trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Hvorfor har ikke representanten, som har sittet med regjeringsansvaret i fem år, innført slike sentre? Hvorfor har de ikke sendt tilbake igjen til sentre som Norge drifter i utlandet? Dette er komplisert. Dette må utredes grundig. Jeg er åpen for at den debatten må vi ta, vi må ta den som en europeisk debatt og en nordisk debatt. Og jeg har sagt, som ærlig er, etter å ha sittet i regjering selv, at jeg er skeptisk til tanken om at Norge alene skal opprette mottak for folk langt utenfor vårt eget land og være trygg på at folk blir behandlet etter internasjonale konvensjoner og rettigheter der. Vi har en grundig debatt om hva den nye immigrasjonen i vår tid utfordrer politikken på. For representanten Helgheim er altså at det å forstå hva som skjer rundt oss, finne riktige valg, er vingling. Vel, da foretrekker jeg sterkt at vi har en politikk som søker etter de gode svar, i tråd med våre tradisjoner – humanistiske, rettslige, internasjonale – framfor å stå på en politikk som de snakker høyt om når de er på talerstolen, men ikke har gjort ett gram for å gjennomføre når de sitter i regjering.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Det er over 200 år siden Norge vedtok det Danmark gjorde, når det gjelder løsninger om hvordan vi skulle håndtere vårt forhold både internt og eksternt. Vi lytter til Danmark, og vi lytter til Sverige. Meg bekjent er det ingen land i Europa som har gjennomført det representanten nå sier at mange gjør. Det jeg har sagt, er at skal slike løsninger fungere, tror jeg at flere land må gå sammen, jeg tror Europa må ta et ansvar sammen, vi må ha en debatt om dette. Det representanten Gharahkhani sa, var at dette var en av de tingene som vi bør se på. Det er jeg enig. Men jeg har, så lenge jeg har vært med på dette, siden jeg var utenriksminister, sagt at jeg er skeptisk til løsninger om at ett land oppretter slike sentre i utlandet. Jeg tror det er vanskelig å ivareta de kvalitetskravene som skal være, de rettighetskravene som skal være, og de humanistiske kravene som skal være. Samtidig bør vi se på ordninger som gjør at folk ikke må ta seg over fjell og hav for å komme til en landegrense i nord om de skal søke asyl. Det er en tendens vi har sett de siste årene, der mange kommer til Norge og ikke har rett til å få asyl og beskyttelse, og sånn sett må returneres. Da må vi se etter nye løsninger, og så må vi prøve å finne de beste, og det er den måten Arbeiderpartiet driver politikk på.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Løft for havene og kamp mot marin forsøpling var Arbeiderpartiet først ute med å ta opp som et bredt tema, og som Norge bør satse på som et stort prosjekt. Satsing på en kompetansereform som gir mennesker mulighet til å lære gjennom hele livet, som virkelig monner, og å bygge på trepartssamarbeidet, har Arbeiderpartiet vært ute med tidlig. Det å styrke fellesskapets sykehus slik at de kan gi likeverdige vilkår for folk over hele landet, ligger inne i Arbeiderpartiets budsjetter. En kommuneøkonomi på 3–4 mrd. kr mer til kommunene, så de kan satse på det som virkelig betyr noe for folk, ligger inne i Arbeiderpartiets alternative budsjetter. Det triste med dem er at de er alternative – de blir ikke vedtatt. Da retter vi ikke det opp i et revidert budsjett midtveis i året, men vi peker på noen områder, og jeg har nevnt dem nå, hvor Arbeiderpartiet setter en annen kurs enn det regjeringen gjør – vi ville prioritert annerledes – som vi tror har betydning over tid.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Svaret på det er ja, og det tror jeg vi alle bør. Vi har vært opptatt av disse temaene i Arbeiderpartiet så lenge jeg har vært med i politikken. Demografi er komplisert, men i vår regjeringstid hadde vi en kombinasjon av høy deltakelse av kvinner i arbeidslivet og høye fødselstall. Vi lå på topp i Europa. Nå får vi et fall som er ganske dramatisk, og vi skal streve etter å forstå hva det kommer av. Familier, kvinner, får barn senere i livet, og tallene faller. Jeg tror vi må se igjennom det vi har av ordninger som kan bidra til å snu en slik utvikling. Det er ikke slik at én stønadsordning snur det over natten, selv om vi trenger å få en endring i både adferd og fødselstall, men vi har erfaringer fra hva det vil si å etablere familie, komme i gang med et liv, velge å få barn nummer to, som vi bør trekke på for å komme tilbake til det nivået Norge var på. Og jeg mener at dette som gjelder studenter er særlig viktig, at de kan få barn tidligere og ikke måtte vente til de er i arbeidslivet.
Trond Helleland (Høyre), 2018-06-15:
Historisk har Arbeiderpartiet vært det dominerende styringspartiet på venstresiden. Nå er SV, Rødt, Miljøpartiet De Grønne og Senterpartiet større enn Arbeiderpartiet. Da ser vi at Arbeiderpartiet går til venstre ved å lukke døra mot sentrum og ved å si nei til private aktører i velferden. Summen av dette blir et politisk eksperiment som landet ikke trenger. Det vil gi mindre satsing på vei og forsvar. Det vil skape usikkerhet om vår viktigste næring, olje- og gassnæringen. Det vil føre til færre gode private barnehager. Det vil kunne medføre økte skatter for næringsliv og innbyggere. Mens SV ble ansvarliggjort av å sitte i regjering, har Arbeiderpartiet blitt uansvarlig av å sitte i opposisjon. Føler Arbeiderpartiet seg komfortable med stadig å henge seg på Rødt og SVs politikk?
Trond Helleland (Høyre), 2018-06-15:
Et eksempel på denne uansvarligheten er noe av det Gahr Støre selv viste til i sitt innlegg, nemlig at han vil avskaffe 350-kronersgrensen. Det er jo et reelt politisk standpunkt som en kan diskutere. Men når Arbeiderpartiet velger å finansiere alle sine utgiftsøkninger i revidert med å fjerne denne grensen, som både Posten og Finansdepartementet sier er umulig å fjerne i 2018, så blir spørsmålet: Mener Arbeiderpartiet da at det er ansvarlig politikk å finansiere satsingene sine med fantasipenger som ikke finnes?
