Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-03-03:
Jeg oppfatter det slik at det interpellanten har reist som tema, og som statsråden har svart på, er et spørsmål om allmenndannelsens plass i den norske utdanningen. Jeg er enig med alle talerne, inkludert statsråden, som har sagt at det kulturelle og estetiske perspektiv hører ikke utelukkende hjemme i estetiske fag, men hører også hjemme i andre fag. Det er slik at i den utdannelsesballast jeg har med meg i livet, fikk jeg en ballast f.eks. gjennom norskfaget som gikk langt utenfor det å lære å lese og skrive. Det er ingen tvil om at den kontakt jeg fikk med levende litteratur, betydde veldig mye. Slik kan vi snakke også om andre fag. Når det gjelder den dannelsesreise som representanten Anundsen begeistret skildret fra talerstolen - hvoretter jeg foretok det man på stortinsgsspråk kan kalle for stille applaus fra salen, som utspant seg ved fekting av armer, ingen annen lyd, bare fektingen, som kunne observeres - er det helt riktig at går man inn i et fag som historie og tar med seg røttene og ser på hvordan mennesker har tenkt, opplevd og organisert samfunnet gjennom tidene, bærer dette i seg det kulturelle og allmenndannende perspektivet. Det er også slik at læreres evne til å stå for dette, kunne det og formidle det er helt avgjørende. Her er det slik at et praktisk skritt som kan foretas når som helst dersom det er vilje til det, er jo å vedta å endre forskriften til opplæringsloven og si at for å undervise i et fag, skal man ha kompetanse i faget, ikke bare ha kompetanse i å være ansatt. Det vil i seg selv kreve en del praktiske overganger i vårt land, for det er mange som mangler en ballast. Men det vil også føre til at man systematisk gir folk en tilleggsballast. Så representantens perspektiv om allmenndannelse sett ut fra estetiske fag, men av meg og andre, bl.a. statsråden, også utvidet til å handle om andre fag, er et viktig perspektiv. Så er det slik at dette allmenndannende perspektivet jo ikke står i motsetning til å gjøre det bra - og gnistrende bra - i PISA-undersøkelser. Det er jo et kjempepoeng at man ikke er intelligent på et snevert høyt nivå og nærmest blir dum på et høyt nivå. Det må være slik at gnistrer det av deg, har du med deg nysgjerrigheten også utover det å kunne lese, skrive, regne, gjøre rede for deg muntlig, snakke engelsk og holde på med IKT. Så det er ingen motstrid i det. Det henger sammen. Jeg tror at disse estetiske fagene har en egenverdi også i hele skoleløpet for å kunne fange opp andre sider ved menneskelivet enn dem som fanges opp i de rent teoretiske fagene. Det er ingen tvil om at det er viktig. Men da må det være slik som det var på den skolen jeg besøkte i dag, at man har en gnistrende godt skolert musikklærer, og ikke bare en som skal holde på med musikk. Det må være slik at vi til de lærerne som holder på med dette, stiller de samme forventninger og krav som vi gjør når det gjelder ferdigheter knyttet til norsk, matematikk osv. Før vi kommer i gang med å gjøre noe med norsk lærerutdanning - det vil uansett ta tid - må vi sørge for at vi gjennom systematisk videreutdanning gir glede og kompetanse til dem som er der i dag. Til slutt noe om Den kulturelle skolesekken. Gjort på den dårligste måten blir dette tiltak hvor det ramler noen kunstnere innom en skole, og så prøver man å organisere seg i håp om at det blir bra. Gjort på en gnistrende bra måte, f.eks. slik som det skjer i Akershus, utvikles dette i en levende dialog mellom de kulturarbeiderne det gjelder, og de skolene det gjelder, slik at man uten at folk blir brydd, eller uten at man lurer på tiden, forener dette som en del av det undervisningsopplegget man har. Jeg vil oppfordre statsråden, spesielt når det gjelder Den kulturelle skolesekken, til å se på hvordan man kan få effekt av det. Det er jo en egen sak om det, og vi har den nå i grunnskolen. Det er veldig viktig at vi lærer av de beste eksemplene, hvor det ikke blir kunstnerne for seg og skolen for seg, og så et litt keitete møte for å finne ut av det, men at det blir en levende dialog mellom kulturarbeidere som kan levere noe, og som på den måten inngår i fag. Jeg har selv noen skinnende opplevelser fra egen skolegang 50 år tilbake i tid som går ut på at det var fullt mulig å gjøre det i datidens Norge. Det må også være mulig i dag. Så var jeg så heldig at vi hadde en overlærer på skolen som var barnebokforfatter. Han er i Wikipedia skildret som en middelmådig barnebokforfatter. Men han var en gnistrende god forteller, så en venn av meg har tenkt å supplere Wikipedia, for da kan man jo supplere den historien så folk som ikke fikk opplevelsene med seg, i hvert fall kan bli påmint av andre om at det var slik. Jeg syns at interpellanten har reist en svært viktig debatt. Allmenndannelse, estetiske fag, gode lærere i dette og Den kulturelle skolesekken står ikke i motstrid til PISA. Dannede mennesker var i sin tid i stand til å bygge Pantheon, var i stand til å bygge det som vi har sett i Roma og i Firenze, og det skal selvfølgelig ikke være mindre ambisjoner i vår tid. Det å lese, skrive og regne står ikke i motstrid til det å ha litt åndskraft med seg.