Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-04-16:
Vi er ulike, vi mennesker. I våre valg langs livets vandring er det én ting som er mer fremtredende enn alt annet, nemlig vår ulikhet. Årsakene til at vi er ulike, og hvorfor noen er mer like enn andre, er sannsynligvis mangeartede. Uansett hvor mye forskning som vil foreligge, vil det alltid være forhold som vi ikke kan forklare. Ulikhet er noe positivt. Det bidrar til mangfold, til kreativitet og utvikling. Ingen kan forestille seg et land, og langt mindre en verden, hvor mennesker skal være like. Dersom det hadde vært menneskets naturtilstand å være lik andre mennesker, ville vi ikke vært mennesker, men noe helt annet. Så har vi dessverre en del politiske idealister som mener at verdens mangeartede mennesker skal gjøres så like som mulig. De vil styre menneskenes naturlige atferd og utvikling, slik at de passer inn i den politiske rammen som disse politikerne ønsker å trenge dem inn i. Alle slike forsøk oppigjennom tiden har vært katastrofale. Kun rå maktbruk kan holde menneskets ulikhet nede. Det er derfor med en viss skepsis jeg ser på utgangspunktet for St.meld. nr. 16, og ikke minst mange av de innleggene som er kommet fra regjeringspartiene pr. i dag. I det ligger det ikke at jeg ser på stortingsmeldingen som totalitær eller et forsøk på å holde noen nede med makt, men på enkelte områder synes jeg tydelig å se sporene av den tenkningen som ligger til grunn for en del av det totalitære: Vi skal alle være like. Egentlig er utgangspunktet for St.meld. nr. 16 litt underlig for en melding om utdanningspolitikk, for den presenterer altså Regjeringens politikk for hvordan utdanningssystemet i større grad skal bidra til sosial utjevning. Meldingen har ikke som motivasjon og utgangspunkt hvordan vi best kan legge til rette for større individualisering i utdanningsopplegget, med fokus på den enkelte elevs evner og utvikling. Dette er naturligvis et av perspektivene på tiltakssiden, men det er ikke motivet for meldingen. Motivet er å gjøre folk likere. Regjeringen kaller det å utjevne forskjeller. Det kan gjøres ved å tvinge de flinke til å bli dårligere. Da vil avstanden mellom elever med såkalt lav bakgrunn og elever med såkalt høy bakgrunn bli redusert. Eller en kan tvinge elever til å velge utdanningsløp som de selv ikke ønsker. Hvor stort problem er det egentlig at sønnen til en rørlegger har lyst til å bli rørlegger? Er det egentlig en offentlig oppgave å legge seg opp i det? Fra før er vi kjent med at norske elever har dårligere faglige resultater enn elever i land vi kan sammenlikne oss med. Det er tilfellet til tross for at ingen bruker mer penger og ressurser på utdanning enn Norge gjør. I årtier har norsk utdanningspolitikk vært tuftet på ideen om likhet. Vi skulle alle lære like mye på like lang eller kort tid. Resultatet er nedslående. Likevel er det skjedd en rekke positive endringer de siste årene, og Kunnskapsløftet er ett av flere steg i retning av at fokus skal bort fra likhet og over til likeverd og individuelle ferdigheter. Det er bra. Flere av tiltakene i stortingsmeldingen følger opp en slik retningsendring. Utdanningsforbundet har slående sagt at meldingens hovedinnhold burde vært oppsummert slik: tidlig innsats hele tiden. Fremskrittspartiet mener målet da vil være at man skal løfte alle. For det er viktig å legge til rette for individuell opplæring og oppfølging så tidlig som mulig. Ikke bare ved skolestart, men også i løpet av et skoleliv kan det oppstå forhold som påvirker skoleprestasjonene, f.eks. oppløsning av familien, sykdom, venneendring, vennebytte, osv. Det er mange faktorer som påvirker den enkeltes valg, men poenget er at det uansett vil være den enkeltes valg som er avgjørende for resultatet. Oppgaven for skoleverket bør derfor ikke først og fremst være sosial utjevning, men tilrettelegging, slik at alle får en reell mulighet til å ta opplyste valg. Det er ikke et mål at en som ønsker å bli rørlegger, skal bli overbevist om at han skal bli sykepleier eller advokat. Det er ikke et mål at elever med foreldre som har universitetsbakgrunn, skal