Trond Helleland (Høyre), 2018-06-15:
Selv har jeg hatt nynorsk hovedmål, og jeg kjenner flere sosionomer som til og med snakker nynorsk, så jeg tror ikke vi skal legge for mye vekt på denne analysen til Fremskrittspartiet. Justisministeren var i Stortinget i går. Det har vært et stadig økende fokus på gjengkriminaliteten i Oslo. Samtidig har vi gjennomført en politireform som for det første har gitt over 2 000 nye politistillinger. Vi har sagt at vi skal øke innsatsen kraftig i Oslo øst. Jeg mener at det totale kriminalitetsbildet i Norge har vært i bedring, men en ser at spesielt i Oslo øst er det utfordringer som det nå tas tak i. Jeg registrerte i går at mange støttet opp om tiltak som bevæpning, som ikke nødvendigvis henger direkte sammen med dette, men også at en setter inn ekstra tiltak i Oslo øst. Dette følger regjeringen opp – og kommer til å følge opp. Vi kommer til å ha en helhetlig, balansert kriminalpolitikk.
Trond Helleland (Høyre), 2018-06-15:
Jeg la i mitt innlegg ganske stor vekt på at dette var en revidering av et vedtatt statsbudsjett. I statsbudsjettet ligger det tiltak både for å få flere unge i arbeid og for å redusere antallet uføre. Senest i går var arbeidsministeren på Dagsrevyen: Hun hadde møtt unge menn – som hadde, som de sa, ikke bare hull i cv-en, men krater i cv-en – som nå var kommet i jobb. Inkluderingsarbeidet, det å få flere i jobb, som også har utfordringer, er noen av de viktigste tiltakene denne regjeringen gjør. Vi gjør ikke endringer på dette i revidert budsjett, men tonen og det som er vedtatt i budsjettet, gjelder jo gjennom hele året – og der gjøres det veldig mye. Jeg er veldig spent på hvordan Arbeiderpartiet skal finansiere alle sine løfter, når det eneste finansieringstiltaket de har i dette reviderte budsjettet, er å fjerne 350-kronersgrensen, som ikke kan fjernes. Når Støre i tillegg sier at varene skal produseres i Norge, mener jeg at Arbeiderpartiet har en utfordring.
Trond Helleland (Høyre), 2018-06-15:
Jeg synes representanten Vedum er mye mer på sporet enn det representanten Støre var, for han snakket om netthandel fra Kina da han skulle omtale 350-kronersgrensen. Representanten Vedum snakker om norsk mat, norske produkter som næringsmiddelindustrien lager. Jeg synes ikke det er noen veldig besnærende tanke at folk skal bestille billig brus fra Sverige på nettet, så det er sider ved denne 350-kronersgrensen vi er åpne for å diskutere, og vi kommer til å gå inn i de debattene. Det som er viktig, er at det også går bra i norsk næringsmiddelindustri. Det høres ut som alt går rett vest. Jeg så i går at et lokalt firma i min by, nemlig Aass Bryggeri, leverte sitt beste kvartalsresultat noen gang. Det går altså bra i store deler av norsk næringsmiddelindustri, og det er jeg glad for.
Trond Helleland (Høyre), 2018-06-15:
Representanten Vedum vet like godt som meg at å komme med forhåndsprognoser om hva finansministeren har tenkt å legge fram i budsjettet, gjør jeg ikke. Men det jeg har lyst til å si, er at jeg synes det er viktig å ha et stort engasjement for den viktige industrien som næringsmiddelindustrien er. Det er viktig at vi har en helhetlig politikk, bl.a. ved at selskapsskatten har gått ned, bl.a. ved at vi ønsker å redusere formuesskatten, bl.a. ved at vi ønsker å tilby norsk næringsliv gode rammebetingelser. Jeg så at i forbindelse med landbruksdebatten i går hadde det jeg kaller Høyres bondekvinnelag, matsmaking inne på 309 med lokalmat fra hele landet. Det skjer en fantastisk utvikling i norsk næringsmiddelindustri, fordi man får så mange lokale aktører i tillegg til de store, solide. Jeg har stor tro på at nordmenn vil kjøpe og ete norsk mat, og at vi skal ha et avgiftsregime som gjør at det er mulig.
Trond Helleland (Høyre), 2018-06-15:
Er det noen som har tatt ansvar for at det skal bli flere kvalifiserte lærere, er det de fire borgerlige partiene – der Kristelig Folkeparti har pushet på for lærernorm, og der vi har jobbet for å få bedre kvalitet i skolen. Vi har så langt brukt ca. 1,4 mrd. kr på å innføre lærernormen fra 1. til 10. trinn. Høsten 2018 er 700 mill. kr øremerket til oppfylling av lærernormen. Så å stå her og hevde at vi ikke tar tak i dette, blir helt feil. Er det noen som har tatt tak i dette – er det noen som satser på skole, kvalitet i undervisningen og en bedre hverdag for våre barn – er det disse fire partiene. Vi har gjort langt mer enn de rød-grønne partiene gjorde i sine år i regjering.
