Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2003-12-09:
Godt eierskap innebærer at man vil noe med det å eie. Det gjelder Statkraft så vel som andre eierskap. Det man eier, står i fare for å forvitre hvis man ikke setter ut i livet de retningslinjene for godt eierskap man bekjenner seg til. Dette slås gjentatte ganger fast i eierskapsmeldingen, som ble behandlet i Stortinget for halvannet år siden. Forutsigbarhet og langsiktighet er nøkkelord. Dessverre er Statkraft offer for et inkompetent eierskap. Vedtatt utbyttepolitikk blir ikke overholdt, og styrets anmodninger om avklaring av egenkapitalsituasjonen blir neglisjert av Næringsdepartementet. Fremskrittspartiet har tidligere foreslått at selskapet burde børsnoteres. Med andre eiere i tillegg til staten vil eierskapet profesjonaliseres, til beste for selskapet og for eierne. Denne anmodningen har så langt dessverre blitt oversett av Regjeringen. Det er bemerkelsesverdig i og med at Høyre har programfestet dette. Det er svært vanskelig for et selskap å ha eiere som ikke støtter opp under vedtatte strategier når selskapet er involvert i strategiske forhandlinger med andre aktører. Alliansebygging er viktig for energinasjonen Norge. Næringsministeren ser ut til å være mer opptatt av å legge ut snubletråder for selskapet enn å være aktivt støttende. I en artikkel i Dagens Næringsliv 3. november skriver konserntillitsvalgt i Statkraft, Odd Vanvik: «Eieren er nå i ferd med å underminere selskapet, og gjøre våre arbeidsplasser utrygge». Han sier videre at når man i flere år på rad har tatt et utbytte fra selskapet som resulterer i at gjeldsgraden stadig blir større, og selskapets muligheter til å ha den nødvendige robusthet, blir svekket, ser man dette som et stort faresignal. 95 pst. utbytte to år på rad innebærer at man må skyve på gjennomføringen av nødvendige prosjekter for å ha et fullt ut oppgradert produksjonsapparat. Samtidig er selskapet pålagt en rekke sektorpolitiske oppgaver. Statkraft har som alle andre selskaper behov for en forutsigbarhet og en kapitalstruktur som er tilpasset selskapets mål. Fremskrittspartiet fremmer derfor et eget forslag om tilførsel av kapital til Statkraft. Dette forslaget er identisk med det beløpet Stortinget vedtok i juni, nemlig 10 milliarder kr. Vi registrerer at de partier vi var sammen med om dette vedtaket i juni, nå legger inn et forslag om et lavere beløp – 4 milliarder kr. Dette er fjernt fra det beløpet selskapet selv den 18. desember i fjor søkte om, nemlig å øke egenkapitalen til 12 milliarder kr. Begrunnelsen til styret i Statkraft er at selskapets posisjon både i energibransjen og i finansmarkedene er vesentlig svekket etter at staten har gått ut av garantiansvaret gjennom endring av lov om statsforetak fra 1. januar 2003. Dette har ført til at kredittvurderingen av selskapet er endret fra trippel-A til trippel-B+. Dette innebærer en dramatisk svekkelse av Statkrafts konkurranseevne når det gjelder inngåelse av partnerskap i strategiske allianser, og når det gjelder muligheten for lånefinansiering, f.eks. ved videre internasjonal ekspansjon. Statkraft befinner seg nå blant de energiselskapene med svakest rating. Solidaritet og forutsigbarhet er svært viktig i en så kapitalintensiv bransje som dette. Derfor haster det med å få rammebetingelsene på plass, slik at Statkraft kan komme ut av en situasjon preget av usikkerhet og skiftende forutsetninger. Bare på den måten kan selskapet sikres inntjeningsmuligheter på vegne av eierne – det norske folk. Statsråden har bebudet at det kommer en sak om Statkraft i vårsesjonen. Vi er svært usikre på hva som vil foreslås i denne saken. Det er meget vanskelig å se noen sammenheng i Regjeringens politikk på dette feltet så langt. Siktemålet må være å styrke Statkrafts konkurranseevne, og derigjennom realisere Stortingets målsetting om minst én konkurransedyktig norsk aktør i det nordeuropeiske energimarkedet. Energisektoren er viktig for Norge. Det er vesentlig å beholde og videreutvikle norsk kompetanse og norske arbeidsplasser i denne delen av energisektoren. Energimarkedet er under meget rask omstrukturering og konsolidering i Norden og Europa. Derfor trengs det nå handling. Vi mener at Statkraft må gis likeverdige vilkår og det samme handlingsrom som konkurrentene. Samtidig bør Regjeringen legge opp til å spre eierskapet i Statkraft, slik at staten ikke lenger er eneeier. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen.