trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Veldig mange av oss reagerer på det som nå skjer i Midtøsten, og tar avstand fra det vi oppfatter som overgrep, og det som skjer med den palestinske befolkningen. Det legitimerer imidlertid verken antisemittisme eller tiltak og utslag som kan minne om rasisme her i Norge. Jeg vil be justisministeren bidra til å sørge for og passe på at vi ikke får tendenser i Norge som vi nå ser i andre europeiske land, der synagoger brennes, og der man er i ferd med å få en jødeforfølgelse som minner om det som skjedde under nazistene før og under annen verdenskrig. Vil justisministeren se ekstra til at dette ikke skjer i vårt land?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2002-04-24:
Jeg har et spørsmål til justisministeren, og det omhandler soningskøer, som er et økende problem. I gjentatte avisartikler har man vist til at soningskøen i Norge øker, dessverre, og vi har sett at det bl.a. har ført til at folk med kriminell atferd går ute. Man har sågar gått så langt at man har løslatt andre som har sittet inne til soning, for å frigjøre kapasitet, i henhold til medias oppslag. Noen av oss hadde forventet en handlekraft fra denne regjeringen til å ta et oppgjør for å få gjort noe med dette, for det kan ikke være tilfredsstillende for Regjeringen å ha et slikt problem. Det er også i dette et problem i forhold til respekt for ofrene som lider som en følge av de overgrepene som har skjedd. Spørsmålet blir da: Hva har Regjeringen tenkt å gjøre med dette for å få redusert det som tydeligvis er et økende problem?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2002-04-24:
Tilleggsspørsmålet går på at jeg er gjort kjent med at Justisdepartementet legger om sine rutiner for innrapportering i forhold til soningskø. Jeg er gjort kjent med at man tar ut folk som søker om utsettelse av soning, og de som ikke møter til soning, skal heretter ikke innrapporteres som en del av den ordinære soningskøen. Hadde justisministeren vært regnskapsfører, ville jeg sagt at det var kreativ bokføring, men det kan jeg kanskje ikke gjøre her, så det vil jeg ikke gjøre. Men dog, det betyr etter mitt skjønn at man er oppe i en situasjon der man sannsynligvis har en reell og en offisiell statistikk på hva som er realitetene i forhold til soning. For meg er det et paradoks hvis folk som ikke møter til soning, og som søker utsettelse, ikke skal regnes som en del av soningskøen, da de visselig ikke har fått gjort opp for seg. Jeg lurer da på om ministeren kan bekrefte at det er et faktum at man vurderer en slik omlegging.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Det er til justisministeren. Vi skal diskutere soningskø i morgen, slik at jeg skal ikke berøre hovedtema i så måte. Men i forlengelsen av spørsmålet om å gjøre noe i forhold til presset mot strafferettsapparatet har jeg lyst til å spørre justisministeren om Regjeringen nå gjør seg noen tanker om det å gjøre behovet for soningsplasser mindre, altså å forebygge reelt sett. Der er det to ankepunkter som har vært oppe i debatten nå i det siste, særlig i kjølvannet av det som skjedde i Moss. Det er spørsmålet om rusbruk, særlig om alkoholbruk tilknyttet skjenkesteder, men også spørsmålet om det integreringsarbeidet som gjøres i skolene. Dagsavisen har de siste dagene kjørt en artikkelserie om det som nå har skjedd på Hersleb skole i Oslo, hvor man nettopp har kuttet ganske drastisk i et flerkulturelt voldsprosjekt, samtidig som de fleste politikere roper høyt om at vi skal være mest mulig aktive på feltet. Når skal Regjeringen begynne å vise ansikt i forhold til det som virkelig kan korte på soningskøene, nemlig det forebyggende arbeidet?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg har et spørsmål til justisministeren: «I avisen Nationen blir det informert om at den såkalte 24-timersregelen som skal hindre at varetektsfanger sitter unødig lenge i en glattcelle, blir brutt stadig oftere. Hva har statsråden tenkt til å gjøre for å forhindre at dette skjer?»
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg takker for svaret. Jeg er glad for at justisministeren ser alvorlig på situasjonen. Dette er et svært følsomt område av straffeprosessen. For det første handler det om at folk sitter i fengsel uten dom, slik at man på mange måter har en byrde i forhold til det, og man sitter da under forhold som er kritikkverdige. Det andre er selvfølgelig at 24-timersregelen innebærer at man faktisk på enkelte steder slipper løs varetektsfanger som har begått alvorlige lovbrudd, og som samfunnet trenger beskyttelse mot. Her er det altså to hensyn som kommer for fullt. Det er absolutt grunn til å si at 100 brudd på denne regelen er alvorlig, særlig tatt i betraktning at torturkommisjonen faktisk har reist kritikk mot Norges bruk av varetekt. Sånn sett synes jeg kanskje at situasjonen påkaller strakstiltak i større grad enn det justisministeren nå ser for seg, og jeg har lyst til å utfordre ham på det og spørre: Ser han noen mulighet for nå umiddelbart å sette i verk noen tiltak slik at vi kan forhindre flere slike brudd?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg takker for svaret. Man nevner her de uholdbare forholdene på cellene, og det er det som er kimen til problemet. Det er sjølve cella som gjør at situasjonen for dem som kommer på såkalt glattcelle, er såpass vanskelig. Kunne ikke Justisdepartementet nå tenke seg en løsning hvor man faktisk etablerte noe såpass enkelt som bedre celleforhold rundt omkring på politistasjonene, slik at man faktisk kanskje unngikk å ha en slik 24-timersregel, at man i hvert fall hadde noen celler til disposisjon som mer eller mindre så ut som normale fengselsceller?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2002-04-24:
Selv om statsråden viser respekt for morgendagens interpellant, bør han også vise respekt for dem som deltar i dagens spørretime. Jeg vil gjerne be statsråden om å svare mer utfyllende på det spørsmålet som ble stilt, nemlig om det er slik at Justisdepartementet nå vurderer å legge om rutinene for hvordan man fører køene for soning. Det er uansett slik at det viktigste grepet man gjør, er å sørge for å fjerne soningskøene ved at folk får sone. Det har noe å gjøre med respekten for rettssikkerheten i vårt land at folk blir straffet for kriminelle handlinger. Det er svært faretruende hvis det er slik at man driver en form for soningskømanipulasjon i departementet for å få det til å se penere ut enn det det faktisk er. Det bør statsråden svare på. Driver man med statistikkmanipulasjon, eller er man reelt sett opptatt av at de som er dømt for kriminelle handlinger, skal sone?
