trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola Elvestuen (Venstre), 2014-12-04:
Noen av oss har jobbet lenge med Oslopakke 3, inkludert E18 vestover. Jeg vil si at problemet vestover er ikke miljøkonsekvensene. Det er kostnadene – det at det koster så mye. Det som er viktig for Venstre, er at prioriteringene er riktige. Det må ikke gå på bekostning av T-bane til Fornebu og heller ikke de nødvendige jernbaneinvesteringene, men man må se på kostnadene og på mulige endringer for å få dem ned. Det er viktig at miljøtiltakene, dvs. det som handler om sykkelveier, kollektivfelt, ikke er det det kuttes ned på. Mitt spørsmål til statsråden er da: Vil statsråden påse at det ikke er miljøtiltakene som endres, men at de opprettholdes med samme ambisjonsnivå som i de planene som foreligger nå?
Ola Elvestuen (Venstre), 2014-12-04:
Ingen kan detaljene i denne saken bedre enn representanten Jegstad, og jeg er helt enig i det han sier. Det er ikke utformingen av prosjektet som er problemet. Det er ikke miljøeffekten av utbyggingen som er negativ – tvert imot er den positiv, fordi man får langt bedre tiltak for kollektivtrafikken i området. Problemstillingen er med hensyn til kostnadene, og det er der man må se på hvordan man skal finne de praktiske løsninger for å dra det videre. Jeg synes det er litt underlig å høre på retorikken fra både De Grønne og SV, for det som er grunnlaget for hele satsingen på kollektivtrafikk i Oslo og Akershus, fra tidlig på 2000-tallet, er Oslopakke 3. Det er en bred enighet som er utarbeidet lokalt i Oslo og Akershus for å få en formidabel satsing på kollektivtrafikk, og som er grunnlaget for det vellykkede tilbudet vi har i dag. Dette har både SV og De Grønne gått imot. Uten Oslopakke 3 kollapser kollektivtrafikken i Oslo og Akershus. I de nærmeste årene kommer 85 pst. av pengestrømmen fra bomringen i Oslo til å gå til kollektiv- og miljøtiltak. Det er en gedigen pakke som er helt avgjørende for å ha det tilbudet man har i dag, og for å drive fram en utvikling også i årene framover. Dette er bygd på en bred enighet som også inkluderer oppgradering av E18 vestover, som det er nødvendig å oppgradere. Det handler om å få dette finansiert ved bomstasjoner og på en sånn måte at man får en oppgradering, og at man samtidig får de nødvendige kollektivtiltakene. Det som er avgjørende, er at det ikke går på bekostning av de store kollektivsatsingene som vi må ha, dvs. T-bane til Fornebu. I byen er det oppgradering av trikkenettet som er en nødvendighet, og selvfølgelig den jernbanesatsingen som man må ha i regionen. Det er ikke riktig at det ikke er igangsatt planer. Når det gjelder planlegging for å se på ny banetunnel og ny jernbanetunnel, er arbeidet i gang. Der kommer den første saken i løpet av våren. Det er et godt samarbeid lokalt og med nasjonale myndigheter, så vi har den samme grundigheten der for å drive fram prosessene. Oslopakke 3 er en nødvendighet, det er selve grunnlaget for at vi klarer den satsingen som vi har. Det er viktig å holde på den brede enigheten som kan drive dette framover. E18 vestover er en del av dette, og dette handler om hvordan vi skal gjennomføre det på en måte som rent økonomisk er mulig å få til, og med de miljømålene som også ligger i planene. Det er ingen grunn til å gå tilbake og sette i gang med en ny KVU.
Ola Elvestuen (Venstre), 2014-12-04:
Når representanten Solhjell skal se på og bedømme effekten av Oslopakke 3, bør han se på resultatene. Oslopakke 3 har nå vart i mange år og er det viktigste tiltaket som er gjennomført for nettopp å oppnå målsettingen om at all trafikkvekst skal tas med sykkel, gange og kollektivtrafikk. Og det gjøres. Biltrafikken i Oslo i dag er på 2007-nivå. Med de budsjettene som blir vedtatt her på Stortinget, kommer man til å klare dette i Oslo og Akershus også til neste år. Vi klarer å redusere biltrafikken og unngå en økning. E18 vestover i seg selv, som er et mindre stykke, er ikke det som kommer til å ødelegge dette. Det er gode kollektivtiltak inne i prosjektet, i tillegg til mange flere faktorer som begrenser eller bestemmer biltrafikken. Som representanten Jegstad også sier, beholdes den samme dimensjonen for veien – det er jo de andre veiene som må gjøres i tillegg til denne – og den bygges med seks felt. Det er parkeringsbestemmelser, det er bomring, og det er tilbudet på kollektivtrafikken, som stadig er blitt bedre, og som også skal forbedres i årene framover. Jeg er helt sikker på at dette – Oslopakke 3 og innholdet i den – er hovedgrepet for å få det til, og det er det SV har gått imot. Det synes jeg er vanskelig å forstå. E18 vestover handler om å få til en sentral del av pakken, og så er det viktig å se på kostnadene og dimensjoneringen på prosjektet, sånn at dette ikke ender opp med å gå ut over de kollektivsatsingene som også ligger i Oslopakke 3, som skal gjennomføres i årene framover. Her må man faktisk gå videre, og man må tilpasse og ikke ta et stort steg til siden og sette hele Oslopakke 3 på spill i en motstand mot én enkelt vei.