Trond Helleland (Høyre), 2018-06-15:
Vi snakker om selskaper som Equinor – tidligere Statoil – og de virkelig store lokomotivene i norsk industri, og dette er alltid en vanskelig avveining. Jeg synes det er voldsomme lønninger, men samtidig kan en sammenligne med utenlandske konserner – hva slags lønninger har de der? Uansett vet jeg at regjeringen er opptatt av at det skal være moderasjon i lederlønningene, og at en skal holde tilbake. Det er vanskeligere å ta tak i de store børsnoterte selskapene, men hvis en spør meg direkte, synes jeg at lønningene er voldsomme for enkelte av disse konsernsjefene. Så tilbake til 350-kronersgrensen: Når jeg sa det jeg gjorde, var det fordi jeg vet at Kristelig Folkeparti vil diskutere dette. Jeg regner med at vi skal forhandle budsjett til høsten, så da blir det en debatt, og jeg ser fram til den.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Jeg – med flere – opplever en stor grad av vingling fra Arbeiderpartiet når det kommer til innvandringsspørsmål. Innvandrings- og asylpolitikken er ekstremt viktig med tanke på norsk økonomi. Det koster store summer hvert år, og det er flere, også fra Arbeiderpartiet, som har pekt på at en for høy innvandring til Norge vil være med på å true velferdssamfunnet. Det har kommet gode toner på mange områder fra representanter fra Arbeiderpartiet. Men det spørsmålet som Fremskrittspartiet en gang dro opp om asylmottak i tredjeland, som kunne ha spart oss for store summer – som vi heller kunne brukt til velferdstjenester i Norge, eller kanskje aller helst hjelpe mennesker som virkelig trenger det, der de er – har det vært veldig mye vingling om. Representanten Støre gikk imot sin egen representant for kort tid siden. Kan nå representanten Støre avklare hvor partiet står i det spørsmålet?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Men kunne det ikke vært en stor fordel å avklare et sånt spørsmål? Det er helt greit at man har argumenter for og imot sånne viktige spørsmål, at det er vanskelig, er det da ikke noe problem å ha forståelse for. Men når man fra den ene uken til den andre har forskjellige standpunkt i ett og samme tema, så er det problematisk å forholde seg til for andre. Det gikk faktisk bare få dager fra Arbeiderpartiets innvandringspolitiske talsperson snakket varmt om det, til partileder Støre nærmest avviste det. Danmark – med flere – i Europa sier at dette kan være en god løsning. Det er jo ikke sånn at Norge ville ha stått alene om det. Hvorfor skal vi da vente med å gå videre med en sånn løsning til alle andre innfører det, når det faktisk ikke stemmer at andre land ikke vil bli med på det? Det har jo vært samtaler mellom Arbeiderpartiet og sosialdemokratene i Danmark om det samme.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Det kan representanten Limi gjøre. Det er relativt kort tid siden Fremskrittspartiets landsmøte. Denne gjennomgangen og hva som skal komme ut av den, har nok startet, men den er ikke fullført. Jeg har lyst til å understreke at for Fremskrittspartiet smerter det å måtte være med på avgiftsøkninger. Samtidig har det vært en del av noen budsjettforlik, fordi helheten i det statsbudsjettet som vi har etablert flertall for, har vært til beste for landet. Da må vi av og til svelge noen kameler, det har vi vært helt ærlige om. Vi ønsket ikke en økning av avgiften på sukker- og sjokoladevarer, ei heller på alkoholfrie drikkevarer, men det ble en del av en budsjettavtale, og det bidro til at vi fikk på plass et godt budsjett, hvor det også ligger betydelige lettelser for næringslivet i Norge.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Denne avgiftsendringen, lettelsen, kan ikke innføres før den er ESA-notifisert. Vi mener at det er fullt mulig å gjennomføre dette, men det er det forbeholdet som ligger der. Så får vi håpe at det ikke er noen EØS-problematikk. Det som er viktig – for jeg oppfatter representanten dit hen at dette var liksom en liten seier å glede seg over, satt inn i en større sammenheng – er at vi også klarer å ivareta småskalaprodusenter. Vi vet at i mange distrikter og for mange innen landbruksnæringen er dette en viktig bigeskjeft, som krever investeringer. Det er mye gratisarbeid, og de skaper gode produkter. Nå får de litt bedre marginer og kan kanskje også ta ut litt lønn fra den produksjonen de bedriver. Derfor synes jeg det er et godt og fornuftig forslag, og er veldig glad for at det har bred støtte i Stortinget.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Jeg har alltid vært tilhenger av at den politiske debatten skal være etterrettelig, at man ikke skal tillegge hverandre ulike motiver som det ikke er grunnlag for. Jeg tar ikke avstand fra de budsjettforlikene som Fremskrittspartiet har vært med på i Stortinget, snarere tvert om. Jeg fremhever de budsjettforlikene, for vi har fått flertall for gode statsbudsjetter hele foregående periode og også nå for 2018. Samtidig må det være lov til å presisere at det var ikke regjeringen som foreslo disse avgiftsøkningene. Ei heller er det Fremskrittspartiets politikk, men det blir en helhet som er bra. Jeg mener at vi må forholde oss til det uten at vi skal bli beskyldt for at vi tar avstand eller prøver å henge ut noen. Samtidig er det flere avgifter som kan ha en uheldig virkning på norsk næringsliv, og spesielt på grensehandelen. Det er nettopp det vårt landsmøte har adressert, og de ber stortingsgruppen se på de ulike avgiftskomponentene for å se om man enten kan foreta reduksjoner eller kanskje endre på innretningen på avgiftene.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Slik er det jo ikke. Nå har Stortinget vedtatt å be regjeringen gjøre en vurdering av 350-kronersgrensen, så den kommer vi tilbake til. Jeg har lyst til å minne Senterpartiet på hva de har stått for tidligere. Senterpartiet har ønsket en økt sukkeravgift. Senterpartiet har ønsket å øke veibruksavgiften. Nå vil de ha en solkremavgift. De er imot reduksjon i bompenger. Det er den politikken som Senterpartiet har stått for tidligere, og plutselig kan vi da se at man endrer seg. Jeg tror Senterpartiet gjør klokt i å bestemme seg for om de fortsatt er for det de tidligere var for, og om de fortsatt er imot det de tidligere var imot. Denne skiftingen underveis hele tiden fremstår som ganske vinglete. Fremskrittspartiet står for det vi gjør, og det vi er med på i Stortinget, og vi er ganske stolte av at vi har fått til en reduksjon i skatter og avgifter på 24 mrd. kr i løpet av den tiden vi har sittet i regjering.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Jeg har ikke lest SVs alternative statsbudsjett i detalj – det burde jeg kanskje gjort. Utgangspunktet vårt er at det er riktig å redusere skattenivået i Norge. Det er riktig å se på en bedre innretning av hensyn til bedriftene, for store deler av de skattelettelsene som er gitt, har nettopp gått til bedriftene våre, slik at de skal få gode konkurransevilkår – på nivå med andre land. Vi har også gitt skattelettelser til folk flest. En gjennomsnittsfamilie, altså en gjennomsnittshusholdning, har fått 10 000 kr mer å rutte med i løpet av vår periode. De som tjener mest, betaler mest i skatt. Selv etter at de har fått skattelettelser, gjør de det. Så fortsatt er det en fordeling av byrdene som er nødvendig for at vi skal få penger inn til felleskapet og fortsatt ha gode velferdsordninger i Norge.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Siden representanten Ropstad refererte litt til historien: Vi fikk vel sågar redusert alkoholavgiftene. Det var ikke Fremskrittspartiet imot, og det hadde faktisk nesten en positiv effekt på inntektene til Vinmonopolet. Jeg tror grensehandel er et økende problem, for vi ser at avgiftsnivået, altså særavgiftsnivået, i Norge fortsatt er veldig høyt sammenlignet med bl.a. Sverige. Det betyr at det er en del drivere i denne grensehandelen. Det er både alkohol og tobakk, men det er selvfølgelig også mat. Det er kanskje der det store volumet ligger. Så lenge vi har strenge importrestriksjoner på mat og tollbarrierer, vil vi fortsatt ha den utfordringen at prisnivået i Norge er vesentlig høyere. Jeg tror det er så tydelig adressert nå at vi må se på hvordan vi kan iverksette tiltak for å redusere grensehandelen. Det vil helt sikkert regjeringen også svare på når man kommer til budsjettet for 2019 – uten at jeg dermed kan si hva som ligger der.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-06-15:
CO 2 -arbeidet har egentlig gått i flere faser. I forrige periode satt jeg i energi- og miljøkomiteen, og da var Høyres og Fremskrittspartiets representanter – særlig Høyres – svært opptatt av at vi måtte komme oss videre når det gjaldt CO 2 -håndtering. Så har vi fått noen konkrete prosjekt på bordet. Mange av dem er ganske lovende, men de er sjølsagt i en langt mindre skala enn Mongstad-prosjektet. Vi har vært ivrige i arbeidet for å få dem videre. Vi mener det er nødvendig å holde de ambisjonene oppe, men så har vi merket at trykket har dempet seg litt fra Høyres og Fremskrittspartiets side. De har ikke lenger vært like opptatt av de prosjektene. Det forslaget vi er med på i dag, gir et signal om at vi er utålmodige, at vi vil at dette arbeidet skal fortsette, og at en ikke må bruke noen form for videre utredninger som en unnskyldning for ikke å ha fullt trykk på arbeidet. Hvis representanten kan love at det kommer til å skje, er vi i en interessant dialog.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-06-15:
Grunnen til at jeg var opptatt av Heimevernet, er at akkurat i disse dager er regjeringen i ferd med å foreta både oppsigelser og nedbemanninger i Heimevernet. Samtidig er den rapporten fra Riksrevisjonen som vi har fått på bordet, svært alvorlig. Det er virkelig alvorlig at regjeringen, som fikk sterk kritikk i 2015 og også fram til 2017 og 2018, ikke har klart å oppfylle de kravene som sikkerhetsloven setter når det gjelder grunnsikring av skjermingsverdige objekt. Det er svært alvorlig. Det kan oppstå en alvorlig situasjon i Stortinget knyttet til det. Hvis regjeringen i mellomtida, i løpet av de månedene som ligger foran oss, velger å fortsette oppsigelsene, fortsette nedbemanningen i Heimevernet, som spiller en svært viktig rolle for disse skjermingsverdige objektene, stiller regjeringen seg i – jeg tror jeg må si – en svært uklok posisjon, særlig fordi Riksrevisjonen også påpeker nettopp det som er viktig, at Heimevernet og deres kapasitet er et helt avgjørende bidrag i så måte.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-06-15:
Så vidt jeg husker, ble også partilederen spurt om akkurat dette – det var vel representanten Rodum Agdestein som spurte – og han anbefalte for så vidt representanten Rodum Agdestein kanskje å bli med en tur opp og se hva som nå skjer på Andøya, se den problematikken de har knyttet til at de mister personell og materiell, og at de er i en overgangsperiode som kan bli svært, svært vanskelig. Så ser vi jo nå at det kommer amerikanske fly inn til Andøya. Vi ser at det skal være flere som skal trene på Skjold, og spørsmålet vi stiller oss, er om en skal fylle de hullene som skapes – når den norske hæren blir nedprioritert, og når Andøya blir fjernet – med alliert nærvær, i stedet for å være villig til å stable på beina et forsvar som er et nasjonalt forsvar som skal ta ansvar på egne vegne. Det er en veldig viktig debatt, som veldig mange der ute er opptatt av. Det er mulig at Hårek Elvenes og Høyre mener at de har gjort ting bra, men det er nok mange der ute som ikke har latt seg overbevise om det, så det er et pussig paradoks.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-06-15:
Hvis ting er så rosenrødt som denne regjeringen nå sier at det er når det gjelder regjeringens forsvarspolitikk, er det noen ting som er litt pussig. Den ene pussigheten er at en i revidert ikke har vært i stand til å gjennomføre den siste delen av landmaktproposisjonen, som det snart har tatt oss to år etter langtidsplanen å diskutere, der regjeringen ved hver korsvei har sagt at den skal komme tilbake med investeringer knyttet til landmakta, og ikke har vært i stand til å gjøre det. Da er det pussig at de forlikspartiene som Høyre og Fremskrittspartiet har i Stortinget, er svært skuffet over den måten Høyre og Fremskrittspartiet turnerer det forsvarsforliket som de har inngått, på. Da er det svært pussig at de ikke har klart å overbevise folk i Nord-Norge – de er sterkt kritiske – om at de faktisk har en bedre forsvarsplan. Men hvis vi nå legger det til side, kan jo Hårek Elvenes og også Høyre tygge på om de vil støtte det forslaget vi har i dag, om at vi utsetter enhver oppsigelse og nedbemanning i Heimevernet, slik at en på en måte ikke foregriper en viktig og vanskelig debatt som Stortinget skal ha til høsten, om objektsikring, som nettopp også er både politiets og Forsvarets ansvar, og der regjeringen ikke har levert.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-06-15:
Jeg vet ikke om jeg helt oppfattet hva som var spørsmålet i denne replikken, men jeg kan godt reflektere litt rundt problemstillingen. Jeg er opptatt av at det er en økende spenning i regjeringen, sjølsagt, når en har utvidet den med Venstre og den fortsatt er en mindretallsregjering. Så har en mistet det flertallet en hadde i forrige periode med Venstre, Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet og Høyre. Det er klart at det er en krevende situasjon for regjeringen, og det ser vi også i Stortinget. Posisjonen velger å gå på reine nederlag. Representanter for posisjonen er i opposisjon og stemmer imot sin egen regjering eller skryter av at de har fått fjernet forslag som deres egne justisministre har arbeidet for. Jeg tror vi kommer til å se mer av det utover i perioden. Jeg tror det blir mer krevende. Dagbladet kalte det i sin lederartikkel en slags «falsk opposisjon». Jeg ville ikke ha brukt det uttrykket, men jeg tror det er nokså betegnende for at en faktisk ikke klarer å holde sammen både i regjering og i storting, men at en opplever at et parti som mener én ting i regjering, velger å gjøre noe annet i Stortinget.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-06-15:
Jeg kritiserer ikke at det på en måte er uro og spenninger i regjeringen. Jeg ser på det som helt naturlig og rimelig, og jeg ser at det også gir seg uttrykk i stortingsarbeidet etter hvert. Jeg synes det er viktig å få problematisert akkurat den utviklingen. Vi har sett flere tilfeller der Venstre i Stortinget har stemt imot Venstre i regjering, der Fremskrittspartiet i Stortinget har stemt imot Fremskrittspartiet i regjering. Det er en interessant og egentlig ganske ny utvikling i Stortinget at en velger å gjøre det på den måten – å skille mellom et parti i regjering og et parti i Stortinget. Så synes jeg at det også har medført en del uforutsigbarhet, særlig i budsjettforhandlingene. Det er det Senterpartiet har prøvd å påpeke år etter år: Vi har lurt på hvilken avgift vi får i år, som er forhandlet fram i ellevte time, og som skal ramme folk på et eller annet vis, uten å ha vært utredet, uten å ha vært på høring hos partene. I fjor høst var det sukkeravgifta. Representanten Raja nevnte Rødt her. I motsetning til Fremskrittspartiet kommer i alle fall Rødt til å stemme imot økningen av sukkeravgifta, og det er i det minste en trøst.
