Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-16:
Innst. S. nr. 296 gjelder et representantforslag fra stortingsrepresentantene Gunvald Ludvigsen og Trine Skei Grande om Personvernkommisjonens innstilling, opprettelse av kjernejournal og sikring av personsensitive opplysninger. I dokumentet fremmes til sammen sju forslag. Forslag I er sikring av sensitive personopplysninger, slik at de ikke formidles av helsepersonell til pasienter i påhør av uvedkommende, inkludert en revisjon av legevisitten ved sykehus. Forslag II dreier seg om pseudonymisering av individualiserende kjennetegn for elektronisk pasientjournal. I forslag III ber forslagsstillerne Regjeringen om en redegjørelse for hvor stort behov det reelt sett er for tilgang til postjournaler på tvers av helseforetakene. Forslag IV gjelder rett for pasientene til innsyn i tilgangsloggen til pasientjournalen. Forslag V gjelder opprettelse av et moratorium mot etablering av nye helseregistre inntil dagens registre er gjennomgått. Forslag VI gjelder opprettelse av elektronisk kjernejournal, hvor den enkelte kan samtykke til at livsnødvendige opplysninger kan lagres pseudonymisert og kryptert. Forslag VII gjelder opplærings- og holdningsskapende tiltak for at taushetsplikten etterleves. I merknadene fra komiteen viser komiteens flertall, fra Fremskrittspartiet, Høyre, SV, Kristelig Folkeparti og Venstre, til sitater fra Personvernkommisjonen. Dette sitatet er knyttet opp mot helseforskningsloven som ble vedtatt den 20. juni 2008: «Personvernkommisjonen har observert at deler av lovforslaget har vært gjenstand for kritikk og diskusjon fra høringsinstansene og fagmiljøet. Dette gjelder blant annet bruken av såkalte brede samtykker, det vil si samtykker som omfatter ett eller flere overordnede forskningsformål og forskningsfelt, uten at de enkelte detaljer som ønskes forsket på er spesifisert.» Flertallet har ytterligere et sitat fra Personvernkommisjonen: «En annen del av kritikken mot loven gjelder svekkelse av personvernet ved at mulighetene for avidentifisering ikke utnyttes fullt ut. Etter Personvernkommisjonens oppfatning kan en tilsvarende kritikk også rettes mot andre sentrale helseregistre, som for eksempel Norsk pasientregister, hvor lovgiver i nyere tid har vist en tendens til å velge bort pseudonymisering som personvernfremmende tiltak.» Forslag I, om at det opprettes nye rutiner for å sikre retten til at sensitive helseopplysninger ikke formidles i påhør av andre, støttes av en samlet komité. Et flertall bestående av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Fremskrittspartiet går imot forslag II, der Stortinget ber Regjeringen utvikle standarden for elektronisk postjournal, slik at individualiserende kjennetegn ved enkle grep kan erstattes med genererte pseudonymer. Når det gjelder forslag III, mener flertallet, alle partier minus Arbeiderpartiet og Senterpartiet, at Regjeringen bør legge fram en stortingsmelding der det redegjøres for hvor stort behovet for tilgang på pasientjournaler på tvers reelt sett er. Forslag IV, om tilgang til pasientlogg, har alle partier støttet under behandlingen av Ot.prp. nr. 51. Forslaget er dermed ivaretatt. Forslag V, om moratorium mot nye helseregistre, støttes av et mindretall bestående av Høyre, SV, Kristelig Folkeparti og Venstre. Forslag VI, om opprettelse av elektronisk kjernejournal, støttes av et mindretall bestående av Høyre, SV, Kristelig Folkeparti og Venstre. Forslag VII, tilrettelegging for opplærings- og holdningsskapende tiltak for at taushetsplikten skal ivaretas, støttes av hele komiteen. Det betyr altså at forslagsstillerne på flere punkter enten har fått med seg et flertall i komiteen eller også hele komiteen. Så har jeg lyst til å legge til i det minuttet jeg har igjen, at jeg opplevde i morges i forbindelse med en diskusjon på Nyhetskanalen i TV 2 med overordnet ansvarlig for Nasjonalt senter for telemedisin at begrepet «personvern» nå tydeligvis gis et helt nytt innhold. For vedkommende argumenterte der med at man med personvern også mener at pasientens interesser i forhold til forsvarlig behandling ivaretas på en annen måte enn tidligere. Jeg har også lagt merke til at i korrespondanse med komiteen i forbindelse med behandlingen av saken har helseministeren tatt i bruk et nytt begrep, nemlig «pasientvernet». Jeg ser at det på den måten, med den type nytale, oppstår en slags uklarhet om hva personvern egentlig er. Jeg har derfor lyst til å sitere fra Wikipedia når det gjelder begrepet: «Personvern er vern om det personlige individ, men kan inneha noe forskjellig betydning, avhengig av kontekst. To vanlige måter å betrakte begrepet på går ut på å se begrepet i en teknisk og en sosial kontekst. Det tekniske synspunktet går ut på å kontrollere informasjon om en selv og hva den brukes til. Den sosiale tolkningen handler om at alle har et behov for å være alene.» Det er altså i den konteksten at flertallet og mindretallet i komiteen har understreket at det er viktig å ivareta personvernet.