trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2006-06-08:
Jeg vil først takke saksordføreren for en god redegjørelse og en god jobb i denne prosessen. Fremskrittspartiet mener, som representanten Dørum gjorde rede for, at et statlig finansieringssystem for opplæring av pasienter i sosiale eller medisinske institusjoner vil være det beste. Det henger sammen med partiets utgangspunkt om statlig stykkprisfinansiering i hele utdanningsløpet. Med et stykkprisfinansieringssystem ville hele denne problemstillingen vært løst på en elegant måte, og Fremskrittspartiet fremmer derfor primært et forslag om at Regjeringen kommer tilbake til Stortinget med de nødvendige lovendringsforslag for å sikre en slik ordning. Det forslaget vil det naturligvis ikke bli votert over her i Odelstinget i dag. Det vil bli oversendt Stortinget for videre behandling. På bakgrunn av at det ikke vil bli behandling av Fremskrittspartiets primære standpunkt, vil vi i dag subsidiært gå inn for innstillingen hva gjelder §§ 13-2 og 13-3 a. Det er først og fremst fordi dagens situasjon er uholdbar og setter den enkelte pasient og bruker i en meget vanskelig og ofte uavklart situasjon. Lovforslaget vil i det minste rydde opp i en rekke uklarheter og gi en enklere og greiere ansvarslinje. Jeg vil likevel presisere at Fremskrittspartiet mener det skal være to forvaltningsnivåer i Norge: kommuner og fylker. Det er uheldig å tillegge fylkeskommunen nye oppgaver, og vi vil sterkt advare mot det på generelt grunnlag. Imidlertid er tilfellet i denne konkrete saken at fylkeskommunen allerede har store deler av dette ansvaret, og at denne lovendringen medfører en opprydding og egentlig en marginal oppgaveøkning for fylkeskommunen. Dessuten vil Fremskrittspartiet håpe, naturligvis, at vårt forslag blir vedtatt av Stortinget senere i vår, og da vil vedtaket i dag bli av en svært midlertidig karakter. Ellers vil jeg ta opp forslaget om å fjerne kapittel 6 i opplæringsloven, idet Fremskrittspartiet mener denne type opplæring er uhensiktsmessig. Vi vil gi likt opplæringstilbud til alle uavhengig av etnisitet.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-06-08:
Det må være all mulig grunn til å glede seg, ikke bare over det komitelederen sa om at det var samling i komiteen, men også over at Regjeringen har gjort en solid jobb og laget et lovforslag som har blitt godt mottatt av dem det gjelder. Det betyr at man har funnet balansen mellom tilliten til de mange og muligheten for å fange opp dem som ikke vil følge det som vi kan definere som frihet under ansvar. Det komiteen står for, har komitelederen gjort rede for på en utmerket måte, og det kommer også skriftlig til uttrykk. Venstre har ikke noen grunn til å understreke det ytterligere, bortsett fra på et par–tre små punkter. Når komiteen har valgt å kalle utvalget for «gransking av redelighet», er det fordi vi legger til grunn at redeligheten er hovednormen i det arbeidet vi står overfor, og ikke unntaket. Når komiteen har presisert at det grunnleggende i dette arbeidet er at vi må ha trykk på alle sider ved etikk i alle akademiske karriereløp fra starten av, er det for å understreke at hvis man ikke har den etiske ballasten, svikter noe av det grunnleggende som skal til for at vi skal lykkes med både Regjeringens forslag og komiteens tilslutning til forslaget. Komiteen har gjort en understrekning til. Jeg må innrømme at når den skjedde, var den preget av et sentralt emne på NOKUT-konferansen, hvor NOKUT reiste spørsmålet – som jeg for min del ikke hadde hatt fantasi til å forestille meg inntil da – om at vi kunne stå overfor muligheter for korrupsjon og juks i tilknytning til internasjonalisering av forskning og Bologna-prosessen. NOKUT hadde valgt å invitere den internasjonale avdelingen av Transparency for å presentere dette. Det var et ettertenksomt innlegg som ble holdt. Det var ikke massivt konkluderende, men det var for ettertenksomhet. Når komiteen har knyttet en merknad til dette forholdet, er det for at den samme ettertenksomhet som et samlet norsk, akademisk allmøte – for å bruke det uttrykket – hadde i Trondheim, også skulle bringes videre til departementet for vurdering og refleksjon, slik at man kan ta de skritt som er nødvendige, ikke fordi vi ser at dette er det mest truende nå, men det er grunn til å følge med og være aktsom. Med disse små merknadene er det en glede å være med på en så bred oppslutning. Jeg synes det er hyggelig å kunne si noe positivt til statsråden for å ha lagt fram en god sak, og det er også hyggelig å dele med kolleger i komiteen at vi har stått sammen om å lage en sak som er solid, under parolen: Frihet under ansvar!
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2006-10-26:
På vegne av Jørund Rytman, Ketil Solvik-Olsen, Torbjørn Andersen og meg selv vil jeg sette fram representantforslag om å få sak om vern av Trillemarka–Rollagsfjell framlagt for Stortinget.
