Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2003-02-05:
Det er ikke riktig at Helsedepartementet har gitt dispensasjon til Bergen kommune om å kunne fravike den anbefalte grenseverdien for luftkvalitet i arbeidsrom for elever, slik det går fram av spørsmålet på bakgrunn av et oppslag i VG i forrige uke. Departementet har derimot i sitt brev til Bergen kommune av 4. november 2002 uttalt følgende: «Departementet har vurdert det slik at de anbefalte normer for CO2 i inneluft bør bli stående uendret.» Spørsmålet fra representanten Jensen gir meg anledning til å orientere nærmere om sakens bakgrunn og om gjeldende regelverk på området. Bergen kommune v/Bergen Bygg- og Eiendom KF bad i brev av 1. oktober 2002 Helsedepartementet om å vurdere hvorvidt de veiledende normene for øvre grense for CO2-innhold i inneluft kunne heves fra 1 000 ppm til 2 000 ppm. Nasjonalt folkehelseinstitutt utredet saken i samråd med Arbeidstilsynet og kom fram til at den veiledende normen på 1 000 ppm ikke skulle endres. Det går, som referert, klart fram av departementets svarbrev til Bergen kommune at det ikke er aktuelt å endre den veiledende normen på 1 000 ppm. Forskrift om miljørettet helsevern i barnehager og skoler av 1. desember 1995 har i § 19 en bestemmelse om inneklima og luftkvalitet som lyder: «Virksomheten skal ha tilfredsstillende inneklima, herunder luftkvalitet. Temperaturregulering og ventilasjon skal være tilpasset bruksområdet og årstidsvariasjoner.» Kravet til tilfredsstillende inneklima, herunder luftkvalitet i forskriftens § 19, er et såkalt funksjonskrav. Det innebærer at luftkvaliteten må være tilfredsstillende etter en helhetsvurdering av alle relevante faktorer, og at mer spesielle normer, som f.eks. norm for CO2, utdypes i veiledning til regelverket. De virksomhetene som avviker fra veilederens anbefalinger, må kunne dokumentere at funksjonskravet i forskriften likevel er oppfylt. I dette tilfellet betyr det at de skoler eller barnehager som har høyere CO2-innhold i inneluften enn normen, må kunne dokumentere at inneklimaet likevel er tilfredsstillende. Kjernen i Folkehelseinstituttets brev, som departementet har støttet seg til, er at skoleelevenes innemiljø må vurderes som summen av flere faktorer, hvor luftutskiftningen er én. Vi vet at der skolene sliter med dårlig inneklima, er nettopp manglende vedlikehold gjennom mange år og utilstrekkelig renhold noe av problemets kjerne. Det er derfor spesielt viktig å sikre god luftutskiftning i slike tilfeller. Som Helsedepartementet fastslo i sitt svarbrev til Bergen kommune, er derfor CO2-normen uendret. Dette er i tråd med de endringene som før jul ble vedtatt i opplæringsloven § 9a-2 om elevers fysiske arbeidsmiljø, som lyder: «Det fysiske miljøet i skolen skal vere i samsvar med dei faglege normene som fagmyndigheitene til kvar tid anbefaler. Dersom enkelte miljøtilhøve avvik frå desse normene, må skolen kunne dokumentere at miljøet likevel har tilfredsstillande verknad for helsa, trivselen og læringa til elevane.» Det er etter mitt syn ingen grunn til å akseptere dårligere inneluft for skoleelever eller barnehagebarn enn det vi aksepterer f.eks. i kontorer, møterom osv. for voksne. Helsedepartementet vil sende et brev til de fem organisasjonene som har tilskrevet departementet om denne saken, og til Bergen kommune for å klargjøre dette.