trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Norge er en ledende skipsnasjon. Maritim sektor er en av våre viktigste næringer, både når det gjelder sysselsetting og verdiskaping. Skipsfart er helt avgjørende for å løse klimautfordringene, og her har Norge også en ledende rolle og mulighet. Den norske klyngen er komplett. Vi har vært i forkant når det gjelder utvikling av lavutslippsteknologi, som flere har vært inne på. Det gjelder el-motorer, LNG, som kan konverteres til biogass, og nå er vi også på vei til å utvikle motorer innenfor grønn ammoniakk og grønn hydrogen. Men det er viktig å utnytte det handlingsrommet vi har, og derfor er jeg veldig glad for det partssammensatte utvalget, som flere har vært inne på, for det viser at vi ikke har vært dyktige nok til å utnytte det handlingsrommet vi har innenfor gjeldende regelverk. Jeg opplever at regjeringen kanskje tar litt for lett på at forskningsskipet til Havforskningsinstituttet nå blir bygget i Nederland. Vi må se på hvordan andre land innretter sine støtteordningen for nettopp å sikre at vi får den kompetansen og oppbyggingen videre i Norge, for vi er avhengige av den komplette klyngen og at vi har aktiviteter innenfor alle områder. Det samme gjelder de offentlige fergene, som i stor grad blir bygget i Tyrkia. Jeg frykter også at hurtigbåtene blir bygget i Tyrkia, med offentlig støtte fra oss, og da går det kanskje på hvordan kontraktene deles opp. En god del av kontraktene er så store at norske verft ikke kan ta dem, men deler man dem opp, kan de kanskje det. Vi ser også at fiskebåter blir bygget i Danmark, og ikke minst – som kanskje ingen har vært inne på så langt – at investeringer i skip er langsiktig, og at færre og færre banker i Europa gir garantier og støtte til skipsbygging. Men DNB er en av dem, og det å opprettholde at DNB fortsatt har det mandatet og den kompetansen inn mot skipsbygging er viktig, for vi ser at Asia posisjonerer seg på den andre siden ved å lage komplette pakker, hvor de både finansierer og bygger skip. Dermed blir det outsourcing av vår teknologi, og det er ikke bra. Havvind er en stor mulighet. Men når vi går inn på nye områder, er det også der avgjørende at regjeringen og myndighetene er i forkant ved at vi harmoniserer lovverket, slik at de ulike havnæringene blir likeverdig behandlet, og at egenarten deres også blir ivaretatt. Det gjelder fiskeri, skipsfart og havbruk og kanskje i framtiden tareproduksjon – at det henger i hop, sånn at vi klarer å utvikle en næring uten å lage de store konfliktene. Avslutningsvis: Selv om vi sier veldig mye flott om maritim sektor, har den nesten ingen plass i gjeldende NTP. Det er heller ikke bra.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Bærekraftig matproduksjon må også være sosialt bærekraftig. Jeg har blitt overrasket over noen oppslag – jeg vet at de fleste er seriøse – knyttet til bo- og arbeidsforhold som ikke er helt bra. Jeg tror også veldig mange har reagert på at så mye av sesongarbeidet i landbruket blir løst med importert arbeidskraft. Men når det er krise, gir det også muligheter – den åpningen man ser nå. Man ser at man har stort behov for arbeidskraft og sesongarbeidskraft, samtidig som mange ungdommer ikke får mulighet til sommerjobber på samme måte som de hadde tidligere, og det er også mange andre som kanskje kunne tenke seg sesongarbeid. Jeg vet at veldig mange i denne salen – inklusiv presidenten, som kommer fra den vakreste landbrukskommunen i Hordaland – har erfaring fra landbruk og rekruttering. Ungdom får veldig mye erfaring ved sitt første arbeidsforhold. Det er mange blitt fratatt de senere årene, fordi det er færre muligheter for å få sommerjobb. Der gis landbruksnæringen en stor mulighet til å vise fram de muligheter som er innenfor den sektoren. Da jeg jobbet med rekruttering innen videregående opplæring, hadde vi tre landbruksskoler i fylket vårt. Den ene spesialiserte seg bare på småkryp – det var den som lå nærmest Bergen. Så hadde vi selvfølgelig den på Voss. Det overrasket meg da jeg jobbet som politiker i Bergen, at vi faktisk hadde mye landbruk i Bergen, men det var lite synlig for befolkningen. Så det å få flere til å forstå hvor viktig landbruksnæringen er, tror jeg er helt avgjørende framover. Det kan være litt smart å ha noen ordninger som pusher litt på med hensyn til støtte fra Nav. Når det gjelder støtte til skogbruk, er det jo også mye skog på Vestlandet. Bergen har syv fjell rundt seg, og stadig vekk når jeg møter pensjonister, vet de at de har plantet trær der og der, som skoleungdom. Da fikk de et forhold til skogplanting og det som er rundt det. Så man bør bruke den muligheten man har med de utfordringene, men – som flere har vært inne på – det haster å få på plass gode løsninger. Men mulighetsrommet er der – så bruk det!
