Trine Skei Grande (Venstre), 2017-03-14:
Jeg slutter meg til begge de to siste innleggene, men hvis en spoler bakover i historien og leser innleggene som ble holdt her for stemmerettsutvidelse, fra ulike parti, blir en vel mest slått av at de har vært ganske like de siste 150 årene – om ikke mer. Venstre har alltid vært for å utvide, hver eneste gang, om det har vært damer, 18-åringer eller hva det har vært, og vi kommer til å holde ganske like innlegg. Men det er ett aspekt som jeg mener at vi må ta med, og for meg er det litt som en oppvåkning knyttet til brexitvotering og til andre valg en ser rundt oss nå. Så er det en demografisk endring både i Norge og i Europa som gjør at den eldre del av befolkningen stadig vekk får en større del av stemmene, og den yngre del av befolkningen utgjør en stadig mindre del av de stemmeberettigede. Vi ser at det er framtida til disse ungdommene og unge velgerne det faktisk gjelder, men at mange føler at en eldre del av befolkningen nærmest tar fra dem de framtidsvalgene de har. Det var mye av det vi så f.eks. etter brexit, at mange unge velgere følte at de var fratatt valg på grunn av at en mye større andel av befolkningen er eldre. Jeg er for at vi også skal ha stortingsrepresentanter som har passert 70. Jeg er veldig for at vi skal ha en stor spredning. Jeg er veldig for at eldre engasjerer seg i politikken, men jeg mener at det er en stor utfordring hvis den yngre delen blir en veldig liten del av befolkningsgrunnlaget som har stemmerett i et land. Hvilke forutsetninger har man så for å ta den type standpunkt? Jeg bruker å si at da vi gjennomførte stemmerett for 18-åringer i den dalen jeg kommer fra, nemlig Namdalen, var det ca. 20 som tok examen artium, i hele Namdalen, med et befolkningsgrunnlag forholdsvis likt det som er i dag. I dag går 1 000–1 200 på videregående skole i Namdalen. Det sier noe om hvor utrolig mye kunnskapsnivået og utdanningsnivået har økt siden vi innførte stemmerett for 18-åringer. Hvis man tar de 20 som tok artium da man innførte stemmerett for 18-åringer, og sammenligner med de 20 beste som går på videregående skole i Namdalen i dag, er det et hav av kunnskap imellom. Vi har virkelig vært med på å løfte flere generasjoner gjennom skolesystemet vårt. Alle borgere har mye lengre utdannelse, og en 16-åring i dag kan veldig mye mer enn hva en 16-åring kunne da vi innførte stemmerett for 18-åringer. Min påstand er at en 16-åring i dag kan mer om samfunnet rundt seg og har mer allmennkunnskap enn det en 18-åring hadde da vi innførte stemmerett for 18-åringer. Vi har vært med på å løfte ungdommene våre, men nå må vi også gi dem muligheten til å påvirke samfunnet rundt seg, og vi har faktisk en jobb å gjøre for å dra dem med i utformingen av samfunnet. Vi vet at gruppen mellom 16 og 18 år kanskje er den gruppen som mest er påvirket av vedtak gjort i denne salen. Deres utvikling som mennesker er veldig avhengig av vedtakene gjort i denne salen, og jeg mener det er grunnleggende urimelig at de ikke har muligheten til å påvirke de vedtakene. Jeg har fulgt Unge Venstre fra min tid i Unge Venstre og til i dag. Det er noen store skiller. Et av de største skillene er at da jeg drev med ungdomspolitikk, var man fra 19 til 22 år. De som driver med ungdomspolitikk for Unge Venstre i dag, er fra 13 til 16 år. Vi har folk på sommerleir som er 13 år. Ungdomspartimedlemmene har blitt mye yngre og engasjerer mange yngre deltakere i sitt arbeid. Det er også et signal til oss her i Stortinget om at vi bør dra med enda flere av dem som aktive borgere i demokratiet vårt. Det går sikkert an å framføre noen argument som er ganske lik dem som var da vi utvidet stemmeretten til å gjelde kvinner, eller 18-åringer, eller den allmenne stemmeretten – eller samme hva det var – men Venstre kommer alltid til å være på parti med utvidelsen, og det er vi også her.