trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Hadde man bare kunnet si løsningen på det tusenkronersspørsmålet her og nå! Dette har vært diskutert i Stortinget, det har vært diskutert blant partiene, og ikke minst diskuteres det hos pressen selv hvordan vi løser de utfordringene. Jeg vet det er en del partier som peker på at den eneste løsningen er pressestøtte, gjerne høyest mulig, og at vi da får den beste mediedekningen i Norge. Jeg tror at hvis alle partier setter seg ned og har et felles mål og ønske om at vi skal ha en god og sterk norsk presse, så kan man finne løsninger på det. Da kommer også spørsmålet om momsen inn som et viktig diskusjonstema. Dette har heller ikke vært løst de åtte siste årene. Jeg ser at løsningen til Kristelig Folkeparti er mer pressestøtte. Det er løsningen – punktum. Nei, det tror ikke jeg.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Jeg håper at representanten Grande er klar over Stortingets rolle når han er bekymret for Stortingets involvering. Muligheten for å diskutere moms er helt klart til stede. Med en mindretallsregjering er den til stede enda mer enn vi har sett de siste åtte årene. Stortinget ble ikke veldig involvert i de diskusjonene som daværende regjering hadde, og måtte sitte på sidelinjen. Men jeg vil love representanten at hele Stortinget skal involveres, selvfølgelig. Representanten Grande er bekymret for avgrensningen mellom det digitale og papir. Ja, det er en utfordring, og det husker jeg den forrige regjeringen også diskuterte. Men det må jo ikke sette begrensninger for oss. Når vi vet at en papiravis og en PDF-fil er helt like, hvorfor kan vi ikke se det i sammenheng? Det var spørsmålet vårt den gangen, og det er det spørsmålet vi også kan stille oss i dag.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Trine, vi er på laget! Kulturarven er viktig for Norge, og den tror jeg hele Stortinget er enige om at vi skal kjempe videre for. Når du tar opp det konkrete spørsmålet om akkurat Nasjonalgalleriet, er den bygningen bygd for å være et galleri, den er et kjent sted i Oslo, og ikke minst er bygningen verd å ta vare på. Og når det står så tydelig i budsjettet som det gjør, at denne bygningen skal det tas vare på, den skal fortsatt være et utstillingslokale for kunst og kultur framover, synes jeg vi to, Trine, skal stå sammen om det og kjempe videre.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Det var flere spørsmål i innledningen. Mediemoms er viktig når vi diskuterer Medie-Norge og Medie-Norges hverdag. Dette er ikke noe nytt. Det kom ikke nå ved skiftet av regjeringen. Denne utfordringen for Medie-Norge har vært til stede i hvert fall de siste seks–syv–åtte årene. Jeg er glad for at Senterpartiet nå er på banen og ønsker å være med og diskutere det og ikke låser seg til den holdningen som vi opplevde de hadde i regjeringen, men at de nå står friere til å diskutere dette. NRK er det viktig at vi har en gjennomgang på. Jeg er blitt sitert i noen aviser på at jeg ønsker et «kjedeligere» NRK. Jeg skrev ikke den overskriften, men det jeg mente, og det som jeg står for, er at vi ønsker å diskutere innholdet i NRK. Er det riktig at NRK skal ha de samme programmene som de som lever av reklame? Er det riktig at NRK skal kjøre de samme radiokanalene som de kommersielle? Den diskusjonen bør vi ta. Livsgrunnlaget til de private og de kommersielle er nettopp seertall og lyttertall. NRK er ikke fullt så avhengig av de tallene for å sikre budsjettet sitt 1. januar hvert eneste år, de får det uansett.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Det er vel ikke tvil om at Kristelig Folkeparti er et parti med en helhetlig politikk. I kulturpolitikken, derimot, ser man at det er et sterkt fotavtrykk i Telemark. Jeg vet f.eks. at det er mange og gode telemarksmuseer. Telemark Museum ble nominert til Årets museum og fikk en andreplass. Spørsmålet mitt til representanten er: Har Kristelig Folkeparti en helhetlig kulturpolitikk for hele landet? Kan det være tilfeldig at representanten er fra Telemark? Jeg vil advare representanten mot til neste år å sørge for at bare Telemark får, men at han ser hele landet under ett.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Jeg forstår bekymringen til Senterpartiet når de sier at det er viktig at politikerne har en armlengdes avstand til Medie-Norge. Den bekymringen forstår jeg, og den tror jeg det er stor enighet om i Stortinget. Det er ikke heldig at man har for nære og tette bånd. Dette med NRK, hvordan det skal finansieres, er jo klart en del av den diskusjonen. Men når man snakker om produksjonsstøtte, pressestøtte, som går direkte over statsbudsjettet, som går rett inn i kassen til Nationen, til Klassekampen, til Vårt Land, da hører vi ikke om den armlengdes avstanden lenger. Hvordan vurderer Senterpartiet sin lengde på armene inn i Nationen?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Representanten fra SV listet opp mange viktige kulturtiltak for SV, dette med talenter, kulturarven, kultur for alle, breddekultur, ikke minst at man også får kulturen ut der folk bor, diskusjoner rundt presse, økning på biblioteker – ja, jeg er enig med SV i alt dette. De har store ambisjoner, og det har vi også. Da har jeg et spørsmål: SV har syv representanter på Stortinget, men har valgt bort kulturkomiteen. Jeg skjønner at det er mer stas å sitte i finanskomiteen, transportkomiteen eller næringskomiteen. Når SV har så høye ambisjoner på kultursiden, hvilke vurderinger har SV da gjort når de velger bort å ha representanter i en slik viktig komité, som jeg skjønner også representanten mener det er?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Men det har noe med troverdighet …
