trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
Det er morsomt, for jeg trodde representanten visste hva Fremskrittspartiet mener. Vi ønsker å ha lave avgifter når det gjelder bil og det som er bilrelatert, og derfor har vi fått gjennomslag i regjeringen. Jeg synes det er fantastisk herlig å vite at vi tar inn 20 mrd. kr mindre i bilavgifter enn det vi gjorde da Svein Roald Hansens parti satt i regjering. Vi har vært enig i det man har blitt enig om med tanke på elbil, at der er det ikke avgifter nå, og så vil selvfølgelig regjeringen måtte komme tilbake til hvordan man mener at dette avgiftssystemet skal være i framtiden. Det kommer regjeringen med, og så vil Fremskrittspartiet kjempe for sine primærstandpunkt og for å få mest mulig gjennomslag for dem i forbindelse med den jobben som regjeringen gjør. Jeg synes det har vært kjempebra. Nå har vi fått gjennomslag for WLTP-biten og at omleggingen der ikke skal øke inntektene. Jeg er kjempeglad for at vi har en finansminister og en regjering som er opptatt av bilistene, og som sørger for at bilistene betaler mye mindre nå enn det de gjorde den gangen de rød-grønne partiene styrte dette landet.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
Bård Hoksrud er opptatt av at vi skal ha lavest mulig skatte- og avgiftstrykk, og at vi skal ha gode ordninger. Dette var en opprydning i det som var, og det er sånn at pensjonister som f.eks. har og har hatt gaver og ordninger, fortsatt skal ha det med hensyn til skattefri personalrabatt. Det er satt noen grenser, men det er også noe av dette som har økt, bl.a. er grensen for gaver i arbeidsforhold økt fra 1 000 kr til 2 000 kr. Så det er også gjort endringer som har vært positive for folk.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
Dette er jo morsomt. Fremskrittspartiet er ikke nødvendigvis opptatt av å være for det, men når man sitter i regjering, finner man faktisk gode løsninger og gode kompromisser sammen. Det morsomme er at SV er et av de partiene som gjerne påfører vanlige folk mer skatter og avgifter, f.eks. eiendomsskatt: I går satt SV i mitt hjemlige kommunestyre og stemte for mer eiendomsskatt for vanlige folk, noe som rammer helt vanlige folk som sliter med å få hverdagen til å gå opp og med å få pengene til å dekke det de skal dekke. Så SVs veldig flotte omtale og omtanke her er i hvert fall ikke sånn når man ser hva SV gjør lokalt. Det hjelper jo ikke å late som at man her er litt for å gjøre det litt enklere for vanlige folk, hvis man er veldig for å gjøre det enda vanskeligere der ute, og at man ønsker å gi frihet til at kommunene bare kan flå innbyggerne sine – unnskyld president: kan ta enda mer i eiendomsskatt fra innbyggerne.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
Det er interessant at Senterpartiet later som at man er for å redusere avgiftene på noe, og så skal man øke dem på noe annet. Det betyr i realiteten at det hadde blitt alkohol- og tobakkbonanza på svenskegrensen hvis Senterpartiet hadde fått gjennomslag for skatte- og avgiftsøkningene på alkohol og tobakk. Så er det morsomt, for det ser ut som man skal ta ned avgiftene på sukker og brus, at Kjersti Toppe har stått i denne salen og flere ganger sagt at hun er veldig opptatt av å øke avgiftene på akkurat det som Senterpartiet nå ønsker å redusere. Det høres ikke helt fornuftig ut. Trygve Slagsvold Vedum vil tilbake til der man var, men det var grensehandel også før man gjorde dette grepet, og det kommer til å bli enda mer grensehandel hvis Senterpartiet skal sørge for at noe av det folk virkelig reiser over grensa for å kjøpe, alkohol og tobakk, blir enda dyrere her målt mot Sverige. Så hvordan henger dette sammen, Slagsvold Vedum?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
I denne salen fordeler vi milliarder til gode formål. Vi har et godt velferdssamfunn som tar vare på dem som faller utenfor. Det ønsker vi alle at vi fortsatt skal ha. Men i denne salen skaper vi ikke verdier – det gjør tusenvis av gründere, vanlige arbeidsfolk og bedriftseiere. Som kjent må verdier skapes før de kan deles. Noen er superrike, men de fleste bedriftseiere er ikke det. De driver små og mellomstore bedrifter, de skaper arbeidsplasser og gir oss store skatteinntekter. Representanten sa at politikk er å ville. Når SV i sitt alternative statsbudsjett vil øke skattene med nesten 23 mrd. kr, tror de da at det vil føre til at flere private bedrifter vil startes? Og vil flere bedrifter lykkes, når det er sånne klamme skatteøkninger for bedrifter rundt omkring i landet?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Jeg skjønner at representanten Hoksrud tok oppfordringen fra Sverre Myrli i går om å fyre seg litt mer opp på talerstolen. Vi har fått med oss at representanten Hoksrud er opptatt av bilistene, og vi fikk en rapport fra OECD om norsk økonomi i forrige uke. De pekte på to ting som berører bilistene. Det ene er at avgiftsfritakene det har vært bred enighet om her i salen når det gjelder elbiler, er en subsidie som utgjør 0,1 pst av fastlands-BNP – det kan vi ikke fortsette med, sier OECD. Vi vet også f.eks. at unntaket fra moms utløper neste år. Det andre er at de foreslår en revisjon av bompengesystemet. Da vil representanten Hoksrud ha muligheten til å rive bommene og erstatte dem med et veiprisingssystem. Hva tenker regjeringspartiet Fremskrittspartiet om disse spørsmålene, når man nå skal utarbeide et nytt bilavgiftssystem for både elbiler og fossilbiler?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Jeg tror vi alle er enige – også Fremskrittspartiet, i hvert fall er finansministeren det, for hun er i gang med å utarbeide et nytt avgiftssystem for biler, og jeg antar at det ikke ender på null avgifter. Da er spørsmålet: Hvordan ser representanten Hoksrud – eller Fremskrittspartiet, som han representerer – for seg et sånt avgiftssystem? Regjeringen, som Fremskrittspartiet er en del av, har nå lagt fram et forslag om økt CO 2 -avgift, også CO 2 -avgift på bedrifter som til nå har sluppet det. Argumentet er at forurenser skal betale. Mener representanten Hoksrud at det ikke skal gjelde for bilen? Det er jo ingen tvil om at når det gjelder f.eks. veibruksavgiften, sliter også en elbil på veien. Hvordan tenker representanten Hoksrud seg at det nye systemet skal være? Det er ikke nok å si at man er veldig for at bilistene skal slippe avgifter, for de kommer ikke til å slippe avgifter, det kommer denne regjeringen til å sørge for at de ikke gjør.