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg tillater meg å stille et spørsmål til justisministeren. Torsdag 18. april vedtok Stortinget med regjeringspartienes stemmer et forslag fra Fremskrittspartiet om å vurdere bruk av Forsvaret til å uttransportere asylsøkere. I ettertid har det blitt skapt full forvirring rundt vedtaket og om hva Regjeringen vil gjøre med det pålegget som Stortinget har gitt. Statsråd Dørum var ute i media lørdag og sa at han ikke ønsket å bruke Forsvaret til en slik oppgave, mens andre statsråder og medlemmer av regjeringspartiene har forsvart vedtaket. Spørsmålet om vi virkelig skal bruke Forsvaret mot sivile i fredstid er en alvorlig og svært prinsipielt viktig sak. Jeg har derfor behov for å få avklart følgende av statsråden: Er det slik at justisminister Dørum tar avstand fra dette vedtaket? Kan justisministeren forsikre at det er uaktuelt å bruke Forsvaret mot sivile i fredstid?
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg synes det er en ganske underlig situasjon som har oppstått vedrørende orienteringen om den saksbehandlingen som justisministeren har gjort i denne saken, for det er i hvert fall tidenes korteste saksbehandling. Denne saksbehandlingen burde kanskje vært gjort i forkant av det vedtaket som ble gjort i Stortinget sist torsdag, i hvert fall for å hindre at asylsøkere og flyktninger som kommer til Norge, får melding om at de faktisk kan bli møtt av Forsvaret. For humanisten og Venstre-mannen Odd Einar Dørum må det være ekstra vanskelig i sak etter sak å oppleve at viktige rettssikkerhetsgarantier blir satt på prøve av hans partifeller i Stortinget. Han opplevde det før jul, i forbindelse med at regjeringspartiene ble presset av Fremskrittspartiet til å sette fangetransport ut på anbud, og han opplever nå igjen at Fremskrittspartiet tvinger Regjeringen til å la andre enn politiet bruke tvangsmidler. Er statsråd Dørum bekvem med å sitte i en regjering som sitter på Fremskrittspartiets nåde i slike saker?
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg har et oppfølgingsspørsmål til kommunalministeren. Denne saken handler dels om et viktig prinsipp om hvilken rolle Forsvaret skal ha, og dels handler dette om hvorvidt Regjeringen er enig med Regjeringen og hvorvidt regjeringspartiene er enig med regjeringspartiene. Det er fortsatt forvirring om det. Ansvarlig statsråd i stortingssalen den kvelden vedtaket ble fattet, var kommunalminister Erna Solberg, og ifølge flere presseoppslag var det slik at kommunalministeren gav sin tilslutning til og støttet regjeringspartienes stemmegivning, der man gjorde et vedtak som justisministeren etterpå har sagt at han er helt uenig i. Er det riktig at kommunalministeren klarerte og støttet regjeringspartiene i deres stemmegivning den kvelden?
Erna Solberg (Høyre), 2002-04-24:
Det er riktig at kommunalministeren gav uttrykk for at det kunne være mulig, og at vi skulle vurdere å bruke det som faktisk er ordlyden i forslaget. Jeg har lyst til å minne om at ordlyden i forslaget ikke er at vi skal bruke Forsvaret til å uttransportere. Det står altså at man ber Regjeringen vurdere om Forsvarets ressurser kan brukes. Det er slik at Forsvaret gjennom sine ressurser har vært brukt i spesielle flyktningsituasjoner, bl.a. i forhold til transportkapasiteten på fly. Det var også gitt som et klart premiss i de samtaler vi hadde med regjeringspartiene, at på det området kunne det være mulig å gjøre en vurdering. Den vurderingen ble altså foretatt fredag, gjennom en diskusjon mellom kommunalministeren, justisministeren og forsvarsministeren, hvor forsvarsministeren gjorde oppmerksom på at vi for øyeblikket ikke har noen ressurser av den typen som kan brukes til å hjelpe på en uttransporteringssituasjon, hvor vi i dag av og til chartrer inn fly til den typen trafikk. Og i den grad vi har ressurser igjen i et magert forsvar, så er de i dag brukt i forbindelse med situasjonen i Afghanistan.
Erna Solberg (Høyre), 2002-04-24:
Det er ingen ulike prinsipielle vurderinger, idet undertegnede aldri har klarert eller regjeringspartiene aldri noen gang har ment at man skulle bruke Forsvaret i form av militært mannskap til å uttransportere asylanter eller flyktninger. Vår oppfatning og innholdet i det som ble foreslått fra Fremskrittspartiet, var at man skulle vurdere Forsvarets ressurser. Og i en begrenset vurdering av det er det sånn at det tidligere har vært brukt forsvarsmessige ressurser i den formen, bl.a. transportfly, til hjelp i flyktningarbeid også i Norge. Og det er i og for seg et interessant spørsmål, når vi likevel chartrer inn fly for å transportere i gitte sammenhenger. Men når da denne debatten er vridd om til å bli en debatt om å bruke Forsvaret som sådant, er det ingen forskjell mellom det justisministeren sier, det jeg mener, og det regjeringspartiene faktisk mener. For oss er det ikke aktuelt å sende asylanter ut med forsvarspersonellet. Men spørsmålet er om Forsvaret hadde noen ressurser som kunne hjelpe i det arbeidet.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2002-04-24:
Jeg vil gjerne tilbake til justisministeren. Jeg synes for øvrig at kommunalministeren redegjorde grundig og bra i forhold til hva som er ordlyden i forslaget. For dette vedtaket er på en måte fremstilt som om Forsvaret skal settes inn med fulle styrker og våpen og det hele for å transportere ut asylsøkere. Det er selvfølgelig ikke korrekt. Men nå er det sånn at Forsvaret også i dag brukes til forskjellige sivile gjøremål. Militære har på en måte kommando over Kystvakta, som har en oppgave i forhold til bl.a. Småbåtregisteret, der de kan gå inn og ta båter og pågripe folk. Så mitt spørsmål til justisministeren i forhold til dette med å bruke Forsvaret i enkelte oppgaver er: Vil nå justisministeren følge opp forslaget fra Stortinget og komme tilbake med en utredning slik at Stortinget på et bredere grunnlag kan vurdere hvorvidt det er mulig å bruke Forsvaret til enkelte politioppgaver, og at politiet kan brukes til enkelte oppgaver innenfor Forsvaret?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-04-24:
Ifølge svaret fra statsråd Solberg i stad var det her snakk om et ressursmessig spørsmål og ikke et prinsipielt spørsmål. Mitt korte spørsmål til justisminister Dørum blir da: Er Dørum enig i at dette først og fremst dreier seg om ressurser og ikke om prinsipper?
