Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 2001-06-15:
Inntil i dag har Statens petroleumsfond vært styrt av økonomiske hensyn med ønske om høy avkastning med moderat risiko. Jeg er glad for at Regjeringen etter behandlingen av saken om etiske retningslinjer for forvaltning av Petroleumsfondet i dag vil vektlegge også et annet hensyn, nemlig etikk i forhold til investering i selskaper. SV har ønsket seg etiske retningslinjer for Petroleumsfondet før pengene investeres. Arbeiderpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet har sett de praktiske problemene med å finne avgrensninger for hvilke aktiviteter som skal omfattes av etiske retningslinjer. Det er ikke helt riktig slik SV fremstiller saken, at flertallet ønsker å investere våre felles penger uten tanke for hva kapitalen produserer. Flertallet er klar over at investeringer i enkelte selskaper kan gi både etiske og politiske dilemmaer. Flertallet er derfor enig med Regjeringen i at det er nødvendig å finne en mekanisme som hindrer uønsket investering. Løsningen som flertallet har valgt, er en uttrekningsmekanisme, hvor en i helt spesielle situasjoner kan trekke ut investeringer fra selskaper, f.eks. selskaper som produserer miner. Internasjonale konvensjoner, godkjent av Norge, skal være en av rettesnorene for uttrekningsmekanismen. Det skal utarbeides retningslinjer, og det skal ikke styres av journalisters arbeid, slik representanten Djupedal påstod i sitt innlegg tidligere i dag. Viljen til å gjøre noe med dette problemet er stor blant politikere i alle partier, og utviklingen på dette området vil bli fulgt nøye. La meg innrømme at det skurrer litt i mine ører når sentrumsalternativet vil presse Arbeiderpartiet til å lage etiske retningslinjer for oljefondet, noe de selv faktisk ikke klarte å gjøre i de to og et halvt årene de selv satt i regjering. Dette er den siste debatten Stortinget har før vi går inn i en valgkamp. Jeg synes det er viktig at kortene legges på bordet. Høyre har for tiden en svært enkel dagsorden. De tilbyr både bedre skole og skattelette. De vil fjerne avgifter, samtidig som de vil gi et bedre helsetilbud. Jeg er usikker på om skattelettelsen er på 40 milliarder kr eller 78 milliarder kr, men jeg vet i hvert fall at 40 milliarder kr er det samme som vi bruker årlig på sykehusdrift. Det er også interessant å følge Høyre på et annet område, nemlig når det gjelder hva de lover å bruke penger på, for de gjør nemlig det også. Det er tydelig at de nå kjemper med Fremskrittspartiet om å være best til å love. Problemet er at de en eller annen gang blir nødt til å innfri løftene, og Høyre har jo bestemt seg for at de skal bruke den samme rammen som oss andre. Spørsmålet som gjenstår da, er: Hvor kutter de? Høyre har vært prisverdig klar i ett kutt, og det er i forhold til sykelønnsordningen. Konsekvensen av deres kutt på dette området er at folk som tjener lite, og er gjennomsnittlig syke, taper på Høyres opplegg, og folk som er syke i lengre perioder, taper ganske dramatisk. Hver krone som gis ut i skattelette, må betales på en eller annen måte – enten ved at en tjeneste ikke lenger tilbys, eller at man må betale egenandeler i barnehager, i skolefritidsordninger eller på skolen. Problemet er også at en skattelette i en størrelsesorden opp til 78 milliarder kr ikke er spesifisert av Høyre. Så min bønn til Høyre er: Fortell det norske folk hva konsekvensen av avgifts- og skatteletten betyr for velferdstjenesten, hva folk vil miste eller må betale for i Høyre-samfunnet. Uten at Høyre røper baksiden av medaljen, får ikke det norske folket et reelt valg. Vi har to klare alternativer i norsk politikk: Høyre og Arbeiderpartiet. Jeg er opptatt av forskjellen mellom disse to partiene, og jeg skal gjøre mitt for å vise hva forskjellene er. Jeg håper at Høyre vil vise oss konsekvensen av sine skattelettelser.