Vidar Kleppe (Fremskrittspartiet), 2000-04-13:
Innstillingen fra kontroll- og konstitusjonskomiteen er viktig på mange områder. Kontroll- og konstitusjonskomiteen har gjennomgått det arbeidet som Riksrevisjonen har gjort, og ECON Senter for økonomisk analyse har undersøkt de ulike formene for økonomisk tilskudd og hvordan de påvirker kommunene. Det har gitt en bekreftelse på at situasjonen i Kommune-Norge i dag er slik at man bruker veldig mange økonomiske midler og menneskelige ressurser på å finne ut av og jobbe med de forskjellige ordningene, og at det en får i gjenytelse fra staten, ofte er veldig lite. Derfor øker variasjonene. Fra Fremskrittspartiets side vil jeg understreke at vi er opptatt av, som også saksordfører Halvorsen var inne på, at når det gjelder basistjenestene som kommunene skal dekke, og som de har ansvaret for, som helsesektoren og ikke minst skolesektoren som er de store sektorene, ser vi at når Kommune-Norge ikke prioriterer på en skikkelig måte og ikke finner nye måter for å løse utfordringene i Kommune-Norge, blir det ofte en kamp mellom disse to viktige sektorene for kommunene. Vi i Fremskrittspartiet er veldig bekymret over de forskjellene vi ser mellom kommunene i Norge når det gjelder tjenestetilbudet på skolesektoren og helse- og sosialsektoren. Derfor er Fremskrittspartiet kommunepolitikernes beste venn når det gjelder å bevilge økonomiske rammer som gjør at kommunene over hele landet, uavhengig av hvor man bor, kan gi et likt tilbud på disse to viktige områdene. Derfor har vi en særmerknad i innstillingen som går på at vi vil opprettholde ordningen med øremerkede midler overfor kommunene for å styrke disse basistjenestene. Det er ikke fordi vi ikke stoler på at kommunepolitikerne vil prioritere, men det kan ikke være slik i et land som Norge at det skal være avhengig av hvor man bor, om man får et skikkelig skoletilbud, og ikke minst om man får trygghet med en god helse- og sosialpolitikk. Det er grunnlaget for at vi har den særmerknaden. Ellers er det veldig mye godt i denne innstillingen. Den utviklingen som har skjedd siden det nye inntektssystemet til kommunene, har vært oppe i ulike former, og den store gjennomgangen som var i 1986, bekrefter jo at på dette området er det Fremskrittspartiet som har ligget i forkant når det gjelder hvordan vi skal løse disse utfordringene. Men jeg er overbevist om, og jeg tar det som en selvfølge, at når vi får kommuneøkonomiproposisjonen for 2001, kommer vi til å få både forslag og ideer fra Regjeringen om hvordan dette skal løses, og at vi får en bred politisk diskusjon i fagkomiteen som egentlig styrer med disse spørsmålene. Vi i Fremskrittspartiet er overbevist om at det blir en nyttig og god runde. Også kommunepolitikerne gjennom KS og de innspillene de vil komme med, vil bidra til at vi får rettet søkelyset mot det at vi har et system som ikke har fungert godt nok i et land med litt over 4,3 millioner innbyggere, og at vi har all verdens slags regler når det gjelder øremerking av midler, der kommunene må gå inn med veldig mye egenandeler. Vi håper at dette kan bidra til at vi får en bred, grundig og god diskusjon om dette, slik at demokrati og Kommune-Norge kan være styrket når det gjelder basistjenestene, og at vi åpner for større frihet for de enkelte kommuner – som det også er blitt sagt før her – til å organisere tjenestetilbudet på andre områder, som ikke er lovpålagt og som er basistjenestene. Med dette takker jeg Riksrevisjonen for nok et godt bidrag når det gjelder å sette viktige ting i fokus.