Aud Gaundal (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Mange kystkommuner har diskusjoner gående om hvorledes en i framtida kan sikre at rettigheter og verdier som er skapt i lokalsamfunnene, også blir i lokalsamfunnene – særlig med bakgrunn i at mange kystkommuner opplever at det er der fraflyttinga er størst. Jeg har et konkret spørsmål til statsråden: Hva kan han tenke seg å gjøre for å legge til rette slik at råstoffet kommer industrien langs kysten til gode?
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2002-04-24:
Også eg vil stille eit spørsmål til fiskeriministeren. Litt tilbake til dette med ròten fisk. No har vi forstått av Fiskeribladet at det vel var eit rykte som oppstod i ein bar, som gjorde at ein kom til at det var nokre trailerar som vart stoppa ved grensa. Men hovudproblemet er dette med det «olympiske» fisket som går føre seg i korte periodar, for å få på land mest mogleg fisk. Mitt spørsmål går på om statsråden til neste år kan tenkje seg å ha fleire periodar enn dei to som vi har hatt i år, slik at vi unngår dette «olympiske» fisket og unngår dårleg kvalitet på fisken, og samtidig også unngår det som kjem til å skje no, at industrien må permittere. I løpet av kanskje 14 dagar er sesongen over, og det gjer at ein heller ikkje får fast leveranse. Kan statsråden gi uttrykk for nokon tankar om korleis han til neste år vil organisere dette fisket?
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2002-04-24:
Det er klart at med omsyn til graden av ròtenskap kan det vel i så måte ha noko å seie kor seint det var då rykta oppstod i baren. Men det som eg har vanskeleg for å sjå, er om det er andre måtar å regulere dette på enn at ein opnar for ein større grad av periodisering. Det kan jo vere at det blir eit problem også når f.eks. båtane får ein viss kvote og ein får fridom til å fiske den når ein vil. Eg ser for så vidt at det er eit poeng. Men eg vil peike på dette med periodisering. Eg har iallfall fått tilbakemelding frå næringa om at ein veg å gå er at ein får periodisering. Så det bør vere ein kombinasjon – at fiskarane får kvotar som dei kan regulere sjølve utover heile året, men at ein kanskje samtidig også opnar for ein større grad av periodisering.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg har også et spørsmål til fiskeriministeren. Folk langs kysten nærer nå en stor bekymring for utviklingen i fiskeriene og for bosetting og sysselsetting. De signalene som er kommet fra fiskeriministeren om utestenginger fra fisket, har utløst en sterk debatt i våre kystsamfunn. Fiskeriministeren mener ifølge media at denne bekymringen skyldes at folk ikke har satt seg inn i saken, og at det ikke skal skje endringer i kvotefordelingen mellom båtstørrelser eller i forhold til deltidsfiskernes rett til å fiske. Samtidig sier fiskeriministeren at det skal skapes større lønnsomhet. Mitt enkle spørsmål til statsråden blir da: Hvor skal den bedrede lønnsomheten hentes, når det ikke skal skje ved omprioritering innenfor næringen? Er det ikke slik at det må tas fra noen, dersom andre skal få større lønnsomhet?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg takker for svaret, men jeg fikk vel egentlig ikke svar på det jeg spurte om. Derfor har jeg et par konkrete spørsmål jeg gjerne vil be statsråden svare på. Er det ikke slik at fiskere på de små fartøyene skal falle ut av fisket dersom de på grunn av restriksjoner i fisket, f.eks. for sei og hyse, eller andre forhold ikke har fisket nok i to av de tre siste årene? Og i forhold til dette høringsdokumentet og signalene fra statsråden: Er det ikke slik at adgangen til å starte i fiskerinæringen som deltidsfisker skal falle bort?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg har følgende spørsmål til fiskeriministeren: «Lagrene av hvalspekk utgjør nå om lag én million tonn, og vil øke med ytterligere 300 000 kilo i løpet av sommeren. Kan de store lagrene av spekk skape problemer for hvalfangsten, og hva gjøres for å finne alternative bruksmåter for dette spekket?»
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg beklager kommafeilen, men jeg er jo glad for at det neste tallet var rett! Jeg merket meg hva statsråden sa om det som gjøres her. Men min bekymring er at man kanskje blir hindret i videre fangst i den nærmeste tid på grunn av mengdene med spekk. Jeg har lyst til å spørre: Er det aktuelt på noe vis å destruere spekket for å bli kvitt det som man ikke får anvendelse for, mens forskningen pågår? Jeg er enig i at dette er et helseprodukt, så man bør jo se å få utnyttet det slik sett. I samme omgang har jeg lyst til å spørre: Vi har jo hørt at spekket er befengt med miljøgifter. Hvordan tar man tak i det spørsmålet når det gjelder det spekket som ligger på lager?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg takker igjen for svaret, og jeg er glad for at man jobber med saken. Men det kunne være interessant å vite hvor lenge dette spekket kan ligge på lager før det på en eller annen måte må ut. Og hvor stor lagerkapasitet har vi for å ta hand om dette inntil vi finner en løsning?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2002-04-24:
«Storting og regjering har som mål at støyplagen i løpet av ti år skal reduseres med 25 pst. I en nylig utkommet rapport fra Transportøkonomisk institutt og Miljøakustikk AS «Mye skrik og lite ull – Dagens støyregelverk i praksis»(jf. tidsskriftet Samferdsel, febr. 2002) (jf. tidsskriftet Samferdsel, febr. 2002) Vil statsråden foreta noen nye grep for å nå målsettingen?»
