Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2016-06-08:
Først vil jeg takke forslagsstillerne for å ta opp et ekstremt viktig tema og viktige forslag – som komiteen har vært opptatt av ved flere anledninger i denne perioden. Det er gjort mye og vedtatt mye. Mye arbeid er også blitt gjort knyttet til den konkrete problemstillingen om hvorvidt taushetsplikt står i veien for å avdekke vold og overgrep. Forslagsstillerne tar utgangspunkt i NOVA-rapporten «Taushetsplikt, opplysningsrett og opplysningsplikt. Regelkunnskap og praksis». Den ble utarbeidet på oppdrag fra fire departementer i mars 2013. Rapporten viser at taushetspliktreglene generelt blir oppfattet som verdifulle og nødvendige. En sentral tilbakemelding fra feltet er at de ikke oppleves som et hinder for samarbeid i praksis. Men rapporten viser også at informantene i liten grad leser lovverk, rundskriv og veiledere, til tross for at de kjenner seg usikre på gjeldende regler. Det er gjennomgående at ledelsens kunnskap om og opptatthet av regelverket har stor betydning for hvor godt den enkelte ansatte kjenner til regelverket. Et annet framtredende funn i rapporten er at det særlig er taushetspliktens unntaksbestemmelser som er lite kjent. Komiteen forutsetter at de funnene som er beskrevet i rapporten, følges opp i regjeringens arbeid som gjøres for å sikre at taushetsplikten fungerer som den skal, og ikke blir et hinder for å avdekke vold og overgrep. Komiteen er også opptatt av at en sikrer et godt samarbeid mellom de ulike etatene, mellom helsetjeneste, barnevern, politi osv., og at en har god kompetanse om regelverket for å kunne avdekke vold og overgrep. Komiteen er opptatt av og viser til arbeidet som gjøres med å fremme den forpliktende og helhetlige opptrappingsplanen som skal redusere vold og overgrep mot barn, og som skal komme til høsten. Komiteen har store forventninger til det arbeidet. Komiteen er også opptatt av straffeloven § 196 om den såkalte avvergingsplikten. Etter komiteens mening er denne viktig, for for mange barn er det at noen griper inn utenfra, kanskje den eneste redningen de har. Det at avvergingsplikten er godt kjent, er også viktig for komiteen. Komiteen understreker at vi er glad for at Riksadvokaten i sitt prioriteringsdirektiv har varslet at politi og påtalemyndighet i større grad må fokusere på å håndheve denne bestemmelsen. I den sammenheng viser en enstemmig komité til statsrådens svarbrev, der han viser til at det gjøres et arbeid, og at han vil vurdere om avvergingsplikten bør utvides til flere lovbrudd. Som han skriver: «Jeg vil vurdere disse spørsmålene nærmere med sikte på å utarbeide et eventuelt forslag om utvidelse av avvergingsplikten.» Komiteen er opptatt av at barn skal bli hørt, og at det er viktig at faginstansene prøver å ivareta barns behov for å bli skjermet for hva som er viktig og nødvendig å bringe videre til foresatte. I den sammenheng viser vi til undersøkelser som understreker at barn har behov for å fortelle sin side av saken uten at dette påvirkes av foreldrenes innsynsrett. Derfor fremmer en enstemmig komité også forslag som går på at regjeringa skal vurdere begrensninger i, eller utsettelse av, pårørendes innsynsrett i journal og partenes innsynsrett i dokumenter i barnevernssaker når det er til barnets beste. Det er mange felles komitémerknader og noen særmerknader, men det er også fremmet til sammen ni forslag fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Jeg har ikke tid til å redegjøre for disse forslagene, det forventer jeg at de vil gjøre. Men på vegne av Kristelig Folkeparti, og kanskje også på vegne av flertallet, har vår vurdering vært at når det gjelder f.eks. avvergingsplikten, som vi er ekstremt opptatt av, gjøres det veldig mye godt arbeid. Det er mange utredninger på gang som skal ferdigstilles, og vi har store forventninger til at det følges opp – ikke bare i opptrappingsplanen, men også i enkeltsaker som skal komme senere.