Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2000-03-07:
Ot. prp. nr. 21 for 1991-92 dreier seg om flere adskilte skattemessige forhold, og jeg vil ta for meg de viktigste av dem i den rekkefølge som følger av proposisjonen. Innefor rederiskatteregimet foreslår Regjeringen at låneforbudet utvides til også å gjelde for garanti- og sikkerhetsstillelse med virkning fra 1. januar 2002. Fremskrittspartiet minner om at det i aksjeloven § 8-7 er inntatt begrensninger i adgangen til å yte lån til aksjeeiere og nærstående parter. Videre skaper ikke lånetransaksjoner særskilte kontrollproblemer for ligningsmyndighetene, og Fremskrittspartiet kan dermed ikke se at det er behov for en regel om forbud mot denne type transaksjoner. Den foreliggende regelen om forbud mot å yte lån i skatteloven § 8-12 er således dårlig begrunnet og bør oppheves. På samme måte som for lån er garantier og sikkerhetsstillelser kapitaltransaksjoner med enkelt observerbare priser i markedet. Disse transaksjonene er således blant de typer mellomværende som skaper færrest kontrollproblemer for skattemyndighetene. I tillegg kommer den særskilte reguleringen i aksjelovgivningen, på samme måte som for lån. Fremskrittspartiet foreslår derfor at skatteloven § 8-12 oppheves. Fremskrittspartiet er også opptatt av at den manglende adgangen til å yte konsernbidrag etter de alminnelige regler som gjelder for andre selskaper, er begrunnet i at skatteplikten for finansinntekter i rederibeskattede selskaper er begrenset. Det er imidlertid innført full skatteplikt fra og med inntektsåret 2000 på netto finansinntekter. Begrunnelsen for unntaket fra de alminnelige reglene om konsernbidrag er dermed bortfalt. Den naturlige konsekvensen av dette er at den alminnelige adgangen til å yte konsernbidrag med inntektsutjevnende virkning også innføres for rederibeskattede selskaper. Fremskrittspartiet fremmer derfor forslag om dette. Fremskrittspartiet er også opptatt av at tonnasjeskatten er en del av inntektsskattesystemet, og mener at den således også må behandles som inntektsskatt. Dette betyr at tonnasjeskatten bør inngå på konto for beskattet kapital i selskapet, jf. skatteloven § 8-15 tredje ledd. Når tonnasjeskatten ikke hensyntas på konto for beskattet kapital, innebærer dette en dobbeltbeskatning ved at selskapet ikke får godtgjort betalt tonnasjeskatt ved utdeling av utbytte og ved uttreden av rederiskatteordningen. I Nederland, Tyskland og England defineres tonnasjeskatten fullt ut som en ordinær inntektsskatt. Vi fremmer derfor forslag om at beregnet tonnasjeskatt inngår på konto for beskattet inntekt. Når det gjelder Regjeringens forslag om adgang til utveksling av opplysninger mellom skattemyndighetene og Arbeidstilsynet, mener Fremskrittspartiet at det generelt og prinsipielt er viktig at det ikke oppstilles for mange unntak fra de generelle regler om taushetsplikt, fordi dette fort bryter med hensynet til personvern. Regjeringens forslag kan – uten at det er ment å være det – være en trussel mot rettssikkerheten til skattytere som gjennom skrivefeil, misforståelser eller feiltolkning gir uriktige opplysninger. Fremskrittspartiet ser at økt utveksling av opplysninger til kontrollformål mellom de to etatene vil kunne føre til mer effektiv utnyttelse av kontrollressursene. Dette er imidlertid i seg selv et argument som helt og holdent butter mot hensynet til å verne skattytere mot at opplysninger de gir til ligningsmyndighetene, blir gitt videre til uvedkommende. Det er urovekkende at dette forhold ikke er særlig problematisert i proposisjonen, og at proposisjonen ikke oppstiller beskrankninger av betydning når det gjelder den foreslåtte adgang til informasjonsutveksling. Fremskrittspartiet viser for øvrig til Innst. O. nr. 46 for 1991-92 og vil stemme imot forslaget til endring av ligningsloven § 3-13 nr. 2 bokstav b. Når det gjelder Regjeringens forslag om at adgangen til å ha hemmelig telefonnummer i praksis oppheves, viser jeg gjerne til at det følger av Den europeiske menneskerettighetskonvensjon artikkel 8 første ledd om at enhver har rett til respekt for sitt privatliv og familieliv, sitt hjem og sin korrespondanse. Retten til fri kommunikasjon gir en sentral garanti for den enkeltes integritet. Retten til å ha hemmelig telefonnummer mv. er en del av den beskyttelsen personer har av sin integritet. Innsnevring av menneskerettighetene må ha hjemmel i lov, og loven må i så fall være «nødvendig i et demokratisk samfunn av hensyn til den nasjonale sikkerhet, offentlige trygghet eller landets økonomiske velferd, for å forebygge uorden eller kriminalitet, for å beskytte helse eller moral, eller for å beskytte andres rettigheter og friheter». Fremskrittspartiet finner det på ingen måte godtgjort at kontrollmyndighetenes adgang til opplysninger om hemmelig telefonnummer mv. er nødvendig av hensyn til å sikre landets økonomiske velferd og forebygging av kriminalitet. Fremskrittspartiet vil fremheve at Telenor, NHO og Datatilsynet har uttrykt prinsipiell skepsis til lovforslagene. Fremskrittspartiet mener det bør utvises svært stor varsomhet i forhold til spørsmål om å uthule Den europeiske menneskerettighetskonvensjons gyldighet i Norge og vil derfor stemme imot forslagene til endringer i tollloven ny § 6-13 a og merverdiavgiftsloven ny § 48 a. Jeg tar hermed opp de forslag Fremskrittspartiet har fremmet, og de forslag der vi er medforslagsstillere.