Per-Kristian Foss (Høyre), 2004-11-26:
Jeg skal prøve å holde meg til det Odelstinget har til behandling, og så vidt jeg vet, foreligger det ikke noe forslag om salg av Norge verken bit for bit eller samlet. Det foreligger derimot et forslag til en skattereform, og fra Regjeringens side er vi godt fornøyd med å ha fått flertall både for skattereformen og for skatteopplegget for 2005 – i går. Dermed er hovedpilarene for skattereformen på plass. Arbeidet med skattereformen er likevel ikke sluttført. Det er nødvendig med ytterligere reduksjon i skattesatsene på lønn, lavere formuesskatt og forenkling av skattereglene. Dette vil sikre likebehandling og gi bedre rammebetingelser for nyskaping og investeringer i Norge. Med et flertall i storting og odelsting for skattereformen er grunnlaget lagt for et mer rettferdig skattesystem og et lavere skatte- og avgiftsnivå. Skatten for vanlige lønnstakere vil bli redusert. Reduserte marginalskatter på arbeid vil gjøre det mer lønnsomt å jobbe. Skattereformen vil gjøre skattesystemet mer robust, også overfor økt internasjonalisering, som vi uomgjengelig står overfor, uavhengig av stortingsflertall og regjering. Et allment akseptert skattesystem forutsetter at arbeidsinntekter likebehandles skattemessig, uavhengig av om det er opptjent av en lønnstaker, aktiv eier eller personlig næringsdrivende. Det er urettferdig når to personer beskattes helt forskjellig for samme arbeidsinnsats og samme inntektsnivå. Den urettferdigheten er vi nå i ferd med å fjerne. Delingsmodellen, som skulle sørge for likebehandling, fungerer ikke lenger etter hensikten. Det er blitt for lett og for lønnsomt å kamuflere reelle arbeidsinntekter som utbytte. Dette svekker folks generelle tillit til skattesystemet. Reformen innebærer at forskjellen i marginalskatten på arbeidsinntekt og aksjeinntekt reduseres kraftig, slik at delingsmodellen kan fjernes. Marginalskatten på høy aksjeavkastning økes, og marginalskatten på arbeidsinntekt reduseres. Regjeringen ønsker å gi næringslivet forutsigbarhet, og fremmet derfor lovforslag om aksjonærmodellen og avvikling av delingsmodellen allerede nå, med iverksetting fra 2006. Med flertall for disse pilarene sikres forutsigbarhet for næringslivet i Norge. Et vesentlig hensyn bak reformforslagene er å oppfylle Norges forpliktelser etter EØS-avtalen. Regjeringens aksjonærmodell og fritaksmetode, som stortingsflertallet nå har sluttet seg til, vil redusere den usikkerhet som råder rundt dagens beskatning av aksjeinntekter i forhold til EØS-avtalen. De partier som med andre ord stemmer mot både aksjonærmodell og fritaksmodell, står uten svar på de utfordringer som EØS-avtalen stiller oss overfor. I forhold til de siste dagers medieoppslag om kildeskatt og EFTA-domstolens uttalelse er det grunn til å minne om at fritaktsmetoden i selskapssektoren innebærer likebehandling av utbytteutdelinger mellom Norge og resten av EØS fra og med 2004. For selskapsaksjonærer er regelverket som vedtas her i dag, dermed allerede i samsvar med EØS-avtalen. For utbytte til personlige aksjonærer har vi, som varslet i skattemeldingen og i Ot. prp. nr. 1, avventet EFTA-domstolens rådgivende uttalelse. Den ble avgitt 23. november. Domstolen konkluderer med at de norske reglene slik de nå gjelder for personlige aksjonærer, er i strid med EØS-avtalens artikkel 40 om fri flyt av kapital. Grunnlaget for dette er at kildeskatten innebærer en økonomisk dobbeltbeskatning av utenlandske aksjonærer, mens dette hindres for norske aksjonærer gjennom godtgjørelsesreglene. EFTA-domstolens rådgivende uttalelse gir grunnlag for ny fremdrift både i