Inger S. Enger (Senterpartiet), 2006-10-24:
Først og fremst vil jeg begynne med å takke komiteen for samarbeidet i denne saka. Trafikksikkerhet opptar oss alle. Og det er bra å kunne si at en samla komite står sammen om noen grep som kan tas. Det kommer jeg tilbake til. I denne saka fremmer Fremskrittspartiet tre forslag; 1. Innføre forbud mot å transportere skolebarn og ungdom stående i skolebuss.2. Stille krav til at kommunene ved alle skolenedleggelser utreder konsekvensene av endringer i skoleskyssen både for elever og for fylkeskommunen, i tillegg til de økonomiske konsekvensene for kommunen.3. Overføre ansvaret for skoleskyss for grunnskoleelever til kommunen. Jeg skal ta for meg punkt for punkt og begynner først med sikkerhet. Dagens skoleskyssordning er nedfelt i opplæringslova. Her vises det til både hvem som har rett til skyss, og hvem som har ansvar for skoleskyssen. Hovedregelen er at fylkeskommunen er ansvarlig for organisering av skoleskyssen, og at kommunen betaler en refusjon etter persontakst for elevene som skysses. Opplæringslova definerer her elevenes rettigheter til skoleskyss, samt skoleeiers og forvaltningas ansvar for organisering av skoleskyssordninga. Når det gjelder bestemmelser vedrørende sikkerhet og mer trafikale forhold, så hjemles dette i vegtrafikklova. Det er fylkeskommunen som har suveren rett til å definere krav til transportselskapene når det gjelder kvalitet og sikkerhet. Av alle våre fylkeskommuner er det bare fire som har benyttet seg av muligheten til å stille krav om et tilstrekkelig antall sitteplasser. En samla komite stiller seg naturligvis bak bekymringa fra elever, foreldre, lærere og andre som opplever skolebusstransporten som utrygg. Det går ikke an å slå seg til ro med at et stort antall elever fraktes til og fra skolen i overfylte busser, der mange elever er henvist til ståplasser. Det er jo en kjent sak at i privatbiler får vi bøter dersom vi ikke bruker bilbelte. Av dagens ca. 620 000 elever som reiser med skolebuss, er det om lag 200 000 som reiser kollektivt. SINTEF har beregnet at 2–5 pst. av disse elevene er henvist til ståplass på bussen daglig. Tallet på elever som får skoleskyss, har økt de seinere årene, og et økende antall elever har i dag skoleskyss på opptil 2–3 timer pr. dag, ofte på veger med høge fartsgrenser og ulykkesbelasta strekninger. Det er på denne bakgrunn en samla komite ber Regjeringa vurdere behovet for endringer og presiseringer i vegtrafikklova med tilhørende forskrifter, eventuelt å komme med ny forskrift til opplæringslova, for å sikre elever en forsvarlig skoleskyss. Når det her ikke bare pekes på Kunnskapsdepartementet, er det fordi saka kan berøre flere departement og det kan være aktuelt å endre ulike lovverk. Neste punkt fra forslagsstillerne var ønsket om konsekvensutredning for skoleskyss og nedlegging av skoler, samt økonomi. Nå er det slik at kommunene betaler barnetakst for de elevene som har krav på skoleskyss. Skolenedleggelser, med tilhørende økt antall skyssberettigede elever, medfører derfor at kommunenes billettkostnader til skoleskyssen øker. Hvor stor denne økningen er, avhenger av hvor mange ekstra skysselever nedleggelsen skaper, og hvor mye skyssavstanden øker. Flertallet i komiteen er også av den oppfatning at kommunene i dag vurderer både økonomiske og andre konsekvenser av bl.a. skoleskyss i prosessen om endring av skolestruktur. Kommunalt sjølstyre vil òg være et viktig stikkord her. På denne bakgrunn avvises forslaget om å pålegge kommunene å foreta utredning av konsekvensene for skoleskyssen ved nedlegging av skoler. Det siste punktet fra forslagsstillerne var ønsket om overføring av ansvar for skoleskyss fra fylkeskommunene til kommunene. Sentrale høringsinstanser støtter ikke denne delen av forslaget. I en rapport fra Nordlandsforsknings prosjekt «Skolenedlegging og skoleskyss» er det undersøkt hvilke konsekvenser skolenedleggelser har for kostnadene til skyssdrift i et utvalg kommuner. Konklusjonen er at sammenhengen mellom skolenedleggelser og kostnader til skoleskyss langt fra er entydige: 47 pst. av tilfellene gav økte skysskostnader for fylkeskommunene, 42 pst. gav ingen endring, mens det i 7 pst. av tilfellene gav reduserte kostnader. Inntektene økte mer enn kostnadene i 52 pst. av tilfellene, mens de var lavere i 23 pst. av tilfellene. Det er altså ingen entydige signaler om at dagens ordning er feil. På denne bakgrunn avviser flertallet i komiteen forslaget om å overføre ansvaret for skoleskyssen fra fylkeskommunene til kommunene. Likevel er det en enstemmig komite som mener at Regjeringen bør gjennomgå kostnadsfordelingen mellom kommunene og fylkeskommunene med hensyn til skoleskyss, slik at alle ulike sider kan bli belyst, og slik at vi får en riktig politikk på området framover.