Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2002-03-07:
Det er for meg et ærefullt oppdrag i dag å være med på å lose gjennom miljøprosjektet, industriprosjektet, distriktsprosjektet og teknologiprosjektet Snøhvit i Stortinget. Det vi er med på i dag, er et viktig bidrag for at Norge fortsatt skal være en nasjon som videreforedler våre ressurser, til det beste for miljø, industri, verdiskaping og noe som innbyggerne og fellesskapet til sist vil ha goder av. La meg så si at Snøhvit er et gassprosjekt. Oljeutvinning i Barentshavet er ikke en del av proposisjonen, og er derfor heller ikke en seriøs del av denne debatten. Komiteen har presisert at det må foretas en total konsekvensutredning før ytterligere petroleumsvirksomhet settes i gang i Barentshavet. Det ønsker vi fordi Barentshavet er et sårbart havområde, der vi må vite totalvirkningene for det vi skal sette i gang med, før det blir ytterligere virksomhet. I utgangspunktet er det miljøskadelig å utvinne olje- og gassressursene som vi har. Framtiden vil kreve at vi greier å etablere et bedre og mer bærekraftig energisystem enn det vi har i dag. I overgangen fra kull, kjernekraft, olje og gass må vi likevel benytte oss av de ressursene som er best for miljøet globalt. I denne helhetstenkingen er Snøhvit-prosjektet et miljøprosjekt. LNG-anlegget i Hammerfest er verdens mest miljøvennlige LNG-anlegg, eller minst miljøskadelige, om en vil. Bondevik-regjeringen har fulgt opp Arbeiderpartiets arbeid i forhold til Snøhvit. Men Regjeringen har hatt en usedvanlig merkelig tilnærming til saken. Først fremmer olje- og energiministeren proposisjonen for Stortinget. Så uttaler han i Dagsavisen 15. februar: «Jeg er skeptisk til Snøhvit, men sitter i regjering, og vi følger opp det som står i Sem-erklæringen.» Det får oss i Arbeiderpartiet til å lure på følgende: Var Kristelig Folkeparti med på å skrive Sem-erklæringen? Har Kristelig Folkeparti hatt noe som helst de skulle ha sagt i regjeringsforhandlingene? Eller er hovedmålet nådd og tilfredsstillelsen stor nok for partiet når de får lov å sitte i regjering? Ut fra statsrådens uttalelse må det være det siste som betyr noe for det partiet. Jeg har aldri opplevd maken til ansvarsfraskrivelse fra en statsråd. Og jeg håper vi slipper en slik tafatthet i framtiden. Det blir nesten umulig å skjønne at statsråden fremmer et forslag, som han er imot, men som han ønsker flertall for i Stortinget for å gjennomføre. Jeg forventer at statsråden vil klargjøre Kristelig Folkepartis og Regjeringens syn i debatten. Det kan jo ikke være noen mening i å føre folk bak lyset! LNG-anlegget på Snøhvit vil være verdensmester i forhold til å minimere utslipp fra prosessen. Nesten halvparten av CO2-utslippene vil bli reinjisert i feltet. Grunnen til at ikke alt blir reinjisert, er etter den informasjon vi sitter inne med, at CO2 kan fanges opp av gassen før LNG-anlegget. Men for at LNG-anlegget i det hele tatt skal greie å produsere, må man bruke mye energi for å kjøle ned gassen. Egentlig kan debatten om Snøhvit gjøres billedlig ved å dele det i to: Først bygges det et gedigent kjøleskap for å kjøle ned gassen slik at den blir flytende, så bygger vi et gasskraftverk som skal sørge for strøm til kjøleskapet. Bondevik II-regjeringen skal bygge et gasskraftverk som slipper ut nesten 900 000 tonn CO2. Det vil Regjeringen gjøre fordi elektrifisering av anlegget vil bli dyrt og vil være basert på kullkraft, som i dag er marginalproduksjonen i vårt elmarked. Av dette gasskraftverket kommer det CO2 i røkgassen, og det er disse CO2-utslippene man i dag ikke har teknologi for å fange opp. Statoil vil imidlertid klargjøre for en