Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-02-04:
Først vil jeg få lov til å takke interpellanten for at hun tar opp et alvorlig og viktig tema. En av de viktigste oppgavene vi har som politikere, er å sørge for at alle barn og unge får en god oppvekst – at de blir sett og hørt, og at de får den omsorgen de trenger. Alle barn skal gis lik mulighet i livet. Da må vi sikre både brede og målrettede tiltak. Barn og familier som mottar hjelp fra barnevernet, er blant de meste sårbare i samfunnet vårt. Derfor er det helt avgjørende at vi klarer å hjelpe disse ungene og familiene på en best mulig måte, sånn at de kan skape seg det livet de selv ønsker. Interpellanten viser til forskning som underbygger at disse ungene og familiene deres ofte har større utfordringer når det gjelder livskvalitet og levekår, enn andre. Det er alvorlig, og det er derfor vi allerede har iverksatt en rekke tiltak for å gi sårbare og utsatte barn og familier en bedre hverdag. Flere av disse tiltakene er særlig rettet inn mot barn og familier i barnevernet. Dette feltet har stor prioritet for meg som statsråd, og jeg er glad for at komiteen også har et stort engasjement for det. Jeg vil si at det nå skjer mer enn på veldig lang tid, og i løpet av denne stortingsperioden kommer det til å skje enormt mye på feltet nettopp fordi vi skal forsterke innsatsen og forbedre arbeidet for noen av de mest sårbare ungene. Fordi det vil være for omfattende å gå inn på alt det som er iverksatt, og alle de tiltakene vi planlegger på området, har jeg valgt å trekke fram fem innsatsområder. Det er innsatsen for barn og unge som lever i familier med vedvarende lavinntekt en særlig satsing på helse og skole for unge i barnevernet barnevernsreformen kompetansehevingen i barnevernet arbeidet med ny barnevernlov Regjeringas mål er å bedre levekårene til utsatte barn og familier. Dette gjør vi bl.a. ved å styrke innsatsen rettet inn mot barn som vokser opp i familier med vedvarende lavinntekt. Barn i økonomisk vanskeligstilte familier skal ha mulighet og frihet til å skape sin egen framtid på lik linje med andre barn. I fjor økte vi barnetrygden for alle barn for første gang på 20 år, og i år øker man med ytterligere 3 600 kr for barn under seks år. Det er en historisk satsing som betyr mest for dem som har minst fra før. I tillegg skal vi få på plass et fritidskort for alle barn mellom 6 og 18 år, sånn at alle barn kan få en meningsfull hverdag og delta på fritidsaktiviteter som de selv ønsker å delta på. Vi vet at årsakene til at barn og unge lever i vedvarende lavinntekt, er sammensatte og komplekse. Det er derfor helt avgjørende at vi har et bredt spekter av tiltak samtidig som vi må målrette tiltakene for å nå dem som trenger det. Regjeringa har satt i gang et arbeid med en samarbeidsstrategi for barn i lavinntektsfamilier som skal legges fram senere i år. Dette er et samarbeid mellom flere aktører og også flere departementer. Strategien vil fokusere på tiltak som gir barn i lavinntektsfamilier like muligheter som jevnaldrende til å gjennomføre utdanningsløp, ha gode og trygge boforhold, delta i organiserte fritidsaktiviteter og ha tilgang til helsetjenester. Vi er godt i gang med arbeidet. Vi hadde et flott innspillsmøte i Drammen rett før jul der vi fikk mange gode innspill fra bl.a. frivillige organisasjoner og kommunale instanser. Skal vi klare å hjelpe dem som trenger det mest, må vi samarbeide og koordinere oss, sånn at vi får på plass de tiltakene som treffer best. Barn og unge i barnevernet kan være spesielt utsatte for å falle fra i utdanningsløpet. Det er derfor viktig at vi hjelper dem som sliter på skolen. Forebygging av frafall fra utdanningsløpet er viktig for barn og unges framtidige tilknytning til arbeidslivet. Tilskuddsordningen Støtte til oppfølgings- og losfunksjoner for ungdom har som mål å bedre ungdommenes skoleprestasjoner og bidra til at flere fullfører videregående opplæring. Barn som er i kontakt med barnevernstjenesten, er overrepresentert i denne ordningen, noe som tyder på at de i større grad trenger god oppfølging for å fullføre skolen. For nettopp å bedre barn i barnevernets skole- og utdanningssituasjon, har vi fra 2014 gjennomført en egen skolesatsing. En viktig målsetting har vært å øke oppmerksomheten om og prioriteringen av skole og utdanning for barn i barnevernet, både blant ansatte i barnevernet og i skolen. Dessverre viser undersøkelser at barn i barnevernet oftere har større psykiske og somatiske helseutfordringer enn andre barn. Det er derfor viktig at dette oppdages så tidlig som mulig, sånn