Hårek Elvenes (Høyre), 2018-06-15:
Representanten Arnstad sa at Forsvaret i Nord-Norge var bygd ned. Det er direkte feil. Senterpartiet har jo gjort det til sitt varemerke å tilsidesette fagmilitære råd, men at partiet heller ikke leser forsvarssjefens årsrapport, kommer i tillegg – vel, vel. Senterpartiet la ikke inn innkjøp av nye overvåkingsfly i sin alternative langtidsplan. Samtidig har partiet arbeidet aktivt for å videreføre Andøya flystasjon. Hvor er logikken mellom å la være å gå inn for å kjøpe nye overvåkingsfly og samtidig være så framoverlent med tanke på å bevare en base? En base betinger jo fly, ellers har den ingen funksjon.
Hårek Elvenes (Høyre), 2018-06-15:
Jeg konstaterer at representanten overhodet ikke er «på skiva» i sitt svar. Dagens hærstruktur er den samme hærstrukturen som var i 2008, under den rød-grønne regjering. Forskjellen er nå at denne regjeringen faktisk styrker Hæren. Hæren skal styrkes med 55 mrd. kr i inneværende langtidsplan. Allerede har man kontrahert nytt artilleri, nytt luftvern, utstyr mot elektronisk krigføring, nye lastevogner etc. Bare i 2017 styrket denne regjeringen forsvarsbudsjettet med det dobbelte av det Senterpartiet klarte i sin regjeringsperiode. Da er mitt spørsmål til representanten Arnstad: Hvorfor var Senterpartiet med på ferden å lede både Forsvaret og Hæren inn i en styrt avvikling, slik som forsvarssjefen beskrev situasjonen i Hæren og Forsvaret da denne regjeringen overtok? Hvorfor lot man det fare?
Hårek Elvenes (Høyre), 2018-06-15:
Lederen i utenriks- og forsvarskomiteen, Anniken Huitfeldt, avleverte et intenst innlegg her fra talerstolen. Problemet er den manglende sammenhengen mellom den kritikken som framføres, og det Arbeiderpartiet faktisk gjør på de områdene de velger å kritisere. Hvis Arbeiderpartiet er opptatt av at dette med stridsvogner skal forseres, bør de i det minste sette av noen kroner til det. Hvis man studerer deres opplegg for revidert nasjonalbudsjett, ser man at det ikke er satt av et rødt øre til nye stridsvogner – null kroner. Så sier representanten Huitfeldt at Hæren, landmakten og HV er utsatt for en vedvarende nedprioritering. Det er feil. Denne regjeringen overtok en hær på felgen. Det utstyret Hæren hadde, og har, var i stor grad nedkjørt etter mange år i utenlandsoperasjoner. I 2017 ble det gjennomført en stor vedlikeholdsøvelse i Hæren, man satte i stand 5 500 materiellobjekter. Selve grunnmuren i Hæren settes nå i stand, i kombinasjon med at det investeres tungt i nytt materiell. La meg ta noen eksempler. For 14 dager siden behandlet Stortinget en investeringsproposisjon. 4 mrd. kr ble da avsatt til investeringer primært i Hæren, knyttet til ingeniørmateriell, bergingspanservogner, nye lastevogner etc. Forut for det har man investert i nytt artilleri, nytt luftvern – som Hæren ikke har hatt siden 2004 – og utstyr mot elektroniske angrep og elektronisk krigføring. Det er satt av 55 mrd. kr i langtidsplanen til Hæren. Det Forsvaret som denne regjeringen overtok, var i en situasjon der hovedkampsystemene i samtlige forsvarsgrener hadde nådd slutten av sin levetid og var nedkjørt. Det er en nesten uoverkommelig oppgave å gjenreise Forsvaret så fort som det egentlig er behov for. Det tar ti år å bygge forsvarsevne, det tar ett år å rive den ned. Og når man ser på Hæren, kan man ikke bare se på Hæren isolert. Hæren må utvikles innenfor en fellesoperativ ramme, slik at man har en hær som totalt sett blir best mulig for at det Forsvaret vi har, skal fungere. Til slutt: Jeg kan ikke dy meg for også å nevne HV. Hvis man går inn i dokumentene i revidert nasjonalbudsjett, ser man det hyggelige faktum at HV faktisk økes med 2 000 nye soldater. HV-styrken er nå oppe i 40 000 mann, og til den store forskjell fra det HV som vi overtok, har vi nå et HV som øver mer, og som har moderne utstyr og moderne våpen, faktisk de samme håndvåpnene som Hæren.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Jeg vedkjenner meg 100 pst. at Høyre og SV er uenige i pensjonspolitikken. Det bør heller ikke komme som noen overraskelse for noen, fordi SV stemte imot pensjonsreformen da den ble vedtatt i 2005. Grunnen til det er at vi i motsetning til Høyre ikke er klasseblinde. Det er det Høyre er i sin pensjonspolitikk – eller det er kanskje litt feil, for Høyre har alltid hatt veldig stor omsorg for dem med mest makt og rikdom i samfunnet vårt. Det er klart at mange har en sterk interesse av at det skal brukes mindre penger samlet sett på folketrygden enn det man ville gjort med det gamle systemet, men det er ikke sliterne, som representanten snakker om, og det er ikke dagens ungdom, i hvert fall ikke de ungdommene som kommer til å stå i jobbene med lavest inntekt og der det er vanskeligst å få fast jobb. De er de store taperne i det langt mer usosiale pensjonssystemet vi har fått. Det er de som kommer best ut, de som kan stå lengst i jobb, de som har de minst slitsomme jobbene, og de som kan spare opp store private pensjoner, som vinner. Det er vi imot, og det er jeg faktisk stolt av.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Vi snakker begge om framtidige generasjoner, eller dem som er unge i dag, vi snakker bare om ulike folk i den generasjonen. Høyre snakker om dem som kommer til å klare seg godt i det nye systemet, om dem som har råd til å spare opp gode, private pensjonsordninger. Jeg snakker om dem som ikke har det. Jeg snakker om dem som kommer til å få de midlertidige jobbene, som er lavtlønte, og som er taperne i dagens pensjonssystem. At vi står opp for ulike grupper i samfunnet, er helt naturlig. En må bare slutte å late som om det finnes en generasjon der alle er like. Vi lever i et klassesamfunn der folk er ulike, og vi har ulike standpunkt til hvem politikken skal styrke og stille opp for. Ja, våre forslag til pensjon vil kunne måtte finansieres med noe høyere skatter for dem på toppen av samfunnet, men husk nå at alle beregninger som pensjonsreformen bygger på, bygger på at vi skal bli mye, mye rikere i dette samfunnet. Det Høyre egentlig vil, og det reformen bygger på, er i stor grad at gapet mellom privat rikdom og fellesskapet skal vokse. Det er vi imot. Vi har god råd til å sikre en god folketrygd for framtiden.