Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-03-19:
Vi behandler en proposisjon med to forskjellige forslag. Det ene handler om å avvikle åremålsordningen for nemndledere i Utlendingsnemnda, og det andre forslaget handler om retten til representant for enslige, mindreårige asylsøkere. Til det første forslaget: Justis- og politidepartementet foreslår å fjerne åremålsordningen for nemndledere, slik at hovedregelen i tjenestemannsloven om ansettelse i fast stilling blir gjeldende for disse stillingene. Departementet foreslo ikke å endre ansettelsesforholdet for direktørstillingen, som nå er lyst ut. Vi får håpe at vi får gode, kvalifiserte søkere til den stillingen. Med unntak av NOAS og Advokatforeningen var høringsrunden positiv til forslagene om å avvikle åremålsordningen for nemndledere. Med unntak av Fremskrittspartiet og Høyre stiller komiteen seg bak regjeringens forslag om å avvikle åremålsordningen for nemndledere i UNE. Flertallet ser det slik at en nemndledergruppe med større innslag av langvarig og bred erfaring ikke vil være dårligere rustet til å møte disse utfordringene enn en mindre rutinert gruppe. Nemndledere med lang erfaring og spisskompetanse vil styrke nemndledergruppen og UNE som helhet. Nemndledergruppen er mer enn doblet i størrelsen siden 2001. I en så stor gruppe vil det med stor grad av sikkerhet være en ikke ubetydelig utskifting selv om flere sitter lenger i stillingen. Det er også grunn til å tro at UNE vil få flere godt kvalifiserte og erfarne søkere til nemndlederstillinger. Større stabilitet og kompetanse i nemndledergruppen vil trolig ha en positiv effekt på UNEs produktivitet, ettersom problemene i nemndlederleddet utgjorde den viktigste enkeltårsaken til nemndas manglende måloppnåelse i 2010. Til det andre, rett til representant for enslige, mindreårige asylsøkere: At enslige, asylsøkende barn kommer til Norge, er et relativt nytt fenomen, som dagens lovgivning i liten grad tar høyde for. Det har en periode vært en kraftig økning i tallet på enslige, mindreårige asylsøkere som kommer til Norge, noe som har ført til ekstra utfordringer og gitt økt press på ordningen. Det er store forskjeller mellom den tradisjonelle vergerollen, med fokus på ansvaret for de økonomiske forholdene til den mindreårige, og de spesielle interessene og behovene som enslige, mindreårige asylsøkere har. Disse barna trenger en juridisk erstatter for foreldrene, som kan være talsperson overfor utlendingsmyndigheter, skole, helsetjeneste, asylmottak/omsorgssenter osv. Det er viktig at rettighetene som barna har etter utlendingslovgivningen, blir sikret, samtidig som rettighetene de har etter ulike internasjonale konvensjoner, blir tatt vare på. Komiteen støtter forslaget om at reglene om representant for enslige, mindreårige blir plassert i utlendingsloven og ikke i en egen lov, som Vergemålsutvalget foreslo. En plassering av representasjonsreglene i utlendingsloven vil gjøre regelverket mer tilgjengelig, samtidig som det blir enklere å se sammenhengen med andre regler på rettsområdet. Komiteen mener det er viktig at enslige, mindreårige asylsøkere ikke får dårligere representasjon enn andre vergetrengende. Barna er i en svært sårbar situasjon, hvor det også ofte er kort tid til myndighetsalder, da barnet ikke lenger vil ha noen representant å forholde seg til. Derfor er det også viktig at representanten involverer barnet i de ulike prosessene og bidrar til selvstendiggjøring. Til grunn for representantens utførelse av oppdraget må en alltid ta hensyn til den nasjonale, språklige, religiøse og kulturelle bakgrunnen til barnet. Vi tilrår Stortinget å gjøre de vedtak som er fremmet i denne saken.