Trond Helleland (Høyre), 2019-11-27:
Det er gledelig å kunne debattere et budsjett framlagt av en borgerlig flertallsregjering. Etter godt samarbeid i seks år med budsjettavtaler har vi fått i stand et offensivt og godt budsjett fra en borgerlig flertallsregjering. Etter budsjettframleggelsen har de fire regjeringspartiene fanget opp innspill i høringer og blitt enige om noen flyttinger av beløp i Stortinget. For Høyre har det vært viktig at Stortinget ikke skal være et postkontor som bare vedtar budsjettforslaget uten endringer, slik det var i åtte år under de rød-grønne. Derfor flyttet vi på nesten ti ganger så mye som de rød-grønne pleide å flytte på. Det går godt i norsk økonomi. Ledigheten er lav, og det skapes jobber over hele landet. Skal vi opprettholde vårt høye velstandsnivå, må vi også i framtiden sørge for høy verdiskaping i privat sektor. De neste årene går vi inn i en periode med høyere offentlige utgifter som følge av at vi blir flere eldre. Derfor må vi prioritere grep som legger til rette for at det kan skapes flere lønnsomme jobber. Vi har senket skattene for bedriftene, så de kan investere mer og skape flere arbeidsplasser. Samferdselsbudsjettet har nå økt med 80 pst. siden 2013. I 2019 vil det bli åpnet 102 km firefeltsvei, og dette er mer enn den totale lengden på motorveinettet i 1990, som bare var på 73 km. Dette bidrar til å knytte hele landet sammen og redusere kostnadene for næringslivet. Og vi har hatt et taktskifte i forskningen etter hvileskjæret under de rød-grønne. Norsk økonomi er inne i sitt tredje år med oppgang. Ledigheten går ned, og veksten går opp. Aktiviteten øker over hele landet og i de fleste næringer. Det siste året er mer enn 50 000 flere personer kommet i jobb, 40 000 av disse i privat sektor. Den registrerte ledigheten er kommet ned på nivåer vi ikke har sett siden 2008. Flere som tidligere sto utenfor arbeidsmarkedet, er nå i jobb, og sysselsettingsandelen har økt. Dette viser at regjeringens politikk virker. Sist gang vi hadde en oppgangskonjunktur, gikk jobbene stort sett til arbeidsinnvandrere. Denne gangen ønsker vi å bruke de gode tidene på å inkludere flere i arbeidsmarkedet. Derfor har regjeringen lansert en storstilt inkluderingsdugnad og utarbeidet en ny integreringsstrategi. Når andelen av befolkningen som er i arbeidsfør alder, blir lavere, må vi sørge for at flere av dem som kan jobbe, får en jobb å gå til. Da oljeprisen falt i 2014, var regjeringen raskt ute med tiltak for å understøtte de næringene og områdene som var hardest rammet av nedturen. Nå som veksten i økonomien har gått opp og vi er inne i en periode med solid oppgang i norsk økonomi, har regjeringen holdt igjen i finanspolitikken, i tråd med handlingsregelen. Over de tre siste årene har statsbudsjettene virket om lag nøytralt på økonomien. I omstillingen vi står overfor, er det ikke bare viktig hva vi bruker pengene på, men også at vi får mest mulig ut av hver krone. Derfor gjennomfører vi nødvendige reformer. Nye Veier er opprettet for å bygge smartere og raskere. Det ligger an til å redusere statens kostnader med om lag 20 mrd. kr for alle prosjektene i deres portefølje. Konkurranseutsetting på jernbanen gir bedre tilbud til de reisende og 8 mrd. kr i lavere kostnader for staten de neste ti årene. ABE-reformen, som vi nettopp har diskutert, har spart inn over 10 mrd. kr siden 2015. Dette er ressurser vi har kunnet omprioritere til andre formål. Vår oppgave er å gi fra oss velferdssamfunnet i bedre stand enn vi mottok det. Det gjør vi gjennom å satse på kunnskap og kompetanse, grønn omstilling der vi stopper utslippene og ikke utviklingen, og en næringspolitikk som legger til rette for jobbskaping. Derfor er jeg glad for at vi i dag vedtar et budsjett som støtter opp under dette. Mens regjeringspartiene er blitt enige om sju statsbudsjetter på rad, er situasjonen en annen blant opposisjonspartiene. De er ikke enige om noen ting, med unntak av at skattene skal opp. Senterpartiet har gått høyt ut på banen og lovet lavere avgifter. Problemet er bare at de er avhengige av partier som lover det motsatte. Arbeiderpartiet vil øke skatter og avgifter med 9 mrd. kr, mens Miljøpartiet De Grønne foreslår en avgiftsøkning på 22 mrd. kr. Alt i alt er det et så stort sprik i opposisjonen at det skal bli spennende å se hvordan de i det hele tatt skal kunne snakke sammen og finne fram til felles løsninger. Vi har vist gjennom årene i regjering at vi klarer å finne sammen. Vi klarer å holde orden på norsk økonomi, og vi klarer å bidra til det som er det aller viktigste, nemlig å legge grunnlaget for en bærekraftig velferdsstat der alle skal med.