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Debatter blir så mye bedre når man slipper å diskutere mot en parodi på egen politikk. Og siden SV ikke er for å fjerne oljenæringen og si opp alle oljearbeiderne, tror jeg bare jeg stopper der.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Det er hyggelig å hilse på Venstre igjen – lenge siden sist. Partiet har gått inn i regjering og i stor grad forsvunnet. Det gjelder også i miljøpolitikken. Jeg gleder meg over det meste av det representanten Raja nevnte. Mye av det kom til i forrige periode, gjennom godt samarbeid mellom miljøpartiene, både de miljøpartiene som var inne i en form for samarbeid med den borgerlige regjeringen, og vi som sto utenfor. Det som er leit nå, er at Venstre har gått inn i regjering – og dermed er avskåret fra muligheten til å legge den typen press på regjeringen. Jeg tror det er klokt av miljøpartier ikke å drive med vill overdrivelse. Jeg anerkjenner at Venstre jobber for gode miljøstandpunkter, men det tjener ikke miljøsaken hvis man lager et bilde av det man får til, som får det til å se ut som om norsk miljøpolitikk akkurat nå er fantastisk. Det vet Abid Raja er feil, jeg vet det er feil, og alle som er opptatt av miljø, vet det er feil. Og ja, det er sikkert krevende å få til god miljøpolitikk med Arbeiderpartiet, men jeg ville ikke prøvd med Fremskrittspartiet i stedet.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Jeg synes Raja stryker på mitt forslag til linje, nemlig å unngå ville overdrivelser og glorifisering av seg selv. Jeg tror miljøsaken er tjent med det. Det Venstre har fått til i regjering, er ikke fantastisk. Venstre gjør en ærlig innsats, men det er så langt fra det vi trenger. Det finnes heller ikke noe hold for å påstå at det Venstre får til, er bedre enn det SV fikk til. Utslippene gikk ned de årene vi satt i regjering. Så begynte de å øke under denne regjeringen. Og den endringen som har kommet etter det igjen, er dynket i regnskogfiendtlig palmeolje. Det er ingen dekning for disse påstandene. Jeg ønsker representanten Raja lykke til i en vanskelig jobb, jeg heier på ham når han slåss for miljøet. Men jeg må si at jeg blir litt urolig når selvbildet er så stort på vegne av det man har fått til, for da er jeg redd for at Venstre blir fornøyd med altfor lite i fortsettelsen.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Det er klart at sjansen for å bli møtt med raushet jo er større hvis man klarer å vise litt raushet tilbake. Rajas liksom totale svartmaling av de rød-grønne årene innbyr ikke akkurat til raushet tilbake. Jeg sa positive ting om noe Venstre har fått til, men som dessverre i stor grad ligger tilbake ifra forrige periode. Det er dessverre slik at etter at Venstre gikk inn i regjering tidligere i år, har det ikke skjedd noe viktig på miljø- og klimaområdet. Tvert imot har vi fått den første klimameldingen og behandling i Stortinget – av et såkalt forlik – noen gang som ikke gir oss store, nye tiltak, der all handling er utsatt, i ly av en EU-avtale som egentlig betyr utsettelse av handling. Det står i sterk kontrast til det klimaforliket som kom da vi styrte, som var et langt steg framover i klimapolitikken, men som dessverre ikke har blitt fulgt opp av denne regjeringen, og som gjør at vi ikke når utslippsmålene som ble satt fram mot 2020. Det må også Venstre ta en solid del av ansvaret for.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2018-06-15:
Representanten Lysbakken snakker om rettferdighet og solidaritet, men SVs solidaritet ser ikke ut til å strekke seg mer enn til de menneskene som SV til enhver tid vet har stemmerett. Det kommer ikke til å gagne framtidige generasjoner. Det jeg nå snakker om, er pensjonsreformen som ble vedtatt i 2011, med SVs stemmer, og er ventet å gi innsparinger på 60–80 mrd. kr årlig. Nå som SV står utenfor regjeringen, er de plutselig blitt motstandere av viktige elementer i reformen. Dersom SV får gjennomslag for sine forslag til endringer, vil vi ikke få et pensjonssystem som er bærekraftig over tid. De som taper på det, er ikke de rikeste, som kan spare privat, men de som er helt avhengig av å ha en folketrygd som bærer på sikt. Mitt spørsmål til representanten Lysbakken er: Hva vil SV si til sliterne i min generasjon og generasjoner som kommer etter, som må se langt etter å få en like god pensjon dersom pensjonsreformen ikke videreføres?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2018-06-15:
Høyre i regjering har styrket pensjonistenes økonomi betydelig, særlig minstepensjonistenes. Samtidig har vi videreført de elementene som også SV i 2011 var positiv til, nettopp fordi man ønsker å ivareta hensynet til framtidige generasjoner, som jeg hører at Lysbakken ikke tør nevne. Jeg mener faktisk det er dypt usolidarisk å øke dagens pensjonsutgifter kraftig og sende regningen til dem som står i jobb, når det ikke er bærekraftig over tid, og når min generasjon ikke kan håpe på en like god pensjonsavtale. Det interessante er at i tillegg til å øke dagens pensjonsutgifter kraftig, vil SV også øke skattene med 20 mrd. kr. Så regningen for at SV ikke klarer å løse statens oppgaver på en bedre måte, betales av dem som står i arbeid, og av dem som skaper arbeidsplasser. Mitt siste spørsmål til representanten Lysbakken er: Hvordan mener han at økte skatteutgifter, slik SV legger opp til i revidert, skal bidra til å skape de arbeidsplassene som skal finansiere vårt viktige velferdssamfunn, og skal finansiere pensjonssystemet også for framtidige generasjoner?