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2002-04-24:
Mange barn og unge er plaget av støy. Å forebygge er naturligvis langt mer rasjonelt enn å reparere i etterkant. Jeg er veldig glad for den vektleggingen statsråden har på samferdselssektorens betydning, og løsningen er vel kanskje her, som i klimasammenheng, at en rett og slett må kjøre mindre. Men når skoler må holde vinduene lukket for å skjerme elevene, er det noe som er fundamentalt galt. Det finnes et eksempel på en splitter ny skole som måtte gå til dette skrittet fordi det ikke var penger igjen på budsjettet til å bygge støyvoller mot veien. Mitt spørsmål til statsråden er da: Synes statsråden at dette er akseptabelt?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2002-04-24:
Jeg takker for svaret. Ut fra det statsråden nå sier, er det naturlig å spørre om det vil bli utarbeidet en samlet forskrift med bindende og anbefalte støygrenser for behandling av støy etter de ulike lovene som vi har, både plan- og bygningsloven, forurensningsloven og kommunehelsetjenesteloven.
Børge Brende (Høyre), 2002-04-24:
Det er både et betimelig spørsmål og en god dag som representanten Vaggen Malvik har valgt for å ta opp støyproblemer, for i dag er det den internasjonale støyfri-dagen. Det er markert mange steder rundt omkring i landet. Representanten har også helt rett i at kanskje en av de store gjenværende miljøutfordringene vi har i Norge, er knyttet til støy. Noen vil mene at det har vært øredøvende taushet rundt spørsmålet i mange år, men støy er faktisk en ikke ubetydelig utfordring for mange mennesker her i landet. SFTs undersøkelser viser at 1,5 millioner mennesker bor slik til at de i boligområdet sitt har over 50 desibel i støy, og en halv million mennesker i Norge er i en situasjon der de har store plager knyttet til støy. Det går utover nattesøvnen, og det går utover livskvaliteten. Derfor står selvsagt denne regjeringen fast ved det som Bondevik I-regjeringen fastslo, at vårt nasjonale mål er å redusere støyplagene med 25 pst. innen 2010. Her finnes det mange virkemidler som vi bør se nærmere på, men et faktum er at samferdselssektoren står for 70 pst. av de støyproblemene som skapes. Derfor er det vesentlig hva vi kan få til i forhold til kollektivtrafikken. Regjeringen skal på fredag presentere en kollektivmelding. På fredag skal også Regjeringen presentere en stortingsmelding om bedre miljø i byer og tettsteder, som går på bedre arealplanlegging. Det er viktig å få flere over i kollektivtrafikken. Det er viktig at man i byene slipper unna mye av gjennomkjøringstrafikken som også går gjennom boligområdene. Det er et av de store overordnede grepene man kan ta. Så går det også på industri og på flytrafikk, som er to store støykilder. Spesielt er det problematisk med industri som støyer i boligområder. Der må vi få til en transformasjon. Vi må også se på biltyper og på hvordan bilene er utformet – mer støysvake biler. Mer støysvake snøscootere f.eks. i fjellet er heller ikke å forakte. Vi må også se på forskjellige typer veidekke. En del av det veidekket vi bruker i Norge, støyer unødvendig mye. Det er også slik at en del av de bildekkene vi bruker, ikke er av de mest støysvake internasjonalt. Det må vi gå inn og se på. Dette er bare opplysninger om noen av de tiltakene som vi nå vil arbeide videre med.
Børge Brende (Høyre), 2002-04-24:
Nei. Det er kortversjonen. Det er uakseptabelt når man bygger en ny skole, at man ikke kan åpne vinduene og lufte. Det er faktisk også mange boliger i Norge som er i en slik situasjon at man ikke kan åpne vinduene, og åpner man dem, er det ikke bare støy som er problemet, det er også luftforurensning i de samme områdene. Så vi har utfordringer knyttet til samferdselssektoren – støy og luftforurensning. Der vil vi gå inn med avbøtende tiltak. Det gjelder også de strukturelle tiltakene, nemlig arealplanlegging og kollektivmeldingen.
Børge Brende (Høyre), 2002-04-24:
Jeg tar med meg det innspillet. Det tror jeg også det er naturlig å vurdere. Men som sagt, og som representanten også selv var inne på, er ikke de avbøtende tiltakene det mest interessante, kanskje – i forhold til det å bygge støymurer og lage trippelvinduer. Det gjør ikke noe med det grunnleggende problemet. Jeg tror også at vi må jobbe mye mer med arealplanlegging, ikke minst i de store byene, og vi må jobbe i forhold til gjennomgangstrafikk. I middelalderbyen Trondheim, som representanten Vaggen Malvik også kjenner, er det 1 000 tungtransportbiler som unødvendig kjører gjennom byen bare i løpet av ett døgn. Dette må man gjøre noe med. Det går også på de andre tiltakene som jeg nevnte, i forhold til veidekke og bilkvalitet. Vi har satt oss mål i forhold til luftkvalitet, og det ligger allerede inne målsettinger også på støybiten. Men vi skal se på om forskrifter er den riktige måten å gjøre det på, eller om vi skal velge å gå den mer positive veien, som jeg også har nevnt tiltak for.
Børge Brende (Høyre), 2002-04-24:
Det er foretatt en rekke beregninger av utbredelsen av støy som man kan forvente fra Regionfelt Østlandet. I spørretimen forrige uke refererte forsvarsministeren til de nyeste beregningene for antall eiendommer – 305 boliger – som vil bli berørt av støy over 50 desibel utendørs. Representanten Gløtvold viser til noen andre tall, bl.a. 450 boliger, som vil bli berørt. Så vidt jeg har kunnet bringe på det rene, refererer disse tallene seg til et foreløpig anslag fra Forsvarets bygningstjeneste fra ca. to år tilbake, i forbindelse med Åmot kommunes behandling av et midlertidig bygge- og deleforbud i området. Forsvaret presiserer at dette nå er gamle tall. Beregningsgrunnlaget for støyen forbedres stadig etter som man får mer detaljert informasjon om forventet aktivitet i Regionfelt Østlandet og plassering av de tyngste installasjonene. Forsvaret har ennå ikke søkt SFT om utslippstillatelse etter forurensningsloven for Regionfelt Østlandet. Siden Miljøverndepartementet er klageinstans for eventuelle klager på slik konsesjon, kan jeg ikke forskuttere hvordan konsesjonsvilkårene for Regionfelt Østlandet vil bli. Det finnes ingen generelle norske bestemmelser om militær støy som sådan. Et større øvingsområde av denne typen innebærer sammensatt aktivitet, som til dels er sammenlignbar med annen, sivil støy. Det alminnelige støyregelverket, sammen med internasjonale regler og retningslinjer for ulike typer skyte- og sprengningsstøy, ligger til grunn for konsesjonsbehandling av støy fra sammensatt militær aktivitet. Konsesjonsbehandling av støyende virksomhet generelt baseres på kunnskap om virkningen av ulike støynivåer fra ulike typer støykilder, og konsesjonene utformes for å ta høyde for de spesifikke forholdene på stedet. For støy er forhold som vær, aktivitetsmønster, topografi og beliggenhet av befolkningskonsentrasjoner også viktige faktorer som påvirker støyeksponeringen og støyplagen. Konsesjonsvilkårene vil derfor kunne variere en del i utformingen fra sted til sted. Man kan derfor ikke sammenligne Rødsmoen og Regionfelt Østlandet direkte eller i utgangspunktet forvente at alle konsesjonsvilkår vil være identiske for de to øvingsområdene.
Børge Brende (Høyre), 2002-04-24:
I de utfordringene vi står overfor når det gjelder Regionfelt Østlandet, er det området som ligger under mitt departement, å ta stilling til en eventuell konsesjonssøknad i forhold til forurensning. Som jeg sa, har Forsvaret ennå ikke sendt inn noen søknad om utslippstillatelse etter forurensningsloven for Regionfelt Østlandet. Konsesjonsbehandlingen av en slik søknad vil erfaringsmessig ta noe tid, særlig hvis det blir klager som må behandles videre. Samtidig forstår vi at Forsvaret planlegger å starte utbygging av Regionfelt Østlandet allerede i 2002 – det er altså svaret på det – for å kunne ta i bruk området i 2005. Forsvaret må ha byggetillatelse etter plan- og bygningsloven for sitt planlagte utbyggingsarbeid. Før byggetillatelse kan gis, plikter de kommunale byggemyndighetene å forelegge saken for berørte sektormyndigheter, herunder SFT. I en konkret vurdering av de byggearbeidene det søkes om tillatelse for, kan SFT samtykke eller ikke til at byggearbeidene kan starte uten at utslippstillatelse foreligger.
Børge Brende (Høyre), 2002-04-24:
Det kommer jo ikke – bør iallfall ikke gjøre det – som noen overraskelse på representanten Gløtvold hva som er Regjeringens standpunkt i forhold til Regionfelt Østlandet. Når det gjelder konsesjonsbehandling, er det, som jeg redegjorde for, også slik at SFT kan gi samtykke til at man kan igangsette, eller man kan ikke gi samtykke til det. Gir man samtykke, som er helt vanlig i slike sammenhenger – iallfall sammenlignet med hva som har skjedd tidligere – skjer det på utbyggers egen regning og risiko. Det samme har jeg uttalt. Jeg har full tillit til SFT, som er mitt direktorat i denne saken.
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-04-24:
Poenget med hensyn til Støyfri dag er allerede tatt, så vi får da støye litt på vår måte. Så til spørsmålet mitt.: «Onsdag 24. april er utpekt til Støyfri dag. I ordinær spørretime 17. april d.å. ble det opplyst at støyplagene i forbindelse med Regionfelt Østlandet vil berøre 305 boliger. Dersom støykonsesjonen for Rødsmoen legges til grunn for regionfeltkonsesjonen, er det opplyst at 900 eiendommer, herav 450 boliger, blir berørt. Betyr dette at konsesjonsgrunnlaget justeres fra sak til sak uten hensyn til generelle bestemmelser om støyforurensing?»
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-04-24:
Jeg takker statsråden for svaret og har noen kommentarer til det. At 450 boliger er et gammelt tall, er det vel en del uenighet om. Det er tall som Åmot kommunestyre har basert sine vedtak på, så sent som i mai fjor i hvert fall. Og det er vel tall fra bl.a. Kilde Akustikk som ligger til grunn for en del av denne beregningen. Når det gjelder at Miljøverndepartementet er klageinstans, er jeg klar over det. Men derfor er det også viktig på dette tidspunkt å få fram grunnlaget for denne konsesjonsbehandlingen og eventuelt også for en ankebehandling, hvis det skulle bli tilfellet. Vi vet at bl.a. støyindeksmålingen, den såkalte SPI-faktoren, er veldig omstridt, og det er mange måter å gjøre denne beregningen på, som også statsråden var inne på. Jeg synes det er noe merkelig at støynivået har gått ned med 5 desibel etter at man har gått over til Multiconsult som utreder – dette til tross for at det er økt aktivitet. Vil statsråden være med på å utsette utbyggingen til disse ting er på plass?
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-04-24:
Det var igjen mye tid på klokken min i stad, president. Det er klart at SFT nå har engasjert seg i disse ulike tallene. SFT ber om at Forsvaret får en uavhengig konsulent eller konsulentgruppe til å se på disse ulike tingene. Vil miljøvernministeren støtte det? Jeg må igjen spørre, for jeg synes ikke det var noe godt svar på spørsmålet mitt: Er det ikke mest riktig å utsette denne utbyggingen til SFT har behandlet konsesjonssaken? SFT har jo selv sagt at i tilfelle man begynner før konsesjonsbehandlingen er ferdig, blir det for Forsvarets egen regning og risiko.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kirke- og kulturministeren: «Opplysningsvesenets fond, som eier Storesand på Hvaler, har overfor Oslofjordens Friluftsråd foreslått å oppjustere leieprisen fra 300 kr til 130 000 kr årlig. Storesand er et friområde som benyttes, og har i årtier vært benyttet som badeplass og teltområde. Oslofjordens Friluftsråd drifter området. Vil statsråden ta initiativ til at dette friområdet kan overføres Direktoratet for naturforvaltning vederlagsfritt, slik andre liknende statseiendommer har blitt?»
