trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Dette er et spørsmål om hva som skal være Norges internasjonale oppgave. Vi vet alle at hovedgrunnen til at Norge har militære bidrag til stede f.eks. i Afghanistan, ikke har vært at vi kan spille en avgjørende militær rolle for å løse konflikten i Afghanistan, noe ikke engang USA har klart. Det har handlet om allianselojalitet til amerikanerne. Det har handlet mer om norsk sikkerhetspolitikk enn om internasjonal solidaritet, og vi er imot å bruke Forsvaret på den måten. Vi mener at Forsvaret skal brukes for det første til å sikre norsk sikkerhet og trygghet og hevde norsk suverenitet og for det andre til å delta i FN-operasjoner, ikke i USAs kriger rundt om i verden. Derfor er det en veldig konsistent linje vi har hatt gjennom mange år. Forklaringsproblemet ligger egentlig hos dem som entusiastisk har støttet krigføringen i Afghanistan i så mange år, når vi nå ser at den etter snart 20 år fortsatt ikke har gitt det demokratiet og den sosiale utviklingen som var lovet.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Veteranene våre som har tjenestegjort i Afghanistan, skal vi takke, og det er bl.a. derfor SV har stått i spissen i Stortinget for en rausere og bedre veteranpolitikk. Men jeg er stolt over at SV gjennom hele perioden fra 2001 og fram til i dag har vært det partiet på Stortinget som oftest har stilt spørsmål rundt krigen i Afghanistan, som de fleste andre partier i Norge har tidd stille om. Det er jo ikke bare jeg som hevder at hovedgrunnen til at Norge er i Afghanistan, har handlet om å være en god alliert. Det er også i stor grad konklusjonen til det utvalget som regjeringen satte ned, og som har sett på dette. Spørsmålet er om det er det som skal styre hvor vi sender norske soldater rundt om i verden – om det er forholdet til USA, behovet for å ha flagget på bordet, amerikanske sikkerhetspolitiske interesser. Vi mener nei. Vi mener at det er norske interesser og hensynet til FN som bør lede an. Det er internasjonal solidaritet, etter mitt syn.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Statsministeren mangler svar når det gjelder hvorfor ikke støtteordninger for næringslivet er på plass i tide. Det betyr at hun vil bære et tungt ansvar hvis vi nå får et konkursras. Det hjelper ikke å være foran Stefan Löfven. Spørsmålet er om statsministeren er langt nok framme når det gjelder den situasjonen vi har i Norge. Men jeg registrerer at vi ikke får svar på det, så la meg heller ta opp skatt. Spinndoktorene til Høyre har over lang tid lyktes bemerkelsesverdig med å få den norske skattedebatten til å handle om samlede skatteinntekter på samfunnsnivå, som om det er det viktigste for hver enkelt. Det viktigste for hver enkelt er jo fordelingen. Med SVs budsjettforslag ville 72 pst. av dem som har inntekt i landet, fått lavere skatt enn med Erna Solbergs opplegg – lavere skatt for folk flest med SVs opplegg. Hvorfor er det så viktig for statsministeren at vanlige arbeidsfolk skal betale mer skatt enn de ville gjort med venstresidens budsjetter?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Nå glemmer statsministeren å legge til at for veldig mange familier har barnehagen blitt dyrere. De får riktignok litt billigere sjokolade på lørdag, men det hjelper ikke så mye hvis barnehagen er dyrere hver dag resten av uken. Statsministeren er for så vidt ikke inne på det jeg egentlig spurte om, nemlig forskjellen i fordelingen i skatteforslagene til venstresiden og høyresiden. Høyresiden har veldig lenge sluppet unna med å si at de vil ha lavere skatt på samfunnsnivå, mens sannheten altså er at den rød-grønne opposisjonen, og det tror jeg gjelder samtlige partier, foreslår lavere skatt for vanlige arbeidsfolk enn det Erna Solberg gjør. Det vil bety en ganske annen skattedebatt enn den Høyres spinndoktorer veldig ofte har fått til i norske valgkamper. Hvorfor mener statsministeren det er riktig at vanlige arbeidsfolk skal betale mer og de rike mindre i skatt enn det opposisjonen foreslår?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Fremskrittspartiet er egentlig ansvarlig for hvert komma av den situasjonen vi er inne i. Representanten Jensen understreker at de har valgt å ta ansvar, og det er for så vidt bra. Tidlig i november, da krisepakken ble lagt fram, var representanten Jensen bekymret for bedriftene, og hun forlangte en hurtigbehandling av krisepakken gjennom Stortinget. Det var jeg enig i fordi det var en kritisk situasjon. Nå er situasjonen enda verre, og hun nevnte selv, i sitt eget innlegg, at mange bedrifter nå står på konkursens rand. Vi har fått opplysninger fra bl.a. Virke som viser at så mange som én av åtte bedrifter kan gå konkurs før de får penger fra den krisepakken vi nå behandler. Hva vil representanten Jensen si til de bedriftene som nå går konkurs, og de arbeidsfolka som mister arbeidet sitt i påvente av at de skal få utbetalinger fra staten gjennom krisepakken?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Det er ingen tvil om at det er manglende kriseforståelse som er årsaken til at bedrifter nå ikke kan få penger. Siden juni har en visst at skatteetaten ikke kunne forestå nye utbetalinger hvis den skulle gjøre det. En annen sektor som nå opplever en veldig alvorlig krise, som representanten nevnte, er den maritime. At det nå jubles kysten rundt, kan vel modereres noe. For representanten snakker om en kraftfull pakke for maritim sektor, og det er bra at Fremskrittspartiet har reversert de uforståelige kuttene som regjeringen har gjort i nettolønnsordningen osv., men det er ingen kraftfull satsing på maritim sektor og på verftene i den pakken som er framforhandlet mellom Fremskrittspartiet og regjeringen. Tvert om er den ganske svak. Det er all grunn til å tro at de 55 pst. som det er analysert kan miste jobben ved norske verft i løpet av 2022, faktisk kommer til å gjøre det også etter det budsjettet vi nå har fått, for det er ingen kraftfull pakke for verftene, som har de mest utsatte arbeidsplassene. Hvor mange arbeidsplasser vil det som ligger i pakken i tilknytning til verft, gi av jubel langs kysten?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Vi også har brukt tiden til å lytte og har snakket med Rederiforbundet, med sjømannsorganisasjonene, med verftene, med Norsk Industri og med Maritimt Forum, og vi har fått helt andre svar enn den satsingen som Fremskrittspartiet har lagt inn for maritim sektor. Vi har dobbelt så mye. Over dobbelt så høy satsing har vi for tiltak for verftene, som er i en kritisk situasjon. Det er arbeidsplasser og kompetansemiljøer som vi skal leve av i tiden framover, som skal bygge flytende havvind, som skal være grunnlaget for at vi kan satse på blått hydrogen, grunnlaget for at vi kan lagre CO 2 , osv. – i den maritime klyngen og i verftene, som kanskje er nøkkelen til og motoren for mye av det. Vi har lyttet og fått svar som gjør at vi har lagt inn over dobbelt så mye til verftssektoren som Fremskrittspartiet. Kan det ha sin årsak i at Fremskrittspartiet ikke har prioritert maritim sektor og situasjonen i verftene høyt nok? Det kunne vært greit å få representanten Jensens svar på akkurat det.
Hårek Elvenes (Høyre), 2020-12-03:
I 2015 fortalte Politianalysen oss at kun 85 av hele 353 politikontor hadde mulighet til å stille en døgnkontinuerlig patrulje. Det måtte gjøres noe. Kontor måtte slås sammen. Da kom Senterpartiet høyt på banen. Man støttet selvfølgelig ikke politireformen og lovte at alle disse fusjonerte kontorene skulle gjenopprettes. Man skapte store forventninger, og da skulle man jo tro at man var rede til å holde sine lovnader. Men så kommer altså det alternative statsbudsjettet for 2021, og der avsettes det 30 mill. kr til gjenoppretting av lensmannskontor. Da vil jeg spørre representanten Arnstad: Hvorfor er det et så enormt gap mellom de løftene Senterpartiet gir, og de bevilgningene de legger på bordet? Hvilke kontor skal gjenopprettes, og hvor mange?
Hårek Elvenes (Høyre), 2020-12-03:
I kavalkaden over brutte løfter og manglende finansiering er det rikelig å ta av hva gjelder Senterpartiet. De har jo selv fremmet forslag her i Stortinget om flere skip til Kystruten og sågar støttet andre partiers forslag. Så kommer det alternative statsbudsjettet, og der er det ikke satt av et rødt øre til flere skip til Kystruten. Hvorfor er det også her et totalt fravær av samsvar mellom det man lover, og det man legger på bordet av penger?
Hårek Elvenes (Høyre), 2020-12-03:
Noe har gått galt på veien for Arbeiderpartiet – alvorlig galt – og da tenker jeg ikke på meningsmålingene. Det er liksom virkelighetsbeskrivelsen som svikter. Det kom så tydelig fram i replikkordskiftet mellom representanten Henriksen og statsråd Ropstad. En slik nitrist beskrivelse av norsk helsevesen og de norske helsetjenestene skal man lete lenge etter. Gjennom regjeringens politikk har altså ventetiden blitt redusert med fjorten dager i løpet av regjeringsperioden. Gjennom regjeringens politikk skal det brukes 20 mrd. kr i 2021 til utbygging av norske sykehus. Og gjennom regjeringens politikk og åtte år med budsjettvekst behandler man 18 pst. flere pasienter enn da regjeringen tiltrådte. «Vi forsto tida vi levde i, og ga svar som menneskene trodde på» – det var Arbeiderpartiet under Trygve Bratteli. Vi lever i et samfunn med lav arbeidsledighet under normale omstendigheter, med høy kjøpekraft og svært liten økonomisk ulikhet. Veien og muligheten til å beholde dette går gjennom å skape arbeidsplasser i privat sektor. Vi trenger mennesker som tar risiko. Vi trenger mennesker med skaperglede. Vi trenger mennesker som kan se muligheten til å gjøre et varp der framme, ja, faktisk tjene penger – med fare for å bli karikert som riking av Arbeiderpartiet og gjort til et samfunnsproblem. Vi trenger et skattesystem som ikke beskatter egenkapital i tider da bedrifter går med underskudd. Og vi trenger et skattesystem som ikke motiverer til å flytte virksomheten ut av landet. Jeg må til slutt si at det var litt fornøyelig å høre på representanten Myrli. Han gledet seg til vinter og snø som en form for lysterapi for sitt politiske svartsyn. Jeg gleder meg også til vinter og snø, men ikke av samme årsak.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2020-12-03:
SV har her gjort greie for eit veldig ambisiøst budsjett: 39 mrd. kr til grøne investeringar, gratis SFO, utvida gratis tannhelse, auka barnetrygd, auka minstepensjon og billegare barnehage. I hovudsak er dette finansiert ved å auka skattetrykket på næringsliv og privatpersonar. Men me finn òg nokre kuttpostar. Éin av dei er å skrota E39 ved å kutta planlegging og grunnerverv – eit prosjekt som skal danna grunnlag for at næringslivet skal kunna skapa dei framtidige jobbane langs kysten som skal gje skattegrunnlag for å finansiera SVs velferd. Korleis tenkjer SV at me i framtida skal kunna skattleggja næringslivet så hardt dersom me ikkje legg til rette for god mobilitet og styrkt konkurransekraft?
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2020-12-03:
Me hadde i går ein debatt om vindkraftmeldinga. Der kom det tydeleg fram at SV har problem med etablering av vasskraft, vindkraft og nett, for her trumfar naturen behovet for fornybar kraft. Statens vegvesen har lagt fram ein rapport som bl.a. viser at etablering av Hordfast vil gje eit sterkt redusert energiforbruk på dette strekket. Her er bruk av batteri og utsleppsfrie ferjer ein del av kalkylane. Ved skroting av E39 vil det krevja mykje meir energi å bruka ferjer enn når me får på plass eit effektivt transportsystem som vil byggja opp kring næringslivet langs kysten. Korleis forsvarar eigentleg SV eit auka energiforbruk samstundes som ein ikkje er villig til å produsera den fornybare energien som skal til for å velja sånne energikrevjande løysingar?