Svein Gjelseth (Arbeiderpartiet), 2006-10-26:
Utbygginga av E18 på strekninga Langåker–Bommestad er eit viktig prosjekt for å betre trafikktryggleiken og framkomelegheita og redusere miljøbelastninga på denne strekninga. Utbygginga vil fjerne ein av flaskehalsane på E18 mellom Oslo og Kristiansand, som er ei av dei viktigaste stamvegstrekningane i landet vårt. Prosjektet omfattar bygging av ca. 8 km firefeltsveg på strekninga Langåker–Bommestad i Sandefjord og Larvik kommunar i Vestfold. Årsdøgntrafikken er i dag om lag 21 000 kjøretøy. Dei siste ti åra har ti personar mista livet i trafikkulykker på denne strekninga. 18 personar har vorte hardt skadde. I tillegg er dagens E18 lokalisert slik at den påfører lokalbefolkninga støy og forureining, og det er tidvis kapasitetsproblem med saktegåande og stilleståande køar. Prosjektet vi no er inviterte til å vedta, inngår i ein stor og viktig heilskap. Målet er samanhengande firefelts E18 gjennom Vestfold, med alle dei fordelane det inneber for samfunnet og for kvar og ein av oss. Når strekninga mellom Kopstad ved avkjøringa til Horten og Gulli ved avkjøringa til Tønsberg står ferdig i 2007, har E18 samanhengande firefeltsstandard mellom Eik i Buskerud og Tønsberg. Når Kleivenetunnelen ved Drammen står ferdig året etter, er E18 firefelts frå Oslo til Tønsberg. Det er stor einigheit mellom Statens vegvesen og fylkeskommunen om å prioritere strekninga Langåker–Bommestad ved vidare utbygging av E18 i Vestfold, sjølv om dette for ein periode vil føre til ei mellomliggjande strekning med tofeltsveg, nemleg strekninga Gulli–Langåker. Eg meiner dei lokale vurderingane er heilt rette, spesielt med tanke på trafikktryggleiken. Heile E18 gjennom Vestfold har vore sterkt ulykkesutsett, men strekninga Gulli–Langåker er noko meir moderne enn strekninga Langåker–Bommestad og er ein sikrare veg, med toplanskryss og utan avkjørsler. Det vert no bygt midtdelar for ytterlegare sikring av strekninga. Eg er oppteken av at vi ikkje skal få ein unødig lang bompengeperiode. Samstundes er det slik at hovudregelen om 15 års bompengeperiode er sett for å ha handlingsrom i tilfelle kostnadsauke eller svikt i trafikkgrunnlaget. Bompengeperioden på 15 år bør derfor haldast, men fleirtalet vil vere opne for å vurdere dette på nytt dersom utviklinga gjer det naudsynt. Langåker–Bommestad skal finansierast av bompengar og går seinare inn som ein del av finansieringsopplegget for E18 gjennom Vestfold. Dette inneber at vi for første gong får distanseavhengige bompengar i Noreg, slik vi ofte er vane med frå mange andre land. Forskjellen er at vi i Noreg vil nytte moderne innkrevjingsteknologi som ligg heilt i front i verdssamanheng. Eg har elles merka meg at Samferdselsdepartementet vil kome tilbake til Stortinget med eit samla opplegg for den vidare utbygginga av E18 i Vestfold, basert på lokalpolitiske standpunkt. Med stortingsvedtak i tråd med komiteen si innstilling kan Langåker–Bommestad står ferdig hausten 2009. Då får Vestfold ein ny og vesentleg tryggare og meir miljøvenleg hovudveg.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-10-26:
Jeg registrerer at statsråden i sitt innlegg sier at dette prosjektet skal finansieres med bompenger – og 50 mill. kr fra staten til avbøtende tiltak. Da vil jeg bare presisere at i proposisjonen står det klart og tydelig at «strekningen Langåker–Bommestad i sin helhet finansieres med bompenger», slik at det er avklart, så det ikke blir noen misforståelse der. Men jeg har et spørsmål om den utviklingen som vi nå ser med denne regjeringen. Etter denne dagen vil vi ha behandlet seks bompengeprosjekt i Stortinget. Utviklingen er slik: Bergensprogrammet 56,2 pst. bompengeandel, Hardangerbrua 66 pst. bompengeandel, Atlanterhavstunnelen 73 pst. bompengeandel, Finnfast 79,8 pst. bompengeandel – og nå i dag to prosjekter med 100 pst. bompengeandel. Er det nå standarden som denne regjeringen har lagt seg på, at framtidige bompengeprosjekt skal være 100 pst. finansiert uten statlig ansvar? Eller kan vi håpe og tro at denne regjeringen ser sitt ansvar og snur på denne trenden?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-10-26:
Årsaken til at jeg ønsker en replikk til, er det som statsråden nå har sagt i to replikkrunder – ikke det som går på hvem som har makt og innflytelse osv., men mer i retning av det som statsråden nå har sagt to ganger: denne regjeringens historiske løft i sitt budsjett for 2007. Det eneste historiske med budsjettet for 2007 er at statens andel til bygging av vei blir mindre enn innkrevde bompenger. Kan statsråden vise meg hvor denne milliarden til veibygging ligger i statsbudsjettet for 2007? Det er jo dette statsråden nå har svart i to replikkrunder: Denne regjeringen har bevilget 1 milliard kr ekstra i 2007 til å bygge veier. Hvor er denne milliarden?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-10-26:
Jeg har full forståelse, og jeg har full medlidenhet med representanten Strøm og representanten Gullvåg. Det er klart at det er slitsomt for dem når Regjeringen legger byrder på deres skuldre, for det er det den gjør. Når disse representantene skal ut i ny valgkamp, nytter det ikke å si som representanten Strøm sier, at det er bred enighet i Stortinget om denne utviklingen. Ute blant folk er det en bred oppslutning om at man ikke ønsker denne utviklingen, og det er her disse representantene har et voldsomt troverdighetsproblem. Til representanten Strøm: Ja, jeg fikk meg en aha-opplevelse i Sør-Afrika, for de hadde så gode veier! Man kunne prosjektere nye veier, men på tross av det hadde befolkningen et alternativ med andre traseer som overgikk norsk standard på alle mulige måter. Jeg har nettopp vært i Spania. Det bygges bomveier der også, men poenget er at når det bygges nye veier, har folk et alternativ som går langt utenpå standarden på norske veier. I Norge bygger vi ringer, ringer og ringer, så folk ikke har noen muligheter i det hele tatt. Til representanten Gullvåg: Jeg synes dette er