Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2016-06-07:
Bakgrunnen for at vi har dette representantforslaget til behandling, er at regjeringa på egen kjøl har bestemt at trygdeoppgjøret ikke er viktig nok til å presenteres som egen sak for Stortinget. Arbeiderpartiet er ikke enig i regjeringas vurdering. I går ettermiddag fikk forslagsstiller, representanten Kirsti Bergstø, en velfortjent blomst av Pensjonistforbundet for å prøve å sikre at trygdeoppgjøret får den behandling som sakens betydning tilsier. Dessverre kommer forslaget til å bli nedstemt. Komiteen og stortingsflertallet, Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre, synes å mene at dette bare er ren budsjetteknikk. Det er det selvfølgelig ikke, og saksordføreren glemte å si hvorfor oppgjøret i år er en teknisk beregning, mens det i fjor for Fremskrittspartiet var en stor politisk sak. Vi er enig i at det er en politisk sak, fordi det handler om en av de største utgiftspostene i statsbudsjettet, og det handler om inntekten til over en million innbyggere. For Arbeiderpartiet er det en selvfølge at en så viktig sak skal forelegges Stortinget, med analyser av inntektsutvikling og fordelingsprofil. Det kom som lyn fra klar himmel at trygdeoppgjøret ikke lenger skulle legges fram for Stortinget. Verken i trygdeoppgjøret 2015 eller i budsjettet for 2016 kom det signaler fra regjeringa om at 2015 var siste gang. I budsjetthøringen for 2016 advarte imidlertid Pensjonistforbundet mot regjeringas forslag til ny budsjettpraksis, ved at trygdeoppgjøret heretter skulle budsjetteres på de enkelte postene i budsjettet i stedet for på ymseposten. Arbeiderpartiet valgte å ta Pensjonistforbundet på alvor og ba regjeringa vurdere denne praksisen på ny ved første anledning. Flertallet kunne i fjor imidlertid berolige alle med følgende merknad: «Komiteens flertall, medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre, merker seg at ny budsjetteringsrutine ikke påvirker gjennomføringen av trygdeoppgjøret.» Det var ikke tilfelle. Etter Arbeiderpartiets oppfatning er en vesentlig del av gjennomføringen av trygdeoppgjøret at det kommer til behandling i Stortinget. Det er overraskende at regjeringa er så dårlig samkjørt med sine egne stortingsgrupper og støttepartier, hvis det da ikke skyldes at regjeringa, inklusiv finansminister og partileder Siv Jensen, helst vil prøve å unngå framtidige pensjonssprell som dem vi så ved oppgjøret i fjor, da «regjerings-FrP» mente én ting og «stortings-FrP» noe annet. Rett nok var det en annen statsråd ved oppgjøret i fjor, men Solberg-regjering er Solberg-regjering, uavhengig av hvem som til enhver tid sitter som statsråd i det enkelte departement. Under trygdeoppgjøret i fjor uttalte daværende statsråd at vi skulle behandle trygdeoppgjørene på samme måte framover som vi alltid har gjort. Det ble samtidig varslet at regjeringa skulle gjennomgå den tekniske beregningsmåten for oppgjørene, siden det i 2015 for første gang ble et minusoppgjør for pensjonister, mens andre gikk i pluss. Det samme har skjedd nå i 2016, og regjeringa mener at det er det mest sannsynlige resultatet også for 2017 og 2018. Regjeringa skulle komme tilbake til Stortinget med sin vurdering. Det har regjeringa ikke gjort. Trygdeoppgjøret for 2016 ville vært en glimrende anledning for en slik diskusjon, basert på fakta om fordeling og inntektsutvikling for de ulike gruppene som er avhengig av trygdeoppgjøret. I stedet har regjeringa valgt å presentere en skryteliste i RNB som er mer tilslørende enn opplysende. Med 2,2 mrd. kr i skattekutt, 2,7 mrd. kr til pensjonistpar og 82 mill. kr til enslige alderspensjonister med minstepensjon, har den gjennomsnittlige pensjonist fått en positiv inntektsutvikling, kan vi lese der. I parentes bemerket var tillegget til enslige minstepensjonister med alderspensjon ikke regjeringas verk, ikke Høyres verk, ikke Fremskrittspartiets verk, det kom etter press fra regjeringas støttepartier i Stortinget. Arbeiderpartiet hadde samme forslag, men for øvrig at det skulle gjelde alle reelle minstepensjonister, ikke bare dem med alderspensjon. Men tilbake til regjeringas skryteliste – Arbeiderpartiets spørsmål er: Hvordan er fordelingsprofilen på den? Et betimelig spørsmål er hvordan dette slår ut for enslige pensjonister sammenlignet med dem som er to? Hva er fordelingsprofilen når det gjelder skattekutt? Hvem får mest? Og hva med dem som har så lite at de ikke betaler skatt? Alle disse viktige spørsmålene kunne vi diskutert hvis trygdeoppgjøret ble lagt fram på vanlig måte. Det har regjeringa, dvs. Høyre og Fremskrittspartiet med støtte fra Venstre, bestemt at ikke skal skje – partipolitisk forståelig, men ikke av hensyn til pensjonistene, spesielt ikke for dem som har minst. Med dette tar jeg opp mindretallsforslaget, som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV står bak.