trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tina Bru (Høyre), 2017-10-10:
Jeg vil starte med å takke og gratulere representanten Geir Pollestad, som nå ikke bare har blitt gjenvalgt, men som også har tatt sin plass som den yngste blant de eldste på rogalandsbenken. Det skal bli trivelige fire nye år. Så til Fornybar AS: Jeg gleder meg til å se det som kommer ut av det arbeidet. Jeg deler også utålmodigheten. Jeg ønsker at vi skal komme i gang. Jeg er kjempeglad for det initiativet som kom i forrige periode – pushet på fra Venstre, men som vi også har vært med på for å få etablert Fornybar AS. Jeg tror det kommer til å bli en nyvinning i Norge som kan sikre store muligheter for landet vårt, og jeg gleder meg til å se det på plass i Rogaland og i Stavanger-regionen i aller nærmeste fremtid.
Tina Bru (Høyre), 2017-10-10:
Selskapet er avgjort lokalisert til Stavanger-regionen, så det enkle svaret på det spørsmålet er: Ja, vi kan forvente å se det i løpet av 2018.
Tina Bru (Høyre), 2017-10-10:
Jeg vil starte med å ønske velkommen og gratulere med valget til min nye kollega i energi- og miljøkomiteen. Når det gjelder Øystesevassdraget, er jeg veldig fornøyd med den avgjørelsen som ble tatt der. Jeg mener det er riktig å sikre naturverdiene i det vassdraget. Når det gjelder spørsmålet om å supplere verneplanen, mener jeg at vi ikke har tradisjon for å løfte vernesaker i ett enkelt tilfelle uten å ha en fullstendig vurdering. Jeg tror ikke tiden er inne for det nå. Det er heller ikke jeg som avgjør det, men jeg tror vi må følge de vanlige prosessene i disse spørsmålene og ikke løfte ett enkelt vassdrag ut av en samlet helhetlig vurdering.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Verden opplever allerede konsekvensene av at klimaet forandres. Vi merker også klimaendringene i nord – på Svalbard, på Finnmarksvidda. For Arbeiderpartiet er klima et fundamentalt spørsmål, og på vegne av framtiden må vi ha konkrete og ambisiøse mål. Jeg har noen konkrete bekymringer. I en undersøkelse fra NRK sier én av fem og et overveldende flertall av Fremskrittspartiets egne velgere at de ikke tror klimaendringene er menneskeskapte. Og i dagens regjering sitter klimafornektere, velsignet av Høyre. Et tilfeldig eksempel er statsråd Amundsen, som i hele valgkampen nektet å svare på dette spørsmålet. Spørsmålet er om representanten Bru ser noen problemer eller utfordringer for den Høyre-ledede regjeringen ved at man i 2017 har medlemmer som ikke engang vil svare på om de tror at klimaendringene er menneskeskapte.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg registrerer at representanten Njåstad mener at nynorsk er gammeldags, men fint. Så snakket representanten om Arbeiderpartiet – hva Arbeiderpartiet mener, hva Arbeiderpartiet har gjort – og nevner distriktspolitikk som noe man må snakke om. Jeg tror handling er det man må gjøre noe med, jeg tror det er en ganske klar bestilling fra folket. Den parlamentariske lederen i Høyre sto her i dag og sa at regjeringen har klare visjoner for Norge. Jeg ønsker å høre hva representanten har å melde når det gjelder hvilke klare visjoner Fremskrittspartiet og den delen av regjeringen har for Norge, spesielt med tanke på klimapolitikken.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Da er det interessant å høre hvordan man fra Vestlandet tenker når det gjelder en visjon for næringsutvikling koblet til klimaperspektivet. Vi har veldig mye industri, og veldig mye av klimagassutslippene går jo på industri, samtidig som transport er et viktig element i det. Jeg bare tenker: Mange næringsaktører jobber for teknologisk utvikling og bidrag for å få mindre utslipp. Hvordan ser Fremskrittspartiet på samspillet mellom krav, nye løsninger og nye muligheter for industrien framover?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Vi ønsker å få mer gods over på kjøl, og vi ønsker å satse mer på klimavennlig sjøfart. Men å løfte landstrøm er også et viktig tema. Næringen selv har gjort ganske mye for å tilrettelegge for det, men er det ikke også på høy tid at statsråden gjør sitt for å legge til rette for infrastruktur på det området, og gjerne i tillegg vurdere utkoblet tariff, som er viktig, som allerede er utprøvd, og som kan bidra til at man kan lade når det er strøm ledig i nettet?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
På Vestlandet har det i lengre tid vært tøft å være reder. Med over 100 offshoreskip til kai er det et trist syn. Det er tøft å være verftseier med mangel på nye kontraheringer, og leverandørindustrien har vært hardt rammet på grunn av oljeprisfallet. For mange er det blitt kroken på døra, mens andre har greid å finne nye løsninger innenfor beslektede bransjer og jobbet fram nye løsninger gjennom teknologiutvikling og nye samarbeid med andre aktører. Titusenvis av ansatte har levd med usikre tider og virkelig tatt sin del av ansvaret gjennom permitteringer og lønnsforhandlinger. Regjeringens forståelse for situasjonen har vært svært dårlig og tiltakene lite treffsikre. Klimaproblemene er en av vår tids største utfordringer og et av de områdene vi må løfte på den politiske dagsordenen, med framtidsrettet politikk. Næringsutvikling i et klimaperspektiv vil være et viktig og avgjørende samspill nettopp på dette området. Politiske klimakrav, virkemidler som støtter utviklingen av nye og bedre løsninger, sikre og forutsigbare rammebetingelser og bedre løsninger er vinn–vinn. Men vi kommer til å drive med olje- og gassproduksjon i mange tiår framover. Mest sannsynlig er det markedet som kommer til å styre hvor lenge vi faktisk holder det gående. Vår jobb er å drive forsvarlig og bygge bro for å få flere og «større næringsbein» å stå på framover, slik at vi kan forholde oss til OECDs budskap om at vi i Norge må doble fastlandseksporten innen 2040 for å kunne opprettholde dagens velferdsnivå. Paris-avtalen pålegger Norge et taktskifte i klimapolitikken. Det gjør