Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-03-25:
Jeg takker for interpellasjonen som jeg syns er viktig. Her står Høyre og regjeringspartiene samlet. Vi hadde det samme budsjettforslaget når det gjaldt domstolene, som også ble vedtatt. Men interpellasjonen er viktig også utover budsjettet, fordi den kaster lys over en litt paradoksal situasjon: Vi avsluttet nettopp en interpellasjon som vel hadde som grunntone at politiet ikke gjorde jobben sin, mens vi nå er over i en interpellasjon som har som grunntone, som formulering «at vi etter lang tids konflikt mellom politiet og regjeringen nå har sett en økning i saker som resultat av politiets aktivitetsnivå». Ja, jeg er enig i det. Vi ser bedre og bedre resultater fra politiet. Det er over 1 000 som sitter i varetekt. Det gir seg jo utslag i, som også interpellanten var inne på, en presset varetektssituasjon. Den tar jeg fullt ansvar for. Det er derfor vi nå skal åpne nytt fengsel i Halden med 252 plasser. Det er derfor vi bruker 20 mill. kr ekstra på å bedre varetektskapasiteten, og det er derfor vi – jeg får vel si det sånn – sammen med Høyre må ta det ansvar det er til enhver tid å sikre at domstolene gjør en så god jobb som domstolene faktisk gjør. Jeg mener at vi har mange helter i kriminalomsorgen, og vi har mange helter i politiet som nå gjør en veldig god jobb. De fortjener et positivt lys på seg. Men vi har sannelig også mange helter ute i domstolene. Vi har Europas raskeste domstoler både i sivile saker og i straffesaker. Det er en utrolig verdi i det å kunne få en rask reaksjon. Vi har ikke lenger en situasjon der folk venter flere år på å komme inn til soning. Vi hadde i en periode nesten 3 000 som svirret ute og ventet på soning, som bidro til at reaksjonene kom altfor sent. Forutsetningen for dette er at domstolene klarer å levere så godt som de faktisk nå gjør. Jeg vil starte beskrivelsen av budsjettet med å si at driftsbevilgningen for de alminnelige domstolene i 2010 utgjør om lag 1,52 milliarder kr. Det er en økning på om lag 77 mill. kr i forhold til saldert budsjett for 2009. Regjeringspartiene og Høyre valgte med andre ord ikke å kutte i domstolenes budsjetter. I denne økningen ligger det lønns- og priskompensasjon. Men domstolene er også styrket som følge av nye krav til begrunnelse i ankeavgjørelser, og Høyesterett er styrket med ny dommerstilling. Utover økningen på 77 mill. kr er det satt av hele 195 mill. kr til nye domstolslokaler i 2010, deriblant til Gulating lagmannsrett, som jo har ventet i mange, mange år. Det er derfor ikke riktig å si at det er kuttet i domstolenes totale rammer. Det vil ikke regjeringspartiene – og jeg tror heller ikke Høyre – ha på seg. Domstoladministrasjonen har imidlertid på eget initiativ, på lik linje med mange andre offentlige etater, innført en midlertidig tilsettingsstopp i domstolene for å omprioritere midler innenfor vedtatt budsjett, fra bemanning og over til økt satsing på IKT, kompetansearbeid og utbedring av domstolenes lokaler. Tilsettingsstoppen er begrenset, og avganger vil bli erstattet i de domstoler der bemanningsbehovet er størst. Å prioritere innenfor domstolenes rammer ved å innføre tilsettingsstopp er noe Domstoladministrasjonen har full anledning til å gjøre som følge av sin uavhengige stilling. Her vil det vel kanskje være mer aktuelt enn noen gang å kritisere Justisdepartementet hvis vi skulle gå inn og overstyre hvordan man i detalj styrer domstolene. Domstolene har etter mitt syn gjort en strålende jobb med å effektivisere saksavviklingen de siste årene. Oslo tingrett, som ble nevnt, er et særs godt eksempel. Der ligger det mye godt arbeid. Men det er