trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trond Helleland (Høyre), 2006-12-12:
Jeg vil benytte anledningen til å spørre om én ting til. MinSide var jo et faneprosjekt for statsråd Morten Andreas Meyer, og det har tatt år og dag før dette prosjektet nå ser ut til å bli lansert. Så vidt jeg har skjønt, vil statsråden lansere en første fase nå ganske snart. Vil statsråden utdype litt hva MinSide nå skal inneholde, og hva som er viktigheten av dette i forhold til det statsråden selv var opptatt av, nemlig å øke den digitale kompetansen blant befolkningen?
Trond Helleland (Høyre), 2006-12-12:
Det har vært en lang og interessant debatt. Det er naturligvis slik når en tredjedel av stortingsrepresentantene har ordet – det blir mange lokale ønsker. Jeg er også veldig glad for at Buskerud-benken, i motsetning til Agder-benken, står samlet om fullføring av Veipakke Drammen, rv. 7, E16 og mange andre gode prosjekter. I innstillingen vi har til behandling nå, er det et nytt kapittel som heter «Viktige oppfølgingsområder». Det er kanskje den mest interessante delen, iallfall ideologisk, i denne innstillingen om samferdsel. Representanten Gullvåg har vært en aktiv talsmann for prosjektfinansiering, og skuffelsen har vært stor over at Finansdepartementet, som han sa – jeg trodde det var Regjeringen – har skrinlagt dette i Gul bok. Regjeringen skriver i Gul bok: «Selv om gjeldende budsjettsystem legger til rette for å gjennomføre investeringene på rasjonell måte og med betydelig fleksibilitet, vil Regjeringen vurdere nærmere hvordan en innenfor dagens budsjettsystem kan sikre bedre prioritering, planlegging og framdrift av samferdselsbevilgninger.» Det er for så vidt greie ord, det, men i forbindelse med at opposisjonen har samlet seg om en lang og god merknad om OPS og BOT, Building – Operate –Transfer, som også er et nytt og fint ord, svarer regjeringspartiene i en litt kryptisk merknad. Jeg ønsker at statsråden utdyper dette litt, for jeg regner med at hun i hvert fall har vært innom de merknadene som flertallet har. Flertallet er enig i at det skal foregå innenfor dagens budsjettsystem, og skriver videre: «Flertallet ser fram til denne vurderingen som kan gi en alternativ prosjektfinansieringsmodell som gir forutsigbar og sammenhengende gjennomføring av investeringsprosjekter i tråd med det som også har vært noen av målsettingene bak OPS. Flertallet ber Regjeringen legge dette fram for Stortinget på egnet måte senest i statsbudsjettet for 2008.» Jeg trodde prosjektfinansieringen ble gravlagt i Gul bok, men den vekkes nå til live igjen i innstillingen, som en alternativ modell innenfor dagens budsjettsystem. Det står her at Regjeringen skal legge fram dette i neste års statsbudsjett. Betyr det at statsråden vil komme tilbake med et nytt prosjektfinansieringsopplegg som medfører at vi kan finne litt mer utradisjonelle måter å finansiere veier på? Eller er dette bare et forsøk på å skyve en problemstilling foran seg og si at dette får vi vente med å utrede til etter at denne regjeringen har gått av?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Høyre og Fremskrittspartiet jobber jo for et regjeringssamarbeid mot neste stortingsvalg. Innenfor transportsektoren har både Fremskrittspartiet og Høyre ord på seg for å prioritere vedlikehold og investeringer på vei, så slik sett skulle samarbeidet på dette feltet ligge godt til rette. Høyre har imidlertid fremmet et forslag i år, som representanten også var inne på, om en høyhastighetsring i Sør-Norge til en kostnad på ca. 100 milliarder kr, som forstyrrer idyllen. En vurdering av forslaget var Fremskrittspartiet imot. Prioriterer Høyre å bygge ut en slik høyhastighetsring også i eventuelle regjeringsforhandlinger med Fremskrittspartiet, eller er dette et luftslott som faller ut i første runde, ettersom det er så kostbart at det ikke vil være rom for den veisatsingen som Høyre og Fremskrittspartiet sier de vil ha, uten at økonomien settes over styr?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Vi har merket oss alle innleggene fra posisjonen, sa representanten Halleraker fra Høyre. Han syntes innleggene ble for positive på egne vegne med et godt transportbudsjett. Vi i posisjon har også merket oss opposisjonens innlegg og ankepunktene om at det uansett ikke er nok penger verken til vedlikehold eller investeringer til vei, og at vi ikke har noe alternativ til suksesshistorien OPS. Vel, det blir nok aldri nok penger til vei for Høyre og Fremskrittspartiet uansett hva vi stiller opp med. Det er merkelig at Høyre har oppfattet at prosjektfinansiering er lik lånefinansiering. Partiet har på vegne av opposisjonen flere ganger holdt begravelse over prosjektfinansiering og sørget for tidlig. I tillegg omtaler de OPS som en suksesshistorie. Påstanden fra Høyre om at OPS er en udelt suksesshistorie, er å forskuttere evalueringene og overse de sidene som er negative. OPS-prosjektene har sikret en effektiv og sammenhengende utbygging, men de er kostbare, er de tilbakemeldingene vi har fått, og som også har vært påpekt her tidligere. Derfor ønsker vi å utrede alternative prosjektfinansieringsmåter for å få til en mer forutsigbar og sammenhengende utbygging av vei- og jernbaneprosjekter som ikke er så kostbare for staten. Er ikke Høyre, som et ansvarlig parti, opptatt av de kostnadsmessige sidene ved OPS, og at vi gjennom en slik evaluering ser på muligheten av en annen finansieringsordning som ikke er så kostbar? Eller er partiet helt blendet av OPS, slik at de ikke ser noen andre muligheter?