Hårek Elvenes (Høyre), 2014-12-04:
Fra landsende til landsende satser regjeringen på vei, led og jernbane: 54 mrd. kr – 5 mrd. kr og 10 pst. opp fra i fjor. Tallenes tale er entydig. E18 har vært et prosjekt som har ligget på tegnebrettet i 30 år. Ulike regjeringer har ikke villet forholde seg til prosjektet. Dette prosjektet har fått en helt annen vind i seilene etter at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen overtok. Kø, kork og kaos har vært hverdagen i altfor mange år både for dem som bruker denne veien som lokalvei, og for dem som bruker den som gjennomfartsvei. Nå tar Stortinget politisk ansvar i saken, og det er positivt. Jeg har også merket meg at opposisjonen nå har en økende positiv vilje til dette prosjektet, og det skal opposisjonen også få kredit for. Det er faktisk slik at næringslivet i 150 kommuner rundt om på Østlandet merker følgekonsekvensen av trafikkavviklingen, eller den manglende trafikkavviklingen, på E18. Dette er kalkulert til 1 mrd. kr årlig, og hvis man ikke gjør noe med det, vil de følgekostnadene i 2030 være 2 mrd. kr. Altfor mange mennesker i dette området, som faktisk er et av Norges mest tettbebodde strøk, utsettes for grenseoverskridende verdier både hva gjelder støy og forurensning. Tar man seg en tur ut til Lysaker og står der i én time og teller busser, vil man komme til at det passerer 100 busser i timen. Faktisk foregår 50 pst. av alle kollektivreiser i Vestregionen med buss. Dette veiprosjektet er noe langt mer enn et privatbilismeprosjekt. Det er et prosjekt som vil få en helt annen avvikling av kollektivtrafikken og ha betydelige miljømessige konsekvenser. Sandvika er faktisk et av de mest trafikkdestruerte områdene i Norge med mest trafikkdistribusjon. I mange, mange år har stedsutviklingen i dette område – og for så vidt i traseens lengde – vært hemmet av en E18 som man ikke har villet ta standpunkt til. Det som nå er i emning i Stortinget, lover godt. Jeg ser fram til fortsettelsen. Godt begynt er halvt fullendt. Når det gjelder Fornebubanen: I 2001 lovet samferdselsminister Terje Moe Gustavsen fra Arbeiderpartiet 600 mill. kr til denne banen – penger som aldri kom. Regjeringen disponerer nå 25 mill. kr til planlegging og utvikling av Fornebubanen. Til slutt: Det er meget gledelig at regjeringen også avsetter midler til innløsning av eiendommer og planlegging av ny E18 i traseen Lysaker–Ramstadsletta.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Samferdselsdebatten er alltid underhaldande, og eg la merke til at framstegspartirepresentanten Roy Steffensen skrytte over at planleggingstida er vesentleg korta ned, og brukte til og med venstreradikale Bob Dylan som sanningsvitne. Som tilsvar vil eg òg bruka Bob Dylan, som i sine gode venstreradikale tekstar om fellesskap og at alle skal med, har ein song som heiter «The Times They Are A-changing». Eg viser her til alle nye bompengeprosjekt frå framstegspartistatsråden, og når det gjeld tidsbruken, vil eg gjerne dvela litt ved den. Treneringa som har skjedd med Førdepakken: Det tok om lag ni månader før ein i departementet greidde å få valt konsulent. Dette er nok historisk. Ja, men historisk i tidsbruk. Det er endra tider også når det gjeld Sogn og Fjordane og midlane vi får. Rett nok fekk vi 20 meter tunnel, men oppstartsløyve til E39-strekninga Bjørset–Skei er ute, og då vert det ikkje samanhengande utbygging. I opposisjon hadde Framstegspartiet rikeleg med midlar til absolutt alt. Så har debatten toppa seg i fylket, sidan Framstegspartiets fylkesleiar frå Florø legg ned to av flyplassane, i nabokommunen Førde og i Sandane. Han fekk medhald av Høgre-ordføraren i Florø, men motbør frå Høgre-ordføraren i Gaular og Førde. Til alt overmål vert satsinga på E39 sett opp mot kystvegen frå dei same aktørane. Vel, for å vera litt forsonande: Det er ikkje lett å vera minister med så sprikande råd frå eigne partikollegaer, men eg undrast om det er denne usemja som har ført til at Sogn og Fjordane er gløymt i budsjettet. E39 gjennom fylket er – og ser ut til å halda fram med å vera – ein flaskehals. Når det så vert stilt midlar til rådvelde for fylket via rentekompensasjonsordninga, er dette berre til gunst for dei fylka som er i stand til å ta opp lån. Med regjeringas kuttframlegg på over 250 mill. kr innan fem år for mitt fylke er det ikkje mogleg å ta opp nye lån til fylkesvegane våre. Ein må sjå heilskapen, og det er kva ein gjer i praksis, ein skal verta målt på. I Sogn og Fjordane har vi alltid hatt ein praksis der vi jublar saman for alt vi greier å få til i fylket, uansett kven som sit i regjering, og kven som føreslår det. Det skjer ikkje lenger – frå Framstegspartiet og Høgre. Representanten Tingelstad Wøien spurde kva regjeringa hadde imot Valdres. Eg vil gjerne leggja til: Kva er det regjeringa har imot Sogn og Fjordane, som gjer at vi har vorte salderingspost nr. 1? Arbeidarpartiet åtvara før valet om kva som venta viss Høgre og Framstegspartiet fekk koma inn i regjeringskontora. Dessverre har vi fått rett på punkt etter punkt. Satsinga som kjem, kjem i sentrale strøk, og i alle fall ikkje i mitt fylke.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2014-12-04:
Regjeringa vil byggje landet. Dette er eit av dei åtte satsingsområda i regjeringsplattforma. I erklæringa står det: «Regjeringen vil gjennomføre nødvendige investeringer for å realisere en stor satsing på infrastruktur.» Dette budsjettet viser at regjeringa meiner alvor. Det er eit budsjett som tek oss eitt skritt nærare betre vegar og jernbane, meir kollektivtilbod, meir gang- og sykkelvegar og arbeid med høghastigheitsbreiband til alle delar av landet. God samferdselspolitikk handlar ikkje berre om samferdsel – det er like mykje næringspolitikk og distriktspolitikk. I møte med næringsdrivande i distrikta er svaret på spørsmålet om kva som er viktig for dei, ofte: Gje oss betre vegar og vegforbindelsar. Det er avgjerande for at det skal vere framkomeleg for varer og tenester. Det er òg viktig for busetjing og etablering av arbeidsplassar i heile landet. Eit område som denne regjeringa vil prioritere, er å få ned planleggingstida for vegprosjekt. Samferdselsministeren og kommunal- og moderniseringsministeren arbeider saman for å få endra på dei lange og omfattande planprosessane som me har i dag. Det er stor semje om at det at gjennomsnittleg planleggingstid for ein vegstubb no er ti år, er altfor lang tid. I tillegg legg dette budsjettet opp til ei dobling av midlar til planlegging. I min heimkommune, Seljord, skal me endeleg få ein etterlengta tunnel mellom Århus i Seljord og Gvammen i Hjartdal kommune, Mælefjelltunnelen på E134, som det er oppstart på i desse dagar. Tunnelen vil korte inn E134 med 11 km og køyretida med om lag 20 minutt for tungtransport. Det er eit prosjekt som er kostnadsrekna til 2,2 mrd. kr, og er 100 pst. statleg