Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2012-03-01:
Saken vi nå skal behandle, er et forslag fra Fremskrittspartiet om tiltak for å sikre kvinner rask rekonstruksjon av bryst etter brystkreftoperasjoner. Brystkreft er den hyppigste kreftformen blant kvinner i Norge, og omtrent 2 800 blir rammet hvert år. Cirka halvparten av kvinnene må fjerne ett eller begge bryst. Det kan medføre en stor belastning; mange opplever tretthet, smerter i skulder og arm, depresjon og langvarige psykososiale problemer. Nedsatt selvfølelse, søvnproblemer og angst er ikke uvanlig. For kvinner handler dette om identitet, det handler om å få satt punktum for kreftperioden og å få en bedre livskvalitet. Foreningen for brystkreftopererte har sagt det slik: To bryster er ikke luksus, det er en ren nødvendighet. Rekonstruksjon av bryst er en svært viktig faktor for å bidra til helse, velvære og et godt og fullverdig kvinneliv. Nasjonalt råd for kvalitet og prioritering i helse- og omsorgstjenesten mener at rekonstruksjon skal være en del av tilbudet for brystkreftopererte i Norge. Helsedirektoratet har i sitt arbeid med nasjonale retningslinjer for brystkreft lagt dette til grunn. Det er en uakseptabelt lang ventetid for rekonstruksjon. Helsedirektoratet har opplyst at ca. 750 kvinner har behov for rekonstruksjon årlig. Mange kvinner har ventet opp til sju–åtte år. En samlet komité er enig i at ventetiden er uakseptabelt lang, og at det medfører en betydelig belastning for kvinnene. Det er for liten kapasitet og begrenset tilgang til kompetanse i det offentlige. Derfor må tilbudet når det gjelder rekonstruksjon, økes betydelig. Brystrekonstruksjon skal inn i handlingsprogrammet for kreft under retningslinjene for brystkreft. Uenigheten mellom regjeringspartiene og opposisjonen ligger i hvordan dette skal skje, hvilke rettigheter kvinnene skal ha, og hvor raskt rekonstruksjonen skal skje. Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti foreslår at brystrekonstruksjon må komme inn under prioritert helsehjelp i henhold til pasientrettighetsloven, videre at maksimal ventetid etter en medisinsk vurdering ikke må overskride ett år etter at bryst eller brystene er fjernet. Regjeringspartiene mener det ikke er hensiktsmessig med en egen tidsfrist, og det er grunn til å spørre: ikke hensiktsmessig for hvem? Det er det i alle fall for kvinnene. De ønsker å få nytt bryst innen ett år, de vil vite hva de skal forholde seg til og ikke vente opp til sju–åtte år! Regjeringspartiene viser til arbeidsgruppen i Helsedirektoratet som skal utarbeide de nasjonale retningslinjene, som skal ferdigstilles 23. mars. Det er jo nettopp i denne fasen av arbeidet at Stortinget kan gi klar beskjed til arbeidsgruppen om hvilke politiske føringer de skal jobbe ut fra. Dette handler om tre ting: for det første å gi kvinner som er operert for brystkreft, en rettighet, prioritert helsehjelp med en maksimal ventetid for rekonstruksjon. For det andre handler det om å bygge opp tilstrekkelig kapasitet og kompetanse i det offentlige helsevesenet. For det tredje handler det om å ta unna de lange køene av kvinner som venter på nytt bryst. Rettighetene kan vi gi kvinnene nå. Å bygge opp nødvendig kompetanse og kapasitet i det offentlige vil ta lang tid. De lange køene kan vi ta unna nå hvis det er politisk vilje hos regjeringspartiene og helseministeren. Men de skyver det over til helseforetakene. Vi må nå gjøre noe med det vi kan – gi rettigheter og få unna køene, parallelt med at vi bygger ut det offentlige tilbudet. Erfaringer viser at når pasientene får en rettighet, blir det fortgang i utbyggingen – ellers går det tregt! Kreftforeningen har i brev til helse- og omsorgsministeren vist til at det er ledig kapasitet og stor vilje hos private klinikker som utfører ulike former for brystrekonstruksjon, og de vil bidra til en skikkelig dugnad for å få redusert ventetiden og ventelistene. Men selvsagt er de avhengige av at de regionale helseforetakene inngår nødvendige avtaler om kjøp av operasjoner. Brystkreftopererte kvinner har ventet lenge nok nå. Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti fremmer derfor forslag om å be regjeringen sørge for at det inngås nødvendige avtaler med private klinikker, og at det redegjøres for dette i forbindelse med revidert budsjett i 2012. Men regjeringspartiene vil ikke støtte dette forslaget. De sier at de ikke legger noen begrensinger på bruk av private aktører, og at dette er opp til det enkelte helseforetak. Men vi vet hvordan det fungerer i praksis. Køene og ventelistene øker år for år. Flere tusen stå i kø, de blir ikke prioritert, og de viser til manglende tilbud i det offentlige. Det er mange kvinner fra hele landet på galleriet og utenfor Stortinget i dag. Det de har felles, er at de er operert for brystkreft, de mangler et bryst eller to, og de har stått lenge på venteliste for brystrekonstruksjon. Hvor mye lenger må de vente? Det er ikke for sent for regjeringspartiene å snu, det er heller ingen skam å snu og støtte forslagene fra opposisjonen. Avslutningsvis tar jeg opp de forslagene som er fremmet i innstillingen