også mange andre domstoler som har levert godt. Det er god kvalitet i avgjørelsene som fattes i norske domstoler. Vi kan være uenig i noen av dem, sånn er det. Men det er god kvalitet, og det er et godt juridisk håndverk som gjøres jevnt over i mange norske domstoler. Begynner man å sammenligne med andre lands domstoler, mener jeg at de norske domstolene står seg meget godt, takket være innsats ikke bare av den nåværende regjering, men også av foregående regjeringer. Dette har vi valgt å satse på. Saksavviklingsstatistikk fra domstolene i 2009 underbygger momentet om rask saksavvikling. For tingrettenes del er den gjennomsnittlige saksbehandlingstiden for sivile tvister, enedommersaker og meddomsrettssaker godt innenfor Stortingets mål. For sivile tvister og meddomsrettssaker var den gjennomsnittlige behandlingstida rekordrask. Også lagmannsretten er endelig innenfor målet for anke over dom i sivil sak, men i straffesaker er saksbehandlingstida omtrent på samme nivå som i 2008. Det har endog gått så langt at enkelte, særlig advokater, hevder at det går for fort. Tallene fra 2009 viser imidlertid også, som representanten peker på, at antall innkomne saker i 2009 har økt så mye i flere domstoler at saksbehandlingstida vil kunne stige framover. Det første tegn på dette er den økningen i restanser vi i 2009 har sett i flere av de største domstolene, særlig i Oslo tingrett. Justisdepartementet følger denne utviklingen nøye. Vi har hatt møte med Oslo tingrett spesielt. Jeg skal også besøke flere domstoler umiddelbart etter påske. Vi er i dialog med Domstoladministrasjonen om situasjonen. Når det gjelder representantens antakelse om at en økning i politiets aktivitetsnivå forventes å føre til et økt ressursbehov i domstolene, er det nok riktig at Regjeringas styrking av politiet med et betydelig beløp, som vi var inne på i sted, vil føre til flere straffesaker. Det er imidlertid viktig å være klar over at deler av styrkingen av politiet også skal brukes til kriminalitetsforebygging, noe som på sikt vil bidra til å redusere domstolenes sakstilfang. Vi ser at enkelte politidistrikter opplever nedgang i kriminaliteten, og får i så måte også nedgang i antall straffesaker. Det er ikke noe mål i seg sjøl å ha mange straffesaker. Målet er å få færrest mulig straffbare handlinger. I tillegg er det fra Regjeringas side særlig satsing på økt bruk av konfliktråd, som fikk en betydelig økonomisk økning, og mekling som alternativ til domstolsbehandling, som også vil bidra til å kunne lette på situasjonen. Jeg mener derfor at vi skal være oppmerksom på den budsjettmessige situasjonen for domstolene framover. Den følges veldig nøye. Jeg må komme tilbake til dette i de framtidige budsjetter. Jeg kan ikke forskuttere noe. Men samtidig kan vi også her ha blikk på hvordan vi bl.a. kan styrke alternative tvisteløsningsmekanismer, særlig gjennom mekling. Ny tvistelov er kommet på plass. Den har et veldig viktig meklingsinstitutt i seg som skal bidra til å få løst saker på et tidligere tidspunkt. Jeg syns at domstolene, påtalemyndigheten og politiet har mye igjen for å gjøre avviklingen av straffesakene mer rasjonell, bl.a. med tilskjæring av bevislister, få gjort prosessene noe enklere og raskere finne tvistepunktene også i straffesakene, slik at vi ikke får så voluminøse straffesaker som vi har sett flere eksempler på. Mitt svar til interpellanten i denne runden er at interpellanten reiser viktige spørsmål rundt beskrivelse av domstolene, som vi må følge nøye, og så må man komme tilbake i de framtidige budsjettrundene. Så får vi se om Høyre og regjeringspartiene fortsatt står sammen om hvor mye penger domstolene skal ha.