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2020-12-03:
Når regjeringa saman med Framstegspartiet no presenterer statsbudsjettet for 2021, handlar det om så mykje meir enn kor mykje pengar me skal bruka. Det handlar òg om kva slags samfunn me vil ha. Bak budsjettpostane ligg ei forventning og eit håp om å kunna bidra til ein betre kvardag for folk, enten ein bur langs kysten eller i innlandet. Målet for politikken til Høgre er å bidra til at kvar og ein av oss kan leva gode liv, vel vitande om at det viktigaste ansvaret alltid ligg hos oss sjølve, hos innbyggjarane som utgjer desse små og store samfunna me dagleg har vårt daglege virke i. Akkurat no er det viktigast å bidra til at fleire kjem i jobb. Å ha ein jobb handlar om så mykje meir enn løn. Det handlar om meining, trivsel og fellesskap, om respekt, sjølvtillit og tru på framtida, om å kunne leggja seg om kvelden og vita at morgondagen byr på moglegheiter og ikkje berre bekymringar, om å kunna setja seg rundt middagsbordet og fortelja kva ein opplevde på jobb i dag. Når store delar av budsjettet dreier seg om at fleire kjem i jobb, sørgjer me òg for at fleire får ein betre kvardag og eit betre liv. Me legg til rette for at det vert skapt jobbar i fleire bransjar over heile landet. Veksten må koma i det private næringslivet, for det er her jobbane har forsvunne under pandemien, og me legg til rette for at næringslivet kan skapa fleire grøne jobbar som bidreg til ei meir berekraftig framtid. Me som er politikarar, er ikkje dei beste til å skape jobbar. Det skal me overlata til kreative gründerar og næringslivsfolk, men me kan vera dei gode tilretteleggjarane. Me bidreg med verkemiddel for å skapa utvikling, løfta lokalsamfunn og frigjera kreativitet. Eg har tru på den kreative krafta som ligg i næringslivet i heile Noreg. Eg har tru på at me vil lukkast, og at me med dette budsjettet har gjeve dei medvind på vegen. Difor lèt eg meg på ny undrast over den svartmålinga av budsjettet som vert lagd for dagen her i dag, den manglande trua på at folk i heile vårt langstrekte land ikkje skal evna å reisa seg att. Det er ikkje slik. Det er tvert imot tiltakslyst og ynske om å bidra når me no legg forholda til rette. Mange distriktsbedrifter manglar no kompetent arbeidskraft fordi dei har evna omstillinga mot ein grønare og berekraftig industri og kan selja teknologi ut i verda. Kanskje må me verta litt meir mobile, men med den utbyggingstakta me no har på veg og bane, skal me greia det. Og med det trykket me har på digitalisering og breibandsutbygging, vert folk meir fleksible når det gjeld kvar dei bur, kvar dei jobbar, og korleis ein nyttar dei offentlege tenestene. Med vårt budsjett gjev me folk tilbake trua på at den enkelte kan få lov til å vera med på å bety ein skilnad der dei bur, samstundes som me har eit nødvendig sikkerheitsnett for dei som treng oss mest.
Terje Breivik (Venstre), 2020-12-03:
Human Rights Service er éin av mange organisasjonar som Venstre garantert er usamd med når det gjeld veldig mykje av det dei står for, og det dei predikerer. Eg er likevel svært engasjert i at også den typen organisasjonar skal ha same rett som alle andre organisasjonar til å hevda sitt syn og jobba for si sak og verta sidestilt med andre når ein skal tildela midlar over statsbudsjettet.
Terje Breivik (Venstre), 2020-12-03:
Eg må nesten få bruka litt tid når representanten vrir på det førre svaret mitt. Venstre er ikkje samd i alt Human Rights Service står for, og alt som dei skriv. Det var jo sånn representanten valde å tolka meg. Eg synest det er synd at den politiske diskursen skal vera på det planet. Det er mange organisasjonar der ute som får støtte gjennom statsbudsjettet, ulike ordningar, som eg er heilt sikker på at både Venstre og representanten er usamde med når det gjeld kva dei jobbar med, men ein må jo ha respekt for at dei også skal ha anledning til å jobba for sitt syn. Så føreset eg at dei held seg godt innanfor det som kjem inn under ytringsfridomen.
Terje Breivik (Venstre), 2020-12-03:
Eg vil tru at Hydros fabrikk på Karmøy neppe hadde fått så mykje midlar frå Enova og kunne ha realisert satsinga viss det ikkje hadde vore for Venstres ukuelege og iherdige innsats nettopp for å styrkja Enova heilt sidan me kom til budsjettmakt hausten 2013. Enova er jo, som representanten heilt rett peikar på no – og styrkinga der – ein av dei viktigaste føresetnadene for at industrialisering av denne typen teknologi kan skje i viktige distrikt, som Karmøy representerer.
Terje Breivik (Venstre), 2020-12-03:
Det er jo det som er veldig bra med det budsjettet og den budsjettavtalen som me vedtek i dag – den låge reiselivsmomsen er inntil vidare no vidareført. Det er jo med den som med alle andre koronatiltak at me er nøydde til å følgja utviklinga heilt tett på, ikkje minst i reiselivet, som me veit verkeleg slit på grunn av smittetiltak og heile tida må vera budde på ei eventuell revurdering – anten forlengja tiltaka eller forsterka andre tiltak. Om det vert å vidareføra låg moms når me kjem til sommaren 2021, eller om det er andre ting, synest eg er for tidleg å svara på no, men ingen skal vera i tvil om at både Venstre, dei to andre regjeringspartia og Stortinget vil følgja utviklinga tett og ikkje minst syta for at levedyktige bedrifter i reiselivet òg skal ha ei framtid etter at koronasituasjonen er komen under kontroll.
