trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Monica Mæland (Høyre), 2021-04-14:
La meg starte med å si at politiet selvsagt ikke utelukkende gjør jobben sin på et kontor. Tvert imot er et av målene med politireformen å ha et synlig politi i befolkningen. Derfor er det litt overraskende at Senterpartiet til stadighet velger å bruke kontoradresse eller oppmøtested som utgangspunkt for debatten i stedet for å diskutere den jobben som faktisk gjøres. Røyken og Hurum kommune valgte som kjent å gjennomføre en kommunesammenslåing og ble 1. januar 2020 en del av Asker kommune. Det er derfor ingen bemanningskrav for Røyken og Hurum for 2020. For 2015, derimot, kan Politidirektoratet opplyse at Røyken og Hurum lensmannskontor hadde 25 fast ansatte, av disse var 17 politiansatte. Ved sammenslåingen 1. januar 2020 ble samtlige politistillinger ved Røyken og Hurum lensmannskontor overført til Asker politistasjon, som ligger i Enhet vest i Oslo politidistrikt. I tillegg til disse stillingene opprettet Enhet vest egne avsnitt for kriminalitetsforebygging og lokal etterforskning og en patruljeseksjon med døgnkontinuerlig tjeneste i Asker. Vår vurdering er at det har medført en betydelig styrking av tjenesten i Asker, inkludert Røyken og Hurum. Ifølge Politidirektoratet var det i 2015 totalt 360 årsverk, herunder 223 politiansatte og 19 påtalejurister, i Asker og Bærum politidistrikt. Dette inkluderer alt fra funksjoner som Politiets sikkerhetstjeneste, Utrykningspolitiet, Namsmannen og operasjonssentral til politimesterens administrasjon etc. I dag dekkes disse tjenestene opp av PST og fellesfunksjoner i Oslo politidistrikt. Flere av disse enhetene har også personell stedsplassert i Asker og Bærum. Politidirektoratet opplyser at Enhet vest i dag, altså i 2021, har ca. 390 ansatte, hvorav 320 er politiårsverk og 30 er påtalejurister. De kommer i tillegg til de årsverkene jeg nevnte knyttet til fellesfunksjonene, som er veldig viktige for alle innbyggere i hele distriktet. Hovedtyngden av de politiansatte arbeider innenfor patruljetjenester, etterforskning og kriminalitetsforebygging. Jeg mener derfor det ikke er dekning for å si at det har vært en sentralisering av ansatte i politiet vekk fra Asker og Bærum. Tvert imot er Asker og Bærum godt dekket med patruljetjenester, etterforskning og kriminalitetsforebyggende arbeid, samt gjennom fellesfunksjoner i politidistriktet, som er styrket som en følge av politireformen.
Monica Mæland (Høyre), 2021-04-14:
Her var det mange åpningstider. Det viktigste å spørre om, er kanskje hvordan det går med forebygging av kriminalitet i Oslo politidistrikt, og i Enhet vest, og hvordan det går med kriminalitetsbekjempelsen. Når det gjelder påstanden om mindre trygghet, stemmer ikke det med de undersøkelsene som Politidirektoratet gjør. Når representanten viser til åpningstiden, er det verdt å merke seg at kriminalitet ikke skjer mellom kl. 09 og kl. 14. Den skjer syv dager i uken, 24 timer i døgnet. Derfor er det så utrolig viktig at vi har et politi som er skodd nettopp for kriminalitet som skjer uavhengig av politiets åpningstider. Det er heller ikke lenger slik at man møter hos politiet for å levere anmeldelser, f.eks. Mye av det gjøres nå på nett. Vitneforklaringer tas opp på et åsted. Vi har altså innrettet politiet på en ny, framtidsrettet måte – med sterke geografiske enheter, med operasjonssentraler, med fellesfunksjoner, som alt i alt styrker politiet også på Hurumlandet, som representanten spør etter.
Monica Mæland (Høyre), 2021-04-14:
Jeg er veldig glad for at vi gjennomførte politireformen. Jeg er veldig glad for at vi har fått sterkere politidistrikt, sterke operasjonssentraler, sterke fellesfunksjoner. Vi har nå forebyggende enheter i alle politidistrikt. Vi har analyseenheter og etterforskningsenheter i alle politidistrikt. Det er ikke knyttet til kontoradresser. Det handler om jobben som gjøres overfor alle innbyggere i et distrikt. Samlet sett har det vært en historisk satsing på politiet i Norge. Man kommer ikke bort fra at det er styrket med rekordmange mennesker. Det jobber 3 600 flere i politiet i dag enn det gjorde i 2013. Vi har styrket budsjettene med over 4 mrd. kr. Vi har styrket materiell, vi har modernisert politiet, slik at kvaliteten er en helt annen i dag enn det den var for få år siden. Det mener jeg er viktig for innbyggere i alle deler av landet, enten man bor i Asker eller i Alta. Man kommer ikke forbi at vi har et helt annet politi i dag enn det man hadde tidligere. Det er veldig bra, for kriminalitetsbildet i dag er helt annerledes enn det var tidligere.
Bent Høie (Høyre), 2021-04-14:
Ja, det er et tilbakevendende problem i debatten om rusreformen at det skapes forvirring om de foreslåtte terskelverdiene. Bakgrunnen synes å være en sammenblanding av uttrykkene brukerdose og rusdose. Rusdose er et uttrykk som bl.a. brukes av Folkehelseinstituttet for å angi mengden av et psykoaktivt stoff som i ren form gir en påvirkningsgrad tilsvarende en alkoholpromille på 1,0 for en voksen normalperson. En tilvent bruker vil trenge langt mer for å oppnå ruseffekten. Gatestoff vil sjelden opptre i ren form, men er ofte betydelig blandet ut. For eksempel hadde beslaglagt amfetamin i 2020 en gjennomsnittlig renhetsgrad på 28 pst. En rusgivende brukerdose kan derfor være langt større enn en rusdose. Dersom rusreformens terskelverdier ukritisk oversettes til rusdoser, vil de framstå som uforholdsmessig høye av den grunn. RUStelefonen skiller ikke alltid mellom rusdoser og brukerdoser i sin omtale av de ulike stoffene. Departementet har vært i kontakt med seksjonsleder Sturla Naas Johansen ved RUStelefonen. Han kan ikke umiddelbart identifisere hvor på deres nettside representanten har hentet sin informasjon fra, og han er også usikker på hvordan man har regnet seg fram til brukerdosene som representanten oppgir. Han anser det likevel ikke som utenkelig at noen har misforstått, eller ikke har fått med seg at RUStelefonen noen ganger refererer til brukerdoser i rent stoff. Rusdoser er et hensiktsmessig mål, f.eks. med tanke på ruspåvirket kjøring. Men det er verken meningsfylt eller hensiktsmessig å omregne mengdebegrensninger for straffritt innehav av narkotika til verken rusdoser eller brukerdoser. Terskelverdiene er kun et praktisk verktøy for politiet for – på stedet – å kunne skille mellom hvilke saker som skal ha en sivilrettslig reaksjon, og hvilke saker som skal følges opp i straffesakskjeden. I den utstrekning RUStelefonen bruker uttrykket brukerdose der de egentlig burde benytte rusdose, er det korte svaret på representantens spørsmål: Ja, da uttrykker de seg feil.