at vi kan forebygge i større grad. I samarbeid med Helse- og omsorgsdepartementet gjennomfører vi nå en helsesatsing som skal gi bedre og mer helhetlige helse- og omsorgstjenester til unge i barnevernet. Det er jeg veldig glad for. Og som en del av helsesatsingen utvikler vi samarbeidsmodeller for at barn i barnevernet skal bli utredet for psykiske og fysiske helseplager og få bedre tilpasset og mer helhetlig oppfølging. Det er viktig, sånn at vi kan gi disse ungene den hjelpen de trenger, til rett tid. I dagens samfunn kan det synes som om det å be om hjelp, er en svakhet. Jeg er uenig i at det er det. Det viser heller styrke. Vi trenger alle hjelp. Spørsmålet er ikke om, men når vi trenger hjelp. Ved å komme inn tidlig kan vi forebygge at utfordringene eskalerer. Barn og familier som får hjelp fra barnevernet, er en særlig utsatt gruppe, og gjennom barnevernsreformen vil kommunene få bedre mulighet til å prioritere forebyggende tilbud til barn og familier. I forslaget til ny barnevernlov vurderer jeg også å pålegge kommunene en plikt til å koordinere det forebyggende arbeidet. Kommunene har i dag ansvar for en rekke tjenester og tilbud rettet inn mot barn og unge. Jeg mener kommunene i større grad må se tjenestene sine i sammenheng, sånn at barn og unge kan få en trygg og god oppvekst. Godt over halvparten av de barnevernsansatte har uttrykt at de trenger mer kunnskap for å vurdere omsorgssituasjonen i familier med en annen sosial og kulturell bakgrunn. Mer kompetanse er derfor et sentralt virkemiddel for å kunne gi et mer likeverdig hjelpetilbud. Dette gjør vi noe med. I de nye retningslinjene for barnevernsutdanningen har vi presisert behovet for kultursensitiv kompetanse. Vi har etablert flere etter- og videreutdanningstilbud, og i løpet av våren vil jeg sende et forslag til kompetansekrav for barnevernet på høring. Det er viktige grep for å gi ungene og familiene deres et mer tilpasset og helhetlig tilbud. God og tilstrekkelig bemanning i tjenestene er også avgjørende for mer likeverdige tilbud. Vi har de siste årene sett en høyere prioritering av barnevernet i kommunene, i form av nye stillinger. Det er veldig bra, og jeg vil gi kommunepolitikerne honnør for dette viktige arbeidet. Jeg vil framover være tett på kommunene for at den positive utviklingen skal fortsette, og jeg vil sørge for at de kommunene som sliter mest, blir fulgt opp spesielt. Foreldrerollen kan være krevende. Familievernet er en av de tjenestene med høyt kompetansenivå som kan hjelpe foreldre når de trenger det. Foreldre som har mistet omsorgen for et barn, kan ha et spesielt behov for hjelp. Familievernet kan bidra til at foreldre bedre kan håndtere sin nye foreldrerolle, som samværsforeldre. For noen kan også bistand fra familievernet bidra til at deres foreldreferdigheter bedres sånn at de har større mulighet for å få omsorgen tilbake. Vi er også i gang med å utvikle et nasjonalt kvalitetssystem som en del av barnevernets saksbehandlingssystem. Dette skal bidra til bedre dokumentasjon, enklere arbeidsprosesser, og at ansatte får faglig støtte til å foreta gode vurderinger og beslutninger. Bedre arbeidsprosesser gir mer tid til å følge opp det enkelte barnet og familien, og det vil styrke rettssikkerheten. Det er viktige tiltak. Vi jobber også med en helt ny barnevernlov, der ungenes behov settes i sentrum. Vi vil bygge på de ressursene som finnes rundt barnet, og legge til rette for å involvere barnets familie og nettverk. Dette er viktig både for å kunne sette inn tiltak som er godt tilpasset barnas og familienes behov, og for å ivareta viktige relasjoner for barnet med behov for tiltak utenfor hjemmet. Den nye loven skal være enklere, mer tilgjengelig og bedre tilpasset dagens samfunn. På den måten vil det bli et bedre verktøy for barnevernstjenestene og andre aktører i barnevernet. Dette vil kunne bidra til å øke kvaliteten i barnevernet og styrke rettighetene til de ungene som trenger det aller mest. Proposisjonen om ny barnevernlov skal legges fram for Stortinget våren 2021, men vi kommer til å komme med noen endringer allerede i en proposisjon nå i vår. Vi står foran mange viktige reformer i tida som kommer. Jeg ser at det vil være utfordrende for tjenestene, men jeg er takknemlig for at vi har så mange flotte ansatte i barnevernet, som hver dag går på jobb for å hjelpe barn og familier, og som hele tida ønsker å utvikle seg for å møte endringer i ungenes og familienes behov. Jeg er derfor glad for den støtten jeg opplever at reformene møter. Sammen kan vi i større grad gi ungene våre den oppveksten de fortjener.