Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-05-12:
Først har jeg lyst å takke representanten Asheim for å sette en viktig problemstilling på dagsordenen. Vi diskuterer jo ofte saker der det handler om underdekning av kvinner i ulike yrker, og derfor er det veldig viktig at vi også diskuterer problemstillinger der det handler om manko på menn. Som interpellanten har vist til, har det vært en nedgang i antall mannlige lærere de ti siste åra, i tillegg til at det er dobbelt så mange kvinner som menn som søker seg til lærerutdanninga. En forskningsrapport sier at kjønn ikke skal ha noen betydning for gutters prestasjoner, men likevel er det viktig å få flere menn til å velge seg inn i grunnopplæringa. I dag er det – som det er sagt tidligere – flest kvinner ansatt på barnetrinnet og flest menn ansatt på ungdomstrinnet. Hvorfor det er sånn og hva vi kan gjøre med det, tror jeg vi alle ønsker å finne svar på. Om det er enkelt og kanskje oppsiktsvekkende, tror jeg faktisk det er én enkelt grunn til at færre menn enn kvinner velger å bli lærere: En stilling som lærer i grunnskolen i dag har ikke lenger sitt hovedutspring i det som vi i tidligere tider kalte et kall eller idealisme. I dag velger ungdommen yrker etter hva de mener de egner seg til, pluss ut ifra en forventning om hva slags lønn en kan oppnå. Jeg tror dessverre at det er mange gutter som velger vekk læreryrket fordi det ikke betaler seg godt nok og ikke har høy nok status i samfunnet. Lønn forhandles lokalt, men jeg mener bestemt at lærernes status ikke vil heve seg betraktelig dersom vi ikke hever lønna. Det er så enkelt og så vanskelig. Et lærerløft bør derfor ikke bare bestå av en forventning om heving av lærernes kompetanse, men også en forventning om økt lønn, slik at en kan konkurrere med mer forlokkende yrker, som eiendomsmegler og oljearbeider. Men jeg tror også at interpellanten har rett i at det kan hende at det tar litt lenger tid for noen gutter å innse hva slags verdi læreryrket faktisk har. Det kan også hende at dagens økonomiske situasjon gjør at vi får flere mannlige lærere, som kan sikre seg en sikker jobb i framtida. Jeg syns også det er en bekymring – som flere har nevnt – at det er mange mannlige lærere som velger seg vekk fra småskoletrinnet. Det er et paradoks i ei tid der flere og flere menn velger å ta ut sin tilkjente pappaperm. Jeg tror det er mange menn som, etter hvert som de har pappaperm, opplever at de kan bidra på en veldig god måte og legge et verdifullt grunnlag i ungens liv. Det samme gjelder hvis en kan utdanne seg for å undervise i barnehage og på småskolen. Vi vet det er mange menn som er glade i å leke. Mange av disse ser vi faktisk på tv. Men for dem som har et uforløst potensial, er skolen en god arena for å få utløp for sine kreative ideer: lekenhet, men kombinert med det å lære bort, som statsråden også var inne på. Didaktikk: Hvordan lærer man om tall? Hva er en bokstav? Hva er det å lese? Dette er uhyre viktig, og det er ingen motsetning mellom lek og læring – tvert imot. Vi burde hatt mer lek, også oppover i de høyere klassetrinnene. Det er en utfordring for elevene at de kan risikere i mange år å leve i et «enkjønnet samfunn». Unger kan risikere å vokse opp med kun mor og kvinnelige lærere og ingen mannlige forbilder. Det er ikke ønskelig. Alle er enige om at læreren er vesentlig for hvordan den enkelte elev lærer og utvikler seg. Det er veldig skremmende å tenke på hvilket ansvar det er for læreren. Men kvinnelige lærere og mannlige lærere treffer ulike punkter hos de ulike elevene. Både kvinnelige og mannlige lærere beriker også et kollegium på et lærerværelse – akkurat som her i Stortinget. Vi blir bedre av å være forskjellige. Vi tenker ulikt, og vi har ulikt kjønn. Interpellanten spør om hvilke tiltak som kan iverksettes for å få flere menn til å søke seg til og til å bli i skolen. Det er mange gode tiltak som allerede er nevnt: Vi må ha nasjonale kampanjer som viser menn fordelene ved og alle de positive sidene ved å jobbe i skolen. Vi må oppfordre skoleeiere til å være bevisste når de tilsetter sitt lærerpersonale. Skoleeierne må også ha en oversikt over kjønnsbalansen i sin kommune. Det er det ikke alle som har, på tross av at de er opptatt av å få flere menn tilsatt. Skoleeiere må også være bevisste når de skal ansette i stillinger som assistenter i SFO, i PPT osv. Vi må også ha fokus på at menn ikke bare trenger å tenke på de høyere trinnene når de ønsker å utdanne seg til lærere. Vi trenger dem også sårt i de lavere trinnene.