Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-04-27:
Vi kommer om kort tid tilbake til meldingen om ungdomstrinnet, som tar utgangspunkt i at motivasjonen for elevene i grunnskolen er dalende fra 5. trinn, og aldri lavere enn på 10. trinn. Det er altså ingenting med utgangspunkt i vår oppmerksomhet nå rundt ungdomsskolen som skulle tilsi at elever på ungdomsskolen motiveres ekstraordinært av innføring av tallkarakterer i ungdomsskolen. Da hadde ikke motivasjonen vært lavest på 10. trinn. I forbindelse med behandlingen av denne meldingen og disse problemstillingene har vi bedt OECD om å bistå oss faglig og se oss litt utenfra for å påpeke det som kan være svakheter ved det norske utdanningssystemet, som vi kanskje ikke ser like tydelig selv. Det har vært spennende, og det er bred kompetanse og forskere med ulik nasjonal bakgrunn som deltar i dette. Vi har fått mange vesentlige og viktige synspunkter som vi har tatt med oss videre, og deres rapport offentliggjøres med det første. En av de utfordringene vi har fått, er overgangene i utdanningssystemet som risikofaser for elevene. OECD peker på at overgangen til karakterer på ungdomstrinnet kan oppleves som brå for noen elever. Det er et problem at mange elever begynner på ungdomstrinnet uten å ha en realistisk forståelse av styrke og svakheter i sin egen kompetanse. I slike tilfeller kan karakterer lett komme som en overraskelse for elevene, og det kan gå ut over deres motivasjon for videre læring. OECD anbefaler å styrke vurderingspraksisen på barnetrinnet, slik at elevene får god innsikt i sin egen kompetanse og i hva de skal gjøre for å bli bedre. Elevene må vite hvordan de ligger an i forhold til det som forventes av dem, og elevenes evne til å vurdere seg selv må utvikles. Elevene må vite hva de skal gjøre for å bli bedre. OECD anbefaler ikke innføring av tallkarakterer på barnetrinnet. De understreker derimot viktigheten av verbale, godt begrunnede tilbakemeldinger på ungdomstrinnet – i tillegg til karakterene – slik at elevene får eksplisitte råd om hva de kan jobbe med for å bli bedre. Det er fastsatt i forskrift til opplæringsloven at vurdering gis uten karakterer til og med 7. trinn i grunnskolen. Det betyr at det etter norsk lov er forbudt å gi karakterer på barnetrinnet. Soria Moria-erklæringen ligger også fast. Vi vil beholde karakterene på ungdomstrinnet, og det er ikke aktuelt å innføre karakterer før dette. Jeg er enig med OECD i deres beskrivelse av utfordringene knyttet til elevvurdering på barnetrinnet, spesielt på mellomtrinnet. For å styrke elevenes læring må de bli møtt med klare faglige forventninger. Jeg vet at mange elever ikke får god nok informasjon om hvor de står i forhold til de faglige målene i læreplanene. Hvis en elev har møtt intetsigende heiarop gjennom sju år i grunnskolen, kan det bli et ganske stort sjokk at man får karakteren 2, og kanskje lavere enn det, fordi man har et helt urealistisk bilde av sin egen kompetanse. Derfor er det avgjørende viktig at lærerne gir faglig relevante tilbakemeldinger. Det er viktig for læringsprosessen, og selvinnsikt er viktig for læringsprosessen. Elever og foresatte har krav på slike tilbakemeldinger. Alle elever – også elever på barnetrinnet – skal være sikret en faglig og motiverende vurdering i form av tydelige beskrivelser av hva de mestrer, og hva de må arbeide videre med. Formålet med vurderingen underveis er at elevene skal lære av tilbakemeldingen. En tilbakemelding gjennom en tallkarakter forteller eleven hvor han står på en skala fra en til seks. Et tall beskriver ikke for eleven hva han eller hun mestrer i forhold til kravene i en læreplan. Å gi en tallkarakter gir altså ikke eleven informasjon som det er lett å jobbe med, eller hjelp til å finne ut hvorfor man oppnår det man gjør, eller hva som skal til for å forbedre sitt eget kunnskapsgrunnlag. Det tallkarakterer kan brukes til, er å rangere elevene når det gjelder hvordan man organiserer opptak der det er kamp om plassene. Og det er en begrunnelse for at man har tallkarakterer ved utgangen av ungdomsskolen: Ikke alle elevene kommer inn på de linjene de ønsker seg, og tallkarakterer er en måte ordne køen på mange steder. Det samme gjelder for videre utdanning. Men å innføre tallkarakterer på barnetrinnet vil være en måte å innføre et tilbakemeldingssystem på som har liten