Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2001-06-14:
St.prp. nr. 76 inneholder en del saker på Samferdselsdepartementets område. Andre fra Kristelig Folkeparti vil senere komme inn på luftfart, ungdomskort og en del av de vegprosjektene som er omtalt i proposisjonen. Jeg skal konsentrere meg om jernbane, Statens vegvesen og resten av vegprosjektene. La meg starte med E18. Stortinget vil i dag åpne for at innkrevingen av bompenger på E18 forlenges, både over Eidangerhalvøya og i Kristiansand. Forlenget innkreving av bompenger på E18 over Eidangerhalvøya vil gi mulighet for rask gjennomføring av viktige trafikksikkerhetstiltak en ikke var oppmerksom på før etter at ny E18 var åpnet. Selvsagt er det mulig å finansiere disse tiltakene innenfor Telemarks rammer for investeringer i øvrige riksveger. Begge investeringene er imidlertid knyttet til stamvegen E18, noe er tiltak knyttet til E18 som en ble oppmerksom på etter åpningen, og noe er knyttet til omkjøringsvegene. Jeg registrerer at Høyre og Fremskrittspartiet foretrekker å sende regningen for prosjektene til Telemark fylke, med den usikkerhet det vil føre til for prioritering, og de konsekvenser det kan ha for andre prioriterte tiltak i fylket. Utvidelse av bompengeprosjektet i Kristiansand har møtt motstand fra kommunene rundt. Det som skal finansieres med forlenget innkreving av bompenger, er ny veg til Høgskolen og bedre tilrettelegging for kollektivtransporten. Begge deler er tiltak som vil bety mye for framkommeligheten, og det vil redusere miljøulempene i boligområdene. Kristelig Folkeparti vil derfor slutte seg til Regjeringens forslag. Vi har også merket oss at det foreligger planer om å investere 50 mill. kr i gang- og sykkelveger. Hvordan dette skal finansieres, må en komme tilbake til, men jeg vil i denne sammenheng nevne at Stortinget ved behandlingen av rikets miljøtilstand vedtok at det skal lages en nasjonal strategi for å øke sikkerheten og gjøre det mer attraktivt å velge sykkel som framkomstmiddel. Når det gjelder Østfoldpakken, vil jeg gi uttrykk for støtte til viktigheten av at bompengeinnkrevingen kommer i gang så snart som mulig. I tillegg vil jeg understreke det som har vært en forutsetning for Kristelig Folkeparti hele vegen, at en skal komme i gang med tiltak også på Østfoldbanen i første del av perioden. Det er positivt at Regjeringen nå har avklart en fordeling av kostnader knyttet til ny bru til Tautra. Det betyr at sentrumspartienes initiativ for å rydde opp i miljøproblemene den gamle brua har forårsaket, nå går mot en endelig løsning. Landet vårt er preget av fjorder og fjell. Noen av fjordene krysser vi med bru, noen bygger vi tunnel under, men fortsatt har vi behov for ferger. Slik kommer det også til å bli. Derfor er det viktig at vi nå etter hvert kommer i gang med utskifting av gamle ferger, og at vi tar i bruk ny, bedre og mer miljøvennlig teknologi. Proposisjonen peker på raske katamaranferger. På strekninger med store avstander vil slike ferger kunne føre til betydelig redusert reisetid. Departementet peker i proposisjonen på at det ligger en risiko og økte administrative kostnader i det å være først ute med en ny fergetype. Det er nok riktig. Men hvis Norge skal være et foregangsland, kan vi ikke vente til andre har prøvd ut alt. Det er positivt at det flertallet gikk inn for ved behandlingen av Nasjonal transportplan, nå følges opp, slik at denne fergetypen kan prøves ut. I morgen kommer revidert nasjonalbudsjett til behandling. Der er et flertall enig om at det er nødvendig med en raskere utskifting av gamle ferger enn ti nye ferger i tiårsperioden, slik NTP la opp til. Et flertall er også enig om at det er nødvendig å gi klarsignal for at det skal settes inn gassferge i samband der det ligger til rette for dette. Regjeringen bes da også om å komme tilbake med en orientering om innfasing av gassferger i budsjettet for 2002. Det er svært positivt at et flertall er enig i at vi trenger en raskere utskifting av fergeflåten heller enn ti nye ferger i løpet av ti år. En slik utskiftingstakt ville ført til økt gjennomsnittsalder på fergene, og mange av dem er vel allerede gamle nok. Det er også svært gledelig at det nå er et bredt flertall som er enig om at gassferger skal settes inn der det ligger til rette for dette. Det betyr at vi er kommet et skritt nærmere nye og langt mer miljøvennlige ferger. I proposisjonen foreslås det også justeringer av fullmaktene til Statens vegvesen. Kristelig Folkeparti har sammen med hele komiteen sluttet seg til justeringene. Målet er rasjonell utnyttelse av bevilgningene. Om produksjonsvirksomheten i Statens vegvesen viser komiteen til Statskonsults rapport. Komiteen ber om at organiseringen av