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg takker for svaret. Det at det ut fra dagens lovverk ikke er lovlig å overføre eiendommen vederlagsfritt, går det jo an å gjøre noe med, hvis man tar et initiativ til det. Det er det ene. Det andre er at det i det hele tatt å kreve leie fra noen som har store utgifter på å forvalte området, altså holde orden på et område som er et friområde, og som kan brukes som friområde, er jo noe spesielt. Det må være mulig for fondet å se dette også i lys av andre lovverk. Det finnes ingen mulighet for at fondet skal få inntekter av et friområde. De kan ikke bebygge det, området ligger i strandsonen, og vannet skvulper inn på stranden. I lys av andre saker vi har hatt i denne salen om Opplysningsvesenets fond, må man jo begynne å lure på om det ikke er mulig å få dette fondet til å forstå at de også må forholde seg til lovverk som andre grunneiere må forholde seg til. Jeg gjentar spørsmålet: Vil statsråden ta initiativ til å gjøre noe med det som er et formelt hinder for at man kan overføre denne eiendommen til de myndighetene som naturlig bør forvalte denne type friområde?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Statsråden sier at hun svarer det som står i loven, men spørsmålet var om hun ville ta et initiativ til at dette kan overføres. Da må hun også ta et initiativ til å gjøre det gjennom eventuelt å endre loven. Det er hyggelig hvis Opplysningsvesenets fond nå forstår at man i hvert fall skal videreføre en avtale om en leiepris på 300 kr med hva som eventuelt måtte være dagens realverdi. Men prinsippet er at fondet skal ta seg betalt overfor et organ som forvalter og holder orden på området for fondet. Hvis de sa nei, vi vil ikke betale for det, vi burde hatt betalt for det, så ville fondet ha et problem. Stranden ville bli brukt som et friområde, og hvem skulle da hatt ansvaret for den forsøpling som naturlig ville skje i et slikt område?
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2002-04-24:
Lov av 7. juni 1996 nr. 33 ligg til grunn for forvaltninga av Opplysningsvesenets fond. Etter § 5 i denne lova er det forbod mot å gi bort fondets eigedomar. Dette forbodet må sjåast i samanheng med § 2, som lyder: «Lova skal sikre at fondet kjem Den norske kyrkja til gode og at verdiane blir bevarte og gir avkastning i samsvar med Grunnlova § 106.» På denne bakgrunnen vil det truleg ikkje vera lovleg høve til å overføra den aktuelle eigedomen på Hvaler vederlagsfritt til staten ved Direktoratet for naturforvaltning. Området på Hvaler har vore bortleigd til Oslofjordens Friluftsråd sidan 1940 for ei årleg leige på 300 kr. Etter det eg har fått opplyst, har Opplysningsvesenets fond i forhandlingar med friluftsrådet gitt tilbod om vidare bortleige for 10 000 kr pr. år – altså ikkje 130 000 kr, men 10 000 kr pr. år. Forvaltningsorganet for Opplysningsvesenets fond har elles opplyst at fondet har ei realistisk forventning om å kunna løysa denne saka på minneleg vis.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2002-04-24:
Eg svarar berre kva som står i lovverket for fondet i dag, og fondet er sjølvsagt pålagt å følgja det lovverket som Stortinget har vedteke når det gjeld midlane. Eg synest det er viktig at dei verdiane som fondet har, blir bevarte, slik som det står i § 2, som eg siterte. Elles er det òg viktig her å peika på at det er stor forskjell på 130 000 kr i året og 10 000 kr i året. Kva som no blir det endelege resultatet, kjenner ikkje eg til, men eg har fått beskjed om i kontakt med fondet at dei har ganske gode forventningar om at dette skal dei klare å bli einige om. Dersom dei blir einige om det, bør vi vera godt nøgde.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2002-04-24:
Dette er ting som eg reknar med at dei tek hand om i forhold til det ansvaret dei har fått når det gjeld å forvalta fondet. Eg reknar òg med at då lovverket i samband med fondet vart vedteke, det er jo ikkje så veldig gamalt, det er frå 1996, tenkte både dei som foreslo lova, og dei som har vedteke lova, gjennom ein slik situasjon som vi no er komne opp i. Eg skal sjølvsagt gå i dialog med fondet. Departementet gjer det med jamne mellomrom i forhold til ulike saker, både den saka representanten sjølv har teke opp, og andre. Men å forandra lovverket på grunn av denne saka ser eg ikkje som nødvendig. Eg vil heller gå igjennom heile problemstillinga og sjå om det finst andre ting som gjer at vi må sjå på lovverket. Men denne spesielle saka meiner eg det ser ut til at dei klarer å løysa. Så får vi sjå om det er andre problemstillingar som ligg der, som fører til at lovverket bør endrast, noko som eg i dag ikkje har kunnskap nok om til å seia at ein bør gjera.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2002-04-24:
Eg skal ikkje gå inn på budsjetta, fordi det ikkje er det som er utgangspunktet for spørsmålsstillinga. Førre periode då vi sat i regjering, var det forsøksprosjekt retta mot desse to programma som eg nemnde. I dag er det tilbod i alle fylke, og eg vil jo vona og tru at det som er sett i gang, vil få verknader. Om ikkje vi ser verknadene i dag, vil eg vona og tru at det vil få verknader på sikt. Befring-utvalet leverte si innstilling til Stoltenberg-regjeringa, og no kjem vi med ei stortingsmelding om barnevernet der dette vil kunna bli drøfta igjennom òg i Stortinget. Vi jobbar no, som vi også gjorde førre gong vi sat i regjering, med eit tverrdepartementalt samarbeid både på embetsnivå og statssekretærnivå, og eg vonar at dette vil visast igjen. Vi ser desse overskriftene og det som representanten las, men eg vonar at det som no er sett i gang, vil bera frukter, slik at vi klarer å dempa desse uheldige utslaga som vi er vitne til, og at situasjonen for barnevernet blir betre – for vi satsar faktisk på det.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2002-04-24:
Ja, no synest eg det er mange tiltak som er sette ut i livet og vil bli sette ut i livet i forhold til samarbeid på tvers, som eg òg har nemnt i svaret mitt. Eg vil nemna eit anna tiltak som vart sett i gang tre–fire år tilbake, ved Senter for krisepsykologi i Bergen. Dei driv med opplæring av folk som jobbar ved mottak. Noko av problemstillinga her er at vi får ein del krigsskadde barn og familiar til Noreg. Dei treng òg hjelp slik at dei ikkje skal bli kriminelle i neste omgang. Folk frå Senter for krisepsykologi i Bergen reiser altså rundt i heile landet og skolerer dei som jobbar ved mottaka, og hjelper både borna og ungdomane og foreldra til å gjennomarbeida ein del av desse trauma som dei har med seg når dei kjem til Noreg. Dette, saman med alle desse andre tiltaka og ei gjennomarbeidd og god stortingsmelding om barnevern, trur eg vil fokusera dette. Så må vi òg, som representanten peikar på, ha ressursar til å få gjennomført planane våre. Og det vonar eg vi skal klara å skaffa.