Terje Breivik (Venstre), 2020-12-03:
Eg har respekt for at representanten sannsynlegvis ikkje har følgt heile debatten i dag og kva som har vorte sagt frå talarstolen og i replikkordskifte. Budsjettavtalen og det budsjettet som me no er samde med Framstegspartiet om, medfører ikkje kutt i nokon klimaavgifter. Det vert ei vidareføring av akkurat dei same avgiftene. Bilavgiftene er heilt like, og eingongsavgifta er heilt lik. Til FNs klimafond ligg det ikkje noko kutt. Der ligg det som på dette språket heiter faseforskyving, dvs. tidspunktet for når innbetalinga skal skje, osv. Det er ikkje tvil om at den budsjettavtalen som Framstegspartiet heldigvis har bidrege aktivt til, bl.a. med styrkinga av maritim sektor, som er ei av dei viktigaste næringane i eit grønt skifte, bidreg til at budsjettet for 2021, som i utgangspunktet var veldig bra for klimaet og grøn vekst, no er endå betre.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Jeg ønsker å følge opp representanten når det gjelder de grønne arbeidsplassene. Vi har en pilot på Hydro Karmøy som har gitt oss en verdensledende teknologi. Den ble realisert gjennom støtte fra og samarbeid med Enova og har gitt oss ny teknologi, klimagevinst og arbeidsplasser. Men den dagen den bedriften åpnet, økte CO 2 -utslippene i Norge. Venstre er en pådriver for klimatiltak, også klimatiltak som presser arbeidsplasser ut av Norge. Vil Venstre være med og støtte tiltak som gir oss økt verdiskaping og arbeidsplasser i Norge, når utslippene øker i Norge, men blir redusert globalt?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-03:
Representanten nevner små og mellomstore bedrifter i innlegget sitt, mange av dem innen reiselivet. For 2020 risikerer vi at reiselivet alene har et fall i omsetning på rundt 90 mrd. kr. Videre peker hovedorganisasjonen for handels- og tjenestenæringen, Virke, på at 96 av de norske kommunene sysselsetter i reiselivet én av ti i privat sektor. I den første runden med smitteutbrudd og nedstenging vedtok Stortinget store krisepakker. I andre runde kom regjeringen sent og med lite. Dette skaper usikkerhet og utrygghet for hva slags kompensasjon bedriftene kan få. Nå er sparepenger brukt opp. Bedrifter rekker så vidt å søke før det skjer endringer. Samtidig er det viktigste virkemiddelet satt til side av regjeringen. Reiselivsmomsen blir doblet til sommeren, akkurat når reiselivet kan håpe å se lys i tunnelen. Hva gjør at Venstre ikke vil gi en varig lovnad om lav reiselivsmoms for å trygge arbeidsplasser og verdiskaping i hele landet?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-03:
I budsjettenigheten mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet kommer det bl.a. kutt til digital undervisning, kutt til tapt studieprogresjon og kutt til utbedring av undervisnings- og forskningslokaler. Samtidig sliter studenter og elever med å fullføre, lærere og barnehageansatte er utslitte etter måneder med koronatiltak, og i kommunene og fylkene sitter de i disse dager og strever med å få skolebudsjettene til å gå i hop på grunn av at regjeringen ikke stiller opp med nok penger. Kvaliteten i skolen blir ikke bedre bare av å snakke om det, vi må sørge for at pengene når fram. Statsråden sier at pandemien skaper avstand, men det opplever Senterpartiet at regjeringen også gjør. Når forliket mellom regjeringen og Fremskrittspartiet prioriterer billigere alkohol og tobakk, finansiert bl.a. ved kutt i Kunnskapsdepartementet og null mer til kommunene, kan statsråden skjønne at lærere og elever føler seg oversett og er skuffet?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-12-03:
Vi står i en krise. Et smitteutbrudd har lammet oss i både arbeid og måten vi lever på. Dette gir store utslag, bl.a. i barnehager, barneskoler, ungdomsskoler, videregående skoler, fagskoler, høyskoler, universiteter og andre steder der man jobber med folk og kompetanse. For å unngå smitte må vi alle bidra. I mulm og mørke, mens vi nærmer oss årets mørkeste døgn, gjør mange alt de kan for at konsekvensene av smittevernet ikke skal bli for alvorlige. Undervisning er krevende for både elever, lærere, professorer og studenter. Jeg tror mange føler på at de står mer alene om de tøffe oppgavene enn de burde ha gjort. Hele veien har vi fått lovnader fra regjeringen om at alt merforbruk i forbindelse med koronapandemien skal bli kompensert. Jeg tror vi aldri får kompensert for prisen folk betaler. Studenter og elever som skal gå opp til eksamen selv om undervisningen ikke har vært optimal, eller lærere og undervisere som går på jobb selv om de føler at det er utrygt, kan skrive under på det. Senterpartiet ønsker å satse på alle fagfolk som står i førstelinjen. Det er blitt altfor mange krav til rapportering og utfylling av papirer. Tilliten må tilbake, enten det er til helsesykepleiere, lærere eller andre. Vi må ha tillit til at folk ønsker å gjøre en god jobb. Vi må ha mindre byråkrati. Senterpartiet vil videre satse atskillig mer på kommuner og fylkeskommuner enn regjeringen. Dette sikrer at vi får flere hender og hoder i førstelinjen – flere fagfolk som kan gjøre den store jobben som må til for å innfri lovpålagte oppgaver og for å følge opp elever og andre på en god måte. Budsjettene i kommunene er trange til tross for at statsbudsjettet aldri har vært større. Store ord i Stortinget hjelper lite lokalt når vikarer, hjelpelærere og sosialarbeidere mister jobben. Forrige taler fra Høyre omtalte samarbeidet på høyresiden som bunnsolid og skrøt av redusert arbeidsledighet. Ingen av de påstandene holder vann når vi har sett hvordan samarbeidet og utarbeidingen av budsjettforliket har gått fram, og hvordan koronapandemien har rammet arbeidsmarkedet. Stemningen der ute er bekmørk, og jeg er sjeleglad for at vi endelig har tent vårt første adventslys og nærmer oss jul. Budsjettet og forliket regjeringspartiene og støttepartiet Fremskrittspartiet legger fram i Stortinget, svarer ikke på behovene der ute. Senterpartiet vil ha en koronaplan, som gir større forutsigbarhet, og satse på kommunal sektor og høyere utdanning i hele landet.