Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2001-11-27:
Arbeidarpartiet følgjer opp lovnadene til veljarane ved valet: betre sjukehus, utbygging av eldreomsorga, rimelegare medisinar til eldre og uføre, ein betre kvalitet i skulen, opprusting av skulebygg og nei til eigenbetaling i skulen. I tillegg lovde vi fleire barnehageplassar og lågare foreldrebetaling. Arbeidarpartiet er tilfreds med at Bondevik II-regjeringa følgjer opp desse gode velferdstilboda, for dei er viktige. Og eg synest det er storarta at det i 2002 igjen kan verta bygt tusenvis av nye barnehageplassar, og dessutan at budsjettet gjev grunnlag for å redusera foreldrebetalinga. For den er for høg, det er vi alle einige om. Vi har fått auka handlingsrom for å bruka fleire kroner. Arbeidarpartiet vil bruka 1,4 milliardar kr på tiltak for dei som har det aller vanskelegast. Og vi vil gje skattelette, mest til dei som tener under 175 000 kr. Kristeleg Folkeparti vil prioritera skattelette til dei som tener mest. Vi ser av tabellar at dei 3 000 med høgaste inntekter vil få ei skattelette på 190 000 kr i snitt. 190 000 kr i skattelette er meir enn svært mange som eg kjenner, tener som jobbar og har full inntekt, og som altså ikkje tener meir. Men det er viktig å gje desse skattelette, meiner regjeringspartia. Men det som er mest dramatisk i denne budsjettinnstillinga, er ei omlegging av næringspolitikken, gjennom kutt i SND og kutt i distriktsstøtta. Rundt 15 000 små og mellomstore bedrifter har låna og tilskota sine i SNDs utviklingsprosjekt. 80 pst. av prosjekta som SND er med på, er vellukka, viser rapportar. Sidan 1993 har SND medverka til at mellom 40 000 og 50 000 arbeidsplassar har kome i distrikta. Det har vore svært brei semje om å satsa stort på t.d. oppdrett av fisk i alle variantar. Skjeloppdrett kunne ha vorte ei ny næring. Det har vore viktig å sjå på denne næringa, og det er delt ut 420 konsesjonar til skjeldyrking. Mange entusiastiske og dyktige fagfolk har starta dyrking av blåskjel, kamskjel og østers, i tiltru til at staten ville vera ein stabil og langsiktig samarbeidspartnar. Men når det vert kutta 30 mill. kr i Fiskeridepartementets budsjett, kan det føra til at svært mange skjelbedrifter langs kysten vår står i fare for aldri å nå det nivået for lønsam drift som dei hadde tenkt seg – som ei følgje av kuttet i SNDs program. Svært mange private investorar har satsa store pengar og bidrege med betydeleg kapital. Alle i denne næringa arbeider i randsona mellom forsking og kommersiell drift. Og det er desse verkemidla Regjeringa har føreslått fjerna. Dette synest eg er veldig trist for ei ny næring, ei næring som kunne ha vorte stor. Vi veit frå oppdrett av laks og nye artar at det tar mellom 15 og 20 år frå ein kan satsa til det vert kommersielt. Denne næringa er no i ferd med å stoppa opp. Vi har fått mange brev. Sinte, frustrerte og forbanna folk har skrive til oss. Eg har lyst til å sitera frå eitt brev noko som dei fleste har skrive om: «Vi ser ikke bort i fra at det nye budsjettet samlet sett gir norsk industri bedre vilkår enn tidligere. For nyetablering er imidlertid skattelette for bedrift og aksjonærer virkningsløst. Dette fordi nyetablerte bedrifter ikke utbetaler utbytte og de fleste av oss «gründere» er realistiske nok til å budsjettere med underskudd de første årene. … Vi forventet dessuten at forståelsen av sammenhengen mellom nyskaping og inntektsgivende industri var større hos denne partigruppen» – det vert referert til regjeringspartia. – «I dag tyder mye på at vi tok feil.» Slik er svært mange av dei breva som vert skrivne til oss om denne alvorlege, nye situasjonen.