finansiert. Dette prosjektet har det vore arbeidd med i nærare 25 år, og på grunn av den lange planleggingstida har ein mått hatt fleire reguleringsrundar grunna endringar i m.a. krav til vegbreidde og sikkerheitsomsyn, mv. Også kostnadene har endra seg sidan fyrste gong Statens vegvesen berekna det. Då var dei på 800 000 kr. E134 er etter mi og mange andre si oppfatning den viktigaste forbindelsen mellom aust og vest. Tal frå Vegvesenet no i haust viser òg at E134 er fyrstevalet til bilistane mellom Austlandet og Vestlandet. Det er fordi dette er den kortaste og den minst vinterstengde vegen. Det er med spenning me ser fram til kva Samferdselsdepartementet vil peike ut som kandidat til hovudveg mellom Oslo og Bergen. Det er gledeleg at regjeringa er oppteken av å tenkje heilskapleg på ei vegstrekning. Det er gledeleg at regjeringa har sett i gong eit reformarbeid for å sikre meir heilskapleg, effektiv og samanhengande utbygging av transportkorridorar. Oppretting av infrastrukturfondet og etablering av eit vegselskap er eit verkemiddel i denne samanhengen. Det er med store forventningar me ser fram til 2015 og til lyden av mange dynamittsalver, gravemaskinar i arbeid og lukta av asfalt. Me er mange som med glede sit i bilkø – sjølv i distrikta – for raudt lys ved vegarbeid og anleggsområde.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Jeg får ofte høre at det ikke har noe å si hvem som styrer, både fra velgere, hjemme, kamerater eller helt vanlige folk på gaten. I noen politiske spørsmål kan nok den påstanden ha noe for seg, for norsk politikk er i det store og hele konsensusbasert, men på mange områder er det også forskjeller. Det har noe å si hvem som styrer! Derfor skal jeg sørge for å ha med meg et eksemplar av det samferdselsbudsjettet som blir vedtatt her i dag, i ryggsekken til enhver tid, sånn at jeg kan motbevise dem som sier at det ikke har noe å si hvem som styrer. Selv om det kanskje ikke er det som får mest medieoppmerksomhet, har ordet «vedlikeholdsetterslep» vært en viktig del av samferdselsdebatten helt siden etterkrigstiden. Det er det nå også, men for første gang på veldig mange år kan man nå snakke om etterslepet med et positivt fortegn, for etterslepet går ned, både på vei og bane. Alle vet at om man ikke tar vare på det man eier – maler huset sitt, skifter olje på bilen eller pusser skoene sine jevnlig – så vil de til slutt forfalle. Nå vet ikke jeg hvordan skopussen er blant rød-grønne politikerne, men jeg håper omtanken for skoene deres er vesentlig større enn den omtanken de har vist for veiene og de banene de har hatt ansvaret for de siste årene. Siden begynnelsen av 1980-tallet, i nærmere 30 år, har politikere fra Midt-Norge kranglet om hvor nytt logistikknutepunkt for Trondheimsregionen skal ligge. Det har vært en typisk lokaliseringssak, hvor man ikke har klart å bli enig, og hvor man til enhver tid har skjøvet beslutningen foran seg, slik at beslutningen aldri har blitt tatt. Det har tæret på aktørene i bransjen, som aldri har fått et skikkelig svar, og som heller aldri har kunnet planlegge framtiden sin. Men det har noe å si hvem som styrer. Nå har regjeringen besluttet at konseptet delt løsning sør skal legges til grunn. Det betyr havn på Orkanger, det betyr jernbaneterminal på Torgård eller Søberg, og det betyr, ikke minst, at Trondheims indrefilet Brattøra blir frigjort til byutvikling. Om et par ukes tid skal jeg delta på en togtur som mange har sett fram til. Da utvides Trønderbanen til Melhus. «85 000 innbyggere mellom Heimdal og Melhus får et historisk løft i lokaltogtilbudet», skrev Adressa for noen dager siden og fulgte opp med en kommentar fra Senterparti-ordføreren i Melhus: «Helt fantastisk». Det betyr noe hvem som styrer, og særlig har det kommet til syne i samferdselspolitikken. At de rød-grønne partiene nå begynner å komme etter, er veldig hyggelig – men litt sent, det er det.
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Mine kollegaer fra Arbeiderpartiet har på en glimrende måte redegjort for nok et godt samferdselsbudsjett fra vår side, slik vi har gjort gjennom de siste åtte årene. Velkommen etter, til regjeringen: Dere er på vei, men har enda en lang vei å gå. Jernbane har fått stor plass i debatten så langt, men jeg kan vel si at dobbeltsporet jernbane ikke er et hett tema rundt kafébordene i Finnmark. Veier, farleder og flyplasser er derimot viktig. De siste årene har også forholdene for syklende og gående fått stor plass i mange finnmarksbyer. Statsråden sa i sitt innlegg at det avsettes milliardbeløp til veivedlikehold i år. Det er bra, men jeg er ikke like overbevist om at han tenker hele landet når han fordeler penger rundt omkring. Vi så tegninga allerede i fjor, og det fortsetter i år. I 2014 omprioriterte regjeringen vel 40 mill. kr fra regionale utviklingsmidler for Finnmark, med den begrunnelsen at de skulle brukes på et bedre veinett i fylket. Men faktum er at Finnmark satt igjen med halvparten av de 40 millionene til veiformål. Hvor de resterende pengene er blitt av, er en gåte for mange. Ser vi på årets tilskudd til fylkesveier, er det avsatt hele 7 mill. kr i friske midler til fylkesveier. At etterslepet i Finnmark blir redusert, er vel å ta hardt i – for å si det litt forsiktig. I tillegg har Finnmark fått 7 mill. kr til rentekompensasjon for lån som fylket har mulighet til å ta opp til veiformål. Det tragiske er at denne lånemuligheten som er inkludert i regjeringens milliardsatsing på samferdsel, kun er teoretisk, fordi den fylkeskommunale økonomien ble sterkt redusert i årets budsjettvedtak, mandag denne uken. Når det påstås at denne låneordningen er gratis, er det vel å ta litt hardt i; avdragene skal vel også betales. Statsråden kjenner til debatten om kompensasjon for arbeidsgiveravgiften i Finnmark. Den skulle kompenseres krone for krone. Det skjer ikke. I tillegg ser vi at staten velger å bruke av disse pengene til statens egne veier, som allerede er inne i NTP-en. Fylkeskommunale veier blir ikke prioritert i denne sammenhengen, og det er svært synd. Alta har en flyplass som under gitte værforhold gjør at noen flytyper får restriksjoner i form av vektreduksjon. Dette har Alta kommune ønske om å gjøre noe med, ved å benytte overskuddsmasser fra E6-utbyggingen vest for Alta til å utvide flyplassen med ca. 200 meter. Det vil bedre sikkerheten på Alta lufthavn. Men så opplever vi det utrolige at Avinor, av alle, snur ryggen til dette prosjektet. De sier at de ikke vil være med på en slik utvidelse. Dessverre har statsråden i sine svar til meg og lokale media sagt seg enig med Avinor. For det første koster det milliarder av skattebetalernes penger for å bygge ut E6, men når storsamfunnet kan få igjen noen av disse pengene til samfunnsnyttige formål, sier statlige myndigheter og Avinor: nei takk, dump heller massene i sjøen. Det er ikke til å tro!
Anders B. Werp (Høyre), 2014-12-04:
Samferdselsbudsjettet er en viktig byggestein i regjeringens og samarbeidspartienes arbeid for å løse viktige oppgaver i dag og ruste Norge for årene framover. Samferdsel, varetransport og infrastruktur er selve livsnerven for samfunnsutviklingen. Vi er et farende folk, i et langstrakt land, med omfattende handel med omverdenen. Derfor er veier viktig, og derfor er jernbane, sjøtransport og luftfart viktig, for å styrke kontakten mellom mennesker og for å skape verdier. Den økonomiske rammen for NTP er overoppfylt med nesten 7 mrd. kr, med jevn opptrapping lagt til grunn framover. Budsjettet tar i bruk offentlig–privat samarbeid som gir mer effektiv gjennomføring. Resultatene er for oss viktigst, ikke rød-grønn dogmatisk tilnærming til løsning av viktige samfunnsoppgaver. Regjeringen og samarbeidspartiene etablerer et veiselskap som vil ha forutsigbar finansiering og vil kunne gjennomføre utbygging av samferdselsprosjekter mer helhetlig og sammenhengende framover. Og vi reformerer jernbanesektoren for å få en mer forretningsmessig og kunderettet struktur. Reformen blir heiet fram av hele sektoren. Ikke minst stanser og reduserer vi forfallet på riksveinettet med ca. 1,1 mrd. kr, og for jernbanenettet med 200 mill. kr. For første gang så langt tilbake som vi har pålitelige tall, vil forfallet på vei og jernbane reduseres i 2015. For mitt hjemfylke, Buskerud, er dette et betydelig løft: Med 0,5 mrd. kr til E134 Damåsen–Saggrenda i Kongsberg og Øvre Eiker, for rv. 7 og rv. 52 i Hallingdal, for rv. 7 Sokna–Ørgenvika i Ringerike og Krødsherad kommuner, til midlertidig utbygging av Fosskolltunnelen på E18 i Lier, midler til planlegging av prosjektene E16 Skaret–Hønefoss og E16 Eggemoen–Jevnaker–Olum, midler til planlegging av prosjektet rv. 35 Hokksund–Åmot, og ikke minst er det satt av midler til planlegging av prosjektet rv. 23 i Lier kommune. I tillegg kommer flere satsinger på jernbane. Jeg nevnte disse prosjektene fordi det er mange av oss som har jobbet i mange år for å få tatt disse et skritt videre. Med dette budsjettet ser vi at dette arbeidet har lyktes. Vi kommer et skritt videre. Det løfter Buskerud framover. Det er godt nytt for fylket, det knytter innbyggerne nærmere sammen, og det gir næringslivet vekstimpulser.
Ove Trellevik (Høyre), 2014-12-04:
I rolla mi som stortingspolitikar i næringskomiteen møter eg ofte næringsaktørane når eg er på besøk rundt om i landet. Temaet då er sjølvsagt næringspolitikk og korleis ein kan skapa konkurransekraft. Dei aller, aller fleste i næringslivet er svært opptekne av samferdselspolitikken for å skapa konkurransekraft. Regjeringa får lovord for viljen til å satsa på å ta tak i det forfallet som me har sett på riksvegnettet. Det er ikkje tvil om at det er eit gigantisk vedlikehaldsetterslep etter den raud-grøne regjeringa. Forfallet har vore på over 1 mrd. kr i året, men dette vert no teke inn igjen i det nye budsjettet som ligg her no i dag. Det er òg eit stort vedlikehaldsetterslep etter at den førre regjeringa overførte mykje av riksvegnettet til fylkeskommunane. Det har skapt store utfordringar for fylkeskommunane. Men dette arbeidet som regjeringa gjer, vert lagt merke til, og eg synest det er grådig kjekt å hausta lovord for dette når eg er rundt om i landet og besøkjer ulike bedrifter. Så høyrer eg at det er svært mange her som er kritiske til OPS. Eg er eigentleg veldig begeistra for at eg i Prop. 1 S for 2014–2015 kan sjå at Sotrasambandet er eit OPS-prosjekt. Eg kjem frå den regionen som får dette etterlengta sambandet på plass som eit OPS-prosjekt, og både næringslivet og innbyggjarane der er begeistra for at me endeleg kan klara å få meisla ut kursen for dette prosjektet som er særdeles viktig ikkje berre for regionen, men for heile samfunnet. Det er eit stort og viktig næringsliv i regionen, med ein betydeleg eksportverdi. Magne Rommetveit nemnde at det var kome eit Dokument 8-forslag om å få meir gods over frå land til sjø. Temaet er grådig viktig, men eg har fått med meg at statsråden og regjeringa er i full gang med eit slikt arbeid, og eg er begeistra over at regjeringa sjølv har sett fart i denne saka og i dette viktige arbeidet. Dette vert det jobba med både i Samferdselsdepartementet og hos næringsministeren, der det vert jobba med ein ny maritim strategi på dette feltet. Eg er begeistra over at fleire departement støttar opp om dette arbeidet og meislar ut ein ny kurs for det. Det er betydeleg kor mykje som har forfalle av konkurransekraft både for handelsflåten og for kystflåten. Det at ein fokuserer på dette, synest eg er veldig, veldig bra. Slik kan me få meir gods frå veg – vegar langs Vestlandet som har eit betydeleg etterslep på vedlikehald – og over på sjø. Så det vert fokusert godt her, og det set me veldig stor pris på langs kysten – ein ny maritim strategi, og den satsinga som vert gjort på arbeidet med å få meir gods frå land til sjø, det set me som bur langs kysten, stor pris på.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-04:
Norge har det siste drøye året hatt en regjering som er opptatt av å løse viktige oppgaver i dag og å ruste Norge for årene framover. Samferdselsområdet illustrerer dette veldig tydelig. Handlekraft og bevilgninger gir raske resultater for vei og bane, som folk, næringsliv og miljøet merker fort. Samtidig er styrking av infrastrukturen helt grunnleggende for å ruste norsk næringsliv og samfunnsliv for framtiden. Landets infrastruktur skal være et fortrinn for nasjonen. Det er viktig for innbyggerne, for næringslivet, for trafikksikkerhet, for miljøet og for sammenbinding av landet. Derfor fører regjeringen en politikk som gir betydelige satsinger, som gir iverksetting av nye store prosjekter, og som tar bedre vare på det vi allerede har bygd. Budsjettavtalen i Stortinget gir altså 7,4 mrd. kr mer over Samferdselsdepartementets budsjett enn det siste budsjettforslaget fra Stoltenberg II. Etter at landet fikk ny regjering, har det har vært mang en gledesstund rundt omkring i landet for alle som er opptatt av samferdsel, og det er de fleste. I mitt hjemmeområde får vi omsider – etter over 20 år med venting – en avklaring av plassering av ny godsterminal for Trondheimsregionen, sør for Trondheim, med havneløsning på Orkanger. Dette er et eksempel på en sak hvor vi har fått en utålmodig og handlekraftig regjering, som ikke skyver sakene foran seg. Beslutningsvegring er erstattet med gjennomføringsevne. Togtilbudet rundt Trondheim på Trønderbanen forbedres noe helt fantastisk, med flere avganger, som legger til rette for betydelig flere togpassasjerer og enklere og mer miljøvennlig pendling – ja, faktisk også et flytogtilbud fra Melhus sør for Trondheim til Værnes. Jeg gjentar det gjerne: handlekraft og gjennomføringsevne. Vi får slått fast at vi omsider får realisert utbygging av en trygg og god E6 fra Trondheim til Ulsberg, med en rasjonell og effektiv sammenhengende utbygging. Lite har vært mer etterlengtet i Sør-Trøndelag og Trondheimsområdet. Som ikke det var nok, økes midlene til kollektivtiltak i storbyene kraftig, inklusive Trondheim. Vekstområdene våre må kunne ta unna trafikkvekst med kollektivtrafikk, og det bidrar Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen til mer enn noen regjering før. Så jeg gjentar: Det er mye å glede seg over, både i Sør-Trøndelag og resten av landet. Men denne regjeringen gjør mer enn å bevilge viktige penger. Det trengs forenklinger i planleggingen for å kunne gjennomføre viktige prosjekter raskere. Derfor skal planprosessene forenkles og effektiviseres. Antall innsigelsessaker til Kommunaldepartementet er allerede redusert, og behandlingstiden er nedkortet, noe som gjør at viktige utbyggingsprosjekter kommer raskere i gang. Regjeringen forenkler, fornyer og forbedrer også på samferdselsområdet.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Representanten Trellevik sa at når han reiste rundt med næringskomiteen, snakka dei masse samferdsel frå den komiteen sitt perspektiv òg. Eg kan skriva under på at når kommunalkomiteen er på reise, snakkar me om kommuneøkonomi, men sjølvsagt også masse om samferdsel. Når me les budsjettet, er det ingen tvil om at samferdsel er ein av dei store budsjettvinnarane, noko som gler oss i Framstegspartiet veldig mykje. Veldig mange av oss har gått inn i politikken nettopp på grunn av eit glødande engasjement innanfor samferdsel, og då er det utruleg kjekt å sjå at ei regjering som me er med i, leverer – til stor forskjell frå tidlegare regjeringar – betre resultat innanfor samferdsel. Mange har vore oppe og snakka om at fylka deira får masse. Mitt heimfylke, Hordaland, får òg masse. På 3 minutt er det vanskeleg å lista opp alle godbitane som ligg i statsbudsjettet for 2015. Det ligg ei oppstartsløyving for Os–Bergen som er viktig. Det ligg ei viktig avklaring av OPS på Sotrasambandet og ein fortgang der som er bra. Så er det òg gledeleg for meg at min heimkommune, Austevoll, får 172 mill. kr til ei ny fiskerihamn, som vil skapa og tryggja arbeidsplassar i distriktet. Men på Vestlandet og i Hordaland er det éin veg som blir debattert aller mest, nemleg E39. Det har vore slik lenge, men no er det ein annan type diskusjon. Tidlegare gjekk diskusjonen på: Kva tid bestemmer ein seg for trasé – blir det indre, eller blir det midtre, eller kva blir det til? Og me sat og venta på avklaringar. Då me fekk ny regjering, fekk me den avklaringa lynraskt. Ketil Solvik-Olsen avklarte i ei av sine første veker at det skulle vera midtre – eit klokt val. No går diskusjonen om andre ting, på kva tid me skal koma i gang, og korleis me skal byggja denne viktige vegen mellom Trondheim og Kristiansand forbi våre område i Hordaland. Me er glade for at ein har valt den kortaste vegen og òg opna for gode tilknytingsmoglegheiter for kommunane rundt, men fokuset er å ha ei kort strekning frå a til b og ikkje koma innom alle moglege samfunn på vegen. Det har vore sitert masse frå Bergens Tidende i denne salen dei siste dagane, og eg skal òg gjera det no. Ordføraren i Austevoll kom i Bergens Tidende for eit par dagar sidan med eit godt forslag til ein tilknytingsveg til E39: Renate Møgster Klepsvik viste då ei skisse for ei flytebru frå Tysnes og over til Austevoll, som dersom ho blir realisert som ein tilknytingsveg, vil gjera at den største kommunen i Noreg som ikkje er landfast, nemleg Austevoll med 5 000 innbyggjarar, ville vorte knytt på denne viktige hovudferdselsåra. Innspelet som kom derifrå, er spennande og noko som eg sjølvsagt vil følgja opp vidare i dialogen med både Samferdselsdepartementet om avkøyrsel og – ikkje minst – Hordaland fylkeskommune, som er dei som må gripa fatt i tilførselsvegane og sørgja for at dei kan byggjast ut parallelt med E39-utbygginga.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-12-04:
Jeg har også vært omtalt i salen i dag, hører jeg. Jeg beklager at jeg har vært opptatt med komitéarbeid i min egen komité istedenfor å kunne ha deltatt. Først vil jeg si for Venstres del at vi har stått i en omstilling i samferdselssektoren før. Det var daværende samferdselsminister fra Venstre, Torill Skogsholm, som konkurranseutsatte Gjøvikbanen. Det var ikke måte på hvilken rasering av et tilbud og hvilken trussel det ville bli mot norsk togtrafikk. I løpet av de rød-grønnes regjeringstid har man vel ikke bidratt så mye til at det skulle bli en kjempesuksess, men arbeidet var jo gjort da den ble konkurranseutsatt. Det er i dag ikke vanskelig å se at nest etter Flytoget har det vært den største suksessen innen norsk togtrafikk de siste – antagelig – 50 år. Det er mulig å tenke nytt, og sånn sett vil jeg berømme regjeringspartiene for at det underveis i høst har vært mulig å tenke nytt for å sikre reiselivsnæringa i Valdres og Hallingdal med tanke på chartertrafikk på Leirin. Det er faktisk mulig å få flere konstruktive krefter og få arbeidende kapital til å levere det som en næring som har store inntekter, har behov for. Det er klart at tre flypassasjerer per dag på en flyrute er ikke det som senker reiselivsnæringa i Valdres og Hallingdal. De aller fleste kommer inn med bil og med buss. Det er klart at de går kanskje glipp av noen framtidige muligheter knyttet til rutetrafikk, for i dag er det ikke mulig å drive rutetrafikk utenom Avinors driftssystem. Vi må nå i fortsettelsen se på hvilke muligheter som åpner seg knyttet til en charterbasert flyplass. For Venstres del har kampen stått om ikke å ta den ruta akkurat nå. Nå er vi nødt til å finne muligheter for chartertrafikken. Så tror vi det finnes muligheter også for rutetrafikk i framtida, der de kan spille sammen. Vinterturismen i Europa har utfordringer knyttet til sårbarheten i Alpene, og Fjell-Norge og Vinter-Norge har store vekstmuligheter i kombinasjon med produktutvikling og et mer sårbart marked i Europa. Det er viktig at den chartersatsingen som skjer i Valdres nå, blir videreført. Det er ingen tvil om at det ligger på plass. Det er også viktig å utvikle den driftsmodellen og få inn aktive eiere i tillegg til de lokale eierne. Jeg ser at hallingene, som er et optimistisk folkeferd, har lansert Olav Thon som en aktuell eier, og får vi Charter-Svein med på laget, kan det bli mange kreative modeller. Jeg ser for meg at valdrisene nå kan ta charterfly til Strømstad og handle taxfree om bord og kjøpe billig sprit i Sverige som en modell.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-12-04:
Når jeg reiser rundt i mitt hjemfylke, Oppland, slår det meg at byutviklingen der skjer i hovedsak på Beitostølen og Hafjell. Det er skidestinasjoner, og de er begge bilbaserte. Det er klart at her ligger det muligheter. De mulighetene kunne styrkes ytterligere med rutetrafikk på Leirin, men det som er aller viktigst, er å sørge for charterutviklingen. Når de rød-grønne snakker om forutsigbarhet, må jeg trekke fram nok en seier for Venstre i samferdselspolitikken, som vi ser i dette budsjettforliket, og som kan gi muligheter til en gedigen grønn opptur i Oppland og Hedmark. Jeg snakker om avgiftsfritaket for biodiesel som nå er gjeninnført. Det ble innført en avgift på biodiesel i 2010-budsjettet, var det vel, og det har vært fem år med nedtur for produksjonen av alternative drivstoff i Norge. Vi har gått glipp av utslippsreduksjoner, og vi har gått glipp av en ny industri i innlandet. For en skog- og trenæring som skriker etter muligheter, representerer i hvert fall dette avgiftsfritaket muligheter for luftfarten, og den samferdselspolitikken vi nå utvikler, vil gi betydelige muligheter for innlandsfylkene og kan bidra til lavere utslipp og flere arbeidsplasser. Jeg ser fram til å kunne føre en forutsigbar samferdselspolitikk og en forutsigbar avgiftspolitikk, som gjør at vi legger om drivstoffpolitikken til å bli mer klimavennlig ved at vi får større utslippsreduksjoner. Bilen er jo ikke den store utfordringen for oss, men i distriktene er bilen for de fleste en nødvendighet. Det gjør at færre kan ha dårlig samvittighet for å bruke bilen når man får mulighet til å bruke drivstoff som gir lavere utslipp, også i distriktene. Slik som elbilen er utformet i dag, har den størst muligheter i de store byene. Her er det viktig å ha fokus på de grønne mulighetene, de grønne oppturene og forutsigbarhet, og det skal vi sørge for å bidra til med den borgerlige regjeringa.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Jeg er faktisk stolt av det budsjettet som er lagt fram. Hvis en går 50 år tilbake i tid, til begynnelsen av 1960-tallet, så var det faktisk planer om å bygge Norge, bygge landet slik USA og resten av Europa gjorde. For Innlandet sin del var det planlagt sammenhengende firefelts motorvei fra Oslo til Lillehammer som skulle være ferdig innen 1980. Men skiftende regjeringer sviktet bilistene, de sviktet folket, og dessverre ble planene aldri realisert. Stoltenberg-regjeringen hadde også – bevisst eller ubevisst, det vet jeg ikke – en beslutningsvegring, noe som førte til at planarbeidet for E6 gjennom Åkersvika i Hamar ble mange, mange, mange år forsinket. Neste lørdag åpner heldigvis den siste delen – iallfall den siste parsellen foreløpig – på prosjektet E6 firefelts motorvei fra Gardermoen til Kolomoen, men da stopper prosjektet foreløpig midt i skogen i Stange kommune. Det har vært avgjørende viktig for dagens Høyre–Fremskrittsparti-regjering å prioritere samferdsel og sørge for en raskere utbygging av E6, for det er ingen logikk i at en nasjonal hovedvei skal stoppe midt i en skog i Stange kommune. Følgelig er jeg meget tilfreds med at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har sørget for at det i budsjettet nå til neste år blir satt av midler til planlegging og videre prosjektering av E6 Kolomoen i Hedmark til Biri i Oppland. Og både regjeringen og jeg har et klart mål om å ferdigstille