Bent Høie (Høyre), 2021-04-14:
Her har de åpenbart tatt feil, for hvis politiet hadde klare formodninger om at dette var en som drev og dealet, er det verken noe i dagens lovverk eller i det lovverket som kommer etter en rusreform, som vil hindre politiet i å reagere mot den personen på den måten en skal gjøre mot mennesker som selger narkotika. Det er viktig å få ut den informasjonen til politiet slik at ikke politiet her misforstår hva som er reglene, eller hva som skal være reglene.
Bent Høie (Høyre), 2021-04-14:
Representanten Slagsvold Vedum har en egen evne til å gjengi Folkehelseinstituttet på en slik måte at han trekker det altfor langt, og det har også gitt grunnlag for nødvendigheten av den artikkelen i Aftenposten som representanten selv refererer til – som nettopp ikke gir grunnlag for å bruke Folkehelseinstituttet på den måten som representanten og Senterpartiet gjør. Det er de – inkludert representanten selv – som nå hevder og mener at Norge fortsatt skal straffe bruk av narkotika på den måten som vi gjør i dag, som har bevisbyrden, for tyngden av dokumentasjon tyder på at det ikke har noen positiv effekt, men tvert imot mange negative effekter. Og når det gjelder det å straffe mennesker uten at det har en dokumentert effekt: Det er de som vil fortsette med det, som bør finne den vitenskapelige dokumentasjonen for å fortsette med noe som beviselig har vist seg ikke å fungere.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-04-14:
«Eg viser til svaret på det skriftlege spørsmålet mitt nr. 1277 om eigedomsskatt for historiske hotell, som eg meiner er utydeleg. Vil statsråden ta initiativ til å gjera unntaka meir kjende, slik at fleire historiske hotell kan få sleppa å betale eigedomsskatt?»
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-04-14:
Eg innleidde med at eg synest svaret på det skriftlege spørsmålet var litt utydeleg, og så får eg lese opp omtrent akkurat det same svaret ein gong til. Eg blir jo ikkje rolegare av det, for me må skilja mellom historiske bygningar sånn i si alminnelegheit. Eg trur det er veldige mange kommunar som har gjeve fritak for historiske bygningar, men likevel krev inn eigedomsskatt på desse historiske hotella, som ikkje er freda, men som likevel har stor historisk verdi, som har store vedlikehaldskostnader, og ein må i tillegg, som statsråden veit, betala formuesskatt fordi ein eig desse hotella. Det er det som er kjernen, og hadde statsråden eller embetsverket gått inn og vurdert kor mange kommunar som har gjeve slike typar hotell fritak, ville svaret vore noko heilt anna enn 219. Då ville svaret vore veldig få kommunar, for den ordninga er ikkje godt nok kjend. Det er der eg saknar eit engasjement i å gjera det kjent at ein faktisk kan sørgja for at norske familieeigde hotell kan få sleppa den eigedomsskatten. Så vil ein gå ein runde til og finna ut kor mange kommunar som har gjeve fritak til dei?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-04-14:
Det er jo interessant at eg får spørsmål tilbake, men eg skal gjerne svara. Hadde eg vore distriktsminister, hadde eg vore meir oppteken av distriktshotella enn av lokalt sjølvstyre, for å vera heilt einig. Då hadde eg gått høgt på banen og sagt at eg oppfordrar alle kommunar til å gje fritak til desse historiske hotella, fordi dei er viktige for Distrikts-Noreg, dei er viktige for arbeidsplassar, og dei er viktige for historia på dei lokale stadene. Eg hadde gått høgt på banen og sørgt for at det hadde vorte kjent og nærmast ei forventning om at ein skal ha gode skatte- og rammevilkår for desse hotella. Dei betaler formuesskatt, som eg sa, dei har ei ulempe samanlikna med svenskeigde og andre utanlandskeigde hotell, og då hadde dei hatt godt av ein distriktsminister som heia på dei og som tok initiativ, gjekk ut i media og sa at no må ein ta eit løft for desse distriktshotella. Det er mitt svar på motspørsmålet, at eg hadde vore langt meir offensiv. Så spørsmålet er: Er dette litt inspirasjon for distriktsministeren, kanskje å tenkja meir på distriktshotella og mindre på lokalt sjølvstyre?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-04-14:
Jeg takker for spørsmålet fra representanten Njåstad. Dette oppfølgingsspørsmålet har gjort at jeg har gått nærmere inn i hvor utbredt kommunal eiendomsskatt er i distriktene, i hvilken grad det gis fritak for bygninger av historisk verdi, og om distriktene skiller seg fra byene. Eiendomsskatten er den eneste lokale beskatningsmuligheten for kommunene, som representanten kjenner godt til, og loven gir kommunene stor frihet til å utforme og tilpasse eiendomsskatten til lokale forhold. Dette omfatter også adgang til å frita nærmere angitte typer eiendom, som bygninger av historisk verdi. Siden eiendomsskatten er en kommunal skatt, bør det også være opp til kommunene om det skal gis fritak. Derfor har det vært viktig for regjeringen at kommuner som ikke innfører eiendomsskatt, heller ikke skal straffes økonomisk av staten. Regjeringen, også med Fremskrittspartiet i de siste årene, har sørget for god kommuneøkonomi, slik at kommunene kan gi innbyggerne gode tjenester også uten eiendomsskatt. Det har vi lyktes godt med. Det er færre kommuner enn noen gang på ROBEK-listen. Eiendomsskatteloven gir kommunene mulighet til å frita både fredete og andre bygninger for eiendomsskatt. Av de 318 kommunene som har eiendomsskatt i 2021, rapporterer 219 kommuner at de har gjort vedtak om slike fritak. Det tyder på at de fleste kommuner kjenner til mulighetene til å gi fritak. Dette kan bl.a. skyldes at det finnes aktører som arbeider aktivt med å gjøre fritaksmulighetene kjent, bl.a. Riksantikvaren, som eksempelvis har oppfordret kommunene til å utnytte den muligheten eiendomsskatteloven gir til