Dag Jostein Fjærvoll (Kristelig Folkeparti), 1999-06-01:
Jeg merker meg med tilfredshet at en samlet komite, med unntak av representanten fra Sosialistisk Venstreparti, støtter Regjeringens forslag om å omdanne Postbanken til et aksjeselskap i tråd med framleggene i stortingsproposisjonen og odelstingsproposisjonen. Forslaget om omdanning av Postbanken til aksjeselskap fremmes på selvstendig grunnlag – og det er også et svar til representanten Inge Myrvoll etter hans innlegg nettopp – uavhengig av om det blir noe av den planlagte fusjonen mellom Postbanken og DnB eller ikke. Som redegjort for i proposisjonen, kan Regjeringen ikke se at det i dag foreligger forhold som tilsier at Postbankens organisering og virksomhet skal være regulert ved særskilt lov. Hensynet til at bankens rammevilkår skal være mest mulig kjente og forutberegnelige, både i Norge og i utlandet, og hensynet til å ha mest mulig ensartede og oversiktlige selskapsformer, tilsier derfor at dagens særregulering av Postbanken gjennom postbankloven bør oppheves. Det er ved omdanningen av Postbanken til aksjeselskap lagt til grunn at dagens virksomhet skal videreføres uendret, dvs. at det ikke vil skje endringer av virksomheten som følge av endringer i organisasjonsformen. Postbankens formålsparagraf og funksjoner vedrørende betalingsformidling vil således bli videreført i den nye organisasjonen. Postbanken vil som aksjeselskap være underlagt samme rammelovgivning som de andre forretningsbankene. Omdanningen av Postbanken fra særlovselskap til statsaksjeselskap forutsettes å skje ved at Postbanken BAs eiendeler, rettigheter og forpliktelser overføres som en helhet til Postbanken AS i forbindelse med stiftelsen av aksjeselskapet. Banken vil, som før omdanningen, være 100 pst. eid av staten. Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti viser til sine merknader vedrørende Kommunalbankens fremtidige organisering i Budsjett-innst. S. I for 1998-99. Disse medlemmene bad der om at det ble vurdert organisatoriske løsninger mellom Kommunalbanken og Postbanken. Jeg viser i denne sammenheng til at spørsmålet om en mulig samordning mellom Postbanken og statsbankene, herunder Kommunalbanken, er utredet tidligere, og at resultatet av dette arbeidet er lagt fram for Stortinget i St.prp. nr. 65 for 1997-98 i forbindelse med framlegget til revidert nasjonalbudsjett for 1998. Regjeringens konklusjon var at en ikke så det som hensiktsmessig med en samordning mellom Postbanken og statsbankene. Spørsmålet om en eventuell samordning med Kommunalbanken ble i denne sammenheng vurdert særskilt. Jeg kan ikke se at det er avdekket forhold som tilsier at forutsetningene for å trekke en slik konklusjon er endret. Jeg vil understreke at omfanget av banktjenester gjennom Postens ekspedisjonsnett ikke vil bli endret som en følge av omdanningen. Det er forutsatt at dagens forretningsavtaler mellom Posten og Postbanken BA blir videreført med Postbanken AS. Disse avtalene gjelder fram til 1. mai 2002, slik saksordføreren allerede har nevnt. Postbanken BA har etter postbankloven i dag plikt og enerett til å tilby sine grunntjenester, dvs. grunnleggende banktjenester, gjennom hele Postens nett. Siden postbankloven oppheves i forbindelse med omdanningen, er det i Ot.prp. nr. 53 for 1998-99 foreslått en ny bestemmelse i postselskapsloven. Posten pålegges der å inngå en avtale med en finansinstitusjon, hvor denne gis enerett og pålegges plikt til å tilby grunnleggende banktjenester gjennom hele Postens ekspedisjonsnett. Bakgrunnen for bestemmelsen er at Regjeringen fortsatt ser det som viktig å sikre et tilbud av grunnleggende banktjenester i hele landet gjennom postnettet. Gjennom lovbestemmelsen defineres de grunnleggende banktjenestene som samfunnspålagte tjenester som staten ønsker å tilby. En enerett til bruk