interessant. Jeg synes beskrivelsen av prosjektfinansiering er så interessant at jeg synes at statsråden nå skal klargjøre hvorvidt hun er enig med representanten Gullvåg når det gjelder beskrivelsen av prosjektfinansiering. For da har det skjedd noe her siden Regjeringen stoppet videre utvikling av OPS-prosjekt. Det argumentet som Regjeringen brukte for å stoppe OPS-prosjekt, var at den skulle komme med en fornyelse av prosjektfinansiering i budsjettet for 2007. Hva har så skjedd? Er det Gullvåg som har gitt et innspill til Regjeringen og forklart Regjeringen hva prosjektfinansiering er, og at statsråden da er blitt overbevist? Jeg mener absolutt at statsråden kunne forklare det for Stortinget. Og så tar jeg det ikke inn over meg når representanten Gullvåg snakker om Fremskrittspartiets innflytelse i fylkeskommunen. Hvis vi får innflytelse, eksisterer jo ikke fylkeskommunene lenger, så da er problemstillingen borte vekk. Men jeg registrerer jo at Gullvåg vil ha nye regioner. Lekkasjer tilsier at regionene da også skal få ansvaret for vegvesen og infrastruktur i regionene. Da blir det interessant å se hvorvidt representanten Gullvåg får innflytelse på å bygge veier. Sannsynligvis vil han få det, for da vil vi få enda flere bompengeprosjekt, selvfølgelig. Ellers føyer Gullvågs uttalelser seg bare inn i en rekke av omtrentligheter fra Arbeiderpartiet, fra statsminister til finansminister og andre statsråder og representanter i dette huset. De farer bare med omtrentligheter, uten å ha fakta å bygge på.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-10-26:
Jeg vil først få takke statsråden for den opplæringssekvensen hun gav til representanten Gullvåg. Den syntes jeg var flott. Så vil jeg rette opp det min kollega, representanten Hoksrud, sa. Det er ikke riktig at denne regjeringen satser 500 mill. kr på investeringer; investeringssatsingen fra denne regjeringen er på minus. Hvis en tar bort midlene til Bjørvika, er det ingen midler til investeringer til nye veier fra denne regjeringen – det er null. Så må jeg også få lov til å si at vi er særdeles fornøyd med at Regjeringen også har fokus på vedlikehold av veier. De nærmer seg Fremskrittspartiets forslag på det området. Det som framkommer her fra representanten Strøm og andre om prioriteringen som Regjeringen gjør neste år, er jo ikke riktig. For hvis det er slik at man har prioritert samferdsel, skulle en tro at andelen av statsbudsjettet til samferdsel har økt. Den går altså ned. For meg betyr det at samferdsel fortsatt blir nedprioritert i forhold til andre områder. Andelen har gått ned fra 1,63 pst. til 1,51 pst., og det har den gjort siden 1981.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-10-26:
Til siste taler: Jeg må nok en gang få minne om at det et stort flertall i komiteen etter hvert ser ut til å samle seg om når det gjelder et moderne høyhastighetskonsept i Norge, har først og fremst konkurranseflate mot flytrafikk. Det er et framtidsrettet reisesystem, som vil utkonkurrere flytrafikken helt på en rekke destinasjoner i Norge. Jeg er overbevist om at når Fremskrittspartiet får tilbakemeldinger fra folk ute i landet, vil de også slutte seg til dette når så langt kommer. Men det er ikke det vi skal diskutere i dag. Jeg må få komme med ytterligere en kommentar til siste taler – det gjelder bompengeopplegget og fylkeskommunenes vilje til å stille seg bak og garantere for finansiering av slike prosjekt. Jeg syns det fortjener honnør og ros fra oss i denne sal at man regionalt tar et slikt ansvar – et felles ansvar med staten og forbrukerne – for å få dette til, og ikke kritikk fra denne talerstol. For det er ikke slik som siste taler sa, at det er enkelt å garantere, og at man ikke risikerer. Selvsagt er det alltid forbundet med risiko å foreta et garantivedtak på en økonomisk forpliktelse. Slik er det også i denne saken. Denne parsellen er en svært viktig videreføring på E18. Og med det er vi kommet enda et stykke videre på å gjøre en av Norges viktigste trafikkårer mer moderne og – ikke minst – mer trafikksikker. I mange år var bygging av motorveier kanskje ikke helt politisk korrekt å snakke om, men erfaringene har vist, ikke minst gjennom Vestfold, at det har vært gunstig for både framkommelighet, mobilitet og ikke minst – igjen –trafikksikkerhet. Mange, mange liv har vært spart. Det er ikke mindre firefeltsvei vi trenger i Norge, det er faktisk mer. For denne parsellen på E18 har et stort flertall i fylkestinget i Vestfold – og Telemark – bedt om at inntjeningstiden blir vurdert forlenget til 20 år, for å unngå for høye bomavgifter. Vi i Høyre beklager at vi ikke fikk flertall i komiteen for et forslag som støtter fylkeskommunen i denne saken. Men det skal ikke få formørke stunden. Vi er veldig glad for at vi endelig er kommet så langt at vi behandler denne saken i Stortinget i dag.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-10-26:
Statsråden var nøye på å nevne i sitt innlegg at det er et stort løft også for lokale myndigheter og for brukerne i området. Det er det viktig at vi alltid har med oss. Men da syns jeg også det er viktig å ha den erkjennelsen med seg når man skal se på de finansielle forutsetningene, som ikke staten tar ansvar for i denne saken, men nettopp lokale myndigheter. Da må jeg stille spørsmålet: Syns ikke statsråden at fylkeskommunens vedtak om å få en lengre bompengeperiode bør tillegges vekt, all den tid det i realiteten er den som tar det økonomiske ansvaret? Jeg registrerte en viss åpning i statsrådens innlegg, men kan hun være noe mer presis og love at hun vil gå i dialog med fylkeskommunen om dette spørsmålet?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-10-26:
Det ser ut som om vår stortingspresident har hatt helt rett i at komiteene har godt av å reise. Flere har i dag snakket om hva vi lærte i Sør-Afrika, og der lærte vi faktisk ganske mye. Jeg må si jeg var imponert over den måten de hadde organisert mye av infrastrukturutbyggingen sin på. Blant annet brukte de i stor grad prosjektfinansiering, OPS-selskaper og annen type vegfinansiering. Jeg hørte på Steinar Gullvågs innlegg og må få lov å si at det er en elegant måte å foreta et mageplask på. Prosjektfinansiering ble lansert – såpass ærlige tror jeg vi skal være – fordi OPS-løsningene ble en så stor suksess som de ble. Da var det mange som reiste spørsmålet om ikke staten selv kunne realisere den type store prosjekter like raskt hvis de også hadde en oversikt over totalfinansiering av prosjekter som gikk over flere år – i og for seg et hederlig utgangspunkt, som også Høyre støttet i budsjettkommentarene i fjor. Men så kommer altså Finansdepartementet og sier i Gul bok at dette vil vi ikke ha, og da syns jeg Regjeringen skal være ærlig nok til å si: Nei vel, da får vi bygge på de løsningene vi har! Den løsningen vi har, er den som vi alltid har hatt, som Steinar Gullvåg så riktig sa. I realiteten har vi hatt prosjektfinansiering i Norge i alle bompengeprosjekter i alle år, for staten har aldri fulgt opp sine bevilgninger 100 pst. i de årlige budsjettene. Og dermed har bompengeselskapet måttet forskuttere, slik at dette har gått i hop – helt riktig! OPS-finansieringen er jo en helt annen type finansiering og kan for så vidt også være en form for prosjektfinansiering. Men den har jo det i seg at den også legger store deler av annet ansvar over på selskapet. Det tror jeg er en riktig utvikling. Jeg håper vi kan gå videre på den linjen. Og jeg håper faktisk vi kan komme så langt at vi lærer av den nye nasjonen Sør-Afrika på det feltet og kanskje kan komme så langt at vi får egne konsesjonærer også i Norge.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-10-26:
Jeg var i god tro på at det var innmeldt. Jeg beklager det. Som det på vegne av saksordføreren allerede er gjort rede for, vedtar vi i dag utbygging og finansiering av en del av E18 i Vestfold som ligger i kommunene Sandefjord og Larvik. Vi har kommet ganske langt med utbyggingen av E18 til firefeltsveg. Når utbyggingen mellom Kopstad og Gulli blir ferdig, har E18 sammenhengende firefeltsstandard mellom Eik i Buskerud og Tønsberg. Det er ingen lang strekning dagens vedtak dreier seg om – bare 8 km firefeltsveg, en ny bru over Numedalslågen og en miljøtunnel. Strekningen er ikke lang, men den betyr mye for dem som i lange tider har slitt med saktegående og stillestående køer mellom Tønsberg og Larvik. Det har her, som det helt riktig står i innstillingen, vært en flaskehals. E18 Langåker–Bommestad er planlagt åpnet for trafikk høsten 2009, og det er mange som gleder seg til åpningsdagen. Med dette prosjektet skal framkommeligheten, trafikksikkerheten og miljøforholdene på strekningen forbedres betydelig. Spesielt viktig her er sikkerhetsaspektet. Det forventes en reduksjon i antall drepte og skadde på mellom 70 og 90 pst., med størst reduksjon for de alvorlige ulykkene. Prosessen for å komme fram til enighet om finansieringsopplegget for strekningen Langåker–Bommestad har vært omfattende, men nå er det altså enighet mellom Statens vegvesen og fylkeskommunen om å prioritere strekningen i kommunene Sandefjord og Larvik ved videre utbygging av E18 i Vestfold, selv om dette for en periode vil føre til at vi har en mellomliggende strekning med tofeltsveg. Vi er informert om at Samferdselsdepartementet vil komme tilbake til Stortinget med en egen sak om et samlet opplegg for den videre utbyggingen av E18 i Vestfold når de nødvendige lokalpolitiske avklaringer foreligger. Det er ikke ønskelig med unødig lange bompengeperioder, og det er rett at hovedregelen med 15 års bompengeperiode er satt for å ha handlingsrom i tilfelle kostnadsøkning eller trafikksvikt. Hovedregelen med 15 års bompengeperiode bør fastholdes, men nå er det sånn at Vestfold og Telemark fylkeskommuner har tatt initiativ til en utredning av et finansieringsopplegg med sikte på å fullføre utbyggingen av E18 gjennom Vestfold til firefeltsveg innen 2015. Vi vet at begge fylkeskommunene i juni 2006 stilte seg positive til at utbyggingen av E18 til firefelts fra Gulli til Telemark grense skulle bompengefinansieres med flere antennepunkter og baseres på etterskuddsvis innkreving. Vi vet også at fylkestinget i Vestfold er bekymret for at høye bomavgifter ved antennepunktene kan medføre stor trafikklekkasje til det øvrige vegnettet. For å begrense størrelsen på bompengeavgiftene ønsker Vestfold fylkesting at den bebudede sak om et samlet opplegg for finansiering av hele E18 bør baseres på 20 års innkrevingstid. Lavest mulige bomavgifter er ønskelig, det er de fleste enige om, men det er også ønskelig at bompengeperioden ikke blir unødig lang. Vi i Kristelig Folkeparti vil overlate de endelige vurderingene til de lokale myndigheter og fylkespolitikerne.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-10-26:
Jeg hadde i utgangspunktet ikke tenkt å holde mer enn ett innlegg i denne saken, for det var rimelig stor enighet om gjennomføringen av den, og det står vi fortsatt ved i Kristelig Folkeparti. Men det har dratt seg opp en debatt omkring begrepet prosjektfinansiering. Når statsråden går opp på talerstolen for å klargjøre hva som ligger i begrepet slik som det står i Soria Moria-erklæringen, at prosjektfinansiering skal utredes, forutsetter vi – og vi har fått flere svar på det – at det er noe nytt, at det ikke er å videreføre bompengefinansiering, og at det ikke er OPS, som det ble bekreftet av flere representanter fra regjeringspartiene. Det skulle komme noe nytt, og det nye er lånefinansiering fra staten. Og når da ministeren går opp her og snakker bort hele saken, og peker på de normale finansieringsformene som vi har hatt hele tiden, så nærmer det seg etter mitt skjønn desinformasjon i forhold til det som står i Soria Moria-erklæringen, de svar vi har fått tidligere, og det som nå står i Gul bok. Jeg vil be ministeren om å bekrefte om det som står i Gul bok, er rett, eller om prosjektfinansiering skal være alt det som vi tidligere har benyttet oss av av finansieringsformer.