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Først må jeg rette opp en åpenbar misforståelse. Representanten Langeland sa at Fremskrittspartiet i forliket i 2005 kun klarte å få til 1 mill. kr. Det var sånn at de rød-grønne som inngikk forlik med Bondevik-regjeringen i 2004, klarte minus 5 mill. kr til vedlikehold. Vi klarte i hvert fall å få noen penger. SV klarte vel ikke å få noe i den perioden heller. Representanten Langeland var svært opptatt av klimautslipp og køene på veiene våre. Jeg kan i hvert fall forsikre representanten Langeland om at komitelederen for tiden er en aktiv bruker av kollektivtilbudet i Norge! Men jeg synes faktisk det er ganske langt mellom liv og lære. De som fikk med seg VG sist uke, kunne lese om vår eminente miljøvernministers reiserute og bruk av kollektive transportmidler. Det var fly og bil, eller limousin, om man kan si det, som var hovedframkomstmidlet til miljøvernministeren. Er representanten Langeland fornøyd med at man har en miljøvernminister som kanskje er en av de mest miljøfiendtlige når det gjelder bruk av transportmidler?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Jeg har lyst til å være positiv til at statsråden og Regjeringen nå legger fram forslag om å bevilge 5 mill. kr til utretting av Brevikstrømmen. Det er vi veldig glad for, men det er en dråpe i havet når totalkostnadene er på 80 mill. kr. Kan statsråden bekrefte at man ønsker å følge dette opp i 2008? Siden kystministeren også er næringsminister, kan det være interessant å få vite hvordan han ser på de utfordringene dette betyr for industrien i Grenland, som har merkostnader på ca. 40 mill. kr pr. år mens de venter på utrettingen av Brevikstrømmen. Kan ministeren bekrefte at vi endelig får den utrettingen i 2008?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Bredbånd til hele landet har jo vært et valgløfte fra flere av regjeringspartiene, og det er jo også målet for Regjeringen, sier statsråden. Mener statsråden at med det beløpet som ligger der nå, vil man nå målet om full bredbåndsdekning i 2007? Klarer man å oppfylle løftene fra flere av regjeringspartiene om bredbånd til hele landet?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Når representanten Langeland velger å gå ned på et lavmål, som jeg føler at han gjorde i sitt forrige innlegg, kunne man bare slå tilbake med å si at SV i Telemark velger å stemme imot utbygging av E18. Det betyr at man da, ut fra Hallgeir Langelands definisjon, kan si at SV er med på å ta liv, fordi det dør mennesker på E18 som ikke får lov til å kjøre på en skikkelig firefelts motorvei.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Hvorfor prioriterte ikke Kristelig Folkeparti og Jan Sahl mer til vedlikehold av vei, mer til rassikring, mer til havner og farleder og spesielt i forhold til Stamsund havn? Stamsund havn var ikke noen ny problemstilling da man satt med både statsministeren og regjeringsmakten i forrige periode, og etterslepet i NTP ble bare større og større. Det kunne vært interessant med en tilbakemelding fra representanten Jan Sahl om dette. Det er bare ett år siden Jan Sahl og Bondevik II-regjeringen satt med makten og la fram sitt budsjett.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Med det forrige innlegg som jeg holdt, ble jeg ikke helt ferdig, og etter det jeg forstår, deler jeg den skjebnen også med andre. Og det er jo fordi det er så veldig mye bra å fortelle om i dette budsjettet at tiden ikke strekker til. Det er bra at Regjeringen har funnet økonomisk rom for en oppstartbevilgning til utbedring av leia i Brevikstrømmen. Det er et viktig bidrag. I tillegg er det viktig med kystkultur. Regjeringspartiene, med støtte fra Kristelig Folkeparti og Venstre, har bedt departementet legge fram en sak om hvordan en har tenkt å sikre den statlige finansieringen av Kystverkets etatsmuseum i forbindelse med statsbudsjettet for 2008. I tillegg kommer, som det er sagt tidligere her i dag, en samlet plan for hoveddepot. Representanten Per Sandberg snakket bl.a. i sitt hovedinnlegg om det store etterslepet og den elendighetsbeskrivelse som dette budsjettet har. Det er rart at representanten Per Sandberg og den borgerlige siden ikke har tatt inn over seg at det er de som er ansvarlige for de siste budsjettene. Jeg synes at man burde snart gå til en slik innrømmelse. Kanskje hadde man hatt et annet grunnlag å gå ut fra da. Men det er kanskje vondt å erkjenne at samferdsel ikke var prioritert under Bondevik II, med Fremskrittspartiet som støtteparti. Det er ikke bare Regjeringen som skryter av dette budsjettet. Jeg sa tidligere i dag at det måtte være tungt for opposisjonen å høre den entydige rosen som dette budsjettet fikk da vi var på høringen. Det er resultatene man må være opptatt av. Opposisjonen, inkludert Fremskrittspartiet, hadde mulighet til å vise til resultater i forrige periode, men nei. De borgerlige og Fremskrittspartiet hadde verken evnen eller viljen. Jeg tror faktisk det er en viss redsel hos de borgerlige og hos Fremskrittspartiet, når de nå ser at vi innfrir løftene. Ikke bare innenfor samferdsel, men også i forhold til Soria Moria-erklæringen og Nasjonal transportplan bygger vi bit for bit. De benyttet seg ikke av muligheten da de i forrige periode hadde den.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2006-12-12:
Det som eg vil framheve, er at dette budsjettet i sum er bra på alle delar av samferdselsområdet. Eg har lyst til å sitere Aristoteles, som framhevar at lykka ikkje tilhører spesielt gode dagar eller lykkelege augneblink, men er reservert bedømminga av eit heilt livsprosjekt. Den politiske suksessen til denne regjeringa er ikkje avhengig av om Senterpartiet føler behag i alle situasjonar, men av kva vi i sum klarer å oppnå i løpet av dei fire åra vi skal vere her.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2006-12-12:
Som vara som har vore inne på Stortinget i fire veker, kan eg ikkje svare i detalj på alle typar saker. Men det eg kan gjere, er eventuelt å teikne meg til ein treminutts etterpå og svare nærmare på det dersom det er behov for det. Det som eg iallfall er sikker på, er at denne regjeringa og fleirtalet i Stortinget kjem til å gjere alt som står i deira makt for å få nettopp saka om Stad skipstunnel på banen så fort som råd. Men som sagt: Detaljane bak at det tek så lang tid, veit eg ikkje noko om. Det kan godt hende at det er mogleg å få det til tidlegare. Då vil sjølvsagt det skje.
