Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-05-15:
Også jeg vil benytte anledningen til å takke statsråden for en god redegjørelse – en redegjørelse som favner bredt, og som var inne på mange temaer. Det har også vært en god debatt i dag, som viser spennvidden i Stortinget. Jeg må helt personlig få lov til å støtte opp om representanten Astrups innlegg, som jeg synes var et meget godt og poengtert innlegg, uten at jeg skal gå mer inn på hvorvidt man skal være medlem av EU på sikt eller ikke. Vi forholder oss til det som er per i dag. Men jeg tror det er litt viktig at også vi i Stortinget, og særlig vi som er veldig for EØS-avtalen, er oss vårt ansvar bevisst når vi snakker om EØS-avtalen. Gjennom det ordskiftet som vi ser både i media og andre plasser, er det veldig lett at vi drar fram de negative konsekvensene når vi debatterer den. Hvorfor må vi ta det direktivet? Hvorfor kan vi slippe unna det? – etc. Jeg tror vi må begynne å fokusere mer på de positive tingene. Norsk næringsliv hadde sett helt annerledes ut i dag hadde det ikke vært for EØS-avtalen og det markedet som EU representerer. Det er med på å regulere forholdet mellom Norge og EU-landene på en sånn måte at det forenkler prosessen betydelig for norsk næringsliv. Det har gitt dette næringslivet mulighetene til å kunne vokse også innenfor trygge rammer. Det er også viktig at vi ser på den faktiske politikken som vi fører. Det kan ikke være slik at vi fra norsk side uansett, og til enhver tid, skal være den beste i klassen til så raskt som mulig å implementere alle direktiv som kommer, ja, lenge før EU-landene selv har gjort det. Norge skal selvfølgelig implementere det som kommer, men det kan også være slik at vi for framtiden bør kunne bruke litt kløkt og kanskje også stille krav tilbake om at EU-landene implementerer sine egne EU-direktiv langt raskere enn det man gjør, før Norge legger det inn i sin lovgivning. Også i dette hus har vi en tendens til veldig raskt, og med litt harelabb, å gjennomgå disse EØS-sakene som kommer. Jeg tror det er viktig at de enkelte komiteene her på huset grundig går inn i de forskjellige direktivene, nettopp for at vi skal vite hva som skjer. Innskuddsdirektivet er jo en viktig påpekning i så henseende – en sak som ennå ikke er løst, men som til de grader, hvis det blir gjennomført slik man opprinnelig hadde tenkt det fra EU, vil være en betydelig svekkelse for norske forbrukere og innskuddsytere, innenfor bankvesenet. La oss håpe gjeldende regelverk vil gjelde, slik at Norge kan beholde sine gode garantier og ikke bli pålagt å redusere dem. Fiskeripolitikken er også en svært viktig sak der vi deler felles farvann med EU. Norge har lenge jobbet for et utkastforbud, og ikke minst kampen man har hatt knyttet til Island og pelagisk sektor, og også knyttet til landingsforbud for den fangsten som er uregulert, i henhold til inngåtte avtaler, eller som det nå dessverre er blitt: ikke avtaler. Jeg tror vi har en lang vei å gå. Men når det gjelder fiskerilovgivningen til EU, vil jeg si at hvis det nye utkastet som nå ligger til grunn for behandling, blir vedtatt, ja, da har man tatt sjumilssteg i riktig retning innenfor fiskeripolitikken i EU. Tiden går fort, og derfor skal jeg bruke den siste delen av innlegget mitt til de såkalte EØS-bidragene som Norge er en del av. For perioden 2009–2014 skal vi bidra med 1,79 mrd. euro. Det er en økning fra 1,28 mrd. i foregående periode. Jeg tror det er viktig at vi får en gjennomgående debatt her i Stortinget i forbindelse med disse midlene, slik at man faktisk kan se hva midlene brukes til, ikke bare som en rapport i ettertid, etter at avtaler er inngått. Men kanskje man også kan ta en diskusjon i forkant for å se hvordan bruken av disse midlene kan øke muligheten for norsk næringsliv til i større grad å få innpass som følge av denne bruken.