å frita bygninger med historisk verdi. Oversikten viser også at distriktskommunene benytter seg av fritak i minst like stor grad som bykommuner. Faktisk er det på sentralitetsnivå 2, altså i de mest sentrale delene av landet utenom Oslo-området, at fritaksmuligheten brukes minst. Kommuner som Sarpsborg, Sandnes og Trondheim er blant byene med eiendomsskatt som oppgir at de ikke gir fritak for bygninger med historisk verdi. Det ser altså ikke ut til å være en spesifikt distriktsrelatert problemstilling. I utgangspunktet ser ikke jeg som distriktsminister for meg at jeg skal ta initiativ til konkrete tiltak overfor distriktskommunene. Det viktigste er å støtte opp under det gode arbeidet Riksantikvaren gjør for å styrke rammebetingelsene til hoteller og annet næringsliv som holder til i historiske bygninger, og ikke minst, som representanten er inne på, gjøre ordningen kjent. Det bidrar jo representanten Njåstad til gjennom å ta opp denne problemstillingen i Stortinget, som jeg synes er fint.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-04-14:
Regjeringen er opptatt av det kommunale selvstyret, og det er kommunene selv som bestemmer hva skattøren skal være, og setter rammene for unntaket innenfor loven. Slik som jeg oppfatter det, er ordningen godt kjent blant kommunene når vi ser på hvor mange som åpner for dette unntaket, så det hadde vært nyttig også å høre fra representanten hvilke tiltak han eventuelt ser for seg må bli iverksatt for å gjøre ordningen bedre kjent.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-04-14:
Men jeg registrerer et stort engasjement for de historiske hotellene. Det synes jeg er veldig bra, særlig i den tiden vi står i nå, for nå har hele det norske reiselivet, også distriktsreiselivet, opplevd en veldig vanskelig tid, også de historiske hotellene. Antallet kommuner med fritak for historiske bygninger øker jo år for år, og det er opp til kommunene selv. De er 100 pst. ansvarlige for å gi dette fritaket, og jeg mener det er feil at jeg som statsråd skal gripe inn og gå veldig langt i å antyde at kommunene er nødt til å gjøre endringer, nettopp på grunn av respekten for det lokale selvstyret. Det betyr ikke at jeg ikke heier på og ønsker å støtte opp under og gjøre denne ordningen kjent. Jeg vil tro at de hotellene som ønsker et sånt fritak, som næringsaktører tar kontakt med sin kommune og sørger for å se på mulighetene og undersøke om kommunen ønsker å bidra til å være med på dette. Jeg registrerer at det er 99 kommuner som ikke velger å ha fritak, men jeg kan jo ikke se bort fra at det vil være mulig hvis også de får presentert situasjonen som mange av de historiske hotellene står i, og hvordan man mener den situasjonen kan lettes ved å få dette fritaket.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-04-14:
Spørsmålet mitt til kultur- og likestillingsministeren lyder som følger: «Kultursektoren har lidd store inntektstap i løpet av koronaåret. Regjeringens avbøtende tiltak har i løpet av denne perioden ikke vært treffsikre og tilstrekkelige. Saksbehandlingstiden hos Kulturrådet er et tilbakevendende tema. Det samme gjelder svar på klager for de som ikke har fått innvilget støtte. Den lange behandlingstiden er nå dramatisk for mange, som fortsatt ikke har fått svar etter flere måneder. Når kan vi forvente at Kulturrådet vil være à jour med både søknader og klager, og hvordan vil statsråden følge opp dette arbeidet?»
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-04-14:
Takk for svaret. Mange har ventet over ti måneder på svar. Det framstår egentlig ganske tydelig at man ikke har gjort en god nok jobb med å sikre god nok kapasitet til saksbehandlingen. Det synes jeg er kritikkverdig med tanke på den kritiske økonomiske situasjonen mange i kulturbransjen nå står i, og deres muligheter til å planlegge framtiden sin og aktiviteter for 2021. På toppen av dette har nå Kulturrådet gitt avslag til over halvparten av søkerne til stimuleringsordningen for første halvår 2021, en ordning som for det første ikke var søkbar før 5. mars, og som plutselig har endret kriterier uten at søkerne er blitt gjort klar over det. Mange av dem som har fått avslag, har allerede avholdt arrangementene sine fordi de trodde at stimuleringsordningen skulle være sånn som den var før jul. Hvor lang tid vil det ta før disse får klagd på saken sin og får svar på det? Og kan ministeren allerede nå trygge dem på at de vil få positivt svar på klagen sin, siden de har avholdt arrangementer i god tro, i og med at ministeren senest 19. januar sa at det skal lønne seg å gjennomføre arrangementer framfor å avlyse?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-04-14:
Det har vært veldig sterke reaksjoner på at kriteriene i stimuleringsordningen har blitt endret etter søknadsfristen, og på at man får avslag selv om man innfrir kriteriene. Hadde søkerne visst at ordningen skulle baseres på så tilfeldig skjønn, hadde de ikke valgt å reise på turné, tilbakekalt permitterte, booket underleverandører eller fått publikum til å kjøpe billetter. Nå avlyser heller mange fordi de har mistet tiltro til denne ordningen. Dette handler i stor grad om at ministeren selv gang på gang har oppfordret til aktivitet og lovet at han og regjeringen skal stille opp økonomisk. Veldig mange som valgte å tro på det, angrer nå bittert. I media har sikkert også ministeren fått med seg overskrifter som «En kniv i ryggen fra kulturministeren!» og «Kulturministeren har ført kulturlivet bak lyset». Og ennå er ikke kompensasjonsordningen for 2021 klar, enda pengene for lengst er bevilget fra Stortinget. Kommer kulturministeren til å rydde opp i dette kaoset, slik at kulturbransjen med alle sine arbeidsplasser får de pengene de er ment å få, i tide?