Borghild Tenden (Venstre), 2006-12-12:
Takk for det spørsmålet! Først vil jeg si at jeg synes representanten Langeland skal være så ærlig å innrømme at vi har mer penger nå enn vi har hatt noen gang. Den siste jeg hørte sa det, var Gahr Støre i en debatt. Det er på grunn av at vi får mer penger inn, og på grunn av Bondevik-regjeringens gode skattepolitikk med hensyn til næring, næringsliv og satsing på det. Når det gjelder reduksjonene innenfor offentlig sektor, som representanten er opptatt av, har Venstre tro på effektivisering og modernisering, og jeg er veldig skuffet over at SV, som jeg ser på som et progressivt parti, ikke er mer opptatt av dette enn det som framkommer her nå.
Borghild Tenden (Venstre), 2006-12-12:
Jeg takker for det spørsmålet. Nei, jeg føler ikke at vi har noen ting å skamme oss over – tvert imot. Mange av de prosjektene som videreføres av denne regjeringen nå, var det faktisk Bondevik II-regjeringen som startet. I innstillingen beklager de det nærmest. Der står det at på grunn av at Bondevik-regjeringen igangsatte prosjektene, må man fullføre. Det er litt beklagelse i det, og det undrer meg. Jeg berømmet denne regjeringen i innlegget mitt for satsingen på jernbane. Jeg synes det er kjempefint. Det jeg ikke berømmer Regjeringen for, er mangel på satsing på belønningsordningen. En slik belønningsordning ville distriktene være tjent med.
Borghild Tenden (Venstre), 2006-12-12:
Venstre synes konseptet med høyhastighetsbane er veldig spennende, og i Bondevik II-regjeringen gikk vi inn for et prøveprosjekt på strekningen Oslo–Gøteborg. Vi støtter Høyre i forslaget om den sørnorske jernbaneringen. Vi synes det er visjonært. Vi har som mål at den innenlandske flytrafikken i Norge skal reduseres, for det ser vi at de greier i EU. Der tar de bane mellom de største byene. Det håper og ønsker jeg at vi også skal gjøre her i Norge, for å redusere miljøproblemene.
Borghild Tenden (Venstre), 2006-12-12:
Nåværende regjering har videreført påbegynte jernbanestrekninger fra Bondevik II-regjeringen, og det er bra. Denne regjeringen har bevilget mer penger til kommunene, og det har vi også i noen grad økonomi til. Dette er imidlertid svaret Venstre får hver gang vi etterspør belønningsordningen. Mener samferdselsministeren at disse to virkemidlene er tilstrekkelige for å dempe biltrafikken i de store byene våre? Eller vil samferdselsministeren, på lik linje med representanten Langeland, øke belønningsordningen i revidert og i neste statsbudsjett?
Svein Gjelseth (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Etter fleire år med store etterslep kan vi no vise til ei historisk satsing på jernbane. Synest ikkje representanten Borghild Tenden at det er litt pinleg at Venstre, som hadde samferdselsministeren i fire år, og som gjerne vil vere miljøpartiet framfor andre, ikkje greidde å innfri meir på jernbane?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-12-12:
Min venn i Kristeleg Folkeparti sa: «Ikke tusind Ord/sig prenter som en Gjernings Spor.» Eg kan stille spørsmålet tilbake: Kva står det att etter Framstegspartiet anna enn store ord, etter alle dei åra dei har vore her på Stortinget? Framstegspartiet har lita forståing for at det finst trafikkreglar òg i den økonomiske politikken. I ein høgkonjunktur vil Framstegspartiet bruke om lag 23 milliardar kr meir oljepengar enn Regjeringa – full gass i ein situasjon der alle varsellamper tilseier tilpassing av farten etter tilhøva. Ei gjennomføring av Framstegspartiet sin politikk ville gitt bøter i form av høgare rente for folk flest og svekt konkurranseevne for norsk næringsliv. Senterpartiet leverer i regjering. Me leverer 1,5 milliardar kr meir enn Bondeviks budsjettforslag for 2006. Det betyr at me kan starte på mange viktige prosjekt i distrikta. Me kan starte opp prosjektet på E6 vest for Alta. Me kan starte opp viktige rassikringsprosjekt i mange fylke. Me kan utbetre riksvegnettet elles. Me har auka vedlikehaldsbudsjettet med 0,5 milliardar kr – som verkeleg betyr noko for distrikta, for dei midlane vert brukte til å utbetre kurvaturar, farlege svingar og rundkøyringar – «you name it!» Det viser igjen.(Presidenten klubbar.) Det gjer òg den store satsinga på asfalt, som me ser at Venstre er imot, men som andre gler seg til. (Presidenten klubbar.)