Borghild Tenden (Venstre), 2006-10-26:
I denne saken er det bred enighet i komiteen om at videreføringen av utbyggingen av E18 gjennom Vestfold er viktig. Prosjektet E18 Langåker–Bommestad vil, som det har blitt sagt flere ganger her, bedre både framkommelighet, trafikksikkerhet og miljøforhold på strekningen. Utbyggingen vil fjerne flaskehalsene på E18 mellom Oslo og Kristiansand, som er en av Norges kanskje viktigste stamvegstrekninger, med stor betydning for både folk og næringsliv. Venstre har særlig merket seg den omfattende prosessen lokalt for å komme fram til enighet om finansieringsopplegget for utbyggingen. Lokaldemokrati er viktig for Venstre, og dette hensynet veier tungt også i denne saken. Vestfold og Telemark fylkeskommuner har tatt initiativ til et finansieringsopplegg med sikte på å fullføre utbyggingen av E18 gjennom Vestfold til firefeltsveg innen 2015. Begge fylkeskommunene stilte seg i juni 2006 positive til at utbyggingen av E18 til firefelts fra Gulli til Telemark grense skulle bompengefinansieres med flere antennepunkter og baseres på etterskuddsvis innkreving. Jeg har, på lik linje med representantene fra Høyre og Kristelig Folkeparti, merket meg at fylkestinget i Vestfold er bekymret for at høye bomavgifter ved antennepunktene kan medføre trafikklekkasje til det øvrige vegnettet. For å begrense størrelsen på bomavgiftene stiller Venstre seg derfor positivt til Vestfold fylkestings ønske om at den bebudede sak om et samlet opplegg for finansiering av hele E18-utbyggingen bør baseres på 20 års innkrevingstid. Eventuelle andre forutsetninger i finansieringsopplegget bør også tilstrebe lavest mulig bomavgift ved antennepunktene. Det er i hovedsak hensynet til de lokale forholdene og lokaldemokratiet som gjør at Venstre går sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti og ønsker 20 års innkrevingstid ved bompengefinansiering på strekningen.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-26:
Utbygginga av E18 i Vestfold til firefeltsveg er førelagt Stortinget ved fleire høve. I nordre Vestfold vart utbygginga av strekninga Gutu–Kopstad vedteken i 1998, medan anleggsarbeida for strekninga Kopstad–Gulli starta i 2004. Desse utbyggingane gir, saman med siste delen i Buskerud, samanhengande firefeltsveg frå Oslo til Tønsberg i løpet av 2008. For E18 Langåker–Bommestad vert det no lagt opp til anleggsstart ved årsskiftet 2006/2007, med opning for trafikk hausten 2009. Prosjektet omfattar bygging av om lag 8 km firefeltsveg med 29 m vegbreidd i Sandefjord og Larvik kommunar. Ny bru, miljøtunnel og planskilde kryss er noko av det som inngår i prosjektet, som vil gje betre framkomst for trafikken og betre trafikktryggleiks- og miljøforhold på og langs strekninga. Utbygginga vil fjerne ein av flaskehalsane på den svært viktige E18 mellom Oslo og Kristiansand. Det er som følgje av prosjektet venta ein reduksjon i talet på drepne og skadde på 70–90 pst., med størst reduksjon på dei alvorlege ulukkene. Styringsramma for E18 Langåker–Bommestad er berekna til 1 260 mill. 2006-kroner. I kostnadene ligg bygging av bomstasjonar samt midlar brukte på planlegging, grunnerverv og førebuande arbeid. I finansieringsplanen er det lagt til grunn at utbygginga av strekninga Langåker–Bommestad skal finansierast med bompengar, og med statlege midlar til avbøtande tiltak på eksisterande veg. Med ei lånerente på 6,5 pst. og etterskotsinnkrevjing av bompengar er bompengeperioden berekna til vel ti år for dette prosjektet. Det er høgt prioritert å vidareføre utbygginga av E18 gjennom Vestfold. Det er difor bra at Vestfold og Telemark fylkeskommunar har teke initiativ til å utgreie eit innkrevjings- og finansieringsopplegg med sikte på å fullføre utbygginga til firefeltsveg innan utgangen av 2015. For å unngå forseinkingar meiner Samferdselsdepartementet at utbygginga av strekninga Langåker–Bommestad kan startast opp før utgreiinga om eit samla opplegg for E18-utbygginga gjennom Vestfold er sluttført. Prosjektet er likevel føresett å inngå i dette felles opplegget. Viss det ikkje vert tilslutning til eit samla opplegg, skal prosjektet delfinansierast gjennom etterskotsinnkrevjing i to einvegs bomstasjonssnitt i søndre Vestfold. Samferdselsdepartementet kjem attende til Stortinget med eit samla opplegg for den vidare utbygginga av E18 i Vestfold når dei lokalpolitiske avklaringane ligg føre. Eg har merka meg at både eit fleirtal og eit mindretal i komiteen har merknader til lengda på bompengeperioden. Fleirtalet legg til grunn at 15 års bompengeperiode bør fasthaldast, men vil vere opne for å vurdere dette på nytt dersom utviklinga gjer det naudsynt. Eg meiner også det vil vere rett å halde fast ved det som er hovudregelen i dag, 15 års bompengeperiode, men vil følgje opp fleirtalet sin merknad om det skulle vere naudsynt. Eg er glad for at komiteen har slutta seg til Regjeringa sitt forslag om utbygging og finansiering av E18 på strekninga Langåker–Bommestad i Vestfold.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-26:
Gjennomføring av vegprosjekt i denne perioden følgjer opp Nasjonal transportplan, som vart vedteken av det førre stortinget. Dei prosjekta som ligg inne i Nasjonal transportplan med statlege midlar, vil verte bygde og finansierte med statlege midlar og delmidlar der det ligg til rette for det. Prosjekt som ikkje ligg inne i Nasjonal transportplan i denne perioden, kan startast opp viss ein lokalt ynskjer det, gjennom bompengefinansiering. Då vil det avhenge av kor mykje midlar som ligg inne i handlingsprogrammet i Nasjonal transportplan, kor mykje midlar staten har moglegheit til å stille opp med, om ein ikkje skal ta midlar frå andre prosjekt. No har denne regjeringa auka samferdselsbudsjettet. For fyrste gong er me på det nivået me skal vere, nemleg på det nivået som Stortinget fastsette i førre perioden, og som Framstegspartiet subsidiært gav si støtte i lag med dei noverande regjeringspartia – altså 1 milliard kr over det som dei tidlegare regjeringspartia meinte var mogleg å bruke til vegbygging i denne perioden. Så årsaka til at me no har ein del prosjekt som er bompengefinansierte i sin heilskap, som dette, eller delfinansierte, er rett og slett at ein lokalt ynskjer å få dei fram i køen, ikkje vil vente til dei elles ville kome inn i prioritet, med dei midlane som ligg i Nasjonal transportplan.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-26:
Eg har, som eg sa i mitt innlegg, registrert at både eit fleirtal og eit mindretal i komiteen har merknad til lengda av bompengeperioden, og tek sjølvsagt det med meg i mitt vidare arbeid. Årsaka til at me har 15 års innkrevjingstid, er at brukarane, eller dei som betalar dette gildet – det er då dei vegfarande – skal vite at det er eit sluttidspunkt innan rimeleg tid, og at det skal finnast ei moglegheit dersom trafikkgrunnlaget sviktar eller kostnadene ved utbygginga vert høgare enn føresett då dette vedtaket vart gjort, at det skal finnast ein slakk til å forlengje bompengeperioden i etterkant. Det er derfor Regjeringa så langt har halde seg til 15 år, med unntak av ferjeavløysingsprosjekt, som har ei ramme på 20 år. Eg har sjølvsagt registrert kva komiteen her seier, og skal ta det med meg i arbeidet vidare.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-26:
På det fyrste spørsmålet kan ikkje statsråden seie at ho er ukomfortabel med å kome til møtes lokale og regionale styresmakter sine ynske om å få framskunde vegprosjekt som det er tilslutning til lokalt og regionalt. Eg har tidlegare òg registrert Framstegspartiet si bekymring overfor veglova. Eg meiner eg har svart på det før i denne salen. Eg meiner at me ikkje bryt lovverket meir enn det ein då sjølvsagt har gjort tidlegare på dette. Stortinget har gjennom mange tilslutningar i denne salen bestemt ulike bompengeprosjekt. Me vurderer det ikkje slik at me driv lovbrot i denne salen. Når det gjeld Regjeringa sin manglande politiske vilje, meiner eg det er nok å peike på det siste statsbudsjettet, der denne regjeringa faktisk har ein politisk vilje til å satse på vegbygging, i motsetning til den førre regjeringa, som vart halden ved makta med støtte av Framstegspartiet, der representanten då kanskje kunne brukt innverknaden sin på å få meir til vegar – dersom ein ynskte det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-26:
Ja, det er rett som representanten seier, at Senterpartiet i førre perioden hadde liten innverknad. Det viste òg samferdselsbudsjettet. I denne perioden har Senterpartiet stor innverknad, det viser òg samferdselsbudsjettet. I førre perioden hadde Framstegspartiet stor innverknad på budsjettet, det viste ikkje samferdselsbudsjettet. I denne perioden har ikkje Framstegspartiet så stor innverknad på samferdselsbudsjettet, men trass i det, eller kanskje på grunn av det, har me altså ein milliardauke nettopp til vegbygging i denne perioden. Til spørsmålet om det er feil eller rett – det vert då litt av det same eg svara representanten Sandberg på, og forklaringa er nøyaktig den same. Me held oss til nokre rammer, me oppfyller Nasjonal transportplan. Det ligg ikkje midlar inne der til statleg å finansiere denne strekninga. Trass i det er det utolmod lokalt. Dei ynskjer å få fram eit prosjekt. Ein tek det løftet og den belastinga. Det vil eg rose desse kommunane og fylkeskommunen for. Derfor har me dette vedtaket i dag.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-26:
Denne regjeringa har lagt fram eit budsjett som er i tråd med Nasjonal transportplan. Det som har skjedd under tidlegare regjeringar, er at ein har underfinansiert vedlikehaldet. Me har eit etterslep på vedlikehald som gjer at investeringsbudsjettet aukar dramatisk. Det me gjer no, er å føre ein halv milliard til vedlikehald. Ein kan nesten seie at det òg vert investering, fordi det me skal ta igjen vedlikehaldet på, er så nedslite at dersom me dryger lenger med det, må iallfall investeringsbudsjettet skruast ytterlegare opp. På same måten som når me sarvar ned huset vårt heime og må ta det igjen frå grunnen, har me no eit vegnett som er så nedslite at det vert ein veldig glidande overgang mellom investering og vedlikehald på det vegnettet. Eg er veldig stolt over at me har fått lagt fram eit statsbudsjett med ein auke på vegbudsjettet på 1 milliard kr. Det står eg ved er ei historisk satsing, for det er inga regjering før som har oppfylt NTP. Det har denne regjeringa gjort. Og det er me stolte av.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-26:
Eg ynskjer med denne proposisjonen å få tilslutnad til gjennomføring av utbygging av ny rv. 306 på strekninga Kirkebakken–Re grense i Horten kommune i Vestfold. Det vert lagt opp til anleggsstart våren 2007, og prosjektet er planlagt opna for trafikk sommaren 2009. Dette prosjektet må, som det har vore sagt frå denne talarstolen, òg sjåast i samanheng med den pågåande utbygginga av E18 gjennom Vestfold til firefeltsveg. Ny veg på denne strekninga vil gje betre framkomst og gevinstar for trafikktryggleik og miljø. Prosjektet omfattar 4,4 km tofeltsveg med ti meter vegbreidd frå kryss med rv. 19 nord for tettstaden Kirkebakken til grense med Re kommune. Vegen vert lagd utanom tettstaden Skoppum, som vert avlasta for gjennomgangstrafikk, og bygging av gang- og sykkelvegnett internt på Skoppum vil betre forholda for mjuke trafikantar. Tettstaden Kirkebakken vert òg avlasta noko ved forventa overført trafikk frå rv. 19 til rv. 306. Bompengefinansieringa av rv. 306 på strekninga Kirkebakken–Re grense har vore teke opp ved fleire høve, m.a. i samband med utbygginga av E18 i Vestfold. Kostnadsoverslaget er berekna til 310 mill. 2006-kr. I overslaget inngår kostnader til etablering av bomstasjon vest for Skoppum. Det skal etablerast ein tovegs bomstasjon, og det vert lagt til grunn etterskotsinnkrevjing i ein automatisk, ubemanna bomstasjon. I finansieringsplanen som er lagd til grunn, er prosjektet føresett fullt ut finansiert med bompengar. Vestfold fylkeskommune fatta i juni 2002 vedtak om bompengefinansiering av prosjektet basert på bomstasjonsplassering vest for Skoppum, noko som var i tråd med Horten kommune sitt ynske. Det er knytt stor uvisse til trafikkberekningane for prosjektet. Dette kjem av at det er alternative ruter i området, og at det er usikkert