også det norske folk. Men hva gjør regjeringen? Venstre, ved Ketil Kjenseth, står i dag på talerstolen og sier at snøen er den nye oljen. Da sier jeg: Lykke til, Erna – du har en jobb å gjøre med det samarbeidet. Men vi som opposisjon stoler ikke på at regjeringen har den politiske handlekraften som er nødvendig, og kommer i denne perioden til å fremme mange viktige forslag som vi skal få flertall for – forslag som bidrar til å redusere utslippene i transportsektoren, og som kan bidra til at næringslivet faktisk kan bygge opp den teknologien. Vi må redusere utslippene i industrien, og vi må bygge opp et virkemiddelapparat som kan bidra til næringsutvikling på dette området. Vi har utrolig mye spennende å ta tak i, men vi har et stort ansvar, og jeg sier som Kjersti Kleven, at vi skal utvikle ny teknologi, men vi må også bli bedre på det vi allerede er gode på. For det går an å ta med seg allerede eksisterende teknologi og løse helt nye utfordringer. Det er framtidsrettet, og da må vi ha en tydelig næringspolitikk og en industripolitikk som bygger opp under det.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Kristelig Folkeparti har valgt ikke å ha en samarbeidsavtale med regjeringen, eller å være et samarbeidsparti, men det betyr at kommer regjeringen med politikk som er sentrumsvennlig, som Kristelig Folkeparti er, stemmer vi selvsagt for det. Kommer det gode forslag fra Arbeiderpartiet eller fra andre partier, vil Kristelig Folkeparti selvfølgelig vurdere det opp mot vår egen politikk og stemme for det vi er for. Samtidig må vi ha et overblikk – vi har ansvar for et totalbudsjett, og det vil vi ta ansvar for, men vi vil selvfølgelig se til begge sider.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Vi vet at i framtiden vil folk leve lenger. Vi vil få flere eldre, og de vil bli sykere. Det betyr at vi vil ha et behov for mangfold i omsorgstjenester og sykehjemsplasser. Da er vi opptatt av at det vi har bygd, det vi har bidratt med, også må rehabiliteres og møte en ny tid. Dette må vi også se på etter 2021. På samme måte må vi sikre nok sykehjemsplasser til tiden som kommer, når vi vet at det blir flere eldre enn det vi har i dag. Kristelig Folkeparti er villig til å se på begge sider, for ellers vil vi sitte igjen med et vedlikeholdsetterslep hele tiden, og det er verken kommunene eller staten tjent med.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Først vil jeg takke for gode ord og si at blir det meg som skal lede helse- og omsorgskomiteen, skal vi få en komité som har god plass til nye komitémedlemmer. Så til spørsmålet: Kristelig Folkeparti har fremmet et forslag i dag om akkurat pleiepengeordningen, og det er fordi vi ser og vet at veldig mange unger er syke lenger enn i fem år. Hvis man er syk lenger enn i fem år eller får et residiv – sykdommen kommer igjen – så vet vi at det koster familien mye. Men det koster også samfunnet mye ikke å ivareta disse, og derfor vil Kristelig Folkeparti se på det. For det andre vet vi at hvis man har et sykt barn, er det å ikke ha nok penger i lommeboken nesten det siste man tenker på. Hvis lønnen er redusert til 66 pst. og man nesten ikke får endene til å møtes i en så krevende situasjon, er det meningsløst, synes Kristelig Folkeparti. Den tredje grunnen til at vi fremmer dette, er at noen blant oss vil ha et hjelpebehov etter fylte 18 år, spesielt de som er psykisk utviklingshemmet. For dem vil vi også se på pleiepengeordningen.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Kristelig Folkeparti har ikke gått til valg på å reversere kommunereformen på samme måte som Senterpartiet har gjort. Når vi har sagt at det må være spesielle grunner til å kunne se på det, kan jeg ta et eksempel: I Forsand og Sandnes fikk ikke kommunestyret si sin mening, og det mener vi er noen grunner. Så sier fylkesmannen at saksbehandlingen har vært feil, og da skal vi være med og se på det. Når det gjelder saken som representanten viser til i Akershus, tenker jeg at det har blitt en sak som er vedtatt, og jeg vil se saken før jeg sier at den vil jeg være med og reversere. Det må være spesielle grunner for å kunne gjøre den reverseringen.
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Årets valgresultat ga oss en ny parlamentarisk situasjon. Kristelig Folkeparti har gjort det klart at de ikke ønsker å delta i videre samtaler om regjeringssamarbeid, men at de ønsker å samarbeide med regjeringen fra sak til sak. Kristelig Folkepartis leder, Knut Arild Hareide, har uttalt at han håper han slipper å felle Erna Solbergs regjering. Samtidig har han sagt at han vil rekke ut hånden til alle, uansett farge på partilogo. Representanten Bollestad presiserte nå at hun ønsker å få politisk gjennomslag, og det er jeg glad for å høre. Men jeg lurer på om det betyr at Kristelig Folkeparti i denne sal er villig til å sikre flertall for gode forslag som kommer fra andre enn regjeringspartiene, f.eks. i saker som angår barn som vokser opp i fattigdom her i Oslo og i landet for øvrig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Gjennom den satsingen som regjeringen har hatt over flere år på vedlikehold av jernbanen, er alle forutsetningene til stede for at problemene vil bli stadig mindre og til slutt bli borte. Punktligheten i 2016 var på 91 pst. – over det som var punktlighetsmålet. Dette står i sterk kontrast til den samme situasjonen – eller egentlig en mye verre situasjon – som vi hadde i 2010. Det ble slått alarm og man sa at nå kan vi ikke engang garantere at regulariteten vil være til stede. En fryktet en kollaps i jernbanen, ifølge daværende leder i Jernbaneverket, Elisabeth Enger. Responsen fra daværende regjering var å kutte vedlikeholdssatsingen tre år på rad. Dagens regjering har økt vedlikeholdssatsingen fire år på rad. Forfallet går nå ned og ikke opp. Men utfordringen er bl.a. at på Kongsvingerbanen har man en kjøreledning som er fra 1951. Når dagens regjering har ønsket å bytte den ut, har jeg fått tilsvarende kritikk fra Arbeiderpartiet fordi det betyr at noen tog må stå og det går buss isteden. Nå får jeg kritikk for at det ikke er blitt byttet ut allerede, så av og til må man velge hvilken kritikk man skal fremme.