Bent Høie (Høyre), 2017-06-08:
Da Stortinget behandlet regjeringens forslag i Oppgavemeldingen og Primærhelsetjenestemeldingen, ga flertallet i all hovedsak tilslutning til den retningen som regjeringen beskrev for videreutviklingen av den kommunale helse- og omsorgstjenesten. I komitéinnstillingen til primærhelsemeldingen la Arbeiderpartiet også, sammen med flertallet, til grunn «at en ny kommunestruktur med større fagmiljø kan gjøre kommunene bedre i stand til å levere helse- og omsorgstjenester av høy kvalitet i tråd med både dagens og fremtidens behov.» Stortingsflertallet ga også tilslutning til de virkemidler som regjeringen hadde foreslått, bl.a. en rekke lovendringsforslag som regjeringen nå har fulgt opp gjennom Prop. 71 L for 2016–2017. I lovproposisjonen foreslås det å lovfeste kompetansekrav i den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Tilgang på rett kompetanse er en forutsetning for at kommunene skal kunne tilby nødvendige og forsvarlige helse- og omsorgstjenester. Profesjonsnøytralitet, som var forrige regjerings mantra, mener jeg er feil. Vi har behov for tydelige, stolte profesjoner i primærhelsetjenesten. Vi ser bl.a. at kvaliteten på tjenestene til de eldre varierer for mye, både mellom kommuner og innad i kommuner. Vi har derfor startet reformen Leve hele livet, der målet er at alle eldre skal få gode tjenester uansett hvor de bor. Lovfesting av kompetansekrav i den kommunale helse- og omsorgstjenesten vil være et viktig bidrag bl.a. i dette arbeidet. Økt kompetanse og flerfaglighet er også en forutsetning for å utvikle gode løsninger, tverrfaglig samarbeid og team-organisering. Jeg er derfor glad for at flertallet støtter forslaget om lovfesting av kompetansekrav. Det kommunale ansvaret for helse- og omsorgstjenesten er omfattende og sammensatt. Kommunene må ha tilgang på et vidt spekter av personell, med ulik kompetanse, for å kunne tilby nødvendige og forsvarlige tjenester. Lovfesting av kompetansekrav vil ikke være uttømmende for hva slags kompetanse eller hvilke fagprofesjoner den enkelte kommune må sørge for. Utover den kjernekompetansen som lovfesting vil innebære, må kommunen selv vurdere hvilken type personell det er nødvendig å knytte til seg for å oppfylle sitt ansvar for et forsvarlig og nødvendig helsetilbud. I proposisjonen foreslår jeg å lovfeste en veiledningsplikt for den kommunale helse- og omsorgstjenesten og spesialisthelsetjenesten og å tydeliggjøre kommunens ansvar for pasient-, bruker- og pårørendeopplæring. Det foreslås å tydeliggjøre tjenestens ansvar for å forebygge, avdekke og avverge vold og seksuelle overgrep. I loven tydeliggjøres også kommunens plikt til psykososial beredskap og oppfølging. Dette er også forslag som flertallet slutter seg til. I tråd med stortingsflertallets ønske ved behandlingen av oppgavemeldingen og primærhelsetjenestemeldingen foreslo regjeringen lovendringer som overfører det offentlige tannhelsetjenesteansvaret fra fylkeskommunene til kommunene. I proposisjonen ble det lagt opp til at en slik oppgaveoverføring skulle skje fra 2020. Komitéflertallet har imidlertid bedt om at det først iverksettes en frivillig prøveordning for kommuner som ønsker å få overført ansvaret for den offentlige tannhelsetjenesten tidligst fra 1. januar 2020. Prøveordningen skal åpne for at om lag 15 kommuner kan overta ansvaret for den offentlige tannhelsetjenesten fra dette tidspunktet. Deltakelsen skal basere seg på frivillighet fra kommunenes side, og det skal skje en fullstendig overføring av sørge-for-ansvaret for både spesialisttannhelsetjenesten og allmenntannhelsetjenesten. Regjeringen ber også om å vurdere behovet for økonomiske incentiver, slik at flere kommuner vil søke om å overta tannhelsetjenesten i prøveordningen. Flertallet har også bedt om at ordningen følgeevalueres fram mot 2023, og at regjeringen starter et arbeid med å bygge opp tannpleiekompetanse i kommunene. Under henvisning til dette har flertallet bedt om at regjeringen kommer tilbake med en egen sak som vurderer overføring av den samlede tannhelsetjenesten basert på erfaringene fra prøveordningen, og som kan gi grunnlag for en eventuell beslutning om overføring av det offentlige tannhelsetjenesteansvaret fra tidligst i 2023. Dette er en viktig sak. Lovproposisjonen som vedtas i dag, gir et viktig lovgrunnlag for dette. Jeg er overbevist om at erfaringene fra prøveordningen kommer til å vise at det er helt riktig at primærhelsetjenesten og kommunen også har et ansvar for tannhelsetjenesten. Ikke minst er det viktig for å skape en nærhet til resten av primærhelsetjenesten i kommunene og en nærhet til de brukerne som vi i dag ser ikke nås av den offentlige tannhelsetjenesten, men som har rettigheter etter loven. Dermed vil forsøksordningen være et godt bidrag til å skape forståelse for hvorfor en slik reform i framtiden vil være nødvendig.