Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-03-11:
Jeg er spesielt enig med representanten Jørgen Kosmo i én ting: Riksrevisjonen er ikke departementenes fiende. Det gjelder særlig for de departementene som faktisk gjør noe, fordi Riksrevisjonens tilbakemelding er jo nettopp det som motiverer oss, når vi har gjort noe som gir en forbedring. Mitt mål som forsvarsminister har vært helt klart: å få ingen saker «Til observasjon» fra Riksrevisjonen. Det greide Forsvaret å oppnå i 2002, for første gang på minst 13 år. Og det gode resultatet skyldes nettopp et utmerket samarbeid – antakelig bedre enn noen gang – mellom Riksrevisjonen, Forsvarsdepartementet og Forsvaret. Vi ønsker å bli bedre, og det hjelper Riksrevisjonen oss til å bli. Dagens debatt gjelder statsregnskapet for 2002 – det første hele året for Samarbeidsregjeringen. De forholdene som er anmerket, vil jeg selvsagt følge opp, og konkrete tiltak er iverksatt og nye vil bli gjennomført. Den innstillingen vi diskuterer nå i dag, vil ikke i seg selv ha direkte innvirkning på 2003-regnskapet, for det ble jo avsluttet for snart tre måneder siden. Men innstillingen er likevel et viktig bidrag for den videre oppfølging av de områdene som er berørt, og jeg har ingenting imot den samme tette, åpne og gode dialogen med Stortinget og Stortingets kontrollkomite som vi har med Riksrevisjonen. For bedre å følge opp sakene fra Riksrevisjonen har Forsvarsdepartementet etablert en egen handlingsplan. Denne handlingsplanen er et «levende» og rullerende dokument, og forsvarsledelsen og departementets embetsverk har en tett dialog om planen og de saker Riksrevisjonen til enhver tid tar opp. Handlingsplanen for revisjonssaker adresseres dessuten direkte i de årlige iverksettingsbrevene fra meg til forsvarssjefen. Jeg vil gjerne sette tiltakene for bedre økonomistyring av Forsvaret inn i en større sammenheng. Det viktigste tiltaket er Program Golf, som Stortinget har gitt sin tilslutning til, og som skal debatteres senere i dag. Dette programmet, Program Golf, har som mål at Forsvarets regnskapssystem skal tilfredsstille kravene i statens økonomireglement. Det har ikke tidligere vært mulig. Denne målsettingen er overordnet andre økonomiske mål, og dette arbeidet innvirker på de andre områdene Riksrevisjonen engasjerer seg i. Som en del av Program Golf innførte Forsvaret derfor både et nytt regnskapssystem og en ny kontoplan i november 2003. Disse to tiltakene til sammen gir bedre økonomistyring og legger grunnlaget for å kunne unngå unødige anmerkninger fra Riksrevisjonen på sikt. Alle som har innført nye regnskapssystemer, vet imidlertid at det alltid oppstår overgangsproblemer, særlig når det gjøres midt i et regnskapsår. Det fikk vi også i Forsvaret. Skiftet av regnskapssystem i november 2003 gav midlertidige problemer på områder som avstemming, sporbarhet og utbetaling av lønn. Slike midlertidige problemer oppstår som en konsekvens av at vi løser hovedutfordringene, nemlig nytt regnskapssystem og ny kontoplan. Slike systemskifter gir med andre ord noen midlertidige problemer for Forsvaret, og som vi da må løse med manuell håndtering og derigjennom utfordringer for Riksrevisjonen etterpå. Slike overgangsproblemer lar seg imidlertid løse. Det overordnede målet om å tilfredsstille kravene i statens økonomireglement og forbedre økonomistyringen ligger fast. Deretter følges de utfordringene opp som oppstår rundt systemskiftet, og det gjør vi i tur og orden. Riksrevisjonens merknader for 2002 gjelder områdene lønn, anskaffelser i FLO, kjøp av konsulenttjenester, lager og anskaffelser i Forsvarsbygg. Samtlige områder er fulgt opp, med bl.a. følgende tiltak: Når det gjelder lønn, er det etablert rutiner for å kunne spore utbetalingene til dem som er gitt pålegg om overtid eller ekstraarbeid. Forsvarssjefen har dessuten i oktober 2003 krevd tilbakebetaling av overtidsutbetaling i 2002 utover godkjent 300-timersgrense for personell i ledende stillinger, og signaleffekten av tiltaket forventes å være betydelig. Når det gjelder anskaffelser i Forsvarets logistikkorganisasjon, arbeides det med oppdatering av anskaffelsesregelverket for Forsvaret. I tillegg har Forsvarsdepartementet nå på høring et nytt konsept for investeringsstyring, inkludert totalrevisjon av anskaffelsesregler og rutiner, og systemet skal implementeres i løpet av 2004. Når det gjelder kjøp av konsulenttjenester, er kravene innskjerpet i 2003. Resultatene har vi allerede fått i regnskapsåret for 2003, der forbruket har gått kraftig ned, fra ca. 580 mill. kr i konsulentbruk i 2002 til 363 mill. kr i 2003. Den nye kontoplanen for 2004 bedret i tillegg regnskapsføringen av denne typen tjenester. Når det gjelder lagerhold, er alle de 1 650 containerne som Riksrevisjonen omtaler, med unntak av 156, splittet og regnskapsført. Det pågår nå et arbeid med å sluttføre de siste containerne. Hva angår anskaffelser ved Forsvarsbygg, er det etablert nye elektroniske kvalitetssikringssystemer som inneholder regler og rutiner for offentlige anskaffelser. Det er også gjennomført kurs i offentlige anskaffelser for aktuelt personell. Jeg synes det var nyttig å få lov å nevne noen av de tiltakene som er iverksatt nettopp på grunn av Riksrevisjonens kontroll. Jeg har selvfølgelig ingenting imot at den typen tilbakemelding også kan gis Stortinget, da i et formelt dokument. Kontroll- og konstitusjonskomiteen har endret desisjonsformen for to av Forsvarsdepartementets saker. Jeg kan forsikre om at jeg vil følge opp de kritiske anmerkningene som er gitt på de områdene som jeg nettopp har gjennomgått. Det ble gjennomført betydelige økonomiske reformer i Forsvaret, først og fremst Program Golf, for så snart som det er teknisk mulig å kunne tilfredsstille kravene i statens økonomireglement. Vi har derfor hatt et omfattende arbeid med skifte av nytt regnskapssystem i Forsvaret og utarbeidelse av ny kontoplan for Forsvaret i 2003. I tillegg har vi etablert en helt ny Forsvarets regnskapsenhet i Bergen i 2003 og Forsvarets nye lønnsenhet i Harstad i 2002. Det vi har gjort, representerer et omfattende systemskifte, med selvfølgelig tilhørende utfordringer i innkjøringsperioden. På sikt vil imidlertid omleggingene, sammen med handlingsplanen for riksrevisjonssaker og iverksettingsbrevene til de berørte etatssjefene, sikre at vi har en kontinuerlig og god oppfølging av de forholdene Riksrevisjonen til enhver tid tar opp.