Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 1999-06-10:
Det er med glede og lettelse jeg henvender meg til Stortinget i dag. For en uke siden fikk vi det avgjørende gjennombruddet i arbeidet for å finne en politisk løsning på Kosovo-konflikten. I går kveld undertegnet representanter for NATO og Jugoslavia avtalen om tilbaketrekning av jugoslaviske styrker fra Kosovo. I dag kan vi konstatere at tilbaketrekningen er underveis. På dette grunnlag har generalsekretær Solana, etter konsultasjoner i NATOs råd, for to timer siden kunngjort stans i NATOs bombeaksjoner mot Jugoslavia. Sikkerhetsrådet sitter nå samlet for å vedta en resolusjon som gir mandat for utplassering av en internasjonal militær fredsstyrke i Kosovo og et internasjonalt sivilt nærvær. Disse hendelsene har skapt håp om at tragedien i Kosovo nå går mot slutten, og om at befolkningen på Balkan – europeere som oss selv – igjen skal få oppleve fred og fremgang. Men erfaringene med president Milosevic tilsier nøye overvåkning av og stor aktpågivenhet ved gjennomføringen av avtalen. Kombinasjonen av makt og diplomati har ført fram. NATOs samhold og besluttsomhet har vært avgjørende. NATOs aksjoner har ikke vært en kamp for territoriale eller økonomiske interesser, men for å forsvare grunnleggende menneskerettigheter og friheter – våre felles europeiske verdier. Vi skylder fredsmeglerne Ahtisaari og Tsjernomyrdin, på vegne av EU og Russland, stor anerkjennelse for deres diplomatiske arbeid, sammen med USAs viseutenriksminister Talbott. Det var disse felles bestrebelsene som sist uke førte til gjennomslaget for det internasjonale samfunns krav overfor president Milosevic i Beograd. NATO vil nå gi klarsignal for innsetting av de styrkene som vil utgjøre hovedtyngden i en fredsoperasjon på om lag 50 000 soldater. Utplasseringen av den internasjonale fredsstyrken vil skje i kjølvannet av at 40 000 serbiske tropper trekker seg ut av Kosovo. Jugoslavia har godtatt en frist på elleve dager for å fullføre tilbaketrekningen. Når denne er fullført, vil NATO vedta en endelig avslutning av bombeaksjonene. Tusenvis av NATO-soldater står allerede klare i Makedonia til å rykke inn for å etablere sikre omgivelser. Hundretusener av flyktninger og fordrevne fra Kosovo vil da kunne vende tilbake til sine hjem under trygge og verdige forhold. Dermed er NATO ikke lenger i væpnet konflikt med Jugoslavia. Denne dagen er starten på en ny tid for Kosovo og for Balkan. Krigen er slutt. Nå begynner kampen for å vinne freden. Vi må bistå albanere, serbere og de andre folkegruppene på Balkan på den vanskelige veien mot varig stabilitet og forsoning. Vårt mål må være å sikre at Balkan, som så ofte har vært arnested for krig og alvorlige konflikter, får del i den samme stabilitet og velstand som vi tar som en selvfølge. Utfordringene er mange og tunge. Men vi har en moralsk og politisk forpliktelse til å gjøre en innsats for å lege krigens sår. Ledetråden i vårt videre arbeid må være det som Nordahl Grieg uttrykte slik i diktet «Til ungdommen»: «Skaper vi menneskeverd, skaper vi fred.» Norge må stå sammen med våre allierte og bidra militært til å trygge freden. Regjeringen tar sikte på norsk deltakelse i NATOs styrker i Kosovo, og vil konsultere Stortingets organer om dette med det aller første. Foruten NATO vil den internasjonale styrken bestå av soldater fra Russland og andre partnerland, deriblant våre nordiske naboland. For Norge har det vært et viktig hensyn å inkludere Russland i de politiske og militære bestrebelsene på å sikre en fredsløsning. Det var derfor et viktig skritt som ble tatt da den russiske utenriksminister Ivanov møtte sin amerikanske kollega Albright i Norge 13. april. I mine samtaler i Moskva for en uke siden fremhevet jeg sterkt den store vekt som Norge legger på Russlands arbeid for fred på Balkan. En sentral oppgave for NATO og den internasjonale styrken blir å overvåke avmilitariseringen av den kosovoalbanske geriljaen UCK. I mitt møte med UCKs politiske leder, Thaci, forleden, la jeg sterk vekt på at geriljaen må følge opp de forpliktelser man har påtatt seg om avvæpning. Norge vil fortsatt være en betydelig bidragsyter til den humanitære innsatsen i Kosovo og i regionen for øvrig. Regjeringen foreslår som kjent, i St.prp. nr. 88 for 1998-99, at det bevilges nye 350 mill. kr til humanitære tiltak i den fasen vi nå går inn i. Senere vil Regjeringen komme tilbake til Stortinget med et samlet opplegg for norsk medvirkning i den videre gjenoppbyggingen i regionen, både demokratisk og økonomisk. Ingen land eller folkegrupper vil være utelukket i denne sammenheng. NATO har fra første stund gjort det klart at vi ikke har ført krig mot det jugoslaviske folk. Vi må nå vise at vi er rede til å gi vårt håndslag også til det serbiske folk, og bidra til å utvikle et åpent demokratisk samfunn og gjenoppbygge landet. Norge vil være sterkt engasjert gjennom vårt OSSE-formannskap i gjennomføringen av de sivile deler av fredsprosessen. Det vil dreie seg om viktige oppgaver knyttet til demokratibygging, valgovervåking og styrking av det sivile samfunn med sikte på å skape et fleretnisk og demokratisk Kosovo. I overmorgen reiser jeg på besøk til Balkan. Jeg vil i mine samtaler med lederne i Makedonia, Albania og Bosnia gjøre det klart at Norge vil videreføre det betydelige fredsengasjementet som vi har lagt for dagen gjennom mange år – både politisk, humanitært, militært og gjennom økonomisk støtte til stabilisering av regionen. Jeg vil også besøke norske militære avdelinger i Bosnia og Makedonia og Luftforsvarets enheter i Italia, for å markere den betydelige innsats som det norske forsvaret yter for fred på Balkan. De fortjener vår honnør. Det gjør også de norske frivillige organisasjonene, som fra første stund har gjort en stor innsats for å lindre nøden blant dem som har blitt rammet av konfliktene i regionen. Dette vil jeg fremheve under mine møter og besøk i flyktningleire i Albania og Makedonia. Mandag ettermiddag vil jeg ha møte med NATOs generalsekretær Solana i Brussel for å drøfte de utfordringene vi nå står overfor. Jeg vil samtidig benytte anledningen til å fremføre vår takk for hans gode lederskap i en vanskelig situasjon, noe jeg også gjorde i en telefonsamtale jeg hadde med ham for noen få minutter siden. Inntrykkene fra oppholdet på Balkan, og de samtaler jeg vil ha med NATOs ledelse, vil være en viktig del av grunnlaget for utformingen av en helhetlig norsk tilnærming til arbeidet for å trygge freden og stabiliteten på Balkan. La meg til slutt også uttrykke Regjeringens takk til partiene her i Stortinget for bredt samhold og godt samarbeid i en krevende tid hvor slik støtte har vært av uvurderlig betydning.