Tine Sundtoft (Høyre), 2014-05-20:
Vi har en todelt målsetting om at vi skal ha både rovdyr og beitedyr i Norge. Det ligger i sakens natur at dette er krevende. Vi følger opp alle punktene i rovviltforliket. Det skal skje i samsvar med internasjonale forpliktelser og innenfor rammen av naturmangfoldloven. Hovedutfordringen er å finne en balanse der vi tar vare på rovdyrene og samtidig skaper mest mulig forutsigbare og gode rammevilkår for beitedyr. Bare på den måten kan vi oppnå bredest mulig aksept for rovviltpolitikken. Rovviltforliket sier at bestandene av rovvilt skal holdes så nær de fastsatte bestandsmål som mulig. Bestandene av gaupe og bjørn ligger nå under bestandsmålene. Bestanden av ulv er eksakt på bestandsmålet, og bestanden av jerv lå noe over bestandsmålet i 2013, mens den nå, i talende stund, i 2014, ligger noe under. Jerv, bjørn, ulv og kongeørn er fredet i Norge. Jerv, bjørn, ulv og gaupe er klassifisert som truet, dvs. at disse artene har høy risiko for å dø ut i Norge. Likevel må vi av og til ta ut rovvilt, f.eks. for å avverge skade på beitedyr. Kvotejakt og lisensfelling er hovedvirkemidlene når vi regulerer bestanden av bjørn, ulv, jerv og gaupe. Disse fellingsformene sikrer at rovvilt forvaltes mest mulig som annet vilt, med bred deltakelse av lokale jegere. Det gjennomføres kurs og kompetansehevende tiltak for å øke effektiviteten under lisensfelling, men det er tross alt få individer av disse artene i Norge. Når uttak gjennom lisensfellingen ikke er tilfredsstillende, gjennomfører Miljødirektoratet uttak av resterende lisensfellingskvote. Men det finnes ulike begrensinger for å få tatt ut resterende lisensfellingskvoter. Kvotene må være satt på et realistisk nivå, forsøket må være effektivt, og sikkerheten for fellingspersonellet er helt avgjørende – f.eks. er det ikke aktuelt å operere i rasfarlige områder. Vi har og må ha høy beredskap både før og under beitesesongen for å sikre at uttak gjennomføres når det er nødvendig. Dette understreket jeg i brev til alle rovviltmyndighetene den 28. april 2014. Jeg forstår at saueeiere kan fortvile over dyr som blir tatt av rovdyr. Derfor er det viktig å ha effektive tiltak og uttak, slik at vi kan redusere tapene mest mulig. Men jeg mener flere av tiltakene som er foreslått av representantene fra Senterpartiet, ikke er i samsvar med etiske prinsipper for dyrevelferd. Det gjelder bl.a. lisensfelling av bjørn i perioden da bjørnen normalt går i hi. Det gjelder også lisensfelling av jerv i en periode da valpene ikke vil klare seg hvis moren skytes. Det er svært gode grunner til at alt vilt er fredet i yngleperioden. Dyreetikk gjelder for rovdyr som for beitedyr. Rovviltforvaltningen er bygd opp av ulike aktører som skal spille på lag for å få en best mulig forvaltning. Vi skal sammen ivareta helheten i rovviltpolitikken. Min oppfatning er at det er et systematisk og godt samarbeid mellom instansene. Rovviltforvaltningen fatter raske vedtak og gjør de vurderingene som den er forpliktet til å gjøre. Jeg mener at vi nå, samlet sett, har mange av verktøyene som trengs. Samtidig vil jeg åpne for å videreutvikle bruken av virkemidler og effektivisere forvaltningen ytterligere. Men å tillate jakt som kan føre til at vi setter til side viktige dyreetiske prinsipper, er ingen farbar vei.