Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2011-02-24:
I global sammenheng innebærer økt bruk av gass til kraftproduksjon reduserte utslipp av klimagasser. Forutsetningen for dette regnestykket er at gassen kommer til erstatning for kull eller olje som energikilde. Det faktum at gass er et mer miljøvennlig alternativ enn kull og olje, er det bred enighet om. Dette er også et viktig argument for at Norge fortsatt bør satse sterkt på å beholde sin posisjon som en stor og stabil leverandør av gass til Europa. Økt bruk av gass til energiproduksjon i Norge vil imidlertid ha stikk motsatt effekt. Det vil føre til en økning av de nasjonale klimagassutslippene, som i tilfelle måtte kompenseres med reduserte utslipp et annet sted i verden. Vi vet hva sluttsummen skal være i 2020. Det er en reduksjon av CO2 på mellom 15–17 mill. tonn CO2-ekvivalenter. Norge er i et normalår selvforsynt med elektrisitet fra rene, fornybare energikilder, hovedsakelig vannkraft. Potensialet for økt energiproduksjon fra fornybare kilder som småkraft, vindkraft, vannkraft, bølge- og tidevannskraft er veldig stort i Norge, noe som taler for at Norge ikke burde ha behov for å tillate bygging av flere urensede gasskraftverk. Dagens anstrengte kraftsituasjon skyldes langvarig handlingslammelse i energipolitikken, både når det gjelder nett og produksjon. Løsningen på dette er, slik Kristelig Folkeparti ser det, ikke å lage oss et nytt Mongstad eller Kårstø – gasskraftverk som foreløpig står uten rensing. Et bredt flertall i Stortinget har i klimaforliket vedtatt å redusere de nasjonale utslippene av klimagasser med 15–17 mill. tonn CO2 innen 2020. Denne målsetningen kan ikke innfris dersom Norge tillater betydelig økning av klimagasser gjennom bygging av nye, urensede gasskraftverk. Skal vi greie å nå målsetningen i klimaforliket, er utfordringen snarere å få på plass rensing av de gasskraftverkene som allerede er i drift i dag – Mongstad, Kårstø og Snøhvit. Kristelig Folkeparti er ikke imponert over regjeringens arbeid med CO2-håndteringen så langt. Den varslede månelandingen har støtt på betydelige utfordringer. Mongstad-historien kommer til å prege regjeringens ettermæle, slik Kristelig Folkeparti ser det. Kristelig Folkeparti mener problemene som vi har på Mongstad, åpner for at månelandingen bør flyttes til andre steder i landet. Særlig hvis Mongstad-prosjektet ser ut til å bli skjøvet ut i tid, kanskje utover 2020, bør regjeringen åpne for å ta regningen for CO2-rensing et annet sted i landet gjennom et nytt gasskraftverk med CO2-rensing. Vi vet allerede her svaret på dette ønsket etter den behandlingen som Industrikraft Møre har fått i samband med spørsmålet om å få økonomisk støtte til å bære kostnadene for rensing av det gasskraftverket. Kristelig Folkeparti synes det er leit at regjeringen på det nåværende tidspunkt ikke var villig til å stille opp med de økonomiske midlene som det anlegget trengte. Selv om vi ønsker at en eventuell månelanding skal flyttes til et annet sted i landet, er det viktig for Kristelig Folkeparti å understreke at vi vil ha rensing både på Kårstø og på Mongstad. Det må ligge fast, slik at vi klarer å få et viktig regnestykke til å gå opp, nemlig en reduksjon på 15–17 mill. tonn CO2-ekvivalenter innen 2020.