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-10:
Den kulturelle spaserstokken har fått 30 mill. kr over fylkeskommunens budsjett. Det vil gjøre kommunene i stand til å utvikle tilbudet til de eldre i sin kommune. De kan utvikle og tilpasse tilbudet der de kjenner brukeren best. Denne spaserstokken er diskutert under denne behandlingen av helsebudsjettet. Denne spaserstokken er diskutert i kommunenes budsjettbehandling. Denne spaserstokken er et tilbud til dem som sitter nederst ved bordet. Dette tilbudet er til dem som ikke kan reise til Operaen. Dette tilbudet er til dem som ikke kan reise til Nationaltheatret. Jeg er stolt over at vi har kommet så langt at vi har en såkornstanke i utviklingen av kulturen i Norge – Talent Norge. Det er satt av 30 mill. kr der, og dette er et nytt og spennende tiltak innenfor kulturfeltet. Det er en satsing på dem som ikke bor i Oslo og som ikke bor i storkommunene – men de talentene som bor rundt omkring i hele landet som kan plukkes opp og utvikles videre. Man må kunne sikre en helhetlig satsing på disse talentene – i samarbeid med aktører på kulturfeltet, som frivillige barne- og ungdomsorganisasjoner for orkester, for kor, for korps og ikke minst denne kunstnerassistentordningen, som vi nå også ønsker å utvikle. Kulturlivet sitter selv på utrolig mye erfaring og kompetanse knyttet til dette med talentutvikling og kan være en bidragsyter, en stor bidragsyter for utformingen av Talent Norge. Arbeiderpartiet påstår at denne regjeringen ikke har visjoner. Nå har vi jo nevnt gaveforsterkningsordningen, som vil gi kulturen og kunsten mer penger, vi har nevnt Talent Norge, vi nevner kunstnerassistentordningen – tiltak som nettopp vil bygge opp kulturen i hele landet. At denne regjeringen da ikke skulle ha visjoner – da vil jeg stille spørsmålet tilbake: Hvem er det som hoster opp gamle forslag og ønsker og videreutvikler dem istedenfor å se nye muligheter og utvikle disse unge talentene? Det er Arbeiderpartiet.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Ein samla justiskomité etterlyste betre og breiare statistikk når det gjeld barn utsette for vald og overgrep, under behandlinga av stortingsmeldinga om vald i nære relasjonar i mai 2013. Stoltenberg II-regjeringa la fram eit budsjett der dei sette av 3,5 mill. kr til ei omfangsundersøking, som var eit svar på det justiskomiteen bad om. Desse midlane kutta den nye regjeringa ut, til store og sterke reaksjonar frå opposisjonsparti og organisasjonar som Redd Barna og UNICEF. I november la statsråd Horne og regjeringa fram tiltaksplanen «En god barndom varer livet ut». Dette er ein plan full av gode intensjonar, men dessverre blir det òg mykje berre med det. Den inneheld mange tiltak og mål som eg meiner er kjempeviktige og veldig gode, men det hjelper litt lite når det står eksplisitt på side 11 i tiltaksplanen at desse tiltaka skal dekkjast «innenfor gjeldende budsjettrammer» og «når det foreligger budsjettmessig dekning». Med andre ord kjem me ikkje til å sjå det heilt store løftet eller gjennomføringsevne på dette i 2015. Statsråd Horne skal ha ros for at ho har teke inn omfangsundersøkinga i tiltaksplanen. Det følgjer ikkje pengar med, det er ei forsøksordning, men ho skal ha ros for at den er inne. Men dette synest eg er for seint. Kvifor starta ein ikkje med ei forsøksordning i fjor, dersom det var det ein meinte var nødvendig? Me kunne vore nærmare målet no, hadde det ikkje vore for denne tregheita. Eg meiner at me ikkje skal vere tolmodige på vegner av barn utsette for vald og overgrep. Ei styrking av barnehusa er viktig, og Arbeidarpartiet har foreslått ei rekkje tiltak som har blitt vedtekne for nettopp å gjere det. Men ventetidene ved barnehusa er og blir ei utfordring. Eg synest det er litt spesielt at tiltaksplanen til Horne har ein lågare ambisjon for ventetider enn det justisproposisjonen legg opp til. For i justisproposisjonen er målet å få ned ventetidene til 30 dagar, mens tiltaksplanen, som er lagd fram ein månad etterpå, har 40 dagar som mål. Då lurer eg på kva som skjedde i denne månaden. Og er dette ei utvikling me kjem til å sjå meir av, at ambisjonane blir reduserte ettersom tida går? Uansett er lovens krav veldig tydeleg: 14 dagar ved dommaravhøyr av barn utsette for seksuelle overgrep. Det meiner ein samla justiskomité er viktig at framleis skal vere målet. Det er ein usynleg krig som føregår kvar einaste dag. Vald i nære relasjonar fortener stor og brei merksemd. Dette er ikkje spesielle ting, dette er dessverre kvardagskriminalitet, og eg vil oppmode statsråd Horne, som eg meiner gjer ein god innsats på feltet og er veldig engasjert, til å få med seg dei andre statsrådane. Horne skal koordinere dette arbeidet, og eg oppmodar ho sterkt til å ta ein prat med justisminister Anders Anundsen.
