Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Den raske teknologiske utviklingen og globaliseringen preger alle deler av samfunnet. Internasjonaliseringen av næringslivet innebærer sterkere konkurranse og krav til kompetanse og kvalitet. Veksten innenfor ny teknologi, kommunikasjon og informasjonsbehandling fører til endrede samarbeidsformer og skaper nye muligheter for kulturell kontakt og påvirkning. Tradisjonelle verdier og normer utfordres av samfunnsendringene og i møtet mellom ulike kulturer. På mange områder er den nasjonale enheten på vikende front i forhold til nye internasjonale og regionale strukturer. Derfor er Fremskrittspartiet positiv til endringene i fagskoleloven som skal ivareta at kvalifikasjonskravene både nasjonalt og internasjonalt blir tilnærmet like. Fremskrittspartiet mener at det er nødvendig å utvikle og tilrettelegge for at flere kan delta i de ulike læringsarenaene som gir kompetanse også for voksne. I så måte er voksenopplæring gjennom programmet for livslang læring av stor betydning. Det er ulike grunner til at behovet for voksenopplæring er økende. Noen må av helsemessige årsaker ha omskolering. Mange arbeidsplasser tar i bruk ny teknologi, tradisjonelle arbeidsplasser blir nedlagt, og dette fører til skifte av arbeidsoppgaver. Fremskrittspartiet mener at nettbasert undervisning i langt større grad må bli tatt i bruk innenfor mange utdanninger. Den typen undervisning kunne også gitt langt flere lærere et godt videreutdanningstilbud. Fremskrittspartiet er helt uenig i den økonomiske politikken regjeringen fører overfor fagskolene. Flere fylker, inkludert Rogaland, kutter nå i maritim fagskoleutdanning. Konsekvensene innenfor helsefagskolene kan bli dramatiske. Rundt 600–700 studieplasser kan i verste fall forsvinne ifølge Folkeuniversitetet. Faren for at fylket prioriterer egne skoler på bekostning av viktige private tilbydere blir større. Viktige fagskoler kan bli nedlagt som følge av at fylkene nå har det økonomiske ansvaret. Fremskrittspartiet mener dette viser at finansieringen av fagskolene må tilbakeføres til staten. Det må stilles spørsmål om hvorfor fagskolene, som er yrkesfagenes høyere utdanning, som den eneste utdanningen på høyere nivå skal finansieres over fylkeskommunale og ikke statlige budsjetter. Dette svekker fagskolenes status. I tillegg vil det bli et større press på universiteter og høyskoler. Regjeringens satsing på sykepleierutdanningen har ikke som mål å ivareta behovet – det er tydelig. Helsedirektoratets beregninger viser at det om 20 år kan mangle 13 000 sykepleiere. Regjeringen har ikke funnet plass til mer enn 65 nye studieplasser. Fremskrittspartiet har foreslått 160 nye plasser i tillegg. Ifølge Sykepleierforbundet i Rogaland øker inntaket av studenter ved Universitetet i Stavanger uten at lærerressursene økes tilsvarende. I tillegg meldes det om at man ikke har tid til å gjennomføre ordinære eksamener. I stedet gjennomføres flervalgsprøver. Dette kan svekke kvaliteten på utdanningen. Pressemeldingen som regjeringen sendte ut i forbindelse med kirkebudsjettet, skapte store forventninger. «Tidenes kirkebudsjett», ble det sagt. Den norske kirke er en av budsjettvinnerne. Bevilgningene til Kirken foreslås økt med i alt 158 mill. kr. Ved nærmere ettersyn viser det seg at det meste faktisk skal brukes til å oppfylle tidligere stortingsvedtak. 