Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2005-05-19:
Et rent hav er av avgjørende betydning for Norge. Store deler av Norges befolkning lever av og har sitt arbeid i tilknytning til det som produseres langs kysten. Det er derfor av avgjørende betydning at sjøsikkerhet og sikkerhet mot forurensning er høyt prioritert. Den beste måten å hindre at forurensing og skader skjer på, er å legge til rette for at ulykker ikke hender. Gjennom utvikling og bruk av moderne teknologi som AIS, videreutvikling av trafikksentraler og etablering av seilingsled i fornuftig avstand fra land kan en oppnå mye for å unngå ulykker. Dessverre har historien vist oss at det ikke er mulig å sikre seg 100 pst. mot ulykker. Omstendighetene rundt forliset av «Prestige» utenfor Galicia i Nordvest-Spania som fraktet 80 000 tonn råolje, viser at når det går galt, koster det samfunnet milliarder av kroner i form av opprensking og tapte markedsandeler for næringslivet. I tillegg kommer selvsagt de lidelser og skader dette påfører dyreliv og fauna. Med det norske klimaet og de til dels ekstreme værforhold som forekommer om høsten og i vintertiden, har Norge en spesiell utfordring når noe går galt. Nedbrytingstiden ved forurensing er lengre i det kalde klimaet her nord enn i et varmere klima. I disse kalde områdene har Norge et rikt fugleliv og et rikt dyreliv som er særdeles sårbart. Norge har derfor et spesielt ansvar for å sørge for at ulykker ikke skjer. Men det er like viktig at når ulykker skjer, må det settes inn store ressurser for å unngå at konsekvensene blir for store. For å unngå at konsekvensene ved en ulykke får utvikle seg, må samfunnet betale en «forsikringspremie» i form av høy beredskap. En slik beredskap må ta opp i seg forebyggende tiltak, slik at ulykker kan unngås. Beredskapen må ta høyde for at om en båt får motorhavari, så skal dette ikke få utvikle seg til noe mer. Derfor er riktig slepebåtkapasitet med kort responstid viktig. Videre må beredskapen ta høyde for at det verst tenkelige kan skje, og at rett mengde lenser skal kunne være ved havaristen til rett tid, og med et godt skolert og trent mannskap. I en tid med høy aktivitet i Skagerrak og en kraftig økning av oljetransporten fra Russland langs kysten er det spesielt viktig at fokus settes på faren for ulykker med påfølgende risiko for forurensning. Flertallet i komiteen er glad for at Regjeringen nå har lagt fram St.meld. nr. 14 for 2004-2005, På den sikre siden – sjøsikkerhet og oljevernberedskap. Meldingen gir en god beskrivelse av dagens situasjon og framtidens utfordringer. Selv om meldingen gir en god oversikt over bl.a. hvilken slepebåtkapasitet som finnes, viser forliset av «Fjord Champion» på Sørlandet at mye fremdeles kan forbedres. Når en ulykke først skjer, er det av avgjørende betydning at beredskapen, utstyret og opplæringen av mannskapet er dimensjonert til å takle de situasjoner de kommer opp i. Jeg mener at så ikke er tilfellet i dagens oljevernberedskap, og at de tiltak som fremmes i meldingen, ikke er konkrete nok. Når en båt først har kommet i havsnød, med påfølgende risiko for totalhavari, er det særdeles viktig at det er en beredskap som er i stand til å hindre et slikt havari. Ledig slepebåtkapasitet vil i slike tilfeller være av avgjørende betydning. Jeg vil peke på noen viktige forutsetninger for at en redningsoperasjon skulle kunne forhindre et totalhavari med påfølgende risiko for liv og forurensning. Under en slik hendelse er det av avgjørende betydning at det er tilgjengelig slepebåtkapasitet, og at responstiden er akseptabel. Ulykken med «Fjord Champion» viste at selv i et område med stor slepebåtkapasitet var det ikke mulig å raskt skaffe slepebåt. Dette viser etter mitt syn behovet for at det må inngås bindende avtaler med aktører langs hele kysten om at tilstrekkelig slepebåtkapasitet skal stilles til rådighet ved behov. Selv om slepebåtkapasiteten er sikret gjennom avtaler, er responstiden av avgjørende