Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2017-12-07:
Omkamp er en velkjent øvelse også i politikken, og de sakene vi har behandlet nå knyttet til kommunereform og regionreform, er opposisjonens øvelse i omkamp. Dette er sju reverseringsforslag som vil sette landet vårt tilbake til en struktur for gårsdagens tjenestetilbud, og ikke vil være egnet til å dekke morgendagens behov og utfordringer. Det er en omkamp jeg gjerne skulle vært foruten. Stortingets flertall slo 8. juni fast at de skal videreføre et folkevalgt nivå mellom stat og kommune. Stortinget vedtok en ny inndeling med elleve fylker, inkludert Oslo, og i min landsdel klarte vi endelig å få på plass å fjerne fylkesgrensen mellom Aust-Agder og Vest-Agder, etter årelange diskusjoner og kamp. En større og sterkere fylkeskommune vil øke vekstkraften på Sørlandet, og det er etterlengtet. Vedtakene som ble gjort 8. juni, ble sikret gjennom et godt samarbeid mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, og det samme ser vi i dag. Høyre og Fremskrittspartiets primærstandpunkt er godt kjent. Men politikk handler ikke bare om konflikter, det handler om samarbeid og om kompromisser. Vi har en fylkesstruktur som har vært uendret omtrent i manns minne, og hvis en virkelig tenker gjennom hvor mye samfunnet har endret seg i denne perioden, er det lett å forstå at våre krav til tjenestebehov i dag er endret radikalt. Med den nye inndelingen fra 8. juni får vi et godt og framtidsrettet grunnlag for å videreutvikle fylkeskommunene, en bedre balanse mellom fylkene, mer funksjonelle bo- og arbeidsmarkedsregioner og et grunnlag for å utvikle sterkere fagmiljøer. Større fylker legger grunnlag for å kunne ta nye oppgaver og ansvar, og vi er mange også i Høyre som ser fram mot Ekspertutvalgets anbefalinger på nyåret. I Høyre er vi også opptatt av at større og færre fylkeskommuner vil innebære reduserte utgifter til administrasjon. Det er penger og ressurser som kan brukes til å styrke tjenestetilbudet til innbyggerne våre. Det vedtaket Stortinget fatter i dag, viser tross dystre spådommer fra opposisjonen at det fortsatt er støtte til regjeringas regionreform. Nå må vi få nødvendig ro, slik at de nye fylkene kan komme videre i sitt utviklingsarbeid, og det er faktisk i grevens tid, for snart blir det fullt trykk på arbeid med nye oppgaver. Regjeringa arbeider med desentralisering. Det innebærer at makt og oppgaver flyttes fra stat til kommune og fylke, og at fylkeskommunens rolle som samfunnsutvikler skal utvikles. Det er nesten et paradoks at regjeringa gjennomfører det Senterpartiet snakker om – regjeringa styrker jo lokaldemokratiet. Senterpartiet snakker om det, Senterpartiet snakker om å flytte makt, men regjeringa leverer. Sterkere kommuner og fylker får nå mer ansvar og muligheter til å gi bedre tjenester. Hvordan skal egentlig Senterpartiet og Arbeiderpartiet styrke et tjenestetilbud når de først og fremst er opptatt av å beholde en 60–70 år gammel struktur, en struktur begge partiene langt på vei har vært enig i er utdatert? Senterpartiets Heidi Greni var ganske tydelig i debatten i juni, da hun sa at «Senterpartiets kamp mot regjeringens store sentraliseringsreform og den sterke motstanden lokalt vil bidra til regjeringsskifte til høsten». Slik ble det ikke. Det har vært gjort flere forsøk på å få til endringer i fylkesstrukturen opp gjennom årene uten at det har lykkes. Nå får fylkeskommunene styrket kapasitet og kompetanse til å løfte morgendagens utfordringer. Og vi her er alle opptatt av at vi skal sikre innbyggerne våre gode tjenester, i bygd og by, også i framtida, for å trygge velferden i lokalsamfunnene våre. Med behandlingen av disse sakene i dag settes det nå et endelig punktum for alle spekulasjonene om reversering i denne saken. Nå kan arbeidet begynne med å bygge de nye fylkene, og det kan begynne for fullt. Vi har ikke en dag å miste.