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-12-12:
Fyrst til påstanden om at regjeringa Bondevik II innfridde. Det gjorde regjeringa Bondevik II ikkje. Ho innfridde ikkje Nasjonal transportplans mål for eit einaste år på jernbane. Dei leverte eitt år på veg – det var i budsjettet for 2005. Om ein reknar inn OPS-satsinga og nyttar eit prokuratorknep i høve til det, kan me nærme oss representanten si summering, men det var eg som fekk rekninga for OPS-prosjekta. 400 mill. kr årleg vil dei prosjekta belaste mitt budsjett framover og binde det opp slik at eg ikkje kan prioritere andre ting. Når det gjeld rv. 2, er eg og Regjeringa opptekne av at den saka skal finne si løysing så raskt som i det heile mogleg. Det skal ho.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-12-12:
Det at denne regjeringa har gitt Posten høve til å behalde delar av eineretten, har sjølvsagt ikkje pressa Posten sin økonomi så mykje som han hadde vorte om den førre regjeringa sin politikk hadde vorte gjennomført. Likevel har ein hatt ein auke i portoen, som Regjeringa har laga ei kompensasjonsordning for i høve til aviser, og då spesielt mindre aviser og såkalla meiningsberande aviser. Eg registrerer eit ynske frå frivillige organisasjonar om ei tilskottsordning. Eg er usikker på om ei slik ordning høyrer heime på mitt budsjett – i den grad det skal vurderast – men det får ein i så fall kome tilbake til. Me har, som sagt, laga ei ordning for dei viktige, meiningsberande avisene, og det er eg veldig glad for at me har fått til. Så får ein eventuelt kome tilbake til dei frivillige organisasjonane sine ynske.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-12-12:
For det fyrste må eg stille spørsmål til representanten Tenden om ho verkeleg meiner at vederlagsordninga er viktigare enn kommuneøkonomien for dei store og små kommunane si evne til å gjennomføre satsing på kollektivtrafikk. Vederlagsordninga vert, med respekt å melde, småpengar i denne samanhengen, når vi f.eks. ser kva Oslo kommune bruker til kollektivtrafikk. Så lat oss behalde proporsjonane. Det viktigaste denne regjeringa kan gjere, er å gje kommunane meir i frie midlar, så dei kan prioritere kollektivtrafikk. Regjeringa har hatt ei formidabel satsing på kollektivtrafikk – berre i Oslo-området har me auka satsinga frå 300 mill. kr til over 1 milliard kr. Det betyr mykje meir enn vederlagsordninga ville ha gjort. Vederlagsordninga skal evaluerast, og så kjem me tilbake til Stortinget i neste budsjett. Me skal følgja opp Soria Moria-erklæringa og dei forpliktingane som ligg der.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-12-12:
Det var mange spørsmål på 1 minutt. Når det gjeld maskinentreprenørane, har eg eit veldig godt tilhøve til dei og til organisasjonen Byggenæringens Landsforening, og til andre som vi samarbeidar med. Me diskuterer både kor mykje fleksibilitet som finst, og kva som kan puttast inn. Det er ikkje det einaste avgjerande for storleiken på budsjettet, og det veit representanten Sortevik veldig godt. Når det gjeld bygg, har me eit enormt press. Når det gjeld anlegg, er ikkje presset så stort. Det er eg eining med maskinentreprenørane i. Når det gjeld bompengar, kan me bruke mange minutt på å diskutere det, men eg tek opp att: Eg ser på bompengar som lokale initiativ, og min jobb har vore å føre dei fram for Stortinget til avgjerd. Det kjem eg til å halde fram med. Lokale initiativ når det gjeld å ta ned bompengar, vil eg òg lytte nøye til.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-12-12:
Eg skal halde fram der eg sleppte i det fyrste innlegget mitt, og seie litt om jernbanesatsinga. Satsinga i årets budsjett må nemnast. Det er ei satsing som eg tidlegare har valt å bruke ordet «historisk» om. Me styrkjer gods på jernbanen med 500 mill. kr. Me byggjer terminalar på Ganddal og Brattøra. Me satsar på Alnabru, ikkje minst, som det viktige navet det er for godstrafikken. Me byggjer dobbeltspor og kryssingsspor. Dette er ledd i Regjeringas satsing på å få gods over frå veg til bane, og det er viktig. Me aukar investeringane i jernbanen med 50 pst. Me aukar vedlikehaldet med 8 pst., som ikkje minst vil merkast på vintervedlikehaldet og regulariteten. Representanten Tenden skryter av at Bondevik II-regjeringa starta opp mange prosjekt. Ja, det gjorde dei, både på veg og på bane, men med bitte små startløyvingar. Prosjekt kan ikkje berre startast opp, dei skal gjennomførast. Denne regjeringa legg opp til å få ei samanhengande utbygging av dei prosjekta som er starta opp, og vil ha fullt trykk for å få full effekt av dei pengane me set inn. Med den førre regjeringa sine rammer kunne ein ha skote ein kvit pinn etter viktige satsingar, som Lysaker–Sandvika og Alnabruterminalen. I desse dagar forhandlar Regjeringa om ny kjøpsavtale med NSB. Jernbanen vil då gi endå betre tenester. Det vil auka kollektivdelen ytterlegare. Det vil avlaste vegnettet og gi miljøgevinstar. Luftfarten har vore lite tema i dag. Luftfarten er svært viktig for busetnad og næringsliv i heile landet. Statlege kjøp gjer det mogleg å behalde eit finmaska kollektivtilbod i luftfarten i heile landet. Flyplassane som er samla under Avinor, utgjer eit integrert og samanhengande nettverk. Vi har ein solidarisk avgiftspolitikk og kryssubsidiering av bedriftsøkonomisk ulønsame flyplassar. Framstegspartiet vil ta bort kryssubsidieringa. Det vil gjere rammevilkåra til dei regionale lufthamnene dårlege og den regionale lufttrafikken usikker. Høgre har i debatten teke til orde for tilskot til dei ikkje-statlege flyplassane. Eg vil minne om at regjeringa Bondevik II avslo søknad frå desse flyplassane om ekstra tilskot så seint som i 2005. Regjeringa vil, på line med den førre regjeringa, halde fram med å prioritere dei statlege flyplassane. Me får i dag kjeft frå Venstre for å gjere for lite for byane og frå Framstegspartiet for å gjere for lite for distrikta. Eg trur det må bety at me har den nødvendige balansen i samferdslepolitikken. Me satsar på kollektivtransport i og rundt dei store byane for å rydde i køproblem og miljøulemper. Det gir rom for satsing på veg i dei delane av landet der kollektivtilbodet aldri vil verte eit reelt alternativ. Ferjene skal verte rimelegare, som ein viktig del av riksvegsambandet, og me skal ha lufttrafikk som eit viktig kollektivtilbod som bind heile landet saman.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-12-12:
Det kom eit direkte spørsmål om Freifjordtunnelen som eg gjerne vil kvittere ut. Kostnadene for Ålesund-tunnelane og Freifjordtunnelen er auka meir enn det som vart lagt til grunn i handlingsprogrammet for perioden 2006–2009. Revidert kostnadsoverslag for Ålesund-tunnelane er på om lag 240 mill. kr og for Freifjordtunnelen på om lag 155 mill. kr. Det er 100 mill. kr meir enn det som vart lagt til grunn for desse tunnelane. Det står att å detaljprosjektere sikringsarbeidet i Freifjordtunnelen og å lyse ut anbod. Oppstart vil difor uansett ikkje vere aktuelt før ved slutten av 2007. Dersom det vert forskottert midlar i 2007 og i 2008, vil det vere mogleg med ein slik oppstart hausten 2007. For å vere veldig klar i dag: Dersom ein stiller opp med forskotteringsmidlar frå fylkeskommunen eller frå andre lokale aktørar, vil Samferdselsdepartementet stille seg positivt til ei slik forskottering, sjølvsagt under føresetnad av at forskotteringa er i samsvar med reglane for forskottering. Eg snakkar då om refusjon utan kompensasjon for rente- og prisstiging og liknande, noko som alltid skal liggje til grunn. Det er ein føresetnad at tryggleiken for dei som ferdast i tunnelane, vert teken vare på – òg i den tida då platene vert fjerna. Me vil følgje veldig nøye med på dei tiltaka som Statens vegvesen set i verk, for å sikre tryggleiken til dei vegfarande òg i denne perioden. Når det gjeld kravet om at Randsfjordferja og Kragerøferja skal verte riksvegferjer, er det ikkje slik at desse to ferjene er dei einaste ferjene ein ynskjer omklassifisering for. Få dagar etter at regionsreforma er vorten lagd fram, der det er eit forslag om at riksvegferjer og riksvegar skal verte regionferjer og regionvegar, synest eg det må vere rett å sjå eit slikt spørsmål i samanheng. Ein bør ikkje gjere eit stort arbeid med omklassifisering no, og så om kort tid få ei tilbakeføring til regionen igjen – dersom det er det Stortinget kjem til å gå inn for. Det får me då vente og sjå på. Til Framstegspartiet: Dei har enno ikkje skjønt at det ikkje er ei regjering av Senterpartiet åleine som har lagt fram budsjettet. Eg registrerer at dei vender seg berre til Senterpartiet, ikkje til Regjeringa. Eg vil be om at dei vender seg til Regjeringa. Det er Regjeringa, dei tre regjeringspartia, som står bak budsjettet. Det ligg ikkje inne noka fjerning av bomstasjonane i Fremskrittspartiet sitt alternative budsjett. Festen i Rogaland ville difor ikkje ha vorte noko særleg til fest. Dersom Framstegspartiet skulle ha prioritert å ta over bompengestasjonane, utløyst med framtidige og noverande krav pluss den delen som staten er inne med, måtte budsjettet til Framstegspartiet ha sett heilt annleis ut enn det budsjettet dei har lagt fram i dag. – Ja, der var tida ute, hr. president.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-12-12:
Eg vart utfordra av representanten Helleland på spørsmål om alternativ prosjektfinansiering og prosjektfinansieringsmodell. Fyrst må eg seie at Regjeringa ikkje har tenkt å gå av, så ein kan få god tid til å kome tilbake med ei utgreiing om OPS – som vi no evaluerer, og som vi sjølvsagt skal kome tilbake til – og ei alternativ prosjektfinansiering. Hovudhensikta med og effekten av prosjektfinansiering ligg i ei rask utbygging, det ligg i at prosjektet er fullfinansiert når ein startar. Eg tok over alle dei prosjekta som den førre regjeringa hadde starta utan at dei var finansierte – det kan me bruke som eit enkelt eksempel på kva som ikkje er prosjektfinansiering. Den typen politikk som den førre regjeringa dreiv, å bruke 10 mill. her og 15 mill. der til å starte opp prosjekt som det ville ha kosta 1 milliard å fullføre, er iallfall ikkje prosjektfinansiering. Så får ein då vente til neste krossveg. Regjeringa kjem sjølvsagt tilbake med si vurdering av dette. Halleraker sa noko om at Regjeringa ikkje har lagt inn reelle kroner. Alle som kan lese eit budsjett – og eg trur at alle som sit i finanskomiteen, kan det – ser at me har auka budsjettet med reelle kroner opp til NTP-nivået, og så har me vridd 0,5 milliardar til vedlikehald i forhold til investering. Det har me gjort fordi det er sunn fornuft – og denne gongen var det opp til denne statsråden og denne regjeringa å bruke sunn fornuft. Eg har brukt eit eksempel før: Det er ein dårleg huseigar som byggjer nytt kjøkken mens resten av huset dett ned rundt ein. Og det er faktisk det den førre regjeringa gjorde. Tidlegare regjeringar har heller ikkje vore så mykje betre. Ein har forsømt vedlikehaldet, og det tek denne regjeringa igjen no. Denne debatten har vist kor viktig samferdsla er Noreg rundt, som det har vore sagt med eit smil. Veg og ferje, jernbane og anna kollektivtrafikk, luftfart, post, tele og breiband – alt må til for at dette samfunnet skal fungere, for at næringslivet skal fungere, og for at folk skal kunne bu i dette landet. Over det heile kvelver det seg altså ein visjon om null drepne og hardt skadde i trafikken. Det har vore lite tema her i dag, men eg vil heilt avslutningsvis seie at det aller viktigaste – overordna Regjeringa sin politikk – er at me kan nærme oss nullvisjonen. Det viktigaste målet for trafikktryggleiksarbeidet sit mellom rattet og førarsetet – det er bilføraren. Fart, rus, søvnmangel og stress er årsaka til altfor mange ulukker i dag. Bilbelte og bruk av refleks, enkle ting, kan redusere talet på drepne og hardt skadde – mykje. Det viser den rapporten som Statens vegvesen har lagt fram, om ulukkessamanhengar i 2005. Eg vil be Stortinget om ikkje berre å fokusere på midtdelarar eller på breiare vegar, sjølv om det er viktig. Vi må ha ein samansett, brei politikk for å møte utfordringane når det gjeld trafikktryggleik.