Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-02-22:
Skatteregimet for skogeiendommer ble kraftig strammet inn i forbindelse med skattereformen i 2004–2006 fordi muligheten til å drive skogbruk som ren kapitalforvaltning ble avskåret. Driftsinntekt og gevinst ved realisasjon av skogeiendommer eiet gjennom enkeltpersonforetak blir etter dette beskattet etter den nye foretaksmodellen som personinntekt med toppskattesatser dersom avkastningen på virksomheten går utover en skjermingsrente tilsvarende en normalavkastning fastsatt av departementet. Tidligere var inntekt fra skogdrift å anse som kapitalforvaltning ut fra sin lange syklus. Skattesatsen var 28 pst., nå kan den komme opp i 50 pst. Både Norges Skogeierforbund og Fremskrittspartiet advarte i forbindelse med behandlingen av skattereformen mot dette. Fremskrittspartiet mente at man burde se på en uttaksmodell eller gjøre et risikopåslag i skjermingsrenten på mellom 4 og 6 prosentpoeng i tillegg til den risikofrie renten. Skog eies i Norge tradisjonelt gjennom et enkeltpersonforetak ettersom dette også er den vanligste eierformen i norsk landbruk. Fremskrittspartiet gikk imot forslaget til skattereform som regjeringen fikk flertall for sammen med Arbeiderpartiet. Reformen innebærer kraftige skatteskjerpelser for norsk næringsliv. Når reformen likevel ble gjennomført, fremmet Fremskrittspartiet et modifiseringsforslag som gjør reformen bedre for næringsliv, nyskaping og initiativ. Dette er viktig for å bevare trygge norske arbeidsplasser og for å skape nye. Fremskrittspartiet registrerer at Uttaksutvalget vurderer muligheten for å innføre en modell basert på skattlegging ved utdeling og at departementet har vurdert en uttaksløsning, men endt med å forkaste en slik løsning. Vi viser likevel til at flere av høringsinstansene mente at en uttaksbasert modell også burde kunne la seg gjennomføre for enkeltpersonforetak, og at dette burde utredes nærmere. Norges Autoriserte Regnskapsføreres Forening har til og med presentert en mulig modell. Fremskrittspartiet registrerer at det for enkelte næringer og distrikter vil få dramatiske konsekvenser om man ikke har muligheten til å følge en uttaksmodell. Norges Skogeierforbund frykter at dette kan fjerne muligheten til å drive skogbruk som ren kapitalforvaltning, slik det gjøres i dag, med de konsekvenser dette får for foryngelse og fornying i skogen, samt distriktsbosetting. Fremskrittspartiet vil dessuten peke på at skogbruk er en internasjonal, konkurranseutsatt næring, der skattesystemet ikke bør ødelegge konkurransedyktigheten og incentivene til en fornuftig forvaltning. Jeg vil også framheve den betydelige ulempen en løpende beskatning innebærer, ettersom det ikke gis mulighet til å spare opp midler i virksomheten uten ekstrabeskatning. Hensynet til likebehandling mellom selskapsformer tilsier at enkeltpersonforetak også bør ha en slik anledning. En annen ulempe med løpende beskatning for enkeltpersonforetak er ved realisasjon av større driftsmidler eller eiendeler hvor man har tenkt å reinvestere i nye. Det er ikke rimelig at virksomheten skal skattlegges for denne gevinsten i den grad vederlaget går med til å skaffe et nytt, tilsvarende driftsmiddel. Vi ser også at Norges Autoriserte Regnskapsføreres Forening i brev av 25. mai 2005 til Stortingets finanskomité påpeker at regler om uttaksbeskatning for enkeltpersonforetak burde vært viet større oppmerksomhet og ytterligere utredet før man konkluderte med at det ikke lot seg gjøre å gjennomføre uttaksbeskatning for denne gruppen. Fremskrittspartiet merker seg at flertallet mener at det ikke vil være samfunnsmessig gunstig å klassifisere skogeierne som passive kapitalforvaltere uten næringsmessig tilknytning. Vi registrerer også i lys av dette at regjeringen isteden foreslo å kjøpe skogområdene under selskapene Borregaard Skoger AS, Borregaard Vafos AS og Børresen AS gjennom Statskog SF for skattebetalernes penger til en pris av 1,7 mrd. kr. Beløpet er sannsynligvis for høyt, og summen er dårlig begrunnet. Fremskrittspartiet mener det hadde vært en langt bedre løsning å utforme fornuftige skatteregler som ikke gjør at utenlandsk kapital favoriseres når norske skogeiendommer legges ut for salg. Fremskrittspartiet stiller seg kritisk til at det skal være en statlig oppgave å eie skog, myr og lyng. Fremskrittspartiet er av den formening at skog på private aktørers hender gir den beste skogforvaltning over tid. På Nordisk Råd i Reykjavik i fjor sto statsminister Jens Stoltenberg på talerstolen og uttalte at han har stor tro på at markedet styrer seg selv, at vi derfor må la markedskreftene styre, og at det ikke er slik i Norge at staten skal eie land. I internasjonale sammenhenger er statsministeren enig i Fremskrittspartiets politikk. Så hvor var statsministeren da man i statsråd gikk inn for at Statskog SF skulle få kjøpe Orklas skoger? Det nye slagordet til regjeringen må jo da bli: Gjør som vi sier, ikke gjør som vi gjør. Man får inntrykk av at staten har drevet opp prisen på skogeiendommene. Fremskrittspartiet er overrasket og skuffet over at skattebetalernes penger brukes på denne måten, og stiller seg spørrende til hvordan denne investeringen noen gang kan bli lønnsom. Dagens kontantstrøm fra eiendommene kan ikke forsvare en slik investering.