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Det kanskje mest interessante i denne innstillingen er sidene 68–70, sammenlikningstabellen. Den viser forbausende små forskjeller mellom partiene. Det må være vondt å se på for Fremskrittspartiet, partiet som ble stiftet til sterk nedsettelse av skatter og avgifter. Før valget i 2013 lovet representanten Bård Hoksrud at hvis Fremskrittspartiet kom i regjering, skulle bommene rives. Ikke bare kom Fremskrittspartiet i regjering, Hoksrud ble statssekretær i Samferdselsdepartementet. Med partilederen i Finansdepartementet skulle man tro det ville være enkelt å oppfylle løftet. Men, nei – bommene spretter opp som sopp i regntungt høstvær, fra 170 til 245. Løftet om riving var å kaste blår i øynene på folk flest, det var ikke gitt med forbehold om rent flertall for Fremskrittspartiet. Avgiftstrykket på folk og næringsliv er økt gjennom de seks årene denne regjeringen har sittet. Ta sjokoladeavgiften: Regjeringen Bondevik II foreslo i sitt budsjett for 2006 å avvikle denne avgiften. Fremskrittspartiet hadde det også i sine alternative budsjetter, og nå er alle fire partiene sammen i regjering. Er avgiften fjernet? – Nei, tvert imot, i 2018-budsjettet ble den økt med 80 pst. Er det rart at grensehandelen stadig setter nye rekorder? Avstanden mellom retorikk og realiteter blir stadig større. Trumpismen sniker seg inn også i norsk politikk. Regjeringen har redusert statens skatteinntekter med om lag 25 mrd. kr, mest for dem som ikke trenger disse lettelsene. I det syvende budsjettet, som vi nå behandler, synes skattelettepolitikken å ha møtt det vonde, for trange handlingsrommet: ikke lenger plass for regjeringens viktigste sak, skattelette. Nå er budskapet at vi må forberede oss på trangere tider. Hva er det da de retter søkelyset mot? – Jo, mot utgiftene. I neste års budsjett er turen kommet til støtte til briller og tannregulering for barna. Linjen med å stramme inn overfor dem som har minst å gå på, fortsetter. Når de ikke lenger har handlingsrom til å kutte i statens skatteinntekter, er det kommunenes lille handlingsrom på inntektssiden de går løs på. Eiendomsskatten skal bort, sier Fremskrittspartiet. Jeg tør ikke håpe på at dette løftet er like mye skrift i sand som at bommene skulle rives, for de er i gang med å kutte satsene. Hva er det OECDs analyse av norsk økonomi som kom denne uka, sier? – Jo, at beskatningen av eiendom allerede er for generøs. Det økonomiske handlingsrommet blir trangere. Da må vi føre en politikk for å bygge det større. Reformer og tiltak som gir flere i arbeid, er et godt sted å starte, slik Arbeiderpartiet legger opp til. Nettopp når norsk økonomi går godt, bør mulighetene for å ruste oss for de utfordringene vi står overfor, brukes mer aktivt. Å få klimautslippene og forskjellene mellom folk ned og å få flere i jobb er vår politikk. Da vil også det økonomiske handlingsrommet bli større.
Henrik Asheim (Høyre), 2019-12-13:
Dersom Senterpartiet er så bekymret for grensehandel, hvorfor øker de da avgiftene på tobakk og alkohol?
Henrik Asheim (Høyre), 2019-12-13:
Denne delen av budsjettbehandlingen er ikke den delen som skaper mest konflikt, i hvert fall ikke i innstillingen, men det betyr ikke at ikke de tingene som ligger i Innst. 5 S for 2019–2020, også er svært viktige. Blant annet dreier dette seg om våre konstitusjonelle institusjoner, altså Stortinget og regjeringen. Det handler om oljefondet vårt, og det handler ikke minst om finansadministrasjonen – å ta inn de skattene som skal betales inn, effektivt og godt, men også at vi har en god og riktig regulering av finansnæringen vår. Jeg tror at grunnen til at det ikke blir store konflikter i innstillingen her, er at veldig mye av politikken rundt disse budsjettpostene gjennomføres i andre deler av det som finanskomiteen behandler gjennom året, enten i budsjettinnstillingen og alternative budsjetter eller gjennom f.eks. fondsmeldingen og finansmarkedsmeldingen. Derfor er dette en innstilling som har svært få alternative forslag. Det er et forslag fra partiet Rødt, og det er jeg helt sikker på at de kommer til å begrunne selv i sitt innlegg. Så med det takker jeg for ordet.
Trude Brosvik (Kristelig Folkeparti), 2019-12-13:
Det finst store og små saker, men klimaproblematikken kjenner ingen landegrenser. Difor er det viktig for Kristeleg Folkeparti i spørsmål om biodrivstoff å sikre – så langt råd er – at veksten i bruk av biodrivstoff ikkje skal bety meir press på avskoging av regnskog. Korleis tek Senterpartiets forslag omsyn til avskogingsrisiko og gjev insentiv til at tilbydarane forpliktar seg til miljøkrav på det biodrivstoffet som blir omsett utanfor omsetjingskravet?
Trude Brosvik (Kristelig Folkeparti), 2019-12-13:
Eg synest eigentleg denne skattedebatten er litt hakk i plata om skattelette til dei rikaste, og han viser bakover i tid. Dette er det første året Kristeleg Folkeparti er med i regjeringa og er med på å leggje budsjettet. Innrømmer SV at det ikkje er nettoskatteauke i dette budsjettet, eller kva meiner SV er nettoskatteauken i budsjettet for 2020?
Trude Brosvik (Kristelig Folkeparti), 2019-12-13:
Det har vore sagt frå Kristeleg Folkeparti tidlegare at dette er ei sak som vi har tapt, og eg veit òg at Senterpartiet er kjent med korleis det er å vere i ei regjering der fleire skal bli einige. Av og til vinn du ei sak, og av og til taper du ei sak. Det som er bra med den omlegginga som skjer no, er at ein trass alt beheld fleire kontor enn det det var lagt opp til.