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Det er viktig for næringslivet i Grenland, som representanten sier, å få ordnet opp i sjøtransportforholdene i Grenlandsområdet. Det er grunnen til at dette prosjektet faktisk blir startet opp et år tidligere enn det egentlig var planlagt. Det er riktig, som representanten sier, at det blir bevilget 5 mill. kr det første året. Det er fordi det er et oppstartsår, og fordi prosjektet skal igangsettes. Prosjektet tar tre år. Det er meningen at det skal være ferdig i 2009. En har hele tiden beregnet at det ville ta så lang tid, fordi en må ta hensyn bl.a. til næringslivet. Og næringslivets transportbehov må organiseres på en slik måte at det ikke blir full stopp i skipstrafikken, men at det tilpasses de lokale forholdene. Jeg kan altså garantere representanten at dette vil bli fulgt opp. Det blir fulgt opp i den rekkefølge jeg nevnte. Prosjektet blir altså startet opp et år tidligere enn det som før har vært antydet.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Jeg kan love at statsråden har sympati for forslaget. Det er derfor det ligger i den langsiktige investeringsplanen. Hadde ikke forslagene vært gode – som f.eks. forslaget om å investere i Gryllefjord – hadde det ikke ligget i den langsiktige investeringsplanen. Men det ligger altså noe fram i tid, fordi andre prosjekter som det nå bevilges penger til, har blitt prioritert først. Det er helt riktig at spørsmålet om fiskerihavner er vesentlig for fiskerisektoren og også for annen næringsvirksomhet. Nettopp derfor bevilger Regjeringen de beløp den gjør, men i en prioritert rekkefølge – for de havnene som nå blir prioritert, i 2007, 2008 og 2009, er også viktige prosjekter for det samme næringslivet, men det er altså på noen andre steder.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Det er riktig at det er en stund siden den søknaden kom, men det er ikke slik at den har ligget. Embetsverket i Fiskeri- og kystdepartementet har hele tiden jobbet tett sammen med bl.a. Nordland fylkeskommune, som representanten refererer til – for å gå igjennom det økonomiske grunnlaget og det finansielle opplegget knyttet til prosjektet. Det er vi nødt til å gjøre av hensyn til at risikoen knyttet til bevilgningen på forhånd blir skikkelig vurdert, og at det næringsmessige grunnlaget blir skikkelig vurdert. Det arbeidet er i ferd med å bli avsluttet. Det har som sagt kommet veldig langt, i godt samarbeid med Nordland fylkeskommune og andre aktører. Uten at jeg nå kan si noe om hvorvidt svaret på søknaden blir ja eller nei, kan jeg si at vi ganske snart kommer til å gi et svar på søknaden, med utgangspunkt i den gode prosessen som departementet har vært inne i hele veien.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Først til Stad skipstunnel. Den undersøkelsen som er gjort knyttet til det opprinnelige forslaget om Stad skipstunnel, viste et dårlig økonomisk grunnlag for å gjennomføre det prosjektet. Istedenfor bare å legge prosjektet bort, har Regjeringen bestemt seg for at den skal utrede et enda mer omfattende alternativ, som representanten helt riktig sier, som bl.a. kan ta større båter, men vil også legge vekt på de eventuelt reiselivsmessige fordelene ved et slikt prosjekt. For å gjøre det grundig skal den type utredning – for det er et nytt prosjekt og ikke bare en utvidelse på noen meter – underlegges Regjeringens krav til kvalitetssikring hele veien. Det er bakgrunnen for at vi ikke har tort love at det kommer før i 2009. Vi liker å holde det vi lover. Derfor kommer det så fort som mulig, men i hvert fall i 2009. Når det gjelder Fedje og hovedlager, er det jo et mellomlager der i dag. Det er noe oljevernberedskap ved Mongstad og i andre områder i nærheten – slik at ingen skal få inntrykk av at det ikke er beredskap der i det hele tatt – men vurderingen av Fedje som hovedlager kommer når Regjeringen går gjennom den helhetlige strukturen for hovedlagrene i Norge. Da skal vi å se Fedje i sammenheng med andre hovedlageralternativ, slik at oljevernberedskapen samlet sett blir best mulig.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Jeg har bedt om ordet på slutten av debatten fordi jeg fikk et spørsmål fra representanten Ivar Kristiansen. Nå kan jeg ikke se at han er til stede, men han skal få svar allikevel. Spørsmålet var om det er ideologisk begrunnet fra Regjeringens side at vi ikke har framskyndet forbedringen av havneforholdene i Stamsund havn, med referanse til mulighetene for forskuttering. Nei, det er ikke det. Nå har ikke jeg spesielt mye imot ideologi – det synes jeg av og til det kan være for lite av i politikken – men akkurat i dette tilfellet er det nok mer et praktisk spørsmål. Når det blir referert til muligheten for forskuttering på veisektoren, er det slik at det er tillatt å forskuttere 500 mill. kr innenfor en ramme på 5,5 milliarder kr – altså under 10 pst. Det prosjektet som det her ble spurt om, Stamsund, er et prosjekt som beløper seg til 120 mill. kr, og den totale rammen i 2007 for den typen investeringer er på 185 mill. kr. Da sier det seg selv at det er i en størrelsesorden som ville gjort det veldig vanskelig for de prosjektene som skal prioriteres i perioden fra i dag og fram til Stamsund står på listen, i 2012 og 2013, i henhold til gjeldende planverk. De ville da blitt forbigått i køen. For øvrig må det være lov å kommentere at havnen i Stamsund ikke har blitt mye grunnere det siste året. Det er ikke slik at det er en ny situasjon i Stamsund, og at det er behov for å gjøre tiltak. Det kunne kanskje være grunn til å stille spørsmål om hvorfor det nå plutselig har blitt så stor utålmodighet i de partiene som for kort tid siden satt i regjering, mens det ikke var noe om å gjøre å få løst disse sakene da de selv satt i regjering. Vi tar altså sakene i tur og orden, og det er grunnen til at Stamsund kommer etter noen av de sakene som er prioritert høyere på listen.