Terje Breivik (Venstre), 2018-06-15:
Ja, sjølvsagt, det er jo det me gjer i dag. Me skal seinare vedta eit revidert nasjonalbudsjett som aukar løyvingane til satsing på CO 2 -forprosjekt med heile 80 mill. kr, slik at det kjem opp i totalt 200 mill. kr allereie i 2018-budsjettet. Me skal gå vidare med forprosjektet på forbrenningsanlegget her i Oslo. Éin ting er at det er viktig for dei prosjekta som dette gjeld, men det som kanskje er endå viktigare, er dei signala som ligg i at regjeringa no – med støtte frå eit fleirtal her i salen i dag – går vidare med det. Det er ikkje minst spennande det som no skjer òg innan norsk industri- og teknologiutvikling, der ein allereie snart er i mål med å utvikla CO 2 -fangstanlegg av neste generasjon, som gjer at ein har håp om å få kostnadene ned på eit nivå som gjer at CO 2 -fangst føreset at lagringa er trygg og sikker, og verkeleg kan bidra tungt når det gjeld klimagassutsleppsproblematikken, men òg danna grunnlag for ny norsk industri.
Terje Breivik (Venstre), 2018-06-15:
Dette er vel strengt teke eit spørsmål som verken storting eller regjering nokosinne har vedteke eller hatt nokon direkte innverknad på. Eg går ut frå at desse parkeringsbyråa er noko som Bane NOR har råderetten over. Eg har ikkje budd eller jobba i Oslo i meir enn 14 år, men eg har reist til Oslo i mange herrens år, og eg trur det har vore parkeringsavgift på Oslo sentralstasjon sidan tidenes morgon. Viss ein set dette inn i ein viss samanheng, er summane rimeleg låge – så vidt eg veit, 100–200 kr per månad for reisande som har månadskort på jernbanen.
Terje Breivik (Venstre), 2018-06-15:
Eg trur ikkje representanten lytta til det førre svaret mitt. Dette er ikkje noko som eg eller Stortinget har hatt noko som helst med å gjera. Difor føreslår eg at engasjementet til representanten vert kanalisert inn mot Bane NOR når det gjeld parkeringsavgiftene. Det eg og Venstre, dei andre regjeringspartia og Kristeleg Folkeparti har kontroll på, er ein skatte- og avgiftspolitikk og eit grønt skatteskifte i transportsektoren som de facto har sett ned dei totale skattane og avgiftene innan transport med ca. 2 mrd. kr netto. Det har ført til resultat på utsleppssida som er formidable, og distrikta, som eg reknar med at representanten Gjelsvik er oppteken av, har jo no fått tilgang på – kall det – distrikta sin elbil, ladbare hybridar, til heilt andre prisar enn det som var tilfellet for berre nokre få år sidan.
Terje Breivik (Venstre), 2018-06-15:
Det skal eg svara representanten på når den saka til si tid kjem til Stortinget, etter at Venstre sjølvsagt har påverka det som kjem frå regjeringa, når regjeringa kjem med si tilråding til oppfølging av Nasjonal transportplan. No vert det trass alt referert til vurderingar som er gjorde av fagetatane, ikkje politiske vurderingar. Så kan eg roa representanten og gjenta det Venstre har bidrege med i forhandlingane om Nasjonal transportplan: Me har ei rekordhøg satsing også på dei klimavenlege transportgreinene i transportplanen – både jernbane, kollektivtrafikk og sykkel.
Terje Breivik (Venstre), 2018-06-15:
I Venstre er me svært fornøgde med det forliket som me klarte å få til i forhandlingane om Nasjonal transportplan, kor me har klart det kunststykket å prioritera nødvendige vegprosjekt, samstundes som ein har vareteke behovet ein har for å satsa på dei klimavenlege transportsektorane, jernbane, sykkel og kollektivtrafikk. For Venstre har ein føresetnad for oppfølginga av Nasjonal transportplan vore – og det vil det òg vera i dei forhandlingane som me anten skal ha på kammerset i regjeringa, eller når regjeringa kjem til Stortinget – at ein har ei minst like tung satsing på den klimavenlege delen av transporten, som ein har på vegar.