betydning. Et krav til responstid vil kunne variere, bl.a. ut fra hvor langt fra kysten seilingsleden er. Fremskrittspartiet mener at en normal responstid bør være 6 timer, men basert på seilingsleden opptil 12 timer. På denne bakgrunn fremmer vi følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen snarest sikre en slepebåtkapasitet langs hele norskekysten med en normal responstid på 6 timer, og maksimalt 12 timer basert på seilingsleden langs kysten.» Utviklingen går i retning av stadig større fartøyer og derved større bunkersbeholdning. Derfor er komiteen fornøyd med at Regjeringen legger opp til å etablere nødlossepakker for bunkersolje langs kysten. Fremskrittspartiet, sammen med Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, mener derimot at responstiden bør være 12 timer, og vi ber Regjeringen legge det til grunn i sitt videre arbeid. Dessverre er det ikke flertall for dette. Det er etablert depot av nødlosseutstyr for lasteolje ved Stavanger, Ålesund, Bodø og Hammerfest. Komiteen mener det i tillegg bør etableres et depot på Sør-Østlandet, og ber Regjeringen legge til rette for det. Fremskrittspartiet mener at en sterk satsing på kompetanse og opplæring i oljevern vil være av avgjørende betydning for å nå målet om bedre sjøsikkerhet og økt oljevernberedskap. NordNorsk Beredskapssenter AS vil i den sammenhengen være den sentrale opplæringsaktøren i forbindelse med forurensning som ikke har nådd strandsonen, og Norges brannskole vil være den sentrale aktøren i forbindelse med opplæring innen strandsoneberedskap. Jeg ser det som naturlig at disse fagmiljøene etablerer et tettest mulig samarbeid med tanke på å oppnå en best mulig opplæring. Fedje ligger sentralt plassert i forhold til skipstrafikken både til Mongstad og Sture. Mongstad har alene ca. 2 500 anløp av store tankskip hvert år; over 50 av disse anløpene er skip på over 300 000 dwt. På tvers av denne trafikken går lokaltrafikk og ordinær kysttrafikk. Selv driftsstans på noen av disse største skipene etter at de har lastet og forlatt Mongstad-området, kan medføre betydelig risiko for uønskede hendelser. Hoveddepotet som lå på Fedje, er nå redusert til et mellomdepot, og for lettere å kunne dekke utsatte havområder er hoveddepotet nå flyttet til Florø. Etter mitt syn var det gode grunner til å etablere et hoveddepot i Florø, men det er likevel grunnlag for et eget hoveddepot ved Fedje med samme beredskapsnivå som tidligere, og vi ber Regjeringen legge til rette for at det skjer med en gang. Dessverre er det ikke flertall for det. Mye av utstyret ved de statlige depotene er gammelt og bør oppgraderes. Meldingen varsler at en oppgradering av hoveddepotene vil starte i 2005, og at en løpende vil vurdere å styrke depotene i takt med økende trafikk og økt miljørisiko. Det er et åpenbart behov for både styrking og oppgradering av mellomdepot og hoveddepot, og jeg viser til at Statens forurensningstilsyn i 2001 anslo at nødvendige strakstiltak ville koste rundt 100 mill. kr. På denne bakgrunn ber Fremskrittspartiet om at Regjeringen legger fram en konkret plan om oppgradering og styrking av hoved- og mellomdepotene, senest i forbindelse med budsjettet for 2006. Fremskrittspartiet legger videre til grunn at en oppgradering og styrking av depotene skjer raskt, og at de strakstiltak som fremdeles ikke er gjennomført, gjennomføres umiddelbart. Bedriften Skimmer Technology har sammen med Haakonsvern, Statoil Mongstad og NOFO utviklet en OP-skimmer som kan betjenes av én person og samle opp store deler olje ved en eventuell forurensning. Jeg har selv fått demonstrert denne på Haakonsvern og kan bekrefte at den er meget effektiv. Jeg ber derfor statsråden teste ut denne type skimmer mot den typen som Kystverket selv bruker, og vurdere om innkjøp av denne type skimmer ikke vil gi en bedre effekt. Jeg går ut fra at de øvrige partiene vil fremme sine synspunkter i forhold til meldingen. Jeg tar dermed opp det forslaget jeg refererte.