Einar Holstad (Kristelig Folkeparti), 2004-12-02:
Like lite som lykke kan kjøpes for penger, kan kriminalitet bekjempes gjennom økte bevilgninger alene. Jeg skremmes av at norsk justisdebatt utelukkende handler om mer penger, strengere lover og nye etterforskningsmetoder. En slik ensidig innfallsvinkel til vår tids samfunnsutfordringer er lite framtidsrettet. Vi må hele tiden spørre oss: Hvordan kan kriminalitet forhindres? Svarene er lette å gi, men desto vanskeligere å etterleve. Vi vet at dersom barn og unge blir sett av de voksne, dersom de trives på skolen og vanker i gode vennemiljøer, er risikoen for at de havner på skråplanet, liten. Vi vet også at dersom ungdomsklubbene opprettholdes og frivillige organisasjoner gis mulighet til å drive sine fritidstilbud, virker dette kriminalitetsforebyggende. Det samme gjelder for politiets kontaktskapende arbeid på skoler og i andre ungdomsmiljøer. Disse enkle, men dog så viktige, ting drukner lett i debatten om soningskøer, organisert kriminalitet og strengere soningsregime for verstingene. Det er trist. Jeg vil sitere Arnulf Øverland. Han skriver i diktet «Ved en forbryters grav»: «Engang var du et barn. Du smilte mot lampen,når den blev tendt,– grep efter lyset med ørsmå, ivrige never.» Vi må huske at kriminalitet ikke er en naturrettslig konsekvens. Det kan forhindres. Nettopp derfor bør forebygging framholdes av oss som justispolitikere som det viktigste tiltaket for å skape et trygt samfunn for alle. Forebygging er derfor en verdiformidling på alle plan. Dette er en stor dag for de 25 000 menneskene i våre tre nødetater som daglig utsetter seg selv for fare gjennom å ta vare på fellesskapets interesser. Stortinget vil i dag gi dem et nytt felles radiosamband – sikkert en av de største julepresangene i år, med en prislapp på 3,6 milliarder kr. Det har i lang tid vært jobbet for å erstatte de gamle analoge sambandene som politi, brannvesen og helsevesen har. Det er i dag begrenset mulighet for kommunikasjon mellom etatene og mellom ulike geografiske områder innenfor hver etat. Et nytt digitalt radiosamband vil endre på dette. Målet er et landsdekkende samband som kan håndtere ethvert kommunikasjonsbehov for nødetatene når de trenger det, der de trenger det. Moderne radiokommunikasjon er en helt nødvendig innsatsfaktor, enten det gjelder i møte med organisert kriminalitet eller håndtering av større ulykker og kompliserte redningsoppdrag. En samlet overgang fra analog til digital teknologi gir samtidig en historisk mulighet til å samle alle i et felles kommunikasjonsnett for nød- og beredskapsetatene. Saken har vært omtalt ved de siste års budsjettbehandlinger samt i forbindelse med behandlingen av St.meld. nr. 17 for 2001-2002 om samfunnssikkerhet, og nå sist ved behandlingen av St.meld. nr. 39 for 2003-2004 om samfunnssikkerhet og sivilt-militært samarbeid. Datatilsynets krav om sikring av nødetatenes radiosamband mot avlytting påskynder utbyggingsprosessen. En samlet komite mener at en raskest mulig utbygging av et landsdekkende nødnett vil gi en permanent løsning for informasjonssikring. Vedrørende valg av første utbyggingsområde har Stortinget ved flere anledninger pekt på nødvendigheten av å vektlegge stor befolkningstetthet, samfunnskritisk infrastruktur og områder med stor andel av kriminalitet. En samlet komite mener de frivillige organisasjonene er en integrert del av den norske redningstjenesten, og at de offentlige nødetatene er avhengige av deres ressurser. De frivillige organisasjonene er avhengige av et godt samband for å kunne være en effektiv og god samarbeidspartner for de offentlige nød- og beredskapsetatene. Nødvendige midler til investeringer i nytt sambandsutstyr vil være en økonomisk belastning for organisasjonene, noe som igjen vil gå ut over deres aktivitet. Dette må vektlegges i utbyggingsfasen. Nødnettet skal driftes i offentlig regi for å ivareta samfunnssikkerheten. Kritisk infrastruktur er av stor samfunnsmessig betydning. Det er nød- og beredskapsetatenes ansvar å kunne håndtere kriser og katastrofer, derfor denne satsingen nå. Et statlig forvaltningsorgan vil eie og drifte det nye nødnettet, og etatenes ansvar for sambandsinfrastrukturen vil bortfalle. Dette vil mange sambandsansvarlige nå kunne glede seg over.