Terje Breivik (Venstre), 2018-06-15:
For ikkje å plaga Stortinget med å gjenta det eg har sagt før, vil eg tilrå representanten Slagsvold Vedum å lesa referatet og sjå kva eg svarte på hans partikollega sitt spørsmål, akkurat det same spørsmålet to gonger tidlegare. Eg svarte rimeleg klart og tydeleg at dette spørsmålet har eg aldri vore med og behandla i Stortinget, det er eit gebyr som Bane NOR har kontrollen på. Så får representanten lesa detaljane i referatet.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Da Venstre var utenfor regjering, betraktet jeg og mange med meg Venstre som et blågrønt/lysegrønt parti som ønsket mer innsats på miljøvern, mindre klimagassutslipp og en transportsatsing til fordel for jernbanen. Venstre vil ha skinnebaserte høyhastighetsbaner, som skal ta trafikk fra fly og privatbilisme, står det i programmet deres. Synes representanten Breivik at utsettelsen av InterCity-utbyggingen i minst to år, som nå foreslås, samtidig med at motorveiprosjektene fortsetter akkurat som før – ikke minst fortsetter planleggingen av pengeslukende, miljøfiendtlige ferjefri E39 som før – er i samsvar med det Venstre står for?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Jeg takker for svaret, men jeg vil vise til forslaget som SV har i forbindelse med behandlingen her i dag: Vi ønsker å omprioritere midlene for å klare InterCity-satsingen ved å ta fra de store motorveiprosjektene som ikke er satt i gang. Mitt spørsmål til Breivik gjelder den store satsingen, den ambisiøse satsingen, noen vil kalle det den hasardiøse satsingen, med bruk av midler på ferjefri E39, hvor vi allerede har brukt – jeg vil si – milliarder på planlegging av fjordkryssinger som kanskje ikke blir noe av. Kanskje blir det bare et luftslott. Synes Breivik at det er fornuftig bruk av midler? Hva er Venstres holdning til dette store prosjektet nå?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
I vår ble det kjent at Jernbanedirektoratet, etter innspill fra Bane NOR, går inn for en utsettelse av intercityutbyggingen på Østlandet. SV hadde i det aller lengste håpet på at revidert ville inneholde noen grep for å få denne utrolig viktige jernbanesatsingen på skinner igjen. Men nei – ingenting. Utsettelse i to år, stort sett over hele linjen – registrert og akseptert. Er det mulig? Da Stortinget hadde NTP til behandling for akkurat et år siden, kom det ikke et pip om at årstallene for byggestart og ferdigstillelse ikke skulle holde. Åtte måneder senere får vi altså svaret: flere års utsettelse. I budsjettdebatten før jul kom det heller ikke noen advarsler om eller tegn på at InterCity-satsingen skulle utsettes. Men bare to måneder senere kom bomben: Alt, de fleste strekninger, utsettes i to år. Regjeringen hadde i forslaget til revidert en mulighet til å ta noen grep. De kunne ha foreslått en omprioritering mellom poster i samferdselsbudsjettet hvis de ville. Man kunne ha ført både midler, plankapasitet og entreprenørkapasitet fra ikke igangsatte store motorveiprosjekter til jernbane. Det hadde vært mulig. Men nei, ingenting å se i budsjettet. Motorveiene er fredet på alle måter. De har øyensynlig ikke mangel på penger i første planperiode, heller ikke mangel på plankapasitet eller entreprenørkapasitet og ei heller så dårlige grunnforhold at prosjektet blir utsatt i årevis. Alle disse faktorene blir nemlig anført som viktige årsaker til utsettelse av InterCity og Ringeriksbanen. Veien skal fram! Hadde de ment alvor med festtalene om at jernbanen skal styrkes, at det er miljøvennlig og et transportmiddel folk foretrekker om det går hyppige og raske tog, hadde de tatt grep nå. Men det gjør de altså ikke. Om det finnes penger til det? Ja visst, massevis – også innenfor denne sektoren. Jeg har nok ved et par anledninger tirret på meg mange av de blå ved bare å nevne prestisjeprosjektet ferjefri E39 til totalt 340 mrd. kr i NTP-perioden. Vi kunne tatt penger derfra. Jeg vet også at dette luftslottet, som kanskje forblir et luftslott, allerede nå har brukt mye planleggingsmidler på noe som kanskje ikke blir noe av på grunn av ny teknologi på elferjer, osv. Og jeg vil nok tro at når de tallene kommer fram og etter hvert presenteres, kan vi risikere at de blå har malt seg opp i et hjørne og vi får en ny slags månelanding innen transport som vil sette både gamle Mongstad og stortingsbygningen i skyggen.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2018-06-15:
Det går godt i Norge, som vi har hørt. Ledigheten er lav, økonomien er i vekst, og vi ser en god kommuneøkonomi, som bidrar til viktige velferdstjenester. Innenfor kunnskapsfeltet har regjeringen og Kristelig Folkeparti løftet satsinger som ruster Norge for framtiden og bidrar til omstilling. Fra tidlig i barnehagen, inn i grunnopplæringen og helt til verdensledende forskning er vi med og løfter samfunnet og næringslivets muligheter og ikke minst konkurransekraft. La meg først trekke fram vårt løft for tidlig innsats. Det viktigste vi kan gjøre for å gi barna våre en god start i livet, er å starte nettopp der. I barnehagene har vi satt inn ekstra ressurser for å fokusere på kvalitet og innhold, innført gratis kjernetid og redusert foreldrebetalingen, og bidrar sånn til at alle, uavhengig av bakgrunn, skal få tilgang til denne viktige arenaen for sosial utvikling og læring. Midler til innføring av bemanningsnorm og flere pedagoger bygger videre opp under nettopp dette. I tillegg setter vi inn midler samt lovfester plikt til å styrke overgangen mellom barnehage og skole. På få år har vi fått til satsinger som gir en bedre start i livet for flere, og ikke minst bidratt med tiltak som gir et godt møte med skolen. Det handler om å gi ungene våre en mestringsfølelse. Det gir læringsglede, og det bygger selvtillit. Økt selvtillit bidrar til livsmestring. Å lykkes med tidlig innsats står derfor sentralt i Høyres politikk. Siden regjeringsskiftet har vi fått en solid kursendring fra sen til tidlig innsats, også i skolen. Venstresiden har lenge snakket om flere lærere, men leverte på sine åtte år bare noen hundre på slutten av det tiårige grunnskoleløpet. Til sammenligning har vi så langt fått flere tusen faste lærerstillinger og et særlig løft mot barnetrinnet. Med innføring av masterutdanning for lærere, kompetansekrav og videreutdanning av over 20 000 lærere bidrar vi sterkt til at ungene våre skal bli sett og få en best mulig skolegang. Resultatet viser at vi er på rett vei. Elevene lærer mer og er mer på skolen, og flere fullfører og består. Også innenfor forskning og utvikling satser vi sterkt. Vi kan glede oss over en positiv utvikling. Nylig satte vi rekord. Vi har passert 2 pst. av BNP til forskning og utvikling. Næringslivet, akademia og våre institusjoner leverer stadig bedre og henter også mer midler hjem i internasjonal konkurranse, spesielt innenfor EU. Sånn er det vi ruster oss for framtiden. Sånn bygger vi konkurransekraft. Norsk skole og kunnskapssektoren trenger altså ingen rød-grønn skolepolitikk eller kunnskapspolitikk – gamle løsninger – men mer av vår politikk. Det håper jeg også velgerne ser ved neste års kommunevalg. Vi har behov for mer framoverlente og aktive borgerlig styrte kommuner innenfor skole- og kunnskapsfeltet.