Eldbjørg Løwer (Venstre), 1999-05-06:
Forsvaret står fremfor omfattende nyinvesteringer de kommende år. Meldingen som vi behandler i dag, legger til grunn at om lag 68 milliarder kr planlegges brukt til nyinvesteringer fram t.o.m. år 2006. Det er altså ikke småpenger vi snakker om, men dessverre ikke en krone for mye for at Forsvaret skal kunne utvikles etter den kurs som langtidsmeldingen trekker opp. Investeringsprofilen er basert på en fagmilitær tilråding om hvilke deloppgaver og kapasiteter som bør prioriteres over tid for at langtidsmeldingens ambisjonsnivå skal kunne realiseres. Forsvarsplanlegging er en omfattende og kompleks prosess, der langsiktig planleggingshorisont er en nødvendig forutsetning. Jeg vil likevel poengtere at alle langsiktige planer vil være beheftet med usikkerhet, og det understrekes at alle tallene i meldingen er plantall og at de faktiske midler tildeles gjennom de årlige budsjetter. Mindre avvik vil derfor ikke bety at Regjeringens hovedlinjer for utviklingen av Forsvaret ikke ligger fast. De nye fregattene skal erstatte fregattene av OSLO-klassen, som nå definitivt er modne for utskiftning. Jeg vil spesielt fremheve at flerbruksrollen har vært av avgjørende betydning for fortsatt satsing på fregatter i Forsvaret. Jeg har med tilfredshet merket meg av innstillingen den brede støtte til Regjeringens opplegg, at halvparten av kostnadene finansieres som et tillegg til forsvarsbudsjettets basisramme. Når det gjelder kampfly, planlegges det å anskaffe 20 kampfly med en opsjon på ytterligere ti. Kostnadsrammen er beregnet til ca. 10,5 milliarder kr, og de to leverandørene av flytypene F-16 og Eurofighter ble i februar i år forespurt om tilbud. Både fregatt- og kampflyprosjektet vil for øvrig bli presentert for Stortinget i en egen proposisjon i nærmeste fremtid. I meldingen legger Regjeringen opp til å ta en beslutning om serieproduksjon av missiltorpedobåter av SKJOLD-klassen i løpet av perioden 1999-2006. Regjeringen mener at det er nødvendig å vente med serieproduksjon til tidligst 2003. Jeg vil understreke hva jeg har sagt tidligere, at det ikke er økonomi for noen tidligere oppstart, og en fremskyndet anskaffelse ville sette ytterligere press på en allerede anstrengt situasjon. Forseriefartøyet som Forsvaret har til utprøving, må evalueres grundig før en beslutning om serieproduksjon fattes. Endelig vil utviklingen og eventuell innfasing av nytt norsk sjømålsmissil, som er våpensystemet SKJOLD-klassen skal være utstyrt med, først være ferdig lenge etter 2000. Regjeringen har vurdert ønsket om tidligere oppstart av produksjon, men finner av ovennevnte grunner at MTB-innfasingen tidligst kan skje i 2003. I St. meld. nr. 23 skisseres også planene for å anskaffe nytt kystvaktfartøy, KV «Svalbard». Prosjektet har blitt skjøvet noe ut i tid p.g.a. av behov for avklaring av prosjektets ramme og innstramningen i 1999-budsjettet, men Regjeringen vil ta stilling til oppstart av anskaffelse i forbindelse med budsjettet for 2000. For at planene i meldingen skal kunne gjennomføres må Forsvaret i årene som kommer, satse mye på å videreføre de endrings- og utviklingsprosesser som er iverksatt for å få bukt med flere store utfordringer – i første rekke driftsproblematikken. Uten en god styring og kontroll vil Forsvaret risikere å måtte spise av investeringene, med de konsekvenser dette vil ha for materiellanskaffelser. For å styre og lede Forsvaret gjennom disse utfordringene vil det være nødvendig å ta vanskelige beslutninger som det vil kunne stå strid om. I tillegg til interne utfordringer kan årsaker Regjeringen selv ikke har det hele og fulle herredømme over, som makroøkonomisk utvikling og endring i de sikkerhetspolitiske rammebetingelser, innvirke på planene. Økonomisk utstabilitet, som vi erfarte sist høst, vil også i årene som kommer, kunne innvirke på de årlige bevilgninger og dermed sette ytterligere press på den planlagte investeringsprofilen. Når det gjelder endringer i sikkerhetspolitiske rammebetingelser, vil Regjeringen som kjent ta konsekvensene av de store endringene som skjer i den generelle sikkerhetspolitiske utviklingen og i forbindelse med NATOs toppmøte, og nedsette et hurtigarbeidende forsvarspolitisk utvalg med bred politisk deltakelse. Utvalget skal gi generelle og prinsipielle råd som ledd i forberedelsene til utarbeidelsen av kommende langtidsmelding for Forsvaret, og vil starte sommeren 1999 og avsluttes sommeren 2000. Arbeidet i utvalget skal supplere, og ikke erstatte, det pågående og planlagte arbeidet vedrørende så vel nødvendig omstilling som forberedelser til neste langtidsmelding. Med St. meld. nr. 23 markerer Regjeringen videreføringen av langtidsmeldingens planforutsetninger. En håndfast oppfølging av denne politikken, bredt politisk beslutningsgrunnlag gjennom det regjeringsoppnevnte forsvarspolitiske utvalg samt grundige studier og analyser i arbeidet med neste langtidsmelding vil gi et godt grunnlag for utformingen av et dynamisk og fremtidsrettet forsvar i kontinuerlig forandring og utvikling.