av Postens ekspedisjonsnett vil ikke begrense konkurransen i markedet for ulike banktjenester til personkunder. Det finnes alternative eksisterende og potensielle distribusjonskanaler for banktjenester, noe som betyr at det ikke vil oppstå begrenset konkurranse ved at en finansinstitusjon gis enerett til å tilby grunnleggende banktjenester gjennom Postens ekspedisjonsnett. Jeg har merket meg at komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre ikke ser noen grunn til at Postbanken skal ha enerett på tilgangen til Postens filialnett, og at denne tilgang i stedet bør legges ut på anbud. Jeg vil presisere at det i nevnte lovforslag ikke er fremmet et forslag om å gi Postbanken en lovbestemt enerett. I henhold til bestemmelsen kan Posten inngå en avtale med en finansinstitusjon om tilbud av de aktuelle banktjenester gjennom postnettet. Det er i Regjeringens framlegg imidlertid lagt til grunn at det inntil annet er bestemt vil være Postbanken som er Postens avtalepartner, og at eventuelle endringer i dette forelegges Stortinget. Bakgrunnen for dette er bl.a. at Regjeringen har lagt til grunn at det ikke skjer noen endringer i Postbankens virksomhet i forbindelse med omdanningen til aksjeselskap, og postnettet er i dag Postbankens viktigste distribusjonskanal. For øvrig vil jeg bemerke at EØS-avtalens gjeldende anskaffelsesregler og de tilsvarende norske forskriftene ikke krever at tilgangen til ekspedisjonsnettet tilbys flere banker i konkurranse. Det er mest naturlig å se på en slik ordning som Postens salg av distribusjonstjenester – dette på bakgrunn av at det i gjeldende forretningsavtale legges vekt på at Postbanken skal betale for bruk av Postens nett basert på forretningsmessige prinsipper og med utgangspunkt i markedspris. Det kan her tilføyes at reglene om offentlige anskaffelser kun gjelder kjøp av tjenesteytelser, og ikke salg. Omdanningsloven som er foreslått i Ot.prp. nr. 53 for 1998-99, og som kommer til behandling senere, sikrer bl.a. at staten alene kan stifte og være eier av Postbanken AS, at stiftelsen kan skje uten forutgående tegningsinnbydelse, og at Postbanken BAs eiendeler, rettigheter og forpliktelser kan brukes som statens innskudd i selskapet. Etter en omdanning til aksjeselskap vil Postbanken bli ansett som en forretningsbank, og bankens organisering vil i det alt vesentlige fremgå av aksjeloven supplert av forretningsbankloven. Det er lagt til grunn at statens styrings- og kontrollmuligheter ikke skal bli svekket ved omdanning av Postbanken til aksjeselskap. På denne bakgrunn er det i omdanningsloven innarbeidet enkelte særskilte bestemmelser om bankens organisering og om myndighetsfordelingen mellom selskapsorganene. Bestemmelsene sikrer bl.a. at staten som eneeier av banken vil ha en myndighet i selskapet som i større grad svarer til det som gjelder i statsaksjeselskaper etter aksjeloven enn i forretningsbanker etter forretningsbankloven. Dette har sammenheng med at generalforsamlingens myndighet i forretningsbankene er betydelig annerledes enn i statsaksjeselskapene. Det fremgår derfor av omdanningsloven at representantskapets myndighet i Postbanken AS vil være begrenset i forhold til organets myndighet i forretningsbankene. Dette innebærer bl.a. at det er generalforsamlingen som skal velge styremedlemmer og revisor i banken, fastsette utbytte samt fastsette retningslinjer for bankens virksomhet og instruks for kontrollkomiteen. Representantskapets myndighet i Postbanken AS skal i stedet i det alt vesentlige svare til bedriftsforsamlingens myndighet i statsaksjeselskaper etter aksjeloven. Videre foreslås det en sammensetning av styret i Postbanken AS som svarer til det som gjelder etter aksjeloven, og som innebærer en videreføring av dagens styresammensetning. For øvrig viser jeg til saksordførerens redegjørelse.