enkeltsakene for norske domstoler og for den siden av skattereformen som gjelder kildeskatt på utbytte til personlige aksjonærer i EØS. Det arbeides nå med tilpasninger av kildeskatten for slike aksjonærer innen EØS i lys av aksjonærmodellen og EFTA-domstolens uttalelse, med tanke på aksjonærmodellens ikraftsetting i 2006. I denne sammenheng vil jeg på bakgrunn av EFTA-domstolens uttalelse vurdere å fremme forslag for Stortinget om tilpasninger i kildeskatten for personlige aksjonærer bosatt i EØS-land også for inntektsåret 2005. Jeg vil også vurdere å foreslå en lovendring som for 2005 gir personlige norske aksjonærer i selskaper innen EØS rett til godtgjørelse på utbytte, slik at også de unngår økonomisk dobbeltbeskatning. Hvorvidt utviklingen i EØS-retten skal ha virkning for saker fra tidligere år, må vurderes. Dette vil jeg ta nærmere stilling til i løpet av kort tid når det gjelder de konkrete sakene som verserer. Regjeringen mener at økt skatt på aksjeutbytte gjennom innføring av aksjonærmodellen bør kombineres med lavere formuesskatt. Ved gradvis å trappe ned formuesskatten nærmer Norge seg de fleste landene i Europa. Det er viktig at endringer i skatte- og overføringssystemet bidrar til økt arbeidsinnsats. Regjeringen ønsker derfor å redusere skatten på arbeid. For 2005 innebærer budsjettavtalen med Fremskrittspartiet nye netto skattelettelser på 4,5 milliarder kr påløpt. Samtidig skjer det en viss forskyving av skattebyrden fra arbeid til forbruk ved at momssatsen økes fra 24 pst. til 25 pst. Vi reduserer toppskattesatsene og hever innslagspunktet til 381 000 kr. I 2005 anslås det at 235 000 færre skattytere vil betale toppskatt, sammenlignet med utgangspunktet da denne regjering tiltrådte i 2001. Minstefradraget økes for lønnsinntekter ved at satsen økes fra 24 pst. til 31 pst., og øvre grense økes til 57 400 kr. Nedtrapping av formuesskatten starter allerede i 2005. Dette gjøres ved å innføre en felles verdsettingstakst for alle aksjer, også børsnoterte, og andeler i verdipapirfond. Vi øker også innslagspunktet for formuesskatten. Fordelsskatten på egen bolig oppleves av mange som urettferdig og uforståelig. Regjeringen er derfor glad for å ha fått gjennomslag for å fjerne denne skatten helt. Jeg har også notert meg med interesse at representanter for opposisjonen bekrefter at dersom det blir et endret stortingsflertall etter valget i 2005, vil boligskatten bli gjeninnført etter det forslag som ligger fra SV og Arbeiderpartiet. Det er iallfall en grei avklaring. Jeg er også tilfreds med tilslutningen til et nytt system for beskatning av firmabil og yrkesbil. Den aldersgraderte prosentligningsmodellen som nå blir vedtatt, vil bidra til et enklere og mer robust regelverk. Omleggingen vil gi redusert beskatning av rimelige biler og økt beskatning av dyrere biler i forhold til gjeldende regler. Regjeringen har fått gjennomslag for å øke fradraget for gaver til frivillige organisasjoner, fra 6 000 kr til 12 000 kr. Dette vil stimulere til innsats gjennom mangfoldet av frivillige organisasjoner. Videre økes den nedre grensen for å betale trygdeavgift, fra 23 000 kr til 29 600 kr, slik at den såkalte frikortgrensen blir 30 000 kr. For å forenkle skattesystemet foreslo Regjeringen enkelte innstramminger i særfradrag og andre fradrags- og fritaksordninger. Gjennomføringen av disse endringene vil bidra til forenkling og større grad av skattemessig likebehandling av skattytere med lik reell inntekt. Gjennom de lovvedtakene som Odelstinget vil gjøre i dag, får vi et enklere og mer fremtidsrettet skattesystem, som styrker grunnlaget for vekst og velferd.