Erna Solberg (Høyre), 2001-06-14:
Det har vært mange saker i sluttfasen, og det er kanskje fremdeles noen løse tråder i den innstillingen som er avgitt. Uansett har komiteen kommet frem til en innstilling på kommuneøkonomi som ikke avklarer annet enn at Høyre og Fremskrittspartiet støtter rammen, men er uenig i fordelingen av rammen mellom ulike typer kommuner og endringene i forhold til inntektssystemet, og at Fremskrittspartiet støtter den andre vesentlige biten, nemlig uttrekket fra fylkeskommunenes økonomi i forbindelse med sykehusreformen. Når det gjelder det siste, virker det som om man oppfatter dette som en del av sykehusreformen, men det er jo egentlig ikke det. Det er spørsmål om hvordan fylkeskommunene skal fungere neste år i forhold til hvilke oppgaver de skal løse på videregående skole, på samferdsel og på de andre områdene. Det er egentlig det vi adresserer i dag med spørsmålet knyttet til hva fylkeskommunene skal sitte igjen med. Derfor syns jeg det er rart at Fremskrittspartiet på en måte bare har lagt dette inn som en del av sykehusreformen. Det er egentlig ikke det. Det er et spørsmål om fylkeskommunene skal ha mulighet til å drive det tjenestetilbud som er nødvendig, og som vi ønsker, selv om vi gjerne skulle sett fylkeskommunen nedlagt. Jeg vil gjerne understreke at det hadde kanskje vært enklere med oppgjøret da, for da hadde man begynt med nye kort alle veier, og måtte adressert en del av de problemene som nå ikke adresseres i oppgjøret. Jeg vil gå litt tilbake igjen til rammen. Vi har altså støttet en vekst på 3–3,5 milliarder kr i kommuneøkonomien neste år, og understreker at det som er vesentlig for oss, er at vi får en sterk vekst i de frie inntektene. Vi er derfor skuffet når det gjelder tilbaketoget fra flere partier på ulike deler av innlemmingen av øremerkede ordninger, som vi var enige om i fjor. Men det er én vesentlig del knyttet til inntektssystemet for neste år som for oss har vært svært dramatisk. Vi har gjennom hele den perioden vi nå har jobbet med forbedringer i inntektssystemet, lagt til grunn at når nye vekter og kriterier skal legges inn, skal de legges inn for flere deler samtidig. Hvis ikke får vi en sving det ene året, hvor kommunene får en bane fremover, hvor de skal få så og så mye i inntektsvekst på grunn av nye kriterier, neste år får vi en annen, fordi et nytt kriterium kommer inn. Det blir vanskelig å planlegge, og det blir vanskelig å holde kontinuitet i tjenestetilbudet. Derfor er det ett kriterium som vi har sagt det er vesentlig å få inn, nemlig kriteriet for rus/psykiatri-problemene og ekstrabelastningene for de større byene knyttet til dette. Det er bare å gå ned på Jernbanetorget eller på Torgallmenningen eller i Nygårdsparken i Bergen og slike steder i de andre større byene i dette landet og se at her er personer som utgjør belastninger i form av ekstratilbud, som så finansieres av kommunene, og som man ikke finner igjen i forhold til kriteriesystemet og fordelingen. Dette er utgifter på den sosiale siden for de større byene som vi ønsker at man skal prioritere. Jeg nevner f.eks. det problemet som oppstår ved at vi i landet nå har rekord i antall overdosedødsfall blant narkomane. Men dette finner vi ikke igjen i fordelingsskriteriene mellom kommunene. Derfor foreslo Høyre en post på 200 mill. kr lagt inn fordelt til de byene som har mer enn 50 000 innbyggere, i forhold til befolkningstall, slik at vi hadde et foreløpig kriterium som vi kunne benytte oss av frem til man endelig mener at KOSTRA-tallene, psykiatrireformen og alt det andre som man fortsatt skal utrede, kan gi oss mer varige vekter og kriterier. Dette er vesentlig, fordi de samme kommunene rammes av endringene i bosettingskriteriene. Vi er enig i at endringene i bosettingskriteriene er faglig riktige, og at det er den veien man skal gå, men det blir kombinasjonen med mangel på andre kriterier som gjør at det blir feil ikke å innføre dette samtidig. I tillegg til disse endringene ønsker Høyre at vi neste år minst skal trappe opp skatteandelen til 48 pst., og vi ønsker at man skal gå lenger de kommende årene enn til 50 pst., i forhold til det som var flertallets ønske i fjor. Høyre har også ønsket at man i sterkere grad skal adressere problemene knyttet til vekst- og fraflyttingskommuner. Jeg har i den forbindelse lyst til å si at det er en feil i innstillingen, hvor forslag nr. 8 står oppført som et forslag fra Senterpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet. De som hørte representanten Ivar Østbergs innlegg nettopp, hvor han snakket varmt for dette forslaget, vil ha oppdaget at Senterpartiet egentlig skulle vært Kristelig Folkeparti i den sammenhengen, så ved stemmeveiledningen senere må kanskje dette rettes opp. På det området er det altså skapt en viss grad av forvirring, for de som leser proposisjonen, ser klart at departementet ikke ønsker å fremskynde datoen for telling. Under komiteens arbeid har det fra Arbeiderpartiet gjentatte ganger vært fremhevet