trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2016-05-03:
Først vil jeg bare si at jeg synes det er veldig bra at statsråden er så offensiv og også kunnskapsrik på feltet. Første Dokument 8-forslaget Kristelig Folkeparti hadde på avgift, gikk naturligvis til finansministeren, men interpellasjonen gikk til næringsministeren, og nå er det samferdselsministeren. Jeg opplever at samferdselsministeren og departementet har tatt det koordinerende ansvaret, og det tror jeg er veldig riktig og viktig for at saken skal komme best mulig framover. Så synes jeg også at statsråden påpekte noen sentrale ting. Han var inne på reguleringsplaner og det at det kan ta et par år før ting er klart. Det er ikke godt nok for de store aktørene. Han pekte også på at det fins private initiativ og ønsker om å bidra, eventuelt investere i kabler, men at kanskje koordineringa må hjelpes eller smøres – jeg vet ikke helt hvilke ord statsråden brukte. Derfor mener jeg at strategien som skal utarbeides, kanskje er noe av det viktigste. Jeg skulle gjerne ønske at fiberkablene ble bygd med en gang, og at det offentlige hadde eierskap av sikkerhetsgrunner og sårbarhetsgrunner, og også at det bare ble gjort. Den utålmodigheten som vi viser i dag etter at det skal komme raskest mulig, men også når det gjelder koordineringa, er viktig. Derfor er vi utålmodige på strategien.
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-05-03:
Jeg deler statsrådens mangeårige irritasjon over den rød-grønne regjeringen, men på en dag hvor alle er enige, har jeg lært meg at man ikke skal være langsint heller. Så i dag er det positivt at vi har en enighet om disse forslagene. Men til selve saken: Det er klart at gjennom flere forslag har nå byene fått alle de virkemidlene som de egentlig trenger, og det påhviler dem nå et stort ansvar for hvordan de skal sette sammen virkemidlene, sånn at en oppnår det en ønsker, samtidig som en beholder aktivitetene i de sentrale delene av byene. Men dette samspillet trenger jo fortsatt å være der, både på det faglige og på det som er riksveiene i byene. Mitt spørsmål går da på de midlertidige forbudssonene på de mest forurensede dagene om vinteren: Vil statsråden også der gi tillatelse til at Statens vegvesen kan være med på det på et rent faglig grunnlag?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-05-03:
Det er mange som har æren for forslaget. Jeg registrerer at det er med et borgerlig flertall på Stortinget det faktisk blir vedtatt og gjennomført. Men det som er viktig med denne saken, er at nå flyttes denne debatten ned til bystyrene, for nå handler det om hvordan man skal innføre disse lavutslippssonene. Det som er viktig, er at det ikke bare må bli spørsmål om hvorvidt forurenser betaler, men om hvilken effekt det gir for å redusere utslippene, både de lokale utslippene og klimagassutslipp. Så må vi skille diskusjonen, for det er jo to. Den ene gjelder den akutte forurensningen som man får noen dager om vinteren. Da må man ha drastiske tiltak. De hjemlene har vi nå. Vi har også fått en bekreftelse fra statsråden om at her er det kun en faglig vurdering fra Statens vegvesen hvorvidt de også er med. Her har man nå muligheter. Den andre saken vi har, der man nå får mye bedre virkemidler, gjelder den langsiktige, systematiske reduksjonen av utslipp i de store byene. Jeg er enig med Nils Aage Jegstad i at dette gjelder det å gjøre klokt. Man skal også gjøre det på en slik måte at man har næringslivet med seg. Jeg tror det er klokt av de store byene å se på hvordan man kan få enighet om hvilket tidsperspektiv man ønsker for å få inn endringene. Vi har noen gode eksempler, ikke minst fra Oslo. Vi krevde fossilfri kollektivtrafikk fra 2020 – det ble vedtatt i 2010. Man har hatt en tiårsperiode hvor man kunne forberede seg, og det kommer til å bli gjennomført. Det er ikke helt på plass, for lovhjemlene er ikke der. Vi ønsket å innføre miljøkrav og krav om nullutslipp i drosjenæringen – man satte en tidsfrist fram mot 2022. Det klarer de fint å innfri. Akkurat det samme mener jeg man trenger å gjøre når det gjelder varetransport. Man finner et tidspunkt da det skal være på plass, med kun nullutslippsløsninger inn til sentrum. Det klarer næringen å omstille seg til, og man kan få til en utvikling som er forutsigbar, og som gir resultater. Nå har byene en stor mulighet til både å bringe den lokale forurensningen under kontroll og å forsterke det langsiktige arbeidet med å redusere klimagassutslipp. Byene har enda et virkemiddel for virkelig å ligge i front i den utviklingen, både i Norge og internasjonalt.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-03:
Vanlige elforbrukere betaler i dag en ettøring av elavgiften sin til Enova. De pengene som går til Enova, brukes til energieffektivisering bl.a. i industrien for etterinstallering av varmegjenvinning, sånn som skjer på flere deler av industriverk rundt omkring over hele landet. Dette er vi for. Men når vi nå legger opp til å etablere stor, ny varmekrevende industri i Norge, er det ikke da fornuftig å stille krav om varmegjenvinning og det å ta varmen i bruk fra starten av, som en del av forutsetningene når man får det skatteincentivet som ligger der? Spørsmålet mitt er rett og slett: Tenker statsråden at det er viktig å stille krav om at, eller se på hvordan, varmen fra disse datasentrene kan tas i bruk?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-03:
Det er helt riktig at jeg ikke er spesielt raus med statsråden. Jeg har prøvd med raushet overfor statsråden før, men jeg føler ikke at jeg får mengder av raushet tilbake, så jeg har sluttet med det. Jeg brukte et minutt av innlegget mitt på å stille et konkret spørsmål som statsråden ikke svarte på. Det var det veldig konkrete spørsmålet om Oslopakke 3-forhandlingene. Nå pågår de. Det er forhandlinger etter vegtrafikkloven som handler om finansiering av det veisystemet som er her. Men det jeg spurte om, var den presiseringen og klargjøringen som kom som ny informasjon til meg, og som jeg var glad for at statsråden kom med 22. desember 2015, og det er: Hvis Oslo kommune, Bærum, Asker eller andre Akershus-kommuner skulle søke om å få til en trafikkregulering for å redusere lokale kø- og miljøproblemer etter vegtrafikkloven § 7a, ville de få rask behandling, og ville statsråden i utgangspunktet være positiv til en sånn søknad?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-03:
Jeg er veldig enig i det siste som Ola Elvestuen sa. Hvis vi i god tid klarer å si fra dette huset og fra regjeringens side hvor vi vil hen om to år, om fem år, og gir tid til omstilling for næringslivet og for andre aktører – for bilindustri, for bensinstasjonsindustri – hadde det vært en lykke med tanke på å sørge for at næringslivet blir mer grønt. Problemet nå, etter min oppfatning, er at vi har en altfor kortsiktig politikk. Det er altså stortingsflertallet som er nødt til å ta ledelsen, istedenfor at regjeringen gjør det, i disse viktige sakene. Men det går jo an å håpe på at det snur seg. Jeg vil takke for samarbeidet i komiteen. Det har vært et godt samarbeid. Om dette med luftkvalitet synes jeg vi samarbeider godt i energi- og miljøkomiteen. Kritikken min har gått på regjeringens evne og vilje til å følge opp dette. Jeg er glad for at statsråden fra Stortingets talerstol endelig innrømmer at han ikke har innført noen ny politikk for å redusere de lokale utslippene fra biler, men at dette er noe som kommer fra den gamle, rød-grønne regjeringens politikk, der vi avgiftsbela lokal forurensing sterkere i engangsavgiften, og hadde en elbilpolitikk som var med på å drive gjennom den elbilendringen som har ført til en nedgang. Jeg vil si at debatten om diesel har også bidratt til at færre nå kjøper det i byene. Statsråden sa at folk skal være glade for at vi har fått en ny regjering til å ta vare på luftkvaliteten. Men da vil jeg gripe fatt i det Tina Bru nevnte. Hun pekte nemlig på den EFTA-domstolssaken der vi ble dømt for overskridelser med hensyn til luftkvalitet. Riktignok dreide det seg om utslipp fram til 2012, utslipp i den rød-grønne perioden, men det viktigste, og det som var grunnen til at vi ble dømt, var at regjeringen ikke var i stand til å legge fram en handlingsplan for hvordan vi skulle redusere utslippene fra de største byene. Vi har et vedtak fra Stortingets side om at regjeringen skal komme med en handlingsplan for bedre luftkvalitet. Hvis dette virkelig er noe som statsråden og regjeringen brenner for å få gjort noe med, kan det hende at statsråden kan fortelle oss når handlingsplanen for bedre luftkvalitet vil bli framlagt. Så langt har vi ikke det klart for oss. Så sier Jegstad at flyten i byene må være det aller, aller viktigste, og peker på E6 og E18, som går gjennom Oslo. Jeg mener at folks, innbyggernes, helse må være det første vi tar hensyn til. Hvis vi skal oppnå at næringslivet får kjøre igjennom, er vi nødt til å sørge for at de som ikke må kjøre, rett og slett må holde seg unna av hensyn til folks helse.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-03:
«Så raskt som mulig» er så raskt som mulig, og jeg kan bare si at vi er allerede inne i det arbeidet. Da jeg var over i USA i november i fjor, var det nettopp for å se på hvordan vi kan være med på å gjøre Norge til et attraktivt sted for ulike store aktører. Vi møtte mange – både store og veldig, veldig store – nettopp for å høre hva de vektlegger når de ser på hvor de skal investere. En av de tingene de hadde fått med seg veldig tydelig, var redusert elavgift – det er rett på bunnlinja. Men det de også påpekte, er at de opplever at det er litt vanskelig å komme til Norge hvis en skal ha to års reguleringsplaner for å få lov til å bygge et datasenter. Det som var mitt inntrykk da vi spurte dem om hva de har planlagt, på kort og på lang sikt, var at «på kort sikt» er en måned for dem – «på lang sikt» er seks måneder. Hvis vi har en offentlig sektor som bruker et par år på å få planene på plass, taper vi i dette arbeidet. Derfor er det viktig at Invest in Norway og andre jobber med norske kommuner og jobber med disse aktørene, for at vi skal være forberedt på at forespørsler kan komme.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-03:
Vi vil naturlig nok rapportere om det arbeidet vi gjør i statsbudsjettet. La meg bare si at vi har ikke sittet og ventet på et vedtak som dette for at vi skulle sette i gang, men jeg er veldig glad for at det er så bred enighet om det som en ønsker å oppnå. Det gjør at regjeringen vet at vi har enda bedre backing når vi reiser rundt med vårt arbeid. Jeg vil også nevne at for kort tid siden – to uker – var den finske transportministeren i Norge. Dette var et av temaene vi også diskuterte med dem – Finland har av historiske årsaker en nærmere tilknytning østover – og det er noe vi ønsker å samarbeide med dem om. Så er det riktig at det var et møte i går. Vi har mange ulike treffpunkt med bransjen. Noe av det som vi prøver å kartlegge – det skrev jeg også i brevet til komiteen – er: Er det områder her der markedsaktørene som sier de vil eie, allikevel ser at det er problemer med hensyn til koordinering eller størrelse, der gjerne staten må være med inn på banen for å være en katalysator eller på en måte bidra med smøremiddel for at investeringer kan skje? Den oppgaven er vi villig til å påta oss.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-03:
Takk for godt samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre. Jeg opplever at Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre har satt ting på kartet på en bedre måte og fått til f.eks. lavere elavgift, som er viktig for aktørene. Når det gjelder å prøve å utnytte synergien, at en når en først bygger en type infrastruktur, utnytter ressursene som legges inn, til å bygge annen infrastruktur, i håp om å spare penger, er det noe som er viktig for oss. Det ser vi på når vi bygger veier og jernbane, og det er det naturlig at en også vurderer når en bygger strømledning. Så har jeg i brevet til komiteen, som er vedlagt saken, gjort oppmerksom på at vi tok en runde med Statnett på dette. De gjorde sine vurderinger og mente at det ikke var særlig ressursbesparende å gjøre det samtidig. Men som jeg også skriver, som følge av dette sa allikevel Statnett at de ønsker å gå videre med et frittstående fiberprosjekt. Det viser også at vi har gitt signaler til Statnett som er annerledes enn det de har vært før. Så betyr ikke det at hver gang vi ser på et prosjekt, vil det komme ut med grønne tall og grønt lys, men det er viktig at vi bruker enhver anledning til å se på denne typen samarbeid.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-03:
Først: Jeg er veldig glad for at en av de endringene vi gjorde for et par år siden, var å samle alt ansvar for telekom mer i Samferdselsdepartementet når det gjelder infrastrukturdelen. Det er naturlig at eierskapet til Telenor ligger i Næringsdepartementet og avgiftspolitikken ligger i Finansdepartementet. Men det å ha alt som har med infrastruktur å gjøre, samlet i ett departement, har vært vesentlig for at vi skal se helheten. Ikke minst fordi vi nå jobber med Nasjonal transportplan, ser vi at digitaliseringen av transportsektoren vil være en av de viktigste tingene som vi må diskutere i forhold til tidligere nasjonale transportplaner. Da må en ha en grunnleggende telekommunikasjonsinfrastruktur i bånn for at det skal funke. Så jobber vi veldig tett inn mot Invest in Norway. Som sagt var de med på den reisen vi hadde i California, og møtte aktørene. Vi har mye dialog også med dem i ettertid, og det vil være et godt samarbeid med dem som gjør at den strategien som jeg mener vi allerede er i gang med å gjennomføre, men som også må utbroderes ytterligere når vi legger den fram for Stortinget, vil være viktig. Så er det også viktig å respektere at her er det mange private aktører som ikke ønsker å få utbrettet alle sine planer i offentligheten.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-03:
Som nevnt mener jeg det er naturlig at vi har dette med i statsbudsjettet. Så vil jeg også understreke, som jeg har sagt et par ganger, at det er ikke sånn at ingenting har skjedd de siste årene. Tvert imot har vi tatt veldig mange nye grep de siste 30 månedene. Jeg har flere ganger nevnt Invest in Norway, som også jobber strukturert og planmessig mot aktørene i utlandet, og som jobber strukturert og planmessig mot mange aktører i Norge nettopp for at de skal klare å matche det vi har å tilby, med det som er ulike aktørers behov. Det er helt naturlig samtidig at Invest in Norway ikke går ut og forteller om alt de gjør til enhver tid, for her er det veldig mange folk som skal investere penger. De ønsker ikke å få utbrettet sine investeringsplaner når de vet at det er mange konkurrenter som gjerne ønsker å investere i samme område, eller som har andre strategier for Europa. Det er derfor vi må ha litt fingerspitzgefühl med hva vi kommuniserer utad, og hva vi allikevel jobber med, så vi ikke gjør Norge til et lite attraktivt land, fordi folk er redd for at med en gang de snakker om Norge, blir alt offentliggjort.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-03:
Det mener jeg blir et altfor snevert perspektiv hvis man skal utvikle et næringsliv i Norge. Vi må se hvordan en kan utvikle datasentre i Norge som er mer konkurransedyktige enn i andre land. Det kan hende de har enda dårligere energiregnskap i andre land. Da vil det være en fordel, mener jeg, globalt og for Norge at vi legger dem i Norge uansett, framfor at vi dytter dem ut av landet. Så er det sånn at kostnader og bunnlinjen betyr mye for hvor disse etableres. Hvis man pålegger en bedrift kostnader uavhengig av hvilken nytte det har, men bare fordi en skal ha et prinsipielt krav om det, kan det hende at det er nok til at man ikke får aktører til Norge, selv om det fra et energi- og miljøperspektiv ville være fornuftig at en la seg til Norge. For det tredje har vi altså et virkemiddelapparat allerede i dag for å stimulere til sånn som dette. Det kalles Enova. Jeg besøkte dem så sent som i går, og de skal være med og bidra til at vi bruker skattebetalernes penger og samfunnets ressurser på energigjenvinning på de stedene der det er mest mulig effektivt. Derfor går ikke jeg og bekymrer meg for om dette blir et problem. Dette er jeg sikker på at vi løser. Men hvis vi dytter det foran oss hver gang vi treffer en markedsaktør, frykter jeg at det gjør at de gjerne snur ryggen til Norge og heller går til andre land. Det vil ikke jeg skal skje.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-03:
Jeg synes ikke det er naturlig at jeg vurderer dem som ikke har vært med på den merknaden, men jeg har tidligere sagt at når sånne vurderinger skal gjøres, om riksveier skal involveres eller ikke, er det naturlig at det blir en rent faglig vurdering fra det lokale veivesenet. Og det står jeg ved. Det bør ikke være en politisk vurdering om en er for eller imot, men en bør se på det fra Vegvesenets side: Har dette en effekt eller ikke? På samme grunnlag bør også kommunene – før man innfører det – kunne vise til at bilene står for en vesentlig del av problemet, og derfor, hvis man har en sånn sone, får man løst en vesentlig del av problemet. Det er ingen som tjener på at vi innfører tiltak som ikke har en effekt. Så synes jeg også det er veldig bra at representanten Bøhler har vært opptatt av dette problemet. Jeg synes derimot den tilnærmingen Arbeiderpartiet har hatt i debatten, er litt rar når man vet at det var arbeiderpartiregjeringen som skrinla dette for noen få år siden, og som nå etterlyser handling, noe som de selv ikke viste i de foregående åtte årene. Det tyder jo på at det er mange som har hatt godt av at det har vært et regjeringsskifte her, ikke minst folk som trenger bedre luft.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-03:
Lovverket her er ganske tydelig: Man har to ulike former for bompengefinansiering. Det ene er for å finansiere et konkret tiltak, f.eks. en vei eller en bro. Når det er betalt ned, skal bompengene fjernes. Så har man i en del byområder sagt at man skal ha bomringer som baseres på andre ting, der man bl.a. også bruker pengene på å drifte kollektivtransport. Jeg synes det er naturlig at hvis en innfører denne typen ordninger der man tar betalt, så er målsettingen her at man skal få færre til å kjøre bil for dermed å redusere problemene. Men de inntektene vil det være naturlig går til de samme formålene som man normalt har for en bomring, nemlig til utbedring av vei og kollektivløsninger, nettopp for å få trafikken til å flyte bedre. Det bør ikke ha den stimulans i seg at kommunene ser at det er en måte å kunne skattlegge bilister på etter eget ønske for å bruke pengene til helt andre formål enn de trafikkmessige.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-03:
Jeg ser at representanten Rommetveit har en ferdigskrevet replikk. Jeg har allerede svart på dette i mitt innlegg ved å vise til den tidslinjen som gikk fra da Stortinget gjorde sitt vedtak, til de møtene vi hadde med kommunene. Så hadde vi en bestilling til Vegdirektoratet, og nå har vi fått svar på den. Så jeg synes en burde hørt etter på det jeg sa i innlegget. Jeg er helt enig i at de aller fleste som har holdt innlegg her i dag – spesielt honnør til Rasmus Hansson, som jeg ikke alltid er enig med i debatter, men som jeg synes her klarte å heve seg over partipolitikken – har hatt gode innlegg. De to som jeg registrerte at hele tiden skulle gå i tottene på dagens regjeringsparti, var representantene fra Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti. Det er også derfor jeg hele tiden omtalte «de røde politikerne», ikke «de rød-grønne politikerne». Jeg synes det er bra at vi får gjort vedtak. Jeg påpeker at det er store utfordringer for kommunene når det kommer til å gjennomføre dette, men det er likevel noe de har ønsket seg. Jeg vil også bare minne om at vedtaket har blitt gjort av Arbeiderpartiet, og hvis Arbeiderpartiet ikke liker å bli minnet på det, er det egentlig mest trist for dem.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-03:
På dette området, som handler om luftkvalitet, har jeg flere ganger uttalt at jeg mener at vi her ikke skal drive partipolitikk. Her må vi sørge for at fagfolkene får lov til å ta grep hvis lokalpolitikerne ønsker det. Men da må det ligge en vurdering til grunn om at det faktisk har en effekt. Hvis Vegvesenet mener at det å involvere riksveiene gir en god effekt, skal ikke jeg motsette meg det. Men vi vet at Vegvesenet under den forrige regjeringen sa nei til å innføre dette. Den forrige regjeringen aksepterte det. Det er der kompleksiteten i dette kommer inn. Hvis man lager en oblatordning i Oslo i dag der en ikke har automatisk sjekk av bilene, betyr det at hvis en skal gjennomføre dette 100 pst., så må en egentlig stoppe alle bilene på fylkesgrensen. En må også sjekke alle biler som står i Oslo – blir det kjørt til enhver tid? Det er mange av dem som bor innenfor Ring 1, Ring 2 eller Ring 3, som har dieselbiler i dag. Hvordan skal en sørge for at dette skjer? En løser ingen problem hvis en lager en vanvittig kø på E6 og E18, nord, sør, øst og vest for Oslo, som følge av at alle biler skal stoppes. Da flytter en bare forurensingen, og det er vi heller ikke tjent med.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-03:
Jeg tror alle vet at det naturlig at jeg ikke forskutterer verken Oslopakke 3-forhandlinger eller hypotetiske ønsker om søknader. Men selvsagt vil en sånn sak bli behandlet så raskt som mulig og med skikkelig seriøsitet. Samtidig må en fra kommunene kunne påpeke at det faktisk er biltrafikken som skaper de miljøutfordringene som er. Jeg synes det er litt rart, når en alltid har snakket om at det er Oslo, Bergen og Trondheim sentrum som har problemene, at en her plutselig begynner å ta opp hypotetiske tilfeller om mindre steder rundt omkring. Da virker det som at motivasjonen for dette er en helt annen enn det som i hvert fall var min målsetting, nemlig å forbedre luftkvaliteten der det bor mange folk, og der det er mye trafikk.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-05-03:
Jeg vil først gi honnør til statsråden for hans offensive holdning til å være med og realisere det som vedtas i Stortinget i dag, på en raskest mulig måte. Det er gitt konsesjon til flere utenlandskabler i senere tid uten at kravet om fiber samtidig skal legges med i konsesjonen. Nå er jeg klar over at det er Olje- og energidepartementet som gir konsesjon når det gjelder kraftkabler. Likevel forutsetter jeg at statsrådene samarbeider, og da er mitt spørsmål: Hva vil statsråden foreta seg framover med tanke på bedre å utnytte de muligheter legging av kraftkabler gir for samtidig å kunne legge fiberkabler, med tanke på sparte penger og å få ting raskere til utførelse? Det gjelder fra Norge til utlandet.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-05-03:
Det er gledelig, som flere allerede har konstatert, at energi- og miljøkomiteen legger fram en innstilling som understreker så sterkt viktigheten av at det blir satt fart i arbeidet med strategi for utbygging av fiberkabler til utlandet og etablering av grønne datasentre. Så må vi bare konstatere at i mangel av en nasjonal strategi på dette området har Norge kommet på etterskudd i forhold til hva våre naboland har maktet å få til. Det er ikke tvil om at Norge har mange gode forutsetninger for å kunne bli et attraktivt land for etablering av datasentre i årene framover. Det har flere allerede nevnt. Flaskehalsen i dag for å kunne gjøre Norge til en attraktiv nasjon for denne type virksomhet framover er uten tvil mangel på fiberforbindelse mellom Norge og utlandet, dvs. til sentrale deler av Europa. Tilstrekkelig fiberkapasitet handler ikke bare om nødvendig kapasitet for å frakte datainformasjon, det dreier seg også om å etablere en kapasitet som til enhver tid gir nødvendig sikkerhet. I jakten på nye landbaserte arbeidsplasser i vårt eget land gir de datasentrene som er etablert i Nord-Sverige de senere år, et spennende perspektiv på de mulighetene for nye arbeidsplasser som datasentrene, med dertil hørende støttefunksjoner, kan bidra til også i vårt eget land. Det er ikke tvil om at med de naturlige forutsetningene Norge har for tilgang på fornybar energi, bør det være en sentral oppgave å ta denne i bruk for å skape ny virksomhet i vårt eget land. Nå bør vi sette alt inn på å ta fossekraften, den fornybare energien, i bruk for å skape ytterligere nye industriarbeidsplasser innenfor et nytt område. Jeg er derfor glad for at statsråden tydelig har slått fast at på dette området har Norge et stort konkurransefortrinn, som skal tas i bruk. Vi har nå en situasjon, ikke minst på Sørlandet og på Vestlandet, hvor det skjer en kraftig nedbygging av arbeidsplasser innenfor olje og gass. Tusenvis rammes av permitteringer og oppsigelser. Det er en krisesituasjon. Derfor er vi glad for at vi har investorer som allerede har satt i gang, og som ser på muligheten for etablering av grønne datasentre. Det som de påpeker veldig tydelig, er at for å kunne få dette til må vi ha på plass fiberforbindelse mot utlandet. Det er derfor en klar forventning fra Kristelig Folkepartis side at regjeringen ikke bare lager en strategi og legger til rette for dette gjennom planer, men at de også ser på hvordan de kan ta et økonomisk delansvar for å få dette til. På samme måte som staten har ansvaret for vei, jernbaneskinner og flyplasstruktur, er det naturlig at staten også tar et hovedansvar for å bygge fiberforbindelse til utlandet.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2016-05-03:
For det første vil jeg gjerne få gi uttrykk for som medforslagsstiller at jeg er svært tilfreds med innstillingen i saken og også den behandlingen som dette forslaget har fått i komiteen. At Stortinget nå ber regjeringen så raskt som mulig legge fram en sak om hvordan vi kan legge flere fiberkabler til utlandet, bl.a. til Storbritannia og Tyskland, vil forhåpentligvis bidra til at Norge styrker sitt grunnlag for etablering av grønne datasentre og databasert virksomhet. Norge har mange fortrinn, som veldig mange har vært inne på, med tanke på å lykkes med å tiltrekke seg noen av de kanskje bortimot 200 sentrene som forventes i Norden fram mot 2020. Det er stor tilgang på fornybar energi, stabil geologi og stødig politisk styre. Når vi nå har en konkurransedyktig elavgift og effektive direkte fiberforbindelser til Europa, legger det grunnlaget for å lykkes med etableringer. Jeg synes også at det er veldig bra at det er et flertall i komiteen som ber regjeringen vurdere redusert elavgift også for datasentre med uttak under 5 MW. Det er også viktig for at aktører skal bli konkurransedyktige, særlig i oppbyggingsfasen, til de når grensen på 5 MW. På Sørlandet har disse etableringene stort fokus for tiden, noe som vil være med på å kunne bidra positivt i den omstilling landsdelen er inne i. Bulk Eiendom på Støleheia i Vennesla har allerede igangsatt tomtearbeidene for etablering. Samtidig understreker de at forutsetningen er en redusert elavgift som er på plass, men det er også viktig at nye fiberforbindelser kommer på plass så fort som mulig. Vår landsdel er jo et energiknutepunkt, og Statnett investerer nå flere titalls milliarder i regionen gjennom oppgradering av sentralnettet og nye utenlandsforbindelser, i tillegg til de allerede eksisterende. Kommunene i Lista-regionen er bl.a. ut ifra den store satsingen som staten her gjør, kommet langt i sine planer med å legge til rette for sånne etableringer. Dagens vedtak i Stortinget i denne saken er etter min mening med på å bidra til å legge til rette for og er grunnlaget for en ny grønn industri i Norge. Statsrådens positive signaler i dag oppfattes som bra, og da regner jeg også med at regjeringen er med og følger aktivt opp dagens vedtak snarest mulig, og at staten er med og bidrar aktivt.
Ingunn Foss (Høyre), 2016-05-03:
Takk til de to komiteene for en positiv og offensiv holdning til dette forslaget. Som flere har vært inne på, er datalagring en ny kraftintensiv industri som er i sterk vekst på verdensbasis. Behovet for sentral datalagring og -prosessering øker raskt i omfang og utbredelse. I spørsmål om lokalisering av datasentre skårer Norge høyt fordi vi kan tilby rimelig og sikker fornybar energi, kjølig klima, høyt utdanningsnivå, politisk stabilitet og forutsigbare investeringsmiljøer. Norge har i tillegg overskudd på fornybar energi, og gjennom forbedringer i elavgiften har de økonomiske rammebetingelsene blitt kraftig forbedret. Fiberkabler til utlandet, bl.a. til Tyskland og Storbritannia, vil styrke grunnlaget for etablering av grønne datasentre og annen databasert næringsvirksomhet i Norge. I forbindelse med Statnetts konsesjon for etablering av kraftkabler til Tyskland og England ble det utredet om det var mulig å legge fiberkabel sammen med kraftkablene. Konklusjonen ble at det var en betydelig risiko for forsinkelser ved å gjøre det på denne måten, men at Statnett gjerne bidrar i prosjektet ut fra egennytte av en fiberforbindelse. Undersøkelser viser at det også er stor kommersiell interesse for investering i dette markedet. På Sørlandet har det vært jobbet lenge for å legge til rette for etablering av denne type industri, basert på god tilgang på fornybar energi. På Støleheia i Vennesla er bygging allerede i gang, og det er gjort kartlegging av andre aktuelle arealer i fylket. Flere av lokasjonene er også med i Energi Norges kartleggingsarbeid, og arbeidet er også koordinert opp mot Invest in Norway. Dette vil kunne bety etablering av nye arbeidsplasser, med vesentlige synergier i en landsdel som sårt trenger det, etter den store nedgangen i oljeindustrien. Det er gledelig at et stort flertall i Stortinget ser nødvendigheten av dette, og vi ser fram til at regjeringen vil legge fram en sak for Stortinget om hvordan det så raskt som mulig kan etableres flere fiberkabler fra Norge til utlandet.