Trude Brosvik (Kristelig Folkeparti), 2019-12-13:
Eg kan ikkje gå inn på detaljane når det gjeld korleis debattane har vore rundt dette. Eg konstaterer at det er slik som det er blitt i budsjettet, og at ein har klart å behalde fleire kontor enn det som låg i forslaget frå starten av. Det synest Kristeleg Folkeparti er veldig bra.
Trude Brosvik (Kristelig Folkeparti), 2019-12-13:
Det er ein del eg ikkje forstår, bl.a. påstanden om at Kristeleg Folkeparti er med i ein kuttkonkurranse. Det var òg ein feil som blei nemnd, at det er 100 mill. kr i kutt til Vestland. Det er 100 mill. kr i pluss til Hordaland, og så er det 100 mill. i kutt til Sogn og Fjordane, så det går ut i null. Det som verkeleg er utfordrande, er det som går på klima. Det er den største saka, som vi må ha større merksemd på. Det som ville ha vore nyttig for klimaet, var om ein frå denne salen fekk på plass gode ordningar som tok bort den store økonomiske risikoen som ligg i å vere først med f.eks. kollektivanbod som krev nullutslepp. Der er Vestland i første rekkje, på både ferjer og hurtigbåtar. Regjeringa har i budsjettet ein god merknad om dette, og det er viktig at han blir følgd raskt opp – for fylka si skuld, men mest for klimaet.
Mudassar Kapur (Høyre), 2019-12-13:
Det å eie egen bolig er en viktig del av den norske velferdsmodellen. Derfor har regjeringen fått fart på boligbyggingen, fått ned byggekostnadene, gjort det mer attraktivt for ungdom å spare til egen bolig, vi har forsterket de boligsosiale tiltakene og jobbet for å få ned eiendomsskatten. Samtidig har SV gått motsatt vei. Partiet ønsker å fjerne boligsparing for ungdom, og partiet ivrer etter å øke eiendomsskatten mest mulig. Særlig i de kommunene de styrer selv, er det en horribel statistikk på det. Men på ett område ønsker SV å lette på avgiftene. De har nemlig lovet kutt i dokumentavgiften, noe som betyr at jo dyrere bolig du kjøper, jo større blir gavepakken. Vi har hørt SV i dag snakke om hvordan man fordeler til de rike: Mener SV virkelig at lettelser til dem som kjøper de feteste og største boligene på Oslo vest, er det mest målrettede tiltaket for å hjelpe flere inn på boligmarkedet?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-13:
Statsbudsjettet innebærer bl.a. en overføring av de kommunale skatteoppkreverne til skatteetaten – en sterk sentralisering som møter kraftig motstand fra både de ansatte og deres organisasjoner og over 300 av landets ordførere. En frykter for den lokale kompetansen og de gode, fleksible lokale løsningene, en frykter en svekket kamp mot arbeidslivskriminalitet, og en frykter at det blir vanskeligere å kreve inn den skatten som en skal kreve inn. Er Venstre villig til å gjøre en ny vurdering av denne saken, der en går i dialog med dem som dette berører? Vil Venstre også være positive til at en kan finne fleksible løsninger for de som nå får en ekstremt lang reisevei til sitt nye arbeidssted, slik at de kan beholde sitt arbeidssted?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-13:
Med det forslaget som foreligger, vil en gå fra 227 kontorer, som en har i dag, til 56. Det er en kraftfull sentralisering. Når det gjelder kampen mot arbeidslivskriminalitet, er det viktig å ha nettopp lokal tilhørighet og oppsøkende virksomhet, slik at en kan føre kontroll med bedriftene og ikke bare sitte og se inn i en dataskjerm, men faktisk er der ute hvor virkeligheten er, både for å finne fleksible løsninger for bedrifter i forbindelse med innbetaling av skatt og for å være på de bedriftene som har urent mel i posen. Hvorfor har Venstre snudd sin argumentasjon fullstendig på hodet her?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-13:
Et av de mantraene som har kommet fra den nye flertallsregjeringen, er at selv om en har flertall, skal en være opptatt av å lytte. En av de sakene som har skapt størst engasjement ute i Norge knyttet til statsbudsjettet, er sentraliseringen av skatteoppkrevingen, der en går fra kommunale skatteoppkrevere til å overføre det til skatteetaten. Blant dem som har engasjert seg, er også en rekke Kristelig Folkeparti-ordførere, sammen med over 300 ordførere i Norge. Vil Kristelig Folkeparti være villig til å se på saken på nytt, ut fra at de som er berørt, sier at de ikke har blitt hørt i prosessen, og de har vektige motforestillinger? Vil Kristelig Folkeparti være villig til å se på saken på nytt og vurdere om en kan finne nye løsninger, som også gir en bedre løsning både for kommunene og for de ansatte som er direkte berørt?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-13:
Jeg registrerer at det er flere kontorer enn det ble lagt opp til forrige gang, da Kristelig Folkeparti satt i opposisjon og sammen med oss var med på å stoppe det. Men fortsatt er det en kraftfull sentralisering som ligger her, en går fra 227 kontorer til 56 kontorer. Et ordføreropprop har i løpet av kort tid samlet over 300 ordførere i Norge, inklusiv en rekke ordførere fra Kristelig Folkeparti. På bakgrunn av dette opp mot det forslaget som regjeringen har lagt fram, og den sterke motstanden fra de ansattorganisasjonene som er berørt, hadde det ikke vært et poeng å se om en kunne finne en ny løsning, eventuelt i hvert fall finne en løsning for ansatte som nå vil få veldig lang reisevei til sin nye arbeidsplass – om de kan få beholde sin tidligere arbeidsplass for å hindre en så lang reisevei?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-13:
Jeg merker meg at statsråd Siv Jensen sier at norsk næringsliv må ha forventet at forutsigbarhet er å skulle få kraftige avgiftsøkninger over natten, for det er det denne regjeringen har drevet med overfor næring etter næring år etter år, enten det gjelder avgift på ikke-alkoholholdige drikkevarer, drosjenæringen eller annet. Da må også den kraftkrevende industrien og en del annen industri i Norge forvente at det nå er deres tur til å få forutsigbarhet og avgiftssjokk fra denne regjeringen. Dette er bedrifter som målrettet jobber for å redusere utslipp, og som også bruker resirkulert materiale i sin produksjon – som Figgjo i sin porselensproduksjon eller Metallco, som bruker aluminiumsskrap. Hvorfor er finansministeren mer opptatt av at man skal øke avgifter enn av å redusere utslipp?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-13:
Det er jo disse bedriftene jeg nevnte – Benteler, Figgjo, Metallco, Yara – som nå får en kraftig avgiftssmell over natten. Det er sterkt konkurranseutsatte bedrifter. Flere av bedriftene som også får avgiftsøkning, har kvotepliktige utslipp, og i tillegg til at en betaler kvotepris, får en altså avgifter. Dette er bedrifter som med sine rammevilkår, når de får en slik uforutsigbarhet fra regjeringen, får det vanskeligere når de skal gjøre nye investeringer og kutte utslipp. I stedet må en vri politikken. Noen av dem som har mest i det norske samfunnet, kan bidra mer til fellesskapet enn det de gjør i dag, slik at vi kan redusere avgifter for vanlige folk og for næringsliv. Hvorfor fører man en politikk med stadig høyere avgifter, som både rammer folk og næringsliv i Norge?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-13:
Det som næringslivet nettopp etterspør, er forutsigbare rammebetingelser. De er også villige til å inngå samarbeid og forpliktende avtaler med myndighetene for å redusere utslipp. I stedet for det – at en lytter til næringslivet – bare øker en avgiftene og sier at det skal være svaret. På samme måte er det når det gjelder CO 2 -fond for næringstransport, som også er et tema i statsbudsjettet. En bred allianse innenfor både næringsliv og miljøorganisasjoner sier at en må bruke en velprøvd modell som en har brukt for NOx, for å få ned utslippene og få forpliktende avtaler med næringslivet. I stedet sitter regjeringen på sin høye hest og sier at vi vet best, vi har vår egen modell. Hvorfor lytter en ikke til næringslivet og det de faktisk etterspør?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-13:
Regjeringen har i forslaget til statsbudsjett lagt opp til at en skal sentralisere skatteoppkrevingen fra den kommunale skatteoppkrevingen som er i dag, til skatteetaten – en regjering som har sagt at en er opptatt av å lytte, at en ikke bare skal bruke flertallet sitt. I høringen som finanskomiteen hadde, kom det sterk motstand fra dem som er direkte berørt av dette, de ansattes organisasjoner, både på grunn av innholdet i forslaget og fordi det kom fullstendig overraskende på, uten en dialog med dem som blir direkte berørt. Nå, de siste dagene, har det spredd seg et stadig sterkere opprør i norske kommuner: Over 300 ordførere fra både opposisjonspartiene og regjeringspartiene, både fra Kristelig Folkeparti og fra Høyre og andre partier, har signert på et opprop der de sterkt går imot regjeringens forslag. Da hadde det jo vært en idé om en kanskje kunne ha lyttet til noen av de signalene som kommer, for det er særdeles uklokt det som det blir lagt opp til. Det vil svekke den lokale kompetansen. Det vil føre til at det blir mer krevende i kampen mot arbeidslivskriminalitet. Eksempelvis er det vel i Nord-Norge én plass der det er lagt opp til at ansatte i framtiden skal sitte og jobbe med de tunge sakene innenfor inndrivning på dette området. Det en derimot burde har gjort dersom en var opptatt av å styrke kampen mot arbeidskriminalitet, er det som de kommunale skatteoppkreverne har bedt om år etter år, gang etter gang, men som er blitt avvist av Finansdepartementet, nemlig at de bør få utvidede fullmakter, få en hjemmel til å få større innsyn, slik at det kan styrke muligheten til å få inndrevet den riktige skatten på arbeidsgiveravgift. Det har en altså ikke fått. Så til personalrabatter og fribilletter: Det er smålig, det som skjer. Bussjåfører, ansatte på togene, ansatte i butikkene – det er ikke spesielt fett å jobbe der, det er hardt arbeid, en har ikke mange privilegier. Mange opplever sterkt press på lønns- og arbeidsvilkår. Og så skal en bli fratatt noen av de få godene som en har. Nå har det også gått ut beskjed til pensjonister og enker og enkemenn etter tidligere togansatte om at en heller ikke kan bruke det reisekortet som en tidligere brukte – en må betale et gebyr, en må opprette en profil på Vy for å kunne ta del i ordningen framover. Og så avslutter Bane NOR sin beskrivelse med å si direkte, selvsagt, at det er politikernes ansvar, men det er en svært uklok politikk.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-13:
Representanten Wang Soleim sto på talerstolen her og sa at dette ikke er politikk, det er bare retorikk. Senterpartiet har kjempet imot den massive sentraliseringen som ligger i at en legger ned 227 kommunale skatteoppkreverkontorer og erstatter dem med 56 kontorer i skatteetaten. Innenfor de kontorene i skatteetaten er alle de kontorene som skal drive med oppfølging av næringslivet, ikke alle de som skal drive med personinnfordring. Jeg lurer på om representanten Wang Soleim i det hele tatt har snakket med noen av de ordførerne som har protestert – over 300 av landets ordførere, også en del fra hans eget parti. Jeg tror at en del av de ordførerne kanskje hadde noen forventninger om at når regjeringen snakket om at den ville gi nye oppgaver til kommunene i forbindelse med kommunereformen, skulle det innebære en realitet. Men det er jo ikke det som ligger i kommunereformen til regjeringen. Det er jo bare sentralisering, det også, mens oppgavene skal fratas kommunene, noe dette er et godt eksempel på. Det vil føre til at en svekker fagmiljøet som en har forsøkt å bygge opp i kommunene, i noen sammenhenger i samarbeid mellom kommuner. Det blir vanskeligere også for de oppgavene som ligger igjen i kommunene – hvordan de skal utføres. Til representanten Hille, som snakket om at vi har en effektiv skatteetat: Ja, det er helt riktig, og det skal vi være glade for. Men vi har en kommunal skatteoppkreving som er enda mer effektiv, og som klarer å inndrive enda mer enn det skatteetaten gjør, og det er nettopp derfor det er uklokt å ta sjansen på den sentraliseringen som skjer. Det kunne kanskje være en idé om man for en gangs skyld ikke kopierte de dårlige erfaringene fra andre land, som eksempelvis Danmark, som forsøkte seg på nettopp en slik sentralisering. De har tapt store skatteinntekter nettopp fordi en ikke har sørget for å inndrive den skatten som de skal ha. Så helt avslutningsvis: Hvis regjeringen nå fortsatt står fast på at den skal gjennomføre denne svært ukloke sentraliseringen, håper jeg i det minste at regjeringspartiene og regjeringen kan være imøtekommende overfor en del av de ansatte som nå får svært lang reisevei til sin nye arbeidsplass, mange av dem flere titalls mil, og finner fleksible løsninger, slik at de kan beholde kontorstedet de har hatt i sin kommune, i stedet for å måtte bli langpendlere, som for øvrig også er av dem som er blitt straffet svært hardt av denne regjeringen.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-13:
Jeg vil helt kort si noe om den kommunale skatteoppkrevingen. Jeg merket meg at statsråd Siv Jensen mente det var et eksempel på byråkrati en skulle redusere i, men den kommunale skatteoppkrevingen er en svært effektiv og god måte for å innkreve skatt. De leverer gode resultater, og de har god dialog med dem de skal tjene. Der det derimot er behov for å sørge for kutt, er i departement, i direktorat og i underliggende etater, der en har hatt en kraftig vekst under dagens regjering. Svar som finansministeren selv har kommet med, viser at det for direktorat i løpet av få år var en vekst på over 2 000. Eksempelvis kom det fram her om dagen at man i Bane NOR alene har en kommunikasjonsavdeling på 50 personer. Det er flere kommunikasjonsfolk i Bane NOR enn det er i First House. Ifølge opplysninger som har kommet fram, har de i tillegg ti personer i sjefsstilling på kommunikasjon. Det er i Bane NOR, et statlig foretak som ikke er i konkurranse med noen andre, og der en skulle tro det var relativt enkelt å beskrive hva som er deres oppdrag, nemlig å sørge for en jernbane i Norge der en legger til rette for både at togene skal gå, og at de går når de skal. Det er behov for å kutte i statlig byråkrati. Bare konsulentbruken i staten var på 4,4 mrd. kr første halvår i år. I tillegg er det mange andre plasser i det budsjettet vi nå skal behandle, det er behov for å gå nøye gjennom og finne mulighet til kutt. Et av områdene som blir behandlet i denne innstillingen, er tolletaten. Det er viktig å bidra til er styrking av tolletaten og deres budsjett. De har stått i tunge prosesser de senere årene. Vi har fått tydelige innspill fra deres organisasjoner på hvor krevende det er å opprettholde og ivareta det tilbudet og samfunnsoppdraget som tolletaten har. Når det gjennom vinteren så langt nok en gang har vært fokus bl.a. på problemer med utenlandske vogntog, er det viktig å styrke kontrollen av dem, både på grensen og i Norge. En ser stadig oppslag om at det blir bestilt nye ting på nett av både kniver og andre våpen, også av svært unge personer. Vi ser på område etter område behov for å styrke tolletaten, styrke grensekontrollen, sånn at vi kan bidra til å sikre ordnede og seriøse forhold i Norge. Jeg håper at en framover kan bidra med bedre ressurser til tolletaten enn det som er per nå. Så til Statistisk sentralbyrå. Det har vært et stort tema for finanskomiteen så langt i perioden. I denne sammenheng skal jeg nøye meg med å si at jeg mener det er utrolig viktig å styrke de enhetene som Statistisk sentralbyrå har. Vi har tidligere vært opptatt av at den virksomheten som de har på Kongsvinger, skal opprettholdes innenfor samme ramme som før, og at det kontorstedet ikke skal svekkes. Med det avslutter jeg mitt innlegg.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
For det første er jeg ikke enig i den påstanden. Jeg mener vi skal være veldig stolt over at Norge er et foregangsland når det gjelder å prise utslipp. Denne regjeringen har varslet at vi skal fortsette å trappe opp CO 2 -avgiften med 5 pst. hvert eneste år. Det gjør vi fordi vi har en forpliktelse i å levere på å redusere klimagassutslippene våre. Det trodde jeg Arbeiderpartiet var enig i. Men så bør nok Arbeiderpartiet gå litt nærmere gjennom sitt eget forslag i sitt eget alternative budsjett, for de forsøker å skape inntrykk av at deres forslag vil være mer målrettet for de bedriftene de nå later som at de har en rørende omsorg for. Det er rett og slett ikke riktig. Målet i denne sal må for oss alle sammen være at vi priser utslipp på en god måte og samtidig fører en skatte- og avgiftspolitikk som legger til rette for at bedriftene kan ta gode investeringer i Norge – i stedet for at kapitalen flytter ut av landet, for det vil den gjøre med de kraftige skatteskjerpelsene som Arbeiderpartiet går i spissen for.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
Dette er ikke å innføre noe som helst over natten. Det er varslet i regjeringens plattform at vi skal prise utslipp gjennom å øke CO 2 -avgiftene. Det skaper forutsigbarhet for norsk næringsliv fordi de vet hva regjeringen kommer til å gjøre når det gjelder å prise utslipp. Samtidig er det en betydelig forutsigbarhet for det samme næringslivet, som denne regjeringen lytter til, når de er opptatt av at selskapsskatten skal ned. Vi har redusert selskapsskatten fra 28 pst. til 22 pst. Arbeiderpartiet vil nå reversere deler av dette. Vi har lyttet til industrien og næringslivet når de er opptatt av å få gjort noe med den konkurransevridende formuesskatten. Arbeiderpartiet har ingenting å skilte med når det gjelder å føre en industri- og skattevennlig politikk for norsk næringsliv og investeringer. Snarere tvert imot, Arbeiderpartiet skjerper sine skatter med 10 mrd. kr, men de skal altså samarbeide med partier som vil gå enda lenger. Mitt spørsmål tilbake til Arbeiderpartiet er: Hvor langt er Arbeiderpartiet villig til å gå for å få et regjeringsskifte og få statsministeren?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