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Det har ikke vært behov for mange oppklaringsmøter, for ansvaret her er veldig tydelig. Derfor var det et møte mellom Bane NOR og NSB. For alle som driver i jernbanen, er dette veldig tydelig, selv om representanten Myrli i mange år har nektet å innse at det er så tydelig. Hvis man også hadde lest de medieoppslag som har vært etter møtet, ville man sett at NSBs sjef, Geir Isaksen, var ute og sa at han regner med at dette kommer til å ordne seg, fordi man ser at det er jobb på gang nettopp for å løse de problemene. Vi kommer til å sørge for at det blir en videre satsing når det gjelder økte bevilgninger til vedlikehold. Vi har snudd den nedadgående trenden som vi arvet i 2013. Det er en oppadgående trend som gjør at en nå for tredje, snart fjerde, år på rad har redusert forfallet på jernbanen istedenfor at det har økt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Jeg har reist veldig mye på landets veier generelt, men spesielt på E6. Jeg begynte mitt år som statsråd med å kjøre E6 fra sør til nord. Jeg avsluttet perioden med å kjøre fra nord til sør. Det jeg merket, var en betydelig endring i aktiviteten på veien, ikke bare trafikken, men anleggstrafikken. Da vi kjørte der i 2014, møtte vi kommunestyrepolitikere, næringsliv, transportbedrifter o.l., som i mange år, ja mange tiår, hadde ønsket at anleggsarbeidet skulle komme i gang. Ikke bare hadde det blitt lovt én gang fra forrige regjering, men mange ganger. Problemet var at pengene kom ikke. En del av disse strekningene lå også inne i NTP 2010–2019 uten at pengene kom. Så det hjelper ikke bare å vise til at det lå i NTP, når man ikke setter i gang. Hvis en nå kjører E6 gjennom Helgeland, ser man at man er i gang med bygging av 16 mil med ny E6, som ikke bare skal ha fartsgrense 80 km/t, men etter den første reisen i 2014 ble oppgradert til fartsgrense 90 km/t, fordi vi så potensialet. Det er færre kryss, det er flere planløsninger som gjør at trafikken vil gli bedre. Det vi hører, er at folk sier at endelig er man i gang, også med Tjernfjellet. Derfor har vi fått veldig god tillit på borgerlig side fra velgerne til å fortsette det arbeidet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Jeg kan love at de vedtak som Stortinget gjør, spesielt innenfor transportsektoren, som er mitt departementsområde, men også generelt i regjeringen, blir fulgt opp. Noen ganger går det veldig kjapt fordi det er relativt enkelt, andre ganger kreves det gjerne mer arbeid fordi det er ganske store systemer som skal på plass. Noen ganger ber Stortinget mer om en utredning enn en gjennomføring, for at Stortinget skal få bedre belyst en beslutning før de fatter et endelig vedtak. Når vi ser på det som er gjort på miljøområdet innenfor f.eks. samferdsel, mener jeg at det ikke er noe grunnlag for å mene at en ikke tar problemstillingen på alvor, ei heller at en ikke gjør noe med det. Når en ser på den satsingen som skjer på jernbane, der en bare i 2017 bevilget 8 mrd. kr mer til å bygge ut infrastruktur og til vedlikehold av det en har, sammenlignet med da regjeringen overtok i 2013, er det en kraftig satsing. I byene er økningen på nesten tregangen. Det at det i 2020 vil være rundt 50 ferjer med batteripakker, som Arbeiderpartiet reiste rundt og ga inntrykk av at de først skulle starte med hvis de vant valget i 2017, viser at det har skjedd veldig mye. Men er vi i mål? Nei, på ingen måte. Derfor er et godt samarbeid i storting og regjering viktig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Det er selvsagt sånn at jo lavere prisen er, jo mer vil folk etterspørre det, alt annet likt. Så er det samtidig viktig å tenke gjennom hvordan en bruker knappe midler – om en skal bygge et bedre tilbud, eller om en skal sette ned prisen på eksisterende tilbud. Og det er litt av den gode diskusjonen som Venstre, Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet har hatt, mellom regjering og storting, for å se på hvordan vi bruker pengene best mulig. Det vi bl.a. har fått til, er å redusere prisen på månedskort med rundt 20 pst. – en helt åpenbar Venstre-kampsak – samtidig som vi bruker mer penger enn noen gang før på å bygge jernbaneinfrastruktur. I tillegg har vi stått sammen om en reform som gjør at jeg også tror vi kan bygge infrastrukturen bedre og billigere over tid. Så her har vi et samarbeid på bred front. Så er det en del av spørsmålet som jeg ser jeg ikke kommer til å rekke å svare på, og det gjelder alternative transportmidler, og i byer og tettsteder vil buss være et godt alternativ for mange. Andre steder vil bilen være det primære, og da må vi sørge for at bilen blir mest mulig utslippsfri.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Det er veldig mye spennende som skjer fordi verden får ny teknologi. Noe av det jeg tror vi er enige om, er f.eks. å se på bruk av hydrogentog, mer elbusser og elbiler o.l. Det vil løse mange problemer. Når det gjelder digitalisering innenfor transportsektoren, f.eks. ved at en annen plattform enn det vi er vant til, brukes av et drosjeselskap som Uber, har det skapt utfordringer fordi de ligger langt framme i å utvikle teknologi som forbrukerne ønsker. De ser også muligheten for å levere tjenesten bedre og billigere enn det tradisjonelle markedet har gjort. Samtidig vet vi, av egen erfaring, etter å ha besøkt myndighetene i f.eks. California, at en del steder der Uber går inn, ser man en reduksjon i lønnsnivå, man ser arbeidsavtaler uten særlig pensjonsrettigheter, og man ser at drosjemarkedet utenfor byene mer eller mindre kollapser fordi folk ikke lenger kan leve av det. Vi må sikre at vi har et godt drosjetilbud over hele landet, at vi tar inn over oss mulighetene som nyskapingen har, samtidig som vi opprettholder et godt arbeidsmarked for dem som driver næringen, og det må vi få til sammen.