Torill Eidsheim (Høyre), 2016-05-03:
Dei lærde stridest om bunting av fiber- og kraftkabel påverkar driftssikkerheita eller ei. Nokon hevdar at dette er heilt uproblematisk, mens andre er opptekne av at det er ein fordel å byggje separat med tanke på vedlikehald og moglegheiter for undersøkingar ved driftsstans. Forslagsstillarane i dette Dokument 8-forslaget meinte det var viktig å få dette avklara, samtidig som forslaget òg er ei klar oppfordring til og eit ønskje om å optimalisere løysingane for å få nødvendig, framtidsretta fiber raskast mogleg på plass. Rask realisering av nødvendig infrastruktur vil vere med på å styrkje Noreg som ein plass for etablering av grøne datasenter. Ekomplanen, som skal behandlast i Stortinget som ein del av Digital agenda, vil skissere regjeringas vidare arbeid med å leggje til rette for denne typen industri i Noreg. Eitt av tiltaka som blir lansert i planen, er at vi no skal kartleggje etterspørsel etter og tilgang til infrastruktur som datasenter kan nyttiggjere seg. Med auka kunnskap vil vi kunne vite meir om kva som er nødvendig for å gjere sikre etableringar i Noreg. Stortinget innvilga redusert elavgift frå 2016 til datasenter som brukar over 5 MW, og det er bra. Men å utvide dette til ei ordning med redusert elavgift også for dei som brukar under 5 MW, meiner vi kan gje utilsikta verknader. Datasenter er faktisk ikkje eit eintydig verksemdsomgrep, og dersom ein skulle fjerne den grensa på kraftuttak som ein no har sett, finst det faktisk ikkje lenger noka moglegheit til ei fornuftig avgrensing. Difor går vi i Høgre inn for å behalde avtalen slik som han er. Eg synest det er positivt å sjå at Stortinget viser eit breitt engasjement knytt til fiberkabling til utlandet. Vi må sikre at vi no stimulerer til den raskaste, sikraste og mest kostnadseffektive utbygginga og drifta av denne typen infrastruktur. I utgangspunktet er det ikkje Statnett si oppgåve å byggje fiber, men om Statnett tek ei førarrolle og sørgjer for at ein går vidare med eit reint fiberkablingsprosjekt der ein eventuelt får inn eksterne investorar, vil det kunne vere eit positivt bidrag. Men det er òg viktig at det ikkje hemmar ulike internasjonale og nasjonale aktørar som har planane på bordet, og som treng raske avklaringar av rammevilkår og potensial. Eg ser fram til regjeringas vidare arbeid på dette området.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2016-05-03:
Til tross for at luftkvaliteten i Norge har blitt mye bedre de siste 20 årene, har de største byene våre fremdeles formidable utfordringer, spesielt på kalde dager. Mange vinterdager når jeg kommer fra Oslo og lander på Vigra utenfor Ålesund, er det en skikkelig god følelse å trekke den friske sjølufta ned i lungene. Men nok om mine egne opplevelser. Det har flere ganger blitt etterlyst et verktøy for disse utfordringene – et verktøy vi nå gir storbyene. En kan tenke seg en rekke innvendinger mot et system som lavutslippssoner, men innvendingene veier ikke opp viktigheten av at kommunene får en hjemmel, med samtykke fra departementet, til å innføre slike soner. En kan også innvende at en slik hjemmel ikke bør gis gjennom behandlinga av et Dokument 8-forslag. Dette er et unntak i så måte. Lovteksten har vi blitt forsikret om at er kvalitetssikret. Jeg peker også på Dokument 8-forslaget som ble forhandlet i fjor. Kristelig Folkeparti var en del av flertallet som ba regjeringa fremme en sak om dette. Da det dro ut i tid og vi fikk en ny vinter med de samme problemene, måtte det skjæres gjennom. Det er ingen tvil om at luftforurensning er et stort problem i mange byer, og at dagens luftforurensningsnivå i flere byer og tettsteder i Norge bidrar til helseproblemer. Verdens helseorganisasjon vurderer luftforurensninga til å være en av de viktigste risikofaktorene med hensyn til for tidlig død og uønskede helseeffekter. Den største kilden til lokal luftforurensning i Norge er veitrafikken med utslipp av eksos og asfaltstøv. Derfor er Kristelig Folkeparti glad for at en samlet komité gikk inn for ordninga som gir kommunene hjemmel i veitrafikkloven til å opprette lavutslippssoner. Jeg har ikke noe behov for å dele ut kritikk til verken forrige eller sittende regjering for at dette har tatt tid, selv om det med rette kan sies at dette burde vært på plass for lenge siden. Men nå er vi endelig kommet dit at vi er klare til å gi storbyene våre et middel til å gjøre noe med akutt luftforurensning fra biltrafikken. Jeg er glad for at det er en samlet komité som stiller seg bak hovedgrepet i innstillinga. Sammen med Venstre, Sosialistisk Venstreparti og Miljøpartiet De Grønne påpeker Kristelig Folkeparti at det noen steder vil kunne være hensiktsmessig å inkludere havner og farled i lavutslippssonene. Mange steder er skip ved kai en vesentlig kilde til utslippene som skaper problemer. Det er heldigvis en utvikling i positiv retning til å gjøre noe også med dette.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-05-03:
Jeg er først og fremst glad for at vi har en enstemmig innstilling her i dag og skal gjøre et viktig vedtak. Det er også fint at statsråden og departementet har deltatt i samarbeidet med komiteen om innstillingen. Det er jo slik at innstillingen er enstemmig nesten hele veien. Statsråden og departementet skal gå i gang med prosesser sammen med de store byene, og det er ett punkt i innstillingen hvor ikke alle partiene er med. Det betyr jo ikke at andre partier er mot, men jeg vil gjerne høre statsrådens vurdering når det gjelder den delen av innstillingen som handler om at lavutslippssoner, f.eks. i Oslo, også vil kunne omfatte riksveier. For det er klart at f.eks. gjennom Oslo er det veldig vanskelig å tenke seg en effekt av lavutslippssoner hvis man ikke også får tatt med noen av riksveiene som går tett gjennom boområder. Der sier flertallet i komiteen, også Venstre og Kristelig Folkeparti er med på den delen av innstillingen, at riksveier må kunne omfattes, at man åpner for det. Jeg vil gjerne høre statsrådens vurdering.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-05-03:
Jeg takker for svaret. Jeg oppfatter det som at statsråden absolutt åpner for at også riksveier skal kunne vurderes tatt med i disse prosessene med hvordan lavutslippssonene skal utformes i de enkelte byene, og det er bra. Jeg har et spørsmål til, som også er knyttet til merknaden fra flertallet i komiteen, men ikke alle partiene, og det gjelder den merknaden som omtaler hvem som skal få benytte inntektene fra lavutslippssonene – oblatordningen eller gebyrordningen. Det er klart at de inntektene er en kompensasjon for lokal forurensning og da er noe annet enn det som er vanlig bompengefinansiering, som er øremerket samferdselsutbygging, veiprosjekter osv. Det samme flertallet i komiteen sier at inntektene fra gebyrer og oblater i lavutslippssonen i utgangspunktet bør tilfalle kommunene. Så omtaler man selvsagt forbehold om at dette skal gå til miljøformål osv. Jeg vil gjerne høre statsrådens vurdering av også det punktet, for man skal jo inn i viktige prosesser her.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-05-03:
Jeg er veldig glad på vegne av alle som sliter med luftforurensning i byene i dag, for det vedtaket som skal fattes. Jeg takker miljø- og energikomiteen for at de har samarbeidet så godt om dette, og jeg takker særlig saksordføreren for en fin jobb. Spesielt vil jeg takke Venstre, Kristelig Folkeparti og Høyre, som aktivt har fulgt opp her i Stortinget det de har ment der hvor jeg kjenner best til dem, i Oslo bystyre, som jeg hadde håp om da jeg jobbet med dette lovforslaget, og jeg synes det er veldig realt at man følger opp på den måten. Så det skal de absolutt få honnør for herfra. Det er ett punkt jeg gjerne vil understreke, og det er at når det gjelder NO2, er 80–90 pst. av utslippene i all hovedsak knyttet til omfanget av biltrafikk, og ikke så mye til om det er vinter, vår eller sommer. For eksempel nå, den 12., 13. og 14. april, på veldig solfylte, flotte nesten sommerdager i Oslo, med 10–12 varmegrader midt på dagen – himmelen var klar – var det rødt på grunn av NO2 i Oslo. Man kan se opp på himmelen og lure på hvorfor det er rødt. Jo, det er en nesten usynlig forurensning, og den skal være veldig høy hvis luften blir gulfarget. Dette er knyttet til stillestående luft og knyttet til temperaturforhold i de øvre luftlag kontra de nedre, men det er først og fremst knyttet til omfanget av biltrafikk, og det kan altså gjelde hele året. Jeg vil bare advare litt mot å si at det bare er om vinteren, at dette må være klart til vinteren, slik man også sier i innstillingen fra energi- og miljøkomiteen. Jeg synes det skal komme på plass så fort som mulig, for NO2 er et problem når som helst, utenom akkurat, kanskje, i fellesferien. Og det er NO2 som er omtalt i innstillingen, og også Riksrevisjonen advarer mot at overskridelsene har blitt flere og ikke færre i de senere årene på grunn av omfanget av særlig dieseltrafikk. Jeg vil gjerne understreke det. Så er det ett punkt som jeg vil nevne når Ola Elvestuen sier at nå er vi nesten i mål med alle virkemidlene. Det er ett virkemiddel til som vi må passe på at vi også får på plass så snart det lar seg gjøre. Det er en lovhjemmel for miljødifferensierte avgifter i bompengering. Men det kan hjelpe – og det hjelper mye – å få oblater eller gebyrer, forhåndsbetalte gebyrer i lavutslippssonene, for de gebyrene kan også innrettes slik at når man leser dem opp mot Motorvognregisteret, kan man i hvert fall skille på noen hovedtyper i bilklassene når det gjelder hvor stort gebyret er. Med dette vedtaket som fattes i dag om lavutslippssoner, forhåndsbetalte gebyrer, når vi også veldig langt med tanke på å kunne ta hensyn til utslippene fra den enkelte bil.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2016-05-03:
Dei fleste talarane har latt partipolitikken liggja i denne saka og uttrykt glede over at eit fleirtal har samla seg bak representantforslaget. Eg merker meg likevel at statsråden ikkje klarer å visa den same rausheita, i alle fall slik eg oppfattar det, og viser til kva forgjengaren meinte i 2012. Men det har trass alt gått fire år sidan den tid. Det er kanskje ikkje så rart sidan vedtaket som ein legg opp til i dag, inneber at Stortinget i dag gjer den jobben som statsråden i mars i fjor vart instruert av det same stortinget til å gjera. Ein statsråd som likar å framstilla seg som handlekrafta sjølv, etterlet i sitt svarbrev først og fremst eit inntrykk av å vera fanga av byråkratiets somling og tallause atterhald.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2016-05-03:
Eg har skrive det eg skal seia, på førehand, for eg tenkte det var det greiaste. Stortinget gjer i dag eit viktig vedtak når kommunane no får moglegheit til å oppretta lågutsleppssoner. Dette er eit grep som ei rekkje byområde har bedt om at Stortinget opnar for. Som representant frå Hordaland er eg glad for at byrådet i Bergen, som består av Venstre, Kristeleg Folkeparti og Arbeidarpartiet, no får endå eit verktøy for å handtera problema med lokal forureining. Alle som har vore i Bergen på dagar med høg luftforureining, forstår alvoret i situasjonen, og slik er det i fleire andre byar. Som stortingsrepresentant er eg jo store delar av tida mi også her i Oslo, og det er ein hovudstad der problema kanskje er aller størst. Me som folkevalde på Stortinget må sørgja for at kommuane får handlingsrom til å fatta dei vedtaka som dei sjølve meiner er nødvendige for å sikra innbyggjarane si helse og velferd. Dagens vedtak er berre eit av fleire verkemiddel kommunane kan ta i bruk i periodar med høg luftforureining, men like fullt er det viktig, fordi kommunane veit sjølve kvar skoen trykkjer, og dei har sjølve bedt om å få denne moglegheita. Eg er også glad for at det er eit breitt fleirtal som stiller seg bak representantforslaget. Eg vil spesielt takka eit fleirtal i transport- og kommunikasjonskomiteen, som består av Kristeleg Folkeparti, Venstre, Senterpartiet og Arbeidarpartiet, som i innstillinga til 2016-budsjettet samla seg i denne saka og etterlyste fortgang frå regjeringa. Verkemiddelet me i dag gjev kommunane, kunne heilt sikkert vore gjort tilgjengeleg tidlegare. Eg opplever likevel at erfaringane frå dei seinaste par–tre vintrane har vist oss at me har eit akutt problem som kommunane må setjast i stand til å handtera. Når eit samla storting samlar seg bak representantforslaget, viser det at Stortinget, når det er nødvendig, legg vekk taktikkeri og spel. Eg skal difor ikkje minna meir om kvifor representantforslaget vart fremja, men eg gler meg altså over at forslaget no vert vedteke.
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2016-05-03:
Det er mange sider ved denne saken som man kunne kommentere. Ett poeng som ikke er nevnt, som jeg tror kan bety ganske mye for forurensningen i byene, er mangelen på framkommelighet. Det er ikke noen tvil om at biler som står i kø, i seg selv er mer forurensende enn biler som man kan kjøre på veien, og som kommer fram. Jeg vil også peke på at i alle slike saker hvor man skal heve avgiften for å oppnå et mål, finnes det en annen side ved det, og det er næringssiden. Vi er alle interessert i å legge til rette for næringslivets muligheter til å drive dette landet, og det å ha framkommelighet på veiene våre er viktig for næringslivet. Det er ingen tvil om at vi alle ønsker at arbeidsreiser skal foretas kollektivt, ved sykkel eller gange. Det er ingen tvil om at vi vil at bilene skal være utslippsvennlige – og utslippsfrie. Vi skal huske på at det fortsatt vil være slik at godstransport vil foregå på hjul. det vil fortsatt være slik at bussen er det viktigste kollektivtransportmidlet i byene, i hvert fall i de aller fleste byene. Selv i Oslo er bussen en større transportbærer enn trikk og t-bane. Det vil fortsatt være slik at til og fra arbeid vil privatbilen være et viktig element i vårt samfunn. Norge er slik, vi er ikke skrudd sammen til å kjøre kollektivt i alle ender og fasonger. Så det som er viktig, er at vi da får gjort de andre tiltakene. Det skal være rasjonelt å kjøre kollektivt, det skal være smart planlegging som gjør at vi reduserer det totale transportbehovet, både av nyttetransport og av arbeidstransport. En må også være klar over at de store byene har sine utfordringer, men man må også ta hensyn til nabokommunen, man må ha et system for omkjøringsmuligheter på dårlige dager. Man kan ikke sperre E6 og E18 med avgifter hvis transporten skal fram. Man er nødt til å gjøre dette på en måte som gjør det mulig å kjøre rundt. Hvis man ikke har det in mente, vil man presse problemene ut på nabokommunenes dårlige fylkesveinett og kommunale veinett. Både Bergen og Oslo har muligheter allerede i dag, men E6 og E18 gjennom Oslo er fortsatt den viktigste veien for næringstransport fra nord til syd og fra øst til vest. Det må man ha in mente. Det kan ikke være slik at enkeltkommuner egenhendig kan avgiftsbelegge disse transportårene etter eget forgodtbefinnende. Jeg deler selvfølgelig den oppfatningen at vi nå har fått et nettverk av virkemidler til kommunene som gjør dem i stand til å kunne styre dette – i den grad de skal det – på en rasjonell måte, men vi må også her kunne se helheten. Det er viktig med et samarbeid mellom kommune, fylke og stat når man inntar slike virkemidler.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-05-03:
Som representant fra Bergen og med bakgrunn som leder for komiteen for miljø- og byutvikling kan jeg bekrefte at det er nærmere ti år siden Bergen løftet opp denne problemstillingen, og jeg er særdeles glad for at vi nå samler alle byene bak forslaget fra Arbeiderpartiet og også hele Stortinget bak det som nå blir vedtatt. Bergen er en by mellom syv fjell, og det gjør at når det er stillestående luft, står luften stille, men det er også en by der de fleste bor mellom fjellene og ikke oppå fjellene. Det er også en by hvor E39 går rett igjennom, og vi vet at det er utfordrende å lage lavutslippssoner der vi både skal sikre at folk kommer seg til arbeid, til skole, og gi god informasjon til innbyggerne. Så det å kombinere lavutslippssoner med intelligente trafikksystemer blir helt avgjørende, skal vi klare å få en by som Bergen til å fungere, som har sin natur rundt seg med de begrensninger som det gir per i dag. Så har jeg lyst til å løfte fram dette med effekt. Det er helt rett, som statsråden er inne på, at vi bør sørge for at når vi først tar så drastiske grep, må vi vite at det har effekt. Men de som vet det best, er nettopp representantene i byene. Derfor har jeg lyst til å løfte fram den siden ved forslaget at vi her gir kommunepolitikerne det verktøyet som de har etterspurt så lenge, og som de trenger for å vurdere hva som gir best effekt for sin by og ut fra sitt utgangspunkt. Jeg er litt usikker på hvordan vi skal gjennomføre det i Bergen, men jeg vet iallfall at de er særdeles glad for at de har fått det og allerede har startet arbeidet. De har også en utfordring med hensyn til utslipp fra boliger, og der har Bergen gjennom mange år investert i tilskudd for å bytte ut ovner. Men så viste det seg at i de fattigste bydelene, kanskje der hvor det er mest utslipp, er det leieboliger. Det betyr at de som eier boligen, ikke er interessert i å ta den investeringen, så der er det også utfordringer som Stortinget kanskje bør gripe fatt i. Men så har jeg en gledelig melding til slutt, og det gjelder hva som gir effekt. Som lokalpolitiker har jeg kjempet imot deler av Høyre, og iallfall store deler av Fremskrittspartiet, for innføring av rushtidsavgift, og når den nå er innført, viser det seg at trafikken flyter, både trafikken til boliger og varetransporten, og det er vel bare Sotrasambandet som gjenstår hvor det alltid er trafikk. Så jeg tror det er viktig at vi alle sammen er litt ydmyk i forhold til de forslagene vi kjemper for, og de forslagene vi får igjennom.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-05-03:
Jeg skjønner at flertallets representanter ønsker å tone ned uenigheten på et område der det virkelig er stor politisk uenighet. Jeg beklager at alle de forslagene som i dag blir framlagt, blir nedstemt – ikke noen får ytterligere utredning. Jeg er enig med statsråden i at kanskje det viktigste virkemidlet som finnes mot sosial dumping og arbeidslivskriminalitet, er partenes rolle. Derfor kunne jeg tenke meg å spørre: Kan statsråden likevel tenke seg å følge opp noen av de forslagene som i dag blir nedstemt, dersom partene er enige om at det er gode og meningsfulle forslag for å bekjempe sosial dumping?