Mimmi Bæivi (Arbeiderpartiet), 1999-12-08:
Norge har attraktive råvarer og store kunnskaper innenfor mange bransjer. Likevel stopper veksten i Fastlands-Norge. I budsjettet som ble lagt fram i høst, virker det heller ikke som Regjeringen hadde tro på at dette var mulig å endre. Arbeiderpartiet prioriterte næringslivet som et av de viktigste områdene i budsjettforhandlingene, og viljen fra Regjeringens side til virkelig å satse på ny vekst kunne vært atskillig større. Fra Arbeiderpartiets side forutsetter vi bl.a. at virkemiddelapparatet som er rettet inn mot nyskapning og omstilling, blir styrket i årene som kommer. Et område som har hatt en positiv utvikling, og som fortsatt har store vekstmuligheter, er reiseliv. Mye over 100 000 er i dag sysselsatt i denne næringen, herav en betydelig andel kvinner bosatt i distriktene. Som eksportnæring er reiseliv spesielt avhengig av det som skjer i det internasjonale reiselivsmarkedet, og har også derfor et behov for at statens virkemiddelapparat både er fleksibelt og framtidsrettet. Å prioritere distrikts- og stedsutvikling, infrastruktur, nettverkssamarbeid, markedsføring og et samarbeid på tvers av bransjer vil gi denne næringen en mulighet til å komme i forkant av utviklingen innenfor turisme. Vi som statlig myndighet har her et ansvar gjennom våre bevilgninger for å tilrettelegge for dette. Et vesentlig element som må følges nøyere opp, er utdanning og forskning. Mange deler av Norge mangler bl.a. spisskompetansemiljøer innenfor reiseliv. Behovet for en oppgradering av utdanningssiden er helt klart til stede i en stadig større internasjonal konkurranse. Reiseliv er en av de store næringene på verdensbasis. Og hos oss er den også en vesentlig økonomisk faktor, med betydning for både samfunnsøkonomi og handelsbalanse og – ikke minst – for sysselsettingen i Norge. Dette gjør at næringen også har sin rettmessige plass i budsjettdebatten. Jeg ser fram til at vi får en mulighet til å debattere det i forbindelse med den bebudede reiselivsmeldingen. Selv om Hurtigruta ikke kommer inn under Næringsdepartementets budsjett, kan jeg ikke unnlate å ta den med som et av de viktigste reiselivsproduktene, i tillegg til at den for en mengde havner og samfunn langs kysten har vært ensbetydende med vekst og utvikling, arbeidsplasser og inntekter. Arbeiderpartiet vil her stå som en garantist for at den også framover skal være en livsnerve som skal gis mulighet til å møte utfordringene i forbindelse med de samfunnsendringer som også store deler av Kyst-Norge står overfor. En annen eksportnæring med stor betydning for sysselsetting og bosetting er havbruksnæringen. De naturgitte fortrinn Norge her har til en økt verdiskapning, avhenger selvsagt av at det føres en økonomisk politikk som sikrer konkurranseevnen gjennom lav pris- og kostnadsvekst. Men for å få til en sunn og bærekraftig oppdrettsnæring og utnyttelse av det store potensialet som ligger i næringen, må satsingen på forskning være sterkt til stede. Norge, i forhold til mange andre områder, har på lang sikt store muligheter for produksjon av sunn mat fra havet. Næringen har stor kunnskapsbase, noe vi som næringspolitikere må bruke bedre i de politiske strategiene videre. Arbeiderpartiet mener at samhandling og klare ansvarsroller vil gi oss de beste forutsetninger for at mange av arbeidsplassene som er forsvunnet fra Kyst-Norge, skal kunne kompenseres gjennom økt verdiskapning i havbruksnæringen. Den norske økonomien ligger på et høyt nivå, men likevel vil vi stå overfor økonomiske utfordringer framover. Om noen år vil det være behov for flere hundre tusen nye arbeidsplasser. Derfor må den næringspolitiske oppgaven være å forvalte og benytte ressursene på en slik måte at velferdssamfunnet fremdeles kan gi best mulige levekår for innbyggerne i alle deler av landet. Prinsippene om bærekraftig utvikling og balanse i miljøet skal være førende i Arbeiderpartiets næringspolitikk.