Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-06-12:
Kommunal- og forvaltningskomiteen har behandlet St.meld. nr. 25, som legger til grunn at alle skal ha reell frihet til å bosette seg der de vil. Det handler om å sikre likeverdige levekår og å ta ressursene i hele landet i bruk. Det er bred enighet i komiteen om å opprettholde hovedtrekkene i bosettingsmønsteret i landet og videreutvikle vårt flotte mangfold når det gjelder historie, kultur og ressurser. En samlet komité deler målene og ambisjonene i meldingen. Uenigheten i komiteen er knyttet til hvilke politiske grep som vil sikre reell valgfrihet når det gjelder bosetting, og det er ulikt syn på om stortingsmeldingen vil gi noen effekt mot sentraliseringen. For å motvirke sentraliseringen er vi avhengige av en offensiv og omfattende distriktspolitikk. Det er enighet om å føre en regionalt differensiert politikk på flere politikkområder. I innstillingen fra komiteen berøres derfor en rekke tema på flere politikkområder, og jeg regner med at komiteens medlemmer fra de ulike partiene vil redegjøre for sine prioriteringer og forslag i den videre debatten. Hele komiteen mener at alle kommuner trenger innsats for samfunnsutvikling, ikke bare de næringssvake, slik stortingsmeldingen legger opp til. Men komiteen ser at næringssvake kommuner trenger en ekstra innsats. Et bredt flertall i komiteen, bestående av regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre, mener at områder og kommuner med små arbeidsmarkeder, nedgang i folketallet og ensidig næringsstruktur har særlige utfordringer. Skal en sikre bosetting i Distrikts-Norge, må det selvsagt være gode muligheter til arbeid. Også tilgang på bolig er en grunnleggende forutsetning for å nå målet om reell frihet til bosetting. Enkelte distrikter opplever fraflytting fordi det er mangel på egnede boliger. Folk som ønsker å flytte fra enebolig til blokkleilighet, må flytte nærmere tettsteder eller byer. Komiteen mener at det gjennom Husbanken må stimuleres til at kommunene legger til rette for bygging av ulike typer boliger. Det er vanskeligere å få til nybygging i distriktene fordi byggekostnadene ofte er høye i forhold til markedsverdien. Det gjør det mer risikofylt å bygge i distriktene. Et bredt flertall i komiteen, alle utenom Høyre og Fremskrittspartiet, mener det er viktig å styrke fylkeskommunen som regional utviklingsaktør. Gjennom forvaltningsreformen fikk fylkeskommunen tilført flere oppgaver som styrker denne rollen: eierskap i Innovasjon Norge, overføring av øvrige riksveier, regionale forskningsfond og økt ansvar på kulturområder. Det er også viktig at det overføres tilstrekkelige midler til disse oppgavene, dersom fylkeskommunen skal ha sjanse til å ivareta oppgavene. Alle fylkeskommuner må tilføres tilstrekkelige regionale utviklingsmidler. En samlet komité ser på MERKUR som et viktig redskap for å sikre befolkningen på mindre steder tilgang til grunnleggende daglige tilbud av varer og private tjenester, og ser positivt på at erfaringene fra MERKUR også kan komme bensintilbydere til gode. Komiteen mener at det skal etableres en egen ordning med investeringsstøtte til nærbutikker som deltar i MERKUR-programmet. Komiteen ber derfor Regjeringen legge fram forslag om hvem som skal forvalte en slik ordning. Investeringsstøtten skal komme i tillegg til ordningen med utviklingsstøtte. Komiteen vil understreke viktigheten av at en slik investeringsstøtteordning er på plass i løpet av 2010. Så til slutt: Nord-Norge har spesielle utfordringer knyttet til spredt bosetting, lange avstander og små arbeidsmarkeder, og skal prioriteres i den distriktspolitiske innsatsen. Kristelig Folkeparti mener at Namdalen i Nord-Trøndelag har mange av de samme utfordringene som de tre nordligste fylkene, og bør få Nord-Norge-vilkår og innlemmes i ordninger som gjelder de tre nordligste fylkene. Kristelig Folkeparti er opptatt av at vi virkelig skal nå intensjonene som ligger i navnet på St.meld. nr. 25, nemlig «Lokal vekstkraft og framtidstru». Det er sterke ord – «vekstkraft og framtidstru». Meldingen har tiltak som nytt næringshageprogram, handlingsprogram for ungt entreprenørskap, mentorordning for gründere og styrking av fylkeskommunen – en rekke tiltak, men er de sterke nok til å stoppe sentraliseringen og øke bolysten i distriktene? Kristelig Folkeparti mener at det trengs en enda mer offensiv politikk enn det flertallet legger opp til på flere områder. Skal vi få sving på boligbyggingen, må vi vurdere nye og modige grep, som distriktstilskudd gjennom Husbanken og momsrefusjon for bygging av boliger i grisgrendte strøk, og vi må våge å vurdere næringspolitiske tiltak, som jeg kommer tilbake til senere i debatten. Jeg tar opp det forslaget Kristelig Folkeparti er med på.