korleis bompengebetaling på rv. 306 vil slå ut på trafikkfordelinga. For å redusere risikoen for garantisten for bompengelånet, Horten kommune, sluttar Samferdselsdepartementet seg til Vegdirektoratet si tilråding om at det vert vurdert å gjennomføre trafikkregulerande tiltak på rv. 19 og eventuelt rv. 310 dersom overført trafikk til rv. 306 vert vesentleg lågare enn det som er lagt til grunn. Innkrevjingsperioden for bompengar er berekna til å verte i underkant av 15 1/2 år. Hovudregelen er at bompengeperioden ikkje skal overstige 15 år. Samferdselsdepartementet sluttar seg difor til Vegdirektoratet si tilråding om at det må vere ein føresetnad at bompengeselskapet inngår ein bindande avtale om lågare lånerente enn 6,5 pst. for ein periode på 10–15 år. Eg er glad for at fleirtalet i komiteen har slutta seg til Regjeringa sitt forslag om utbygging og finansiering av rv. 306 Kirkebakken–Re grense i Vestfold. Det er rett at alt må sjåast saman med alt, og dette er eit viktig prosjekt, ikkje minst for dei mjuke trafikantane og for å utvikle eit område med tettstader som har stort potensial, og der potensialet vert større når ein får ei betre trafikkavvikling enn det ein har i dag.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-10-26:
Det er to ting. Denne regjeringen går altså fra delvis lovbrudd til helt lovbrudd når man da bryter hovedparagrafen i hovedloven for veibygging i Norge, veiloven § 20. Er statsråden komfortabel med å sende slike signaler ut i det norske samfunn, og spesielt til alle veibrukerne? Det andre er at for en regjering som selv sier at den er opptatt av å satse på veier, så er det selvfølgelig ingenting til hinder for at man øker rammene utover det Nasjonal transportplan legger opp til, eller at man øker den statlige medvirkning i den planen. Hva er det som hindrer det? Er det mangel på penger? Er det mangel på kapasitet i anleggsbransjen? Eller er det rett og slett mangel på politisk vilje hos denne regjeringen til å ta det nasjonale ansvaret, altså Regjeringens og statens ansvar, som det faktisk fortsatt er, for å bygge veier i Norge?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-10-26:
Fremskrittspartiet er glad for veiutbyggingen som ligger i både denne saken og neste sak. Det er nødvendig, og det er viktig. Fremskrittspartiet beklager sterkt finansieringen. Den er unødvendig, og den er umoralsk. Det er altså slik at denne regjeringen fortsetter ikke å makte å ta inn over seg og få med i regnestykkene de sektorovergripende effekter som ligger i veiutbyggingen. Her løper man fra regningen, men tar glatt imot. Man innkasserer innsparingen på ulykkeskostnadene, som man faktisk bruker som en av hovedbegrunnelsene for å bygge veien – det at samfunn og innbyggere skal spares for ulykkeskostnader. Man lar innbyggerne ta regningen for veiutbygging, og man innkasserer besparelsen selv. Det er rett og slett umoralsk. Det er også slik at vi passerer et skille i dag. Denne regjering, som tidligere har fremmet fire veisaker med bompengefinansiering og delvis begått lovbrudd, delvis brutt veiloven § 20, går nå til fullstendig lovbrudd og, i både denne og neste sak, lar innbyggerne ta hele regningen. Her er det altså bare i denne saken en ekstraskatt på 1,2 milliarder kr. Så til representanten Gullvåg, som i sitt innlegg gav en interessant forklaring på hva som nå er denne regjeringens prosjektfinansiering. Det er jo slik at løftet om og fremvisningen av en prosjektfinansieringsmodell fra regjeringspartiene stod sentralt i valgkampen – og også etter valgkampen da man nærmet seg den rød-grønne regjeringens første egne budsjett. Så er det slik at den prosjektfinansiering som ble lansert med brask og bram, er lagt død i Regjeringens første budsjett. I Gul bok, på side 102, er prosjektfinansiering slik det har vært presentert i valgkampen og fra Regjeringen, lagt død. Så får vi nå fra representanten Gullvåg høre at dette prosjektet som vi behandler i denne saken, det er prosjektfinansiering. Det er en prosjektfinansiering som vi kjenner altfor godt. Det er at det etableres et bompengeselskap som låner penger, og brukerne må betale hele gildet. Det er det som nå står igjen. Den fornyelsen vi får i veifinansieringen med den rød-grønne regjeringen, er ingen fornyelse. Det som kunne vært en fornyelse, er gravlagt, skrinlagt, av Finansdepartementet, av denne regjeringens finansminister. Man står igjen med at man serverer mer og mer av regningen til innbyggerne, i form av at de må betale direkte, og man klamrer seg til den gamle løsningen med bompengeselskap. Samtidig har man proklamert at Offentlig Privat Samarbeid, er farlig, det skal vi slett ikke bruke lenger, det skal fullstendig vekk.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-10-26:
Til foregående taler er å bemerke at den siste versjonen hadde vært spennende for alle dem som nå må betale 100 pst. bompenger. Hvis staten utstyrte departementet med overskridelses- og overslagsfullmakter, kunne man faktisk få en etappevis, helhetlig utbygging, istedenfor som i dag, da vi filer på mindre etapper i en stor korridor. Det ville vært en fornyelse, men den fornyelsen har vi foreløpig ikke sett. Derimot har vi sett begravelsen av det som var lansert fra de rød-grønne partiene som den store fornyelsen når det gjaldt veifinansiering. Den er fortsatt ikke til stede. Jeg bad om ordet en gang til for å ta opp et par helt andre forhold knyttet til en såpass stor sak som dette – en investering i milliardklassen. Det er fortsatt slik at vi som fagkomite ikke får kvalitetssikringsrapportene fra Samferdselsdepartementet. Tidligere har vi fra Fremskrittspartiet etterlyst dem i flere andre prosjekter, og da har vi fått dem. Denne gangen har vi valgt å være litt avventende, og har registrert at vi fortsatt ikke får dem. Jeg gjentar etterlysningen, og finner det helt uforsvarlig at fagkomiteen på Stortinget ikke får tilgjengelig det kvalitetssikringsmateriale som er utarbeidet for de store statlige investeringene. Det gjelder jo spesielt når de er 100 pst. finansiert med bompenger. Det er også å understreke – iallfall fra Fremskrittspartiets side – at når vi nå går inn i