Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2011-02-24:
Allmennkringkasting er et sentralt virkemiddel i norsk kultur- og mediepolitikk. Som offentlig eid allmennkringkaster har NRK et særlig ansvar for å tilby gode tjenester. Men hva er gode tjenester, hva er riktig bredde, hva er godt innhold, og hvor går grensene når det gjelder kommersielle produkter? Det er sentrale spørsmål som må stilles, og som må debatteres kontinuerlig. Jeg er sikker på at det jevnlig er temaer også innenfor NRK. Jeg er helt enig i representanten Olemic Thommessens presiseringer av hva som egentlig er tema for interpellasjonen, i hvert fall opprinnelig. Det er et viktig tema, og det er tidsaktuelt. NRKs konkurranseflate bør hele tiden diskuteres. Det er en krevende balanse all den tid en alltid står i fare for å overstyre den redaksjonelle friheten. Men for at NRK som lisensfinansiert kringkaster skal styrke sin posisjon, er det positivt at Stortinget med jevne mellomrom drøfter ulike prinsipielle sider ved allmennkringkastingen. Nå har jo interpellanten og undertegnede veldig ulikt syn på NRK, både på finansiering og NRK i sin alminnelighet, og det kommer enda tydeligere fram i interpellantens første innlegg. Men for Kristelig Folkeparti, som er opptatt av å beholde et robust NRK, er det viktig å styrke bevisstheten omkring rollen vår lisensfinansierte allmennkringkaster skal ha. Det er viktig at staten uttrykker forventninger til NRKs samfunnsoppdrag, og detaljeringsgraden må balansere mot NRKs legitime krav om redaksjonell frihet. Føringene må være på et overordnet nivå. NRK-plakaten er derfor et godt redskap for å tydeliggjøre det offentliges forventninger til NRK. I Grunnloven § 100 heter det at det påligger statens myndigheter å legge til rette for en åpen og opplyst offentlig samtale. Ifølge stortingsmeldingen som gikk forut for endringsforslaget til ny § 100 i Grunnloven, skal det offentlige rom fremme de tre samfunnskonstituerende prosessene: sannhetssøking, demokrati og individets frie meningsdannelse. Det påhviler staten et overordnet ansvar for de offentlige rom, slik at individene har en faktisk ytringsmulighet. Infrastrukturkravet er her omfattende. Mediepolitikken er en del av det, og NRK er en helt sentral del av samfunnets infrastruktur. For alle oss som ønsker et sterkt NRK, er det viktig at statskanalen nettopp bidrar til en åpen og opplyst samtale, og at NRK har muligheter til å utøve den rollen og være en del av den infrastrukturen. Den problemstillingen som interpellanten tar opp, må ses i lys av nettopp det. Det må også ses i lys av at vi har en enorm teknologisk utvikling som gjør at den såkalt opplyste offentlige samtalen foregår på stadig nye arenaer. Men det betyr også at det må være en bevissthet og kritiske vurderinger omkring valg av kommersielt programinnhold, kommersialisering av produkter osv. Det er heller ikke et mål i seg selv for NRK å være størst. Det er ikke seertallene alene som skal styre NRK. NRK har også en forpliktelse til å levere såkalt smalere stoff og innhold som ikke leveres av de kanaler som lever av seertall alene. Jeg tenker da bl.a. på kulturprogram av høy kvalitet, analysestoff, bredde i nyhetsstoffet og NRKs unike nett av distriktskontor. Så må man heller aldri forenkle denne debatten til en debatt om for eller mot NRK. Men at det er noen dilemmaer vi står overfor i konkurranseflaten mot dem som skal drive kommersielt på denne arenaen, må vi aldri underslå, og derfor er debatten om temaet som er reist, fortsatt viktig å holde ved lag.