Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2016-06-09:
Arbeiderpartiet vil ha en ny tverrfaglig opptrappingsplan for forebygging og tidlig innsats for psykisk helse. Psykiske helseplager er vår tids største folkehelseutfordring, og ifølge Folkehelseinstituttet og Helsedirektoratet koster det samfunnet mer enn 185 mrd. kr i året. Nærmere 1 million nordmenn strever psykisk i så stor grad at det går ut over hvordan de fungerer i hverdagen. 260 000 barn har foresatte med så store problemer at det går ut over omsorgen, og nærmere 70 000 barn og unge har psykiske lidelser som krever behandling. Det er behov for en ny opptrappingsplan for forebygging og tidlig innsats for psykisk helse, og utgangspunktet må være på de arenaene hvor folk lever livet sitt. Det må settes inn tiltak før problemene utvikler seg, og når man trenger hjelp, skal den være tilgjengelig raskt. Gode barnehager, god svangerskapsomsorg, gode helsestasjoner og en god og forsterket skolehelsetjeneste er noen av tiltakene. Arbeiderpartiet har foreslått at alle elever skal lære om psykisk helse i skolen. Vi mener at kunnskap om den psykiske helsen på samme måte må integreres i skolens fag, slik at elevene får en helhetlig opplæring i kroppens fysiske og psykiske helse, og vi må ha en skolehelsetjeneste som treffer ungene og ungdommen. I dag er det skolehelsetjenesten som i størst grad møter elevene når det dreier seg om psykisk helse. Arbeiderpartiet mener vi må styrke skolehelsetjenesten, men vi må også utvikle tilbudet slik at det treffer ungdommens behov. I Nord-Trøndelag – unnskyld, i Trøndelag, der jeg kommer fra, har vi en unik ordning med forsterket skolehelsetjeneste på alle de elleve videregående skolene i gamle Nord-Trøndelag. Gjennom denne ordningen har alle elever i videregående skole muligheten til å få hjelp og samtaler med behandlere fra barne- og ungdomspsykiatrien på egen skole. Ordningen er mye brukt av elevene, og i tillegg deltar barne- og ungdomspsykiatrisk personell, folk fra BUP, i møter med skolens elevtjenester og bidrar til at skolens kunnskap om psykisk helse blir bedre. BUP kommer ut på skolene for å hjelpe til, ikke for å overta noen andres oppgaver. Også Oslo har gode erfaringer med en slik måte å organisere tjenesten på. Skolehelsetjenesten og hjelpetilbud for familier må organiseres på måter som samler ressursene. Helsestasjonen og skolehelsetjenesten er gode lavterskeltilbud. De når alle og har høy tillit i befolkningen. Helsestasjonene bør inneha flere typer fagkompetanse for å sikre et helhetlig tilbud og for å kunne avdekke mer alvorlige problemer som vold, overgrep og rus. Komiteen leverer en enstemmig innstilling. Det er bra. Et så viktig felt som psykisk helse for barn og unge trenger et løft og en forutsigbarhet for å kunne utvikle tjenestene og få satt fart på de forebyggende tiltakene vi vet har effekt. I komiteens behandling fremmet Arbeiderpartiet også forslag om kvalitetsnorm for helsestasjonene og skolehelsetjenesten, mer ambulante team for barne- og ungdomspsykiatrien til barnevernstjenesten og forenkling av regelverk som fremmer samordning av tjenestene. Arbeiderpartiet vil understreke at Norge har forpliktet seg til å ha på plass seks kvantitative mål for psykisk helse innen 2020. Vi mener at det haster å vise at vi tar disse målene på alvor. Den forrige opptrappingsplanen var i hovedtrekk positiv, og det skyldes tre–fire ganske viktige kriterier: kvantitative mål med tidsrammer, øremerkete midler og godkjente planer og kvalitetskrav før midlene ble utløst. Med det vil jeg ta opp Arbeiderpartiets forslag.