Abid Raja (Venstre), 2021-04-14:
La meg være den første til å si at den situasjonen vi er i akkurat nå, er en fortvilet situasjon for de kulturaktørene som er berørt, som har fått avslag. Det forstår jeg veldig godt. Jeg kjenner på deres frustrasjon, og jeg forstår godt at man vil ha en løsning på plass umiddelbart. Vi ble for vår del klar over de endelige tallene for dette på fredag som var, altså i forrige uke, for noen dager siden. Jeg har allerede sagt, på mandag, at vi jobber intenst med å forsøke å finne en løsning på dette. Det som er viktig å ha med seg, er at da vi satte rammen for dette i forbindelse med statsbudsjettet i desember 2020, var smittesituasjonen en annen. Så har smittesituasjonen endret seg og blitt forverret, slik at antallet som kan være på arrangementene, har blitt annerledes. Det har også gjort at økonomien i dette er annerledes. Dette kan jeg forsikre representanten og presidenten og Stortinget om at vi jobber med, og straks vi har noen gode løsninger på dette, vil jeg komme tilbake med det.
Abid Raja (Venstre), 2021-04-14:
Jeg vil bare rydde unna en liten misforståelse, for jeg er litt usikker på hvor representanten har det fra at vi har endret kriteriene etter at søknadsportalen var åpnet, og etter at man hadde søkt. Det er jeg i alle fall ikke per nå kjent med at har skjedd, for man legger jo ut forskrifter, man lager en ordning, og så søker man på det. Det som har skjedd i denne saken, er at den rammen som vi trodde skulle holde etter de anslagene vi hadde, er blitt mindre, rett og slett fordi smittesituasjonen også har endret seg. Hvis vi bare ser litt tilbake, ble rundt 660 mill. kr tildelt i den stimuleringsordningen før januar. Alle som oppfylte vilkårene, fikk tilsagn, fordi det var satt av betraktelig med midler. Så endret smittesituasjonen seg i januar – jeg tror alle har fått med seg det muterte viruset, endrede regler osv. Jeg forsikrer representanten om at dette jobber jeg på spreng med, og straks vi har noen gode løsninger på plass, vil jeg komme tilbake med dem. Akkurat på dette tidspunktet, i dag – siden dette oppsto på fredag – har jeg ikke en løsning, men vi har klare ideer om hva løsningene skal være, og vi sitter og beregner dette nå.
Abid Raja (Venstre), 2021-04-14:
Kompensasjonsordningen for kultursektoren som nettopp har vært på høring, har en innretning som på mange områder er lik den ordningen som gjaldt i siste kvartal i 2020. Ordningen skiller i noe større grad mellom arrangører og underleverandører enn tilfellet var tidligere. Skillet er gjort for å treffe hele sektoren så godt som mulig. For underleverandørene er ordningen innrettet hovedsakelig på samme måte som i siste kvartal 2020. Det er altså ikke snakk om noen innskrenkning sammenliknet med slik kompensasjonsordningen var før nyttår. Jeg opplever at denne ordningen for det meste traff sektoren godt. For arrangørenes del er ordningen endret sammenliknet med det som gjaldt i siste kvartal 2020. Arrangørene skal ikke lenger få kompensert tapte billettinntekter. I stedet gis det kompensasjon basert på arrangørenes unngåelige økonomiske forpliktelser. Det er flere grunner til dette. Viktigst er at det nå blir bedre samkjøring mellom stimuleringsordningen og kompensasjonsordningen, og vi unngår at det skal lønne seg å avlyse framfor å gjennomføre. Samkjøringen vil dessuten gjøre det lettere for sektoren å forholde seg til ordningene og forenkle saksbehandlingen, ikke minst i Kulturrådet. Regjeringen ønsker at flest mulig skal gjennomføre arrangementer der de er mulig å gjennomføre, og endringen i kompensasjonsordningen for arrangørene legger til rette for dette. Det er heller ikke slik at ordningen utelukkende innebærer innskrenkninger sammenliknet med 2020-ordningen. For eksempel kan arrangørene nå søke kompensasjonsordningen på grunnlag av nedskalerte arrangementer, ikke bare avlyste arrangementer. Det reduserer risikoen ved å gjennomføre arrangementene betydelig. Jeg er derfor ikke enig i at arrangørene må bære en uforholdsmessig stor risiko ved å planlegge og gjennomføre covid-vennlige arrangementer. Men slik jeg tror også representanten vil kjenne seg igjen i, er det alltid en viss risiko knyttet til det å arrangere kulturarrangementer, selv i normaltider. Jeg vil selvfølgelig fortsette å lytte til kultursektoren. Kulturdepartementet har nå mottatt en rekke høringsinnspill, høringsfristen gikk ut rett før helgen. De innspillene jobber vi nå med. Vi skal gå gjennom innspillene som har kommet i forbindelse med høringen, og alle innspill vil selvsagt bli grundig vurdert av departementet og av regjeringen. La meg understreke at dersom det skulle vise seg at kompensasjonsordningen ikke skulle treffe godt nok, har vi til nå tatt de nødvendige grepene for å justere ordningen, slik at vi kan sikre at denne sektoren kan komme seg gjennom denne pandemien, og at vi har en kultursektor å finne stor glede i, både personlig, som deltakere, og som næring og viktig kulturbærer i Norge, også etter pandemien.
Abid Raja (Venstre), 2021-04-14:
Ikke bare jeg, men også finansministeren og andre medlemmer av regjeringen har ved en rekke anledninger kommunisert at så lenge vi har koronarestriksjoner, vil vi også stille opp med ulike ordninger. Så er det uklart hva slags innretning ulike ordninger skal ha, for det baserer seg på smittesituasjonen. Det er riktig, som representanten sier, at vi har ordninger nå. I første omgang har regjeringen skissert ordninger fram til ut august måned. Så har vi sagt at når det gjelder juli og august, er ikke den endelige beregningen klar. Slik statsministeren gjorde rede for forrige onsdag i Stortinget, kommer vi med en plan også for sommeren, tidlig i mai. Det er i den forbindelse vi også vil vite hva antallsbegrensningen vil være til sommeren, og basert på det antallet som vil gjelde, vil man også kunne ha de nøyaktige tallene. Men vi har stilt opp med noen midler for de to månedene for å skape litt forutsigbarhet. Og til hovedspørsmålet: Jeg vil selvfølgelig lytte til de innspillene som har kommet skriftlig, og vi kommer til å gå grundig igjennom dette og se hva som er mulig å få til.