Denne finansministeren er opptatt av at vi skal både redusere utslippene og ha konkurransedyktige rammebetingelser for norsk næringsliv. Derfor har denne regjeringen samlet redusert skatte- og avgiftstrykket i dette landet med 25,5 mrd. kr. Det står i grell kontrast til forslag fra Senterpartiet, Arbeiderpartiet, SV og partier som tar mål av seg til å samarbeide hvis de skulle vinne valget i 2021. Det bedriftene vet de vil få med det, er én ting, og det er at skatter kommer til å gå opp i dette landet. Det som er uklart for disse bedriftene, er hvor mye. Det skaper uforutsigbarhet, det skaper ikke – skal vi si – fremtidstro, lyst og vilje til å investere mer i Norge. Det bidrar snarere tvert imot til at man kanskje ser ut over landets grenser og finner andre, trygge havner for å investere kapitalen – i land som faktisk er opptatt av å legge til rette for at investeringene skal tas i eget land. Det er denne regjeringen opptatt av, og derfor har vi redusert skatter og avgifter, i motsetning til det Senterpartiet også foreslår i sitt alternative budsjett: at skatte- og avgiftsopplegget skjerpes.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
Skatte- og avgiftspolitikken må henge sammen, og man må se på den samlede skatte- og avgiftsbelastningen for næringslivet når man vurderer dette. Jeg skjønner at det er viktig for Senterpartiet å skape et inntrykk av at de er rørende opptatt av nivået på avgiftene i dette landet. Men man må se på helheten i det Senterpartiet foreslår, og helheten i det Senterpartiets samarbeidspartier foreslår. Det skaper for så vidt forutsigbarhet for næringslivet når de får høre at skattetrykket skal opp. Men det er en mager trøst at Senterpartiet ikke vil være med på å prise utslipp for alle industrier og alle næringer i Norge, når de på den andre siden samlet sett skjerper skatte- og avgiftstrykket for næringslivet betydelig. Jeg mener det er en veldig dårlig politikk, og vi må kunne klare å føre en politikk som får utslippene i Norge ned – som jeg opplever at norsk næringsliv er opptatt av og ligger langt fremme for å gjøre – samtidig som vi sikrer gode og konkurransedyktige rammebetingelser.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
Det gjør denne regjeringen, og det er derfor vi har redusert det samlede skatte- og avgiftstrykket med 25,5 mrd. kr. Det er derfor vi er forutsigbare, gjennom å følge opp det som står i regjeringens plattform om hvordan vi skal sikre at vi priser utslippene og får utslippene i Norge ned. Så vi sitter ikke på noen høy hest. Men det som er interessant å få vite fra representanten Gjelsvik, er hvordan han har tenkt å finansiere et slikt CO 2 -fond for næringslivet. Det er nemlig det som er hovedutfordringen. Dette er en avgift som i dag går inn til fellesskapet og er med på å finansiere helt grunnleggende velferdsordninger i vårt samfunn. Det betyr bare i realiteten at Senterpartiet må skjerpe andre skatter og avgifter enda mer enn det de allerede gjør. Jeg mener det er en veldig dårlig idé for å skape forutsigbarhet for investeringer i nye, fremtidsrettede arbeidsplasser som vi kommer til å trenge mange, mange flere av i årene som kommer.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
Jeg er svært fornøyd med at noe av det første denne regjeringen gjorde da vi tiltrådte i 2013, var å fjerne arveavgiften, en forhatt avgift som skapte store problemer for helt vanlige familier når arveoppgjøret skulle gjennomføres. Jeg skjønner at det er viktig for SV å fremstille dette kun som misunnelse eller en forskjellsbehandling for dem på toppen, men sannheten er at arveavgiften utgjorde et betydelig problem for helt vanlige familier som ønsket å beholde viktige eiendommer i familiens eie, men som slet med å få det til, nettopp som følge av den svært usosiale arveavgiften. Så er det på tampen verdt å si at SV kanskje burde gå litt i seg selv, for det formuesskatteopplegget som lå under den rød-grønne regjeringen, var mindre omfordelende enn det formuesskatteopplegget som gjelder under denne regjeringen. Det bør kanskje SV ta med seg og kanskje justere litt på retorikken sin.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-12-13:
Jeg trodde egentlig at debatten om skatteoppkreverne skulle komme i den neste saken, men det ser ut til at vi tar den nå, derfor vil jeg bare si noen få ord om den. Det har vært mange påstander fra denne talerstolen i løpet av debatten, og mange av dem er regelrett gale. Den ene påstanden gjelder det at man hele tiden henviser til Danmark. Det er helt umulig å ha en relevant sammenligning med Danmark. Hovedårsaken til at Danmark fikk problemer med sin omlegging, var at de arvet og driftet en lang rekke kommunale innkrevingssystemer, og de har også hatt problemer med å utvikle et nytt fellessystem. I Norge har vi det. Det er altså et system som brukes og er utviklet av skatteetaten, så da er på en måte den feilkommunikasjonen oppklart. Dette er en reform som i all hovedsak har som hensikt å styrke kampen mot arbeidslivskriminalitet og svart økonomi, styrke rettssikkerheten og legge til rette for større grad av likebehandling. Jeg hører at Senterpartiet prøver å skape et inntrykk av at denne fleksibiliteten som man har, blir borte ved at man overfører skatteoppkrevingen til skatteetaten. Det er feil. Man vil ha akkurat det samme regelverket, det vil ikke være noen forskjell, men man vil legge til rette for større grad av likebehandling for skattyterne, og det mener jeg er et sunt prinsipp. Det bør i hvert fall ikke være sånn at noen får mer fleksible løsninger fordi de kjenner skatteoppkreveren. Det synes å være Senterpartiets tilnærming til dette, og det er jeg imot. Jeg mener at skattyterne har krav på den samme rettssikkerheten, uansett hvor i landet de befinner seg. Senterpartiets leder var veldig opptatt av skatteoppkreveren på Stange, men Stange har altså ikke egen skatteoppkrever. De har interkommunalt samarbeid med Hamar, og det har de hatt siden 2012. Denne skatteetaten skal nå fortsatt være på Hamar, men Hamar-kontoret ble styrket med fem årsverk som følge av omleggingen. Det betyr i realiteten at man styrker den ordningen som Trygve Slagsvold Vedum sto og hyllet fra denne talerstolen, og det synes jeg det kan være greit å merke seg. Så er det denne såkalt massive sentraliseringen som Senterpartiet snakker om. Vel, jeg hadde et replikkordskifte med representanten Gjelsvik under finansdebatten 27. november. Da var Gjelsvik veldig opptatt av at man skulle gjøre effektiviseringer, kutte i konsulentbruk osv. Da spurte jeg representanten om han trodde det var sånn at byråkratikutt bare kunne tas i Oslo. Da sa representanten Gjelsvik at ja, det er fornuftig å redusere byråkrati uansett hvor det er i Norge, slik at vi kan frigjøre penger for å styrke andre tjenester. Det mente han 27. november. Nå går han til kamp mot det å frigjøre ressurser som kan brukes på å styrke politiet, barnehagene og andre viktige tjenester. Jeg synes dette er en god reform, og Senterpartiet burde støtte den.