Gunnar Kvassheim (Venstre), 1999-06-16:
Da Regjeringen fremmet forslag om å tilby en del industribedrifter nye kraftkontrakter og leieavtaler, var mottakelsen positiv fra en rekke hold. Noen sa imidlertid at opplegget var for dårlig, og viste til at Regjeringen ikke hadde en offensiv industripolitikk som tok på alvor de lokalsamfunnene som er avhengige av kraftkrevende industri. Det ble antydet at Arbeiderpartiet ville komme med et annet og bedre opplegg. Nå vet vi at så ikke skjedde. Regjeringens forslag er avbalansert, gjennomarbeidet og godt. Det får tilnærmet full tilslutning i Stortinget, bl.a. med støtte fra Arbeiderpartiet. Ordningen med kraftkontrakter har vært sterkt omdiskutert. Derfor er det positivt at vi i dag kan fatte vedtak som gir den avklaring mange lokalsamfunn og bedrifter har ventet på. Det er også svært positivt at det er bred enighet om hovedspørsmålene. At Bent Hegna velger å kompensere for at Arbeiderpartiet ikke har nyttet muligheten til å fremme egne forslag når det gjelder f.eks. pris, med en tøff retorikk, får vi ta til orientering, men det endrer ikke de realitetene som jeg har beskrevet, nemlig at Arbeiderpartiet i det store og hele slutter seg til Regjeringens opplegg, selv om de hadde mulighet til å lage et annet opplegg hvis de valgte å prioritere det. Statkraft har i dag kontrakter på myndighetsbestemte vilkår på 17 TWh, og i tillegg disponerer industrien 4 TWh gjennom avtaler om foregrepet hjemfall. Nå foreslås det kontrakter med 4,5 TWh og leieavtale med 2 TWh. Det betyr at vi fra å være i en situasjon hvor kontrakter og leieavtaler har utgjort 1/6 av forbruket, nå kommer over i en situasjon hvor drøye 5 pst. av vårt kraftforbruk er regulert gjennom kontrakter og avtaler. Omfanget er redusert fordi aktørene har inngått kommersielle avtaler samt fordi myndighetene foretar en avgrensning og innstramming. Regjeringen forutsetter at nye kontrakter skal være en overgangsordning, og det legges opp til en gradvis nedtrapping i avtaleperioden. Venstre støtter fullt og helt Regjeringens opplegg. Det bygger på at en del bedrifter og lokalsamfunn trenger den avklaring og de rammevilkår de nå tilbys. Samtidig er det meget positivt at det er bred enighet om det opplegget for nedtrapping vi her går inn på. Det vil industrien kunne leve med, og det er et opplegg som også skal stimulere til enøkinnsats, som Myrvoll etterlyste. På noen relativt marginale punkter er det foretatt endringer i komiteen. Det er nevnt tidligere i debatten at det skal bli en nedtrapping til 50 pst. av kontraktvolumet i år 2020. Denne store seieren, som Hegna omtalte i sitt innlegg, utgjør en differanse på 0,5 TWh. To bedrifter med et samlet kraftvolum på 200 GWh tas inn, og det er en justering av indekseringen for kraftkontraktene som det er vanskelig å fastslå vil ha noen stor betydning. Dette endrer ikke hovedbildet: Regjeringen har fått full tilslutning. Jeg synes det er svært positivt at det er flertall for forslaget om leieavtale for Elkem i Sauda. Regjeringen får støtte fra Høyre og Fremskrittspartiet, og det er vi tilfreds med. Det er med undring jeg slår fast at Arbeiderpartiet ikke vil være med på en løsning som Sauda-samfunnet så sterkt ønsker. Og som representanten Dale på en god måte har beskrevet, er det ikke logikk i Arbeiderpartiets håndtering av Sauda-spørsmålet i forhold til den holdning de har når det gjelder Odda. Den løsningen for Sauda som nå ser ut til å få flertall, er helt identisk med den løsningen som Venstre har arbeidet for siden før valget, og som jeg lovte å arbeide for på et stort folkemøte som var i Sauda. Og til dem som har sagt at Senterpartiet har endret standpunkt, kan jeg melde tilbake at det er også det standpunktet Senterpartiet på det samme møtet, før valget, sa de ville arbeide for. Det er ikke rett som Bent Hegna sa, at statsråden har kommet med en «trussel». Han har anbefalt Regjeringens opplegg og argumentert godt for det. Jan Tore Sanner har rett når han sier at det var en virkelighetsbeskrivelse statsråden kom med, og jeg registrerer med tilfredshet at Arbeiderpartiet valgte å legge den til grunn for sin politikk.