Abid Raja (Venstre), 2021-04-14:
Representanten er helt riktig inne på at i fjor var det tilstrekkelig med midler i ordningen, slik at alle som oppfylte vilkårene for det, fikk tilsagn, og det ble ikke avkortet fordi det var lite midler i ordningen. Så har jeg sagt at da vi laget innretningen og ordningene for dette i forbindelse med statsbudsjettet i fjor, var smittesituasjonen noe annerledes enn hva den viste seg å være etter at det muterte viruset oppsto. Man har nedskalert antallsbegrensningen fra 200 til 100, og også ned til null i noen tilfeller. Det gjør at presset på ordningen har vært annerledes. Det er riktig som representanten er inne på, at ca. halvparten som har søkt, har fått avslag. Jeg har allerede sagt, også til forrige spørrer, at vi jobber på spreng i mitt departement, det har vi gjort siden fredag. Tallene ble klare også for oss først på fredag, det har ikke gått mange dagene. Jeg kan forsikre representanten om at både jeg og regjeringen jobber med dette, og straks vi har gjort beregninger og de ulike løsningene er mulig å kommunisere, vil vi komme tilbake til dette spørsmålet.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-14:
«Kulturorganisasjonene er bekymret for at den nye kompensasjonsordningen for kulturlivet er en innskrenkning av de eksisterende ordningene, og at artister og underleverandører vil måtte bære risiko for avlysning og tapte inntekter. I tillegg viser eksempler fra Kulturdepartementet at det foreslås begrensninger som gjør at en underleverandør med 5 mill. kroner i tapte inntekter kun får utbetalt 1,5 mill. kroner i kompensasjon. Vil statsråden lytte til kulturfeltet og revurdere innskrenkningen av ordningen for et kulturfelt i krise?»
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-14:
Jeg takker for svaret. I forslaget som er på høring, er arrangørene dømt til å gå i minus, sånn som det ligger an nå. Det skal kun gis 95 pst. kompensasjon for unngåelige kostnader, som statsråden var inne på. Det er et mye mindre grunnlag enn tidligere. Det innføres også et makstak for kompensasjon på 3,5 mill. kr for hele perioden. Det vil ramme ytterligere. I tillegg kommer kompensasjonen først nå, ut i april, og stimuleringsmidlene har også kommet først nå nylig, sånn halvveis ut i perioden for kompensasjon. Kombinert med innskrenkningene gjør det at mange festivaler og arrangører er helt tydelige på at de risikerer å gå på store smeller dette halvåret. Så spørsmålet mitt er igjen om statsråden vil fjerne disse innskrenkningene, hvorfor ordningene kommer så sent, og ikke minst: Når skal regjeringen lære å opprette ordninger som varer så lenge det er smittevernrestriksjoner? For brått står kulturlivet igjen i samme situasjon, når disse ordningene utløper til sommeren.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-14:
Jeg takker igjen for svaret. I oktober i fjor sa kulturministeren på en pressekonferanse: «Jeg som kulturminister, vi som regjering, vi ønsker at du ikke avlyser.» Den 19. januar i år fulgte han opp og sa at «det skal lønne seg å gjennomføre arrangementer framfor å avlyse». I dag sier mange arrangører, artister og underleverandører som lyttet til kulturministeren, stolte på kulturministeren, at de føler seg dolket i ryggen. NEMAA sier bl.a. i en e-post som er kommet til komiteen, at de føler seg sviktet og bedratt. Før jul fikk alle søknader som oppfylte kriteriene, pengene, men ikke nå lenger. Rundt halvparten av søknadene til stimuleringsordningen er avslått, for rundt 300 mill. kr, også til arrangementer som allerede er gjennomført. Derfor spør jeg hva statsrådens beskjed er til de kulturarrangørene som nå sitter igjen med regningen og kanskje blir nødt til å gi opp fordi de lyttet til det kulturministeren sa, men nå føler seg lurt.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-06-04:
Jeg vil bare si at ved en inkurie stemte Fremskrittspartiets gruppe imot en lovparagraf som vi skulle ha stemt for, i Innst. 579 L for 2020–2021. Det kommer av at regjeringen foreslår å øke botiden for å få statsborgerskap fra sju til åtte år. Vi hadde foreslått ti år, men det har blitt behandlet tidligere i sesjonen, så det ble ikke votert over. Da burde vi ha stemt for den lovparagrafen. Jeg tok bare ordet til den saken for å få det riktig i protokollen.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2021-06-04:
Regjeringen foreslår i Prop. 128 L for 2020–2021 endringer i tre bestemmelser som gjelder avl, dekning av kostnader og behandling av personopplysninger i lov om dyrevelferd. Det foreslås for det første en presisering av ordlyden i § 25 slik at det tydelig framgår at både dyreholdere, oppdrettere, avlsorganisasjoner og raseklubber er omfattet av bestemmelsen om at det gjennom avl skal fremmes egenskaper som gir robuste dyr med god funksjon og god helse. Samtidig blir det tatt inn en bestemmelse om at Kongen kan gi forskrift om avl i samsvar med disse prinsippene, også for avlsorganisasjoner og raseklubber. Å fokusere i overdreven grad på enkeltegenskaper hos dyr, både husdyr i landbruket og kjæledyr, kan føre til negative virkninger for dyrenes helse og kroppsbygning. Det innvirker igjen negativt på livskvalitet og kroppsfunksjoner hos dyret. Det er grunnen til at departementet foreslår presiseringer i lovens § 25, slik at det nå kan stilles krav til innholdet i avlsplanene til både dyreholdere, oppdrettere, avlsorganisasjoner og raseklubber. For det andre blir det foreslått en endring i lovens § 32 slik at bestemmelsene om refusjon for gjennomføring av unnlatt pålegg omfatter alle personer som kan få et pålegg etter dyrevelferdsloven rettet mot seg – også grunneiere. Tidligere har denne bestemmelsen bare vært gjeldende for personer som har ansvar for dyr. Et konkret eksempel som blir nevnt i proposisjonen, er pålegg om å fjerne gammel piggtråd som kan skade dyr på egen eiendom. Dette er for øvrig det eneste punktet i proposisjonen der komiteen ikke er samstemt i sine merknader og forslag. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV mener at det for å kreve refusjon fra andre enn dyreholdere må være en forutsetning at det er for å rette opp forhold som vedkommende er ansvarlig for at har oppstått. De fremmet på det grunnlaget et forslag som jeg går ut fra at forslagsstillerne vil redegjøre nærmere for i debatten. Flertallet i komiteen, regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, mener på sin side at formålet med endringsforslaget er å gi grunneiere eller andre ansvarlige et insentiv til å rydde opp piggtråd og andre innretninger som er farlige for dyr. Flertallet mener derfor at det ikke vil være klokt å legge opp til at eieren av en eiendom kan frasi seg ansvaret for å rydde opp i uønsket piggtråd, selv om den er satt opp av andre. For det tredje blir det foreslått en endring i lovens § 36 som medfører at det ikke lenger vil være krav om samtykke hvis tilsynsmyndigheten oppretter nye eller knytter til seg allerede eksisterende registre for personopplysninger når det er nødvendig av hensyn til lovens formål. Dette er en endring som bringer loven i samsvar med prinsipper i EUs personvernforordning, og en samlet komité gir sin tilslutning til endringen. Komiteens tilrådning blir fremmet av en samlet komité.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-06-04:
Eg tek opp forslaget frå Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV, som gjeld ny § 32 fjerde ledd. Eg skal ikkje argumentera for det, dette er forklart i innstillinga. Så vil eg òg oppfordra statsråden når ho tek ordet, til kanskje å kommentera merknaden som Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV har når det gjeld Statsforvaltaren i Rogaland sitt prosjekt med opprydding i gamal piggtråd, om dette er positive tiltak som ein ser for seg kan brukast i landet elles òg, i tillegg til den lovføresegna ein får i dag.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-06-04:
Senterpartiet har i denne saka vore litt i tvil om me skulle støtta SVs forslag om å senda saka tilbake til regjeringa, men i høyringa var dette eit ganske tydeleg krav, og det har òg vore dialog med bransjen i ettertid. Forslag nr. 4 er eit betre krav, og det er dette med rekkjefølgjekravet som er det avgjerande. Senterpartiet er òg glad for at fleire parti støttar forslag nr. 4, og eg vil anta at det då har innverknad på kva ein støttar vidare i innstillinga. Så er eg berre litt usikker når det i innstillinga er vist til at det er § 43 andre ledd andre punktum som vert fremja av Arbeidarpartiet, Høgre, Venstre og Kristeleg Folkeparti, og som dei no går ut av. Eller er det sånn at rekkjefølgjekravet eigentleg er forankra i § 43 andre ledd nytt sjette punktum, og at det eigentleg er det ein ikkje skal støtta? Det meiner eg at ein bør få avklart før voteringa, sånn at me stemmer rett. Senterpartiet støttar òg forslaget som me trur SV vil fremja om å oppretta eit statleg mineralselskap, og me oppfattar formuleringa om at ein ber regjeringa føreslå oppretting av eit statleg mineralselskap, som ei bestilling på at dette skal greiast ut og leggjast fram for Stortinget, som så står fritt til å ta stilling til det. Så me har ikkje noko problem med å gå inn for det i dag. Så er det freistande å vie litt merksemd til § 4 nytt tredje ledd. For landsmøtet i Senterpartiet, som me skal ha i dag, og der regionreforma garantert vert eit tema, er det ganske fornøyeleg at me skal lovfesta dette: «Med Finnmark menes i denne loven det området som frem til sammenslåingen med Troms utgjorde Finnmark fylke.» Ein skulle jo tru at regionreforma hadde eit resultat som òg kunna passa inn i minerallova, men den gong ei.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-06-04:
Eg tek ordet berre for å koma litt tilbake til det som er komiteens tilråding, no når forslag nr. 4 ser ut til å få eit stort fleirtal. Det står i tilrådinga frå komiteen at ein har støtte til alt unnateke § 43 andre ledd andre punktum. Det skal nok, no når fleire parti har gått inn i det, og me har konferert litt her, vera slik at det er § 43 andre ledd sjette punktum som går ut som følgje av at forslag nr. 4 vert vedteke. Men eg tenkjer at statsråden og hennar folk kan sjekka det og gje ei tilbakemelding før votering i saka.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-06-04:
Eg tek opp forslaget frå Senterpartiet og SV i denne saka. Grunngjevinga for det står i innstillinga, og saksordføraren var òg inne på det i innlegget sitt. Både Senterpartiet og SV vil stemma for forslaget til vedtak i saka om me ikkje får fleirtal for vårt forslag, så det er ein samla komité som anten direkte eller subsidiært går inn for innstillinga.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-06-04:
Eg vil gjerne ta opp forslaget frå mindretalet med same grunngjeving som i førre sak. Og Senterpartiet og SV vil subsidiært støtta komiteen si tilråding.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-06-04:
Digitaliseringa gjev visse regulatoriske utfordringar som denne meldinga òg er inne på. Eg har lyst til berre å ta opp to forhold i saka. Det fyrste er korleis ein skal sikra den digitale allemannsretten, og at ein sikrar at alle kjem med. Det kan vera dei som av ulike årsaker i dag ikkje beherskar dei digitale plattformene, eller som ikkje ønskjer å ta dei i bruk, og me må i offentlege verksemder og elles i politikkutforminga ta omsyn til dei. Så er det òg det som gjeld utbygging av infrastruktur. Etter Senterpartiets syn er me ikkje der i dag som me burde vera når det gjeld å sikra alle tilgang til breiband og godt nok breiband. Det er eit digitalt klasseskilje i Noreg som i for stor grad er definert ut frå geografi. Det er difor det er så godt at det snart er val. Det er difor det er så godt at det snart er landsmøte i Senterpartiet, sånn at ein kan få utforma god politikk på at alle skal med, at me skal byggja ut den digitale allemannsretten, og at ein frå hausten av kan ta eit krafttak for at alle i Noreg skal få tilgang til breiband.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-06-04:
Senterpartiet skal støtta forslaget.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-06-04:
Eg er usikker på om den voteringa er rett, for det er ikkje andre ledd andre punktum me skal stemma over. Det er andre ledd nytt sjette punktum.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-06-04:
Men då skal alle partia stemma for andre ledd andre punktum.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-04:
Denne regjeringen har tatt flere grep for å arbeide med dyrevelferden og effektivisere Mattilsynets arbeid. Avl påvirker dyrevelferden i stor grad. Dyrevelferdsloven slår fast at avl skal fremme egenskaper som gir robuste dyr med god funksjon og god helse. I nyere tid har det vært en økende oppmerksomhet rundt negative sidevirkninger planmessig avl kan ha på særlig kjæledyrs helse og bruksegenskaper. Vi foreslår å presisere ordlyden i § 25 slik at det tydelig framgår at avlsorganisasjoner og raseklubber er omfattet av bestemmelsen og dermed kan pålegges plikter gjennom forskrift. Dette vil legge til rette for forsvarlig avl som tar hensyn til dyrevelferden for både produksjonsdyr og kjæledyr. Det er av stor betydning for dyrevelferden at uønsket piggtråd og andre farlige innretninger blir fjernet. Derfor kan jeg si at det tiltaket som er gjort hos statsforvalteren i Rogaland, også er et godt tiltak. Nå foreslår vi derfor en lovendring slik at staten kan få dekket sine utgifter fra alle som kan få et vedtak eller pålegg rettet mot seg, ikke bare dyreholdere, f.eks. en grunneier eller en annen som klart utpeker seg som ansvarlig. Denne regelen er en kan-regel, og Mattilsynet har et skjønn når det gjelder ansvaret for kostnadene og størrelsen på beløpet. Hvem som er ansvarlig, skal avgjøres i hver enkelt sak. Mattilsynet kan unnlate å kreve kostnader i tilfeller hvor dette vil være urimelig tyngende. Vi foreslår også en bestemmelse om behandling av personopplysninger. Det vil tydeliggjøre Mattilsynets rettsgrunnlag for å behandle alle nødvendige personopplysninger. Det vil også harmonisere dyrevelferdsloven med systematikken og begrepsbruken i personvernforordningen. Dette vil legge til rette for forsvarlig behandling av personopplysninger og begrense behandlinger utover det som er nødvendig for Mattilsynets arbeid. Dette er endringer som har vært etterspurt, og som vil legge til rette for håndtering av dyrevelferdsmessige utfordringer og en effektiv og trygg behandling av personopplysninger. Jeg er glad for at Stortinget ser ut til å vedta disse endringene.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-04:
Jeg vil innlede med å si at dette gjelder kun jakt på villsvin. Jeg er glad for at hele Stortinget er enig i at det er behov for å legge til rette for effektiv jakt på villsvin. Det er bra! Landbruks- og matdepartementet og Klima- og miljødepartementet er i gang med et arbeid for å gjennomgå og modernisere hele viltloven. Dette er et omfattende lovarbeid, som vil foregå over en lengre periode. Samtidig trengs det en rask gjennomføring av nødvendige tiltak som kan bidra til å redusere bestanden av villsvin i Norge, og dette er det bred enighet om. Regjeringens mål er tydelig: færrest mulig villsvin spredt over et minst mulig område. Et eventuelt utbrudd av afrikansk svinepest i Norge vil ha store samfunnsmessige konsekvenser. Villsvin er i hovedsak nattaktive. Utvidet bruk av kunstig lys vil derfor legge til rette for en mer effektiv jakt på villsvin og en raskere bestandsreduksjon. Færre villsvin vil bidra til å redusere skader på jordbruksareal og ikke minst redusere risikoen for trafikkpåkjørsler. Utgangspunktet i viltloven er at bruk av kunstig lys i alle faser av jakt er forbudt med mindre det er gitt særskilt unntak for slik bruk. Lovforslaget går i hovedsak ut på at alle former for kunstig lys – også nattoptikk – kan benyttes ved jakt på villsvin. Dette tiltaket vil redusere risikoen for spredning av afrikansk svinepest i Norge. Av sikkerhetshensyn forutsetter bruk av kunstig lys ved jakt på villsvin at jakten foregår i åpent terreng eller på en åteplass. Av dyrevelferdshensyn åpnes det i tillegg for bruk av kunstig lys ved ettersøk av påskutt villsvin, tilsvarende som for ettersøk av påskutt hjortevilt. Så ser jeg at Stortinget vil be regjeringen om å avklare definisjonen av «kunstig lys» i viltloven. I revisjonen og moderniseringen av viltloven som pågår, tenker jeg som statsråd at det er helt naturlig og fornuftig at vi gjør en slik gjennomgang av reglene om kunstig lys som en del av dette arbeidet.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-04:
Jeg må være sikker i mitt svar, så kan jeg få lov til å komme tilbake til representanten Sandtrøen med svaret på det? Dette er nok også et definisjonsspørsmål. Men når det gjelder det med belysning som blir etterspurt i selve saken, vil jeg avklare det tydelig i revideringen av loven som kommer. Da vil også dette være en problemstilling.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-04:
Først vil jeg si takk for refleksjonen rundt ulike typer lys. Det skal du få et skikkelig svar på. Når det gjelder villsvinstrategien vi har lagt fram, er det en evig kamp, for vi har en lang grense, og vi har et land med veldig mye villsvin på den andre siden av grensen. Det gjør at det er ekstremt viktig for oss å ha en strategi hvor vi har god kontakt med grunneierne, skogseierne og jaktlag for å sikre at vi klarer å ta ut dyr på en god måte. Vi har lagt inn kontrollmuligheter for dem som tar ut dyr – bl.a. opp mot Veterinærinstituttet – og vi har lagt penger på bordet, som en form for premie for å ta ut dyr, nettopp for at det skal være insitamenter. Jeg tror at det å spille på lag med grunneierne er noe av det viktigste vi gjør, også for å få et forhold til at de mister andre typer dyr, som er inntektskilder for dem, i sine jaktområder.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-04:
La meg få begynne med å takke komiteen for et godt samarbeid i denne saken. Det er en enstemmig komité som fremmer tilrådingen. Komiteen er enig med regjeringen i at det er riktig å legge til rette for en mer effektiv jakt på villsvin ved å åpne for bruk av kunstig lys i særskilte situasjoner. Bakgrunnen for dette er at villsvin er en fremmed art i norsk fauna, og villsvin har i mange år har stått på Artsdatabankens liste over fremmede arter i Norge – den såkalte svartelisten – hvor den omtales som en art med stort invasjonspotensial og liten økologisk effekt. Regjeringen har besluttet at villsvinbestanden skal forvaltes med mål om færrest mulig villsvin spredt utover et minst mulig område, og at tiltak og virkemidler skal rettes inn mot raskt å redusere bestanden og utbredelsen av villsvin. Dette er noe komiteen slutter seg til, særlig fordi det er et viktig forebyggende tiltak for å redusere risikoen for afrikansk svinepest i Norge. Videre vil en reduksjon av bestanden bidra til å redusere risikoen for generelle skader i landbruket og trafikkpåkjørsler, for å nevne noe. Komiteen er bekymret for at regjeringens tolkning av begrepet «kunstig lys» i proposisjonen kan skape mer usikkerhet enn oppklaring. Det er ingen tvil om at det eksisterer uklarheter og kanskje uenighet om hvordan ny teknologi passer inn i begrepet eller ikke. Derfor ber en samlet komité om at man i stedet for å forsøke seg på en tolkning av begrepet utreder dette med sikte på å avklare definisjonen av begrepet «kunstig lys» i viltloven. Det pågår nå et arbeid i departementet om hvordan man skal revidere og modernisere viltloven. Det er helt naturlig at dette arbeidet inkluderes der. Komiteen er også bekymret for at den foreslåtte endringen kan innvirke på jakt etter andre arter der det er unntak fra det generelle forbudet mot bruk av lys. Denne bekymringen bunner i det samme som nevnt tidligere, nemlig departementets forsøk på å tolke begrepet «kunstig lys». Derfor finner vi det nødvendig å understreke at den foreslåtte endringen vi behandler her i dag, kun gjelder jakt på villsvin, ikke på andre arter.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-04:
Det er på høy tid at Stortinget får mulighet til å diskutere data på en bredere måte, slik en stortingsmelding legger opp til. Dette er et tema som hadde fortjent mye større oppmerksomhet fra politikkens side enn det får i dag. Jeg er imidlertid ganske sikker på at dette er et tema som vil debatteres mer, også i denne salen, i framtiden. Norge har til nå inntatt en passiv holdning til problemstillingene og mulighetene knyttet til data. Data er liksom bare noe som skjer av seg selv. Men data er bare et grunnlag. Ut av dataen kommer f.eks. AI, kunstig intelligens, som baseres på algoritmer, og algoritmene skrives av mennesker. Mens Norge har inntatt denne passive rollen, har andre land helt andre tilnærminger. To av ytterpunktene blant dem som kan oppfattes som svært aktive når det gjelder data, er USA og Kina. Kina samler inn enorme mengder data fra sine innbyggere for å bygge samfunnskontroll, sånn at det kommunistiske regimet kan kontrollere sine innbyggere fra vugge til grav. Et skrekkeksempel derfra – det er mulig det er en myte – er at bankrenten man kan forvente, avhenger av hvor mange ganger man har gått over gata på rød mann og blitt fanget opp av ansiktsgjenkjennende kamera som staten har satt opp. På den andre siden står USA. De samler også inn enorme mengder med data fra innbyggerne sine, men bruker det til å bygge nye forretningsmodeller. De bruker dataene for å skape verdier, skape arbeidsplasser, lage nye medisiner – rett og slett et bedre samfunn. Hjemfallsretten på kraft har gjort Norge rikt. Kanskje kan en slags hjemfallsrett på data gjøre Norge enda rikere, enda mer verdiskapende, med flere arbeidsplasser og mer innovasjon. De dataene som Google, Apple, Facebook, Amazon og andre store globale teknologigiganter samler inn fra oss alle, bør kunne komme storsamfunnet til gode. Diskusjonen vi må ta framover, er følgende: Hvis data er den nye oljen, hva skal da være motoren? Her må staten legge rammebetingelser for hvordan vi kan gjøre nytte av verdifulle data. Vi må ha effektive plattformer som samler og samkjører data, og staten må definere hvordan dette skal skje, og hvilke rammer som gjelder. I dag klarer f.eks. ikke forskere å få god nok tilgang til helsedata. Sånn blir de hindret fra å utvikle livsviktige medisiner. Bedre utnyttelse av data handler altså ikke bare om mer verdiskaping, det kan i noen tilfeller handle om liv eller død. Det er naturlig at personvern får en stor plass i debatten om data. Vi er også opptatt av det, men vi kan ikke havne i en situasjon der vi kortslutter alle prosesser på grunn av frykt for personvernet. Personvernet skal ligge til grunn, men i de aller fleste tilfeller lar det seg kombinere.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-06-04:
Som saksordføreren redegjorde godt for, er næringskomiteen opptatt av å få klarhet i hvilken type optikk som er lov å bruke i jaktøyemed. Litt av bakgrunnen for næringskomiteens bekymring her er at slik loven er formulert i dag, står det at det er forbudt å bruke kunstig belysning i jaktøyemed. Med den teknologien som har blitt utviklet de siste årene, har vi fått både håndholdte kikkerter som har en optikk som forsterker det lyset som er igjen i skumringen og inn mot kvelden, og vi kan ha den samme typen linser og optikk i digitale mobiltelefoner. Så mitt spørsmål til landbruksministeren er: Slik loven er skrevet i dag, er det lov å ha med seg mobiltelefon på jakt i jaktøyemed, eller er det ansett som kunstig belysning?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-06-04:
Det er veldig bra, for noe av det konkrete som næringskomiteen ønsker å få avklart, er skillet mellom hva slags type optikk som er lov å ha montert på våpen, og hva som eventuelt er lov å bruke som håndholdte hjelpemidler, f.eks. mobiltelefoner og kikkerter, ved siden av. Dette er det meget viktig at vi får avklart, slik at folk som driver med jakt og friluftsliv, kan være trygge på at de er lovlydige når de er ute i skog og mark. Til slutt vil jeg gjerne ha en refleksjon fra landbruksministeren rundt arbeidet med villsvin generelt, for det er jo det denne saken først og fremst handler om. Hvordan ser landbruksministeren for seg at vi skal forsterke arbeidet videre framover – i tillegg til denne saken om kunstig belysning – for å få ned villsvinbestanden i Norge og egentlig få villsvin vekk fra Norge?