Borghild Tenden (Venstre), 2012-05-30:
Mye er sagt i denne debatten allerede, så bare litt kort fra en som ikke sitter i komiteen, men som har fulgt denne saken med interesse fra utsiden. Omstillingen hadde – som flere har vært inne på – bred politisk støtte i Stortinget, og målet var bedre pasientbehandling, gjennom bl.a. bedre samordning og bedre ressursbruk i hovedstadsområdet. Det har imidlertid vist seg ikke å være så lett. Venstres medlem i komiteen har – som også flere i denne sal – vært spesielt opptatt av tre forhold, nemlig IKT-systemet, pasientsikkerheten og den påståtte juksingen med ventelistepasienter ved Oslo universitetssykehus. Når det gjelder IKT, har representanten Trine Skei Grande, som sitter i komiteen, stilt spørsmål til helseministeren om hva statsråden vil gjøre for å sikre at nye samhandlingsprosjekter innenfor bildediagnostikk mellom Oslo-sykehusene ikke får samme skjebne som prosjektet Klinisk arbeidsflate. Vi har gjennom media flere ganger blitt gjort kjent med at de fusjonerte Oslo-sykehusene ikke har noe system for å dele bilder etter at IKT-prosjektet Klinisk arbeidsflate ble stanset i mai. Her har det gått bort mye tid og mye penger, derfor må alt gjøres for at dette ikke skjer igjen. Statsråden svarte på spørsmålet fra Skei Grande: «Oslo universitetssykehus HF arbeider med å finne andre måter å slå sammen de kliniske systemene. I mellomtiden er det etablert midlertidige løsninger som gir klinikere tilgang til pasientinformasjon uavhengig av hvor de sitter, men disse er mindre brukervennlige. Helse Sør-Øst RHF legger generelt vekt på gjenbruk og erfaringer fra tidligere gjennomførte prosjekter, for å sikre læring og økt kompetanse og forståelse for de utfordringer store IKT-prosjekter medfører. Når det gjelder IKT-systemer for behandling av bildeinformasjon i sykehus, har Helse Sør-Øst RHF nå en anskaffelsesprosess på gang. Denne anskaffelsesprosessen har som mål å få til en permanent løsning som dekker behovene for alle sykehus i regionen.» Det er fristende å utfordre statsråden på hvordan dette arbeidet går, for spørsmålet ble stilt for et halvt år siden. Dersom arbeidet er fullført eller i full gang, er det kanskje undertegnede som ikke har fulgt godt nok med. Pasientsikkerhet henger nøye sammen med IKT-satsingen, men har også andre aspekter. Utenforstående kunne ikke unngå å få med seg medieoppslagene om påstått juksing med ventelistepasienter, og at det var økonomiske årsaker til omprioriteringen, ikke helsefaglige, noe som også saksordføreren var inne på, og at det utviklet seg en fryktkultur blant de ansatte. Dette er selvsagt svært alvorlig. Forholdene blant de ansatte henger også nøye sammen med pasientsikkerheten. Signalene fra de ansatte er – slik jeg har oppfattet det – at det har vært manglende inkludering i planleggings- og gjennomføringsfasen. Dette har vist seg for fullt som frustrasjon i fagmiljøene. Det hevdes også at fraværende finansiering av prosessen er åpenbart synlig i budsjettet og medfører et stort press på de gjenværende. Også jeg har hørt at folk er redde for å si ifra på grunn av bekymring for at deres stilling kuttes, noe representanten Kolberg og flere har vært inne på. Flytting av personell, slusing av pasienter til andre sykehus og antatt færre pasienter på OUS skaper problemer når de samme pasienter likevel vil til OUS. Det klages på at lederne knapt er synlige, fordi de sitter i møte på grunn av prosessen, og på pasientjournaler som ikke kommuniseres på tvers, noe jeg var inne på innledningsvis. Avslutningsvis: Jeg er kjent med at helseministeren i en tale 8. mai sa at hun til høsten ville legge fram en stortingsmelding om kvalitet og pasientsikkerhet – en melding som skal danne grunnlaget for arbeidet med kvalitet og pasientsikkerhet i tiden som kommer. Helseministeren har bedt om innspill, og jeg tror det er viktig at også de ansatte blir hørt. Fornøyde ansatte er avgjørende viktig for pasientsikkerheten.