Olivia Corso Salles (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-10:
Mange av oss har i oppveksten blitt behandlet dårlig. De voksne greide ikke bedre. Mye tillit er ødelagt, og vi trenger å bli trygge på voksne igjen for å knytte oss til dem. Da må vi kunne forholde oss til færrest mulig voksne og ha voksne sammen med oss over tid. Dette ber vi om hjelp til. Det er vår viktigste sjanse til et godt liv. Dette er hentet fra Barnevernsproffene, som er en del av Forandringsfabrikken. Når vi i dag diskuterer barnevern, er det barna og ungdommene som må stå i sentrum. Barnevernsbarna er ikke noe annerledes enn andre barn. Barn trenger kjærlighet, de trenger tilknytning, og de trenger stabile voksne. Det høres så selvfølgelig ut, men det er ikke en selvfølge. Det er forskning som bekrefter at tilknytning til omsorgspersonene er helt avgjørende for barns utvikling. Det er fundamentet som gir barn gode voksenliv. Raundalen-utvalget har i sin utredning «Bedre beskyttelse av barns utvikling» forklart oss hvor avgjørende tidlig tilknytning er for barns utvikling. Nyere forskning viser at utrygg tilknytning kan være hemmende for barns emosjonelle og kognitive utvikling. Da SV satt i regjering, sørget vi for å sette i gang et stort barnevernsløft. Ved å øremerke stillinger til kommunalt barnevern sørget vi for å løfte barnevernet, fordi tid med barna, kapasitet og god bemanning er helt avgjørende for at barna skal få god oppfølging. Med SVs alternative budsjett blir det til sammen 1 500 nye stillinger, hvis vi ser på barnevernsløftet vi startet i regjering, fra 2011 til 2015. Det er 300 mill. kr i vårt alternative statsbudsjett, kroner til det som må bli bedre og mer stabil kontakt med de barna og ungdommene som trenger det. Til daglig er jeg ikke først og fremst vara til Stortinget, men jeg studerer til barnevernspedagog ved Høgskolen i Oslo. Derfor vet jeg hvor viktig det er å styrke utdanningen. Under de rød-grønne sørget SV for at barnevernsutdanningen fikk et løft. Nå foreslår vi i vårt budsjett at sosionomutdanningen får det samme løftet. Til syvende og sist handler dette budsjettet om hvem vi hører på. Vi vil bli sett og hørt, roper tidligere barnevernsbarn. Og det må vi gjøre, det er vår plikt som folkevalgte. Jeg skulle ønske at budsjettet vi i dag diskuterer, gjenspeilte den virkeligheten.
Olivia Corso Salles (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-10:
Likestillingen kommer ikke av seg selv. Det vi nå ser, er at vi har en regjering som har valgt å legge fram et budsjett blottet for tiltak for å fremme mer likestilling i Norge – med mindre fedrekvote, kutt til kvinneorganisasjonene, kutt til forskning på likestilling, dyrere barnehager og forslag til å endre arbeidsmiljøloven – som vil ramme kvinner hardt. Vi ser at klokken blir snudd feil vei i likestillingspolitikken, og det virker ganske illustrerende for regjeringens visjoner på området når de har valgt å trekke tilbake stortingsmeldingen som heter nettopp Likestilling kommer ikke av seg selv. For SV har det vært viktig å legge fram et alternativt statsbudsjett som tenker likestilling på alle felt. Vi tenker likestilling i skattepolitikken, i justispolitikken, i utenrikspolitikken og i arbeidslivspolitikken. Det er nødvendig for at det skal gå i rett retning, slik at kvinner og menn faktisk skal få like muligheter. Skal man ta likestillingsutfordringen på alvor, må man starte i arbeidslivet. Her ligger mange av årsakene til at kvinner og menn har ulike muligheter i dag. I arbeidslivet har vi ulik fordeling av lønn, makt og tidsbruk mellom kvinner og menn. I regjering klarte SV å endre Norge i riktig retning ved å skape mer likestilling da vi utvidet fedrekvoten, slik at vi ser at mødre og fedre enklere kan dele arbeidet hjemme og ute mer rettferdig. Fedrekvoten har gitt mer frihet til veldig mange. Når regjeringen nå kutter fedrekvoten, river den ned noe av grunnlaget som har gjort at vi har blitt et mer likestilt land de siste årene. I dag ser vi at mange kvinner opplever at de må redusere sin arbeidstid for å få familiekabalen til å gå opp. Løsningen på at mange i småbarnsfasen opplever at tiden er for knapp, kan ikke være at kvinner generelt må gå ned i lønn og arbeidstid – og med det miste makt og innflytelse både hjemme og ute. Løsningen må være at vi som sitter på Stortinget, legger til rette for økt mulighet til å kombinere arbeidsliv og familieliv. Derfor foreslår vi at småbarnsforeldre skal få en halvtime redusert arbeidstid hver dag det første halve året etter barnehagestart, for å sørge for en mykere overgang mellom foreldrepermisjon og arbeidslivet. Dette er mye bedre likestillingspolitikk enn kontantstøtten, som betaler foreldre for å være utenfor arbeidslivet og barn til å være utenfor barnehagen. Jeg registrerer at statsråd Horne i stad framhevet viktigheten av deltagelse i arbeidslivet. Vel, det skjer ikke med mer kontantstøtte.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Likestillingen – statsfeminismen – er en av hovedårsakene til at arbeidslinjen fungerer i Norge. Nå har vi en regjering som går til angrep på og svekker likestillingen og svekker arbeidslinjen, og som framstår som helt uten vilje, engasjement og initiativ i likestillingspolitikken. Ikke bare sitter de helt stille i båten, de går også til angrep på og reverserer likestillingen på mange områder. I tillegg snevrer de også inn likestillingsbegrepet og familiebegrepet. Det er FNs dag for menneskerettigheter i dag, og det pågår en stor kampanje ute i sivilsamfunnet om familieverdiene. Den kampanjen poengterer nettopp at alle familier er ulike, og at alle familier er like mye verdt. Derfor er det trist at statsråden fra talerstolen her i dag samtidig karakteriserer familien som en enhet som tar seg av barn. Et annet likestillingsområde der regjeringen svikter, er i LHBT-politikken. Dette var et satsingsområde for den rød-grønne regjeringen og de røde partiene de siste åtte årene, og vi styrket levekårene og likestillingen for LHBT-personer gjennom kjønnsnøytral ekteskapslov, og gjennom å prioritere dette i utenriks- og utviklingspolitikken. Vi prioriterte arbeidet mot hatkriminalitet. Vi etablerte et ressurssenter for LHBT-spørsmål. Vi la fram en egen handlingsplan, ikke bare fra regjeringen, men også rundt om i kommunene. Vi var ikke, og vi er overhodet ikke i mål når det kommer til LHBT-personers rettigheter. Mobbing, vold, hatkriminalitet, mangel på åpenhet – dårligere levekår er fortsatt virkeligheten for svært mange i denne gruppen. Hva er denne regjeringens svar? Ingenting – ingen vilje, ingen initiativer, ingen visjoner. Men ikke bare det – man kutter i midler og tiltak i budsjettet. Vi trenger en regjering som er framoverlent når det gjelder denne gruppens rettigheter. Vi trenger en ny handlingsplan fra regjeringens side som viderefører den rød-grønne regjeringens politikk. Arbeiderpartiet har foreslått dette, og vi kommer til å stemme over det forslaget her i dag, men jeg vil at statsråden her i dag skal svare på om hun kommer til å legge fram en ny handlingsplan med tiltak spesielt rettet mot LHBT-gruppen.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-10:
Representanten Eidem Løvaas var opptatt av mediepolitikken i sitt innlegg. Det er jo et område der regjeringen har gitt et klart og tydelig uttrykk for at de vil redusere pressestøtta, og også at de kunne tenkt seg en lavmomsordning, altså 8–8-moms. På begge disse områdene blir regjeringen presset til retrett. Kristelig Folkeparti og Venstre har gjort en god innsats, men de må dessverre gjøre den innsatsen gang på gang. De gjorde det nå i vår, og de gjorde det i forhandlingene om budsjettet. Hvor mange omkamper skal Høyre ta på disse områdene før de skjønner at det ikke er flertall i Stortinget for det Høyre ønsker?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-10:
Jeg synes det er positivt at Fremskrittspartiet ønsker å involvere Stortinget før en avgjør spørsmålet om moms, spørsmålet om nullmoms og eventuelt også avgrensningen knyttet til momsspørsmålet. Det er bra. Det ser ut som om både representanten Thomsen og representanten Eidem Løvaas har en tendens til å tro at medierevolusjonen er veldig knyttet til den rød-grønne regjeringen, som om det er en korrelasjon mellom medierevolusjonen og den rød-grønne regjeringen. Jeg tror vi er nødt til å rette opp litt i virkelighetsoppfatningen omkring det, fordi mediebransjens utfordringer og det de nå kommer til å stå foran i årene framover, har nok ikke så veldig mye å gjøre med hvilken farge regjeringen har, men det har veldig mye å gjøre med hvilke langsiktige rammebetingelser de får fra myndighetene. Nå er det et race fra Fremskrittspartiets side etter å få tatt NRK, så jeg vil spørre: På hvilket område er det viktigst å få redusert NRKs rolle etter Fremskrittspartiets mening?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-10:
Generelt mener Senterpartiet at mer av denne infrastrukturen som organisasjoner, frivilligheten og kulturen bruker, burde være fritt tilgjengelig og gratis. Det betyr at en rekke av det man i dag opplever i kommunene når det gjelder halleie og slikt, egentlig burde være ting som var gratis for kulturlivet og for idretten. Når det gjelder 4H, Skogselskapet, Hageselskapet og Landbruksselskapet, er det slik at de har hatt en historisk ordning med samlokalisering hos Fylkesmannen, det har bakgrunn flere tiår tilbake. Da synes jeg nok at det er nokså bryskt og unødvendig av regjeringen med et pennestrøk bare å slå en strek over hele den historien som har vært over flere tiår, og så si at nå skal en ikke lenger få lov å ha kontor hos Fylkesmannen. Jeg mistenker egentlig ikke 4H og de andre organisasjonene for å luske omkring og snoke på Fylkesmannens kontor, men jeg tror at de har hatt en ordning som egentlig har fungert ganske godt i veldig mange fylker.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-10:
Pressestøtten har fungert svært godt, særlig i relasjon til to biter av mediemarkedet i Norge. Det ene er å styrke de lokale medieaktørene, og det andre er å styrke også de meningsbærende riksavisene. Det synes jeg har vært en fornuftig og god ordning som har bidratt til et mediemangfold i Norge. Jeg synes ikke det er grunnlag for på noen måte å si at man gjennom pressestøtten på noen måte har påvirket innholdsproduksjonen eller forsøkt å styre innholdsproduksjonen. Tvert imot, dette har vært en grunnleggende støtte ut fra klare kriterier. Men problemet er at Høyre og Fremskrittspartiet, dersom de setter krav om at NRK skal begrenses til smale, kommersielt uinteressante konsept, kan komme til å begynne å styre innholdsproduksjonen i NRK. Det kan være et spørsmål med hensyn til den redaksjonelle friheten, som også NRK bør ha.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-10:
Det skjedde en viktig ting under den rød-grønne regjeringen som dessverre har endret seg etter at de blå-blå kom, og som har skapt stor usikkerhet, og det er at vi gikk ikke hvert år til et så grunnleggende angrep på pressestøtten som det den blå regjeringen gjør. Ikke bare det, den går til angrep, og så taper den et slag i Stortinget, og så går den til nytt angrep igjen. Den type usikkerhet skapte ikke den rød-grønne regjeringen omkring pressestøtten og ordningene rundt media. Når det så gjelder ordningene knyttet til de ulike avisene, synes jeg egentlig de fungerer litt forskjellig for de ulike avisene vi snakker om, enten det er lokalaviser, nr. 2-aviser eller meningsbærende riksaviser. Jeg har ikke noen inngående kjennskap til hvordan det fungerer med tanke på hver enkelt avis, og jeg kan ikke kommentere de tallene som Kårstein Eidem Løvaas her legger fram omkring det. Men jeg er helt sikker på at pressestøtten bidrar til et godt mediemangfold i Norge, til at man i Norge fortsatt har et høyt aviskonsum – og altså til et stort mediemangfold i det norske mediemarkedet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-10:
Representanten Skei Grande sa at det bare var Venstre, og eventuelt SV, som i sitt alternative budsjett hadde bevilgninger til Rock City. Det stemmer nok ikke helt, for Senterpartiet la inn en bevilgning i sitt alternative budsjett, og det gjorde også Arbeiderpartiet. Det er litt sørgelig nå at vi nok kommer til å få se en utvikling der en kan risikere en reell avvikling av Rock City. Det ligger et forslag til et romertallsvedtak i innstillingen i dag, som i alle fall Senterpartiet kommer til å støtte. Men jeg vil egentlig utfordre Skei Grande litt på hva stortingspartiene sammen kunne klare å gjøre for å hindre at dette reelt sett betyr en nedleggelse av hele Rock City.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-10:
Jeg tror vi må få litt oppklaring når det gjelder Den kulturelle spaserstokken, som har vært en viktig ordning. Det er lett å si seg enig med statsrådens partifelle Marvin Wiseth, som var veldig bekymret da regjeringen foreslo å kutte den ordningen. Så inngikk en et forlik der en har lagt statens midler til dette prosjektet inn i fylkeskommunens ramme. Men det er to problemer med det. Det ene er at denne regjeringen etter hvert har lagt mange oppgaver inn i kommunenes og fylkeskommunenes rammer som ikke blir finansiert, og det andre er at vi allerede ser en stor skattesvikt i kommunene som regjeringen har sagt at den ikke vil kompensere. Hvis dette bildet fortsetter, betyr det i realiteten at en blir nødt til å avvikle Den kulturelle spaserstokken i mange kommuner. Spørsmålet mitt til statsråden er rett og slett: Vil hun garantere at dette tilbudet ikke blir nedlagt dersom kommunene kommer dårligere ut av det bl.a. på skattesiden enn det de har gjort så langt?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-10:
Det var representanten Tønder som fikk meg til å ta ordet, for hennes historieskriving om momskompensasjon til idrettsanlegg kan ikke stå ubesvart. For det første er det ikke riktig at den ble redusert i fjor. For det andre ble den ordningen innført for fem år siden, og hvert av årene under den rød-grønne regjeringen ga ordningen 100 pst. kompensasjon – utenom i 2012, da den ga 90 pst. kompensasjon. Så kommer man i en situasjon der aktiviteten på anleggssiden er høy. Det er bra, for det betyr at mange tar initiativ til å få gjort noe med anleggsmangelen som er i Idretts-Norge. Da må man gjøre noe med det. Da er det riktig, som representanten Aasrud sier, at det man legger inn i inneværende år, er greit, men for neste år risikerer man igjen å få et stort etterslep eller å få en manglende kompensasjon hos en rekke av idrettslagene. Det problemet må adresseres. I stedet for å adressere det problemet opplever jeg at Høyres representanter prøver å lage en historieskriving som ikke stemmer. Det finnes gode muligheter for å adressere den utfordringen framover. En av dem er å innføre som en regel at idrettsanlegg skal ha full momsrefusjon, så slipper man den konkurransen om denne budsjettpotten som har vært i år, og som ikke var de fire foregående årene, for da var det 100 pst. dekning. Det var under den rød-grønne regjeringen. Så et par ord også om media: Statsråden sa at dette budsjettet raserer ikke NRK. Nei, det gjør ikke det, men man må si at når man hører representantene Eidem Løvaas og Thomsen her i dag, lurer man på hva det er Høyre og Fremskrittspartiet vil med NRK. Hvilke tanker har man om og hvilket utviklingspotensial ser man i NRK? Er hele tenkningen omkring NRK at kanalen skal begrenses i forhold til kommersielle kanaler som TV 2, P4 og andre? Er det hele tenkningen om NRK? At NRKs redaksjonelle virksomhet bør begrenses slik at de konsentrerer seg om smale og kommersielt uinteressante konsepter, og at man fra regjering eller storting skal gå inn og trekke skarpe grenser for hva NRK kan utvikle av innholdsproduksjon eller ikke – som ikke skal konkurrere med kommersielle aktører – er sjølsagt en helt umulig tanke også når det gjelder redaktøransvaret og den uavhengige journalistikken. Jeg håper at regjeringen vil velge å tenke annerledes for NRKs del. Det er ikke offentlige kringkastere som blokkerer for kommersielle. De mest levende mediesystemene i verden har man i de landene der man har god pressestøtte, høyt aviskonsum, sterk konkurranse og også en god allmennkringkaster.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-10:
Jeg skal bare bruke noen få ord til å grunngi Senterpartiets stillingtagen til den proposisjonen og den innstillingen som i dag er til behandling. La meg aller først få kvittere ut lovfestingen av ny tippenøkkel. Politisk er det jo allerede vedtatt politikk. Senterpartiet er glad for denne endringen og de mulighetene den vil gi for økt idrettsaktivitet, ikke minst på anleggssektoren. Det mest kontroversielle i denne proposisjonen er nok utvilsomt forslaget om å legalisere private pokerlag, et forslag som kan synes litt tilforlatelig. Men etter Senterpartiets oppfatning flytter regjeringen her grensene for spillpolitikken som sådan ved å tillate at et spill med gevinst kan avholdes uten at inntekten tilfaller humanitære eller samfunnsnyttige formål. Det er også en grenseforskyvning at det dreier seg om legalisering av et pengespill som genererer gevinst uten at det på noen måte er regulert. Senterpartiet har ikke noe ønske om å kriminalisere kortspill blant venner og kan forstå at enkelte synes det smaker av overformynderi å nekte folk å sette opp en pott for moro skyld. Samtidig mener vi at det vil være vanskelig, ja, nær sagt umulig, å finne en presis grensedragning som gjør det mulig å forhindre at dette sklir ut. Vi ser at regjeringen har forsøkt å ramme inn forslaget for å begrense omfanget når det gjelder både innsats og gevinst, men vi mener fra Senterpartiets side at de definerte grensene i proposisjonen dessverre også gir mulighet til fortolkning. Hvem anses som nære nok venner til å kunne sies å tilhøre et privat pokerlag? Hvordan kan en håndheve at beløpsgrensene overholdes i tråd med loven? Senterpartiet er bekymret for at en legalisering vil bli en invitasjon til å trekke denne virksomheten lenger enn det som er intensjonen med forslaget. Et lite vink om dette foreligger allerede i proposisjonen, der summene for tillatt innsats og premier som lå i høringsnotatet, ble fordoblet etter argumentasjonen fra Norsk Pokerforbund. Sjølsagt er ikke Senterpartiet blind for at det også i dag forekommer pokerspill med gevinst, men Senterpartiet mener at dagens forbud tross alt har en viktig preventiv og begrensende funksjon. Ikke minst demmer det også opp for en mer omfattende spilling, og at det i så måte sklir ut. Legalisering av private pokerlag utgjør neppe den største trusselen mot økt spilleavhengighet. Jeg synes allikevel det er grunn til å peke på at legalisering av poker også i liten skala kan bidra til at flere fristes til å delta i nye spill med kjapp gevinst. På denne bakgrunn mener Senterpartiet at det ikke er tilstrekkelig tungtveiende grunner til å åpne opp for mer privat pokerspill, sett opp mot de negative konsekvensene en slik type legalisering kan gi. Vi kommer derfor til å stemme imot forslaget i innstillingen.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-10:
Jeg og representanten Thomsen har hatt et felles engasjement. Det handler om vår felles kulturarv. Det handler om at vi i dag holder på å bygge et nytt nasjonalmuseum som blir fint og flott, men vi syns fortsatt at det er viktig å beholde det gamle Nasjonalmuseet som en del av utstillingslokalene fordi det er en viktig hjørnestein i bygginga av Norge som nasjon, det er et viktig bygg i Norges identitet. Vi ble enige under budsjettforliket om at dette er en sak som vi ikke har tapt, men som vi nå skal kjempe videre for, for å prøve å få det gamle Nasjonalmuseet som en del av utstillingslokalene. Dette kjempet vi hardt for mot den forrige regjeringa, og jeg vil bare forsikre meg om at representanten Thomsen fortsatt er på laget når det gjelder å kjempe for at Nasjonalgalleriet skal være en del av Nasjonalmuseets utstillingslokaler.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-10:
Det var en veldig god grunn til å skifte regjering, og det var at den forrige regjeringa aldri fikk ut fingeren – jeg vet ikke om det er et parlamentarisk uttrykk – aldri fikk gjennomført forslaget om å se på moms i forhold til det digitale. Det var en av de tingene vi virkelig prøvde å få løftet i forrige periode. Det var et av de spørsmålene vi gang på gang ba om å få en avklaring på. Nå først har det begynt å løsne. Når vi fikk regjeringspartiene i den rød-grønne regjeringa ut av Finansdepartementets kontorer, begynte det å løsne. Jeg er veldig glad for at vi har fått det til. Det er kjempeviktig. Det er det viktigste grepet, mye viktigere enn pressestøtte, mye viktigere enn Institutt for Journalistikk, at vi får på plass det momsreglementet. Det har jeg store forventninger til at statsråden skal gjøre. Hun har et stort flertall bak seg, hun har mye guts til å dra til Brussel og sørge for at vi får en god løsning.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-10:
Vi støtter en regjering i dette budsjettet som faktisk gjør det som vi har etterlyst kjempelenge. Det å snakke om retrett når det er første gangen man gjør endringer i momssystemet, syns jeg er en ganske underlig framstilling av det som faktisk har skjedd. Så er det klart at vi i Venstre har også vært for et mindre kutt i pressestøtten. Vi har vært for en annen modell enn den som den forrige regjeringa sto for. Vi skal nok stå for at vi skal lage ordninger som sikrer at det frie ord blir uttrykt. Det å tro at det går bare ved å beholde de gamle støtteordningene og de gamle måtene å støtte media på, tror jeg er feil. Jeg tror momsen er kjempeviktig, og så tror jeg vi må se på nye ordninger framover for å sikre den frie journalistikken, og kanskje ikke det skal gjøres med å støtte noen få aviser. Kanskje det skal gjøres med en enda bedre støtte for kvalitetsjournalistikken som vi vet vi trenger framover. Da må man tore å tenke nytt, og ikke være kry over at man økte de gamle ordningene med noen promiller her og der.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-10:
Jeg leste ikke Senterpartiets primære forslag, beklager, det hadde jeg ikke sjekket på dette punktet, det går godt an. Men Arbeiderpartiet la det ikke inn i sitt primære, de har omdisponert innenfor ramma på kultur og funnet ca. halvparten av det som trengs til å gjøre det. Det er en heltemodig innsats i seg sjøl, men det hadde faktisk hjulpet inn i våre forhandlinger hvis det hadde vært et bredt press fra Stortinget – alle opposisjonspartiene – om at dette var noe vi måtte fikse. Det var det ikke, og vi tapte den kampen i første omgang. Men jeg tror at det er viktig å se på det fagmiljøet som er der. Der fikk vi også inn en merknad som det er enighet om her, og det kommer vi til å forfølge videre. Det er viktig å ta vare på miljøet og de investeringer som er gjort der, og de fagfolkene som er der, og se også på muligheten for å utvikle dette mer i næringsøyemed, fordi det er veldig mange næringer som er knyttet til dette i Namsos-miljøet. Det er der jeg tror det ligger et stort potensial, og det kommer vi til å jobbe videre med framover.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-10:
Det er jo nettopp derfor vi vil gjøre det – nettopp fordi vi i dag ser at vi har noen norske spill som taper i alle markedssituasjoner, og så har vi noen utenlandske spill som nå tar mer og mer av det norske spillmarkedet, som er mer og mer aggressive, og som fører til mer og mer avhengighet og problemer for dem som spiller. Vi burde hatt et system der vi hadde styring på de spillene som norske borgere faktisk spiller på. At det skal skje innenfor et monopol som heter Norsk Tipping, tror ikke jeg noe på. Jeg tror man kunne gjort det ved å slippe til andre aktører, men da må en ha kontroll på dem. Det som Arbeiderpartiet gjør, er at de krampaktig holder på én aktør, som stadig taper i markedet, mens vi ser at de som virkelig vinner i markedet, er de aggressive, de som skaper problemer, de som skaper gjeldsproblemer, de som skaper spilleproblemer – alle dem som blir framelsket av et gammeldags monopol som ikke klarer å vinne fram i en ny teknologisk hverdag.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-10:
Jeg er veldig enig i det Bekkevold sa om kunstnerassistentordninga. På samme måte er Valdres Sommersymfoni og andre ting som virkelig er målrettet opp mot talentsatsing, viktig å legge inn som deler av det statsråden sa om sin talentsatsing. Nå har jeg regnet ut at dette er den 14. kulturbudsjettdebatten jeg er med i, og da merker man at ting kommer tilbake, også ting man har vært med på å innføre. Så jeg har lyst til å spørre statsråden når det gjelder knutepunktfestival, for Venstre er glad for at vi i forliket fikk inn Oslo Internasjonale Kirkemusikkfestival. Men for meg blir det et symbol på at knutepunkttankegangen ikke fungerer optimalt. Vi klarer ikke å dyrke fram de gode miljøene med tankegangen om at det bare skal være én i Norge, og at man skal bidra lokalt. Knutepunkttankegangen er også en veldig stor belastning for Oslo kommunes budsjett. Så hva tenker statsråden egentlig på å gjøre med den ordninga når hun ser svakhetene ved den?