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Jeg har lyst til å starte med en hyllest til sjømannen og den maritime næringen ved å sitere Bjørnstjerne Bjørnson: «Den norske sjømann er et gjennombarket folkeferd; hvor fartøy flyte kan, der er han førstemann.» Det er egentlig et godt perspektiv. Havet er vår historie, og havet er vår framtid, uten tvil. Det er der mange av de framtidsrettede, klimavennlige, grønne løsningene finnes. Vi har et enormt godt utgangspunkt, men er i en særdeles kritisk situasjon. Over 50 pst. av de ansatte ved norske verft kan være borte i løpet av neste år. Det er varselbjeller som regjeringen i mye større grad burde tatt på alvor. Nå retter vi opp noe med gode vedtak i Stortinget som er knyttet til den maritime meldingen, men det er viktig at det blir fulgt raskt opp, og at vi nå får på plass løsninger som bidrar til at vi kan få en positivitet i vår framtidsnæring – vår viktigste framtidsnæring. Det er helt uforståelig for meg at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet i dag velger å stemme ned forslag som i utgangspunktet peker på at vi skal bruke det norske handlingsrommet og det handlingsrommet vi har, til å legge oppdrag til norske verft. Det er helt uforståelig. Hvorfor ikke være med på det, spesielt Fremskrittspartiet, som sitter i opposisjon, og som prøver å framstå som et maritimtvennlig parti? Apropos det: Et vesentlig spørsmål knyttet til det som ligger i denne meldingen, har kommet fra Holmefjord-utvalget, et utvalg som i utgangspunktet er en omvei til å fastslå noen prinsipper i Stortinget som for sosialdemokratiet er helt vesentlige, helt grunnleggende. Det er at i Norge – om det er til lands eller til vanns – er det norske lønns- og arbeidsvilkår som skal gjelde. Det prinsippet stemmes ned i dag. Det er 20 000 som er ansatt eller jobber om bord i norske skip. 11 800 er knyttet til tilskuddsordningen. 5 000 er offshore. Mitt spørsmål er: Hvorfor fastslår vi ikke prinsippet om at det er norske lønns- og arbeidsvilkår som skal gjelde? Hvorfor slår vi ikke fast prinsippet og vedtar at det i norsk aktivitet på norsk sokkel skal være norske lønns- og arbeidsvilkår som gjelder? Og om man jobber på en plattform, eller om man jobber på en båt, spiller jo ingen rolle med utgangspunkt i det prinsippet. Men flertallet, med Fremskrittspartiet i spissen, stemmer det ned. Det er helt komplett uforståelig. Hvis de tar ord i sin munn som sier at de er sjøfolkenes parti, da burde de stemme for prinsippene, og så burde de sørge for at en legger et betydelig trykk på at norske lønns- og arbeidsvilkår skal gjelde på norsk sokkel og i norske farvann. Uten det burde en ikke ta slike ord i sin munn.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Aller først til representanten Strifeldt, som er usikker på hva Arbeiderpartiet mener om nettolønnsordningen og refusjonsordningen: Jeg kan garantere for at når prinsippet om norske lønns- og arbeidsvilkår blir vedtatt i Stortinget, er det helt naturlig at en følger opp med de konkrete vedtakene om styrking av nettolønnsordningen som ligger i utvalget. De to tingene henger litt sammen, det er det Fremskrittspartiet ikke foreslår. Når en innfører et prinsipp om norske lønns- og arbeidsvilkår, kan en styrke nettolønnsordningen på den måten som utvalget foreslår. Det er en helhet i det. Når en ikke tar med norsk sokkel, og representanten Sivert Bjørnstad prøver å få det til å høres ut som at vi sier at ikke utvalget har fulgt opp: Jo, utvalget har fulgt opp, men det er ikke tilstrekkelig for å få innført et prinsipp om norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel og i norske farvann. Den samme representanten prøver å få det til å høres ut som at det er noe nytt å slå fast at norske lønns- og arbeidsvilkår skal gjelde. Det gjelder jo i alt annet norsk arbeidsliv, hvorfor skal det ikke gjelde på norsk sokkel og i norske farvann? Det representanten Bjørnstad faktisk gjør fra denne talerstolen, er å gi Norsk olje og gass – arbeidsgiverne – en vetorett når det gjelder bestemmelsen om det skal være norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel i tilknytning til den aktiviteten som foregår. Det er Fremskrittspartiets sanne ansikt: vetorett til arbeidsgivere i spørsmålet om det skal innføres norske lønns- og arbeidsvilkår. Det er helt uforståelig, komplett uforståelig. Prinsippet er viktig, men det blir dessverre ikke slått fast her i dag. Jeg synes det er usedvanlig synd at Stortinget ikke nå bruker den gylne muligheten som er, til å fastslå akkurat dette. Det gjelder for alt landbasert arbeidsliv, men så fort man er ute i vannet, skal det altså ikke gjelde, og spesielt ikke for sjøfolk. Det er helt uforståelig. Når det gjelder det løse forslaget fra Arbeiderpartiet i dag, som går på at det ikke gis tillatelse til å føre last eller passasjerer mellom norske havner eller å gå i fast rute med passasjerer mellom norske og utenlandske havner for skip registrert i norsk internasjonalt skipsregister, kan vi jo også se hvem som stemmer for det. For det handler også om å styrke rollen og situasjonen for norske sjøfolk. Så får vi se om det får flertall, eller om det blir nedstemt, bl.a. av Fremskrittspartiet.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Vi er midt inne i et lønnsoppgjør. Tenk om det sentrale spørsmålet mellom partene i lønnsoppgjøret, for all virksomhet som foregår rundt omkring i Norge, hadde vært om det skulle være norske lønns- og arbeidsvilkår som gjaldt. Det er jo det spørsmålet Fremskrittspartiet egentlig sier må ligge til partene. Det er en total misforståelse av hvordan systemene må være. Det er jo generelle prinsipper som må gjelde, og så må partene diskutere hvordan en skal oppfylle det, hvordan en skal sette standarden for det, og hvordan kronene skal fordeles. Det er opp til partene. Men når Fremskrittspartiet nå vegrer seg og til slutt velger ikke å stemme for prinsippet om norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel og i norske farvann og overlater den avgjørelsen helt og holdent til Norsk olje og gass, har de i prinsippet tillagt dem en vetorett som norske arbeidsgivere ikke bør ha overfor norske arbeidstakere.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Dette ble en veldig interessant og viktig debatt. Nå har Stortinget, i tre timer egentlig, diskutert to essensielle verdispørsmål knyttet til helt vanlige vilkår for helt vanlige folk og helt vanlige, tradisjonsrike, sterke norske næringer – landbruket på den ene siden og den maritime med skipsfarten og sjøfolka på den andre. Flertallet i Stortinget avviser grunnlaget i verdidebatten, både for sjøfolka som henter inn inntektene sine knyttet til norsk olje og gass, og for lønnsomheten i landbruket sånn at en kan betale dem som jobber i landbruket, en anstendig lønn. Det er litt merkelig. Jeg blir litt lei meg når jeg hører landbruksministeren argumentere så innstendig for de forslagene som de har hatt, og de tiltakene som de har kommet med, som kjempebra. Men er det ikke bare å rope halleluja og takk og amen for at det er enda mer engasjement og enda flere forslag på bordet som kan avhjelpe situasjonen? Tror vi at Nav kan spille en rolle i sin kontakt mot ungdom og skoleverket? Ja. Hvorfor skal vi ikke bare si ja til det, istedenfor å lage en stor debatt? Fordelen med å få den store debatten er at vi får to verdispørsmål opp til behandling i Stortinget som veldig klart viser forskjellen på høyresiden og venstresiden i norsk politikk. Høyresiden står aldri opp for den grunnleggende verdien at det skal være en anstendighet i bunnen, både når det gjelder prinsippet om norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel, og når det gjelder en anstendighet knyttet til lønnsomheten i norsk landbruk, sånn at vi kan opprettholde landbruket verdimessig, med norske lønns- og arbeidsvilkår også der, på en betryggende måte.
