Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2003-11-05:
En hovedbegrunnelse for sykehusreformen var et behov for å kunne styre strukturelle beslutninger på en god måte. Det var en erkjennelse av at man i det gamle systemet med eierskap fordelt på 19 forskjellige eiere ikke hadde den tilstrekkelige styrke til å organisere tjenesten ut fra utviklingen i medisinen. Det er viktig å erkjenne og ta konsekvensene av at samfunnet er i endring. Det gjelder ikke minst høykompetansevirksomheter som sykehus. Den medisinske teknologien er i kontinuerlig utvikling, heldigvis. Endringer skal og må skje, fordi fagene og mulighetene utvikler seg. Det samme gjør mulighetene for å kommunisere. Kravene til å opptre og operere faglig forsvarlig innebærer også at det må skje omstilling. Det som var faglig forsvarlig for ti år siden, kan være utdatert og dermed uforsvarlig i dag. Stortinget har ved en rekke anledninger behandlet dokumenter fra Regjeringen som omhandler den faglige utviklingen, og hvilke strategier Regjeringen har sett på som riktige for å møte den. En helt sentral forutsetning i debatten har vært å forene den faglig gode tjenesten med den tilgjengelige tjenesten. Det har vært viktig – og er viktig – i Norge på grunn av landets geografi. Jeg viser til sentrale helsepolitiske dokumenter som Opptrappingsplanen for psykisk helse, Nasjonal kreftplan, meldingen «Tilgjengelighet og faglighet» og akuttmeldingen. Disse dokumentene er basert på denne helt sentrale forutsetningen i utformingen av norsk helsepolitikk. Stortinget har behandlet disse dokumentene og sluttet seg til hovedkonklusjonene i dem. Blant annet har Stortinget bestemt at fødetilbudet i Norge skal være differensiert og desentralisert. Videre er det bestemt at Helsetilsynets normtall skal legges til grunn for hvorvidt et tilbud skal bygges opp som fødestue, fødeavdeling eller kvinneklinikk. Som ledd i Stortingets enstemmige vedtak om å gjøre Helsetilsynets nivåinndeling gjeldende for planleggingen og organiseringen av fødselsomsorgen er det etablert et nasjonalt råd for fødselsomsorgen. Rådets mandat er bl.a. å bistå i omstillingsprosessene, sikre kvalitet og evaluering av drift ved en desentralisert og differensiert fødselsomsorg. Jeg har formulert disse bestemmelsene som styringsbudskap overfor de regionale helseforetakene. Deres oppgave har vært å svare på dette. De foreslåtte endringene i fødetilbudene, ved at noen av de minste fødeavdelingene med under 300 fødsler i året gjøres om til jordmorstyrte fødestuer, og i noen tilfeller med beredskap for akutte keisersnitt, er en realisering av de føringene som Stortinget la ved behandlingen av akuttmeldingen våren 2001. Ved foretaksmøtene vi holdt i juni 2003, ble det satt en rekke vilkår for de regionale helseforetakenes gjennomføring av de planlagte endringene. Jeg bad om å få dokumentasjon på at de var oppfylt innen 1. november. Det har jeg nå fått, og jeg har også orientert Stortinget i St.prp. nr. 1 for 2003-2004. Hvis min vurdering er at de foreslåtte endringene er innenfor de vedtak Stortinget har truffet tidligere, vil jeg ikke oppfatte det som naturlig at Stortinget får seg forelagt dette til behandling og diskusjon. Det vil være å invitere Stortinget til omkamp på vedtak man har truffet, og som jeg for øvrig er enig i. Derimot har jeg lagt fram en plan- og meldingsdel av budsjettproposisjonen, der jeg redegjør for omstillingsprosesser som er på gang. Det gir Stortinget anledning til på generelt grunnlag å melde tilbake om innholdet i politikken og formen på kommunikasjonen med Stortinget i disse viktige sakene. Det vil jeg selvfølgelig være med på å følge opp, slik Stortingets flertall ønsker.