Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Norge har i det store og hele et godt helsevesen. Folk flest får den helsehjelpen de trenger og sitter igjen med en positiv opplevelse, og de ansatte gjør en fantastisk jobb. Dette har jeg alltid lagt til grunn når jeg har diskutert helsepolitikk. Men vi har store utfordringer, og vi har mange utfordringer. I åtte år har jeg hørt på representanter fra SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet som har skrytt av alt de har gjort, og alt de har fått til. Problemet var at samtidig med selvskrytet, økte køene, og oppslagene i media samt henvendelser fra pasienter, pårørende og helsepersonell fortalte oss noe helt annet. Å få en erkjennelse av dette var umulig, og ethvert forsøk på å fremme forslag om endring ble avvist. Etter at landet fikk en Høyre–Fremskrittsparti-regjering med en samarbeidsavtale med Kristelig Folkeparti og Venstre, har jeg som leder av helse- og omsorgskomiteen mottatt svært mange henvendelser. Alle som har kjempet for en helsesak i årevis, øyner nå håp om å bli hørt, og jeg erkjenner at vi har en vanvittig stor jobb å gjøre. Regjeringen skal lage en egen sykehusplan, en opptrappingsplan for rusfeltet, en legemiddelmelding og en opptrappingsplan for rehabilitering, for å nevne noe. Vi skal løfte kompetanse og se på akuttmedisin og legevakt. Vi har et enormt stort arbeid foran oss. Men det viser også veldig tydelig at det har kommet en ny regjering – en ny regjering som ser og hører hva som blir sagt av dem som står midt oppe i det. Vi går fra en regjering som tilsynelatende var veldig fornøyd med eget arbeid til en ny regjering som ser behov for opprusting, omlegging og kvalitetsøking innen alle helseområder. Derfor fryder det meg litt å se at representanter fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet daglig sender spørsmål til helseministeren om hvordan han vil rydde opp i alt det som de selv ikke greide å gjøre noe med da de hadde muligheten. Jeg håper de fortsetter å sende slike spørsmål, og enda bedre – jeg håper de fortsetter å løpe til media med det, slik at flest mulig innbyggere i vårt land får med seg disse innrømmelsene som nå kommer på løpende bånd fra de rød-grønne. Den nye regjeringen er utålmodig, og vi skulle gjerne sett at vi hadde hatt mer tid til å gjøre viktige og nødvendige endringer i budsjettet. Men noen viktige grep er tatt, særlig innen helse, og spesielt for dem som trenger det aller mest. Flere pasienter skal få behandling, og det skal kjøpes kapasitet fra private for å få ned kø. Rus og psykisk helse blir prioritert spesielt innen spesialisthelsetjenesten, i kommunene og innen frivilligheten. Alle nivåer har Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti styrket. Vi har fått ros fra hele landet fra folk og organisasjoner som har vært opptatt av rus og psykisk helse – for å ha løftet temaet opp i valgkampen og for å ha holdt våre løfter i dette budsjettet. Ressurskrevende brukere skal ikke oppleve kutt. Det skal bygges flere heldøgnsplasser for pleie og omsorg ved å øke tilskuddene kraftig, og de som mangler tenner eller på annen måte grunnet alder og/eller sykdom har store utgifter til tannlege, skal få dette dekket. Når vi nå ikke fikk laget vårt eget budsjett fra bunnen av, har det derfor vært viktig å prioritere de som har ventet lengst og de som trenger hjelpen aller mest. Derfor reverseres også utfasingen av fradragsretten for særskilt store sykdomsutgifter, og vi legger inn igjen psykisk helse i skolene, som de rød-grønne med et pennestrøk fjernet. Uten de frivillige organisasjonene hadde vi hatt skikkelig trøbbel, og mange hadde stått uten et tilbud. Regjeringen ønsker å bruke frivilligheten enda mer og øker derfor bevilgningene til dette arbeidet. I tillegg øker vi skattefradraget for gaver til frivilligheten. Man kan oppnå mange goder ved å bo i Norge, men det krever litt flaks, litt hyl og skrik og litt fet lommebok. Regjeringen prioriterer helse og omsorg høyt. Helse og omsorg er viktige elementer for å gi folk flest et trygt og godt liv. God helse gir velferd. Det er nødvendig å sette inn tiltak for å stoppe den todelingen av helsevesenet som vi har sett de siste årene, ved at de som orker å rope høyt, eller de som har mye penger eller en helseforsikring, har kommet først til hjelpen. Regjeringen legger med dette fram et budsjett som viser deler av den veien vi har tenkt oss, nemlig mot et helsevesen likt for alle, uavhengig av lommeboka, som skal løfte pasientgrupper som har vært nedprioritert – og med mange planer for styrkede rettigheter og økt kvalitet. Regjeringen har mange planer, og vi har begynt arbeidet.