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2021-04-22:
Jeg har sittet og hørt litt og hadde egentlig ikke tenkt å si så veldig mye, men jeg synes det er veldig viktig at noen som i hvert fall tar fergen nesten hver dag når man er hjemme, kommer opp. Poenget med å få et skoleskip til Nord-Norge synes jeg er veldig viktig å ta opp. Får vi det til, tror jeg det kan være med på å styrke og få flere ansatte i fiskebåtene – og ikke bare i fiskebåter, men i alle andre båter som vi trenger. Da jeg vokste opp, var det helt vanlig at man reiste til sjøs og tok seg jobb. Man var gjerne borte et års tid og fikk mye av utdanningen mens man var til sjøs. En del var på skoleskip først og ble flinke folk. I fiskerinæringen er det ofte sånn at får man jobb der, utdanner man seg samtidig som man jobber. De beste læremestrene er de som er om bord i båtene, og som har opplevd hvordan ting skal gjøres. Det er vel få av de som sitter i salen her, som vet hvordan man skal sette et garn i havet og få det opp fullt av fisk. Denne lærdommen får man når man er ute på havet, man lærer om strømmer og alt det der. Jeg synes det er veldig rart at vi er kommet i en sånn situasjon at vi nesten ikke produserer båter selv i Norge. Før var det sånn at vi hadde både Steigen-sjarken og Rognan som leverte fantastisk gode båter. Nå senest hørte vi at staten var med på å få et havforskningsfartøy bygd i utlandet. Vi må få mer produksjon i Norge. Vi gjør det sånn nå at fiskebåter blir bygd f.eks. i Polen, båter vi heller kunne ha bygd i Norge og opprettholdt den gode kompetansen vi har på sånt. Det er helt klart at fiskeflåten også må fornyes, som annen flåte må. Da kan vi kanskje bruke av den kompetansen vi har i dag. For å få det til var det snakk om anbud, at man må gjøre det sånn at det er mulig for norske folk å bygge i Norge. Det er en oppgave staten må klare å få til.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-04-22:
Norsk maritim næring er helt avgjørende for å sikre arbeidsplasser og verdiskaping i hele Norge. Det finnes knapt noen kommuner i Norge der man ikke finner både bedrifter og arbeidsfolk som er helt avhengig av den norske maritime næringen. Norske sjøfolk, norske rederier og norske verft er en helt sentral del av norsk historie, og det er en helt sentral del av Norge i dag. Vi må sørge for at det også er en helt sentral del av Norge i framtiden. Da er det viktig at vi som folkevalgte sørger for å legge rammevilkår, og sørger for å ha politisk vilje som tar vare på de arbeidsplassene, som tar vare på de bedriftene, og som tar vare på et verdensledende miljø som vi har i Norge, for framtiden. Situasjonen, ikke minst under pandemien nå, er dramatisk for viktige deler av norsk maritim næring. Jeg er glad for at Fremskrittspartiet i innstillingen er så tydelig på at den politikken som de som støtteparti til dagens regjering har vært med på, ikke er tilstrekkelig for å sikre norsk maritim næring. Det er behov for mer kraftfulle tiltak for å sikre arbeidsplasser og verdiskaping. Det er fint, og Senterpartiet er også med på at vi skal opprette ekspertenheter når det gjelder offentlige anskaffelser, at en skal utrede handlingsrom i EØS-avtalen. Men til sjuende og sist handler det om politisk vilje. Jeg går ut fra at regjeringspartiene også er enig i at det eksisterer kompetanse i Havforskningsinstituttet med tanke på offentlige anskaffelser, og at det eksisterer kompetanse i det departementet som er ansvarlig for Havforskningsinstituttet. Likevel havner krisetiltak midt under en pandemi i Nederland istedenfor å styrke norsk maritim næring. Derfor må vi sørge for nettopp å ta lærdom av det som andre land gjør, og stille krav når det gjelder både servicetjenester, opplæring og lønns- og arbeidsvilkår. Så til den debatten som pågår her, om å ta vare på og nedfelle prinsippet om norske lønns- og arbeidsvilkår. Er det slik at Fremskrittspartiet i dag ikke kan svare på om de støtter det prinsippet? Det er jo det som er konklusjonen av deres stemmegivning i dag, og det er noe å sende hjem til sjøfolkene.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-04-22:
Jeg merket meg at representanten Bjørnstad fra Fremskrittspartiet nettopp var på talerstolen og ga uttrykk for at prinsippet om norske lønns- og arbeidsvilkår egentlig ikke var så viktig. Det er en ganske utrolig uttalelse fra et parti som sier at de vil være sjøfolkenes parti. Det kan da være interessant å spørre dem som jobber på oljeplattformer, offshorefartøy eller andre fartøy til sjøs, om de ikke er så opptatt av prinsippet om norske lønns- og arbeidsvilkår. Selvsagt er det helt avgjørende viktig at vi som folkevalgte i landets nasjonalforsamling slår fast at en på norsk sokkel og i norske farvann skal legge et prinsipp om norske lønns- og arbeidsvilkår til grunn på samme måte som i resten av Norge. Det skulle blott mangle. Representanten Bjørnstad snakket om hva som skjedde for ti, femten eller tjue år siden. Ja, heldigvis er det sånn at verden beveger seg framover. Nå er vi i 2021, og det er det Fremskrittspartiet stemmer i denne saken, som er avgjørende for hva slags rammevilkår som skal sikre norske sjøfolk i framtiden. Jeg er helt enig med representanten Aasland, som var på talerstolen her i stad og sa at det er en nøye sammenheng mellom prinsippet om norske lønns- og arbeidsvilkår og det som går på å styrke nettolønnsordningen, og at det er det som innebærer en sammenheng i politikken. Det er to partier som i denne innstillingen følger opp nettopp den sammenhengen, nemlig Senterpartiet og SV, som også fremmer forslag om at en må sørge for å lovfeste substansen i nettolønnsordningen. Dessverre får ikke det forslaget flertall her i dag. Et annet forslag som heller ikke får flertall, og som ville ha vært svært viktig i en krisetid for norsk maritim næring, er å slå fast at en skal be regjeringen legge fram en strategi for å sikre at offentlige byggeoppdrag innenfor norsk maritim sektor i størst mulig grad havner hos norske verft – det at det ikke bare blir festtaler, men at det blir en klar bestilling, en klar arbeidsordre, sånn at det blir slutt på det vi ser i dag, at altfor mange oppdrag havner i Nederland, som havforskningsfartøyet, eller de havner i Polen eller i Tyrkia. De havner helt andre plasser enn hos oss, som har noe av den største kompetansen i verden, og som kan bidra til arbeidsplasser og verdiskaping i Norge.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-04-22:
Det vi inviterer Stortinget til å ta stilling til i dag, er å slå fast at prinsippet om norske lønns- og arbeidsvilkår skal gjelde på sokkelen og i norske farvann. Det er det prinsippet flertallet dessverre stemmer ned. Selvsagt skal både arbeidstaker- og arbeidsgiverorganisasjonene inkluderes videre i hvordan dette skal gjennomføres. Det som er fornuftig, er at vi som folkevalgte sørger for å legge rammene og si at det skal gjelde norske lønns- og arbeidsvilkår, og så skal både partene og regjeringen sette seg ned og finne gode løsninger på hvordan dette skal gjennomføres. Alternativet er jo at prinsippet kanskje ikke blir gjennomført fordi det er noen av dem som deltar i prosessen, som ikke er enig i det. I dag har en mulighet til å slå fast prinsippet, og det er hvilken knapp en trykker på ved avstemningen, som vil bli avgjørende.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-04-22:
Det har vært en interessant debatt. Maritim næring er sentral for Norge, og her er det en rivende utvikling, så det gjelder for oss politikere å henge på. Skal næringen virkelig ta noen syvmilssteg fram, må den ha fokus på de kloke hodene. Da må den rekruttere fra alle innbyggerne, både kvinner og menn. Vi har hørt tidligere i dag at det kun er 16 pst. kvinner i bransjen, og til sjøs er det bare 7 pst. Næringen trenger et likestillingsløft, og derfor er jeg veldig glad for at vi tar til orde for å lage en strategi. Vi i Høyre ønsker at denne strategien skal bidra til å rekruttere flere kvinner, og vi ønsker også å belyse viktige temaer som lønnsforskjeller og permisjonsregelverk, og sist, men ikke minst, seksuell trakassering. I 2018 hadde NTNU en oppsiktsvekkende undersøkelse om seksuell trakassering i næringen, og det ser ut til å være et omfattende problem. Dette trenger vi å gå inn i, og vi vil også utfordre bransjen på hva de gjør for å forbedre situasjonen. Så vet vi at enkelte aktører har tatt grep. Odfjell SE har innsett at den manglende kjønnsbalansen i bransjen er et problem og har laget en egen strategi, der de sier at innen 2030 skal det være 30 pst. kvinner på alle nivå i bedriften. Maritim næring er vår framtidsnæring, og framtiden er mangfoldig. Flere bør gjøre som Odfjell SE og sette likestilling på dagsordenen. Og så er det også slik at likestilling lønner seg.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-04-22:
Landbruket opplever store utfordringer med å få arbeidskraft fra utlandet. Årsaken er, som kjent, smittevern og behovet for å ha en streng kontroll med antallet som kommer over grensen. Det resulterer i at langt færre enn de 18 000 gjestearbeiderne som vanligvis kommer til Norge, kan greie å komme seg inn i landet. Representantforslaget vi skal behandle nå, dreier seg om tiltak for sommerjobb for unge i landbruket. Nå gjelder det å rekruttere så mye norsk arbeidskraft som mulig, og det jobber regjeringen intensivt med å få til. Regjeringen har tatt sju viktige grep for å bistå landbruket med arbeidskraft: Den som har dagpenger og tar seg jobb i landbruket, trenger nå kun å rapportere halvparten av timene. På den måten lønner det seg for ungdommer og andre å jobbe i landbruket. Det er satt av 140 mill. kr til sommerjobb for unge under 30 år på Nav, så bøndene kan nå henvende seg til Nav og få lønnstilskudd, også mulighet for mentorstøtte, for å ansette unge. I fylkeskommunen kan bøndene søke om såkalte biomidler til intern opplæring i virksomheten. Landbruket er den eneste næringen som har fått en egen kvoteordning for å få inn arbeidskraft fra utlandet, og mange har søkt Landbruksdirektoratet om det. Vi innser at næringen ikke greier seg 100 pst. uten utenlandsk arbeidskraft. Vi forstår også at situasjonen skaper ekstraarbeid og bekymringer hos bøndene. Derfor har regjeringen sørget for at bøndene ikke skal bære denne risikoen alene, og har videreført ordningen fra i fjor med avlingsskadeerstatning som er basert på manglende arbeidskraft. Utenlandske arbeidstakere som er i landet, har fått forlenget oppholdstillatelsen sin, og personer fra tredjeland har også fått fornyet oppholdstillatelsen sin. Det er også lagt til rette for en tettere dialog mellom Nav og næringen for å finne norsk arbeidskraft. Dette er solide tiltak som til sammen skal forsøke å bøte på utfordringene. Likevel: Det er fortsatt bøndene som må stå i dette, og jeg kan bare forestille meg bekymringene den enkelte bonde må oppleve. Så må vi ikke glemme situasjonen vi er i. Vi må være strenge på innreise – noe jeg vet også opposisjonen er enig i.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-04-22:
Jeg håper ingen tror på den elendighetsbeskrivelsen som vi hører fra Senterpartiet og Arbeiderpartiet. Her får man det til å se ut som at Nav ikke gjør noe for å rekruttere arbeidskraft til landbruket. Det er ikke sant! Jeg må si det er ganske freidig av Sandtrøen i dag å påstå at de sju punktene som regjeringen har satt inn for å rekruttere arbeidskraft, er «eventyrpunkter», særlig når man tenker på at et av de viktigste forslagene som vi hadde, var Arbeiderpartiet imot, nemlig å sørge for at personer som ønsker å jobbe i landbruket, kan få beholde en del av dagpengene sine ved at de kan rapportere inn bare halvparten av timene. Det var Arbeiderpartiet imot. Jeg håper at bønder som måtte høre på dette i dag, tar kontakt med Nav. I hvert eneste fylke er det utnevnt en kontaktperson opp mot landbruket, og der er det markedskoordinatorer som jobber aktivt for å kople ressurser i Nav opp mot landbruket. De jobber også opp mot landbruksskolene for kvalifisering. Det vi hører fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet i dag, er en elendighetsbeskrivelse som ikke har rot i virkeligheten. Til slutt en liten bekymring om holdninger til norsk ungdom som arbeidskraft. Representanten Sandtrøen og jeg var i TV 2 i dag tidlig og debatterte denne saken. Grunnlaget for debatten var en skogbruker som ikke ville bruke norsk ungdom fordi han mente de jobbet for dårlig. Dette håper jeg ikke er holdninger som sprer seg, for inntrykket mitt når jeg snakker med bønder, er at de er framoverlent og ønsker å bruke norsk arbeidskraft og norsk ungdom. Jeg hadde en samtale med Bringebærlandet i Akershus. I fjor gikk de inn for å bevise at norsk ungdom duger. Norsk ungdom viste seg å duge. Det er tøffe tider. Bøndene er utfordret, men jeg håper og tror at dette skal løse seg, både gjennom de tiltakene som vi har satt inn, og med engasjement og pågangsmot fra bøndene selv.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Ungdommen vår må få arbeidserfaring. Men tall fra SSB viser at det er kun halvparten av landets 17-åringer som får sommerjobber til vanlig, og det mest oppsiktsvekkende er at hvem som får jobbene, er sosialt og klassemessig skjevfordelt. De som har foreldre med høye inntekter og et stort nettverk i næringslivet, viser seg å ha langt større tilgang til å få arbeidserfaring også. Sånn økes systematisk sosiale forskjeller i Norge. Arbeiderpartiet har helt fra starten av denne krisen påpekt at når det er en næring som trenger flere tusen hender i arbeid raskt, og vi har mange tusen ungdommer som fortjener å få arbeidserfaring, må det åpenbart være Stortingets ansvar å kople næringsliv og ungdom. Som Angell Gimse sa, er det 18 000 som trengs, men det er fortsatt veldig mange tusen som ennå ikke er rekruttert. På kalenderen er vi nå kommet godt ut i april. Det haster. Derfor sier Arbeiderpartiet så klart som det går an å si fra: Nå må vi komme oss ut og begynne det praktiske arbeidet på ordentlig vis. Da nytter det ikke med sju eventyrpunkter fra Angell Gimse. Dette handler om å få jobben gjort. Til NRK 23. februar sa arbeidsminister Torbjørn Røe Isaksen: Nav må være på banen, og jeg synes det er godt – det er faktisk et godt forslag fra Arbeiderpartiet. I dag stemmer Høyre, Røe Isaksens parti, ned nettopp Arbeiderpartiets forslag. Det må det åpenbart være noen grunner til, og det er stor motstand mot å ta inn ungdom. Forrige uke var det bl.a. en skogeier fra aksjeselskapet Stangeskovene som gikk ut og sa: Uerfaren norsk ungdom er ikke raske nok, en som kan jobben, gjør den raskere. Ja, det er helt riktig, men sånn er det jo i alle deler av arbeidslivet vårt. Vi kunne sagt det samme om en ungdom som skal skanne varer på Kiwi, eller en som skal servere på restaurant, eller ungdommen som skal hjelpe til med pleie og stell i eldreomsorgen på sommeren – de ville alle sammen være litt seinere til å skanne varer, til å servere og til å gi pleie og stell. Derfor er det ungdommens tur, og nå må vi begynne å rekruttere elever og studenter ute på skoler og studiesteder.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Ja, det vil jeg gjøre, med glede. Jeg håper det får flertall!
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Arbeidsministeren synes forslaget fra Arbeiderpartiet er et godt forslag. Er det landbruksministeren som har satt foten ned?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Da tolker jeg det slik at det er de borgerlige partiene på Stortinget som sier nei. Uansett står problemet uløst, og det er det som er det viktige å få fram i denne debatten. Uansett hvor mange detaljerte punkter man ramser opp, er det et faktum at det fortsatt er rekruttert altfor få. I uken som gikk, så vi f.eks. at det er jordbærprodusenter i Innlandet som trenger 50 personer denne sommeren, men som foreløpig har rekruttert null. Næringskomiteen fikk svar fra regjeringen da vi spurte om Nav hadde bidratt med informasjon til elever ved videregående skoler. Da var svaret at Arbeids- og velferdsdirektoratet kjenner ikke til om det er bidratt med informasjon til elever ved videregående skoler. Det er her problemet ligger – at regjeringen sier nei til at Nav skal kunne henvende seg til denne gruppen. Det er helt riktig at vi selvfølgelig også skal gi tilbud til dem som står utenfor arbeidslivet i dag, men det er en utrolig motstand mot å henvende seg til ungdom generelt.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Det er i hvert fall en rekruttering som møter noen systematiske problemer. Derfor går det altfor sakte. Det handler for det første om det jeg allerede har nevnt, at man ikke henvender seg til ungdom generelt, og for det andre at det ikke er gitt tilstrekkelig støtte til opplæring ute på gårdene med den produksjonen som skal gjennomføres. En som skal være med og skjære løk, trenger en annen opplæring enn en ungdom som skal være med som gjeter. Til skog: Det blir heldigvis flertall med Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Senterpartiet og SV for at denne ordningen skal gjelde ut sesongen 2021. Da er det viktig å påpeke at det også gjelder høstplantingen. Derfor lurer jeg på om ministeren kan bekrefte at man vil følge opp, slik at det kommer til å gjelde hele sesongen 2021. Og til Skjelstad: Det er NIBIO som på vegne av skognæringen sjekker ut muligheten for også å fortsette lite grann i juli.