72 mill. kr går til kirkevalgene, som er en viktig del av demokratireformen. Trosopplæringen blir tilgodesett med 27 mill. kr i neste års budsjett, slik at det totale tilskuddet nå nærmer seg 200 mill. kr. Likevel ligger finansieringen etter i forhold til tidligere vedtak. Fremskrittspartiet foreslår en økning på ytterligere 8 mill. kr, slik at posten styrkes med 35 mill. kr totalt. Regjeringen kommer likevel med en erkjennelse når det gjelder prestetjenesten. For første gang på mange år er det i budsjettforslaget lagt inn 5 mill. kr til nye prestestillinger. Om det er nok til at Vålerenga kirke får ny prest, er jeg usikker på, da dette kun vil gi åtte nye prestestillinger, og disse allerede er fordelt. Presteforeningen ber om 30 mill. kr og viser til at det i Norge finnes én prest per 3 000 medlemmer, noe som gjør at Norge ligger på jumboplass i Norden når det gjelder prestetetthet. Dette medfører et veldig stort arbeidspress på prestene, i tillegg til at soknebarna ikke får den oppfølging som det kan være behov for. Dette er nok noen av grunnene til at mange vegrer seg for å bli prest. I tillegg er det mange som er utdannet til prest, som ikke arbeider som prest. For Fremskrittspartiet er det viktig å legge forholdene best mulig til rette for at vi skal ha en åpen og aktiv folkekirke som også inkluderer at prestene er til stede og tilgjengelige. Derfor foreslår vi ytterligere 30 mill. kr til prestetjenesten. En fortsatt utvikling og satsing på IKT og en modernisering av medlemsregistreringen kan gi store økonomiske besparelser for Kirken. Fremskrittspartiet foreslår 2 mill. kr for å ivareta dette. Regjeringen prioriterer ikke det videre IKT-arbeidet, men forventer likevel effektivisering. Kirkebyggene våre trenger omfattende vedlikehold, brannsikring og oppgradering. For å ivareta kirkebyggene foreslår Fremskrittspartiet ytterligere 1 mrd. kr i rentefrie lån til dette. Så til OVF: Fremskrittspartiet registrerer at alle partier går inn for at det hurtigst mulig skal betales full kompensasjon for de påførte tap som OVF har hatt, og at dette skal skje i samråd med OVF. Nå kan det være forskjellig oppfatning av hva som er hurtig, men Fremskrittspartiet setter sin lit til at regjeringens vilje til å rette opp ulovlighetene som er begått, er stor, og at regjeringen derfor er til å stole på når det gjelder å få en hurtig og rettferdig erstatning som kompenserer tapet fullt ut – selv om beløpet blir høyt. Men det er ikke OVFs skyld. Noen burde kanskje tenkt på dette før, for det manglet i hvert fall ikke på advarsler før det famøse vedtaket ble fattet. Alle partier har uttrykt glede i dag i forbindelse med PISA-resultatene. Samtidig er det viktig fra alle hold å ha enda høyere ambisjoner på vegne av den enkelte elev. Men det er klart at en må få lov til å være glad, ikke minst på vegne av elevene. Det er tross alt dem dette gjelder. Gode lærere er helt klart viktig for å oppnå dette. Men jeg vil vise til at det i PISA-rapporten og i andre elevundersøkelser kommer fram at ro og orden er veldig viktig. Det er noe Fremskrittspartiet har holdt fram i mange, mange år, og som vi faktisk ganske ofte har blitt utskjelt for. Nå håper jeg at flere tar viktigheten av ro og orden på alvor. Jeg ser at jeg har litt tid igjen. Da vil jeg ikke lese Bjørnson. Jeg vil lese noen velvalgte, kloke ord som ble skrevet i 1953 av Anders Lange, men som er like gyldige i dag: «Skoleutdannelsen tar sikte på hurtigst mulig å bibringe barnene skrive, lese og regnekyndighet; samtidig skal de meddeles solide kunnskaper om arbeidsbetingelsene i de forskjelligste yrker. Norsk Rikskringkasting tas i full bruk som skolelærer. Den tar seg av geografi, naturkunnskap, og historie. Det legges vekt på å gjöre elevene lystne på praktisk utdannelse og å leve et sundt liv.» Det tror jeg faktisk er like aktuelt i dag som det var i 1953 da det ble skrevet, men i dag kan vi bytte ut Norsk rikskringkasting med nettbasert undervisning. Det er en viktig del av utdanningen i framtiden.