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Det er alvorlig, det ropes «varsko her» fra hele landet. By- og kommunestyrer vedtar tydelige advarsler mot å endre skatteoppkrevingen, ordførere må ta til både penn, mail og telefon og formidle advarslene inn til regjering og storting. Ikke fjern skatteoppkrevingen fra kommunene, er den tydelige meldingen. Og de begrunner det godt: Kommunene har tall å slå i bordet med. Skatteoppkrevingen er både effektiv og rasjonell, og en av grunnene er den lokale kjennskapen og kunnskapen. Det finnes et slags ordtak for dette: Om det virker, så ikke reparer det! Statsråd Jensen kunne uten frykt ha lyttet til både sine egne partifeller og øvrige som representerer regjeringspartiene der ute i kommunene, i kravet om å beholde skatteoppkrevingen lokalt. Slik ser det dessverre ikke ut til å bli. Det som også er en alvorlig sak, er at statsråden ikke lytter til næringer som er i alvorlig trøbbel. Hestenæringen omsetter mye penger og aktivitet over hele landet. Om lag 16 500 årsverk genereres av denne næringen. Nå lyser alle røde lamper for næringen. De ber om bedre rammevilkår. Arbeiderpartiet har lyttet til næringen og foreslår å redusere totalisatoravgiften og tilføre næringen 100 mill. kr allerede fra neste år. Det er alvorlig at statsråden ikke har sett og lyttet til de signalene som kommer fra hestenæringen. Det står mange arbeidsplasser på spill over hele landet. Jeg håper at regjeringen kan ta alvoret inn over seg og etter hvert være med på et løft for næringen, men slik ser det dessverre ikke ut til at det blir. Men det er jo Lucia-dagen, og da synger vi: «Svart senker natten seg I stall og stue Solen har gått sin vei, Skyggene truer Inn i vårt mørke hus Stiger med tente lys, Santa Lucia, Santa Lucia». Så kanskje statsråden kan være litt Lucia og tenne litt lys i stallen. Det er lov å håpe. Jeg kan stille opp som stjernegutt, om det kunne hjelpe saken.
Sigurd Hille (Høyre), 2019-12-13:
Det var representanten Trygve Slagsvold Vedum som i sitt innlegg var innom noe han kalte byborgerskapet i Bergen. Jeg antar at i den utstrekning det er representanter for den yrkesgruppen, må det kanskje være undertegnede. Derfor syntes jeg det var hyggelig med den type omsorg som der fremkom. Jeg setter selvfølgelig pris på slike konservative synspunkter som for øvrig kom frem i hans innlegg. Når det gjelder skatteetaten i Bergen, har undertegnede som alminnelig skattyter også hatt gleden av å være leder av skatteutvalget i den kommunen i en årrekke. Slik sett vil jeg vel si at jeg har et visst kjennskap til den etaten. Det er en aldeles utmerket etat, og det er aldeles utmerkede mennesker som jobber der, men jeg vil ikke se bort fra at det kan være naturlig med en viss fornyelse og utvikling også i den offentlige etaten. Så er det slik at det er en slags virksomhetsoverdragelse som finner sted, og formentlig vil de fleste følge med i den. Utviklingen går jo stadig i en mer effektiv – og etter min oppfatning bedre – retning når det gjelder innkreving av skatt. Det er en betydelig forbedring som kan gjøres også innenfor det området, vil jeg tro. Vi har som kjent en veldig effektiv skatteetat. Vi kan bare tenke på hele skattemeldingssystemet, hvordan det er rigget til nå, og hvordan det fungerer for de fleste av oss. Det er en imponerende sak, egentlig. Jeg vil tro at mye av den kompetansen som ligger i skatteetaten, med fordel kan overføres til de lokale skatteinnkreverne. Som det står i saken, vil det være formålstjenlig med en helhetlig forvaltning av skatter og avgifter. Etter min oppfatning er denne reformen svært god, og den burde vært gjennomført for lenge siden.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-12-13:
Vårens minst vakre eventyr er når lønnskommisjonen legger fram forslag for Stortinget om å øke lønna for oss her inne og for regjeringsmedlemmene til stadig nye høyder. Dette har over tid ført til en politikerlønn som er langt over lønna til folk flest, som vi skal representere, vi som er valgt inn her på Stortinget. I 2020 vil stortingslønna, om ingenting skjer, passere 1 mill. kr. Folk utenfor stortingssalen synes dette er urimelig høyt. Vi som er i denne salen, kan gjøre noe med det. Vi kan tråkke inn bremsen, og det vil Rødt foreslå at Stortinget gjør i dag. Rødt har lenge stått alene om å foreslå kutt i stortingslønna, men nå ser det ut til at også andre partier er på glid. For få uker siden vedtok AUFs landsstyre at de ønsker å kutte stortingslønna ned til 8G, som er det samme som Rødt foreslo i Stortinget før sommeren – det vil si ned fra 1 mill. kr til under 800 000 kr. Kort tid etter vedtaket fra AUF gikk flere av Arbeiderpartiets stortingsrepresentanter ut i media med støtte til forslaget om mer moderasjon i politikerlønningene. Dette er definitivt gode takter. Vi har også merket oss at Senterpartiets leder, Trygve Slagsvold Vedum, krever frys – lønnsfrys – for ledere i staten. Det stiller vi oss helhjertet bak, ikke minst fordi Rødt har foreslått det før, og det er bare hyggelig at andre partier lærer av Rødt. Det vi hører fra Senterpartiet, er gode, men ganske dagsferske toner, for ganske nylig stemte Senterpartiet mot forslag om å begrense lederlønningene i staten, da det kom til behandling i Stortinget. Men la nå fortid være fortid. Det viktige er hva partiene går inn for i dag, og i dag har partiene muligheten til å la handling følge ord når Stortinget stemmer over Rødts forslag. Stortinget bør i dag vedta at lønnskommisjonen legger fram forslag – en plan – for kutt i stortingslønna, for deretter å binde politikerlønningene til utviklingen i grunnbeløpet i folketrygden. På den måten kan vi sikre at avstanden mellom de folkevalgte og befolkningen ikke blir større enn den allerede er i dag, men tvert imot går ned. Jeg vil runde av med å si til de borgerlige her i salen at folkevalgte ikke skal bli noen lønnsadel. Når de kutter i eldres pensjoner, når de kutter i arbeidsavklaringspenger, når de kutter til folk som pendler til jobben eller bor på brakke, bør de også ha magemål til å stanse sin egen lønnskarusell før Stortinget bikker millioninntekt. Med det tar jeg opp Rødts forslag i saken.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2019-12-13:
Landets nest største grensepassering ligger i Hedmark. I dag har vi en viktig debatt om toll og om hvordan vi skal kunne ha trygghet på grensa og oversikt. I tillegg er det slik at Kongsvinger tollområde har ansvaret for 28 av 62 grenseoverganger, så dette er et sentralt område knyttet til hva som skjer på grensa mellom Norge og Sverige. Men det er faktisk ikke et eneste bemannet tollkontor i Norge, på norsk side av grensa i Hedmark og Innlandet. Ved Magnormoen, som er den nest største grenseovergangen i Norge, har myndighetene overlatt kontrollen til Sverige, og de har åpent kun innenfor det som er normal kontortid. Det er nå en situasjon hvor det ikke er noen egentlig virkningsfull tollmyndighet på norsk side i store deler av landet vårt, langs den lange grensa i Hedmark til Sverige. Arbeiderpartiet mener det er behov for å styrke kapasiteten ved grensekontrollen, og det er veldig bra at finansministeren er her nå, for da ønsker jeg å utfordre finansminister Siv Jensen på om Fremskrittspartiet og regjeringen vil være med oss i Arbeiderpartiet på å styrke grensekontrollen, slik at vi igjen kan få bemanning på norsk side. Det er jo sånn at det trolig ikke finnes noen stat i historien som har hatt mer økonomiske muskler per person enn det vi har i Norge i dag, men det virker som om ganske grunnleggende tjenester er i ferd med å bli underfinansiert og sterkt underprioritert. Derfor er jeg spent på finansministerens svar på om vi det neste året vil få en styrking av tollmyndighetene på norsk side, langs den lange grensa vår til Sverige.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2019-12-13:
Helse- og omsorgsdepartementet legger i proposisjonen fram forslag om endringer av bevilgningene under enkelte kapitler på statsbudsjettet for 2019. Det er en samlet komité som slutter seg til disse endringene. Grunnen til at jeg tar ordet, er at jeg føler behov for å komme med en kommentar til en av merknadene som opposisjonspartiene har i denne saken. Det gjelder en merknad knyttet til kapittel 762 Primærhelsetjeneste, post 61 Fengselshelsetjenesten, som foreslås å bli redusert med 13,7 mill. kr på grunn av mindreforbruk i tilskuddsordningen til kommunenes tilbud om helsetjenester til innsatte i fengsel. Tirsdag hadde komiteen besøk av Sivilombudsmannen, som redegjorde for en særskilt melding til Stortinget om isolasjon og mangel på menneskelig kontakt i norske fengsler. Helse og omsorg var også en viktig del av denne særskilte meldingen, og det viser seg at når det gjelder helsetilbudet i fengslene, er det for dårlig, ikke minst innenfor psykisk helse. Dette vil vi komme tilbake til. Saken ligger nå til behandling i kontrollkomiteen. Jeg har bare lyst til å si meg enig med opposisjonspartiene når de i denne merknaden oppfordrer til å gjøre den ordningen mer kjent, for hvis det er slik at ordningen ikke er godt nok kjent, og at det er årsaken til dette mindreforbruket, bør det gjøres noe med det. Så vil vi sikkert komme tilbake til den særskilte meldingen på egnet måte på et senere tidspunkt.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2019-12-13:
Høringsuttalelsene i denne saken vitnet om et stort engasjement for utvikling av hensiktsmessige rammer for prioritering i helsetjenesten som balanserer hensynet til pasientbehandling og behovet for prioritering. Flere instanser, bl.a. Legeforeningen, uttrykte stor bekymring for om lovforslagene ville innebære en uheldig konsolidering av makt i RHF-ene, unntatt tilstrekkelig demokratisk kontroll og åpenhet og andre kontrollmekanismer. Videre har den store bekymringen vært at fortolkningen av lovverket vil bidra til å svekke pasientrettigheter ved at pasientens rettigheter ikke går lenger enn det spesialisthelsetjenesten har ansvar for å yte og finansiere. Jeg ser behov for å gjøre to presiseringer basert på komiteens innstilling ettersom høringsinstansene er bekymret for hvordan lovteksten skal fortolkes. Komiteen legger til grunn at overordnede beslutninger om metoder ikke skal påvirke retten til individuelle vurderinger og rettigheter til nødvendig og forsvarlig medisinsk behandling. De individuelle vurderingene skal ta utgangspunkt i den enkeltes behov og faktiske muligheter for å diagnostisere og behandle sykdom. Komiteen legger til grunn at den individuelle rettigheten til nødvendig helsehjelp skal være i samsvar med internasjonale forpliktelser. Personer med sjeldne sykdommer har samme rett til tilpasset medisinsk behandling i samsvar med de rettslige forpliktelser til å ivareta likhet og likeverd. Altså: Det skal gis et tilbud til pasienten som systemet for nye metoder eventuelt har sagt nei til, dersom det kreves for å gi forsvarlig helsehjelp. Det er behov for en helhetlig gjennomgang og evaluering av hele systemet Nye metoder. Legene og fagmiljøene skal fortsatt ha et handlingsrom for å gjøre individuelle vurderinger, og det er avgjørende – faktisk helt avgjørende – for å bremse utviklingen av det todelte helsevesenet. Så er det blitt en diskusjon om rekkefølge: lovfesting før evaluering, evaluering før lovfesting. Det jeg opplever, er at det egentlig er ganske bred tilslutning til prinsippet om at man skal ha et slikt forum. Og det er i så fall prinsippet som i dag lovfestes. Hvordan dette forumet settes sammen, hvor det plasseres, hva som skal være innholdet – det er ikke det vi lovfester i dag, men det er prinsippet. De tingene må vi komme tilbake til etter at vi har hatt en bred evaluering.