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Vi har under ti år på oss til å kutte halvparten av verdens klimautslipp for å unngå farlige klimaendringer. Men selv om vi bare har ti år igjen, styres Norge fortsatt i 2021 mot å bryte klimamålene. Jeg la merke til at representanten Breivik sa i innlegget sitt at et grønt budsjett hadde blitt enda grønnere med dette budsjettforliket. Da kan vi lese om tiltak som å kutte 600 mill. kr i klimaavgifter. Vi ser 200 mill. kr som kuttes fra FNs grønne klimafond, 28 mill. kr i kutt til Innovasjon Norge, 20 mill. kr mindre til frivillig skogvern og 10 mill. kr mindre til oppfølging av den sirkulære økonomistrategien, for å nevne noe. Gjør disse grepene budsjettet grønnere?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Mange familier går mot julen med en enda større klump i magen enn vanlig. Ikke bare er de rammet av usosiale kutt over flere år, i brillestøtten til barn, for å nevne ett eksempel, nå er mange i tillegg rammet hardt av koronakrisens konsekvenser. Så har regjeringen bevilget 25 mill. kr til diverse hjelpetilbud i frivillig regi nå inn mot julen. Det er fint – honnør for det. Men det folk trenger nå, er ikke bare almisser. Det folk trenger, er inntektssikring, økonomisk trygghet til å gi ungene sine den julen alle andre unger får. Det er ikke et varmt samfunn, som statsråden sa, når folk må være avhengige av Frelsesarmeen i julen. Da er det ekstra provoserende at statsråden velger å gi kommunene lov til å trekke barnetrygden fra sosialhjelpen – for dem som virkelig trenger barnetrygden aller mest. Hvorfor skal ikke familier som mottar sosialhjelp, som sliter nå inn mot julen, få hele barnetrygden, sånn som andre familier?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Det er mange som rammes på forskjellige måter av den krisetiden vi står i nå. Noe av det jeg kjenner meg mest igjen i selv, er alle de tusenvis av arbeidstakerne som jobber i uteliv og kulturliv, og som nå står midt i en «lockdown» tilsvarende slik det var i mars, men som ikke får den krisehjelpen de fikk under vårens «lockdown». Barer og klubbscener går konkurs fordi de må holde stengt, eller fordi gjestene deres holder seg hjemme, mens krisehjelpen fra regjeringen lar vente på seg. Det rammer særlig de unge. På tirsdag var det registrert 195 800 helt eller delvis ledige og arbeidssøkere hos Nav. Det er folk i aldersgruppen under 30 år som nå står for den desidert største andelen av de ledige. Det som gjør meg så frustrert, er hvordan disse bedriftenes og disse arbeidstakernes krisesituasjon ikke blir behandlet med det samme store alvoret som om det hadde vært industriarbeidsplasser eller annen næring det var snakk om. Når tusen arbeidsplasser står i fare på et verft, kommer politikerne løpende – med rette – men når titusener av arbeidsplasser i kultur- og uteliv står i fare, tar regjeringspartiene seg innmari god tid. Men dette er også viktige bedrifter for landet. Her er det titusener av arbeidsplasser, her er det folk som har livsverkene sine, her er det bedrifter som skaper mangfold og liv i byene og tettstedene våre, seriøse aktører som kan bli erstattet av de store utenlandskeide franchisene veldig raskt. Det gjelder ikke bare de store byene. Jeg skal møte kriserammede bedrifter hjemme i Østfold i morgen, bedrifter som Glenghuset i Sarpsborg og Magenta i Gamlebyen i Fredrikstad. Dette er gode eksempler på hvem som sliter nå, og ikke får den hjelpen de trenger – bedrifter som gir viktige arbeidsplasser, som bidrar til både utelivet og kulturlivet i lokalsamfunnene sine. Det er serveringssteder med små scener, som gir mer mangfold og mer bredde til kulturtilbudet lokalt. De har et klinkende klart budskap: De trenger kompensasjon nå. Kompensasjonen må ta utgangspunkt i tapt omsetning, de trenger forutsigbarhet for forlenget permisjonsordning, og de må inkluderes i krisehjelpen for kulturlivet. Om det er Blå i Oslo eller Glenghuset i Sarpsborg, kan de fort erstattes av Starbucks eller O’Learys om det fortsetter som nå, og da forsvinner mangfoldet.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-03:
Jeg er ikke enig i at regjeringen fører en usosial politikk. Hvis vi ser hva denne regjeringen har fått til, nevnte jeg fra talerstolen at vi nå øker barnetrygden med 3 600 kr i året. Det skjedde ikke under Arbeiderparti-regimet. Er det noe som er målrettet, vet vi at det virker, ikke minst for de fattigste familiene. Vi har fått mange flere lærere i skolen. Det betyr mye for tidlig innsats for de aller yngste barna, og at alle barna skal få like muligheter. Vi har en fritidskortordning der vi nå plusser på med 60 mill. kr i 2021, som gir mange flere barn muligheten til å delta i fritidsaktiviteter, som er et viktig bidrag for å utjevne sosiale forskjeller. Det er også bevilget penger til heltidsplass i barnehage for to- og treåringer i asylmottak og videre gratis kjernetid både i barnehage og i SFO.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-03:
Behovsprøvde ordninger er verken barnetrygd eller fritidskort. Det er ordninger som skal gjelde alle. Vi mener at med den innretningen disse ordningene har, gir det nettopp alle de mulighetene som representanten Henriksen etterspør, nemlig i større grad å kunne delta i de samme aktivitetene uansett hva slags familiebakgrunn en måtte ha. Det gir mulighet til å jevne ut forskjeller, og det gir muligheter for at flere skal kunne delta. Det var nevnt flere andre ting. Det er klart at trepartssamarbeidet er viktig. Det er en grunnpilar i alt samfunns- og arbeidsliv. Det støtter vi fullt opp under. Det er også viktig for å kunne ivareta gode sosiale ordninger, både for arbeidstakere og for å få samarbeidet i samfunnet vårt til å fungere.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-03:
La meg først få lov til å si at jeg er veldig glad for at vi gjennom forliket med Fremskrittspartiet får beholde det antallet kvoteflyktninger som Norge skal ta imot, nemlig 3 000. Det var et veldig viktig gjennomslag som vi var veldig glade for. Det var et uttrykk for at vi tar ansvar i en situasjon der veldig mange mennesker er på flukt, der nøden ikke er blitt mindre, der krig og ufred fortsatt preger store deler av verden. Så er jeg helt enig med representanten Listhaug i at det er de som har behov for beskyttelse, som skal få det. Det gjelder også kristne som er forfulgt. Det gjelder ahmadiyya, jesidiske flyktninger – mennesker med behov. Det er utgangspunktet for ordningen med kvoteflyktninger. Derfor er vi glade for at vi kan ta med disse gruppene som vi fikk inn i forliket, som en del av dem Norge skal prioritere.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-03:
Kommuneøkonomien over tid har absolutt blitt bedre enn den var for fem–ti år siden. Vi ser at færre kommuner er på ROBEK-listen, og vi opplever at kommunene har gode tjenesteordninger som gir innbyggerne gode, tjenlige tilbud. Det gjelder både eldre og andre grupper. Så er det slik, som representanten Greni sier, at det siste året har vi også fått innspill på grunn av at enkelte kommuner sliter. Samtidig ser vi at tilbudet som kommunene gir, stort sett er godt, og innbyggerne er fornøyd. Når det gjelder ressurskrevende tjenester, bruker vi ca. 11 mrd. kr til det, og for de kommunene som nå sliter med økonomien, er det satt av ekstra midler for å kunne kompensere dem, sånn at de skal kunne få muligheter til å få litt ekstra midler for å kunne håndtere de store utfordringene som enkeltkommuner kan få på grunn av forholdsvis få brukere.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-12-03:
Jeg har fulgt planene for Sjunkhatten folkehøgskole over flere år. Jeg kjenner konseptet godt, og jeg synes det er fantastisk at de jobber med en skolemodell basert på universell utforming, som, så langt jeg kan se, er den eneste i landet som får den profilen og muligheten til å kunne gi et tilbud til disse menneskene, i kombinasjon med elever uten funksjonshemninger. Jeg tror det er et veldig godt konsept. Det at de får disse midlene nå tredje året på rad, er unntaket. Det er ingen andre folkehøgskoler som har fått det. Det er nettopp et uttrykk for at vi gjerne vil få dette til. Men det er sånn i dette systemet at for å kunne få driftsmidler må skolen være godkjent. Den er ikke godkjent per dags dato. Jeg håper at de nå kan bruke 2021 til å få den godkjenningen på plass, og så vil vi i Kristelig Folkeparti være med og følge opp i fortsettelsen.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Representanten Grøvan snakket om at dette var et budsjett for de svakeste. Da lurer jeg på om representanten Grøvan har snakket med den gutten som ikke får plass på SFO fordi familien ikke har råd til å betale den plassen, eller om han har fått med seg at matkøene før jul er lengre enn de noen gang har vært. Kristelig Folkeparti er garantisten for at vi har en regjering som går i en retning der forskjellene mellom folk øker. Det er dyrere å være syk, barnehageprisene øker, feriepenger til foreldre blir borte, og dette går ut over de mest sårbare barna vi har i Norge. Barnevernet – og barna der – skriker etter flere stillinger, men de blir ikke lyttet til. Er dette en god jul for Kristelig Folkeparti, når køene foran matutdelingen øker? Og hvordan vil Kristelig Folkeparti minske forskjellene?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Takk for svarene. Slik jeg leser denne politikken, er det en politikk for behovsprøving og almisser, og det er fordi Kristelig Folkeparti ikke står opp for de grunnleggende strukturene som må til i et samfunn for at forskjellene skal utjevnes. Verken kontantstøtten, fritidskortet eller engangsstønaden gjør noe for de store gruppene som i dag er fattige. Ordningene er lite treffsikre, og de kan være fattigdomsfeller framfor at de får folk i arbeid, som er det viktigste botemidlet mot fattigdom og forskjeller. Skal barn sikres gode oppvekstvilkår, krever det et godt trepartssamarbeid. Også her har Kristelig Folkeparti bidratt til å redusere inntektene til vanlige familier og arbeidsledige, mens de rikeste altså får mye mer. Jeg spør en gang til: Hva vil Kristelig Folkeparti konkret gjøre for å sørge for at forskjellene i Norge blir mindre?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Jeg la merke til at statsråden avsluttet med at regjeringa skulle bygge det bærekraftige velferdssamfunnet, og da tror jeg ministeren må ha glemt et ord, for det bør stå «ned» etter «bygge», for det er det vi ser. Vi ser at køene foran matutdelinger vokser, køene for å gi barna fritidstilbud vokser, køene for å få gratis gaver til familier, sånn at barna kan få gå i bursdag, vokser. Vi har 102 000 fattige barn i Norge i dag. Det er mer enn noen gang. Vi har barn i barnevernet, som skriker etter flere stillinger, men det er det ikke penger til, og vi har karakterbaserte opptak og en kommersialisering av alle velferdstilbud, noe som splitter folk. Kristelig Folkeparti sliter, og flere markante medlemmer har meldt seg ut – sist i dag eller i går en tidligere fylkesleder nede hos oss, vi har hatt mange som har meldt seg ut. Ser ministeren at det er en sammenheng mellom politikken og utmeldingene?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Jeg er veldig glad for at Frelsesarmeen stiller opp når staten ikke gjør det. Det er veldig bra, men det vi ser, er en storstilt nedbygging av de felles velferdsordningene vi har. Vi ser et skifte i politikken fra det å satse på offentlig velferd gjennom offentlige sykehus, offentlige skoler, offentlige barnehager og offentlig barnevern til en kommersialisering. Det betyr at det er noen mennesker som får råd til å bruke de kommersialiserte tjenestene, mens andre ikke får det. Det er å splitte mennesker. Det er ikke å samle. Det vi ser i regjeringas politikk, er at det blir flere fattige. Forskjellene øker og øker og har gjort det de siste årene. De tiltakene Ropstad peker på, er ikke tiltak som vil imøtekomme den utviklingen. Mitt spørsmål var: Tror Ropstad at det har noen sammenheng med politikken at så mange melder seg ut?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-03:
Den økonomiske situasjonen i norske kommuner er dramatisk. Med stadig trangere økonomiske rammer skal kommunene finansiere stadig nye oppgaver og normer. Nesten halvparten av kommunene gikk med underskudd i 2019. Omfordeling fra små og mellomstore kommuner til store kommuner gjør at situasjonen er særlig dramatisk i de minste kommunene. Reduksjon av tjenestenivået over år gjør at det nå ikke er mer å gå på. Det har kommunene gitt tydelige tilbakemeldinger om. Likevel velger Kristelig Folkeparti, regjeringen og Fremskrittspartiet nok en gang å pålegge kommunene å dekke en stadig større andel av ressurskrevende tjenester. 300 mill. kr må kommunene spare på hovedsakelig eldreomsorg for å dekke opp for dette. Bemanningsnormer innen skole og barnehager skjermer disse sektorene, og derfor er det eldreomsorgen det går ut over. Et budsjett for de svakeste, sa representanten i innlegget, men de eldre og pleietrengende er tydeligvis ikke med i den gruppa. Er Kristelig Folkeparti fornøyd med at kommunene nok en gang tvinges til å redusere bemanningen i eldreomsorgen?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-03:
Senterpartiets mål er å skape et samfunn med små forskjeller, både geografisk og sosialt. Velferdsstatens tilbud skal ikke være forbeholdt dem som bor i folkerike områder. Også de som bor i distriktene, har krav på et likeverdig tjenestetilbud. Alle har rett til et tilstedeværende politi, til gode helsetjenester, barnehage, skole, sykehjem – uavhengig av om en bor i bygd eller by. De siste årene har tjenestetilbudet og tryggheten i Distrikts-Norge blitt bygd kraftig ned, samtidig som statlige arbeidsplasser har blitt sentralisert. Resultatet ser vi på folketallsutviklingen. I 2005, da Erna Solberg gikk av som kommunalminister, hadde flertallet av norske kommuner en nedgang i folketallet. Etter åtte år med Senterpartiet i Kommunaldepartementet hadde trenden snudd, og flertallet av kommunene hadde vekst. Det viser at distriktspolitikk virker. Etter sju år med Solberg-regjeringen er bildet verre enn det var til og med i 2005. I 2019 hadde 128 kommuner vekst, men hele 291 kommuner hadde nedgang i folketallet. Det går feil veg, og det handler i stor grad om politiske avgjørelser, villet politikk fra regjeringens side. I Senterpartiets alternative budsjett er det en kraftig satsing på utvikling av hele landet. Skal vi få til det, er vi avhengige av at folk har tjenester og trygghet der de bor. Senterpartiet prioriterer å satse på styrking av lokaldemokratiet gjennom en kraftig satsing på kommuneøkonomien der alle kommuner får en kraftig økning i rammen sin, til bredbånd, politi, fylkesveg, bygdevekstpakker og til regionale utviklingsmidler, som skaper arbeidsplasser i hele landet. Summen av små og store grep som en regjering gjør, påvirker distriktspolitikken. Den samlede konsekvensen av sentraliseringen på en rekke samfunnsområder skaper stadig større sosiale og geografiske forskjeller. En vellykket distriktspolitikk har historisk vært avgjørende for Norge. Senterpartiet mener dette blir om mulig enda viktigere i tiden framover, ikke minst av hensyn til verdiskaping og sikkerhetspolitikk. Vi trenger en politikk for å utvikle hele landet, og også distriktskommuner som nå opplever at arbeidsplasser og livsgrunnlag forsvinner, trenger støtte. For å referere Høyres ordfører i Bø: Han sier at staten har forlatt oss. Med Senterpartiets alternative budsjett sørger vi for at staten tar ansvar for hele landet, sørger for at de er til stede i hele landet, at ambulanse og politi er på plass når hendelser oppstår, og at kommunene får råd til å beholde grendeskolene, som er så viktig for aktiviteten i alle grender.
Marius Meisfjord Jøsevold (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Sjunkhatten folkehøgskole planlegges etablert i Valnesfjorden, og det skal være en folkehøgskole der alle mennesker får mulighet til å føle seg unike og likeverdige, med ukrenkelige menneskerettigheter. På Sjunkhatten venter en hverdag uten unødige barrierer, sånn at tilbudet er tilgjengelig for alle. Oppstartstilskuddet til Sjunkhatten blir videreført også i 2021. Det skulle for øvrig bare mangle, men det mangler likevel tilskudd til at Sjunkhatten kan bli et helt universelt tilpasset nytt bygg. Vil Kristelig Folkeparti støtte SV, sånn at Sjunkhatten får de pengene de trenger for å realisere drømmen om en folkehøgskole med universell utforming og tilrettelegging og dermed reell likestilling?
Marius Meisfjord Jøsevold (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Nok en gang tar en Venstre-leder på seg de ideologiske skylappene og foreslår et tvungent fritt skolevalg i alle fylker. Et fritt skolevalg er kun et fritt valg for de elevene som har de aller beste karakterene og det beste utgangspunktet. Forrige gang en Venstre-leder foreslo dette, var det en massiv motstand fra elever, lærere og fylkeskommuner, og heller enn da å forkaste dette forslaget tar statsråden omkamp. Dette er elev- og distriktsfiendtlig politikk fra regjeringen. I et fylke som Trøndelag, som statsråden skulle kjenne ganske godt, vil f.eks. ordningen medføre betydelige kostnader fordi man er nødt til å opprette ekstra klasser og bygge skole i Trondheim. En sånn omveltning er det ikke dekning for i budsjettene til Trøndelag fylkeskommune. Hva mener statsråden det vil koste, og hvordan mener statsråden at dette skal kunne innføres?
Marius Meisfjord Jøsevold (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
SV gjennomførte en av de største velferds- og utdanningsreformene i vår tid, nemlig barnehageløftet, under den rød-grønne regjeringen. Nå er det på tide med en ny velferdsreform for unger: gratis SFO. For SV vil bruke de store pengene på de små ungene. I dag går åtte av ti førsteklassinger i SFO. De får være med på leken og læringen i det fellesskapet som SFO er. Samtidig står noen unger på utsiden av gjerdet og ser inn. Når skolen er over, får ikke disse ungene dette trygge stedet å være med voksne som gir tilsyn og omsorg. De får ikke være med på tilbudet om lek, kultur og fritidsaktiviteter. Etter endt skoledag tusler 18 pst. av alle 6-åringer slukøret hjem. En tredjedel av dem som ikke sender ungene sine på SFO, oppgir pris som årsak. Ingen unger skal holdes utenfor på grunn av foreldrenes pengebok. Skolen skal være gratis, og for SV er det viktig at alle skal få muligheten til å delta på skolefritidsordningen, uavhengig av foreldrenes økonomiske situasjon. SFO skal ikke være en kilde til utenforskap og økte forskjeller, men en viktig del av den inkluderende og utjevnende fellesskolen. Derfor løfter SV nå gratis SFO til alle landets førsteklassinger inn i vårt alternative statsbudsjett og går til valg på gratis SFO for alle første- til fjerdeklassinger. Med SVs forslag til budsjett skal folk flest komme bedre ut, ikke de som har nok fra før. En familie med en unge i SFO vil spare 13 036 kr i året med gratis SFO. SFO er viktig for vennskap, for lek og for læring. Det er viktig for familier for å få tiden til å gå opp, men mest av alt er SFO viktig for ungene våre. Derfor er det viktig for SV. Nå er det på tide at alle unger skal få lov å være med på leken.