at man teller tidligere, altså nærmere opp til datoen enn det som faktisk står i proposisjonen. Min utfordring til statsråden er om hun senere i debatten kan avklare om det er slik at tellingen i forhold til utgiftsdelen er 1. januar året før inntektssystemet, og om det er slik at man foreløpig ikke vil si ja til å telle på et senere tidspunkt også i forhold til inntektsutjevningen. For det er det som står i proposisjonen som Stortinget har fått til behandling, og det er det vi har måttet forholde oss til når det gjelder også å støtte opp under forslag nr. 8, for vi mener at dette er for sent. I tillegg er det viktig å sørge for at vertskommunen får gevinst til å forsvare de kapitalutgiftene man har, som det altså er dokumentert er store – 65 000–85 000 kr viser agendarapporten at det koster å få en ny borger inn i kommunen. Med den sterke inntektsutjevningen vi har, er det ikke en vinn-situasjon på et senere tidspunkt, fordi vi inntektsutjevner så sterkt at hvis en ikke kommer over 110 pst. i gjennomsnittlig skatteinntekt, sitter en ikke igjen med gevinst til å forsvare de kapitalutgiftene på et tidlig tidspunkt. Det mener vi man må jobbe videre med, og vi har fremmet forslag om det. Vi mener at det går an enten å finne indirekte indikatorer på vekter og kriterier eller å finne måter å legge inn kapitalutgiftene direkte på. Vi er som sagt litt lei oss for at både skolefritidsordningen og leirskoletilskuddene, som Høyre fikk gjennomslag for skulle inn i inntektssystemet i fjor, ikke skal innføres. Jeg må bare si at den argumentasjonen jeg hører fra Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti, er en argumentasjon man stort sett kan føre mot innlemming av et hvilket som helst tilbud til kommunene, for man har altså åpenbart en mistillit til lokalpolitikerne i forhold til hva de ønsker å prioritere, og ønsker å legge føringene her i forhold til ordninger der jeg mener det helt klart kunne vært lagt vel så gode føringer lokalt i den enkelte kommune. Så til eldresatsingen. Høyre har følt at det har vært vanskelig å si nå at vi kan sette en sluttstrek med 6 200 nye plasser neste år, og det er det vi skal finansiere. Vi mener at det er umulig å gjøre når fristen er skjøvet ut til 1. oktober. Derfor har vi sagt at det tallet må vi komme tilbake til igjen når vi får den varslede tilleggsproposisjonen til høsten. Men i mellomtiden har vi sagt, og jeg er glad for at vi har fått flertall for det, at kommuner med under 25 pst. dekning på heldøgns pleie- og omsorgstilbud skal prioriteres når det gjelder tildeling av investeringstilskudd, og vi støtter også et forslag som fremmes av Magnhild Meltveit Kleppa senere i debatten, som går på at av de 6 200 som vi vet iallfall blir en form for minsteramme til høsten, kan det gis tilsagn om 2 000 allerede i år, slik at de som har helt klare prioriterte prosjekter, ved å få et ja raskere ikke opplever kostnadsøkninger knyttet til å gjennomføre disse. Så til spørsmålet om sykehusreformen. Vi har nå snart fått brev fra nesten alle fylker. Jeg tror jeg har talt at det kanskje er fire stykker som ikke har skrevet brev om problemer knyttet til overføringen. Problemene er ulike. Men det viser også at det er nesten umulig for oss å ta stilling til hvilke kriterier som det er riktig å legge inn, fordi vi må tilbake igjen til bakgrunnen for hvordan visse typer utgifter har oppstått. Vi er enig i at utgangspunktet skal være regnskapet for året 1999. Men så må man ta hensyn til spesielle situasjoner, og så må vi ikke minst ta hensyn til at vi kan ikke bare si at underskuddene som er opparbeidet de to siste årene, og som er opparbeidet foreløpig i år, og i hovedsak er opparbeidet på sykehussektoren, skal vi bare overlate til fylkeskommunen å dekke, når vi vet at fylkeskommunen sitter igjen med en mye mindre økonomisk pott til å dekke dette. Derfor mener vi at det er riktig å gå til individuelle forhandlinger basert på de seks kriteriene som er lagt inn, og for vårt vedkommende har det vært viktig å si at det er underskudd frem til 1. juni. Vi skal ikke gi noen blankofullmakt til at folk nå kan kjøre sykehusene eller annen aktivitet i underskudd og regne med at staten betaler, men jeg tror vi må ta signalene når vi ser hva som skjer. Iallfall i alle regionsykehusfylkene diskuterer man nå drastiske kutt på helsetilbud, fordi man har et opparbeidet underskudd som man må forsøke å dekke inn raskest mulig, for hvis ikke blir det et stort frafall både i forhold til videregående skole og når det gjelder satsing på samferdsel neste år. Derfor er det viktig å få til forhandlinger om voldgift. Jeg er egentlig forbauset over at det som blir konsekvensen av Fremskrittspartiets politikk her, er mindre satsing på helse til høsten, og de får stå ansvarlig for alle de nedskjæringene som kommer i fylkeskommunene fremover. Jeg vil få lov til å ta opp de forslag som Høyre har fremmet i innstillingen, og også de forslag der Høyre er medforslagsstiller, og som ikke allerede er opptatt.