Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-19:
Barn og unge er det aller viktigste vi har – deres opplevelser, læring, impulser. Det er vårt ansvar å gi dem mulighet og rom for å kunne stille spørsmål, for skaperlyst, for kreativitet og for å forme framtiden. Skolen er en viktig felles møteplass for alle barn, og en god skole vil bekjempe klasseskiller og skape rettferdighet. Skolen skal utfordre elevene og stille krav til den enkelte elev på elevens premisser, ikke minst skal skolen være et trygt sted å være. Det er viktig at barn har et godt utgangspunkt, og trygghet er den aller viktigste grunnfaktoren for at læring skal være mulig. Derfor er lærerutdanningen og St.meld. nr. 16 en ekstremt viktig melding. Læreren er en av de aller viktigste faktorene, for de skal undervise barna våre, og det er de som skal være med på å skape den beste skolen i verden. Vi trenger lærere som kan få fram spørsmål og skaperlyst hos elevene, vi trenger lærere med et høyt kunnskapsnivå, en sterk pedagogisk tilknytning og rotfeste til sitt felt, dette for at man skal kunne skape barn om til selvstendige individer. Læring gjennom opplevelse er viktig. Pugging skaper ikke et kreativt, utfordrende barn. Kunnskap kommer ikke bare gjennom det å lese, men gjennom opplevelse. Man har mange store utfordringer i skolen. Man vet at mobbing er et problem. Det er ikke til å kimse av at foreldrene setter trivsel som nr. 1, og at barn ikke blir mobbet, som det aller viktigste. Det er det basale for å kunne skape utvikling. Vi må ha en skole som møter framtidens utfordringer. Det er mange utfordringer komiteen peker på, bl.a. spiseproblemer. Vi trenger et sterkere samarbeid med hjemmet, og pedagogikken er veldig viktig. St.meld nr. 16 tar opp en rekke viktige problemstillinger. For det første støtter SV Regjeringens framlegg om gradsstruktur. Vi er også veldig positive til at studentene kan velge 5-årig integrert løp i mastergradutdanningen. Det er mange viktige utfordringer, som jeg har sagt tidligere, for å skape framtidens skole, med nye pedagogiske tilnærminger, med å bruke naturen og at elevene skal kunne få opplevelser. Jeg mener at nærmiljøet og miljølæren er viktig. En av de viktige merknadene som komiteen kommer med i begynnelsen, er at komiteen legger til grunn det som L97 har fastslått: «… at man skal fremme demokrati, nasjonal identitet og internasjonal bevissthet, og utvikle samhørighet med andre folk og menneskenes felles livsmiljø. Til grunn for opplæring av lærere må det ligge en forståelse av slike internasjonale utfordringer når det gjelder fattigdom, miljø og en forsvarlig ressursforvaltning.» Dette er viktig – det er ikke noe tull. Dette betyr at miljø og ressursforvaltning skal gå inn i alle fag i lærerutdanningen. Det betyr at miljø, fattigdom og ressursforvaltning skal gjennomsyre hele lærerutdanningen. SV har også en merknad som sier at faget natur-, samfunns- og miljølære skal være en del av den obligatoriske lærerutdanningen. Vi mener at lærerutdanningen må ta vare på det tidligere natur-, samfunns- og miljølærefagets vektlegging av å ta i bruk natur og nærmiljø i grunnskolen. Denne typen aktive læringsformer, hvor eleven kommer seg ut av klasserommet og selv får utforske og finne fram til kunnskap, må vektlegges i pedagogikkfaget. Vi mener det er viktig at lærerutdanningen fortsatt forbereder lærerne på å gi undervisning i tråd med grunnleggende natur- og miljøforståelse. I lærerutdanningen mener vi pedagogikken må styrkes. Styrkingen av praksisen er også viktig. Vi er veldig