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg kan love samferdselsministeren at Arbeiderpartiet skal være svært så konstruktive i gjennomføringen av Nasjonal transportplan. Men alt går ikke på skinner, dessverre, bokstavelig talt. I høst har det vært store problemer i togtrafikken på Østlandet. Tusenvis av fortvilte togpassasjerer har vært rammet – passasjerer som har kommet for sent på jobb eller for sent hjem, eller begge deler. Punktligheten for NSBs passasjertog var i august og september den laveste på mange år. Ja, så ille var det at NSB-sjefen måtte be om krisemøte med de andre enhetene innenfor jernbanen, og de er det som kjent blitt svært mange av etter hvert. Jeg har skjønt at det var et møte nå før helga, og spørsmålet mitt til samferdselsministeren er: Kan samferdselsministeren love de reisende at det nå er slutt på problemene i togtrafikken på Østlandet, som vi har opplevd tidligere i høst?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg har ikke kritisert samferdselsministeren, jeg stilte ham et spørsmål. Jeg håper det var et konstruktivt møte, som jeg registrerte skulle være på torsdag forrige uke – etter de store problemene som har vært i jernbanetrafikken. Vi har etter hvert fått veldig mange enheter innenfor jernbanen, noe som antageligvis er noe av grunnen til det vi nå ser, at det nå er behov for mange oppklaringsmøter, fordi det er veldig mange enheter innenfor Jernbane-Norge. Men spørsmålet mitt var rett og slett: Hva medførte møtet? Hva er situasjonen nå? Kan de reisende på Østlandet regne med at de problemene som har vært tidligere i høst, nå er løst?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2017-10-10:
Utbedringen av E6 i Nordland er en oppfølging av den rød-grønne regjeringens prosjekt NTP 2014–2023. Men flaskehalsen E6 Sørelva–Borkamo har regjeringen skjøvet ut i tid. Senterpartiet har prioritert den fram der den skulle ha vært: første del av NTP-perioden. Samordning rv. 77 Tjernfjellet og E6 vil være effektivt. Næringslivet i området har satset 50 mill. kr for å få byggingen av tunellen i gang. Tunellen er straks ferdig, takket være lokal medfinansiering. Problemet er at regjeringen har skjøvet strekningen Sørelva–Borkamo helt ut i ytterste ende av en forlenget NTP-periode. Skjønner statsråden at folk og næringsliv i nord føler seg provosert av denne uforståelige og ukloke utsettelsen av E6 Sørelva–Borkamo?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2017-10-10:
Senterpartiet gjorde et godt valg i høst. I mitt fylke ble Senterpartiet størst i 20 kommuner og nest størst i 13. Høyre liker å framstille det som om de vant valget i Nordland. De gjorde ikke det. Valget var et tydelig signal om hvilken framtid folk i både by og bygd i nord ønsker. Vi vil ha gode tjenester nær folk. Vi ønsker lokal forvaltning og et lokaldemokrati med reell makt. Vi trenger trygge arbeidsplasser og gode muligheter for å skape nye jobber. Vi trenger et forsvar for hele landet. Vi må nå innføre likhet for loven ved å innføre lokal forvaltning av statens grunn, statsallmenningsgrunn, i Nordland og Troms. Mange kommuner har vilje til å innføre fjelloven, og lokale vedtak er fattet. Både fjelloven og for så vidt også Hålogalandsallmenningen vil gi en mye større sikkerhet mot salg av verdifulle områder som er viktige for jakt og fiske for både bygdefolk og allmennheten. En regjering som ønsker å fjerne konsesjonsloven og selge attraktive områder langt utover et begrenset arronderingssalg, kan risikere å selge ut våre felles jakt- og fiskemuligheter til nye, kanskje utenlandske lakselorder. Senterpartiet vil ikke selge Norge. Vi mener det må gis større rom i den lokale forvaltningen. Rammene er for trange i dag, og byråkratiet virker å ha større makt enn demokratiet, eksempelvis i rovviltforvaltningen. Søsteren til den lokale forvaltningen er selvråderetten. Og nå er begge truet. Vi har en regjering som sier at de vil reformere Norge. De kjører på med kommunereform, regionreform, politireform, men det de i virkeligheten gjør, er ikke å reformere, men å formere byråkratiet. Makten flyttes fra oss til embetsmenn. De kaller det å fornye – jeg kaller det å dra oss baklengs tilbake til embetsmannsstaten. Når forandringen skjer med tvang, tar de fra oss selvråderetten og selvstendigheten hos det folket som har skapt Norge. Den neste reformen i dette samfunnet må være en tillitsreform. Tillit skaper trygghet og gode løsninger. Senterpartiet vil i alle fall fortsette å være motmakten til den ukritiske sentraliseringen som regjeringen har varslet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2017-10-10:
Jeg er enig med representanten Limi i at eiendomsskatt er en usosial skatt. Det er en skatt som rammer uavhengig av personlig inntekt. Det kan være ulike grunner til at kommuner innfører eiendomsskatt. Vi har styrket kommuneøkonomien vesentlig i denne fireårsperioden, ja mer enn det de rød-grønne gjorde i løpet av åtte år. Antall kommuner på ROBEK er nesten halvert i løpet av denne regjeringsperioden, så kommuneøkonomien er solid. Hvis jeg skulle peke på én kommune, ville jeg peke på Oslo. Der viste de borgerlige partiene gjennom mange år at man hadde Norges beste skole, at man hadde et godt og utbygd velferdstilbud – samtidig som man ikke hadde eiendomsskatt. Men som sagt: Dette er en del av lokaldemokratiet, og det er de lokale politikerne som avgjør om man skal ha eiendomsskatt eller ikke.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2017-10-10:
Det spørsmålet tror jeg at representanten og andre arbeiderpartirepresentanter også stilte før valget. Mitt svar er det samme i dag som det det var før valget: Høyre har ikke gått til valg på å ha noe forbud mot eiendomsskatt. Dette er en del av lokaldemokratiet. Høyres lokalpolitikere argumenterer ofte imot eiendomsskatt, eller for redusert eiendomsskatt, fordi det er en skatt som rammer usosialt. At Fremskrittspartiet har et annet syn, har jeg respekt for. En representant fra Arbeiderpartiet, som i hvert fall tidvis har regjert også med andre partier, vet at partiene kan ha litt ulike programforslag i denne type saker.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2017-10-10:
Jeg er litt overrasket over at ikke Senterpartiet er mer opptatt av de tjenestene vi skal gi til innbyggerne våre – til de mest sårbare blant oss, som trenger fagfolk, til dem som trenger psykologer, til alle de kommunene som hadde trengt flere fagfolk på plan- og bygningskontoret sitt. Det er det kommunereformen handler om. Det handler om hvordan vi skal sikre gode tjenester til innbyggerne der de bor, også i fremtiden. Det er snart på tide at Senterpartiet ser at alternativet til sterke kommuner er sentralisering og en sterkere stat. Det vil være mindre lokalt selvstyre. Jeg kommer til å fortsette å kjempe for at vi skal bevare de norske velferdskommunene med stort ansvar, med fagfolk som kan hjelpe dem som trenger det aller mest. Og ja, vi har sikret gode økonomiske rammer. Den rapporten det vises til – det vet representanten – er skrevet av personer som er sterke motstandere av kommunereformen, og summen er betydelig lavere. Men ja, vi har brukt økonomiske virkemidler. Det har vært nødvendig. Det har vært riktig. Og det skaper sterkere velferdskommuner.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2017-10-10:
Det er riktig at regjeringen har brukt noe mer oljepenger i denne perioden, og det overrasker meg hvis SV er uenig i at det var riktig å bruke penger i en situasjon der oljeinntektene falt fra 120 dollar fatet til 30–40 dollar fatet og 50 000 mennesker mistet jobben sin. Vi er stolte av den jobben vi har gjort de fire foregående årene. Arbeidsledigheten går ned, flere kommer i jobb, og økonomer både i Norge og internasjonalt har ment at det var riktig. Når det gjelder bostøtten, har denne regjeringen rettet opp feil og svakheter som SV har et ansvar for. Det gjelder prisreguleringsmekanismen, vi har sørget for at folk i bokollektiv får bostøtte, og vi har sørget for at barnefamiliene får mer bostøtte. Vi har styrket og rettet opp bostøtten, og i dag er det nesten halvparten så mange bostedsløse som det var da SV satt i regjering. Antall barn som er bostedsløse, har gått ned med 67 pst. Politikken gir gode resultater.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2017-10-10:
La meg bare først utkvittere at vi har samarbeidet veldig godt med både Kristelig Folkeparti og Venstre i hele forrige fireårsperiode. Vi har levert gode resultater, og jeg er helt overbevist om at vi gjør hverandre bedre – politikken blir bedre. Vi er opptatt av at vi nå må få fart på digitaliseringen i Kommune-Norge. Det er gjort mye i stat, nå må vi få til bedre kobling mellom det som gjøres i staten, og det som skjer i kommunene. Innbyggerne forholder seg ikke til forvaltningsnivåer, de forholder seg til tjenester. Derfor er det så viktig det arbeidet som helseministeren nå gjør når det gjelder å se helsetjenester i sammenheng. Vi har nå innledet et samarbeid med KS, der vi putter statlige penger i en stor pott, der kommunene skal stille opp med penger i potten, og der vi skal hjelpe kommuner som kan være digitale lokomotiver, med å få utviklingsmidler som de andre kommunene betaler tilbake når de benytter seg av de tjenestene. Og ja, det er sterke miljøer også i mange distriktskommuner, og sterke fylker og regioner kan også være lokomotiver. Vi trenger et bedre samarbeid for å få digitalisert også Kommune-Norge.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2017-10-10:
La meg først takke for hyggelige ord. Jeg ser frem til å samarbeide med både representanten Torhild Bransdal og alle de andre som har tatt replikk. Det blir spennende debatter også i årene som kommer. Regionreformen er et veldig godt eksempel på samarbeid mellom Venstre, Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene. Regjeringspartiene mente i utgangspunktet at vi kunne klart oss med to forvaltningsnivåer, men med bakgrunn i Venstre og Kristelig Folkepartis engasjement gjennomfører vi nå regionreformen. Vi har satt ned et ekspertutvalg som skal se på nye oppgaver til regionene, slik at vi kan desentralisere mer makt til folkevalgte nivåer. Jeg er enig i at grensedragningen ikke er optimal. Det er kanskje ikke så rart. Når en har hatt samme grensedragning i over 160 år og samfunnet har endret seg, betyr det at vi også må se på grensene for fremtiden. Men vi må nå ta utgangspunkt i avtalen vi har mellom de fire partiene, gjennomføre den, og så må vi selvsagt ha et åpent sinn og se om vi kan få mer optimale grensedragninger for fremtiden, i dialog med både de nye fylkene og kommunene.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-10-10:
Kommunereformen har med de vedtakene som er fattet hittil, kostet mellom 5 og 6 mrd. kr for perioden 2014–2019, viser en forskningsrapport som nylig ble presentert av Kommunal Rapport. Det er store beløp, som betales gjennom reduserte rammer til resten av Kommune-Norge, og vil nødvendigvis få konsekvenser for tjenestetilbudet til folk i de kommunene. Vi vet at Kommunaldepartementet opererer med lavere tall, men da er ikke det interne arbeidet i kommunene og en rekke tilskuddsordninger regnet med. Høyre sier i sitt program at kommunereformen skal videreføres i stortingsperioden. De vil ta initiativ til ytterligere sammenslåinger og legge opp til at det også kan brukes tvang når det gjelder sammenslåinger videre. Kan statsråden bekrefte at regjeringen også i denne stortingsperioden vil fortsette med å bruke tvang som middel for å få kommunene til å slå seg sammen? Og hvis ja: Hvor store økonomiske ressurser er regjeringen villig til å bruke for å få igjennom sine ambisjoner om å sanere bort enda flere kommuner?
