi lar regelverket få virke og kan evaluere de rapporteringskravene som nå ligger der som et godt utgangspunkt for å vurdere hvordan vi eventuelt skal gå videre, og hvilke hull vi i så fall bør tette. Når representanten Wickholm sier at det er om å gjøre å være «litt på», som han kalte det, og ta «tak i problematikken», så mener jeg at vi gjør det, men da må vi vite hva det er vi skal være på, og vi må vite hvilken problematikk vi skal ta tak i, og da er det i grunnen en fordel, vil jeg mene, at vi har erfaringsdata å basere oss på, sånn at vi vet hva vi i så fall skal rydde opp i.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-05:
La også meg få lov til å takke for en god debatt. Det beste ved debatten er at vi er enige om målet, nemlig at vi må lete etter ulike sett med virkemidler for både å bekjempe ulovlig kapitalflukt og oppnå større åpenhetskrav til kapitalstrømmer. Dette handler jo om å se på ulike regelsett og om at vi må jobbe både nasjonalt og internasjonalt for å oppnå dette. Det handler selvsagt ikke bare om hvordan vi utformer land-for-land-rapporteringen, men det handler selvfølgelig også om hvordan vi jobber i internasjonale fora for å få på plass gode regelverk i de ulike landene, som bidrar til at vi kan avdekke ulovligheter og også sikre god skattlegging. Det er jo sånn at i de aller fleste land som nå deltar i diskusjonen om hvordan man skal sikre ny økonomisk vekst i kjølvannet av finanskrisen – som tross alt veldig mange land fortsatt sliter med – så er hovedoverskriften for debatten å få økte investeringer. Det er ikke mulig med mindre man sørger for at skattegrunnlagene i de enkelte land er i orden, og at selskapene på den måten ikke får anledning til å unndra seg beskatning, for det er jo nøkkelen ikke minst til økte offentlige investeringer i de fleste land, som man må se på som et av de viktige verktøyene og virkemidlene for å få den økonomiske veksten opp. Så det er vår samlede evne til å nå disse målene dette handler om, og da handler det om flere virkemidler, flere tiltak, både nasjonalt og internasjonalt. Så ble det også nevnt at en skulle ønsket at justisministeren var til stede. Jeg kan i hvert fall forsikre Stortinget om at Finansdepartementet og Justisdepartementet jobber tett sammen om mange av disse spørsmålene, rett og slett fordi det er ulike spørsmål, noen hvor jeg har ansvaret, og noen hvor Justisdepartementet har ansvaret. Men det er likevel viktig at vi har en felles innsats, både her hjemme og ute, når vi jobber med ulike typer regelverk – det være seg innsatsen i FATF, det være seg arbeidet mot hvitvasking, det være seg arbeidet mot terrorfinansiering. Det er mange krevende spørsmål som står på dagsordenen både hjemme og ute, og som vi må finne gode svar på. Derfor skal vi være stolte av at vi på dette området går foran internasjonalt. Dét skal ikke være en hvilepute, men det skal tvert imot være et godt grunnlag for å se på hvordan vi kan høste av våre egne erfaringer og videreutvikle et godt regelverk til å bli enda bedre i tiden fremover.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-06-05:
Jeg er, som jeg ga uttrykk for i innlegget mitt, veldig glad for den enstemmigheten som nå ligger i komiteen. En av de tingene som komiteen uttrykker enstemmig, er at dette er et område hvor Norge bør gå foran. Det gjør at jeg ble litt bekymret da jeg hørte finansministerens innlegg, hvor hun veldig tydelig advarer mot innføring av norske særregler. Nå har ikke komiteen tatt til orde for å avskaffe ordningen med forvalterkonti, f.eks. Men man kan lese finansministeren dit hen at det i det hele tatt å ta skritt som ikke følges umiddelbart av alle land rundt oss, er uaktuelt for finansministeren. Kan finansministeren avkrefte det?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-06-05:
Takk for svaret. Det er jo lang norsk tradisjon for å jobbe med å påvirke regelverk. Norge har hatt en pådriverrolle over lang tid når det kommer til finansiell åpenhet, og det er jeg veldig glad for at regjeringen følger opp i internasjonale forhandlinger, sånn som finansministeren nå gjør rede for. Men mitt spørsmål går mer konkret på om finansministeren i det hele tatt åpner for å gjøre norske regelverksendringer som innebærer at vi stiller krav til at ultimat eierskap synes, selv om ikke alle andre land umiddelbart følger etter på det.