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Det som er veldig gledeleg, er å sjå resultatet av dei 50 mill. kr som vi løyvde i revidert, at dei nådde så mange som ein tredjedel av dei husstandane som då stod utan breiband. Dette er ikkje våre tal, men det er søkjarane sine tal som dei leverte inn til Høykom. Vi har no løyvt dobbelt så mykje, dvs. 100 mill. kr. Per januar vil den tildelinga vere gjord. Då vil vi ta ei ny oppteljing, og vi brukar eit konsulentfirma for å gjere den jobben, slik at det ikkje skal vere tvil om at tala er objektive. Vi tek ein ny runde og ser kor langt vi er komne med dei 100 mill. kr. Så har eg sagt at eg sjølvsagt vil, i lag med mine regjeringskollegaer, eventuelt kome tilbake i revidert med ei ytterlegare løyving, dersom det skulle vere nødvendig. Men vi har stor tru på at vi skal klare å byggje mykje breiband, forhåpentlegvis for alle, i løpet av 2007.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Her har vi gjort mykje allereie. Det vi gjorde tidlegare i haust, var å setje ned Standardiseringsrådet, som skal gi meg sine fyrste anbefalingar rundt årsskiftet. Det vil seie at dei skal leggje fram ei liste over standardar som dei anbefaler meg å gjere obligatoriske for offentleg sektor, og nokre som bør vere anbefalte, slik dei ser dei. Dei standardane har eg tenkt å sende ut på høyring for å få ei brei semje rundt dette. Eg veit at det er stor etterspørsel, spesielt i Kommune-Noreg, der ein opplever problemet med at dei offentlege systema ikkje kommuniserer i lag, og dei ber oss om det. Likevel meiner eg det er riktig å ha ein høyringsrunde om det fyrste settet med standardar som vi får anbefalt. Så skal vi ta ei avgjerd om kva som skal vere obligatorisk, og kva som skal vere anbefalt, og så får vi sjå om vi fyrst og fremst må konsentrere oss om staten, eller om det er så stor velvilje og tilslutning i heile KS-området at òg kommunane kan tenkje seg å vere med på dette. Men det må vi få kome tilbake og melde til Stortinget om. Det vert sjølvsagt òg ein naturleg del av stortingsmeldinga at vi har denne drøftinga utover våren neste år.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Heldigvis har både Høgre og Regjeringa eit sterkt trykk på arbeidet med MiSide. Dessverre hadde ein valt ein forretningsmodell som ikkje let seg gjennomføre. Marknaden var rett og slett ikkje moden. Det er alltid vanskeleg å spå for framtida. Eg vil seie at min forgjengar hadde eit optimistisk syn på framtida og marknaden som dessverre ikkje viste seg å slå til. Vi måtte avvikle det, men er no i gang. Om veldig kort tid skal vi lansere MiSide. Det vil sjølvsagt verte eit minimum av tenester i starten, men det vil ganske snart auke. Vi kjem til å ha eit sett av transaksjonstenester, dvs. at ein kan bytte fastlege, bestille helsetrygdekort, sende søknad om skattekort, flyttemelding – den type transaksjonstenester. Så vil vi ha registerinformasjon, som òg er viktig, slik at innbyggjarane får eit innsyn i kva slags opplysningar som er registrerte på ein, og som ligg offentleg tilgjengelege. Ein del kommunar er allereie klare og ynskjer å vere med frå starten av. Det håpar eg sterkt at vi får til. Og så er vi på ein måte allereie i dialog med dei som skal kome med i neste versjon. Der har vi ei løyving på 6 mill. kr til vidareutvikling, slik at vi har ei rekordstor løyving på 13 mill. kr neste år for nettopp heile tida å pushe inn nye tenester i MiSide.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Det er moro å vera med på å vedta samferdselsbudsjettet dette året. Det er ei historisk satsing på veg og jernbane, både i distrikta og i sentrale strøk. Budsjettet er ei stor satsing på vegar, ja faktisk alle fylke får glede av det. Samferdsel er ei stor utfordring for Akershus. Talet på folk som har transportbehov inn og ut av Oslo, er aukande, og dette er ei stor utfordring både for veg og for jernbane. For å betra dette har folk i Akershus i mange år vore villige til å betala bompengar for å forskottera dei nødvendige satsingane på samferdsel. Det har ført til at fleire prosjekt har kunna realiserast. Det er gledeleg at det no vert løyvt pengar til å ferdigstilla dobbeltsporet frå Asker til Lysaker. Det betyr mykje for pendlarane. Men framleis har me store utfordringar, og difor har både Oslo og Akershus gått saman om ei Oslopakke 3, som etter kvart vil kome til behandling her i Stortinget. Det er tverrpolitisk einigheit i Oslo om dette, mens det i Akershus berre er Framstegspartiet som ikkje støttar opp om det. Det inneber bompengeinnkrevjing i lang tid framover, og det syner at folk har vilje til å vera med på å ta utfordringane innan samferdsel. Men når me inngår slike avtalar, må også staten stilla med sin del, noko me ikkje kan sjå at den førre regjeringa gjorde i forhold til Oslopakke 2. Eit døme på dette er faktisk Ski stasjon, som er ein del av Oslopakke 2. Dette vart skuva på under heile den førre regjeringa sin periode. Difor er det ei glede for meg at det no endeleg vert oppstart på Ski stasjon. I statsbudsjettet er det sett av 40 mill. kr til vidare planlegging, og ikkje minst til byggjestart i 2007 for Ski stasjon. I tillegg skal ein starta planlegging av dobbeltsporet Ski–Kolbotn. Dobbeltsporet til Ski er ei viktig satsing, både for austgåande og sørgåande bane. Det er viktig for Follo og Akershus, men også for Østfold. Ja, denne jernbanelinja spelar også ei rolle for heile landet, då det også er porten til Europa.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Jeg vil begynne med et par lokale saker som jeg og Regjeringen selvfølgelig er opptatt av. Det første gjelder en merknad som fraksjonen har lagt inn i innstillingen, men som regjeringspartiene ikke er med på, som gjelder Listerpakken i Vest-Agder, som Stortinget, da man vedtok den, forutsatte var en helhetlig pakke. Men det er jo slik at det er smarte folk i Vegvesenet. Nå har de begynt å bygge den siste biten av Listerpakken fra hver sin side, og så mangler de en del millioner for at dette skal komme i havn. Jeg skjønner opposisjonens rolle, men jeg føler allikevel behov for å si noen ord om regjeringspartienes rolle her. Det har altså vært møte med samferdselsministeren, som har vært usedvanlig positiv til å gå i dialog med lokale myndigheter for å finne en løsning slik at Listerpakken blir ferdig. Da forventer jeg selvfølgelig at lokale myndig-heter også viser den interessen som trengs, slik at en kan få fullfinansiert denne veien. Den andre saken jeg har lyst til å si litt om, er egentlig ikke noe som ligger i Samferdselsdepartementet, men det ligger