ettermontering hvis og når det blir teknologisk mulig. Det er et økende behov for energi i USA og Europa, og mesteparten av LNG-produktene er derfor allerede solgt. Alternativet for disse landene er etter det departementet opplyser i dag, kullkraft, som som kjent vil forurense betydelig mer enn LNG. Alle land varsler en økning av energiforbruket sitt i årene framover. I brev fra departementet går det fram at økningen primært vil være kull eller annet fossilbasert brensel. I denne sammenheng vil norsk gass være det beste alternativet. Snøhvit-anlegget er et industrieventyr. Prosjektet er det største noensinne for Finnmarks del. Samtidig vil avfallsstoffene, som kjølevann og varmtvann, være store bidragsytere for økt verdiskaping hvis det legges til rette for det. Hammerfest kommune og Statoil har fått utarbeidet en rapport der et mulig oppdrettskonsept er beskrevet. Dette konseptet kan innbringe betydelig med arbeidsplasser og inntekter i tillegg til Snøhvit-anlegget. Å legge til rette for utnytting av kjølevannet innebærer etter Arbeiderpartiets syn at det må til en finansiering for å føre vannet over til fastlandet, og her mener vi utbygger skal delta. Det overrasker meg at regjeringspartiene ikke har vilje til å prioritere den muligheten som ligger her, både sysselsettingsmessig og miljømessig. Med en brutto salgsinntekt på 200 milliarder kr burde dette etter Arbeiderpartiets syn være mulig. Dagens Næringsliv har skrevet at anlegget er et nytt subsidiesluk for vår nordligste landsdel. Dette er helt feil, og noe vi vil ta fullstendig avstand fra. Anlegget vil innbringe skatteinntekter i størrelsesorden 76 milliarder kr på toppen av sysselsettingseffekten og ringvirkningene anlegget vil føre med seg. Anlegget skal ikke ha miljøskadelige utslipp til sjø, og anlegget skal være et lukket betonganlegg på havbunnen som fiskerene kan tråle over. Det vil bygges ut et sikkerhets- og overvåkingssystem som vil kunne brukes av våre naboer i øst, som muligens ikke er så opptatt av miljø og sikkerhet som vi er. Nåværende statsminister Kjell Magne Bondevik sa i Stortinget den 9. mars 2000: «Vi har i dag ingen sikkerhet for at en sterk økning i utslipp i Norge vil redusere utslippene i andre land. De faginstanser opposisjonen viser til, har ikke avgitt slike bombastiske uttalelser om dette som det til tider gis inntrykk av». Statsråd Steensnæs skriver i brev til komiteen: «Norge har i dag underskudd i kraftbalansen på omkring 6–7 TWh i år med normale temperaturer og nedbør. Etter mange år med lite utbygging er forsyningssikkerheten i tørre år betydelig svekket. Det er heller ikke utsikter til særlig økt innenlands produksjonskapasitet eller vesentlig ny importkapasitet de nærmeste årene. Samtidig ser det ut til at veksten i forbruket vil fortsette.» Videre skriver han: «I årene framover vil marginalproduksjonen i det nord-europeiske kraftmarkedet primært være kullkraftverk.» Jeg forutsetter at statsministeren stoler på sine statsråder, og at han ser på olje- og energidepartementet som en seriøs faginstans. I så fall innebærer det at underskuddet i kraftbalansen skal dekkes opp med kullkraft, som Steensnæs skriver. Arbeiderpartiet har tidligere pekt på at vi kan bygge gasskraftverk for å redusere klimaødeleggende utslipp fra kullkraft. Vi er selvfølgelig glad for at Bondevik-regjeringen nå har sett alvoret i klimautfordringene. Nå venter vi på at de skal bli såpass miljøbevisste at de også ser at det faktisk for miljøets del vil være en fordel å benytte seg av Norges ressurser i stedet for å pøse på med utenlandsk kullkraft. Så vil jeg ta opp forslag nr. 1, fra Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet.