Berit Brørby (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
En sterk offentlig sektor er nøkkelen til en god velferdsstat. En riktig bruk av datateknologi vil være et viktig redskap for offentlige tjenester som er smidigere, bedre tilpasset brukerne og mer attraktiv for de ansatte. Datateknologien kan bare i en viss grad erstatte menneskene, men den kan brukes på andre måter som gjør hverdagen enklere både for brukere og ansatte. Et eksempel er utveksling av informasjon mellom departementer og andre statlige virksomheter som gir grunnlag for bedre samordning av tjenester. Etablering av tjenestetilbud til privatpersoner og næringsliv på Internett kan bidra til å dekke brukernes behov på en bedre og enklere måte. Riksrevisjonens undersøkelse tar mål av seg til å belyse i hvilken grad forvaltningen utnytter mulighetene for å benytte elektronisk informasjonsutveksling. Hvilke hindre møter man, og hvilke tiltak er satt i verk? Undersøkelsen er basert på to spørreundersøkelser til 17 departementer i november 2006 og 144 statlige virksomheter i mars 2007, og med en svarprosent på hele 84. Det er gjennomført dataanalyser bl.a. med utgangspunkt i eNorge 2005, Strategi for IKT i offentlig sektor 2003–2005, eNorge 2009 – det digitale spranget, og i tillegg en rekke intervjuer. Jeg registrerer at undersøkelsen viser at mange virksomheter er kommet langt i å etablere egne løsninger, men at mulighetene for utveksling av informasjon mellom virksomhetene kan utnyttes i enda sterkere grad. Nesten hver tredje virksomhet sitter på informasjon som kan være av vesentlig betydning for andre virksomheter, og enda flere mener at andre har informasjon som ville være nyttig i deres arbeid. Utfordringene er derfor: Hvordan bli bedre til å utveksle informasjon og å utnytte den? Riksrevisjonen har også foretatt en dybdeundersøkelse av tre tjenester, nemlig søknad om stipend og lån i Statens lånekasse for utdanning, søknad om byggetillatelse og søknad om registrering av kjøretøy. Det framgår klart av undersøkelsen at det er mye å hente på videreutvikling av IKT-bruken i disse tjenestene. Fornyings- og administrasjonsdepartementet utøver sin koordinering gjennom planer, strategier, veiledning og rådende fora av ulike slag. Ingen av foraene har beslutningsmyndighet og har følgelig derfor heller ingen mulighet til å pålegge forvaltningen å gjennomføre tiltak. Dette vanskeliggjør gjennomføringen. Riksrevisjonens funn viser at to tredjedeler av 37 tiltak med frist til 2006 fortsatt var under arbeid eller ikke gjennomført ved utgangen av året. Det demonstrerer med all tydelighet at det er vanskelig å få tilstrekkelig gjennomslag for tiltak som man ikke direkte er pålagt å sette ut i livet. Det er særlig bekymringsfullt når mål knyttet til sikkerhetsløsninger ikke er nådd. Fornyings- og administrasjonsdepartementet har naturlig nok igangsatt en rekke tiltak for å legge til rette for tverrgående utveksling av informasjon, men det er, slik Riksrevisjonen påpeker, grunn til å stille spørsmål ved om departementet har en helt klar formening om rekkefølge og prioritering av tiltakene, og om forholdet mellom målene og de økonomiske ressursene som stilles til disposisjon bl.a. til finansiering av tverrsektorielle tiltak. Det bør være mulig å få Finansdepartementet med på å bevilge de nødvendige midler. Jeg har merket meg at virksomhetene mener Fornyings- og administrasjonsdepartementet ikke er tøffe nok i pådriverarbeidet for økt elektronisk informasjonsutveksling. Heller ikke fagdepartementene viser stort nok engasjement for å styrke slik virksomhet i forhold til sine underliggende etater. Dette gir grunn til å be om at statsråden treffer tiltak for å bedre denne situasjonen. Riktig kompetanse er et annet ankepunkt i Riksrevisjonens rapport. Undersøkelsen avdekker at en tredjedel av virksomhetene ikke mener å være i besittelse av den rette kompetansen. Her har departementet en viktig utfordring som jeg regner med følges opp. Departementet må være tøff pådriver, stille krav og følge opp virksomhetene for å sikre videreutvikling av offentlige tjenester gjennom økt elektronisk informasjonsutveksling. Personvernhensyn må også vektlegges sterkt i det videre arbeidet. For øvrig er innstillingen enstemmig, men Fremskrittspartiet har en tilleggsmerknad, som jeg forutsetter at de selv vil gjøre rede for.