Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-11-21:
La meg først få takke saksordføreren for et godt stykke arbeid. Som saksordføreren sa i sitt innlegg, er det ganske mye i denne meldingen vi er enige om, men kvalitetsmeldingen har en rekke svakheter ved seg. Først og fremst er fraværet av konkrete tiltak en utfordring. En handlekraftig regjering som tar kvalitetsutfordringen i skolen på alvor, ville fremmet en proposisjon med konkrete forslag til tiltak for å bedre kvaliteten i skolen. Meldingen er imidlertid ikke uten lyspunkter. Det første og kanskje mest gledelige lyspunktet er at kunnskapsministeren for alvor har satt Sosialistisk Venstrepartis skolepolitikk til side og vil nå øke fokuset på krav til eleven, krav til læreren, nasjonale prøver og oppfølging av kunnskapsmål i Kunnskapsløftet. Det er bra. Fremskrittspartiet mener det er viktig å handle raskt for å bedre kvaliteten i opplæringen. I meldingen varsler Regjeringen igjen at den vil komme tilbake til Stortinget med forslag til endringer i allmennlærerutdanningen. Det er mer enn to år siden NOKUT sablet ned allmennlærerutdanningen og kvaliteten i den. Mens Regjeringen fortsatt ruger på sine gode ideer, har Fremskrittspartiet sammen med Venstre flere ganger fremmet forslag om å gjøre denne utdanningen femårig, med faglig fordypning som krav. Regjeringspartiene har stemt imot en slik reformering av allmennlærerutdanningen og hevder at det fortsatt kan brukes tid på å finne løsninger. Tid koster, og i dette tilfellet kan det koste mye for dem som er både i lærerutdanning og i opplæring i dag. Når regjeringspartiene i dag på nytt benytter anledningen til å stemme imot forslag om å gi lærere rett og plikt til kompetanseheving, rimer også det svært dårlig med signalene om at en skal øke fokuset på kvaliteten i opplæringen. Dersom en mener at læreren er en av de viktigste ressursene for å sikre kvalitet i skolen, fremstår det som særdeles underlig at Regjeringen ikke kan være med på forslaget fra Fremskrittspartiet og Venstre i dag. Så er det gledelig at Regjeringen varsler at den endelig ser at også staten har et visst ansvar for grunnopplæringen og vil være tydeligere i styringsretningen på utdanningspolitikken fremfor å gjøre det statsråden har blitt kjent for å gjøre, nemlig å skyve ansvaret over til fylkeskommuner og kommuner. Fremskrittspartiet har etterlyst dette lenge, men det gjenstår naturligvis å se hvordan innretningen på disse styringssignalene blir, før flagget kan heises. Fremskrittspartiet har under årets behandling av statsbudsjettet foreslått å øremerke ytterligere 700 mill. kr til grunnopplæringen. Det er veldig lite som tyder på at Regjeringen vil være med på den typen styringssignaler iallfall. Kanskje blir det med Regjeringens rosende omtale av seg selv og egne visjoner også denne gangen. For å sikre kvaliteten i opplæringen er det nødvendig å sikre systemer som gjør at den enkelte elev føler at en blir tatt på alvor. Fremskrittspartiet foreslår derfor å opprette et skoleombud som skal stå ved elevens side i de tilfellene elevenes rettigheter ikke blir tilstrekkelig ivaretatt. En slik ordning, eller en lignende ordning, er gjennomført i en rekke fylkeskommuner med gode resultater. En ordning med et nasjonalt skoleombud vil bidra til å styrke elevene når de peker på forbedringspotensialer ved egne skoler både faglig, på ledelsesnivå og sosialt. Et vedlikeholdsetterslep i grunnopplæringen på over 66 milliarder kr påvirker også kvaliteten i opplæringen. Fravær av helseskadelig innemiljø bør være en selvfølge. Fremskrittspartiet er bekymret for at Regjeringen ikke tar disse utfordringene på alvor, og de er viet lite plass i denne meldingen. I fjor foreslo Fremskrittspartiet at rentekompensasjonsordningen ikke skulle fjernes. Regjeringen lo tilbake og fortalte at de hadde flertall og fjernet den likevel. I år foreslås ordningen riktignok gjeninnført i budsjettet, og det er bra, men det er likevel for dårlig hvis en skal løse oppgavene med å redusere vedlikeholdsetterslepet og sikre elevene et læringsmiljø innenfor lovens rammer. Rentekompensasjonsordningen har den svakheten ved seg at den krever at kommunene faktisk er i stand til å ta opp lån for at de skal få noe igjen for ordningen. Og med dagens usikre situasjon i Kommune-Norge kvier nok en del kommuner seg for å ta opp ytterligere lån. Derfor foreslår Fremskrittspartiet nå i forbindelse med statsbudsjettet å gi 3 milliarder kr til kommunene for å redusere vedlikeholdsetterslepet på bygg. Det er fristende å si at alt henger sammen med alt. I denne saken fremmer vi forslag om at en i det minste skal få en skikkelig oversikt over status for vedlikeholdsetterslepet med tiltaksplaner for å rette opp ulovlighetene, for det er det det er snakk om. Det ser ut til at Fremskrittspartiet av en eller annen merkelig grunn blir stående alene om dette forslaget. Det er underlig. Kvalitet handler om veldig mye mer enn det Regjeringen legger til grunn i denne saken. Den eneste måten å bedre kvaliteten på i norsk skole er å lufte ut i regjeringskvartalene når velgerne har sagt sitt i 2009. Der trengs det ny giv, handlekraft, visjoner, krav og fornyelse – der trengs rett og slett Fremskrittspartiet!