informasjonsverdi og gir veldig liten læringsverdi for dem det gjelder. Jeg mener derfor at det ikke er behov for bruk av karakterer på barnetrinnet, og det er heller ikke noen faglig dekning for at dette med tallkarakterer er en tydelig tilbakemelding for unge elever – ikke for eldre elever heller, for de trenger tilleggsvurdering når det gjelder hva de faktisk skal jobbe med. Det er godt dokumentert at vurdering av elever er et område som har vært lite vektlagt i norsk skole. Kunnskapsløftets mål om mer og bedre læring for alle elever fordrer et høyt ambisjonsnivå på elevenes vegne og et godt system for vurdering av den enkelte elev. Vi har allerede iverksatt tiltak for å styrke vurderingspraksis, slik OECD foreslår. Regjeringen har siden 2007 arbeidet for å styrke arbeidet med vurdering i grunnskolen. Forskriften om vurdering er endret. Elevenes rett til vurdering er presisert, og det er lagt vekt på at vurderingen skal fremme læring. Det er innført halvårsvurdering, som inkluderer en planmessig samtale mellom lærer og elev på alle trinn i hele grunnopplæringen – også på barnetrinnet. Forskriften presiserer at det er elevenes faglige nivå som skal vurderes. Dersom tidlig innsats skal kunne realiseres, er vurdering av elevenes faglige nivå en forutsetning for å kunne iverksette relevante tiltak. Tallkarakterer er ikke til hjelp her. Det er vesentlig å få avdekket så tidlig som mulig om elevene har behov for spesielle tiltak knyttet til f.eks. utvikling av grunnleggende ferdigheter. Kartleggingsprøver er utviklet spesielt for å identifisere elever som kan ha behov for slik oppfølging. Resultat fra nasjonale prøver gir informasjon om hvorvidt den enkelte skole lykkes med å utvikle elevenes grunnleggende ferdigheter. Både nasjonale prøver og kartleggingsprøver gir lærerne og skolen mulighet til å se hvordan egne elever ligger an i forhold til et nasjonalt gjennomsnitt. Det gjør ikke karakterer satt av en lærer. Resultatene fra nasjonale prøver og kartleggingsprøver er også en del av de samtalene som lærerne har med elever og foreldre, og som gir tilbakemelding om hvordan man faglig sett ligger an. Fra høsten 2010 er det satt i gang en fireårig nasjonal satsing på Vurdering for læring. Dette er en oppfølging av prosjektet Bedre vurderingspraksis, som ble avsluttet i 2009. Målet med denne satsingen er å videreutvikle lærerens vurderingspraksis gjennom å øke kompetansen og forståelsen for vurdering som redskap for videre læring. Det er formulert fire prinsipper for god undervisning som også gjenfinnes i vurderingsforskriften. Prinsippene er basert på internasjonal forskning som viser at elevenes forutsetninger for å lære styrkes dersom elevene: forstår hva de skal lære, og hva som forventes av dem får tilbakemeldinger som forteller dem om kvaliteten på arbeidet eller prestasjonen de har levert får råd om hvordan de kan forbedre seg er involvert i sitt eget læringsarbeid ved bl.a. å vurdere eget arbeid og egen utvikling Det er dette som er krevende tilbakemeldinger til elevene. En tallkarakter svarer ikke på noen av disse utfordringene til mindre elever, og det er en for svak tilbakemelding og en for lite krevende tilbakemelding. Læreren må kontinuerlig vurdere om opplæringen fører til best mulig læring for elevene. Elevene på sin side skal ha kunnskap om sin egen kompetanse og læringsbehov, og må gjøre det de selv kan for å bli bedre. Når det gjelder Oslo kommunes ønske om forsøk med karakterer på barnetrinnet, er det ikke aktuelt å godkjenne et slikt forsøk. Som hovedregel godkjennes ikke forsøk med tiltak som vi ser på som lite sannsynlig å innføre som en permanent ordning. Jeg mener det er gode faglige begrunnelser for ikke å innføre karakterer på barnetrinnet, og derfor er det et lite hensiktmessig forsøk. Det gir for svake og for diffuse tilbakemeldinger til elevene med hensyn til hva de skal jobbe med. Jeg har registrert at byrådet i Oslo planlegger å innføre muntlige karakterer i kjernefagene på 7. trinn, men har så langt ikke hatt mulighet til å sette meg inn i detaljene i dette forslaget. Jeg forutsetter at byrådet i Oslo vil følge opplæringslovens forskrift, som fastsetter at vurdering skal gis uten karakterer til og med 7. årstrinn i grunnskolen. Det vil være fylkesmannen i Oslo som har ansvar for å påse at ordningen Oslo kommune planlegger å innføre, er i tråd med loven.