firefelts E6 gjennom Hedmark og videre til Oppland lenge før de lite ambisiøse og lite forpliktende planene fra den tidligere regjeringen. Som en god samferdselsentusiast og innlandspatriot er det ikke bare raskere utbygging av E6 som gleder meg. Det er også flere gode saker i budsjettet: Det er satt av midler til planlegging og prosjektering av firefelts motorvei Løten–Elverum. Det er også satt av midler til diverse utbedringstiltak på rv. 3. Det er også satt av midler til planlegging på E16 fra Kløfta til Kongsvinger. Og kanskje det viktigste for mange av dem som daglig kjører på mange dårlige, hullete og elendig vedlikeholdte fylkesveier, hvor vi bare i Hedmark har et etterslep på 2 mrd. kr: Der kommer regjeringen med et skikkelig løft. Vi setter av hele 3 mrd. kr til rentekompensasjonsordningen og 1 mrd. kr i friske midler til nye investeringer. Dette er et massivt løft, spesielt sett i lys av at Stoltenberg-regjeringen faktisk foreslo å avvikle hele ordningen med rentekompensasjon. En siste lille kommentar om jernbane: Der er det også et fantastisk løft – faktisk det største løftet som blir gjennomført siden slutten av 1800-tallet – og det er også en fordel for intercitytriangelet, som for Hedmark sin del, med Oslo–Lillehammer, er en viktig utbygging å få fremskyndet.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-12-04:
Eg vil først stille meg bak det glimrande innlegget til representanten Truls Wickholm, men vil driste meg til å leggje til at taktskiftet innan samferdsel kom med ein vellykka kombinasjon av ein statsminister som Jens Stoltenberg frå Arbeidarpartiet og standhaftige samferdselsministrar frå Senterpartiet. Eg vil i dette innlegget seie litt om TT-ordninga, som handlar om tilrettelagd transport. Tre fylkeskommunar har i perioden 2012–2014 vore med i eit forsøksprosjekt. Prosjektet har hatt til hensikt å betre TT-ordninga for folk som på grunn av funksjonsnedsetting har vesentlege vanskar med å reise kollektivt. Møre og Romsdal er eitt av fylka. I budsjettproposisjonen frå Samferdselsdepartementet foreslår regjeringa at prøveordninga blir forlenga med eitt år, til ut 2015, og det er kjempebra. Tida er elles ikkje inne berre for å forlengje ordninga, men også for å utvide ho og etter kvart gjere ho til ei fast ordning i alle fylke. Vi har som sagt erfaring med dette aktuelle TT-prosjektet i mitt heimfylke, Møre og Romsdal, og ein har summert opp erfaringane med å presentere nokre innspel som brukarane sjølve har gjeve til fylkeskommunen, og desse er publiserte på fylkeskommunen si nettside. Her ser vi følgjande, og eg parafraserer på dialekt: Brukarane set veldig pris på kupongane. Då kan dei kome seg ut og vere sosiale og oppsøkje dei butikkane og tenestene dei er avhengige av. Brukarane melder om eit utruleg bra tilbod som gjer det mogleg å kome seg ut i skog og mark og besøkje vener og familie utan å vere avhengige av andre. Ein fortel at dei første dagane gjekk med til å kome seg over gledessjokket: Tenk at eg kan vere med på noko når eg sjølv har lyst. Eg kjenner meg gladare, eg har no følelsen av å leve og ikkje berre vere i live. Ein skal sjølvsagt vurdere vidare korleis denne ordninga skal organiserast rundt om, men det er ikkje mogleg å kome unna denne konklusjonen: Ordninga har vore ein suksess, og mange fleire bør få ta del i ho. I Senterpartiet er vi opptekne av å bidra til praktiske framsteg for dei som ikkje har moglegheit til å kome seg rundt, som flesteparten av oss andre. I vårt alternative budsjett har vi derfor sett av 4 mill. kr til å utvide ordninga til fleire fylke. Dette er ein stor auke for eit tiltak som berre blir finansiert med 11 mill. kr frå før. Dessverre er det ikkje fleirtal for dette på Stortinget no, men vi kjem til å arbeide målretta vidare for dette føremålet.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2014-12-04:
Vi har lenge pratet om nordområdesatsing, ja faktisk har det vært lagt ganske mange planer også for satsing i nord for å ta ut det verdiskapingspotensialet som rapporten Framtid i Nord også peker på. Spesielt innenfor oppdrett er den nordnorske landsdelen et virkelig potensielt vekstområde for hele Norge. Men for at vi skal kunne ta ut dette potensialet, er det ingen tvil om at vi må ha god infrastruktur. Da holder det liksom ikke bare å ha planer. Jeg har over mange år som politiker sett på ambisjonene som har ligget i NTP, ambisjonene som ligger i fylkesveiplaner, laget av mange fylkeskommuner. Problemet har vært at planene sjelden eller aldri følges opp med tilstrekkelige bevilgninger, til stor skuffelse og irritasjon for veldig mange som har vært politisk engasjert innenfor samferdselssektoren. Jeg husker veldig godt førstesiden i Nordlys etter at man hadde lagt fram statsbudsjettet fra de rød-grønne. Det var en ganske sjokkerende forside, og den var sjokkerende for flere enn oss i Høyre, Fremskrittspartiet og de borgerlige partiene. Jeg husker veldig godt at jeg fikk veldig mange sinte rød-grønne politikere som ville være med i klagesangen over at Nord-Norge, den regionen med stort vekstpotensial, hadde fått under 1 pst. – jeg tror det var null komma et eller annet – av den totale satsingen fra det rød-grønne statsbudsjettet. Det var en katastrofalt dårlig satsing, og den ble kritisert av svært mange. Dagens regjering går nå fra en ordområdepolitikk til en nordområdepolitikk. Man går fra bare å snakke om at det skal satses på samferdsel, til faktisk å gjøre det. I forslaget som ligger her nå, starter man utbedring av E6 på Helgeland nord over Kvænangsfjellet i Troms. Det settes i gang. Det blir anleggsstart for tunnel gjennom Tjernfjellet i Nordland neste år, og i tillegg starter arbeidet med Harstadpakken og Bypakke Bodø. Totalt skal det nå investeres 3,3 mrd. kr på veiene i Nord-Norge, og det er det høyeste tallet noensinne. Det innebærer 19 pst. av de statlige investeringene i nord. Fylkesveiene får også en betydelig andel, 16 pst. av den nasjonale rammen. Dette viser at vi har en regjering som ser potensialet i nord, og som er villig til å satse. For å sitere Torbjørn Naimak, regionveisjef i nord: «Statsbudsjettet innebærer et fortsatt høyt investeringsnivå på vegene i Nord-Norge. I tillegg får vi et nivå på vedlikeholdet som gjør at forfallet ikke øker». Det er ord for pengene.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2014-12-04:
Dette er et samferdselsbudsjett som tar store og viktige grep for å bygge landet vårt. Det viser en handlekraftig regjering som leverer det vi lovte velgerne i valgkampen. Når jeg reiser rundt i Nordland og snakker med næringsaktører og andre innbyggere, er det en klar tilbakemelding jeg får: Sørg for å bygge ut infrastruktur, gi oss trygge og framkommelige veier så vi kan nå markedet med varene våre. For Nordland, som er Norges tredje eller fjerde største eksportfylke, er det særdeles viktig med den gjennomføringskraften som regjeringen viser ved å satse på samferdselsutbygging. Å være i regjering betyr å ta ansvar. Jeg vet ikke hva slags ansvar de rød-grønne følte i den tiden de satt i regjeringskontorene, men de satt iallfall ikke uten å vise initiativ til at gjeldende planprosesser var med på å føre til at flere prosjekter ble forsinket, og at det ville være lurt å tenke nytt. Denne regjeringen viser handlekraft også her og vil se på andre løsninger for å løse planprosessene, som både vil forenkle og forbedre prosessene framover sånn at vi får en raskere og mer helhetlig utbygging av infrastruktur. Vi sikrer optimal framdrift, framskynder og tar viktige beslutninger som sikrer at landet får et nødvendig infrastrukturløft. For Nordland betyr dette samferdselsbudsjettet mye. Det er det fylket som har det største vedlikeholdsetterslepet på fylkesveiene etter at de rød-grønne politikerne overlot riksveiene til fylket – et etterslep som i fjor ble beregnet til 7,8 mrd. kr. Bare for Nordland utgjør denne direkteinvesteringen 142,3 mill. kr til fylkesveier. Det gleder meg at vi med denne store satsingen kan bli «plaget med» veiarbeid flere steder i vårt langstrakte fylke. Jeg er også godt fornøyd med at regjeringen beholder og styrker ordningen med rentekompensasjon for fylkene, som de rød-grønne ville fjerne. Et annet viktig prosjekt som venter på en løsning, er ny lufthavn i Mo i Rana. Her har regjeringen besluttet at det ikke skal gjennomføres KVU og KS1. Dette vil sikre en raskere planprosess og en god framdrift i arbeidet med en ny lufthavn. Denne satsingen gir innbyggerne økt trafikksikkerhet og framkommelighet, og den gir næringslivet mer forutsigbarhet og framkommelighet for sine varer. Et annet prosjekt jeg er nødt til å ta med, gjelder E6 Helgeland nord. Der fjerner vi en av bompengestasjonene. Bompenger er selvfølgelig også en skatt, og den reduserer vi, men da er vel kanskje det også en skattelette til de rike, som Arbeiderpartiet ynder å kalle det? Nei, vi satser på bygging av Nordland, vi satser på bygging av landet, og det gjør vi med både å tenke nytt og bygge nytt.
Harald Eivind Bakke (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Jeg kommer fra Oppland, og Oppland er et fylke der næringslivet er helt avhengig av kommunikasjon. Det er lang vei spesielt fra nord i fylket til markedene hvor varene skal leveres. Spesielt næringslivet i Gudbrandsdalen sliter, men det er nå ny optimisme i regionen. Vi ser med glede at det satses, og at det bygges. Næringslivet viser ny vilje til å investere, og vi ser vekst. Denne handlekraften er gledelig. Ikke bare bygges det nye veier, men vi har mange andre veier som vi kjører på, som er dårlige, og nå har vi altså fått et budsjett som gjør at vedlikeholdet på mange av disse veiene er så stort at forfallet stopper, samtidig som det bygges nye veier. Det er akkurat det vi behøver. Jernbanesatsingen på Gjøvikbanen er bra for den regionen. Også jernbanen i Norddalen har fått noe nytt som er viktig for fylket – den har fått en omlastingsplass for tømmer. Tømmernæringen, skogbruket, i fylket er viktig, men det er en marginal næring, som sliter med å få bunnlinjen til å gå opp. Mye av skogen er utilgjengelig, den må tas ned med taubane og så fraktes ned til vei. Dette er kostbart, og det er vanskelig. Med denne regjeringen har vi fått en ny satsing på skogsveier, som er mottatt med stor glede. Vi har fått en omlastingsplass for tømmer i Gudbrandsdalen, som gjør at man kommer til markedene sine, til sagbruket, med tømmeravvirkningen, og det gjør at næringen nå vil satse på å ta ut den skogen som før ikke har vært lønnsom. Næringen ligger i sterk konkurranse med Sverige, og dette gjør at det blir mer optimisme, slik at vi også der kan vinne markedsandeler. Sagbrukene er en del av denne næringen. De konkurrerer også med Sverige, spesielt på Vestlandet, så det at vi får nye veier der det er billigere å kjøre, er svært viktig for næringen. Vi er ikke glad i bomstasjoner, og jeg snakket med en som driver et sagbruk som sa at hvis en fjerner én bomstasjon på veien hans over til Nordvestlandet, er det nok til at han kan få bunnlinjen sin til å gå opp. Så det håper jeg vil komme til å skje – at man reduserer kostnadene ved å bruke disse nye og gode veiene. Men det er ny optimisme i Oppland, vi ser at det satses, og det er bra.