overbevises om at de bør bli elektrikere. Målet i utdanningspolitikken må være at den skal bygge opp individer basert på deres egne forutsetninger, evner og valg til å bli de beste av de beste på det feltet de selv ønsker. Samtidig er det mange elever som blir hemmet av at deres foreldre ikke setter utdanning og kunnskap særlig høyt i livet. Mange dyktige talenter risikerer å bli demotivert av sine foreldre fremfor å bli motivert. Ofte skyldes foreldrenes holdninger deres egen bakgrunn og at de selv ikke har prioritert gjennom livet, og at det derfor ikke er nødvendig for avkommet å prioritere det samme. Stortingsmeldingen setter derfor lys på flere problemstillinger som det er viktig å forfølge, nemlig å legge grunnlaget for det Fremskrittspartiet kaller opplyste valg. Men de som tror at det bare kan gjøres via skolen, tar nok grundig feil. Dersom hjemmet ikke involveres mer i barnas forhold til skolen, vil det oppbyggelige informasjons- og opplysningsarbeidet i skolen risikere å bli slått til grunnen så fort elevene kommer hjem for å fortelle om det. Tiltak i forhold til foreldrene og foreldrerollen må derfor gjennomføres i betydelig større grad enn det meldingen legger opp til. Og de beste til å bidra i en slik prosess er naturligvis foreldrene selv, både gjennom Foreldreutvalget for grunnskolen og ikke minst gjennom en mer direkte deltakelse i styringen av skolen. Fremskrittspartiet vil som kjent åpne for foreldrestyrte skoler, hvor foreldrene bidrar direkte til styringen i skolen og legger enda bedre til rette for involvering av foreldrene, også de foreldrene som i dag utviser et begrenset engasjement. En rekke av de tiltakene som blir foreslått i meldingen, får full tilslutning i Stortinget i dag, men antallet mindretallsforslag er en indikasjon på at det står mye ugjort i forhold til innspillene fra Regjeringen. En rekke tiltak vil bli stående uprøvd dersom regjeringspartiene ikke snur og støtter noen av mindretallsforslagene i dag. At regjeringspartiene f.eks. ikke støtter forslagene nr. 1–6 og forslagene nr. 8–11, er utrolig vanskelig å forstå, for alle disse forslagene – som samtlige opposisjonspartier står bak – er det fornuftig å følge opp, og det ville ha styrket meldingen vesentlig. Men jeg forstår, basert på representanten Inger Engers svar på en replikk her i dag, årsaken til at de ikke vurderer mindretallsforslagene. Hun sier at de har de ikke sett på. Hvis samarbeidssituasjonen er slik at regjeringspartiene ikke engang ser på mindretallsforslagene i forkant av voteringen i salen, da står både statsministerens og statsrådens ord her fra denne talerstolen om samarbeid med opposisjonen til skamme. Det synes jeg ikke er særlig verdig. Jeg synes det er relevant i et slikt bilde å trekke inn en erfaring fra KUF-komiteens reise til India. Vi var på en nedslitt offentlig skole. I et lite klasserom på tre–fire ganger fem meter satt det 60 elever og fulgte læreren med argusøyne. Der så vi læringsgløden. Elevene så og visste hvor viktig utdanningen var for deres fremtidige liv. En jente i tiårsalderen reiste seg opp mens vi satt ute i skolegården og takket oss for at vi ville komme og se hvor fint de hadde det på skolen. Så så hun oss rett inn i øynene og sa: Vi skal bli mye bedre enn dere noen gang har trodd dere kan bli. Hun sa det med innlevelse, med engasjement, og hun så oss rett inn i øynene. Hun hadde drømmer. Hun hadde satt seg mål. Hun hadde individuell opplæringsplan. Og jeg tror hun kommer til å nå målet sitt, fordi skolen fokuserer på å få frem hennes egenskaper, styrker det hun er god i, følger henne opp som individ, og gir henne lov til å konkurrere. Drømmer er en sterk drivkraft for mennesket. I drømmene setter vi ofte mål for oss selv. Dagdrømmer er omtalt fra denne talerstolen ved flere anledninger, og kanskje bør vi i litt overført betydning gjøre skolepersonalet bedre til å tolke elevenes drømmer og visjoner, hjelpe dem til å sette drømmen i system og vise dem veien til måloppnåelse. Var det ikke for drømmer, ville menneskeheten fortsatt levd i huler og spist rått kjøtt, i beste fall.