Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-17:
Høy kompetanse i realfag og teknologi er en forutsetning for å håndtere dagens og morgendagens kompliserte samfunn. Flere representanter har vært inne på det. Vi vet at en langsiktig velstandsvekst vil skje som resultat av teknologiske nyvinninger. Regjeringen lanserte våren 2006 strategien Et felles løft for realfagene, og våren 2010 ble strategien Realfag for framtida lagt fram som en forsterket satsing på nettopp å styrke realfagene. Denne strategien er langsiktig. Den tar for seg hele utdanningsløpet fra barnehage til forskning og arbeidsliv. Strategien er utviklet i samarbeid med alle de viktige aktørene innenfor utdanning og næringsliv gjennom Nasjonalt forum for realfag. Den langsiktige og systematiske satsingen ser ut til å ha en positiv effekt. De siste internasjonale undersøkelsene viser at elevene på ungdomstrinnet har framgang både i naturfag og matematikk – PISA 2009. Mellomtrinnet har også bedret resultatene – TIMSS 2007. For elever i videregående opplæring som har full fordypning i realfag, er det dessverre en markert tilbakegang i matematikk og fysikk – TIMSS Advanced 2008. Men disse elevene har hatt mye av sin skolegang før satsingen på realfagene, så vi har fremdeles tro på at satsingen skal virke. Den brede innsatsen har faktisk gitt resultater, men vi har fortsatt utfordringer vi trenger å ta tak i. Svake kunnskaper fra ungdomstrinnet er nok en medvirkende årsak til at et urovekkende høyt antall ikke består matematikk i Vg1. TIMSS og PISA har også vist at mange norske elever ikke behersker en del sentrale, grunnleggende regneferdigheter. Jeg setter pris på engasjementet for realfagenes stilling. Det gir uttrykk for en bekymring mange av oss deler. Samtidig må jeg få opplyse om at det utvikles årlige tiltaksplaner til strategien Realfag for framtida for hele utdanningsløpet, også forskning. I utviklingen og gjennomføringen av disse planene har bl.a. Forskningsrådet, næringslivet, Utdanningsdirektoratet, Matematikksenteret og Naturfagsenteret viktige roller. Så litt om representantenes forslag: Regjeringen er ikke enig med forslagsstillerne om å legge til rette for etablering av fire nasjonale videregående skoler innen realfag. Kunnskapsløftet gir rom for profilering av enkelte fag og grupper av fag, og det er opp til den enkelte fylkeskommune å ta i bruk disse mulighetene. Flere fylkeskommuner har allerede skoler som profilerer seg innen realfag, og antallet er høyere enn de fire som forslagsstillerne legger opp til. Regjeringen stiller seg undrende til forslag II i dokumentet om å opprette fire nasjonale realfaglærerutdanninger på masternivå. Dette var også saksordføreren inne på. For det første finnes det allerede integrerte lektorutdanninger med mulighet for full fordypning i realfag ved Universitetet i Oslo, Universitetet i Bergen, NTNU og Universitetet i Tromsø, altså en i hver landsdel. Gjennom St.meld. nr. 11 for 2008–2009 vedtok Stortinget at det skulle opprettes 800 nye studieplasser på masternivå i lærerutdanningen innen 2014. I neste forslag blir Regjeringen bedt om å vurdere hvordan teknologi og design bedre kan inkorporeres i matematikk og estetiske fag. Til dette vil jeg si at teknologi og design ble innført som et flerfaglig emne i Kunnskapsløftet. Både naturfag, matematikk og kunst og håndverk har egne kompetansemål der teknologi og design inngår. Regjeringen blir i forslag IV bedt om å utrede hvordan det kan gjøres enklere for teknologer og andre realfagsutdannede å få undervise i skolen. Jeg er klar over at det er ulik praksis når det gjelder opptak av personer med master i teknologi til praktisk-pedagogisk utdanning. For snart ett år siden ba jeg derfor NTNU om å foreta en ny vurdering av sin opptakspraksis, uten at praksis dermed ble vesentlig endret. Kunnskapsdepartementet har gjennom lånekasseforskriften gjort det helt klart at master i teknologi og sivilingeniør med tilleggsutdanning i pedagogikk er sidestilt med realfaglærerutdanning, og dermed berettiget til å søke om ettergivelse av studielån med inntil 50 000 kr. Jeg tror derfor ikke det er noe behov for å utdype hva departementet mener om den konkrete saken utover å si at vi vil se nærmere på dette når vi nå skal gå i gang med en revisjon av rammeplanen for PPU. I forslag V i dokumentet blir regjeringen bedt om å gjøre det enklere for elever i ungdomsskolealder å få undervisning i fag på videregående nivå. Det er allerede åpnet for at elever på ungdomstrinnet kan ta matematikk, naturfag, samfunnsfag, engelsk eller fremmedspråk på videregående nivå. Den kommende meldingen om ungdomstrinnet vil ta opp hvordan det kan legges til rette for at flere elever benytter seg av det. Så blir regjeringen bedt om å styrke finansieringen av studier og forskning på real- og teknologifag i universitet og høyskoler. Dette var også saksordføreren inne på, og regjeringen har valgt å prioritere økt antall studieplasser for å møte de store ungdomskullene som nå skal inn i høyere utdanning. Dette vil sikre lik rett til utdanning for alle, og det vil sørge for at det norske arbeidsmarkedet får tilført tilstrekkelig kompetanse i årene som kommer. Når det gjelder spørsmålet om hvordan lønnen til realfagstipendiater kan økes, er det – som saksordføreren også var inne på – slik at hvis en institusjon ser det som hensiktsmessig å øke disse lønningene, står de selvsagt fritt til å gjøre det innenfor rammen av den gjeldende tariffavtalen.