Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 1999-06-16:
I forbindelse med behandlingen av Innst. S. nr. 243 for 1997-98, om trygdeoppgjøret, fattet Stortinget følgende vedtak: «Stortinget ber Regjeringen sammen med organisasjonene drøfte prosedyrer for regulering av grunnbeløpet i folketrygden. Det er særlig viktig å få avklart hvilken rolle Det tekniske beregningsutvalget skal ha, og hvordan avviket mellom forventet og faktisk inntektsutvikling for yrkesaktive skal forstås og brukes i arbeidet med å regulere folketrygdens grunnbeløp.» Komiteen viser til at disse drøftingene er gjennomført i møter avholdt 27. januar, 11. februar og 9. mars 1999. Komiteen viser videre til at selve drøftingsmøtene om reguleringen av selve grunnbeløpet foregikk 11. og 12.   mai. Det viste seg tidlig at det var stor avstand mellom partene, og bruddet var tidlig et faktum. Organisasjonenes krav var en økning i grunnbeløpet på 2 200 kr, mens tilbudet fra Regjeringen var en økning på 1 580 kr – fra 1. mai 1999. Komiteens flertall, bestående av regjeringspartiene, Høyre og Arbeiderpartiet, har valgt å legge seg på Regjeringens nivå når det gjelder økningen i grunnbeløpet. Sosialistisk Venstreparti legger seg på en økning i grunnbeløpet slik at dette blir på 47 290 kr fra 1. mai 1999. Dette vil fange opp siste års etterslep. Fremskrittspartiet har valgt å ta organisasjonenes bekymring for utviklingen av grunnbeløpet de siste årene på alvor. Det er en kjensgjerning at grunnbeløpet over en rekke år er blitt underregulert sett i forhold til lønnsutviklingen for den gruppen som retningslinjene legger opp til at en skal sammenligne med. Det er faktisk slik at en kun én gang etter 1983 ikke har hatt en – bevisst eller ubevisst – underregulering av grunnbeløpet. Det var i 1989. Det er det eneste året en har fått en positiv utvikling, og da på 0,2 pst. Dette viser at flertallet i Stortinget ikke har ønsket en utvikling av grunnbeløpet på linje med lønnsutviklingen for yrkesaktive. Denne utviklingen de siste år viser med all tydelighet at Arbeiderpartiet ikke har noen grunn til å kritisere dagens regjering for en underregulering av grunnbeløpet, siden Arbeiderpartiet, da det var i regjeringsposisjon, stod for den samme skjeve inntektsutviklingen som dagens regjering står for. Jeg vil bare minne om at da minstepensjonen økte med 1 000 kr pr. måned, var dette noe Arbeiderpartiet i utgangspunktet ikke ønsket. Ja, det var faktisk så galt at Arbeiderpartiets leder i debatten da lanseringen med tusenlappen kom, var så frimodig at han uttrykte det slik at tusenlappen til minstepensjonistene var «kvalmende». Fremskrittspartiet legger i dag fram forslag om at grunnbeløpet økes med 2 200 kr, slik at etterslepet de siste to årene blir fanget opp. Fremskrittspartiet er meget bekymret over at grunnbeløpet har blitt underregulert over så mange år, og velger nå å gjøre noe med de to siste års etterslep, men samtidig sørge for å endre de retningslinjene som er lagt for selve trygdeoppgjøret. Fremskrittspartiet er overrasket over at de andre partiene sier i merknads form at de er bekymret over den underregulering som har funnet sted, men allikevel velger ikke å gjøre noe. Jeg må si at det undrer meg at disse partiene som er så bekymret over utviklingen av grunnbeløpet, løper fra sitt ansvar som politikere, når de har anledning til å gjøre noe med det de er bekymret for. Dette er et klart eksempel på ansvarsfraskrivelse. Organisasjonene skriver i sitt brev til sosialkomiteen av 4. juni 1999 følgende: «Organisasjonene mener at den grunnleggende årsaken til at underreguleringen av grunnbeløpet har kunnet pågå i så mange år, er at Stortingets retningslinjer mangler klare bestemmelser for hva som skal skje når underregulering oppstår.» Dette er noe som Fremskrittspartiet støtter 100 pst., og vi legger også fram et forslag til endringer i retningslinjene slik at en vil kunne få en ønsket utvikling i grunnbeløpet. Fremskrittspartiet fremmer derfor et forslag som går ut på å endre disse retningslinjene slik at de blir i tråd med ønsket om å sikre at utviklingen i grunnbeløpet er lik utviklingen for yrkesaktive, og ikke bare «om lag», slik dagens retningslinjer tilsier. Fremskrittspartiet fremmer også forslag om at dersom lønnsutviklingen viser seg å bli en annen enn det som er lagt til grunn ved forrige regulering av grunnbeløpet, skal dette reguleres før årets regulering starter. Disse forslag fikk kun støtte fra Sosialistisk Venstreparti i innstillingen. Jeg må dessverre si at det ikke var uventet at Arbeiderpartiet og Høyre ikke støttet disse forslagene, men bare kommer med en variant av et forslag som viser at disse partiene ikke ønsker å ta belastningen med å endre retningslinjene her og nå. De kommer isteden med følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen fremme forslag til nye retningslinjer for regulering av grunnbeløpet slik at de trygdede får en lønnsutvikling om lag på linje med de lønnstakerne det er naturlig å sammenligne med.» Nok en gang blir altså ordet «om lag», som har skapt så store problemer tidligere, brukt. Det må være på sin plass å si at dette forslaget ikke innebærer noe som helst, da det er dette som allerede står i dagens retningslinjer. Det eneste nye som fremkommer i Arbeiderpartiets og Høyres forslag, er å be Regjeringen vurdere muligheten for å indeksregulere grunnbeløpet. Fremskrittspartiet har som standpunkt at dersom en ønsker å foreta endringer, gjør en dette når en har mulighet til det. I dette tilfellet er det nå man har mulighet til å endre Stortingets retningslinjer for trygdeoppgjøret. Fremskrittspartiet legger derfor fram sine endringsforslag slik at retningslinjene blir i tråd med ønsket om lik utvikling mellom grunnbeløpet og lønnsutviklingen for yrkesaktive. Fremskrittspartiet gjør slik som vi pleier, og handler når det er behov for handling, og ikke som Arbeiderpartiet og Høyre i denne saken, nemlig å snakke varmt om intensjoner, men la være å handle i tråd med disse. Fremskrittspartiet står for sine lovnader overfor de trygdede. Jeg tar herved opp det forslag som Fremskrittspartiet står alene om, og det vi står sammen med andre om. Avslutningsvis vil jeg si at dersom Fremskrittspartiets forslag faller, vil Fremskrittspartiet subsidiært stemme for Sosialistisk Venstrepartis forslag om økning i grunnbeløpet, slik at i hvert fall ett års etterslep blir fanget opp. Når det gjelder selve forslaget til retningslinjer, vil ikke Fremskrittspartiet, dersom Fremskrittspartiets forslag faller, gå inn for regjeringspartienes forslag om å vurdere det, men vil da subsidiært støtte komiteens tilråding, for det ligger i hvert fall én positiv ting i den, nemlig å indeksregulere grunnbeløpet.