Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2013-04-23:
Kristelig Folkeparti er svært glad for at regjeringen la fram den stortingsmeldingen som vi i dag behandler, om kvalitet og pasientsikkerhet i helsetjenesten. Meldingen er et resultat av flere år med politisk oppmerksomhet på dette området. Peter F. Hjort gjorde en stor innsats for å vekke den politiske oppmerksomheten. Men jeg vil også berømme de pårørende som har delt sine vonde erfaringer for å hindre at det samme skal skje med andre. Vi kan være stolt av at vi er blant verdens beste land å bo i, med helsetjenester i fremste rekke. Men vi kan ikke være stolt av uheldige hendelser i helsetjenestene, av pasientskader og dødsfall som skjer fordi systemene er for dårlige, fordi det tekniske utstyret svikter, fordi legemidler brukes feil. Det er svært beklagelig at dødsfall skjer fordi vi ikke evner å lære av våre feil. Slik kan vi ikke ha det. Det må gjøres en innsats på en rekke områder. Kristelig Folkeparti støtter hovedlinjene i stortingsmeldingen, bl.a. å utvikle en mer aktiv pasient- og brukerrolle og større åpenhet. Mye av det vi her snakker om, handler om kultur. Det er et lederansvar å skape åpenhet om uheldige hendelser i sykehus. Først da kan vi lære hvordan vi kan unngå at det skjer igjen. Kristelig Folkeparti foreslår sammen med de andre opposisjonspartiene i komiteen også denne gangen at det opprettes en undersøkelseskommisjon for helsetjenester. Her har vi viktige erfaringer fra havarikommisjonen for transportsaker, der hovedhensikten er å ha en nøytral undersøkelseskommisjon som presenterer sine sikkerhetstilrådinger, råd som kan brukes i undervisning og forebygging. Undersøkelseskommisjonen for helsetjenester skal komme i tillegg til det arbeidet Helsetilsynet allerede gjør. Undersøkelseskommisjonen kan også vurdere Helsetilsynets arbeid og rolle i sikkerhetsarbeidet. Kommisjonen skal ikke ta stilling til enkeltpersonells ansvar. Det skal fortsatt være Helsetilsynets oppgave å komme med og ta stilling til eventuelle reaksjoner mot helsepersonell. Videre er det på tide å intensivere arbeidet med pasientsikkerhet i den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Stadig flere oppgaver overføres fra sykehus til kommunene. Det bør derfor utredes å innføre en meldeordning i den kommunale helse- og omsorgstjenesten. De siste ukers debatt om hvem som står i første rekke i akuttmottakene på sykehusene våre, handler også om pasientsikkerhet. Er det en erfaren akuttlege med bred kompetanse eller en nyutdannet turnuskandidat med et snitt på seks måneders erfaring som møter pasientene? For det første må det være åpenhet også på dette området fra regjeringen og fra sykehusene om hva som er den faktiske situasjon. Hvor mange sykehus har kun turnuskandidater i akuttmottak og bakvakt tilgjengelig på telefon, og på hvilke vakter? For det andre må vi også tørre å ta diskusjonen om det er tilstrekkelig kompetanse på de sykehusene som har en slik ordning. Erfaringer fra Danmark viser at bakvakt som er tilgjengelig på telefon, kun ble brukt til å konferere med i 6–10 pst. av tilfellene. Pasientsikkerhet i akuttmottakene handler også om tilstrekkelig kapasitet i akuttmottak. Meldinger om pasienter i korridorene, lang ventetid før lege ser til pasienter og opphoping før pasientene overføres til sengepost er alarmerende. Vi ønsker åpenhet om hva som er situasjonen, og tiltak for hvordan vi kan organisere sykehusene slik at pasientsikkerheten ivaretas på en best mulig måte. Det er tverrpolitisk enighet om hovedlinjene i denne meldingen, en enighet om å satse på kvalitet og på pasientsikkerhet. Dette er et langsiktig arbeid som må pågå kontinuerlig, samme hvilke partier som inntar statsrådkontorene.