Torbjørn Hansen (Høyre), 2003-06-16:
Saksordfører Tore Nordtun har som sedvanlig redegjort godt for komiteens innstilling, som på mange områder er enstemmig. Revidert budsjett er som kjent en revisjon av årets nasjonalbudsjett, og således er det mindre endringer som behandles i dag. Regjeringens omlegging av skattepolitikken, som hittil har gitt skatte- og avgiftsreduksjoner på rundt 20 milliarder kr, blir i liten grad berørt i denne proposisjonen. I proposisjonen blir det foreslått å stramme inn de såkalte NOKUS-reglene for direkte skattlegging av nettoresultatet i selskaper under norsk kontroll i land med lavt skattenivå. Sammenlignet med tilsvarende regler i andre land er de norske reglene knyttet til fradragsrett for underskudd liberale, og de gunstige reglene gjør det mulig å utnytte regelverket til skattemotiverte tilpasninger. Regjeringen foreslår derfor å endre NOKUS-reglene slik at underskudd ikke lenger kan trekkes fra på annen inntekt, men må framføres mot senere overskudd i samme selskap. I tillegg til at dette gjør skattesystemet mer rettferdig og mer på linje med skattesystemer i andre sammenlignbare land, fører endringen til store forenklinger ved at til dels kompliserte beregninger av over- og underpris ved erverv faller bort. Når det gjelder fradraget for fagforeningskontingenter, vil jeg understreke tilfredshet med at dette økes til 1 450 kr. Tilfredsheten skyldes det faktum at fagbevegelsen i samarbeid med Regjeringen og næringslivet har sluttet seg til et moderat lønnsoppgjør for 2003. Dette er en grunnleggende forutsetning for å bedre konkurranseevnen til næringslivet, og det at Regjeringen har bidratt til dette, er meget positivt. Permitteringsloven blir av en enstemmig komite tilpasset dagens situasjon med økende arbeidsledighet, ved at departementet gis fullmakt til å forlenge permisjonsperioden på 26 uker innen enkelte næringer. Dette kan være et godt bidrag i sykliske bransjer som har vært rammet av særnorske forhold på rente- og valutasiden. Verftsindustrien kan være et slikt område. Samtidig må vi erkjenne at det nok er andre forhold enn permitteringsregler som avgjør om enkelte bransjer har grunnlag for vekst og verdiskaping og økning i sysselsettingen i Norge i årene framover. Komiteens flertall foreslår også en økning av rettsgebyret med 40 kr. Jeg vil understreke at dette er en uønsket gebyrøkning som har flere uheldige virkninger, bl.a. ved at tinglysningsgebyret øker. Årsaken er at flertallet i trygdeoppgjøret har varslet en økning av grunnbeløpet utover Regjeringens opplegg. Dette er en permanent utgiftsøkning. Det er også slik at Fremskrittspartiet ikke deltar på inndekning av utgifter som partiet vedtar sammen med Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti. Fremskrittspartiet burde kanskje lytte mer til den eneste fagøkonomen som hittil har støttet partiets økonomiske politikk, nemlig økonom Torgeir Høyen. Det han uttalte på Fremskrittspartiets landsmøte om sammenhengen mellom økning i offentlige utgifter og økning i skatter og avgifter, blir i denne innstillingen grundig dokumentert. Det er nesten litt underlig å se at Fremskrittspartiet, med sin historie på skatte- og avgiftsområdet, i dag er det partiet som går i første rekke når det gjelder å øke offentlige utgifter som i neste runde havner i fanget på skattebetalerne. For øvrig foreligger det en del mindretallsforslag fra Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti om økning av skatter og avgifter for næringslivet. Dette gjelder arbeidsgiverbetalte behandlingsutgifter, det gjelder økt skatt på næringsdrivende gjennom innstramming i delingsmodellen, økt formuesskatt på bedrifter som ikke er notert på Oslo Børs’ hovedliste, økt skatt på opsjoner i arbeidsforhold og til slutt dobbelt skatt på aksjeutbytte. Inntektene fra disse skatteøkningene skal visstnok brukes i kampen mot den økende arbeidsledigheten. Nå er det jo nettopp i næringslivet at arbeidsledigheten øker, og da blir det litt ubegripelig hvordan venstresiden skal kjempe mot økende arbeidsledighet gjennom å øke byrdene for allerede hardt pressede bedrifter. Noe av forklaringen får vi kanskje i debattinnlegget til Sosialistisk Venstrepartis leder, Kristin Halvorsen, i Tønsbergs Blad 14. juni, hvor det står: «Et av grepene i SVs næringspolitikk dreier seg om å innføre skatt på aksjeutbytte. Dette rammer ikke næringslivet.» Man hevder altså at økt skatt på egenkapital ikke rammer næringslivet. Og denne påstanden kommer fra partier som ønsker å opprette milliardfond nettopp for å støtte bedrifter som har problemer med tilgang på egenkapital, og fra partier som beklager seg når norske bedrifter blir solgt til utlandet som følge av svake norske eiermiljøer. For næringslivet er det rimelig likegyldig om skatteøkninger kommer i form av økt skatt på utbytte eller i form av økt skatt på overskudd. Faktum er at verdiene forsvinner, og dermed svekkes grunnlaget for økt verdiskaping og sysselsetting. Det er tilfredsstillende at flertallet støtter de fleste av Regjeringens forslag i denne proposisjonen. Når det gjelder hovedlinjene i skatte- og avgiftspolitikken, er det liten tvil om at debatten om dette kommer med full styrke i behandlingen av neste års statsbudsjett og i behandlingen av Skattelovutvalgets innstilling.