Børge Brende (Høyre), 2000-10-19:
Når man leser gjennom den proposisjonen som Regjeringen har fremmet, er det utrolig å tenke på at tidligere parlamentarisk leder i Arbeiderpartiet, Einar Førde, for en del års tid siden sa at det ikke var noen vits i å bære havre til en død hest – og da var det børsen han tenkte på – for i den proposisjonen som finansministeren og andre har satt navnet sitt under, står det at børsen i dag spiller en viktig rolle i det å bidra «til kapitaloppbyggingen i samfunnet, og til at kapitalen kanaliseres dit den kaster mest av seg. Et effektivt verdipapirmarked bidrar til økt effektivitet i fordelingen av samfunnets ressurser». Hesten var ikke så død som man trodde! Det er åpenbart at børsen er det viktige instrument vi har i Norge for at bedrifter som trenger mer kapital til å utvikle seg og til å gjennomføre prosjekter, blir tilført egenkapital. Det er en grei erkjennelse å ha i bunnen. I tillegg til børsen har vi også et såkalt marked for ikke-børsnoterte selskaper, gråmarkedet. Daglig omsettes det for 50 mill. kr i unoterte aksjer som er notert på Fondsmeglerforbundets liste. Det er faktisk slik at komiteen skriver i innstillingen at man er enig om følgende: «Dette markedet er viktig for små og mellomstore bedrifter, blant annet fordi dette stimulerer tilgangen på risikovillig kapital til bedriftene.» Regjeringen foreslår noen endringer på dette området, og det er at de autoriserte markedsplassene som vi har i dag, skal bli konsesjonsbelagt, slik som det også skal gjøres til børsen. Her er komiteens flertall kritisk til at det skal være de samme konsesjonskrav for børs og autoriserte markeder, og skriver også i innstillingen at det «vil kunne skape betydelige problemer for selskapene som står på listen for unoterte aksjer. Mange av disse bedriftene er nye og mindre bedrifter gjerne lokalisert til distriktene og mange er heller ikke tilknyttet noen næringsorganisasjon.» Det er da slik at Høyre og Fremskrittspartiet foreslår at de autoriserte markedsplassene ikke skal konsesjonsbelegges, mens sentrum er med på konsesjonskravet, men gjør det helt klart at det ikke skal stilles de samme krav til informasjonsplikt for de små selskapene som det gjøres for de store børsnoterte. Jeg synes det kunne være greit om finansministeren utdyper i sitt innlegg om han tar med seg den flertallsmerknaden i det videre arbeidet. Dette er en avveining. Men vi må ikke stille oss slik at konsesjonskravet bidrar til at det skal være årsberetninger og krav for disse bedriftene på lik linje med de store børsnoterte, som Hydro o.l. Det er for oss vesentlig. Det ble nevnt fra Arbeiderpartiets side at man i Danmark også har konsesjonsbelagt de autoriserte markedsplassene. Det er riktig, men så har man heller ikke noe gråmarked som fungerer i Danmark. I Sverige har man et gråmarked som fungerer, og der har man ikke konsesjonsbelagt dette. Vi er vant til å høre at hvis man ikke får det som i Sverige, så flytter man over kjølen. Men da må man være oppmerksom på i den videre behandlingen at det ikke må utformes slik at så skjer. Der synes jeg man har et betydelig ansvar. Men samtidig vet vi at gråmarkedet ikke er helt slik som det bør være. I avveiningen mellom å konsesjonsbelegge de autoriserte markedsplassene og det å stramme inn innsidereglene, ville jeg valgt det siste – prøvd med det – fordi innsidereglene som gjelder for børsvirksomhet for øvrig, gjelder ikke for gråmarkedet, og det bør de. Brevet fra finansministeren var derfor beroligende i så måte. Vi ønsker først å forsøke det og imøteser en proposisjon fra Regjeringens side om at innsidereglene også får anvendelse for gråmarkedet. Det er det behov for, for det må også være tillit til at det ikke bare er de som sitter med innsideinformasjon som kan tjene penger i gråmarkedet, for det vil svekke også de små og mellomstore bedriftenes muligheter. Endringer i konkurransesituasjonen internasjonalt gjør at de tradisjonelle børsene kommer under sterkt konkurransepress og må effektivisere sin virksomhet, dels gjennom å inngå allianser for å overleve i den nye konkurransesituasjonen. Slik sett er det fornuftig å gi børsen en mulighet til å omdanne seg til AS. Det er helt riktig, og jeg synes også at det kan være riktig å la langsiktige eiere få eie mer enn 10 pst. Jeg tror faktisk det kan skape større stabilitet i eierforholdene, jf. en del av våre finansinstitusjoner, enn med en 10 pst.-regel. Derfor velger vi å gå inn for en 20 pst.-opsjon. Så til spørsmålet om salgsprovenyet. Først har det en juridisk side. Departementet og Regjeringen foreslår at hele salgsprovenyet skal gå rett inn i statskassen. Dette har man innhentet lovavdelingens syn på, og lovavdelingen har i en betenkning til departementet skrevet at «man antar» at dette ikke vil være i strid med Grunnloven § 105. Jeg synes ikke det er et veldig sterkt juridisk grunnlag for å ta disse midlene, og komiteen har da også fått oversendt en betenkning fra prof. dr.jur. Geir Woxholth, som har konkludert med at å ta disse midlene fra børsen – det er jo innskutte midler fra dem som faktisk har brukt børsen – er i strid med Grunnloven § 105 og ren konfiskasjon. Jeg lurer på om statsråden i sitt innlegg kunne kommentere den betenkningen som har kommet fra Woxholth, og si noe om hvor sikker han føler seg på at han har et trygt juridisk grunnlag for å ta disse midlene. Men det å avvise fullt ut å ta disse midlene inn i statskassen, har ikke fått flertall i komiteen, det er bare representanten Bastesen, Fremskrittspartiet og Høyre som står bak det. Men sentrum har heldigvis gått halvveis inn for det som var Børslovutvalgets forslag, knyttet til å fremme et velfungerende norsk marked for finansielle instrumenter. Det kan være et nyttig bidrag til økonomisk og næringsmessig forskning, utdannelse samt markedsføring og opplysningsvirksomhet knyttet til formålet å bruke deler av disse midlene til et fond, en stiftelse. Så i likhet med representanten Jensen, som vel åpenbart håper at også Høyre slutter seg subsidiært til sentrums forslag, vil jeg glede representanten Lie og varsle at forslag nr. 3, fra Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre, vil vi slutte oss subsidiært til, hvis vårt forslag faller.