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Det ble behov for et innlegg for å oppklare en misforståelse som landbruksministeren tydeligvis har av Arbeiderpartiets forslag. Er det noen som virkelig har forsøkt å koble stat og næringsliv i denne saken, er det Arbeiderpartiet. Og vi gjør det systematisk på flere områder nå. Bare tenk på politikken vår for å inkludere flere unge i arbeid generelt. Vi vil øke lønnstilskuddene på generell basis for Nav. Hvem får nytte av det? Jo, det kommer både ungdommen og næringslivet på generell basis til nytte. I forslaget ligger det nettopp at de næringsdrivende skal få støtte til en tre ukers opplærings- og introduksjonsperiode mot at de stiller opp med ordentlig helse, miljø og sikkerhet og ryddige lønns- og arbeidsforhold og en tilsvarende arbeidsperiode for ungdommen etterpå. Det er et glimrende eksempel på hvordan stat og næringsliv kan samarbeide. Som representanten Bjørnstad tok opp, ligger den samme tankegangen i det forslaget som heldigvis får flertall, noe som er veldig positivt, fra Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Senterpartiet og SV, om å koble våre økonomiske muskler, som vi bidrar med her på Stortinget, og næringens ønske om et konstruktivt innspill, som vi har behandlet på en rask og meget ubyråkratisk måte, sånn at vi redder 30 mill. skogplanter. Det er et kjempesmart samarbeid mellom det offentlige og næringslivet. Dette trengs, og representanten Kolberg har et viktig poeng, for det er åpenbart at det i denne debatten er en ideologisk kløft som ligger til grunn for hvorfor det blir stemt imot. LO og Fellesforbundet synes det er veldig viktig at dette forslaget blir vedtatt, fordi det kan markere starten på at fellesskapet igjen får ansvar for og bedre kontroll over arbeidsformidlingen, og at det ikke bare er private bemanningsbyråer som skal skumme verdien av den jobben. Så dette er en viktig, viktig debatt, som går langt utover jordbæråkeren. Det handler om hvorvidt vi skal ha et samfunn der vi får ungdommen vår i arbeid, og om vi tar ansvar for hverandre I mitt eget hjemfylke, Innlandet, er det faktisk så mye som opp mot 40 pst. av befolkningen som står utenfor arbeidslivet i arbeidsfør alder. Når journalister hører det, skjønner de ikke helt hva som blir sagt, for vi er vant til å snakke om arbeidsledighetstall. Men arbeidsledigheten er bare en liten bit av kaka av alle dem som står utenfor, og blant dem er det dessverre stadig flere unge som ikke er innenfor noen systemer. De ungdommene vil vi se, og de vil vi se allerede denne sommeren, sånn at de kan få arbeidserfaring, selvtillit og inntekt.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-04-22:
Representanten Skei Grande har helt rett i at det er under halvparten av landets 17-åringer som har sommerjobber. Men derimot var det en teori i det representanten sa, som er beviselig feil, og det er påstanden om at ungdommen ikke trenger sommerjobb, fordi de har så god råd. Hvis det skulle stemme, er det ungdom som har best råd, og som kommer fra de familiene i den øvre delen av økonomien vår, som ikke ville trenge sommerjobb, men tallene fra SSB viser seg å være systematisk omvendt: det er ungdommen som allerede kommer fra hjem med god økonomi og nettverk i næringslivet – jo, det er det, det er bare å spørre forskere på SSB – som får sommerjobber. Mens ungdom f.eks. rundt i de dårligere stilte bydelene i Oslo, hvor det er mange som lever på veldig lite, i mindre grad har sommerjobber. Den teorien har eksistert lenge, og den er feil. Nå må vi videre og vi må vedta forslaget i dag, sånn at ungdom i alle bydeler i Oslo, og ellers i landet, kan få inngangsbillett til arbeidslivet.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-04-22:
I landbruket er det normalt bruk for sesongarbeidere, spesielt i grøntsektoren. Dette er ikke spesielt for Norge. Det gjelder i realiteten hele Europa og også andre deler av verden. Jeg har hatt mange møter med næringen og fått mange innspill fra enkeltbønder gjennom pandemien. I alle møter har jeg påpekt at de i denne koronasituasjonen må planlegge for at de ikke får hente inn så mye utenlandsk arbeidskraft som normalt. Fra regjeringens side har vi tatt en rekke grep for å bidra til at landbruket skal klare å få tak i nok arbeidskraft også i år. Det redegjorde saksordføreren for. Jeg opplever at bøndene selv og deres organisasjoner er framoverlent i skoene og snur alle steiner for å sikre arbeidskraft. Det er viktig for å legge til rette for at ungdom får sommerjobb, og at landbruket får tilgang på nok og kompetent arbeidskraft. Jeg har vært tydelig med næringen på at de også må tenke langsiktig. Det gjør man også i andre næringer. I helsevesenet er det helt riktig som det blir sagt: Man blir ikke flink det første året. Man må jobbe mange år på rad. Men de tenker langsiktig, og de inngår kontrakter nettopp for å få en ervervet kompetanse. Bøndene har i mange år og i mange bygder rundt om i Norge sikret norsk ungdom både helgejobb, avløsningsjobb og jobb innen landbruket. Det er viktig for landbruket, det er viktig for ungdommen, og det er viktig for Bygde-Norge. Landbruket må selvsagt også være en næring med seriøse arbeidsgivere, og som har ordnede arbeidsforhold. Det opplever jeg at de gir i stor grad. Og i løpet av det siste året har 1 200 produsenter faktisk gjennomført arbeidsgiverkurs, nettopp for å kunne ivareta arbeidstakerne sine. Nav spiller en viktig rolle, og i 2021 ble det innført et nytt tilskudd til arbeidsgivere som tar inn unge arbeidssøkere i sommerjobb. Dette kommer i tillegg til den ordinære formidlingen av sommerjobber og den kampanjen som er på arbeidsplassen.no, om å profilere sommerjobber bl.a. i landbruket. Næringen selv har hovedansvar for å nå ut til grupper som ikke ligger under oppfølging av Nav. Jeg tror og håper på at vi vil se mange unge i sommerjobb i landbruket utover denne sommeren, men jeg ønsker det også for framtiden – både gjennom året og gjennom sommerhalvåret.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-04-22:
Landbruksministeren har ikke satt foten ned. Når man har gitt tilskudd over Nav, når man har hatt faste møter mellom Nav og næringen, når man går ut på arbeidsplassen.no, når man bruker rekruttering, når man snakker om å framsnakke norsk landbruk, når man har fått flere søknader til naturbruk nettopp fordi man skal framsnakke norske ungdommers kompetanse inn i norsk landbruk, har det på langt nær vært slik at landbruksministeren har sagt nei.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-04-22:
For det første har Nav i hver region en kontaktperson mot landbruket. For det andre er bønder i Norge ganske oppegående folk. De er med og rekrutterer selv norsk ungdom. Nav, i samarbeid med bøndene, driver rekruttering.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-04-22:
Jeg som statsråd kommer selvfølgelig til å forholde meg til det som er et vedtak i Stortinget, og jeg vil komme tilbake til Stortinget med det. Men jeg har lyst til å si: Jeg og mitt departement var faktisk i dialog med skogbruket før dette vedtaket kom i Stortinget, fordi jeg er opptatt av skogplanting. Det var jeg i fjor, vi fikk til en ordning i fjor, og det hadde jeg gjerne sett at vi også skulle få til i år. Så har Stortinget bestemt dette, og jeg skal forholde meg til det som blir vedtatt i Stortinget.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-04-22:
Ja, jeg er opptatt av at de skal følge planene sine. Det er helt riktig som representanten sier: Noen plasser har jordeplene gått i jorda, andre plasser har ikke telen gått ut av jorda. Vi er et langstrakt land, og det betyr at jeg er opptatt av at vi skal bruke de ressursene vi har. Så har vi fått til en avlingsskadeordning som er utvidet til at hvis man mister avling på grunn av mangel på arbeidskraft, vil staten gå inn og kompensere det. Det gjorde vi i fjor, og det har vi tenkt å gjøre i år.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-04-22:
Som statsråd må man faktisk følge opp flertallsvedtakene i Stortinget, og det vil jeg gjøre på en egnet måte.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-04-22:
Det har vært sagt mye i denne debatten. Jeg har bl.a. blitt utfordret på det ideologiske grunnlaget for dette, og at det nesten ikke er gjort noe det siste året for å få norsk ungdom ut i sommerjobb i landbruket. Vi har altså innført tilskudd til arbeidsgivere som tar inn unge arbeidstakere i minst fire ukers sommerjobb. Men det jeg opplever her nå, er at det blir som et mønster fra Arbeiderpartiet, at det utelukkende er staten som kan ordne opp. Det er ikke sånn i min verden at det ene og alene er staten som skal sørge for at ungdom får sommerjobb. Jeg mener Nav har en viktig rolle, og de har også en viktig rolle i å formidle arbeidskraft, men jeg tror også på et samfunn der ulike aktører jobber sammen for å finne løsninger på utfordringene. Da tror jeg på offentlige myndigheter, da tror jeg på næringen selv, da tror jeg på enkeltpersoner, og da tror jeg at de, sammen med Nav, kan være med og finne løsninger – ikke bare det offentlige alene. Så har jeg svart mange ganger på at vi har lagt til rette for de sju tiltakene som saksordføreren la til grunn for å sikre norsk ungdom arbeid. Til slutt har jeg lyst til å si: Ja, jeg tror – som Lundteigen sa – at det er utfordringer knyttet til lønnssystem. Jeg tror også det er utfordringer knyttet til fysiske krav, fysiske utfordringer, nettopp fordi det har vært krevende arbeidsforhold, men jeg er opptatt av, som Ruth Grung også sa, skikkelige bo- og arbeidsforhold og sikkerhet rundt dem som skal jobbe, på lik linje med det andre arbeidstakere har. Det skulle bare mangle. Så blir den store lønnsdiskusjonen en mye større debatt, og den er jeg villig til å være med i.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-04-22:
Det er prisverdig at Arbeiderpartiet tar opp forslaget om rekruttering av ungdom, studenter og videregående elever til sommerjobb i landbruket. Det er viktig å få debatt, men det viktigste er å få en forandring av praksis. Spissformulert kan vi si at folk som er bosatt i Norge, arbeider ikke i jordbæråkeren. Vietnamesere, ukrainere og østeuropeere gjør jobben. Koronapandemien medfører et kritisk behov for arbeidskraft. Det gjelder Norges matforsyning. Dette er ikke resultat av en genfeil blant folk som bor i Norge, men resultat av en politikk fra Stortinget over lang, lang tid. Den kommende sesongen må dekkes med et mangfold av folk, gjestearbeidere og folk fra lokalsamfunnet. Det som er interessant å høre, er at få snakker om elefanten i rommet. Hva er elefanten i rommet? Jo, det er den dårlige lønnsomheten for jordbruksarbeid, enten en er gårdbruker eller ansatt. Nå må vi begynne å snakke om lønnsomheten: elefanten i rommet. Dårligst av alle allmenngjorte tariffavtaler er allmenngjort tariffavtale for jordbruk. Minstelønnen for sesongarbeidere over 18 år er på126,15 kr per time, for fast ansatte fagarbeidere 159,05 kr per time, og dagpengene er nå fra om lag 125 til 210 kr per time ved inntekt på 300 000 – 600 000 kr. Er det noen som lurer på hvorfor det skjer, det som skjer? Jordbruksarbeid er ikke dugnadsarbeid. Vi lever i en kapitalistisk økonomi, det skal lønne seg å jobbe. Lønningene må opp. Vederlaget for familiens arbeid er om lag 140 kr per time med en avkastning på 2 pst. ved innsatt kapital. 140 kr per time for gårdbrukere som har en gård i størrelsesorden 300 – 500 dekar. Kilden er driftsgranskingen for jordbruket fra siste regnskapsår. Stikk den! Disse faktaene er driveren i politikken som gjør at det er kjempeproblemer. Konsekvensen er sjølvsagt at familiebruket utkonkurreres, og selskapsjordbruket med utenlandske gjestearbeidere overtar. Dagens jordbruksavtalesystem sitter i saksa. Vi er nødt til å få til en forandring, vi er nødt til å styrke lønnsomheten. Senterpartiet har foreslått en mentorordning, men det store er at importvernet må fremmes, makta når det gjelder kjedene må tøyles, og markedsreguleringen fra de økonomiske organisasjonene må fremmes. Vi snakker om en krise. En krise gir muligheter. Her må det forandring til.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-04-22:
Representanten Kolberg sa det presist. Den økonomiske situasjonen i jordbruket er ikke sunn. Det er ikke en sunn utvikling. Den er ikke bærekraftig, og pandemien har virkelig vist dette. Jeg er takknemlig for at representanten Kolberg stiller opp. Det er en av hovedårsakene til at dagens Senterparti-ledelse satser på et samarbeid med Arbeiderpartiet, for tilsvarende støtte har vi ikke fra høyresida i norsk politikk. Jeg håper også at flere av de yngre representantene i Arbeiderpartiet kan ta opp den arven fra Martin Kolberg og materialisere sin kritikk av dagens regjering over i økonomisk bedring. Elefanten i rommet er altså lønnsomheten. Det er sterke krefter i næringen som ønsker at vi skal ha en lønnsomhet i jordbruket som er sånn at vi får en allmenngjort tariffavtale som er like god som i bygg og anlegg. Det skulle bare mangle at vi ikke skal ha en lønnsomhet i jordbruket som gir en allmenngjort tariffavtale lik bygg og anlegg. Får vi det, skal jeg si dere at vi får til forandring. NHO Mat og Drikke er Fellesforbundets motpart i forhandlingene om allmenngjort tariffavtale. De blir ledet av styreleder Håkon Mageli fra Orkla, som systematisk arbeider for å holde lønninger og lønns- og arbeidsvilkår nede. Så sitter han i saksa. Her må det overordnede, klare signaler til, slik at partene i arbeidslivet skjønner at vi må få forandring. Representanten Sandtrøen sa det var motstand i norsk landbruk mot å bruke folk i lokalmiljøet. Nei, det er ikke motstand i den forstand. Det som er kjernen, er at en landbruker er en sjølstendig næringsdrivende og ser på hva som er mest lønnsomt. Sånn som rammebetingelsene er i dag, har en fått mest gjort per time betalt arbeid ved å bruke gjestearbeidere, og det er det som må snus. Det må bli mest lønnsomt for gårdbrukeren å bruke folk fra lokalmiljøet. Karantenebestemmelser, all den usikkerheten som nå har vært, har vist hvor dyrt det er å bruke gjestearbeidere. Det er mange som ønsker den utviklingen som jeg forteller om, men vi må se på dette som en helhet. Jeg vil bare gjenta det som Ruth Grung sa: Krise gir mulighet. Takk, Ruth Grung. Krise gir mulighet. Det er det som nå må materialisere seg i en ny kurs, og jeg er veldig interessert i å høre statsrådens svar om lønnsforholdene. Sesongarbeidere under 18 år har en allmenngjort tariffavtale på 106,15 kr. Over 18 år er det 126,15 kr. Det er ikke så mange som arbeider i jordbæråkeren med en sånn betaling.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-04-22:
Debatten har vist hvem som er genuint opptatt av å bedre lønnsomheten; det er Senterpartiet og Arbeiderpartiet, og det setter jeg utrolig stor pris på. Jeg refererte fakta rundt allmenngjorte tariffavtaler, jeg refererte fakta rundt driftsgranskingene. Det er kanskje en fordel om representanten fra Høyre kan sette seg inn i de tallene og forstå hva som blir konsekvensene av det. Høyre vil ikke ha noen endring. NHO vil ikke ha noen endring. Men heldigvis, Fellesforbundet vil ha endring. Det er et stort, stort lyspunkt. Det må bli lønnsomt for gårdbrukere å bruke arbeidsfolk i nærmiljøet sitt istedenfor gjestearbeidere. Det krever at vi har en kontrollert arbeidsinnvandring. Det krever at vi tar inn folk i nærmiljøet uansett hvor de kommer fra. Det er gode folk. Dette er også å bygge Norge, og det er vårt ansvar å legge til rette for det. Vi har alle muligheter dersom vi vil. Men det vi står overfor, er å få slutt på den negative spiralen, «race to the bottom», som skjer i norsk jordbruk. Og det er det bare Stortinget som kan gjøre. Her ligger makta.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-04-22:
Jeg synes partifellene mine har hatt gode innlegg her, så innlegget mitt nå er egentlig for å legge til et par punkter. Noe av det jeg mener er kanskje kritikkverdig, eller burde være fokus i denne debatten, er: Hvor godt forberedt var vi på koronasommeren 2021? Det var jo krise i landbruket også i fjor, så jeg mener at vi burde vært enda bedre forberedt enn det vi er per dags dato på produksjonen og sesongen 2021. Det handler om forutsigbarhet – det handler om de lange linjene. Og det handler om at dette er problemstillinger som vi allerede så utspille seg i fjor. Men likevel er det kaos og krise mange steder i landet. Norsk matproduksjon er avhengig av lange linjer, og jordbær har vært et tema. Jeg vil utbrodere eksemplet jordbærproduksjon litt, for det risikerer vi faktisk går under på lang sikt om ikke planteproduksjonen blir ivaretatt i år. Det handler om at det er treårige sykluser på disse plantene, og at importen av jordbær raskt kan toge inn i markedet og gjøre at forbrukerne kanskje ikke lenger tyr til jordbærplanter og jordbær hvis prisen går såpass opp som det trengs for å sikre lønnsomhet, og fordi det helt konkret blir mangel på planter. Så jeg frykter for norsk selvforsyning på bl.a. det egentlig så høyt verdsatte norske jordbæret på sikt. Selvforsyning av dyr og planter må forvaltes over tid – det må være forutsigbarhet over tid. Det handler, som Lundteigen sa så tydelig her, nettopp om lønnsomheten i næringen. Det kan ikke være en berg- og dal-bane som avhenger av marked, grenseregulering og hvorvidt lønnsomheten går opp eller ned, eller dyrkingsforholdene og arbeidskraften til gardbrukerne. Arbeidserfaring har også vært tema i debatten, og jeg utfordrer landbruksministeren til å være med på jordbærplukking i Oppland i løpet av sommeren, for også i fjellstrøk som Gudbrandsdalen har vi jordbærdyrking, og det håper vi å kunne ha også i framtiden.