Ingjerd Schou (Høyre), 2015-10-13:
Den saken vi nå skal behandle, omhandler situasjonen knyttet til økte asylankomster i 2015. Jeg har lyst til å takke komiteen for arbeidet, som har gått – i terminologien til Stortinget – usedvanlig raskt, og i tillegg også opplyse at vi har hatt en god og grundig høring i saken. Jeg har også lyst til å si takk til alle dem som arbeider, i alle ledd, med mottak av økte asylankomster i Norge, og også til alle dem som bidrar for Norge ute i verden – det være seg i konfliktenes nærområde eller i Middelhavet. Som mange andre europeiske land har Norge en sterk deltakelse og støtte i arbeidet med mottak av flyktninger og asylsøkere. Det er en klar forståelse av at situasjonen vi ser i dag, også er et resultat av den voksende forskjellen som er mellom velfungerende stater og dem som preges av konflikter, vold, diktatur, krig og agitasjon. Vi ser at i det året vi nå er inne i, har det vært en kraftig økning i antall asylsøkere fra flere land i Europa, men også utenfor. Vi har nå hørt statsministeren holde en bred og grundig orientering om situasjonen internasjonalt, i Europa og i Norge. Jeg skal derfor konsentrere meg om de særlige forhold ved denne proposisjonen og hva den handler om, som er det vi har sett av økte asylankomster etter at statsbudsjettet var ferdig i mai–juni. Antall asylsøkere, ofte omtalt som ankomster til Europa og Norge, omhandler behovet for tillegg av økonomiske midler – også andre, men særlig økonomiske midler, som er vårt ansvar. Og ankomstene som vi ser i Norge i dag, er på et historisk høyt nivå. Regjeringen har lagt fram et forslag til en bevilgningsøkning på 227,1 mill. kr, og under komiteens behandling har hele komiteen på en del punkter ytterligere plusset på denne tilleggsbevilgningen. Det handler om 48 mill. kr til økt kapasitet i mottak, økt kapasitet i UDI, økt barnefaglig kompetanse i Politiets utlendingsenhet samt styrking av organisasjoner som særlig ivaretar rettssikkerheten til dem som søker asyl i Norge. Det vil si at påplussingen er på 48 mill. kr på kapasitetsutvidelsen samt 9 mill. kr til de mindre, men viktige tingene som jeg nevnte – til sammen 57 mill. kr i tillegg til de 227 mill. kr. Den kraftige økningen av asylsøkere i Norge medfører betydelige utfordringer for utlendingsforvaltningen, politiet, barnevernet, kommunene – ja, for hele det norske samfunnet. Flyktningkrisen er ikke bare et europeisk problem, men påkaller hele det internasjonale samfunns behov for organisert og koordinert innsats. I Norge kan vi forvente et betydelig antall asylsøkere i år – over 20 000 – og prognosene er økende. Det offentlige Norge, kommunene, frivillige og religiøse organisasjoner, næringsliv, familier og enkeltpersoner deltar i mottak, bosetting og integrering. Som mange andre europeiske land har Norge sett en sterk deltakelse og støtte i arbeidet med mottak av flyktninger og asylsøkere. Vi står overfor den største flyktningkrisen siden annen verdenskrig – 60 millioner på flukt fra krig og konflikter – og regjeringen har kommet med en lang rekke tiltak for å støtte de landene som flyktningene kommer fra, til redningsoperasjoner i Middelhavet og til å bekjempe de humanitære krisene som tvinger menneskene på flukt. De som søker beskyttelse i Norge, skal få tilbud om innkvartering, og UDI oppretter også nå en rekke nye asylmottak for å huse alle dem som kommer. Det krever økt kapasitet, og det krever også økte økonomiske midler. Ettersom det har kommet mange asylsøkere på svært kort tid, samarbeider også UDI med en rekke aktører for å sikre at systemet har god nok kapasitet. I tillegg til å innkvartere alle som er registrert som asylsøkere i Norge, skal UDI nå også sikre at nattinnkvarteringstilbudet er til stede for personer som har meldt seg som asylsøkere hos Politiets utlendingsenhet i Oslo, men som enda ikke er registrert. Det er også verdt å merke seg at UDI har en særskilt budsjettfullmakt til å overskride det som vi måtte ha gitt av budsjett.