Borghild Tenden (Venstre), 2010-05-11:
La meg starte med å uttrykke glede over at både Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti støtter helhjertet opp om Venstres forslag om et eget norsk regelråd etter svensk modell. La meg også få uttrykke tilsvarende skuffelse over regjeringspartiene, som stemmer mot forslaget fra opposisjonen uten at det argumenteres med spesiell politisk substans, men med den stadig tilbakevendende leksen om at det pågår noe i regjeringen. For Venstre er det et politisk mål at det skal være enkelt å starte, drive og eie næringsvirksomhet i Norge. Målet må være å minske de administrative kostnadene som har oppstått på grunn av regler og skjemavelde, med minst 25 pst. innen 2012. Målet må også være å skape en merkbar og målbar forandring til det bedre i bedriftenes hverdag. Gjennom å skape et mer effektivt regelverk, og dermed minske bedriftenes administrative byrder, frigjøres tid og ressurser som i stedet kan brukes på gründervirksomhet og til å videreutvikle eksisterende bedrifter, som flere har vært inne på. Regelforenkling betyr ikke at man skal ta bort regler som er nødvendige av hensyn til f.eks. miljø og helse. Det handler om en fornuftig vurdering av om eksisterende regelverk er hensiktsmessig i forhold til de administrative byrder og krav de fører med seg, eller om dette kan forenkles. Det er min påstand at regelverk og administrative byrder nesten utelukkende kan bli enklere og allikevel oppnå sin hensikt. Norsk næringsliv bruker 54 mrd. kr på rapportering, som følge av norske regler og skjemabelastning. Oppnås målet om 25 pst. reduksjon, betyr det at mer enn 13 mrd. kr frigjøres til gründervirksomhet og videreutvikling av norske bedrifter. Som et tiltak for å oppnå en slik reduksjon har Venstre sett til Sverige, hvor de har etablert et eget regelråd som et viktig redskap for å nå sitt tilsvarende 25 pst.-mål. Erfaringene så langt er utelukkende positive. Og i årsrapporten for 2009 slås det fast at som en konsekvens av etableringen av Regelrådet har lover og regler for svensk næringsliv blitt betydelig forbedret på kort tid. Jeg opplever det derfor som rimelig inkonsekvent når statsråden skriver i sitt brev til komiteen: «Vi følger erfaringene fra Sverige og andre land som har innført tilsvarende ordninger nøye. Vi trenger et godt og enkelt regelverk som ivaretar viktige samfunnshensyn samtidig som det ikke gir unødvendige belastninger for næringslivet.» Og samtidig konkluderer han med at man ikke ser det «som hensiktsmessig å etablere et «regelråd»» i Norge. Følgende fakta er uomtvistelige: Næringslivets kostnader knyttet til skjemavelde og etterlevelse av regelverk er kun redusert med 0,5 pst. de tre siste årene – under denne regjeringen. Det er på tross av gjentatte løfter om en kraftig forenkling. Regjeringen har lovet både å nedsette et eget utvalg som skal se nærmere på hvordan forenklingen av det norske lovverket kan gjennomføres, og å tallfeste et konkret mål for forenklingsarbeidet i Norge. Det er ingen sporbar fremdrift i noen av disse løftene. Og på toppen av det hele klarer ikke regjeringen å bruke de pengene som Stortinget har bevilget til fremdriften i utviklingen av Altinn-løsningen, som har vært et tema flere ganger her i dag. 55 mill. kr sto ubrukt i 2009 i det enkelttiltaket som regjeringen og regjeringspartiene stort sett viser til når konkrete forenklingstiltak etterspørres. Det svenske Regelrådet virker. I 43 pst. av tilfellene har Regelrådet avvist forslag til regelverk overfor svensk næringsliv fordi regelgiveren ikke har kunnet rettferdiggjøre at den enkleste administrative løsningen er valgt. Med tanke på regjeringens dokumenterte manglende resultat på forenklingsområdet er det åpenbart at vi kan behøve et uavhengig organ som kan kontrollere effekten av et nytt regelverk og endringer i eksisterende før dette effektueres overfor næringslivet – ikke slik som representanten Heggø feilaktig sa, at det var i etterkant. I Sverige er et slikt regelråd en av den svenske regjeringens viktigste grep for å oppnå målet om å kutte bedriftenes administrative kostnader knyttet til regelverk og skjemabelastning med 25 pst. Her hjemme har vi dessverre en regjering og et stortingsflertall som er så tilfredse med å ha redusert de administrative kostnadene med 0,5 pst. på tre år, at vi dessverre bare kan drømme om å få lignende tilstander.