Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-01-22:
Det er vel ingen i denne sal som er uenig i at vi har behov for mer synlig politi. Debattene i denne sal går jo ofte på hvor mye vi bevilger til politiet, og kanskje på hvor mye vi ikke bevilger. Samtidig er det en stor utfordring at vi bruker de politiressurser vi har, på riktig måte. Det er i grunnen dét denne interpellasjonen er ment å ta opp. Vi har et felles ansvar for samfunnets trygghet. Selv om politiet er en statsoppgave, er det også slik at mye av det Kommune-Norge driver med, både direkte og indirekte, påvirker hvordan politiet bruker sine ressurser. I løpet av de godt og vel tre årene som denne perioden nå har vart, har vi faktisk sett en aldri så liten utvikling i forhold til skjenkepolitikken i dette landet. Gjennom mange år har det vært en entydig liberalisering, men de siste par årene har vi sett at flere kommuner har tatt inn over seg de råd politiet faktisk gir når det gjelder skjenkepolitikken, og bidratt til at kommunestyre etter kommunestyre har gjort endringer i sin politikk og tatt hensyn til de råd politiet har gitt om å redusere på åpnings- og skjenketidene. I Trondheim og Arendal har man vedtatt innskrenkninger, og politiet i Trondheim mener å se en positiv utvikling – jeg siterer politioverbetjent Moan: «Det går på at det generelt er mindre beruselse, og at sentrum tømmes fortere og tidligere enn før. Det igjen fører til at vi får mindre uro og voldstilfeller.» I Arendal mener politistasjonssjef Jan Sverre Krogstad at resultatet av et kutt i skjenketiden har vært en nedgang i antall ordens- og voldssaker på hele 33,3 pst. på ett år. Det er jo sterke tall. Vi vet at i mange kommunestyrer pågår det debatter knyttet til akkurat dette spørsmålet, og det er også selvfølgelig et spørsmål om statlige lover som gir rammer, og det skjønn kommunene skal utøve. Det som er litt forstemmende, er når store og viktige kommuner overhodet ikke ønsker å se hen til de råd politiet gir. Som nevnt i interpellasjonsteksten ligger det en alkoholpolitisk handlingsplan på bordet i denne byen. Den har ligget på is i lengre tid, og det tror jeg skyldes bl.a. at planen kun har ett utgangspunkt, som kommer fram i en høringsuttalelse fra Oslo-politiet: Oslo politidistrikt kan ikke se at noen andre hensyn enn at næringsdrivende skal få økt sin inntjening og få færre begrensninger, er vektlagt. Det er sterke ord fra politiet i en høringsuttalelse til Oslo kommune. Men det spilte altså ingen rolle for Oslo kommune, i hvert fall ikke for byrådet. Nå ligger saken i bystyret. Som også høringsuttalelsen videre gir uttrykk for: For Oslo politidistrikt er det overraskende og også forstemmende at kommunen ikke tar politiets argumenter på alvor. Da er det klart at noen hver kan spørre seg: Hva skal til for at kommunepolitikere tar politiets innspill alvorlig? Og når man så til de grader overser politiets råd, er det da nesten slik at man roper på statlig hjelp for at man faktisk skal høre hva ordensmyndigheten uttaler? Det har jo ikke gjort stort inntrykk, dessverre, på byrådspartiene i Oslo så langt – tvert imot. En av de fremste politikerne fra Fremskrittspartiet i Oslo vil heller ha døgnåpne utesteder og har foreløpig heller ikke villet ta inn over seg de positive erfaringene man har fra andre kommuner, der man faktisk har hørt på politiet og har strammet inn skjenketiden. Derfor har jeg fortsatt håp om at det kan gjøre inntrykk hvis vi får kartlagt de positive resultatene som en mer edruelig skjenkepolitikk kan medføre, hvis vi får systematisert dette og bidrar til at kommunepolitikerne får oversikt over at det faktisk kan bli mindre vold og kriminalitet. Vi må få en systematisering av resultatene. I det ligger det selvfølgelig også indirekte en klar anbefaling. I Oslo har vi over 1 000 skjenkesteder. Jeg tror, som Oslos visepolitimester har uttrykt, at mange er lei av at den enkeltes frihet skal gå på bekostning av andres trygghet. En meningsmåling som ble utført for avisen Aften her i byen, viser jo også at rundt halvparten av byens befolkning nå faktisk ønsker en innstramming i skjenkereglene. Det ene poenget er erfaringsoverføring, at man innenfor det kommunale selvstyret like fullt ser at resultater kan komme dersom man gjør endringer. Det andre er selvfølgelig, som jeg tar opp i siste del av interpellasjonen, at man fra sentralt hold vurderer lovendringer. Dagens lovverk er et rammelovverk, dvs. at skjenketidene har en ytre ramme, til kl. 03.00. Men alkohollovens hovedbestemmelse er jo til kl. 01.00. I denne byen og på en del andre steder er det unntaket som er blitt hovedregelen. Det er det ene. Det andre er jo hvordan man i lovverket sterkere kan si noe om hvilke sanksjoner skjenkesteder som bryter bestemmelsene, skal møtes med. Det er jo ikke til å unngå at man får en følelse av at en del skjenkesteder spekulerer i at en kort inndragning på et par, tre uker er verdt å ta med seg, hvis man kan hente inn store summer ellers. Det tredje, som jeg også gjerne vil utfordre justisministeren på, er hvordan lovverket bedre bør synliggjøre at de råd politiet gir i denne type saker, får den oppmerksomhet de fortjener. Fra Kristelig Folkepartis side har vi ment at når politiet på sitt faglige grunnlag gir en anbefaling, skal det svært mye til at man fra kommunen kan overse det, hvis det f.eks. angår ordensmessige forhold og anbefalinger som rett og slett går på å motvirke vold og kriminalitet. Det vil jeg gjerne høre justisministerens syn på. Men det er positivt at den debatten vi har hatt de par siste årene, har bidratt til endringer. Kristelig Folkeparti er ikke ute etter å tørrlegge sentrum i byene eller å ta fra kommunepolitikerne det ansvaret de faktisk har. Men vi har et felles ansvar for at alle kan ferdes trygt i byenes sentrum. Alle har krav på å kunne føle trygghet når vi ferdes i det offentlige rom.