Lars Sponheim (Venstre), 2002-04-24:
Ved jordbruksoppgjøret i 2001 ble avtalepartene enige om å foreta en omlegging av forvaltningen av driftstilskudd for melk. Denne omleggingen innebar i grove trekk at ansvaret for utbetaling av tilskuddet til produsent ble flyttet fra meieriselskapene til Statens landbruksforvaltning, med en omlegging fra månedlig til halvårlig utbetaling av tilskuddet. Det ble i proposisjon om jordbruksoppgjøret gjort klart at siste utbetaling fra meieriselskapene skulle skje i desember 2001. Statsregnskapet for 2001 viser at det på kap. 1150 Til gjennomføring av jordbruksavtalen underpost 74.11 Driftstilskudd melk er et underforbruk på ca. 130,8 mill. kr, noe som tilsvarer ca. 10 pst. av bevilgningen for 2001. Grunnen til underforbruket på ordningen med driftstilskudd for melk i statsregnskapet for 2001, er endringen i utbetalingsrutinene som en følge av omleggingen av ordningen. Underforbruket har ikke medført at produsentene har fått utbetalt mindre enn fastsatt i jordbruksavtalen. Melkeprodusentene i Nord-Norge fikk i 2001 utbetalt 66 000 kr i driftstilskudd fra meieriselskapene. Produsentene vil også i 2002 etter gjeldende satser få utbetalt 66 000 kr i driftstilskudd, men da fra Statens landbruksforvaltning. Grunnen til at produsentene hevder at de for 2001 har fått utbetalt mindre enn avtalt i jordbruksavtalen, mener jeg har sitt utspring i den enkelte produsents regnskapsføring av tilskuddet ved overgangen fra 2001 til 2002. Underforbruket på underpost 74.11 Driftstilskudd melk i 2001 skyldes budsjettekniske forhold, og har således ikke redusert utbetalingene til produsent i forhold til avtalen. På bakgrunn av dette mener jeg at melkeprodusentene i Nord-Norge har fått utbetalt det driftstilskuddet for melk som er avtalt i jordbruksavtalen, og jeg ser derfor ingen grunn til å forfølge denne saken noe nærmere. Underforbruket vil for øvrig inngå i de overførte midler på avtalen fra 2001 til 2002, og vil bli disponert i årets jordbruksoppgjør.
Lars Sponheim (Venstre), 2002-04-24:
Som jeg sa i mitt svar, er det slik at i jordbruksavtalen forhandler man om ordningene, og ordningen for driftstilskudd for melk i Nord-Norge er at den enkelte melkeprodusent skal ha 66 000 kr når han oppfyller kriteriene. Det er etter Landbruksdepartementets oppfatning utbetalt i dette tilfellet, og slik er jordbruksavtalen etterlevd.
Lars Sponheim (Venstre), 2002-04-24:
Ja, det har vært en dialog mellom organisasjonene og Landbruksdepartementet om denne saken, og sett fra Landbruksdepartementets side er det helt klart at her er jordbruksavtalens forutsetninger oppfylt. Det er slik. Og det er en annen begrunnelse enn overgangen fra 2001 til 2002, som spørsmålsstilleren her legger opp til, for at det er et underforbruk på 130 mill. kr. Det refererer seg tilbake til noe tidligere. Og dette beløpet vil, som jeg gav uttrykk for i mitt svar, inngå i jordbruksforhandlingene denne våren.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til olje- og energiministeren: «Statnett forventer at det blir færre flaskehalser i kraftlinjenettet i årene framover. Grunnlaget for denne forventningen er at Statnett har flere konkrete planer for forsterkninger av linjenettet. Vil statsråden medvirke til at de nettforsterkninger som Statnett har planer om, blir realisert, slik at kraftflyten sikrer forbrukerne i det nordiske kraftmarkedet reell konkurranse?»
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Jeg takker for svaret, selv om jeg synes det er litt passivt å overlate ansvaret til Statnett og nettselskapene. Stortinget har, som statsråden sier, nettopp behandlet organiseringen av Statnett, og der har Stortinget pekt på at Statnett har ansvaret for at flaskehalsene blir utbedret, og at det blir gjort noe for å redusere dem. Vi har også sett at når det er stor effekt på nettet, går strømprisene urimelig høyt opp. Det kan godt være at mitt spørsmål var litt uklart, derfor skal jeg gi statsråden en mulighet til å besvare det en gang til. Mener statsråden at Stortingets ønske er gjennomførbart i forhold til flaskehalsene, og hva vil han gjøre for at Stortingets vedtak blir fulgt opp?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2002-04-24:
Regjeringen har satt seg i en situasjon der import av kraft vil blir større og større, og vi blir mer og mer avhengige av gode overføringslinjer og et godt nettverk. Vi har også sett at Konkurransetilsynet har stoppet Statkrafts mulighet til å bli et større selskap og dermed kunne motstå konkurransen i forhold til utenlandske selskap, nettopp med begrunnelse i at nettet er for dårlig og flaskehalsene for store. Vil statsråden foreta seg noe slik at Stortingets ønsker i forhold til utvidelsen av Statkraft kan gjennomføres? Det må da innebære at nettet blir utbygd, slik at flaskehalser forsvinner.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-04-24:
Statnett er systemansvarlig i det norske kraftsystemet. I gjennomgangen av Statnetts oppgaver og organisering i St.prp. nr. 1 for 2001-2002, som Stortinget behandlet separat tidligere i år, er det understreket at Statnett som systemansvarlig nettselskap har ansvaret for at samfunnsøkonomisk lønnsomme investeringer i den sentrale delen av overføringsnettet gjennomføres. Statnett har i sin plan for nettutvikling for perioden fram til 2010 forutsatt at kraftbalansen blir strammere, og at importen øker fram mot 2005, for deretter å bevege seg tilbake til dagens situasjon mot 2010. Når det gjelder realisering av de nettinvesteringene som Statnett har planlagt, er det Statnett selv som må ta investeringsbeslutningene. Statnett skal planlegge nettet ut fra samfunnsøkonomiske kriterier, og reduksjon av flaskehalskostnader er således en av de nyttevirkningene som vektlegges i beslutningen. For å bidra til at de samfunnsmessig