Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-05-14:
Forrige taler snakket om at opposisjonen ikke klarer å samle seg. Det gjør sannelig heller ikke posisjonen på veldig mange områder. Spesielt på energi- og miljøområdet og i klimaspørsmål ser vi at én ting er hva en skriver i innstillingene, og en annen ting er hva en protesterer mot på plenen. Derfor tar jeg ikke det så veldig tungt. Men i denne debatten savner jeg mer vektlegging av det som blir våre viktige næringsveier i framtiden. Når vi ser på framsskrivningen av statens inntekter og de perspektivene som kommer fram der, kan en ikke gjøre annet enn å konkludere med at Regjeringen faktisk legger til grunn at en skal åpne for oljevirksomhet òg i Lofoten og Vesterålen – hvis ikke får en ikke økonomien til å henge sammen. Så mye ekstra oljeutvinning er det ikke mulig å få for eksisterende felt. Jeg ønsker å vektlegge perspektivet på Norge som energinasjon. Det er sentralt for norsk økonomi. Det vil òg være sentralt for å kunne innfri de CO2-kutt og de CO2-mål som mange har satt her. Jeg vil òg understreke at president Obama, som gjør at de fleste rød-grønne politikere blir varme i buksa, vektlegger energi mer enn han vektlegger klima. Han har tre hovedområder – det er helse, utdanning og energi. Ved å løse energiproblemet klarer du å løse klimaproblemet. Det globale energibildet som vi har framfor oss, som IEA gir oss, er at USA er avhengig av import av energi, EU er avhengig av import av energi. Hvordan skal de løse dette? – Jo, ved å utvikle fornybar energi, finne flere oljefelt og ved å satse på kjernekraft. En tysk visemiljøvernminister som snakket på Lillestrøm i fjor, ble spurt om han ville være med på å subsidiere norsk havvindkraft for å tilfredsstille Tysklands behov for importert energi. Han bare lo tilbake og sa at hvis Tyskland skal bruke penger på å subsidiere en ny industri, så subsidierer de ny tysk industri. Det må vi ha med oss når vi diskuterer norsk energipolitikk. Fremskrittspartiet mener at vi må satse på petroleumsvirksomheten framover, rett og slett fordi Det internasjonale energibyrået sier at selv i et togradersperspektiv, vil forbruket av gass globalt gå opp, forbruket av olje vil være nesten stabilt, og det er kull som en må til livs. Derfor er det viktig at vi sikrer petroleumsvirksomheten i Norge. Da er det et paradoks av dimensjoner når SV, senest i replikkordskiftet etter Heikki Holmås' innlegg, snakker om at olje i Norge er fæle greier, men så lenge vi kan utvikle olje i andre land og sikre rettferdig fordeling, er det helt uproblematisk i et klimaperspektiv. Det viser bare hykleriet i hele debatten. Fremskrittspartiet vil satse på fornybar energi. Alle partiene sier de vil det. Problemet er bare at støtteordninger, rammebetingelser, forutsigbarheten ikke gjør at noen vil investere i dette i dag. Når en da skal legge et perspektiv for de neste 50 årene, må en sørge for at de som skal investere hundretalls av millioner kroner, gjerne milliarder kroner, vet at de rammebetingelsene vi snakker om i dag, faktisk vil ligge fast. De siste tre år har vindkraftbransjen forholdt seg til tre ulike støttesystem. Det er ikke måten å utløse investeringer på. Småkraftbransjen hadde 27 investeringer da Bondevik II-regjeringen gikk av – de hadde én ferdigstillelse i fjor. Det viser at de som nå snakker om de store perspektivene på fornybar energi, har evnet å få stans i all vindkraftsatsing i Norge, og de har strupt småkraftsatsingen i Norge. Det lover ikke godt for framtidig satsing på området. Fremskrittspartiet vil satse veldig på forskning og utvikling innenfor miljøvennlig energiteknologi. Men det er ingen automatikk i at forskning og utvikling betyr økonomisk vekst, sånn som representanten Klungland nærmest antok. At en bruker penger på et CO2-utviklingsprosjekt på Mongstad, betyr ikke at en automatisk tjener penger på det. Måten en utvikler dette prosjektet på, og de resultat en får, er kriteriet for suksess. Hvis vi på Mongstad gjør dette så hastverkspreget som enkelte i Regjeringen har ønsket – at 2014 er viktigere enn innholdet i teknologien – kan vi være sikre på at da taper vi penger på det. Da utvikler vi et produkt som klarer å rense dette punktutslippet i beste fall, men ingen land vil kjøpe produktet. Da har en ikke skapt verdier, da har en tapt verdier. Samtidig er det mulig å gjøre dette på en lønnsom måte, men la oss sørge for at ingeniørene får de perspektivene de trenger til å utvikle gode produkt, ikke at politikerne setter tidsbegrensninger for når de må ha ett eller annet ferdig. Miljøvernminister Solheim snakket så flott om at vi må få på plass havvindmøller så fort som mulig. Hvis vi hadde satt i gang kommersialisering i dag, ville Erik Solheims visjon i en småskala kostet norske skattebetalere 2 milliarder kr i året i subsidier. Det er ikke måten du skaper gode energiprosjekt på i et langt perspektiv. Vi må òg sørge for at energien kommer norsk industri til gode, slik at den kan videreutvikle sine miljøvennlige produksjonsmetoder. Da har vi perspektiv for norsk økonomi.