Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2019-11-27:
Det er hyggelig å bli satt lys på. Miljøpartiet De Grønne gjorde et fantastisk lokalvalg. Vi sitter nå i posisjon i 62 kommuner, fire fylker og åtte bydeler i Oslo, inkludert også alle de store byene i Norge. Klimasaken har blitt en folkebevegelse, og for første gang mener norske velgere at klima er den viktigste saken. Forskjellen på god og dårlig klimapolitikk er tempoet. Når utslippene knapt går ned, forsvarer dagens regjering seg med at de planlegger for utslippskutt i framtiden, og at det for øvrig snart kommer enda en ny handlingsplan som skal løse alt. Siden det å skyve klimatiltak foran seg dessverre ikke er en særnorsk øvelse, ble det på mandag satt nok en ny rekord for CO2-konsentrasjon i atmosfæren. FNs siste klimarapport fastslår at vi må kutte utslippene med 7,6 pst. hvert år fra og med 2020 for å unngå de verste klimaendringene. Miljøpartiet De Grønne viser i sitt alternative statsbudsjett hvordan vi kan kutte utslippene med 60 pst. innen 2030. Vi tar tre store grep som virkelig bidrar til utslippskutt: Vi bruker miljøavgifter og avgiftsfritak for å gjøre det lettere å velge miljøvennlig. Vi fjerner oljesubsidiene, inkludert leterefusjonsordningen. Det vil redusere aktiviteten og utslippene fra oljesektoren. Vi bruker totalt 20 mrd. kr mer enn regjeringen på klimatiltak, bl.a. til utslippsfri skipsfart, karbonfangst og -lagring, et klimafond for landbruket og en folkemilliard for klimaet der privatpersoner kan søke om tilskudd for å redusere sitt klimafotavtrykk. Det er i år 40 år siden Norge vedtok sitt første klimamål. Både røde og blå partier i Norge er nødt til å ta inn over seg at de har feilet i den aller viktigste oppgaven: å ta vare på selve livsgrunnlaget vårt. Det siste året har mange snakket om at grønn politikk slår urettferdig ut. På venstresiden har man til og med begynt å hevde at grønn politikk må være rød. La meg benytte anledningen til å dementere det. Faktum er at grønn politikk er nødt til å være grønn. Grønne partier over hele Europa kjemper for et samfunn med små sosiale forskjeller – et samfunn der sterke fellesskap sikrer trygghet og frihet for den enkelte, et samfunn som tar hensyn til kommende generasjoners rettigheter og mennesker langt unna oss, et samfunn der menneskeverdet står sterkt. Essensen i Miljøpartiet De Grønnes skatte- og avgiftspolitikk er at vi bruker skattene til en sterk sosial omfordeling og avgiftene til å sikre at både næringslivet og folk flest tar valg som er solidariske med barna og barnebarna våre. Det betyr mindre skatt særlig for alle med inntekt under 600 000 kroner. Vi foreslår endringer i trinnskatten som gjør at alle de en million menneskene som tjener mellom 250 000 og 400 000 kr i året, får en årlig skattelette på 4 000 kr med vårt opplegg. I tillegg innfører vi klimabelønning. Vi foreslår en avgiftsøkning på bensin og diesel som vi betaler tilbake til befolkningen. På den måten gjør vi det enda mer lønnsomt å ta grønne valg. En familie med normal inntekt og normal kjørelengde vil gå i pluss med vårt alternative budsjettforslag, og bosatte i distriktene vil komme vesentlig bedre ut enn folk i byene. Vi fremmer to verbalforslag i forbindelse med finansinnstillingen. Vi foreslår å be regjeringen levere et forpliktende, sektorvis klimabudsjett, med åpne og etterprøvbare kilder. Vi foreslår også å reversere regjeringens veibruksavgift på biodrivstoff utenfor omsetningskravet fordi vi mener løsningen regjeringen foreslår, ikke er god nok. Vi stemmer også for Arbeiderpartiets forslag om ikke å gi avgiftsfritak for biodrivstoff med høy avskogingsrisiko. Jeg tar ikke opp forslaget vi fremmet i finansinnstillingen om å opprette en havarikommisjon for klimamålene, men fremmer det i stedet i energi- og miljøkomiteens budsjettinnstilling. Med det tar jeg opp de forslagene jeg refererte til.