riktige investeringene blir gjennomført, har Olje- og energidepartementet som eier av foretaket presisert i Statnetts vedtekter at foretaket har ansvar for en samfunnsøkonomisk rasjonell drift og utvikling av det sentrale overføringssystemet for kraft. Slik jeg ser det, bidrar den samlede reguleringen av Statnett samt vedtektenes ordlyd om samfunnsøkonomisk rasjonell drift og utvikling av nettet til at Statnett vil gjennomføre de samfunnsmessig riktige investeringene framover. Når det gjelder utvikling av ledningsnettet og kraftflyten mellom de nordiske landene, hviler imidlertid ansvaret ikke bare på Statnett, men på alle de nordiske systemansvarlige nettselskapene. De nordiske systemansvarlige har i dag et utstrakt samarbeid gjennom samarbeidsorganisasjonen Nordel. Nettutvikling er et viktig tema som Nordel er opptatt av, og jeg er kjent med at Nordel nå er i ferd med å ferdigstille en nordisk masterplan for nettutvikling. Således har alle de nordiske systemansvarlige lagt vekt på å redusere flaskehalser mellom landene. En viktig utfordring er videre å komme fram til robuste og rettferdige ordninger for å finansiere nettforbindelser som berører flere land. Jeg ønsker å legge til rette for økt koordinering og harmonisering av regulering og regelverk i Norden, nettopp for å sikre et fortsatt effektivt og sikkert nordisk kraftmarked. Flaskehalshåndtering er et eksempel på et tema der ytterligere harmonisering kan bli nødvendig. Jeg viser også til at det på Nordisk Ministerråds energiministermøte i 2000 var enighet om at utbygging og forsterking av overføringsnettet ikke lenger er et rent nasjonalt anliggende, men at det er behov for nordisk samarbeid der det overordnede systemansvar i større grad ses i et nordisk perspektiv.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-04-24:
For det første var mitt svar ikke ment å være passivt, tilbakelenende, men aktivt, pågående. Det er en viktig problemstilling som representanten Klungland tar opp. Det er ikke riktig at jeg nå på en måte overlater til Statnett, slik spørreren sa, å ordne opp med dette. Det er mitt ansvar som energiminister å sørge for å legge rammevilkår og krav overfor Statnett slik at en gjennomfører de nødvendige tiltak i kraftlinjenettet for å unngå flaskehalsene. Det har Statnett tatt tak i sammen med sine nordiske samarbeidspartnere. Det ville være galt av statsråden å gripe inn i virkemidlene. Det er det Statnett som skal ta ansvar for. Men rammene, forventningene og kravene legges bl.a. i Statnetts foretaksmøter, hvor jeg da er foretaksmøte, og både politikk og forskrifter utformes i tråd med den politikken som også Stortinget har lagt opp til. Jeg mener det er grunnlag for å si at Statnett på dette området gjør en veldig god jobb, og jeg mener at det også er en positiv utvikling i så måte når det gjelder å fjerne flaskehalser også i nordisk kontekst. Når det gjelder prisene på markedet, er de selvfølgelig styrt av at vi har den nødvendige flyten, altså at linjenettet fungerer tilfredsstillende. Det er klart at flaskehalser i systemet vil også kunne slå ut i uønskede økte priser. Jeg mener at det er god grunn til å kunne si at vi har et velfungerende linjenett som unngår den type prisstigning på grunn av flaskehalser i nettet.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-04-24:
Når det gjelder mine tiltak i forhold til å redusere flaskehalsene, viser jeg til mitt første svar. Når det gjelder import av kraft, er det riktig som spørreren sier, at med kraftbalansen slik vi har det i dag, vil Norge være avhengig av en god forbindelse utad gjennom kabel til et europeisk og nordisk kraftmarked. Derfor er det viktig at vi sørger for at kablingen er tilstrekkelig. Dette er planer som Statkraft har på sin dagsorden. Jeg har blitt orientert om en del av de prosjektene Statnett arbeider med, og har også for min del gitt uttrykk for at dette er viktig å få realisert. Det foregår en konkret prosjektering for ulike løsninger i forhold til kabling. Som representanten vil være kjent med, er det en del prosjekter som ikke har lyktes, men vi er i gang med å planlegge nye, og det er Statnett som har ansvaret for å utføre dette arbeidet.
Karl-Anton Swensen (Kystpartiet), 2002-04-24:
Det er bare bra at det er fiskeriministeren som skal svare på spørsmålet: «Fra 1. juni 2002 får ikke norske fiskere værvarsel om natten. Det betyr at man kutter værvarslingstjenesten til blant annet fiskerne fra om kvelden til om morgenen klokka åtte. Årsaken er at Utdannings- og forskningsdepartementet skal spare 5-6 mill. kr i året, og innsparingen skal tas av nattetjenesten. Alle meteorologene er imot dette pålegget på grunn av at de mener dette vil gå ut over sikkerheten til fiskerne. Vil statsråden ta initiativ til å opprettholde nattetjenesten?»
Karl-Anton Swensen (Kystpartiet), 2002-04-24:
Jeg takker for svaret, men jeg beklager at man ikke vil gjøre noe med dette. Værvarslingstjenesten om natten skal nå kun bli betjent fra Oslo, mot tidligere fra Oslo, Bergen og Tromsø. Vi vet at Norge har en lang og værhard kyst og i tillegg en topografi som fører til mye slags forskjellig vær på denne kyststrekningen. Snur vi norgeskartet og tar strekningen Skagerrak-Nordkapp pluss Spitsbergen, blir det som om én meteorolog skal ha overvåkningsansvar for hele kysten fra Skagerrak til Nord-Afrika. Det er dimensjonen i dette. Ser ikke statsråden at en slik dramatisk og omfattende reduksjon av tilbudet om nattetjeneste, samt at det for båter ikke lenger vil være mulighet for telefonisk kontakt med tjenesten om natten, er uakseptabelt sett ut fra et sikkerhetsmessig aspekt? Jeg vil bare presisere at det ut fra Kystpartiets syn er totalt uakseptabelt at man legger ned nattetjensten nordpå, der man har så stort behov for direkte kontakt mellom fiskerne og denne tjenesten.