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Lang fartstid i lokalpolitikken har vist meg at ting tar tid – de tre t-ene. Jeg har på forskjellig vis vært med på å behandle både kommune- og regionreformer, og alt har havarert. Jeg har lyst til å berømme statsråden, for at han virkelig har stått i stormen selv om det har blåst nordavind fra alle kanter, – for at han virkelig vil noe. Vi vet at en organisasjon som skal utvikles, må utvikles dynamisk. Kristelig Folkeparti, sammen med Venstre, har vært utrolig opptatt av og en pådriver for å få til disse regionene. Det er også sagt. Hovedmålet med det er å få overført demokratiske oppgaver fra staten og ned til nærmest mulige folkevalgte nivå. Politikere skal få lov til å ta beslutninger som det statlige byråkratiet tar i dag. Så har det vært en diskusjon om grenser, og vi vet at grensedragningen ikke ble optimal. Ser statsråden de grensene som er dratt i regionreformen i dag, som endelige?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg vil først få si at jeg ser fram til godt samarbeid med statsråd Søviknes om viktige temaer. Så vil jeg stille statsråden et spørsmål som er knyttet til temaet sikkerhet og beredskap. Dersom Norge skulle bli utsatt for en strategisk konflikt med en annen avansert stat, er det mer sannsynlig at et angrep vil komme på vår kritiske infrastruktur enn som et tradisjonelt militært overgrep. Da er mitt spørsmål: Føler statsråd Søviknes at energisektoren er tilstrekkelig beskyttet og beredt på en slik situasjon? Vi har sett i vårt nære nabolag at stormakter har øvd på f.eks. å slå strømnettet ut av spill som et tidlig forspill til et militært angrep.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg takker for det svaret og ser fram til ytterligere diskusjon om den tematikken. Mitt andre spørsmål handler om omstillingen fra hovedvekt på olje og gass til gradvis mer vekt på fornybar. Som statsråden helt riktig påpekte, er kanskje noe av vår mest avanserte teknologiske kompetanse nettopp i olje- og gassbransjen. Er vi gode nok på å forberede de miljøene og den teknologien som eksisterer i det miljøet, til også å bli bærende i det grønne skiftet? Og hvis ikke: Hvilke tiltak ønsker statsråden å introdusere?
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-10-10:
Hovedtyngden av arbeidstakere har det bra på arbeidsplassen i dag. Det viser også arbeidslivsundersøkelsen gjennomført av fagforeningene. Men samtidig er det riktig at arbeidslivskriminaliteten er alvorlig, og vi ser også at den brer om seg i enkelte bransjer. Den er også mer organisert og mer systematisk. Det er bakgrunnen for at regjeringen i to omganger har lagt fram en strategi mot arbeidslivskriminalitet sammen med partene i arbeidslivet, nettopp for å bekjempe useriøse aktører i arbeidslivet. Det er i alles interesse – de ansatte som utnyttes, seriøse bedrifter som utkonkurreres, og samfunnet som helhet. Som jeg nevnte i mitt innlegg, har vi før sommeren sendt ut forslag på høring til å regulere innleie. Det er tre forslag. Det ene er å definere fast ansettelse i loven. Da ville man få bukt med mye av det som er fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag. Det foreslås også en ny hjemmel for bemanningsbyråene til å ansette midlertidig, men også kvoter på innleie på arbeidsplassene. Nå har vi akkurat fått…(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-10-10:
Høringsfristen gikk ut 29. september, så nå har vi fått inn alle høringsinnspillene. Jeg har ikke hatt anledning til å lese gjennom dem ennå, men det skal jeg gjøre, og da vil vi selvfølgelig komme til Stortinget med eventuelle endringer. Vi har til hensikt å regulere dette på en bedre måte enn i dag. Det vil ikke være aktuelt å innføre et forbud hvis man med et forbud mener at det ikke skal være mulig på noe som helst nivå å leie inn noen ansatte i bygg- og anleggsbransjen. Det tror jeg ikke det er noen som ønsker eller ser for seg vil være praktisk mulig, men en bedre regulering enn det som er i dag, tror jeg alle er enige om. Det er også bakgrunnen for at regjeringen sendte ut på høring flere forslag, nettopp for å regulere dette bedre. Vi vil, som jeg sa, gå gjennom høringsinnspillene, se hva det er mulig å få til, hva det er enighet om, og så vil vi legge fram for Stortinget forslag til endringer som vil regulere dette på en bedre måte.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-10-10:
Det er ikke riktig som representanten Lundteigen sier, at man gir inntrykk av å stramme inn. Det vil være en innstramming. Noe av bakgrunnen for de endringene som er gjort, er den såkalte Clockwork-dommen, som ble avgitt i Bergen tingrett i vår, hvor man nettopp tok til orde for å stramme inn på hva som er å anse som fast ansettelse. Det er en ganske stor endring vi foreslår i definisjonen på fast ansettelse i det vi har sendt ut på høring. Det tredje forslaget vi sendte ut, var bl.a. å innføre kvotebegrensninger på omfanget av innleie. Den første reaksjonen fra fagforeningene da vi offentliggjorde det, var at dette ville medføre en kjempeinnstramming og en stor forbedring sammenlignet med dagens rett. Nå får vi se om det er det vi ender opp med til slutt, men de forslagene vi har kommet med, vil innebære store begrensninger i de næringene som i dag har stort omfang av utleie. Det er særlig bygg- og anleggsbransjen som av partene framheves som den bransjen hvor det er mest problematisk.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-10-10:
For å ta det siste først: Som jeg sa i mitt svar til forrige replikant, har regjeringen i samarbeid med partene i arbeidslivet lagt fram to strategier mot arbeidslivskriminalitet, med flere konkrete tiltak for å bekjempe useriøse aktører. Det er i vår felles interesse at vi får bukt med det, fordi vi vet at mange ansatte lever under slavelignende forhold. Vi vet at mange seriøse bedrifter sliter med å få kontrakter fordi useriøse bedrifter kommer dem i forkjøpet, og vi vet at det er store skatteunndragelser som kunne kommet fellesskapet til gode. Det er i vår felles interesse å ha en offensiv strategi med konkrete tiltak nettopp for å bekjempe arbeidslivskriminalitet. Vi ser også at innsatsen begynner å gi gode resultater, bl.a. gjennom tverretatlig samarbeid, gjennom syv sentre mot arbeidslivskriminalitet. Så vi er på vei. Fortsatt gjenstår det mye. Når det gjelder økt organisasjonsgrad, er jeg enig, det er viktig at vi har høy organisasjonsgrad i Norge. Fra myndighetenes side er det viktig å legge til rette for at partene involveres i saker som berører dem. Det gjør denne regjeringen i aller høyeste grad.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-10-10:
Jeg leste også artikkelen i Dagsavisen i dag. Der var vel utgangspunktet at det ikke går i hop hvis man ikke gjør noe. Det betyr at man må gjøre noe hvis man skal få det til å gå i hop. Det får regjeringen anledning til å vise på torsdag, når man legger fram budsjettet. Sysselsetting er åpenbart noe av det viktigste vi kan gjøre for å øke skatteinntektene og bidraget inn til fellesskapet, men det er også behov for velferdsreformer. I forrige periode sto vi sammen om noen. Vi sto sammen om en Nav-melding, bl.a., som skulle både arbeidsrette Nav bedre og sørge for tettere oppfølging av dem som går på ytelser. Vi sto sammen om å endre arbeidsavklaringspengeordningen, som ville innebære tettere oppfølging av dem som er i ordningen, et raskere stønadsløp og også aktivitetsplikt for å unngå at unge sosialhjelpsmottakere blir gående lenge på sosialstønad. Vi sto sammen i forrige periode om flere viktige endringer som vil bidra til en mer bærekraftig velferdsstat. Som jeg sa i mitt hovedinnlegg, vil jeg nå legge til rette for at vi får fullført pensjonsreformen i offentlig sektor, noe som også vil være riktig, både for å sikre en mer bærekraftig pensjon og for å sørge for at flere står lenger i jobb.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-10-10:
La meg først gratulere representanten med setet. Jeg ser fram til et samarbeid også framover. De innvendingene som også var noe av bakgrunnen for at de borgerlige partiene var opptatt av å endre hele pleiepengeordningen, var at nåløyet inn var altfor trangt. Den omfattet svært få, det var et skjønnsmessig og komplisert regelverk, folk gikk ut og inn av ordningen, det var veldig uforutsigbart for dem som var inne i den. Det vi gjorde med pleiepengereformen, var nettopp å sørge for at flere kom inn. Vi gjorde det lettere for barn med varige sykdommer å komme inn – slik var det jo ikke før – og vi gjorde det lettere å beholde stønaden lenger også når man hadde gode perioder. Det ble lettere å kombinere pleiepengene med jobb. Jeg har merket meg at det har kommet en del innvendinger nå. Jeg mener fortsatt at den ordningen som Stortinget vedtok i vår, innebærer en stor forbedring for de aller fleste familiene. Med den unntaksbestemmelsen som Stortinget la inn i sin behandling, vil man også sikre at de med de sykeste barna vil ivaretas bedre.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Samtidig som statsministeren med bred penn under valgkampen slo fast at det er orden i norsk arbeidsliv, kunne vi på regjeringens hjemmesider lese om at arbeidslivskriminaliteten har blitt enda mer systematisk og organisert i løpet av de siste årene. Vi vet at en del av disse problemene er knyttet til bemanningsbransjen og innleie av arbeidskraft. Vil statsråden bidra til at Arbeidstilsynet fører tilsyn for å avdekke ulovlig innleie, og at det gis reaksjoner som er kraftige nok om loven brytes, og vil statsråden være med på å regulere innleie strengere og vurdere et forbud i byggebransjen, særlig i Oslo, for å sikre at innleie ikke helt fortrenger faste ansettelser?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Takk for svaret. Da kan jeg gi statsråden mulighet til å fullføre, men jeg vil også konkret spørre: Vil hun vurdere om det kan innføres et forbud i byggebransjen i Oslo, i tillegg til de tingene hun begynte å fortelle om?
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-10-10:
I Dagsavisen i dag sier forskere fra SSB at utgiftene til nødvendig infrastruktur samt en aldrende befolkning ikke går i hop med handlingsregelen for oljepengebruk. Da lurer jeg litt på: Jeg regner ikke med at ministerens svar er å øke skattene, som Arbeiderpartiet predikerer, og som jeg heller ikke er enig i, men jeg regner med at ministeren har flere svar enn bare økt sysselsetting samt en mer effektiv offentlig forvaltning. Jeg vil jo tro at innenfor denne perioden og med det bakteppet vi har, er kanskje også noen av de universelle velferdsordningene under press. Jeg kunne godt tenke meg å høre – med det bakteppet som vi fikk i trontalen i går – om ministeren mener at noen av våre universelle velferdsordninger nå begynner å komme under press.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-10-10:
Nå er det 162. storting åpnet. Det har vært en spesiell opplevelse å høre alle forslagene som Senterpartiet og Arbeiderpartiet har lagt fram, som har som hovedformål å reversere Norge. I den perioden vi har bak oss, har vi gjennomført en rekke reformer. De er ikke feilfrie, men i sum mener jeg at de bidrar til et bedre og mer framtidsrettet Norge. Jeg forstår at det er populært å forsøke å skape fortellinger om et idyllisk Norge på 1970-tallet. Vi må kunne vår historie. Det er kunnskap for å kunne skape bedre løsninger som gjør oss rustet for framtidens utfordringer, for det handler om å gi best mulig tjenester til våre innbyggere. Noe av det viktige i perioden vi har foran oss, er å trygge og videreutvikle norsk næringsliv, slik at vi kan opprettholde et godt velferdssamfunn også i årene som kommer. Veksten og utviklingen må gjennomføres i et tettere samspill, og ikke minst er det behov for det grønne skiftet. Vi er allerede godt i gang med gode prosjekter. For eksempel fikk vi i forrige periode iverksatt biokraftanlegget på Skogn i mitt eget hjemfylke, Nord-Trøndelag. Det anlegget er et resultat av et godt og solid samarbeid blant de borgerlige partiene. I tillegg til solide bidrag til et bedre klimaregnskap gir satsingen også gode muligheter for å utnytte skogressursene i hele landet. Som industrisatsingen bør dette ses i sammenheng med de enorme ressursene Norge forvalter innen fiskeri og havbruk. Dette er blant våre viktigste vekstnæringer, som gjør at vi blir enda bedre rustet til å bruke biomassen i alle disse næringene. Fisk har vi levd av i årtusener, og vi skal leve av det videre. Vi må legge til rette for effektiv og bærekraftig bruk av våre ressurser, samtidig som vi ivaretar både nasjonens og regionenes interesser på en god måte. Den industrielle satsingen er ikke mulig uten forskning og utvikling. Norge må ta lederansvar i de sektorene vi har fortrinn i – det være seg helse, IKT, fisk, skog- og landbruk eller kultur. Vi må sørge for at vi har et utdanningsløp som tar vare på å utvikle alle talenter – fra de i barnehager til de som tar doktorgrad. Et sterkt landbruk er en forutsetning for at Norge ser ut som det gjør. Det bor folk stort sett overalt i Norge. Det ønsker jeg at det fortsatt skal gjøre. Vi må utforme politikken slik at alle deler av landbruket kan utvikle seg. Venstre har hatt en sterk hånd på rattet når det gjelder landbrukspolitikken i den forrige perioden. Det har gitt inntekts- og produksjonsvekst og optimisme i landbruket. Jeg vil bidra til at den trenden fortsetter. Framtidslandbruket må bestå av tre stolper – for det første et landbruk som pleier landskapet og utnytter biomasseressursene, gjerne gjort som en binæring. For det andre skal vi videreutvikle et differensiert og mangfoldig familielandbruk. Den tredje stolpen må være at vi muliggjør kommersialisering i landbruket rettet mot et betalingsvillig internasjonalt marked. Landbrukets betydning som landskapspleier har også stor betydning for reiselivet. Jeg er optimist på vegne av framtiden i Norge, og noen av oss må ha troen på at det er i framtiden vi skaper ting.