Erna Solberg (Høyre), 2020-12-03:
Det har vært helt klart at vi ville komme med en kompensasjonspakke – fra ganske tidlig i september – for å erstatte de ordningene som har vært tidligere, og følge opp det. Men det har i diskusjonen vært spørsmål om hvor bred den pakken skulle være, avhengig av utviklingen i norsk økonomi. Derfor har vi gjentatte ganger sammen med partene i arbeidslivet hatt disse diskusjonene, og vi har hatt offentlige ordninger som ikke minst og særlig har vært rettet mot reiseliv og serveringssteder, som fortsatt er de kjernebedriftene som sliter mest. De pakkene har det vært klart ville komme, men vi har gått fra prinsippet om å etterkontrollere til å forhåndskontrollere. Da må vi ha et kontrollregime og et system på plass for det. Det er det som kommer på plass nå, og det er fordi vi dessverre så at det ikke var alle som fulgte den tillitsbaserte ordningen i forhold til den ordningen som skattevesenet hadde tidligere, som viser at det blir veldig mye etterarbeid for å rydde opp.
Erna Solberg (Høyre), 2020-12-03:
Vi har nettopp brukt august, september og oktober på å utarbeide denne ordningen. Derfor ble den første skissen til denne ordningen offentliggjort ganske tidlig, i månedsskiftet september/oktober, på de rammene vi hadde for den. Men da var det mer begrenset og ikke helt allment for alle, for da så vi ikke at en så stor bredde av bedrifter ville bli truffet, da så vi for oss det som fortsatt er hovedkjernen, nemlig reiselivs- og utelivsbransjen. Og så har jo dette å gjøre med at man skal vite hvordan det økonomiske er, altså ha godkjent revisorplikt basert på regnskapsåret 2020 for å kunne vurdere opp mot resultatene i 2019. Så det er slik at vi har levert på dette. Når det gjelder spørsmålet om hvordan situasjonen er f.eks. i Oslo, er denne ordningen veldig godt tilpasset det som er hovedutfordringen i Oslo, nemlig at man har rettet så mye mot reiseliv og andre bedrifter.
Erna Solberg (Høyre), 2020-12-03:
For det første har jeg lyst til å understreke at dette er en ordning som er avhengig av hvor mye penger man taper. Man får mer penger jo større inntektsfall man har. Jo sterkere smitteverntiltak det er et sted, jo mer penger vil bedriftene få, for da er tapene større. I så måte er ordningen helt tilpasset den situasjonen som er. Da vi hadde nedstenging i april og mars, gikk 35 pst. av kompensasjonen til dem som fikk for april, til bedrifter i Oslo, til tross for at de var et mye mindre antall av bedriftene, fordi tiltakene lokalt var sterkere i Oslo. Så dette er typisk et dynamisk system for å hjelpe bedriftene mer der de er. Så til spørsmålet om hvilke ordninger, og om at dette er sent. Det er mulig at representanten aldri vil være fornøyd, men hvis han ser seg litt rundt til sine naboland og til sine sosialdemokratiske kollegaer, vil han se at vi utbetaler raskere, at denne ordningen er mer effektiv, og at vi faktisk gir mer i kompensasjon enn våre naboland.
Erna Solberg (Høyre), 2020-12-03:
Det er riktig at Helsedirektoratet nå har gjort den første delen av det arbeidet som må til for å kunne etablere denne ordningen, med analyser og hvordan man må etablere tidlig ultralyd, og hva det kommer til å koste. I den enigheten vi har, har vi et verbalforslag som er knyttet til dette, som sier at vi skal komme tilbake igjen med hele systemet og tidsfasen for det i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Men vårt utgangspunkt er at dette ikke skal medføre noen forsinkelser, og det har det vært hele tiden. Derfor vil det være sånn at på de områdene som jeg forstår særlig dreier seg om at man får nok kompetente jordmødre til tidlig ultralyd, kan man allerede nå sette i gang kompetansetiltak. Og da vil vi sørge for at helseforetakene gjør det, at man i løpet av vårsemesteret setter i gang de kompetansetiltakene som skal til for at vi i samme tempo kan gjennomføre dette i tråd med det som har vært Stortingets vedtak.
Erna Solberg (Høyre), 2020-12-03:
De forslagene som var i statsbudsjettet knyttet til private barnehager, er basert på gjennomgangen av hvor det er likheter og ulikheter mellom offentlige og private barnehager. Blant annet på pensjonsområdet har vi ment at private barnehager med de reglene som har vært, er overkompensert for sine pensjonsutgifter. Det la vi inn. Det er ingen tvil om at det å få mindre inntekter oppleves som vanskelig for alle barnehager, men vi har vært opptatt av at det skal være likebehandling mellom private og offentlige barnehager, og at ikke private barnehager skal ha mer i utgangspunktet. Det har vi slåss for hele tiden, bl.a. når det gjelder innføringen av bemanningsnormen, og i forbindelse med regelverket knyttet til hvordan kommunene skal beregne disse ordningene. Så jeg mener nok at det vi foreslo fra regjeringens side, var likebehandling mellom offentlige og private barnehager. Når vi er blitt enige om ikke å gjennomføre dette, betyr det at private barnehager har litt bedre kompensasjon – ikke nødvendigvis alle, men i alle fall mange av dem – enn det kommunale har.
Erna Solberg (Høyre), 2020-12-03:
Regjeringen har en uttalt strategi om at vi skal bidra til innovasjon og nyskaping gjennom våre offentlige innkjøp, og at vi skal bidra til næringsutvikling i Norge gjennom det – ikke for å være proteksjonistiske, men for å bidra i partnerskapet ved å stille krav og inngå samarbeid for å kunne utvikle nye produkter. Det gjør vi og ser vi på når det gjelder helseområdet, hvor vi kan kjøpe innovative, nye produkter eller bidra til at private kan levere på enkelte områder. Det gjør vi når det gjelder grønne krav, hvor vi stiller miljøkrav for å løfte statusen. Men rent proteksjonistiske krav mener vi ikke er riktig, for det ville være med på å ramme norsk næringsliv, som er ekstremt eksportrettet. Vi har et behov for å selge våre varer i andre land, vi har et behov for å kunne stå og si at vi synes ikke noe om de reguleringene, fordi det er proteksjonisme, og det vil bidra til at velferden blir mindre i Norge. Men innovative, nyskapende tiltak bidrar vi til, og det lærer vi opp innkjøpere i staten til å gjøre.