Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2002-03-07:
I etterkant av orienteringa eg heldt torsdag, er det på den eine sida blitt etterlyst eit meir aktivt eigarskap og ei sterkare styring av NRK. På den andre sida har kringkastingssjefen uttrykt bekymring over signala om nærmare avgrensing og definering av allmennkringkastingsoppdraget. Slik eg ser det, reiser denne diskusjonen tre nye spørsmål: 1. Skal allmennkringkastingsoppdraget til NRK presiserast nærmare?2. Kva for krav skal vi i så tilfelle stilla til NRK?3. Kva for rolle skal staten ha når det gjeld styring og kontroll med sjølve gjennomføringa av oppdraget? Det er eit klart paradoks at allmennkringkastaren TV 2 har mykje meir konkrete programkrav på seg enn det NRK har, trass i at NRK årleg får 3 milliardar kr frå felleskassa for å produsera allmennkringkasting. I praksis blir det likevel ikkje stilt mindre strenge krav til NRK enn til dei andre selskapa. Allmennkringkastingsrådet, som har som oppgåve å gi departementet råd om prinsippa for allmennkringkasting blir følgt, vurderer programma i NRK etter dei same kriteria som for dei andre kringkastarane. Rådet har gjennomgåande vore svært nøgd med allmennkringskastingstilbodet til NRK. Dessutan syner programprofilen i selskapa klart at lisensfinansiering er eit meir effektivt verkemiddel enn konkrete programkrav når det gjeld å fremja breidda i allmennkringkastingstilbodet. Når eg likevel meiner det er naudsynt å gå i gang med ei klargjering av allmennkringkastingsoppdraget, er det i utgangspunktet fordi Noreg er bunde til dette gjennom EØS-avtala. I tillegg er det mi meining at ein slik gjennomgang vil vera positiv fordi den kan klargjera for både publikum, styresmaktene og verksemda sjølv det samfunnsansvaret NRK har. Ein annan grunn er at TV 2 har fått skjerpa programkrav i den nye konsesjonen som tek til å gjelda frå 1. januar 2003. I hovudsak vil det likevel vera tale om ei formalisering av dei krava som i røynda gjeld i dag. Lat meg gjera det klart at det ikkje kjem på tale i dette arbeidet å gjera noka form for innsnevring av kva NRK skal ha høve til å senda. Kva for krav skal vi så stilla til NRK? Målet må vera at NRK framleis skal kunna spela rolla som ei av dei viktigaste kjeldene til nyhende, informasjon, kultur og underhaldning i Noreg. Dette krev på den eine sida at NRK må produsera program som dei kommersielle kanalane ikkje kan eller vil tilby. På den andre sida er det klart at NRK må ha stor oppslutning i folket. NRK si oppgåve kan difor heller ikkje avgrensast til berre å tilby smale program. Eg meiner det vil vera naudsynt med ein relativt brei og open definisjon av allmennkringkastingsoppdraget. Det tredje spørsmålet gjeld styring og kontroll med gjennomføringa av oppdraget. Eg viser til dei prinsippa som eg trekte opp i orienteringa sist torsdag. Eg vil her berre minna om at det må vera stor skilnad på styring av og kontroll med ei verksemd som NRK og andre selskap der staten har eigarinteresser. For det fyrste er NRK ei redaksjonell verksemd som har samfunnskritikk og det å gå politiske avgjerder etter i saumane som viktige delar av sitt samfunnsoppdrag. For det andre har NRK ikkje som formål å tena pengar, men å bruka pengar til å produsera allmennkringkasting. Vi kan difor ikkje utan vidare nytta dei same verktøya for styring og kontroll som dei som blir brukte for Statoil, Norsk Hydro eller andre kommersielle verksemder. Nokre har tolka meg slik at Regjeringa no legg opp til ei utsetjing av eit digitalt bakkenett for fjernsyn. Det er ikkje rett. For å få klargjort alle sider av saka er det naudsynt å sende opplegget for kunngjering av eit digitalt bakkenett på ei brei høyring. Erfaringane frå andre land syner at det er viktig at sjølve konsesjonsopplegget står på eit solid fundament. Samstundes er det viktig at ei kunngjering bør koma i vår, og det trur eg òg vi skal klara. Eg vonar no vi kan unngå å redusera debatten om NRK til spørsmål om enkelte program eller konkrete organisatoriske avgjerder. Dette vil etter mi meining vera ei avsporing. For å bidra til å halda debatten på eit prinsipielt politisk nivå vil eg kvittera ut eit par punkt som har vore oppe i debatten etter orienteringa sist torsdag. For det fyrste gjeld det samanslåinga av distriktskontora i Nord- og Sør-Trøndelag og i Hedmark og Oppland. Som eg nemnde i orienteringa, har eg konkludert med at dei sparetiltaka som til no er gjennomførte i NRK, ligg innanfor det styret og leiinga må ha fridom til å avgjera. Eg har ikkje sagt noko konkret korkje om Buskerud, Vestfold eller andre fylke som er tekne opp i debatten i dag. Det som er klart, er at NRK arbeider med planar for distriktskontora. Det viktige er at programma dei sender, er gode, og eg er heilt sikker på at dei som har hatt ordet her i dag, vil følgja nøye med på om NRK sender gode program som lyttarane og sjåarane er glade for, og som har same kvalitet som dei vi har i dag. Det andre er etablering av eigne direktesendingar med fjernsyn i Nordland, som òg har blitt teke opp i dag. NRK har opplyst at det frå tredje kvartal i 2002 vil bli oppretta slike sendingar, men i veldig avgrensa omfang. Det eg kan seia, er at dette er fyrste del i det NRK skal gjera, og vi må følgja med NRK slik at dei følgjer opp det som er Stortingets vedtak i denne saka.