Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-11-28:
Inndragning er et viktig virkemiddel ved bekjempelse av kriminalitet, og økonomisk vinning er en sentral drivkraft bak mye av både den økonomiske og den organiserte kriminaliteten. Med effektiv inndragning reduseres utsiktene til økonomisk vinning og dermed også motivasjonen for å begå kriminelle handlinger. Får gjerningspersonen beholde fordelen, kan det dessuten undergrave respekten for loven og friste andre til å bryte den. Man risikerer altså at den allmennpreventive virkningen av den straffen lovbryter idømmes, uteblir. I tillegg til at inndragning virker forebyggende for rekrutteringen til kriminalitet, er det også rimelig at utbyttet av straffbare handlinger inndras. Kriminalitet skal ikke lønne seg. Det er altså ingen tvil om at effektive inndragningsregler er viktig. For ordens skyld vil jeg også korrigere beløpet som det ble vist til i spørsmålet. Politidirektoratet har opplyst at samlet inndratt beløp i 2017 var på ca. 201 mill. kr. I Norge foregår inndragning som hovedregel i straffesakssporet, og spørsmålet om inndragning behandles som en del av straffesaken. En utredning om sivilrettslig inndragning ble sendt på høring med frist 15. februar 2017, slik representanten Bøhler viser til. Utredningen gir et godt grunnlag for å vurdere hvilke handlingsrom man har innenfor Grunnloven og internasjonale menneskerettigheter for å utvikle et regelverk for sivilrettslig inndragning. Selve lovforslaget i utredningen må det arbeides mer med, og det gir ikke grunnlag for å komme tilbake til Stortinget med et konkret forslag til regelendring før det er utredet ytterligere. Problemstillingen er krevende, og det vil kunne ta tid å utvikle et velfungerende regelverk for sivilrettslig inndragning som er tilpasset norsk rettstradisjon. I utredningen som ble sendt på høring, pekes det på en del svakheter ved de strafferettslige reglene om inndragning. Som et første skritt i den videre oppfølgingen vil det være hensiktsmessig å vurdere behovet for endringer i nettopp de strafferettslige reglene. Deretter vil det være naturlig å foreta en nærmere vurdering av hvordan utredningen om sivilrettslig inndragning skal kunne følges opp videre. Det er først da man vil få tilstrekkelig grunnlag for å se hvilket behov man har for ytterligere virkemidler. Som første tiltak vil departementet foreta en vurdering av behovet for endringer i de strafferettslige reglene som kan bidra til å effektivisere inndragningen som skjer i straffesporet. Som ledd i oppfølgingen av handlingsplanen mot økonomisk kriminalitet fra 2011 til 2018 ble det i 2014 ferdigstilt en rapport, som representanten Bøhler viste til. Rapporten inneholder anbefalinger for å oppnå en mer effektiv inndragning av verdier knyttet til straffbare handlinger. Arbeidsgruppen bak rapporten foreslo bl.a. at det skal opprettes en riksdekkende enhet som skal ha som overordnet formål å fokusere på inndragning. Det ble foreslått en egen tverretatlig sammensatt enhet for strafferettsforfølging, organisert under Økokrim. Effektiv inndragning av vinning oppnådd gjennom kriminalitet er som nevnt viktig for å kunne bidra til å redusere motivasjonen for å begå kriminelle handlinger. Jeg forventer at bl.a. det arbeidet som nå gjøres i Politidirektoratet, på sikt vil gi resultater, også i form av mer effektiv utnyttelse av regelverket.