Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-02-08:
Jeg er glad for det store engasjementet rundt veteranpolitikken. Vi er nå i sluttspurten med handlingsplanen for veteraner, som legges fram til veterandagen 8. mai. Jeg oppfatter debatten så langt som bred støtte til arbeidet med handlingsplanen og en styrket innsats for veteranene. Utålmodighet fra partiene her i Stortinget tåler jeg godt, så lenge vi deler erkjennelsen av at nå, etter flere tiår med unnlatelsessynder, tilsier situasjonen felles innsats. Vi gjennomfører nå fortløpende veterantiltak innen både rettigheter, anerkjennelse og oppfølging. Det er et samfunnsansvar å ta vare på personellet og deres pårørende. En vesentlig del av Forsvarets ansvar er tett oppfølging etter hjemkomst for nettopp å kunne fange opp og forebygge skader. Tilbudet fra ulike sektorer må ses i sammenheng. Opposisjonens krav om fem års oppfølgingsplikt utfordrer vårt helse- og sosialsystem. Det er det det sivile helsevesenet som har og bør ha hovedansvaret for – også for skadde veteraner. God bruk av ressurser og ekspertise taler mot etablering av et særlig helsevesen for veteraner. Jeg mener det nå er viktig å etablere ett system som sikrer koordinert og samordnet oppfølging av den enkelte veteran. Dette fordrer en mer fleksibel innretning av de tjenestene som ytes av andre samfunnssektorer. Derfor, i januar i år, ble pilotprosjekt Østerdalen etablert. Prosjektet er et samarbeid mellom Forsvaret, Nav, Bufetat og kommunene Elverum og Åmot, og skal være i full drift innen veterandagen i år. Jeg har også merket meg at komiteens flertall har foreslått at oppfølgingsansvaret skal tilpasses slik at oppdagelsestidspunktet blir rettighetsgivende. Fagmiljøene oppgir at symptomene på stressreaksjoner som oftest opptrer innen ett år etter avsluttet tjeneste. Uansett: Ingen veteraner blir avvist av Forsvaret. Veteranene kan når som helst ta kontakt med Forsvaret for råd og veiledning, og vi jobber kontinuerlig med en styrking av kvaliteten på tilbudet. Dagens praksis ivaretar derfor intensjonen i et slikt forslag. For meg er det også viktig at veteranene har et fast kontaktpunkt, én dør de kan henvende seg til, med et koordinert og kompetent apparat. Derfor evaluerer Forsvaret nå alle enheter som har med veteranoppfølging å gjøre. Apparatet må ligge tilstrekkelig høyt plassert i organisasjonen med god tilgang til forsvarsledelsen, og være ledet av en person på høyt gradsnivå. Stortinget ga sin tilslutning til et vesentlig styrket erstatningsvern for forsvarspersonell i utenlandsoperasjoner, med virkning fra 1. januar 2010. Det ble etablert et lovfestet objektivt ansvar for enhver skade og sykdom. For personell som har tjenestegjort før 1. januar 2010, ble det etablert en kompensasjonsordning for psykiske belastningsskader. For andre typer skade eller sykdom har dette personellet vært dekket gjennom yrkesskadelovgivningen. Det er siden høsten i fjor iverksatt en rekke tiltak for å forenkle og presisere saksbehandlingen, og Statens pensjonskasse arbeider målrettet med dette. I tillegg til en raskere saksbehandling viser erfaringen at veteranene har en høyere uførhetsgrad enn det som ble lagt til grunn for ordningen. Erstatningsutbetalingene er derfor også høyere enn forventet. Regjeringen har fulgt opp dette og fått tilslutning til at bevilgningen for ordningen ble økt med 100 mill. kr for 2010. Regjeringen arbeider kontinuerlig med å utvikle kompensasjonsordningen. Forsvarsdepartementet vil bruke erfaringene så langt når vi vurderer ordningen. Jeg ser fram til å legge fram regjeringens handlingsplan. Jeg vil fortsette å arbeide målrettet, i samarbeid med organisasjonene, for å sørge for at alle veteranene får både den støtten og den anerkjennelsen de fortjener. Etter livslang erfaring må vi likevel ikke glemme at veteranene også er en sterk ressurs, om de går tilbake til arbeidslivet i Forsvaret eller i annen sivil tjeneste, eller at de etter sine erfaringer, eventuelt også med skade, kan fortelle oss hvordan vi best kan forbedre det arbeidet vi nå står midt oppe i.