et regime med flere bompengeprosjekter som er 100 pst. finansiert av brukerne, må vi være nøye på at det gis gode fritaksadganger. Det er det grunn til å minne om fra denne talerstol, fordi vi ikke har et felles forskriftsverk for bompengefinansierte systemer. Det er veldig tilfeldig, og det er veldig varierende landet over, hvordan det gis unntak for dem som bor i nærmiljøet og skal krysse bompengeordninger. Det er det grunn til å minne om her, og det er grunn til å etterlyse forskriftene. Selv om vi ikke vil ha bompenger, er vi opptatt av at dette ikke skal misbrukes, og at de som av en eller annen grunn i sitt nærmiljø må krysse en bompengefinansiert strekning, får anledning til å gjøre det uten å betale bompenger. Til slutt trafikkvekst: I denne proposisjonen er litt av grunnlaget at det de siste ti årene har vært en sterk trafikkvekst i dette området og andre deler av samme hovedvei på 4 pst. årlig. I konklusjonen på proposisjonen legger man til grunn 1,5 pst. trafikkvekst årlig. Det er altså fortsatt slik at Samferdselsdepartementet opererer med helt urealistiske tall når det gjelder trafikkvekst. Det konstaterer vi, og det beklager vi.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-10-26:
Først til det siste. I hvert fall i forrige periode hadde vel Senterpartiet tilnærmet null innflytelse på å få mer penger til samferdsel. Det er en gledens dag i dag, både fordi man får en ny, lenge etterlengtet vei, og fordi det også vil være med og bidra til å redusere ulykkene kraftig i forhold til alle de ulykkene som har vært på denne strekningen tidligere. Jeg må likevel tillate meg å stille spørsmål til statsråden om hun nå velger å putte hele regningen over på bilistene, i tillegg til at staten da sannsynligvis vil spare ganske store kostnader i forhold til at man får redusert ulykkene betraktelig. Og synes ikke statsråden at det er litt spesielt at man på den måten skyver hele regningen over på bilistene, og så skal staten tjene penger på at man på den måten også reduserer antall ulykker?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-10-26:
Dette har blitt en rimelig spesiell debatt etter hvert, når man begynner å dra inn Sør-Afrika som en sammenligning til debatten om E18 Langåker–Bommestad. Men jeg synes faktisk, med respekt å melde, at Sør-Afrika kanskje er i en litt annen situasjon enn Norge. Så vidt jeg vet, har ikke Sør-Afrika et oljefond som i 2007 kommer til å passere 2 000 milliarder kr, samtidig som Sør-Afrika også har en masse andre utfordringer som gjør at man kanskje må prioritere litt annerledes. Det er faktisk slik at Sør-Afrika skal bruke 370 milliarder kr på infrastruktur de neste fire årene fram til 2010, da man skal arrangere fotball-VM i Sør-Afrika. Dette viser at det faktisk er land som har helt andre utfordringer, men som virkelig satser på samferdsel. Jeg vil dra fram et annet land som transport- og kommunikasjonskomiteen besøkte, nemlig Irland. Der skal man bruke 270 milliarder kr på å bygge infrastruktur. Det er faktisk land som virkelig satser, og som bruker statlige penger på infrastrukturbygging. Dessverre er det slik i Norge, som andre har vært inne på, at bompengene snart er i ferd med å passere riksveiinvesteringene. Når representanten Strøm sier at denne regjeringen oppfyller Nasjonal transportplan, har jeg faktisk lyst til å vise til det vedtaket som ble fattet i forbindelse med Nasjonal transportplan hvor det står helt klart at den økte rammen i hovedsak skal gå til investeringer. Er det å oppfylle Nasjonal transportplan å ta bort ca. 50 pst. av investeringsmidlene? Det er det man faktisk gjør med den NTP-en som ligger her, når man satser og bruker penger på vedlikehold og oppgradering. Men man tar altså fra en investering som skulle være opp mot 1 milliard kr, og ikke 1/2 milliard kr, som denne regjeringen legger opp til. Det kunne vært greit å vite om man synes at 50 pst. oppfyllingsgrad er å følge opp NTP-vedtaket.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-10-26:
Vi skal i dag behandle utbyggingen av rv. 306 Kirkebakken–Re grense i Vestfold. Denne utbyggingen må ses i sammenheng med utbyggingen av nye E18 på strekningen Kopstad–Gulli. Rv. 306 vil være en tilførselsvei til nye E18. Denne strekningen vil bidra til å bedre de trafikkmessige og miljømessige forholdene både i tettstedet Kirkebakken og på Skoppum. I utbyggingen inngår også et nytt gang- og sykkelveinett internt på Skoppum, noe som vil bidra til å øke trafikksikkerheten for myke trafikanter i området. I tillegg er komiteen også svært fornøyd med at denne utbyggingen sannsynligvis vil bidra til at en større del av tungtrafikken som skal til og fra ferjesambandet Horten–Moss, vil bli flyttet over fra rv. 19 til den nye veien. Rv. 306 er forutsatt finansiert ved bruk av 100 pst. bompenger. Innkrevingsperioden er beregnet til i underkant av 15 1/2 år. Men beregninger viser at dette prosjektet er svært følsomt i forhold til endringer i trafikkforutsetningene, og Statens vegvesen er derfor svært usikre på om lånegjelden lar seg nedbetale innenfor den maksimale nedbetalingstiden på 20 år, noe som også er større enn for bompengeprosjekter generelt. Fremskrittspartiet er svært skeptisk til at regjeringen Stoltenberg nå i stadig større grad benytter bompenger som hovedfinansiering av nye veiprosjekter i Norge – jeg refererer til debatten tidligere i dag. Vi vil også peke på at det nå ser ut for at denne regjeringen virkelig ønsker å straffe bilistene i Vestfold og andre som er avhengig av å benytte E18 gjennom Vestfold, eller de som er avhengig av å benytte rv. 306 samt veien til Tønsberg. Dette er alle prosjekter hvor bompengeandelen er den eneste finansieringskilden, med unntak av Tønsbergpakken, hvor andelen nå er ca. 95 pst. Dette mener Fremskrittspartiet er helt uakseptabelt. Staten tar inn ca. 55 milliarder kr i inntekter, inklusiv moms i år, mens man kun benytter ca. 13 milliarder kr tilbake til veier og veirelaterte formål. For Fremskrittspartiet er dette uakseptabelt, og jeg vil derfor ta opp igjen Fremskrittspartiets forslag om en statlig fullfinansiering av utbyggingen av rv. 306 Kirkebakken–Re grense.