Morten Andreas Meyer (Høyre), 2004-10-21:
Regjeringen vil gjøre hverdagen enklere for innbyggere og næringsliv. Regjeringen vil bygge ned byråkratiet. Regjeringen vil ha en offentlig sektor som bruker mindre tid på permflytting og mer tid på pleie. Teknologi – informasjonsteknologi – er et viktig virkemiddel for å gjøre disse målene til virkelighet. Jeg kommer til å konsentrere meg om fire hovedbudskap i innlegget mitt. Informasjonsteknologi er vesentlig for modernisering ikke bare av det offentlige Norge, men også for det store moderniseringsprosjektet for å gjøre Norge bedre forberedt på framtiden. Bruk av teknologi er viktig for å styrke verdiskapingen i hele landet. Vi er i en situasjon hvor vi er heldige. Norge har god tilgang, men vi har samtidig utfordringer knyttet til utnyttelsen av en teknologi som er tilgjengelig. Vi er forunt en moden befolkning og et modent næringsliv, utfordringen ligger i at det offentlige blir bedre til å ta teknologien i bruk. Representanten Knudsen brakte allerede i sitt innlegg MinSide på banen. MinSide er en av pilarene i Regjeringens IKT-prosjekt. MinSide skal være innbyggernes felles inngangsport til et bredt spekter av digitale tjenester. MinSide skal være det virtuelle servicekontoret. Nå skal vi altså etablere et servicekontor på nett, organisert ut fra innbyggernes behov, og ikke ut fra hvordan offentlig sektor er organisert i fag- og forvaltningsnivåer. Det fjerde er at jeg vil arbeide fram rammene for en felles offentlig IT-arkitektur som skal bidra til økt samarbeid på tvers av sektorer. Etableringen av en felles IT-arkitektur i offentlig sektor er nødvendig om avkastningen på de store investeringene som gjøres fra det offentlige i IT hvert år, skal bli bedre og bidra til nettopp målet om å gjøre hverdagen enklere, både for folk flest og for næringslivet. Jeg er svært tilfreds med at representanten Knudsen gjennom sin interpellasjon bringer IKT-politikken høyere opp på dagsordenen. Nettopp grepet som ble gjort i departementsstrukturen 18. juni, er også et uttrykk for at Regjeringen sterkere prioriterer IT-politikken i forenklingsarbeidet, i moderniseringsarbeidet, i fornyelsesarbeidet. Samlingen av den nasjonale IT-politikken i Moderniseringsdepartementet fra 18. juni er et sterkt uttrykk for at IT av Regjeringen ses på som et kraftfullt verktøy, nettopp for å bidra til bedre ressursutnyttelse i det offentlige, en enklere hverdag både for innbyggerne og for næringslivet. IT brukt riktig åpner for muligheter til enklere samhandling mellom innbyggere og næringsliv på den ene siden og det offentlige på den andre. IT brukt riktig gir mange mennesker i dette landet tilgang til offentlige tjenester på tidspunkter som passer innbyggerne best. IT brukt riktig bidrar til at vi kan bruke mindre ressurser på byråkrati og permflytting og mer ressurser på det som betyr noe for innbyggerne våre, de tjenestene som skaper trygghet i hverdagen. Derfor blir Regjeringens omfattende satsing på IT i tiden framover en helt sentral del av mitt arbeid som moderniseringsminister. Jeg lytter til advarsler, jeg lytter til kritikk, jeg lytter til varselklokker som klinger. Men til representanten Knudsens spørsmål om 8 mill. kr til realiseringen av MinSide er nok, har jeg lyst til å si at hvis det bare hadde vært de åtte, hadde jeg forstått uroen både hos representanten Knudsen og blant aktører i bransjen. Men det er viktig å understreke at disse 8 mill. kr bare er en del av den satsingen mitt departement og Regjeringen gjør. Jeg legger avgjørende vekt på at utviklingen av de gode digitale tjenestene til innbyggere og næringsliv i første rekke skal skje i de enkelte statlige etater og i Kommune-Norge. Jeg understreker også at det i mitt departement ligger en generell moderniseringspott, hvor teknologi naturligvis inngår som en del av de områdene som prioriteres når det gjelder moderniseringsarbeid. Det er også slik at vi neste år kommer til å bruke godt over ti milliarder offentlige kroner til drift og investeringer på IKT-området. Jeg har – mener jeg selv – en begrunnet forventning om at de som sitter med ansvaret for forvaltningen av disse milliardene, også understøtter arbeidet med MinSide. Vi er nå inne i en fase hvor vi med utgangspunkt i hva som vil tjene innbyggerne, utvikler konseptet MinSide. Her har vi ikke valgt løsninger ennå. Det innebærer også at vi ikke har utelukket løsninger. Som representanten Knudsen riktig peker på, har det offentlige nedlagt betydelige investeringer i konseptet Alt-Inn, som er næringslivets forsprang på konseptet MinSide. At det i Alt-Inn-utviklingen ligger verdifull kompetanse og infrastruktur som det kan være hensiktsmessig også å benytte i utviklingen av MinSide, er riktig. Men jeg har stilt en serie spørsmål, nettopp med utgangspunkt i at vi skal finne den gode løsningen, at vi skal sørge for at offentlige ressurser blir brukt best mulig. Jeg avventer svar før jeg konkluderer, men jeg understreker at når valgene foreløpig ikke er gjort, er heller ingen løsninger ekskludert. Jeg deler også representanten Knudsens mål om at vi både av tidsmessige årsaker og av ressursmessige årsaker skal gå dypt inn i de løsningene som allerede er utviklet, for å se om det er åpenbare synergier som kan overføres til MinSide. Jeg lytter også til både representanten Knudsens og bransjens interesse for en statlig IT-direktør. I mine øyne er vi nå i en situasjon hvor det politiske trykket på IT-politikken i Norge, med samlingen i Moderniseringsdepartementet, godt ivaretar de intensjonene som tilhengerne av en slik IT-direktør forfekter. Når IT-politikken nå er løftet så høyt opp på Regjeringens politiske dagsorden, når IT nå ses på som det kraftfulle og viktige verktøy i forenklings- og moderniseringsarbeidet, ser jeg det ved denne korsvei som hensiktsmessig å beholde det overordnede ansvaret også for de mer operative valgene i departementet knyttet opp til statsråden og den politiske ledelsen i departementet. Det er nødvendig nå, nettopp for å få bedre avkastning, for å få etablert de løsningene som gjør at samhandlingen på tvers av sektorer og forvaltningsnivåer blir langt sterkere, å ha det tydelige ansvaret for utviklingen av dette lagt direkte til statsråden, slik jeg ser det. Vi har altså satt viktige spørsmål på dagsordenen. Regjeringen har meislet ut noen klare, konkrete, datofastsatte mål. Første versjon av innbyggerportalen, det virtuelle servicekontoret, de digitale tjenestene organisert med innbyggerne som utgangspunkt, skal være på plass i løpet av 2005. Det kommer til å være en kontinuerlig utvikling fram mot 2010 før det virtuelle servicekontoret er ideelt, men første versjon skal altså være oppe og gå i løpet av 2005. Det er naturlig også nært knyttet til målet om e-signatur og PKI, som ligger i bunnen for en særlig bred utviking av digitale offentlig tilgjengelige tjenester.