Torgeir Dahl (Høyre), 2013-06-06:
Det er 180 000 landbrukseiendommer her i landet. Det betyr at den politikk som føres for disse, ikke bare er av betydning for norsk landbruk, men også helt avgjørende for hvilken utvikling vi har hatt og vil få i bygder, småsamfunn og tettsteder rundt byene våre i hele landet. Høyre mener det er positivt at regjeringen nå har innsett at den eiendomspolitikk som har vært ført av regjeringen Stoltenberg, har vært uheldig både for norske bønder og for norske bygder. Med de endringer som nå er foreslått i odelsloven og jordloven, har regjeringen tatt et lite skritt i riktig retning. Det må likevel være lov å minne om at regjeringen har avstått fra å støtte forslag om liberaliseringer ved en rekke anledninger her i Stortinget. Når det nå er lagt frem forslag til endringer i odelsloven og jordloven, skjer dette altså på tampen av regjeringens andre stortingsperiode, og etter åtte år der flertallsregjeringen har blokkert for forslag som ville gitt de positive virkninger som regjeringen selv skisserer. En liberalisering av jordlovens delingsbestemmelse vil legge til rette for økt bosetting i distriktene, og det vil gjøre det enklere å dele fra areal til tilleggsjord der deler av eiendommen blir solgt. Dette er positivt for dem som trenger tilleggsjord, men som i dag er henvist til å leie jord. Det er med undring vi kan observere hvor lite ansvar den sittende regjering tar for den politikken den selv har ført. Når det i regjeringens proposisjon til Stortinget om endringer i jordloven uttales at praksis har festet seg i så stor grad at det er vanskelig å oppnå endring gjennom nye retningslinjer, burde regjeringen etter Høyres syn også fortelle resten av historien – historien om hvordan det, etter at den rød-grønne regjeringen tiltrådte, ble strammet inn på praksis, og hvordan det i desember 2006 ble sendt et brev til kommuner og fylkesmenn der budskapet var motsatt av det regjeringen nå ønsker. Høyre vil støtte regjeringens forslag til endringer i jordloven, men vi er av den oppfatning at regjeringens forslag ikke går langt nok. Det er et åpent spørsmål hvor liberaliserende den nye lovendringen faktisk er. Dette vil avhenge av hvordan mandatet til kontrollinstansen er, fordi bestemmelsene er skjønnsmessige. Proposisjonen fra regjeringen gir ikke noe godt svar på hvilken betydning det vil få for de statlige landbruksmyndighetenes mandat som kontroll- og overprøvingsinstans at det gås fra lovbundne vurderinger til mer åpne forvaltningsskjønn. På dette punktet burde saken vært bedre forberedt fra regjeringens side. Det vil være av stor betydning at overordnet instans er tilbakeholden med å overprøve det kommunale skjønnet. Slik Høyre ser det, er gartnerinæringen en integrert og viktig del av norsk landbruk. Vi mener et skille mellom veksthus og driftsbygninger som fjøs og låver når det gjelder krav til omdisponering, er kunstig, og vi mener derfor det bør sikres en likebehandling ved oppføring av veksthus og øvrige driftsbygninger i landbruket når det gjelder fritak for omdisponering etter jordloven § 9. Høyre støtter forslaget om modernisering av odelsloven, noe Høyre i en årrekke har foreslått. Forslaget om å innskrenke odelskretsen ligger nær odelsinstituttets kjerne. I en betenkning fra professor Thor Falkanger fremheves betydningen av at Stortinget har vurdert denne endringen i forhold til Grunnloven § 107. Slik Høyre ser det, har tiden og utviklingen i landbruket gjort det nødvendig å modernisere odelsloven. Denne endringen i odelsretten som nå vedtas, er viktig fordi den legger til rette for at nye krefter kan komme inn i næringen, og den kan forhindre at odelsretten blir til hinder for ønskelige rasjonaliseringer og strukturendringer for å sikre et fremtidig bærekraftig landbruk. Når det gjelder forslaget om å oppheve odelsloven § 31, som gir hjemmel til såkalt odelsfrigjøring, så er dette noe Høyre ikke kan støtte. Bakgrunnen for dette er at flere høringsinstanser har påpekt at man ved å ta bort muligheten til odelsfrigjøring vil hindre effekten av endringen i jordloven § 12. Regelen om odelsfrigjøring innebærer at departementet etter søknad kan vedta at odelsrettsinnehaverne for en landbrukseiendom mister odelsretten sin i tilfeller der det ikke er tvil om at hensynet til odelsrettsinnehaverne må vike for å sikre en driftsmessig eller samfunnsmessig bedre løsning. I den grad den foreslåtte endringen i jordlovens delingsbestemmelse vil medføre et økt antall søknader om odelsfrigjøring, kan et bortfall av muligheten til odelsfrigjøring hindre den ønskede effekten av liberaliseringen i delingsbestemmelsen. Som en følge av dette vil Høyre heller ikke støtte forslaget til endring i § 16.