André N. Skjelstad (Venstre), 2007-03-29:
Representanten Holmberg tar opp en viktig sak som har mange forskjellige elementer i seg. Mennesker som søker beskyttelse, møter et nytt samfunnssystem, nye kjønnsroller og et nytt språk. Noen opplever rasisme og diskriminering på bolig- og arbeidsmarkedet, noe som har vært nevnt tidligere i debatten, samt savnet av familie og venner. Men det innebærer også nye muligheter til å få et bedre liv. Flyktninger har opplevd mye: vold og tap av familie, belastninger under flukt og i eksil. Mange asylsøkere og flyktninger er veldig sårbare for stressfaktorer, slik at de har en lavere terskel for påkjenninger, og de tåler mindre før det gir seg utslag i psykiske reaksjoner. For en del av flyktningene er tap av familie og venner noe som ikke er tilbakelagt, men en lever under en konstant trussel om at de kan miste flere. Noen har vært utsatt for tortur, noe som medfører at en har fått brudd på både personlighet og følelsesliv. Mange asylsøkere som venter på behandling av sin asylsøknad, er i en spesiell sårbar situasjon. Noen er svært isolerte, og mange mangler meningsfulle aktiviteter, kombinert med en uvisshet om de får opphold. Dette kan være svært psykisk nedbrytende, selv for mennesker med en robust psyke. Venstre mener at retten til asyl er grunnleggende, og at alle som søker asyl, har rett til å prøve sin sak innenfor rettssikkerhetens rammer. På denne bakgrunnen må behandlingstiden for asylsøkere ned, men uten at det går på bekostning av hvor grundig hver enkelt søknad blir behandlet. I utgangspunktet har Utlendingsdirektoratet strenge selvpålagte retningslinjer for saksbehandlingstiden. Men lange restanser og et høyt antall ankomster gjør det umulig å følge egne retningslinjer, og tilliten til saksbehandlingstiden undergraves. Venstre vil derfor ha en lovfestet kortere saksbehandlingstid. Det må være en lavere terskel for å få kjønnsbasert asyl. Venstre ønsker et sterkere vern av kvinner og barn som er truet eller utsatt for vold og undertrykkelse. Dagens asylpraksis og beslutningsprosess er ikke nødvendigvis tilpasset barnets behov. Derfor må barnevernsbegrepet «barnets beste» også gjelde flyktningbarn. En må derfor lage et best mulig tilbud til enslige mindreårige flyktninger/asylsøkere. Venstre støtter i prinsippet at ansvaret for enslige mindreårige asylsøkere overføres til barnevernet. Men en slik overføring forutsetter en kompetanseheving av barnevernet i deres arbeid med barn og unge med minoritetsbakgrunn generelt, og med enslige mindreårige asylsøkere spesielt. En overføring til barnevernet uten kompetanseoverføring vil kunne føre til at barna kan rammes enda hardere enn i dag. Unge mennesker er heller ikke skånet for traumatiske opplevelser i krig eller under flukt. Hos mange unge gir det seg forskjellige utslag, som mangel på søvn og konsentrasjon, som igjen fører til at de unge blir irritable, oppfarende og får en annen væremåte. Konsekvensene av forskjellige symptomer er at det kan være vanskelig å tilegne seg kunnskap i en skolesituasjon. Skolehelsetjenesten, både helsesøster og andre, kan være viktige samtalepartnere og støttespillere for barn og unge når livet byr på utfordringer. En tilrettelegging for å kunne leke med andre barn, også barn som ikke bor i mottak, tilrettelegging for fritidsaktiviteter og muligheter til å bruke sine evner er viktig for at barn og unge kan ha en mest mulig normal oppvekst. Det å kunne bo sammen med foreldre er vanligvis en beskyttende faktor for barn. Enslige mindreårige er derfor en veldig sårbar gruppe. Det vil derfor være viktig at disse barna får en ekstra oppfølging, med muligheter for en trygg voksenkontakt. Det vil videre være viktig med en god oppfølging av psykiatrien samt å ha en nær oppfølging gjennom regionale psykososiale team for flyktninger. Gjennom et helhetlig, likeverdig og godt helsetilbud vil en gi mennesker som søker beskyttelse, en større grad av verdighet.