Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-10:
Det er verkeleg grunn til å gratulera både Hordaland fylkeskommune og Bergen kommune med godt samspel og med framtidsretta løysingar. Vi har i departementet gjeve denne saka høg prioritet og gjort det vi har kunna for å sørgja for ei framdrift som skulle tilseia at komiteen kunne behandla saka no i vår. Det har komiteen gjort. Slik sett har vi alle saman på kvar vår måte bidrege til at fylkeskommunen og Bergen kommune kunne få oppleva samanhengande utbygging. Bergensområdet står overfor ein vesentleg vekst i folketal og trafikk i åra framover. Hovudutfordringa er då å handtera veksten gjennom eit tilpassa, effektivt og miljøvenleg transportsystem. Gjennom det reviderte Bergensprogrammet blir det lagt til rette for vidare utvikling av eit transportsystem der både Bybanen, Ringveg vest og tilbodet for fotgjengarar og syklistar er viktige element. Bergen kommune og Hordaland fylkeskommune har gått inn for at andre etappe av begge prosjekta blir ferdigstilt snarast råd. Det er jo for å få mest mogleg nytte av dei investeringane som allereie er gjorde i fyrste etappe av Bybanen og Ringveg vest. Dei har strekt seg langt. Kommunen og fylkeskommunen har finansiert førebuande arbeid både i 2009 og 2010 gjennom auka låneopptak, innsparingar og omprioriteringar innafor Bergensprogrammet – alt dette for å koma raskt i gang med anleggsarbeida. Stortinget har tidlegare gjeve løyve til auka låneopptak for å finansiera nødvendig planlegging, prosjektering og grunnerverv. Det er ikkje statlege prosjekt i Bergensprogrammet lenger. Etter forvaltningsreforma er det fylkeskommunen som er ansvarleg for Bergensprogrammet, inkludert bygging og drift av Bybanen. I proposisjonen er det gjort greie for korleis eventuell kostnadsauke for Bybanen og Ringveg vest skal handterast. Med føresetnad om god styring av økonomien i Bergensprogrammet gjev dette etter mi oppfatning stor fleksibilitet. Førebuingane av andre etappe av Ringveg vest og Bybanen er dessutan komne såpass langt når det gjeld prosjektering og ekstern kvalitetssikring, at det ikkje skulle vera grunnlag for store overraskingar. Låneopptaket er stort, og renteføresetnadene er usikre. Det er difor ein føresetnad at det blir etablert gode rutinar for styring og rapportering i Bergensprogrammet. Eg kjem til å ta initiativ til ein dialog med Bergen kommune og med Hordaland fylkeskommune om dette. Det er lokalt lagt til grunn at det skal vurderast å redusera maksimalrabattane. Eg er positiv til ei slik endring som vil gje betre økonomi i programmet. Takstane har heller ikkje vore endra på fleire år. Dette er ei sak som har eit breitt fleirtal bak seg i komiteen. Eg trur at vi skal få fleire høve til ytterlegare å bidra i drøftingar og oppfølging for å betra framkomst, trivsel og luftkvalitet i Bergen. Denne vinteren har gjeve oss ei viktig påminning. Det er mange andre hendingar som har understreka kor avgjerande viktig det er å engasjera seg for å redusera klimautsleppa. Det er allereie ei drøfting i Hordaland om restriktive tiltak overfor biltrafikk. Det siste eg har registrert, er at fylkeskommunen skal ha ei sak om køprising/tidsdifferensiering. Dette er viktige tema som vi både i regjeringa og i Stortinget har moglegheit til å følgja opp. Vi har lagt eit grunnlag i denne proposisjonen og stilt nokre føresetnader. For meg er det heilt openbert at slike tiltak må, i tråd med dei retningslinjene som er lagde, vurderast i forbindelse med belønningsordninga.