likevel innenfor samferdselsområdet. Det gjelder en vei i Lindesnes som er veldig tungt trafikkert. Kommunen sier at de vil bygge en ny gang- og sykkelsti. Men det er staten som eier grunnen. Derfor kan ikke kommunen låne til å bygge sykkelstien – det er et veldig farlig område – for i kommuneloven er det begrensninger i forhold til hva en skal kunne ta opp lån til i kommunen. Til det har jeg lyst til å si at jeg selvfølgelig forutsetter at Regjeringen samlet finner en ordning slik at denne sykkelstien kan bli bygd, når det bare er formaliteter som gjør at den blir stoppet og ikke blir ferdigstilt. Jeg forventer med glede en løsning i forhold til det. Flesteparten av folk i Norge vet at vi blir rikere og rikere. Flesteparten av folk i Norge vet at pensjonsfondet vokser. Opposisjonen og media har den rollen å være kritisk til posisjonen – det skjønner jeg også. Men jeg synes det er rart at det ikke har vært større oppslag om det historiske grepet denne regjeringen nå gjør for å følge opp Nasjonal transportplan. Det er altså første gang i historien vi har en regjering som har vist at de satser på samferdsel. Det kan en ikke si at opposisjonen eller Fremskrittspartiet gjorde da de hadde innflytelse til å være med og bestemme budsjettene i Norge.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Regjeringen har gjennom budsjettet for 2007 vist en ny politisk retning. Det er en retning der fellesskapet er blitt satt i høysetet, og som faktisk har vært med på å bygge det velferdssamfunnet vi har i dag. Det kan derfor være på sin plass å vise til representanten Kristiansens innlegg, der han sa at vi nå har «tidenes mest romslige» budsjett. Det er rart å høre fra en Høyre-mann. Denne regjeringen forholder seg til handlingsregelen, mens Høyre i regjering altså ikke greide det. I forhold til det Bondevik-regjeringen ville hatt dersom den hadde fortsatt, har denne regjeringen 12 milliarder kr mer å bruke på felles oppgaver. Det er uten nye skatteletter, som Bondevik-regjeringen hadde lovet, og som den ville ha fremmet forslag om. Men når det er sagt, beklager jeg at Agder-benken i dag istedenfor å samle seg om å sikre Listerpakken finansiering, om nattogtilbud i Kristiansand og om gang- og sykkelsti ut til Lindesnes, som betyr lite i økonomisk sammenheng, men som betyr mye for landsdelen, har gått inn for å kritisere hverandre. Jeg skal ikke gå på enkeltpersoner, men jeg må si at når jeg hører på Fremskrittspartiet og Høyre i denne debatten, minner det meg om at Hedningesamfunnet skulle rope etter flere gudstjenester og mer kristendom. Representanten Sandberg sa at jeg hadde snakket om oppslag. Jeg vet ikke hva slags oppslag representanten snakker om. Jeg kan heller ikke huske at jeg hadde det med i mitt forrige innlegg. Men uansett må det vel være bedre enn nedslag, så det skal jeg bare forholde meg til. Men det er slik at Fremskrittspartiet snart må innse at de er det største opposisjonspartiet. Da må de tåle å bli tatt på alvor, og de må tåle at det blir stilt krav til dem. Når de snakker om midtdelere, og det står i programmet at de på dagens veier på 8,5 meter skal ha trailere som er 25,25 meter lange, og som veier 60 tonn, betyr det at istedenfor midtdelere over Kvinnesheia i Vest-Agder vil det komme noen giganter av trailere som skal kjøre. Det er Fremskrittspartiets program. Men jeg skjønner at de kan forandre programmet ettersom de føler behov for det, eller ettersom ledelsen føler behov for det. Hvis ikke må de finne andre partier å være medlemmer av.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2006-12-12:
Som representant for Telemark kan jeg ikke unnlate å nevne at fylket har et skrikende behov for nytt og bedre veidekke. Jeg er i så måte glad for økningen på samferdselsbudsjettet. Det er imidlertid synd at det er for liten satsing på investeringer til vei. For det hører med til historieskrivningen at det fortsatt er et etterslep på over 600 mill. kr på veiinvesteringer og 1 milliard kr på jernbane dersom NTP skulle vært oppfylt, og dersom fylkene skulle fått oppfylt sine handlingsplaner. Prosjekter kan bli skjøvet fram i tid eller ut i mørke. For Telemarks del vil jeg presisere viktigheten av at vi nå får realisert Eidangertunnelen. Først da vil toget bli konkurransedyktig, og jeg håper sterkt at Regjeringen gir grønt lys for en videreføring og en rask utvikling av denne tunnelen. Som telemarking kan jeg også underskrive på at store avstander og spredt bosetning gjør Norge som nasjon avhengig av gode transportløsninger. En effektiv infrastruktur er avgjørende for at bedrifter i Distrikts-Norge skal være konkurransedyktige og klare seg. Veibygging er både god distriktspolitikk og god næringspolitikk. Både by og land trenger gode veier, og tiden er overmoden for utbygging av stamveinettet. Høyre vil ha en plan med et eget prioriteringsgrunnlag for veistrekninger som bør oppgraderes til smale firefelts veier med 16 meters bredde. Blant annet er E18 svært aktuell, for store deler av strekningen mellom Oslo og Kristiansand er sterkt trafikkbelastet og ulykkesutsatt. Og særlig vil jeg nevne den strekningen som går gjennom Bamble kommune i Telemark. Inntil en generell stamveistandard gjennomføres, må denne veistrekningen få gjennomført sårt tiltrengte utbedringstiltak. Modernisering av offentlig sektor har stoppet opp med den rød-grønne regjeringen, beklageligvis. For meg er det ubegripelig at Regjeringen har satt foten ned for OPS-prosjekter, når en vet at dette har vært svært vellykket og gitt mer vei for mindre penger. Så over til flytrafikken og til de ikke-statlige flyplassene. Generelt sett har disse ikke hatt tilfredsstillende tilskudd fra staten. For Geiteryggen og Skiens vedkommende er de ikke-eksisterende. Det samme gjelder flyplassen på Notodden. Nå er det søkt om driftsstøtte fra både Skien og Notodden i Telemark, i tillegg til lufthavnene på Stord og Lista. Disse flyplassene fyller alle et behov og genererer trafikk til de statlige flyplassene. Det er derfor rimelig at staten imøtekommer søknadene, slik at disse lufthavnene nå inkluderes i den kryssubsidieringsordningen som foretas mellom lufthavnene innenfor Avinor.