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-10:
Nå er det sånn at regjeringen foreslo å avvikle statstilskuddet, ikke nødvendigvis ordningen. Sånn som ordningen er innrettet, har kommunene fått styrkede midler for 2015 sammenlignet med det de har fått før. I motsetning til i de siste årene får kommunene med dette statsbudsjettet et reelt økt handlingsrom neste år, og når forslaget først ville fått effekt i 2016, ville kommunene hatt økonomi til også å vurdere hvordan de ville videreføre Spaserstokken. Denne ordningen var en slags tidstyv sånn som den fungerte. Slik som det ble i dag, ville de 300 kommunene ha brukt mye tid og ressurser på å skrive søknad om og rapporter for tilskudd, som gjerne er 30 000–50 000 kr, og som de heller ikke hadde fått fullfinansiert tiltakene sine med. Det betyr at vi har funnet fram til en enklere måte. Sånn som det er foreslått nå gjennom dette kompromisset, eller samarbeidet, som vi har fått med Kristelig Folkeparti og Venstre, er dette overført til fylkeskommunene og kan utleveres direkte.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-10:
Når det gjelder først og fremst Spaserstokken, sto Helsedepartementet for 15 mill. kr. De har foreslått en annen innretning på det enn det som var det opprinnelige forslaget, som hadde gjeldt inntil nå. Det mener jeg var et godt forslag. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet stemmer imot de 15 millionene, som da altså blir stående på helsebudsjettet, som faktisk kunne gått til styrking av og vært med på å heve tilbudet bl.a. til demente. Når det gjelder momskompensasjon for idrettsanlegg, har regjeringen nettopp kommet tilbake i forbindelse med salderingen og bidratt til at vi har fått full momskompensasjon, og det er for inneværende år. Når det gjelder neste år, har vi økt det i det budsjettet som vi har lagt fram, men vi har også en økning i det forslaget som har kommet i samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti. Det har bidratt til at det faktisk er mer midler disponible.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-10:
Det som jeg har blitt gjort oppmerksom på, og som jeg er nokså sikker på at stemmer, er at Arbeiderpartiet i sitt budsjettforslag har kuttet med 15 mill. kr til kompetanseutvikling for bruk av musikk i pleie av demenspasienter, som igjen vil redusere behovet for f.eks. beroligende midler. Det er i helsebudsjettet dette fant sted, og det tror jeg også representanten er fullt klar over. Det er helt riktig at for inneværende år har vi bidratt til at det blir full momskompensasjon, som blir betalt tilbake til organisasjonene på anlegg. Og så har vi en sum på 100 mill. kr for neste år. Hvis det skulle vise seg at det er for lite, har vi god anledning til å komme tilbake igjen til det senere.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-10:
Når det gjelder denne talentutviklingen, har vi en ambisjon om å kunne være i stand til å presentere dette programmet før jul, kanskje muligens allerede neste uke, både når det gjelder omfang og innhold. Det er en veldig spennende modell som vi har kommet fram til. Vi er i god dialog med både stiftelsesforeninger og andre som kan tenke seg å være med på å støtte det. Dette er med på å underbygge mange av søknadene som vi har fått inn i løpet av året som har gått, for det er behov for å satse mer systematisk på talentutvikling også innen kulturlivet, slik som man har hatt innenfor f.eks. idretten. Med den flertallsmerknaden som foreligger, vil jeg selvsagt ta initiativ til å formidle dette overfor Talent Norge, og dette er et eksempel på en ordning som kan defineres inn under dette. Talent Norge må også ta stilling til dette. Vi har en ambisjon om at det skal etableres et eget selskap og at de får sitt eget styre. Men jeg er nokså sikker på at de er lydhøre overfor de signalene som blir gitt fra Stortinget, og jeg føler meg beroliget med hensyn til at vi klarer å komme til enighet om dette.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-10:
Som jeg sa under replikkordvekslingen tidligere, har kommunene fått en veldig god ramme til neste år. De har faktisk fått en bedre ramme enn tidligere. At de faktisk har et økonomisk handlingsrom for å kunne prioritere dette, er jeg helt sikker på. I tillegg gis det 30,8 mill. kr gjennom dette budsjettforliket til fylkeskommunene som går til Den kulturelle spaserstokken, men det går inn i rammen. Det er jo sånn at denne ordningen har vært et spleiselag mellom Kulturdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet siden 2007, men jeg mener at det er en bedre måte som det nå overføres på, enn det som var tidligere. Det hører med til historien at vi brukte en del av disse pengene. Det er jo ikke sånn at ordningen som sådan har blitt tatt ut. I kulturbudsjettet har vi vist vilje til å prioritere tiltak som også kan være med på å bidra til kultur i institusjoner, men også i Helse- og omsorgsdepartementets budsjett hadde vi en annen innretning på disse midlene som ville vært med og bidratt til at man hadde fått et bedre tilbud.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-10:
Det er riktig at vi har prøvd å få evalueringen av disse knutepunktinstitusjonene ferdig. Jeg regner med at innen utgangen av dette året er det faktisk ferdig. Vi har en evaluering av alle. De foreløpige signalene jeg kan gi, er at det er veldig få av disse knutepunktinstitusjonene som faktisk har fungert etter det som var målet. Slik sett kan man konkludere med at man ikke har hatt den måloppnåelsen som man hadde forventet. Det betyr at jeg ser for meg at jeg kommer tilbake til Stortinget med en vurdering av hva man egentlig bør gjøre, og om man bør ha en annen innretning på dette. Jeg vil i hvert fall ha en god vurdering av om man med en mer målrettet bruk av disse midlene vil kunne klare å få til en effekt hvor man kan skape motivasjon for andre.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-10:
Først et par kommentarer til dette med moms: Jeg er veldig glad for at det er et flertall i Stortinget som nå erkjenner at det er behov for å gjøre noe når det gjelder å få til plattformnøytralitet med tanke på moms. Dette er jo ikke noe som har skjedd nå, i løpet av de siste årene, at mediene sliter og har en utfordring. Det har de gitt uttrykk for gjennom ganske mange år. Og jeg er veldig glad for at vi i løpet av et år er klare til å ta denne saken til ESA og sørge for en notifiseringsprosess, som er med på å bidra til at vi får nullmoms. Vi starter med det. Forliket i Stortinget innebar at vi kunne satse på både lav moms og nullmoms, men jeg har gitt uttrykk for – og det ønsker jeg også å gi uttrykk for fra Stortingets talerstol – at det er naturlig for oss å gå til ESA med en notifisering av nullmoms først, for vi har fått klare indikasjoner fra ESA om at det å innføre momsfritak på aviser, vil bli oppfattet som statsstøtte. Da er det mest naturlig at en starter med det forslaget som er mest statsstøtteintensivt. Vi har også fått signaler om at når det gjelder avgrensingen, må det konsentrere seg i relasjon til det som har med nyheter å gjøre. Finansministeren, næringsministeren og undertegnede jobber nå med denne avgrensingsproblematikken og vil kjempe for at vi selvfølgelig skal kunne klare å komme fram til et godt resultat. Jeg ser for meg at det vil bli behov for å ta saken opp til ny behandling i Stortinget så snart resultatet av notifikasjonen foreligger. Det er vanskelig å spå når det måtte bli, men i beste fall er det en mulighet for at vi kommer tilbake med en orientering eller eventuelt et forslag i revidert nasjonalbudsjett i 2015. Tiden vil vise hvor lang tid det vil ta å klare å få til dette. En kort kommentar til dette med kulturkort for ungdom, som ble brakt fram: Vi har foreslått å avvikle det statlige tilskuddet til kulturkort for ungdom. Den årlige bevilgningen til kulturkortet for ungdom har vært på 3,9 mill. kr. Forutsetningen for et statlig tilskudd har vært at den enkelte fylkeskommune bidrar med mer enn det statlige tilskuddet, og de to siste årene har det ikke vært grunnlag for å utbetale hele den statlige bevilgningen. I 2014 – altså i år – var det kun syv fylkeskommuner som søkte om tilskudd til kulturkort. Antallet er så lavt at det ikke lenger kan anses som en nasjonal oppgave. Og når man iverksetter tiltak og ulike ordninger, håper jeg det ikke må være slik at de er kommet for å bli – «for ever». Det må også kunne være slik at vi har muligheten til å evaluere dem og se om det er noen som er treffsikre, og om noen er mindre treffsikre. Da må man også ha evnen til å kunne gjøre endringer på det.
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-10:
En kort kommentar til representanten Martin Kolberg og hans bekymring for om Høyre er et liberalistisk parti, og om vi har forlatt konservatismen. Jeg kan berolige ham med at den har vi ikke forlatt – konservatismen står relativt støtt midt i det Høyre som jeg meldte meg inn i for ganske mange år siden. Jeg skjønner at det er dette med privatkapital som er utfordringen for representanten Kolberg. Jeg har lyst til å si at hvordan enkeltmennesker – du og jeg – velger å engasjere seg i samfunnet, er ganske avgjørende for hvordan samfunnet faktisk utvikler seg, og det er det ideologiske utgangspunktet for vår politikk og også for vår kulturpolitikk. Privat engasjement og privat kapital handler om den innsatsen noen av oss faktisk gjør som enkeltpersoner, som også avgjør hvilket samfunn vi bor i. Jeg er ganske mye ute og reiser rundt omkring og ser på mange flotte kulturtilbud, det er utrolig mye privat kapital som er med på å gjøre en forskjell ute i det ganske land, som er med på å finansiere et tillegg til det som den offentlige innsatsen står for, og jeg kan ikke med min beste evne og vilje forstå at det skal være med på å rasere noe som helst tilbud. Det måtte skape et enda større mangfold ved at man åpner for å legge inn noen incentiver som kan være med på å bidra til at man får enda mer privat kapital inn i kulturlivet. Det er i hvert fall det som er ønsket fra denne regjeringen. Veldig kort når det gjelder Kulturrådet: Den evalueringen som har vært gjort når det gjelder Kulturrådet, har vært ute på en omfattende høring, og det er to ulike forslag, som kan grupperes i to ulike løp. Det ene er det budsjettmessige, som en har tatt stilling til i forbindelse med dette budsjettet. Det andre er de organisatoriske endringene. Det er mange forslag til endringer som vi har til vurdering nå, og hvis det skal gjøres noen endringer når det gjelder lov om Norsk kulturråd, må dette ut på en omfattende høring. Det er helt klart at dette vil ende opp i Stortinget, slik at man kan få en god debatt om det. En veldig kort kommentar til dette med NRK: Jeg vil ta sterkt avstand fra at det er en rasering av NRK. NRK vil få inntekter på over 5 mrd. kr fra kringkastingsavgiften i 2015, og jeg tror det er et betydelig rom for å justere kostnadssiden, uten at en nødvendigvis kommer til å redusere innholdstilbudet merkbart. Jeg synes heller ikke det er rimelig at NRK skal skjermes økonomisk i en tid da lønnsomheten i mediebransjen svekkes og mange privatfinansierte aktører må tåle betydelig kutt. Det er også slik at vi, basert på NRKs egen beregning, vil få 10 000 nye lisensbetalere i 2015, og bare det vil øke NRKs inntekter med ca. 25 mill. kr. Vi skal få god anledning til å diskutere NRK i sin fulle bredde, for jeg har som ambisjon å komme tilbake igjen til Stortinget med en melding til våren.