Bent Høie (Høyre), 2016-12-19:
Budsjettet som Stortinget skal vedta i dag, viderefører og forsterker regjeringens arbeid med å skape pasientens helsetjeneste. Gjennom økte bevilgninger, tydelige prioriteringer og nye løsninger viser vi at vi ønsker å prioritere helse- og omsorgssektoren. Enhver skal ha trygghet for en god, offentlig finansiert helsetjeneste for seg selv og sin familie når en har behov for det. Viktige mål er å redusere unødvendig og ikke-medisinsk begrunnet venting for pasientene øke kapasiteten og styrke kvaliteten i omsorgssektoren, i eldreomsorgen prioritere bedre behandling og forebygging innen psykisk helse- og rusfeltet Budsjettavtalen mellom regjeringen og samarbeidspartiene støtter opp under disse målene. Vi øker bevilgningene til pasientbehandling. Sykehusene kan nå øke pasientbehandlingen ytterligere dersom de har økonomi og kapasitet til det, etter at vi innførte ordningen fritt behandlingsvalg. Regjeringen har i alle sine budsjettforslag lagt til rette for en høyere vekst i pasientbehandlingen enn det forrige regjering fikk vedtatt gjennom sine åtte år. Stortinget foreslår å øke bevilgningene til sykehusene med nær 1,5 mrd. kr neste år. En bestiller en vekst i pasientbehandlingen på 2,1 pst. og øker kravet til sykehusenes effektive drift. Regjeringen foreslår i tillegg 363 mill. kr til oppstart av fire nye, store byggeprosjekter i 2017. Vi vil videre sikre etablering av protonbehandling i Norge og foreslår 75 mill. kr i investeringstilskudd neste år. Samarbeidspartiene er enige om at det skal utredes to protonsentre i Norge. Vi ser nå gode resultater. De nyeste tallene viser at om lag 80 000 færre pasienter venter på behandling og utredning nå enn da vi overtok, i 2013. Gjennomsnittlig ventetid for alle pasienter er på 59 dager. Det er en nedgang på åtte dager, sammenlignet med samme periode for et år siden. Nedgangen er i samme periode størst for ruspasienter. Vi satser på kvalitet og kapasitet i omsorgssektoren. Budsjettet legger til rette for å innvilge tilskudd til om lag 1 800 heldøgns omsorgsplasser. I årene framover blir det viktig å bygge ut kapasitet for å møte den kommende økningen i antall eldre i Norge. Derfor foreslår regjeringen gradvis å legge om investeringstilskuddet, slik at det fra 2021 utelukkende gis tilskudd til prosjekter som gir flere heldøgns omsorgsplasser. Vi foreslår å styrke kvaliteten i tjenestene gjennom bevilgninger til grunn-, videre- og etterutdanning for ansatte i omsorgssektoren med over 40 mill. kr neste år, til sammen 1,2 mrd. kr. Regjeringen vil forsterke innsatsen for mennesker med rusproblemer eller psykiske problemer. For 2017 er det fra regjeringens side foreslått 345 mill. kr mer gjennom opptrappingsplanen for rusfeltet. Dette er forsterket i budsjettforliket med over 100 mill. kr. Vi ligger da i forkant av opptrappingsplanen på 2,4 mrd. kr innen 2021. I tillegg kommer veksten i tverrfaglig spesialisert rusbehandling, på om lag 150 mill. kr. I 2017 etableres det for første gang et stort program for folkehelsearbeid i kommunene – en tilskuddsordning på om lag 56 mill. kr som skal fremme lokalt rusforebyggende arbeid og bidra til å integrere psykisk helse i folkehelsearbeidet, spesielt når det gjelder barn og unge. I tillegg er det i budsjettforliket blitt enighet om å videreføre tilskuddsordningen for psykisk helse i skolen. Til sammen vil dette bidra til virkelig å få fart på det arbeidet som en ble enig om i forbindelse med folkehelsemeldingen, å integrere psykisk helse som en likeverdig del av folkehelsearbeidet. I budsjettinnstillingen nå ligger også en opptrappingsplan for rehabilitering og habilitering, som vil bidra til utbygging av tilbudet i kommunene, men som ikke minst også vil bidra til en ny organisering av tilbud, som gir mer sammenhengende tilbud i de ulike tjenestene for mennesker som har behov for rehabilitering.