Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2011-05-30:
Det er med litt blandede følelser og med stor interesse jeg fulgte debatten på fredag, og også disse to debattene i dag om fagskoleutdanning. Jeg var saksordfører for fagskolene i forrige fireårsperiode, og jeg har også vært fylkespolitiker fra slutten av 1980-tallet. Jeg vet hvordan det var da fylkeskommunen hadde ansvar for fagskoleutdanningene og vi ikke hadde penger til å prioritere dem. Jeg husker at det var et massivt trykk for å prøve å få staten til å ta over det ansvaret, og at fagskolene skulle løftes fram og få den verdigheten de fortjente. Så fikk vi altså denne offentlige utredningen, Mellom barken og veden, som på en utmerket måte illustrerer hvordan fagskolene har blitt behandlet i det norske utdanningssystemet. Det resulterte i at staten i 2003 fikk ansvar for fagskoleutdanningen. Da var det jubel langt inn i LO. Man mente at endelig var det kanskje et håp om at fagskoleutdanningen kunne få heder og verdighet. Vi kan også huske tilbake i historien, da vi hadde debatten om hva barnet skulle hete. Da ble det bl.a. vist til Finland, og man snakket om å ha en yrkeshøyskole. Vi valgte ikke det begrepet i Norge, vi valgte begrepet «fagskole», og – dessverre – på grunn av annen fagutdanning har det blitt stor misforståelse om hva som egentlig ligger i det begrepet. Statsråden sier at vi skal ha en helhetlig gjennomgang av fagskolefeltet, men med all respekt: Det har vi hatt opptil flere ganger. Hvis vi ikke kan komme tilbake til at fagskolen behandles på lik linje med universitet og høyskole, som en tertiærutdanning, som den visselig er, vil det fortsatt bli en stemoderlig behandling av denne utdanningslinjen. Det blir sagt at fagskolene hører hjemme hos fylkeskommunene fordi de har fått et regionalt utviklingsansvar. Da skulle man jo tro at man hadde fullført det resonnementet med å si at også høyskolene burde være et fylkeskommunalt ansvar. Da hadde kanskje argumentasjonen hengt på greip. Men da hadde spørsmålet blitt: Hvorfor skal universitetene være et statlig ansvar? Dette handler ikke om å legge ned fylkeskommunen eller ikke. Det har ikke noe med det å gjøre, men rett og slett om å likebehandle utdanninger som skal være likeverdige i utgangspunktet. Da må vi få en statlig finansiering. Jeg husker utmerket godt NOKUT-konferansen i 2006. Der sa LOs foredragsholder: Jeg trodde vi i 2003 hadde greid å løfte fagskoleutdanningen ut av videregående skole, men så kom regionalmeldingen, som sier at finansieringen skal vurderes på nytt. Jeg lærte at det går ikke an å drukne i den samme elva to ganger, men der tok jeg kanskje feil. Han mente at det var et annet ordtak som passet bedre, og det var at et slag under beltestedet må man bøye seg for. Det var slik det ble opplevd av LO: som et regelrett slag under beltestedet. Og det var jo det hele regionalreformen var. Det var en del politikere som var veldig opptatt av å legitimere det forvaltningsnivået. De satt i de små nattetimer og prøvde å finne ut hva de skulle legge til fylkeskommunen av oppgaver, og da var fagskolene av dem man visste lite om, og som man da puttet tilbake til fylkekommunen, etter min oppfatning. Dermed havnet de igjen «mellom barken og veden». Og når da fagskolene i dag skal konkurrere med 4 400 km vei som Statens vegvesen sier er av dårlig eller meget dårlig kvalitet, og det er 10 mrd. kr i etterslep, hvordan i all verden skal vi tro at fylkekommunen skal være i stand til å begynne å kjøpe fagskoleutdanning fra private aktører? Hadde det ikke vært for nettopp den kjønnsforskjellen vi påpekte når det gjaldt helsefagene, hadde vi heller ikke klart å få løftet disse inn i fagskoleutdanningen; da hadde det vært bare tekniske og maritime fag som hadde vært finansiert. Men fordi det rett og slett ble pinlig for den sosialistiske regjeringen å vise til den kjønnsdiskriminering som faktisk foregikk, klarte man å øremerke noen kroner til helse- og sosialfagutdanningen. Men det ligger mange andre fagskoleutdanninger igjen: de kreative fagene, de merkantile fagene og alle de andre fagene. Jeg skulle ønske at hele fagskoleutdanningen fikk et løft. Vi må også åpne opp for at fagskoleutdanningen skal kunne gi en forberedende utdanning, slik at man kan komme inn på fagskolen og kvalifisere seg til opptak der. Vi har gjennom våre forslag vist til at man kan få forberedende f.eks. i norsk, matematikk og studieteknikk osv. for å kunne løftes opp, slik at man kan komme inn på fagskoleutdanningen. Vi har også sett på hvordan vi skal kunne klare å få til løp som gjør at fagskoleutdanning ikke blir en blindvei i utdanningssystemet. Det er bred enighet om at fagskoleutdanning ikke skal være en blindvei, men det er langt igjen. Og veien fra fagutdanning til mastergrad i Norge er ikke lett å få rede på med denne regjeringen.