Svein Abrahamsen (Venstre), 2015-11-10:
Stortinget har gjennom opplæringsloven slått fast at opplæringen skal tilpasses hver enkelt elev, enten det er tidlig eller sent i opplæringsløpet. Tidlig innsats er likevel spesielt viktig siden elevene vil slite senere i opplæringen hvis de ikke tidlig får med seg grunnleggende ferdigheter i lesing, skriving og regning. Det å sette inn innsatsen tidlig virker bedre, og det koster mindre enn å gjøre det senere. Mye har vært gjort for å styrke den tidlige innsatsen i skolen, men vi har ikke lyktes godt nok med det. Det ser vi på omfanget av spesialundervisning og det høye frafallet i videregående skole, som er spesielt høyt blant elever som har et svakt faglig grunnlag fra grunnskolen. Vårt utgangspunkt for å styrke arbeidet med tidlig innsats er at kvalifiserte lærere er nøkkelen til en god skole. Hver enkelt elev må møtes fra dag én av lærere som har den faglige og pedagogiske kompetansen som trengs for å tilpasse opplæringen til deres forutsetninger, interesser og behov. Venstre har derfor jobbet for å stille krav til faglig fordypning i basisfagene for å kunne undervise i dem, innføring av femårig lærerutdanning, og ikke minst å styrke ordningen med systematisk videreutdanning for lærere i skoleverket og et kompetanseløft for dem som underviser uten godkjent kompetanse. Kommunene har etter opplæringsloven en plikt til tidlig innsats gjennom spesielt å følge opp de elevene på 1.–4. trinn som har svakest grunnleggende ferdigheter, bl.a. gjennom økt lærertetthet. Men vi trenger flere kvalifiserte lærere for å kunne øke tettheten av dem. SSB-tall viser at vi kan mangle mer enn 11 000 lærerårsverk i 2020. Det er derfor viktig å jobbe for å rekruttere flere lærere, gi lærerne gode arbeidsforhold, slik at de fortsetter i jobben, og at flere lærere kommer tilbake til yrket. Departementet la tidligere i høst fram en realfagstrategi og en lese- og skrivestrategi. Disse strategiene retter seg ikke bare mot skolen, men også mot barnehagene. De fleste barn går i barnehage, og det gir mulighet til enda tidligere innsats. Barnehagen er den plassen utenfor familien som har mest å si for å skape gode forutsetninger for barna. Samtidig er det for mange barnehager som ikke har nok ansatte med pedagogisk kompetanse. Venstre ser derfor på det som viktig for tidlig innsats å styrke kompetansen i barnehagene, gjennom et videreutdanningsløft for de ansatte, på samme måte som vi gjør det i skolen. Avslutningsvis vil jeg peke på at det at elever sliter med å tilegne seg kunnskap i fagene, kan ha sammenheng med fysisk eller psykisk helse, eller problemer i hjemmesituasjonen. Det er derfor en viktig del av tidlig innsats å styrke skolehelsetjenesten, som dessverre har for liten kapasitet mange plasser. Vi må ha en skolehelsetjeneste som gir elever som sliter, en trygg og kompetent voksen å snakke med når de trenger det. Det vil også kunne avlaste lærerne, slik at de får mer tid til faglig oppfølging av den enkelte elev. Vi ser også et spesielt behov for økt kompetanse om psykisk helse i skolehelsetjenesten for å kunne forebygge. En Ungdata-undersøkelse viser at mange unge sliter psykisk i hverdagen, til tross for at de fleste trives både hjemme og på skolen. Her er det også viktig med tidlig innsats, bl.a. gjennom skolehelsetjenesten. Jeg vil også vise til at et flertall i komiteen mener at det er hensiktsmessig å vurdere en sammenslåing av skolehelsetjenesten og PP-tjenestene, da disse er for lite koordinerte i sin oppfølging av barn. Venstre mener at det er viktig at vi har tjenester som ser hele barnet. En sammenslåing av disse tjenestene vil kunne føre til at ungene får en mer helhetlig oppfølging på skolen.