glade for at flertallet går inn for at man skal styrke praksisen. Men vi har også fremmet et forslag, vi ønsker å gå lenger. Vi ønsker at bruken av skolekontrakter utvides og gjøres til hovedmodell i grunnskolen. SV ønsker å styrke pedagogikken i lærerutdanningen. Derfor har vi gått inn for at de obligatoriske fagene i allmennlærerutdanningen skal være pedagogikk med 60 studiepoeng, matematikk med 30 studiepoeng og norsk med 30 studiepoeng. Vi ønsker ikke å gå inn for det flertallet har gått inn for, at KRL-faget skal gjøres obligatorisk med 30 studiepoeng. Vi mener at dette kan ivaretas gjennom pedagogikkfaget. Denne type problemstillinger inngår nå i pedagogikkfaget. Jeg vil vise til at pedagogikkfaget utgjør en felles plattform for all lærerutdanning og er den komponenten som bidrar til å binde sammen allmennlærerutdanningen som en yrkesrettet utdanning. Derfor må pedagogikkfaget styrkes både i innhold og i omfang. Evalueringen som har skjedd i regi av Norgesnettrådet, viser at allmennlærerstudenter etterlyser mer pedagogikk og mer didaktikk. Ved å øke omfanget på pedagogikkfaget til 60 studiepoeng mener vi at man vil styrke den felles plattformen for lærerstudentene og lærerutdanningen som det skal bygges på. Når vi mener det er viktig å øke valgfriheten i utdanningen, mener vi samtidig at den styrkingen av de obligatoriske fagene som skal være, skal skje i pedagogikkfaget. Vi viser også til at økt omfang gir muligheten til å utvikle innholdet i pedagogikkfaget til å ta opp i seg mer profesjonskunnskap, verdi- og kulturformidling og praktiske og estetiske undervisningsmetoder. KRL-faget som obligatorisk fag ønsker vi som sagt ikke å støtte. Vi ønsker at KRL-faget skal inngå i pedagogikkfaget, i norsk og i matematikk. Det er viktig at pedagogikkfaget reflekterer læreplanens vektlegging av praktiske og estetiske arbeidsformer i grunnskolen. Når praktiske og estetiske fag utgår som obligatoriske fag, er det viktig at dette ivaretas av pedagogikkfaget. St.meld nr. 16 viser en del veivalg, i hvilken retning man ønsker å gå. Regjeringen, med støtte av Fremskrittspartiet, har fjernet kravet om at rektor skal ha pedagogisk kompetanse. Dette er mot hva de aller fleste høringsinstanser sier. Dette viser en del om hvilket syn man har på skolen. For SV er ikke skolen en bedrift som baserer seg på kjøp og salg. Skolen er en kunnskapsbedrift. Det er viktig at rektor har tillit blant lærerne, og det er viktig at rektor har kompetanse på det som er det aller viktigste innenfor skolen, nemlig pedagogikken. Vi mener det er viktig å beholde opplæringslovens krav om pedagogisk kompetanse for å bli tilsatt som rektor. Som pedagogisk leder er rektors viktigste oppgave å legge til rette for og lede læringsprosesser. Men vi viser også til at det er viktig at andre deler av lederteamet bør ha kompetanse i lederskap, økonomi og personalledelse. Men vi mener at det er viktig at rektor fortsatt skal ha pedagogisk utdannelse og praksis. SV er veldig glad for at det ble flertall for at førskolelærerne skal ha muligheten til å undervise i 1. klasse, som er imot Regjeringens forslag. Dette er en viktig seier for oss. Førskolepedagogikk skal prege 1. klasse. Tilegningsmåten skal være førskolepedagogikk. Det er viktig at 1. klasse ikke er et ordinært skoletilbud. Det ble understreket at 6-åringenes egne behov skulle danne grunnlag for tilbudet, og at det skulle være preget av fri og naturlig lek og førskolepedagogisk tenkning og arbeidsmåter. SV ser behovet for å iverksette spesielle tiltak for rekruttering …