Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-15:
Tusen takk til komiteen for den behandlingen den har gitt forslaget. Jeg mener det er avgjørende viktig at det området som vi nå diskuterer, nemlig samferdselsområdet, har tydelige klimamål, og at det ligger i bunnen av hele prosessen. Jeg er veldig fornøyd med at komiteen krever at det skal komme tydelige føringer for klimautslipp i forbindelse med framleggelsen av Nasjonal transportplan, at det må danne basis. Når jeg likevel har fremmet forslaget – som dere vil se – om at dette bør tas inn, at det bør settes et tydelig klimamål også for planleggingsprosessen, har det følgende begrunnelse: Dersom vi starter på ferdigknaingen, det politiske arbeidet, med Nasjonal transportplan, og vi finner at det ikke har vært planlagt med prosjekter som er tilstrekkelig gode til at vi er i stand til å nå klimamålene, da har vi gjort en kjempetabbe. For da stiller vi oss som storting i en posisjon der vi faktisk ikke har et faktagrunnlag, altså et faglig grunnlag, som er i tråd med de ambisjonene vi er avhengig av å sette oss. Derfor mener jeg at det er godt begrunnet hvorfor signalet som skal gå til fagetatene, må være: Planlegg innenfor følgende scenarier for hva slags typer klimamål vi kan komme til å påta oss. Samferdselsministeren sier at vel, det vil være uheldig å gjøre det, for vi har allerede gitt beskjed om at vi må kikke på de prosjektene som omstiller oss i retning av lavutslippssamfunnet. Men til det er spørsmålet mitt: Tenk om det ikke er nok? Tenk om fagetatene legger fram sine prosjekter, som er det som skal til for å omstille oss til lavutslippssamfunnet, og så er det faktisk ikke nok? Vi er nødt til å ha gjort et arbeid som er bredere. Da er det utrolig viktig at fagetatene har fått beskjeden om klimamål på et tidlig tidspunkt i stedet for å si at dette er de beste prosjektene vi har som bidrar til et lavutslippssamfunn – og så oppdager man at det ikke er tilstrekkelig til faktisk å nå de klimaambisjonene som vi har satt oss. Så sier samferdselsministeren i brevet til komiteen at vel, det er sånn at vi ennå ikke vet hvordan klimamålene våre kommer til å bli, så det er dumt å gi et midlertidig mål. Men det er ikke riktig. Vi vet – og samferdselsministeren vil få vite det hvis han spør klimaministeren – at med det opplegget som foreligger fra EU, kommer vi til å få et klimamål som ligger – antageligvis – nærmere 40 pst. enn 35 pst., men definitivt i det landskapet. Så om statsråden sier til sine etater at de skal planlegge for 35 pst. og for 40 pst. med de to scenariene, er det antagelig det spillerommet vi har. Hvis samferdselsministeren sier at la oss avklare disse forholdene med EU før vi setter våre mål for Nasjonal transportplan, så har jeg dette å si til det: Nei, vet du hva, det er veldig farlig, for vi har fått beskjed fra klima- og miljøministeren om at forhandlingene med EU ikke kan forventes å være ferdigstilt før i 2017–2018. Det er altså etter at Nasjonal transportplan vil komme til å være framlagt for oss – det er etter at vi er ferdig med å behandle Nasjonal transportplan, i verste fall. Vi kan ikke som storting vente med å sette et måltall for klimamålene våre for Nasjonal transportplan, til etter at Nasjonal transportplan er vedtatt. Alle skjønner at vi må sette det måltallet før, for ellers vil vi ikke få en framlagt Nasjonal transportplan som i det hele tatt er i nærheten av å svare på klimamålene som vi har satt. Vi har et klimaforlik som sier at vi skal kutte utslippene i Norge med to tredjedeler av de samlede reduksjonene, altså ned mot 45–47 millioner tonn. Det er det vi skal gjøre i inneværende periode, fram til 2020. Det vil være innenfor Nasjonal transportplan. Men det er også sånn at samferdselsministeren har sagt at den neste nasjonale transportplanen kommer til å gjelde ut 2029, og fra 31. desember 2029 til 1. januar 2030 er det ikke så veldig lang tid til omstilling. Så omstillingen må tas i samferdselssektoren innen 2030. Derfor må den nasjonale transportplanen som legges fram, inneholde både de infrastrukturinvesteringene og de driftsstøttene som er nødvendig for å klare å ta den omstillingen til lavutslippssamfunnet, og til å ta den omstillingen som skal til for at vi skal nå de målene som vi har satt oss for ikke-kvotepliktig sektor opp mot EU, altså med andre ord et eller annet sted mellom 35 pst. og 40 pst. Mitt tips er at det blir 40 pst. Det må ligge inne i Nasjonal transportplan, og hvis vi ser at det ikke er tilstrekkelig med infrastruktur og driftsstøtte innenfor den pakken, må også Nasjonal transportplan inneholde de virkemidlene som skal til for at vi når klimamålene innen 2030. Derfor sier jeg takk til komiteen for at den sier at transportplanen skal framlegges med klimamål. De klimamålene må være tydelige, men i tillegg tar jeg opp mitt forslag.