produksjonsvirksomheten blir forelagt Stortinget som egen sak. Så til jernbanen. Hoveddelen av omtalen av jernbane dreier seg om oppfølging etter Åsta-ulykken. Vi er alle enige om at sikkerhetsarbeidet innenfor jernbanetransport må ha høy prioritet. Vi er også enige om at det å styrke jernbanens konkurransekraft for å føre så vel person som godstransport fra veg til bane er et trafikksikkerhetstiltak i seg selv. Ansvaret for sikkerheten ligger på den som forvalter infrastrukturen, Jernbaneverket, og på operatøren, NSB BA. Men det er også et politisk ansvar å prioritere midler til nødvendige investeringer for sikkerhet samt til vedlikehold. Det er skremmende at kommisjonen mener å ha avdekket mangler ved sikkerhetstenkningen og sikkerhetsstyringen både hos NSB BA og Jernbaneverket. Det er svært viktig at kommisjonens tilrådinger blir fulgt opp. Det er viktig med barrierer som sikrer at ikke enkeltfeil fører til alvorlige ulykker. Utbygging av ATC/CTC og installering av kommunikasjonsutstyr er oppgaver hele komiteen vil prioritere. Regjeringen følger opp Jernbaneverkets og kommisjonens forslag til tiltak med 101,7 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett. Jeg forutsetter at det kommer mer midler i budsjettet til høsten. Dessverre velger Regjeringen å la sikkerhetstiltakene gå ut over bevilgningene til både investeringer og vedlikehold. Omtrent 80 pst. av midlene til sikkerhetstiltak dekkes innenfor jernbanerammen. 40 mill. kr tas fra vedlikehold, der bevilgningen reduseres. 40 mill. kr omdisponeres innenfor investeringsrammen, slik at den bare øker med 61,7 mill. kr, til tross for at det altså skal brukes 101,7 mill. kr til sikkerhetstiltak. Vedlikeholdet av norsk jernbane er ikke godt nok fra før. Etterslepet er stort – det vet vi. Det blir ikke bedre av dette forslaget fra Regjeringen. I en tid der jernbanen sliter med tilliten hos de reisende, er det trist at et parti som liker å kalle seg venner av jernbanen, ser seg nødt til å redusere vedlikeholdsinnsatsen. Det er ikke noe bidrag til å styrke punktligheten for NSB. Å kutte i andre investeringer vil også ha negative konsekvenser. Det positive er at nesten hele komiteen har sluttet seg til Kristelig Folkepartis initiativ knyttet til åpning av dobbeltsporet i Sande. En nesten samlet komite gir uttrykk for utålmodighet i forhold til åpning av det nye dobbeltsporet. Nå har åpningen vært utsatt lenge nok, sporet har ligget der i måneder og år. Derfor forutsetter et flertall at det avsluttende arbeidet kan gjennomføres uten ytterligere utsettelse, slik at det er mulig å ta i bruk den nye strekningen. Jeg er glad for at vi i brev fra statsråden har fått oppklart togtilbudet i Gudbrandsdalen. Erstatningstilbud med buss skal gå fra Dombås til Lillehammer, ikke fra Otta til Lillehammer, slik det er skrevet i proposisjonen. Men målet må være å få tilbake togtilbudet når materiell- og lokførersituasjonen igjen kan tillate dette. Så til slutt til Valdresbanen: Fra Kristelig Folkepartis side har vi gitt uttrykk for at vi vil opprettholde sporet under forutsetning av en rask avklaring fra interessentene. For Kristelig Folkeparti er det ikke aktuelt å bruke av altfor små rammer for Jernbaneverket til investeringer/vedlikehold på en strekning der det ikke er ordinær togtransport. Så til avtalen om offentlig kjøp, betaling for persontransporttjenester. Vi har merket oss Regjeringens forslag om å øke bevilgningen med 228 mill. kr, til 1 215 mill. kr. Dette skal gi grunnlag for å opprettholde tilbudet og unngå prisvekst utover generell prisstigning. Jeg skal ikke legge skjul på at med de problemene som har vært i NSB siste år, ville jeg ikke vært overrasket om økningen i beløpet hadde vært større. Egentlig hadde jeg vel håpet at beløpet skulle vært større, ikke fordi jeg har et behov for å dele ut penger til NSB, men fordi jeg gjerne så at kjøp av persontransporttjenester hadde et større omfang. Proposisjonen omhandler årets avtale – som det i og for seg er noe sent å gjøre endringer i nå når vi er kommet til 14. juni. Derfor har vi også fra Kristelig Folkepartis side lagt slike tanker til side, til tross for at vi mener avtalen har vesentlige svakheter og mangler. Det er imidlertid også en fremforhandlet avtale, noe det er grunn til å legge vekt på. Når det gjelder svakheter ved avtalen og Kristelig Folkepartis syn på hvordan avtalen bør forbedres, viser jeg bare til det innlegget jeg holdt om NSB tidligere i kveld. Jeg er glad for at avtalen også innebærer at togtilbudet på Arendalsbanen og Bratsbergbanen gjenopptas. Til slutt vil jeg understreke, som også komiteens flertall gjør i innstillingen, at det må gis et tilbud som gjør det attraktivt å bruke jernbane. Og min anbefaling blir: Ta toget!