May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 1999-05-10:
Statsråden sitt hovudperspektiv i den forvaltningspolitiske utgreiinga, er spørsmålet om demokrati. Den demokratiske idé bygger på mennesket si grunnleggande interesse, deltaking og sjølvstyre med sikte på innverknad på eigne arbeids- og livsvilkår. Denne vinklinga er eg glad for. Ei vel fungerande forvaltning er ein viktig reiskap for å oppretthalde og vidareføre folkestyret. Kristeleg Folkeparti er grunnleggande oppteke av kva normer og kriterium som skal prege samfunnsutviklinga. Eit spørsmål som det då er viktig og naturleg å vere oppteken av, er: Korleis bør forholdet mellom individ, sivilt samfunn og staten vere? Sjølv om innhaldet i politikken er og blir det viktigaste, er det naudsynt å ta del i debatten om korleis samfunnet skal organiserast for å sikre formålstenlege verkemiddel for å kome nærare målet: ein lokal, nasjonal og global solidaritet både økonomisk og politisk. Borgarane må oppleve at forvaltninga ivaretek deira interesser og står til deira teneste. Eg vil stoppe litt opp ved to tema som statsråden rører ved i si utgreiing: kunnskaps- og informasjonssamfunnet og likestilling. Statsråden peika i utgreiinga si på at vi står ved eit tidsskilje. Vi er på full fart inn i kunnskaps- og informasjonssamfunnet. Ho peika på at forvaltninga er framtidsretta og offensiv når det gjeld dei teknologiske utfordringane. Det er viktig og bra i og med at informasjons- og kommunikasjonsteknologi ofte pregar kvardagen vår på ein meir gjennomgripande måte. Kristeleg Folkeparti er oppteke av at folk flest – kvinner og menn, unge og gamle – må få ta del i den teknologiske utviklinga, slik at informasjonssamfunnet ikkje blir eit hinder for eit levande demokrati. Statsråden peika på at vi i framtida sannsynlegvis vil møte ein langt meir ressurssterk og krevjande borgar enn tidlegare. Vi vil ha langt fleire valmoglegheiter. Vi vil lettare kunne hente inn informasjon om rettar og plikter. Og ikkje minst: Vi vil stille heilt nye krav til forvaltningservice, effektivitet og kvalitet. Eg trur òg at aktive og innsiktsfulle borgarar vil forvente at vi har ei forvaltning som er open og tilgjengeleg, og som gir moglegheit til innsyn og deltaking i sluttprosessen. Men vi må òg sjå til at vi ikkje får eit gap mellom dei som meistrar teknologien, og dei som ikkje meistrar han. Vi må vere observante, slik at vi i framtida ikkje får eit samfunn der færre tek del i dei nødvendige sluttprosessane på den bakgrunn at forvaltninga er for komplisert å halde seg til. Vi vil òg få eit meir samansett samfunn, der ulike grupper bør syne god og brei deltaking i den politiske prosessen. Handlingsplanen som skal sikre auka rekruttering av innvandrarar til statsforvaltninga, er eit døme på at Regjeringa tar denne utfordringa på alvor. Dersom vi ikkje lukkast i ein betre integrasjon av fleire grupper, vil demokratiet kunne stå i fare. Forvaltninga si utfordring vil difor vere, som statsråden nemnde, å: øke åpenheten og borgernes rett til insyn og informasjonutvikle målbare kvalitetskrav på forvaltningens tjenestermodernisere, forenkle og effektivisere offentlig sektorutvikle kompetanse, omstillingsevne og serviceholdninger hos medarbeidere i staten» Eg er difor glad for at statsråden er oppteken av at vi ikkje må møte problema i morgon med løysingar av i dag. Vi må foreta monalege endringar og fornying av offentleg forvaltning. Det er også svært viktig i eit likestillingsperspektiv at ein er oppteken av IT. Det er avdekt store skilnader mellom jenter og gutar når det gjeld IT-kunnskap. Det er særleg jentene si måtehaldne interesse for å velje IT som skolefag og utdanningsretning som blir uheldig, fordi ein trur IT-kompetansen vil bli stadig viktigare på arbeidsmarknaden i tida framover. Kristeleg Folkeparti ønskjer i langt større grad å få jenter på banen, slik at dei kan vere med og gjere seg nytte av IT-verktøyet i arbeidet, og at kvinner skal vere med og styre utviklinga av fagfeltet. Dersom vi skal lukkast med dette, må vi ha tiltak som i første rekkje grunnar seg på motivasjon i ljos av jentene sine verdiar, interesser og føresetnader for å bruke IT. Fordi vi ser på datafaget som så aktuelt i den tydinga at det kjem til å få stor innverknad på samfunnet i morgon, ser vi det som særs viktig at begge kjønn får innverknad over utviklinga av faget og prioriteringane. Sjølv om ein når Regjeringa si målsetting om 30 pst. kvinner i leiarstillingar innan 2001, er det nok mykje å gjere på dette området. Men vi er på rett veg, og statsråden si utgreiing peikar ut nye vegar å gå for å halde fram med å bygge ei god offentleg forvaltning, med kompetanse, omstillingsevne og likestilling.