Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-06-18:
Årets reindriftsavtale har en ramme på 101 mill. kr. Det er en økning på 4 mill. kr i forhold til fjorårets avtale. For Landbruks- og matdepartementet har det vært viktig å legge til rette for størst mulig slakteuttak og en god omsetning av reinkjøtt i markedet. Samlet sett innebærer årets reindriftsavtale et sterkere næringsmessig fokus og en tilrettelegging for de reindriftsutøvere som har reindrift som hovednæring. Et sentralt grunnlag for Regjeringens landbrukspolitikk har vært å styrke inntektsmulighetene for bøndene og å legge til rette for et aktivt jordbruk i hele landet. Det har vi gjort. Denne avtalen viderefører kursendringen som ble startet ved oppgjøret i 2006. Den balanserer viktige hensyn i en krevende økonomisk situasjon. Den gir inntektsutvikling til bøndene, prioriterer husdyrholdet i distriktene, industriens konkurransekraft opprettholdes, og prisvirkningene for forbrukerne blir minimale. Til tross for en internasjonal mat- og finanskrise, som har gitt kostnadsvekst og ustabilitet, har Regjeringen levert forbedringer i inntektsmulighetene, som vi må tilbake til 1970-tallet for å finne maken til. I perioden er det lagt til rette for en inntektsvekst på ca. 73 000 kr pr. årsverk. Dersom anslagene for produktivitets- og kostnadsvekst slår til, vil jordbrukets inntekter i vår regjeringsperiode ha nærmet seg andre grupper med nesten 10 prosentpoeng. Det vil alltid være usikkerhet om budsjetter og prognoser, men vi har også vist at vi tar ansvar, dersom avvikene går i jordbrukets disfavør. I år viste grunnlagsmaterialet at regnskapet for 2008 ble svakere enn fjorårets budsjett hadde vist. Det kompenseres. Avtalen viderefører også prinsippet vi etablerte i 2007, ved ikke å finansiere rammen med innsparinger for inneværende år. Dette er systemforbedringer som gir trygghet for næringen på sikt. Og trygghet for rammebetingelsene er viktig i den turbulente økonomiske situasjonen vi har vært, og er, i. Slutten på høykonjunkturen og den internasjonale mat- og finanskrisen har gjort jobben krevende. Kostnadene har økt. Prisvariasjonene ser ut til å bli større. Prognoser endres vesentlig raskere enn vi har vært vant til. Det har bl.a. blitt stilt spørsmålstegn ved både renteprognosene og gjødselprisreduksjonen på 25 pst., som ligger til grunn for avtalen som er inngått mellom partene. I denne sammenheng er det derfor gledelig å informere om at Felleskjøpet og Norske Yara i dag melder at prisene på gjødsel reduseres med mellom 30 pst. og 40 pst. fra 17. juni. Dersom dette prisnivået holder seg, vil det gi klart bedre betingelser for næringen enn det som faktisk lå til grunn da avtalen ble framforhandlet i mai. Selv om norsk jordbruk er mindre berørt av finanskrise og økonomisk turbulens enn en del andre næringer, og mindre enn jordbruket i andre land, er behovet for stabilitet i rammebetingelsene heller økende enn avtagende. Derfor er jeg veldig glad for at en samlet komité stiller seg bak at den såkalte volummodellen skal velges som framtidig modell i markedsordningene for kjøtt og egg, dersom utviklingen videre gjør det nødvendig. Dette grepet, som komiteen uttaler er både viktig og framtidsrettet, er det beste svaret Stortinget kan gi bønder som skal satse for framtiden. Stabilitet er et gode for små foretak med sårbar økonomi. Bønder er selvstendig næringsdrivende med behov for langsiktig planlegging. Både innretting og gjennomføring av avtalen bidrar til det. Jordbruksavtalen forsterker virkemidlene for et aktivt jordbruk over hele landet, slik vi lovet i Soria Moria-erklæringen. Avtalen prioriterer melkeproduksjonen og det grasbaserte husdyrholdet i distriktene, hvor alternativene er færre. Beiteordningen styrkes og bidrar til et åpent og vakkert kulturlandskap. I denne stortingsperioden er beiteordningen styrket med til sammen 400 mill. kr. Økningen i budsjettmidler i årets oppgjør er større enn summen av alle budsjettendringer etter 1990. Vi prioriterer altså i tråd med målsettingene. I tillegg foreslår vi en ekstraordinær investeringspakke for 2009. Dette vil gi rask sysselsettingseffekt i byggenæringen, for prosjektene er allerede planlagt og ligger til behandling hos Innovasjon Norge. I tillegg økes rammen for lån med rentestøtte med 300 mill. kr. Ungdom prioriteres i flere ordninger. I tillegg kommer endringen i markedsordningene, som bidrar til stabilitet og reduksjon i økonomisk risiko for unge som skal satse i næringen. Gjennom avtalen styrkes også miljøtiltak, og jordbruket har stilt seg positiv til å forsterke klimaarbeidet i etterkant av stortingsmeldingen jeg har fremmet på området: Klimautfordringene – landbruket en del av løsningen. I denne meldingen adresseres også den enorme utfordringen vi står overfor globalt – å sikre nok mat til alle. Allerede i dag sulter nesten 1 milliard mennesker. Innen 40 år må den globale matproduksjonen dobles. Den eneste solidariske og bærekraftige løsningen er at alle land tar i bruk de produksjonsressursene de har. Årets jordbruksavtale er et viktig skritt for å sikre at vi i Norge tar vår del av ansvaret.