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Kristelig Folkeparti ønsker å se pleiepengeordningen ut fra den enkelte pårørendes perspektiv, den enkelte sykes perspektiv og den enkelte families perspektiv. Det er også viktig å huske på besparelsen for samfunnet ved at pårørende tar del i omsorgsoppgaver. Helsekomiteen skriver i innstillingen fra i vår om omsorgslønn at «det i et samfunnsøkonomisk perspektiv vil være lønnsomt å legge godt til rette for pårørende med krevende omsorgsoppgaver. Det er for eksempel mye som tyder på at mange pårørende som får avslag på pleiepenger, blir sykmeldt og til og med uføre.» Mitt spørsmål til statsråden blir da: Er ikke dette et relevant argument i diskusjonen om å gjøre pleiepengeordningen bedre enn det som ble vedtatt av Stortinget i vår? Jeg tenker spesielt på foreldre med alvorlig syke og kronisk syke barn.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Først vil jeg understreke at ønsket om samarbeid er gjensidig – jeg ser fram til samarbeid med energi- og miljøkomiteen og de ulike fraksjonene. Til spørsmålet: Denne regjeringen har vært ekstremt opptatt av sikkerhet. Sikkerhetsloven vil bli fulgt opp med forskriftsutarbeidelser, og for olje- og energiområdets del er det i tillegg slik at vi i dag har et veldig sterkt sektorregelverk som gjør at vi ivaretar sikkerheten på sokkelen for våre olje- og gassanlegg, både offshore- og landanlegg, og i vannkraftsystemet vårt, strømnettet, har vi også et sterkt sektorregelverk. Regjeringen kommer imidlertid til å følge opp, gå gjennom og vurdere objektsikring også for energiområdet, på lik linje med alle andre sektorer, når arbeidet med ny sikkerhetslov er ferdigstilt.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Vi kan alltid bli bedre, men jeg opplever at næringen selv er veldig tydelig på at de nå ser muligheter, både fra leverandørindustriens og fra olje- og gasselskapenes side, og at man har en kompetanse, sitter på teknologi som også kan brukes inn mot andre næringer. Regjeringen pekte spesielt på dette i havstrategien, vi har pekt på det i industrimeldingen, og vi har pekt på det i nordområdestrategien, for å være tydelig på at myndighetene også søker den type kunnskapsoverføring fra en næring til en annen. Når det gjelder virkemidler, er det klart at Enova er et viktig virkemiddel for denne omstillingen, der vi fokuserer på klimagassreduksjoner og ny teknologi som skal bygge ned barrierer og bidra til varige markedsendringer. Enova er et virkemiddel som også olje- og gassnæringen kjenner, og som gradvis blir gjort bedre kjent for olje- og gassnæringen.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Jeg er helt enig. Vi ønsker en stadig større andel av godstrafikken over på kjøl, og vi ønsker nye energiformer velkommen også i den sektoren. Her mener jeg at det allerede har vært gjort mye fra statens side, også fra denne statsrådens side, knyttet til Enova. Enova har nå et budsjett på 2,6 mrd. kr, man har hatt tre utlysningsrunder knyttet til landstrøm og bygging av anlegg, og det jobbes videre i nær dialog med næringen med dette. Jeg var nylig med og bidro til markering av en ny tildeling, denne gangen ikke knyttet til landstrøm, men likevel til energi og skipsfart. Det dreide seg om det nye skipet til Yara, «Yara Birkeland», som er autonomt, selvkjørende og antageligvis vil være fullelektrisk og gå i trafikk knyttet til Yaras gjødselfabrikker i Brevik. Det er en spennende utvikling i denne sektoren, og Enova er vårt klare og tydelige virkemiddel, som fungerer.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Regjeringen er opptatt av folks sikkerhet og har jobbet mye med flom- og skredsituasjonen. Vi må ta inn over oss, som representanten peker på, at vi får et villere og våtere klima, mer ekstrem nedbør, mer konsentrert enn tidligere. Derfor har vi gjennom den fireårsperioden som vi nå har bak oss, bevilget dobbelt så mye til flom- og skredsikring som de fire foregående årene. Det summerer seg til 1 500 mill. kr i fireårsperioden, og bare for 2017 er det bevilget 385 mill. kr. Det går til fysiske tiltak, men det går også til skred- og flomsonekartlegging, som er det viktigste virkemiddelet NVE kan bistå kommunene med for å sikre at vi unngår å bygge oss inn i nye risikoområder, altså bruke det i arealplanlegging, og dernest bruke disse sonekartene til å prioritere mellom fysiske tiltak, slik at vi får best kost–nytte og kan sette inn midlene der de virker best.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Regjeringen har lagt opp en klima- og petroleumspolitikk som skal bidra til at vi både når målene våre i Paris-avtalen, og har en konkurransedyktig petroleumsaktivitet. En god del av de fossile energikildene må bli liggende, først og fremst kull, men også de mest forurensende og kostbare olje- og gassressursene. Norsk sokkel har den fordelen at vi har hatt virkemidler i lang tid som gjør at vi har relativt sett lave CO2-utslipp fra vår produksjon. Vi har hatt en særnorsk CO2-avgift, vi har hatt kvoteplikt, og vi har hatt faklingsforbud. Norsk olje- og gassproduksjon er i et klimaperspektiv gunstig så lenge man har en etterspørsel etter disse energikildene. Det har vi nå, og vi kommer til å ha det i tiår framover. Da mener jeg det er riktig at vi bruker vår kompetansebase, vår kunnskap om å drive godt på norsk sokkel – der man har et samspill mellom olje- og gassproduksjon, fiskeri- og miljøhensyn – til å produsere og være med og dekke den etterspørselen. Det ville være dårlig klimapolitikk å overlate dette til land med langt høyere CO2-utslipp.