Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2005-06-13:
Over 60 pst. av de innsatte i norske fengsler har rusproblemer, og en tredel av alle innsatte soner en dom for narkotikarelatert kriminalitet. I disse gruppene er tilbakefallsprosenten veldig høy. Vi vet at ca. halvparten av alle innsatte kommer tilbake til fengsel i løpet av fem år. For de fleste i denne gruppen er det en sammenheng mellom rusavhengighet og kriminalitet. Skal man hindre at disse gruppene blir gjengangere, og bidra til å forebygge nye kriminelle handlinger, må man gjøre noe med rusproblemet deres. Domstolene har i dag flere alternativer når en skal fastsette straffereaksjoner ved narkotikarelatert kriminalitet. Kriminalomsorgen har dessuten en rekke tiltak der målsettingen er å motivere og hjelpe den innsatte med rusmisbruket under straffegjennomføringen. Arbeiderpartiet mener imidlertid at dette tilbudet er mangelfullt, ikke minst på grunn av mangel på penger i kriminalomsorgen. Arbeiderpartiet er derfor glad for at en enstemmig komite slutter opp om en prøveordning med narkotikaprogram med domstolskontroll. Dette tror vi kan bidra til å styrke innsatsen overfor tunge rusmiddelmisbrukere som ønsker å komme ut av sitt rusmiddelbruk, og som har et stort behov for hjelp og behandling. Narkotikaprogram med domstolskontroll er basert på en modell som er utviklet og utprøvd bl.a. i USA, Irland og Skottland, med gode resultater. Forslaget fra Regjeringen er laget ut fra norske forhold, hvor en tydelig markerer domstolenes uavhengighet i forhold til forvaltningen. Dette er en litt annen modell enn den som er prøvd ut i andre land, hvor domstolene i langt større grad er en integrert del av prosessen. Her i Norge vil dommeren få en straffesak til behandling etter de alminnelige reglene om saksfordeling, og fastsette eventuelt narkotikaprogram som vilkår i den betingede dommen. Domstolenes rolle ved å følge opp den domfelte er det vesentlige skillet mellom narkotikaprogrammet og ordinær behandling og rehabiliteringsopplegg for rusmiddelmisbrukere. Det særegne med ordningen er at en endring av vilkår forutsettes i løpet av programmet, og at dette skjer i rettsmøte etter begjæring fra kriminalomsorgen. Jeg tror at domstolenes sterke engasjement vil virke mer forpliktende både på deltakerne og forvaltningssamarbeidet. Flere av høringsinstansene er bekymret for at det baseres for mye på poliklinisk behandling overfor en gruppe tunge misbrukere med store hjelpebehov. Den bekymringen deler også Arbeiderpartiet. Vi forutsetter at man i vurderingen av den enkelte gir det tilbudet som er nødvendig for best å lykkes i rehabiliteringen, og at dette ikke avgjøres ut fra manglende kapasitet og ressurser. For mange vil det i oppstarten av programmet være helt nødvendig med en institusjonsplass. Arbeiderpartiet og SV mener at dersom kriminalomsorgen vurderer den innsatte som egnet til deltakelse i et narkotikaprogram etter at noe av straffen allerede er sonet, er det viktig ikke automatisk å utelukke denne gruppen. Vi ber derfor Regjeringen i forbindelse med prøveordningen å vurdere muligheten for å konvertere ubetinget dom til betinget dom med narkotikaprogram med domstolskontroll. Det legges til grunn for deltakelse i programmet at domfelte har gitt sitt samtykke til å delta. Det utgangspunktet er Arbeiderpartiet enig i, fordi frivillighet og motivasjoner er viktige forutsetninger for å lykkes. Men vi kan ikke underslå det faktum at det her ligger et sterkt element av tvang, fordi alternativet er en ubetinget dom med fengsel. I tilfeller der den tiltalte nekter skyld, vil det kunne være vanskelig å oppnå samtykke til deltakelse i narkotikaprogrammet. Det er jo helt åpenbart. Men skal vedkommende etter at dom er avsagt, av den grunn være utestengt fra et narkotikaprogram? Arbeiderpartiet mener at i slike tilfeller må det likevel kunne vurderes å avsi dom om narkotikaprogram. Narkotikaprogram med domstolskontroll er et inngripende tiltak for deltakerne hvor det er viktig at rettssikkerheten er god. I forkant av denne avgjørelsen er det viktig at den siktede kan rådføre seg med sin forsvarer. For eventuelle deltakere som ikke automatisk har krav på forsvarer, mener Arbeiderpartiet og SV det er viktig at de får oppnevnt en forsvarer for å kunne ivareta rettssikkerheten på en tilfredsstillende måte. Komiteen ser det som viktig at prosjektet blir grundig evaluert i prøveperioden, slik at det klart kan tas stilling til om det er aktuelt å videreføre prosjektet etter prøveperioden. Arbeiderpartiet mener det er viktig å få prøvd ut ordningen ved flere store domstoler og ser det som naturlig at de fire største byene får delta. Et bredt erfaringsgrunnlag er nødvendig når ordningen skal evalueres.