Torbjørn Hansen (Høyre), 2002-12-02:
Statsbudsjettet for 2003 er det første budsjettet Samarbeidsregjeringen har utarbeidet og lagt fram på egen hånd. Jeg synes derfor det er meget gledelig at dette budsjettet i dag blir vedtatt, med de endringer som er avtalt med Fremskrittspartiet. Sikring av konkurranseutsatte arbeidsplasser er viktig i dagens situasjon. Meldingene om nedleggelse eller utflytting av bedrifter er tatt på alvor. Trygghet for økonomi og arbeid er grunnleggende viktig for velferd. Derfor har Regjeringen tatt aktive grep som møter utfordringene, og disse grepene er faktisk forsterket i budsjettavtalen med Fremskrittspartiet. Flere har i debatten i dag antydet at det høye rentenivået og den sterke valutakursen nærmest er Norges Banks feil, og at man kan løse problemene ved kjappe endringer i sentralbankens instruks. Å tro at grunnleggende pressproblemer i norsk økonomi kan løses med pengepolitiske omformuleringer er etter mitt syn noe naivt, og jeg synes det er et svakhetstegn at slike standpunkter fremmes av sentrale aktører i arbeidslivet og her på Stortinget. Dette signaliserer tvert imot en manglende forståelse for og vilje til å ta ansvar for de grunnleggende utfordringer vi har i norsk økonomi. Statsbudsjettet for 2003 er stramt, veksten i offentlig sektor er bare 0,5 pst. mot 2,5 pst. i 2002. Dermed er den underliggende utgiftsveksten i de to årene Samarbeidsregjeringen har styrt, lavere enn veksten i bruttonasjonalprodukt for Fastlands-Norge i samme periode. Budsjettet innebærer en klar kursendring i forhold til vekst i offentlige utgifter, og det er et viktig bidrag til å sikre arbeidsplasser i privat sektor. Regjeringen legger med dette grunnlaget for lavere rente og mindre press på norsk valutakurs. Regjeringens målsetting er å bidra til nyskaping og til å danne grunnlag for framtidens arbeidsplasser. Derfor satses det sterkt på høyere utdanning, skatte- og avgiftslettelser og forskning både i offentlig og privat regi. Satsingen på offentlig forskning har aldri vært større. Forskningsfondet får tilført 3 milliarder kr og bevilgningene til kvalitetsreformen økes, og økningen i stipendandel for studentene til 40 pst. blir nå finansiert på helårsbasis. I tillegg stimuleres forskning i næringslivet ved at skattefradraget for egen og ekstern forskning nå skal omfatte alle bedrifter. I sum er budsjettet et krafttak for nyskaping og framtidens arbeidsplasser. Samarbeidsregjeringen har varslet en kraftig omlegging av skatte- og avgiftspolitikken og lovte 31 milliarder i lettelser i løpet av perioden. Etter to år er vi 19 milliarder på vei. Dette gir bedre rammevilkår for næringslivet og gir velgerne god uttelling for deres tydelige signal i valget i 2001. Jeg har registrert at Arbeiderpartiet omtaler dette statsbudsjettet som et dårlig budsjett for industrien. Det er med all respekt en drøy påstand fra et parti som vil øke skatten på arbeidskraft og på verdiskaping med over 4 milliarder kr i neste års budsjett. Tilbakemeldingene fra industrien har tvert imot vært oppsiktsvekkende positive. Budsjettavtalen med Fremskrittspartiet har fått en nærmest uforbeholden støtte fra NHO, Prosessindustriens Landsforening, Abelia, Byggenæringens Landsforening – man kan liste opp nesten hele listen over næringslivsorganisasjoner. Faktum er at Regjeringen har innfridd omtrent samtlige ønsker næringslivet la fram i forkant av budsjettframleggelsen. Samarbeidsregjeringen er den første regjeringen etter krigen som setter i gang en målrettet innsats for fattigdomsbekjempelse i Norge. I tillegg økes bistanden til verdens aller fattigste med 856 mill. kr. Psykiatri kommer godt ut, med en økning på 670 mill. kr, den største økningen psykiatri noensinne har hatt. Psykiatri er et område hvor behovet er meget stort, men hvor den politiske oppmerksomheten har vært liten. Dette statsbudsjettet er et godt og sosialt budsjett, hvor Samarbeidsregjeringen demonstrerer at et sosialt budsjett kan kombineres med en god politikk for verdiskaping. Fremskrittspartiet og regjeringspartiene har inngått avtale om budsjettet. Fremskrittspartiet har styrket profilen på skatt og avgift, på pensjoner, på veibudsjett og på utdanning. Økningen i overføringene til kommunene på 1 milliard kr som inngår i avtalen, er også et viktig bidrag for å øke velferden. Til tross for at avstanden mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet er stor i økonomisk politikk, har partiet opptrådt ansvarlig og støttet et budsjett for 2003 som gjør at utviklingen fortsetter i riktig retning. For øvrig vil jeg vise til innstillingen til Dokument nr. 8:4, om endring av Norges Banks mandat i pengepolitikken. Komiteen innstiller på at forslaget vedlegges protokollen. Dette er nok et eksempel på at fløypartiene ønsker å tilpasse pengepolitikken for å kunne bruke mer penger i norsk økonomi enn det som er forsvarlig. Statsbudsjettet er framtidsrettet og setter verdiskaping og arbeidsplasser først og opprettholder den kursendringen som Samarbeidsregjeringen er basert på. Derfor er det meget gledelig at budsjettet med de endringer som ligger i avtalen med Fremskrittspartiet, blir vedtatt i dag.