Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2012-06-11:
Dagens debatt burde vel egentlig være innhyllet i et lydteppe av Edvard Griegs «Lyriske stykker», «Morgenstemning» eller «I Dovregubbens hall». Det hadde satt en god stemning for denne debatten, men jeg vet ikke helt om det ville passet. Det er delte meninger om olje- og energiministerens nye navnepolitikk for feltutbygging på sokkelen. Personlig er det vel andre ting jeg ville ha gjort med oljepolitikken enn å endre navn, men det gir oss iallfall mulighet for noen gode assosiasjoner. Spørsmålet er da: Ville Edvard Grieg vært beæret over denne oppkallingen? Jeg synes det er vanskelig å vite, for jeg vet ikke helt hva Edvard Grieg mente om klima- og miljøspørsmål, men jeg er altså litt i tvil om han ville vært fornøyd med denne PUD-en som vi i dag diskuterer. Slik jeg husker min musikkhistorie fra videregående, var Edvard Grieg opptatt av å skrive for datiden, eller nåtiden sin, og også for framtiden. Da er det nettopp det vi må sjekke ut denne PUD-en mot: datiden, nåtiden og framtiden. Norges olje- og gassindustri står for en fjerdedel av Norges utslipp av klimagasser. Vi har vedtatt tidligere at Norges klimagassutslipp skal reduseres med 30 pst. innen 2020. Det er kjente tall for oss. To tredjedeler av utslippene skal vi gjøre hjemme – ja, vi kjenner dette. Vi skal debattere det videre utover dagen. Det beste virkemidlet for å få dette til er å drive installasjonene ute i havet med kraft fra land i stedet for å installere forurensende gassturbiner på plattformene. Edvard Grieg-feltet vi behandler i dag, ligger i den sørlige delen av Utsirahøyden. I dette området skal det bygges ut flere store funn i nær framtid, bl.a. det store Sverdrup-feltet som ble funnet i fjor, og Draupne, som ligger nær Edvard Grieg. Regjeringen skriver i klimameldingen at den har som mål at den sørlige delen av Utsirahøyden skal forsynes med kraft fra land. Regjeringen vil ta endelig stilling til dette bl.a. på bakgrunn av de pågående analysene fra rettighetshaverne. Elektrifisering av Utsirahøyden blir bare lønnsom dersom alle feltene inkluderes. Det er her problemet ligger. Det er her jeg tror Edvard Grieg ville hatt problemer. Han var opptatt av datiden, og han var opptatt av framtiden. Faktum er at regjeringen i denne saken tillater operatøren av Edvard Grieg-feltet å bygge ut feltet med to gassturbiner, som for øvrig også skal forsyne Draupne-feltet med kraft. Tillatelsen vi gir i dag, gis kun måneder før grunnlaget for investeringsbeslutning for en samordnet kraft-fra-land-løsning for hele den sørlige delen av Utsirahøyden skal legges fram. Vi er kritiske til at det legges til rette for så store investeringer i gassdrevne turbiner på Utsirahøyden parallelt med at det jobbes med en felles løsning for kraft fra land. Det er ikke bare vi som er bekymret. Oljedirektoratet har i sine uttalelser til denne PUD-en påpekt at investeringer i turbiner og generatorer på feltet vil medføre at en samordnet kraft-fra-land-løsning for området vil bli dyrere og mindre kostnadseffektiv. Dersom en skal oppnå lønnsomhet for en felles kraft-fra-land-løsning, må kostnadene deles på alle feltene, inkludert feltene Edvard Grieg og Draupne. Derfor har vi i våre merknader skrevet at Lundin må bære disse investeringene selv. Det er litt oppsiktsvekkende at representanten fra SV, Lars Egeland, sier i sitt innlegg at det er en selvfølge at operatøren må stå for og betale regningene selv når han ikke kan være med på det i merknadene som undertegnede har i denne saken. Disse investeringene bør ikke inkluderes i beregningsgrunnlaget for hele den sørlige Utsirahøyden, for med en slik beregning vet vi svaret på den neste utredningen vi venter på. Og det er da ikke i tråd med den klimaenigheten vi skal vedta senere i dag, det er ikke i tråd med regjeringens ønsker, og jeg tror heller ikke det er i tråd med Edvard Griegs løsning om å skrive for datiden og skrive for framtiden. Framtiden i vår petroleumsvirksomhet er kraft fra land.