Ingjerd Schou (Høyre), 2010-11-23:
I dag har statsråden og jeg, sammen med mange hundre andre, vært med på åpning av 8 km ny vei på E18, strekningen Askim–Spydeberg–Hobøl. Det er en vei som bærer mye gods på sine skuldre, og sånn sett blir veien gild, god og fin, men målet må også være at vi får mer gods vekk fra den veien og over på jernbane. De siste fem årene har CargoNet og andre godsaktører rapportert om økt etterspørsel etter transport nettopp av gods med jernbane. Kapasiteten på sporet har vært den største begrensningen for økte andeler gods på bane til fordel for veitransporten. Statistisk sentralbyrås nøkkeltall for 2008 viser at i 2008 transporterte jernbanen 7,3 pst. av den totale mengden fastlandstransport, mens andelen gods på vei var på 48 pst. Kapasiteten i sporet har vært brukt av Jernbaneverket og statsråden som en av de viktigste forklaringene på de store problemene på jernbanen i vinter. Punktligheten til norsk jernbane har vært jevnt synkende gjennom de siste fem årene, fra over 90 pst. punktlighet på langdistansetog i 2005 til nærmere 72 pst. hittil i år. Kvalitet er avgjørende i en tid der norsk næringslivs konkurransekraft sterkt avhenger av å få levert varene til kundene i rett tid. Punktlighetsproblemene i norsk jernbane toppet seg i vinter da både Posten og Schenker sa opp sine avtaler med CargoNet. De frakter nå varene på veien. Jernbanen kan og har potensial for nettopp å ta disse og mange flere. De store innen sektoren vil gjerne frakte gods på bane. Det krever for det første at man får mer kapasitet, men også større punktlighet enn nå. Skal jernbanen være fremtidsrettet, må det større investeringer til. Det krever langt flere krysningsspor på 600 m lengde. Regjeringen Bondevik II gjennomførte en historisk satsning på jernbane. Det ble tatt grep som har bidratt til at godstrafikken på Bergensbanen har økt med ca. 80 pst. de siste fire år, dvs. nærmere 100 000 færre vogntog på veiene per år. Dette er viktig for trafikksikkerheten og for miljøet. På strekningen Oslo–Bergen har mer enn 60 pst. av alt gods blitt fraktet med tog, syv godstog hver dag i hver retning. CargoNet har ønsket en økning på ti–tolv tog hver dag hver vei, og at lengden på hvert tog blir 600 m, mot dagens 400 m. Da må godstransporten få høyere prioritet på sporene, og det må flere krysningsspor til. Det ønsker ikke regjeringen. Den ønsker ikke å være med på vårt forslag om å legge fram en handlingsplan. Vårt forslag faller til jorden, og en regjering som ønsker å satse på miljø, jernbane og trafikksikkerhet, vil ikke være med på det i en handlingsplan. Nå har også statsråden nettopp på ubestemt tid utsatt Ruteplan 2012. Det er nok en nedprioritering av jernbanen – av gods så vel som av persontrafikken. Jernbane er det klokeste vi kan satse på for å redusere miljøutslipp. Det er miljøpolitikk i praksis. Å få gods fra vei til bane er trafikksikkerhet. Det er en nasjonal oppgave regjeringen svikter når man ikke vil være med på en handlingsplan. Klimaforliket settes sånn sett på vent med regjeringen i førersetet. Jernbaneverket har nylig mottatt en rapport hvor det når det gjelder krysningsspor, pekes på at de tre viktigste transportkorridorene som trenger krysningsspor for å øke kapasiteten på tømmertransporten, er Hovedbanen, Østfoldbanen og Kongsvingerbanen. Nye krysningsspor på de to førstnevnte er allerede prioritert i Jernbaneverkets handlingsprogram, mens det ikke er funnet økonomiske rammer for nye tiltak på Kongsvingerbanen. For oss som kjenner området, er det mye skog og stor grad av tømmertransport og annen godsvirksomhet. Basert på erfaringstall fra andre utbygginger vil krysningssporet på Kongsvingerbanen koste omtrent 100 mill. kr. Arbeidsgruppen som har levert rapporten til Jernbaneverket, anbefaler at Jernbaneverket prioriterer nytt krysningsspor på Kongsvingerbanen, og at det bevilges 100 mill. kr til denne utbyggingen. Høyre vil ha dobbeltspor i hele intercitytrianglet. Det vil også hjelpe på situasjonen for dem som skal fraktes. På en del av strekningene, f.eks. Østfoldbanen, vil det også være aktuelt med fire nye krysningsspor, som vil være god hjelp for dem som transporterer gods. Men det krever også at man har vedlikeholdsfond, åpner for nye finansieringsordninger og har en handlingsplan nettopp for krysningsspor.