Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-10-28:
Riksveg 7 utgjer saman med rv. 52 Gol–Borlaug og rv. 50 Hol–Aurland eit viktig vegsamband mellom Oslo-regionen og Vestlandet, med eit stort innslag av nyttetrafikk. Hallingdal er, som fleire allereie har vore inne på, i tillegg eit viktig turist- og hytteområde med mykje trafikk i utfartshelgane og i feriane. Årsdøgntrafikken på strekninga er høg; mellom 3 500 og 5 000 bilar passerer her i døgnet. Det er derfor mange trafikantar og bedrifter som vil ha glede og nytte av ei utbygging mellom Sokna og Ørgenvika. Transport av gods og folk mellom aust og vest i landet vårt må gjerast på ein miljøvennleg og effektiv måte. Forkorting av reisetid landsdelane imellom er eit viktig arbeid. Dagens veg mellom Sokna og Ørgenvika er 37,5 km lang og går i ein boge via Noresund. Ny trasé reduserer avstanden mellom Oslo-området og Hallingdal og Vestlandet med 20 km. Den nye traseen er 17 km lang og tek av frå dagens riksveg like nord for sentrum i Sokna. Prosjektet vil gje heile 18 minutt kortare reisetid på denne viktige ruta. Trafikktryggleik er eit viktig satsingsområde i transportpolitikken. På strekninga Sokna–Ørgenvika har vel 25 pst. av vegen nedsett fartsgrense. I perioden 2000–2009 var det 71 ulukker med personskade på strekninga. 124 personar vart drepne eller skadde – av desse mista fem livet og 16 vart hardt skadde. Kombinasjonen av betra trafikktryggleik, høg årsdøgntrafikk og den kraftige nedkortinga i reisetid på denne strekninga gjer at prosjektet er samfunnsøkonomisk lønsamt. Netto nytte for prosjektet er rekna til 1,8 mrd. kr – med netto nytte over totale kostnader på 1,1. Netto nytte per budsjettkrone er 2,2. Det betyr i praksis at for kvar budsjettkrone vi investerer i Sokna–Ørgenvika, får samfunnet 3,2 kr tilbake. Prosjektet vil vera delvis finansiert med bompengar. Eg er glad for at kommunane Ringerike, Krødsherad, Flå, Nes, Gol, Ål, Hol og Hemsedal og Buskerud fylkeskommune, alle har fatta vedtak der dei gjev si tilslutning til delvis finansiering med bompengar i prosjektet. I omtalen i Nasjonal transportplan 2010–2019 er prosjektet planlagt med oppstart i planperioden 2010–2013, og med planlagd fullføring i den siste seksårsperioden. I samsvar med dei lokale vedtaka om delvis bompengefinansiering legg regjeringa opp til ei forsering av prosjektet, med anleggsstart i 2011 og opning for trafikk i 2014. Kommunane si behandling av bompengefinansieringa viser at ein lokalt ynskjer å starta opp anlegget så tidleg som mogleg for å få den nye vegen så raskt som råd er. Bompengefinanseringa legg til rette for forsering, bompengeselskapet forskotterer dei midlane ein treng for å starta opp arbeidet i 2011. Etter at prosjektet har vore gjennom ekstern kvalitetssikring, er styringsramma fastsett til 1 520 mill. kr og kostnadsramma til 1 620 mill. kr. Finansieringa er altså basert både på bompengar og statlege midlar. Samferdselsdepartementet legg til grunn 720 mill. kr i statlege midlar – i tråd med Nasjonal transportplan. Dette inneber 800 mill. kr i bompengar til prosjektet. Ifølgje Nasjonal transportplan er det lagt opp til at størstedelen av dei statlege midlane kjem i siste seksårsperioden. Slik vil det også vera, sjølv om prosjektet blir forsert. Forskotteringa som bompengeselskapet gjer, vil bli refundert på det same tidspunktet som føresett i Nasjonal transportplan. Så føreslår regjeringa at det blir lagt opp til tovegs innkrevjing i ein automatisk bomstasjon, som blir sett i drift når prosjektet opnar for trafikk. Takstane som er lagde til grunn, er 63 kr for lette køyretøy og 160 kr for køyretøy med totalvekt over 3 500 kg. Dei som bruker AutoPASS-brikke, vil få 10 pst. rabatt. Innkrevjingsperioden er rekna til om lag 15 år. Bompengane skal dekkja renteutgifter på om lag 770 mill. kr og kostnader til innkrevjing på 45 mill. kr, i tillegg til utbyggingskostnader på 800 mill. kr. Dei brutto bompengeinntektene er venta å utgjera om lag 1 650 mill. kr. Rentekostnadene er høge, men slik er det på alle område i samfunnet. Ynskjer ein å framskunde investeringar eller forbruk, har det ein rentekostnad. Motposten her er at dei vegfarande får ein 20 km kortare veg på eit langt tidlegare tidspunkt enn om prosjektet skulle vore finansiert med berre statlege midlar. Difor er det i dag grunn til å gratulera brukarane av vegen – når vi kjem så langt – men òg lokale og sentrale folkevalde som i saman har fått dette til.