Hans Kristian Hogsnes (Høyre), 2002-04-30:
Forslaget som reises i Dokument nr. 8:26 om sluttoppgjøret mellom staten og fylkeskommunene som følge av statens overtakelse av sykehusene, kan minne litt om å sparke inn åpne dører. Allerede i forbindelse med behandlingen av kommunalbudsjettet for 2002 varslet Regjeringen at det i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett vil bli foretatt en vurdering av det økonomiske oppgjøret som følge av statlig overtakelse av spesialisthelsetjenesten. Her vil det bli vurdert om det økonomiske oppgjøret har gitt negative utslag i forhold til enkelte fylkeskommuner. Saken vil helt klart også måtte være et tema i kommuneproposisjonen for 2003. Det er ingen grunn til å underslå det faktum at det økonomiske oppgjøret mellom de tidligere og de nåværende sykehuseiere har vært komplisert. Spesielt opplever de fleste fylkeskommuner det som problematisk at underskudd de hadde på sykehusdriften i 2001, må trekkes med inn i 2002. Det vil måtte få konsekvenser for evnen til å løse gjenværende fylkeskommunale oppgaver, som f.eks. videregående opplæring. Jeg registrerer at Kommunenes Sentralforbund i sin uttalelse i denne saken er positivt til at Regjeringen har meldt at den i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2002 vil legge frem en samlet gjennomgang av oppgjøret mellom staten og fylkeskommunene. KS er også svært opptatt av at det overordnede prinsippet i gjennomføringen av den statlige overtakelsen av spesialisthelsetjenesten var at fylkeskommunene etter overføringen skulle ha økonomisk evne til å løse sine gjenværende oppgaver. En samlet kommunalkomite har da også understreket at fylkeskommunene må ha økonomisk grunnlag for å løse sine oppgaver på en akseptabel måte. Denne forutsetningen må også ligge til grunn for et rettferdig sluttoppgjør for spesialisthelsetjenesten mellom staten og fylkeskommunene. Høyres medlemmer i komiteen har sammen med medlemmene fra Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet funnet det riktig å avvente behandlingen av revidert nasjonalbudsjett, og vil under behandlingen av dette få komme tilbake til det økonomiske oppgjøret mellom staten og fylkeskommunene. Vi peker imidlertid på behovet for et godt og rettferdig oppgjør med fylkeskommunene, slik at målsettingen om at disse kommunene skal være i stand til å løse sine gjenværende oppgaver, blir en realitet. Jeg fastslår med tilfredshet at det er oppnådd enighet mellom staten og fylkeskommunene når det gjelder nærmere 95 pst. av den eiendomsmassen som er omfattet av overtakelsen av spesialisthelsetjenesten. Derfor er det en samlet komite som oppfordrer Helsedepartementet til i sin skjønnsutøvelse å legge betydelig vekt på Stortingets tidligere uttrykte ønske om å vise romslighet i oppgjøret med fylkeskommunene. Jeg ser at dette har vært og er et meget krevende løp, med stor prinsipiell uenighet og et til dels høyt konfliktnivå, og en prosess preget av tunge interesser og ulike vurderinger av mange eiendommer, selv om man altså er blitt enig om det meste. For staten som sykehuseier er det selvfølgelig viktig å få avklart alle vesentlige eiendomsspørsmål knyttet til sykehusdriften på en måte som ivaretar spesialisthelsetjenestens funksjonelle behov og interesser. Brukerfokus er et meget godt utgangspunkt, også når forvaltningsnivåene er uenige. Dessuten påpeker også en samlet komite det særs uheldige at ulike forvaltningsnivåer havner i rettstvist med hverandre. For Høyre er det i denne situasjonen viktig å fokusere på betydningen av at publikum til enhver tid får et best mulig sykehustilbud, der første prioritet er å redde liv. Sykehusreformen er først og fremst en organisatorisk endring, som forhåpentligvis vil gi innbyggerne i hele Norge et bedre tilbud. Konsekvensen må ikke bli at vi samtidig reduserer tilbudene om videregående opplæring rundt i landet. Derfor er sykehusoppgjøret viktig. Og jeg har faktisk den fulle tillit til at Regjeringen har det helt klart for seg når revidert nasjonalbudsjett legges frem om kort tid.