Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-06-03:
Norge er i dag en betydelig aktør i energisektoren til tross for at vi rent størrelsesmessig er et relativt lite land i verden. I all hovedsak skyldes dette selvfølgelig vår aktivitet innen olje- og gassektoren, som gjør at vi nettopp har fått denne viktige posisjonen som Norge har. Da jeg fremmet denne interpellasjonen som vi nå har til behandling i salen – det var for øvrig i april – visste man vel kanskje ikke at den kom til å bli så tidsaktuell som den nå plutselig har blitt, knyttet til situasjonen i Statkraft. Olje, gass og kull kommer også i framtiden til å være den dominerende energikilden, og det kommer til å være tilfellet i svært mange år. Men det framkommer nå en stor vilje, både nasjonalt og internasjonalt, til i tillegg å satse på å bygge ut betydelige mengder fornybar energi. I den forbindelse er det mange tiltak og investeringer som skal settes i verk. Dette gjelder i Norge, men ikke minst internasjonalt – det være seg relativt store vannkraftutbygginger i India, Nepal, Sør-Amerika etc. I tillegg kommer en rekke andre typer prosjekter innenfor bølgekraft, tidevannskraft, småkraftverk, onshore og offshore vindparker etc. I forbindelse med de store investeringene, og dermed forretningsmulighetene som dette gir, er det viktig at vi som myndigheter gir norske selskaper gode rammevilkår og ikke minst utviklingsmuligheter til å kunne være med på denne utviklingen. Vi har i Norge i dag flere robuste og gode selskaper som er markedsledende innen sine segment når det gjelder fornybar energi. Dette gjelder selvfølgelig private og delvis offentlige, men også rent statlige selskaper, som Statnett og Statkraft. Statkraft har over tid utviklet seg til å bli ett av de ledende selskapene innen fornybar energi i Europa, og har en planlagt investeringsportefølje på 90 mrd. kr fram til 2015. Dersom både Statnett og Statkraft skal klare å innfri de planene de har for framtiden, vil disse selskapene ha behov for betydelige mengder med frisk kapital i årene som kommer. Det er selvfølgelig flere måter å ordne dette på. Det kan jo være at selskapene må lånefinansiere alle sine investeringer, med de ekstrakostnader og den usikkerhet som dette gir for framtidig lønnsomhet i prosjekter. De kan bli delprivatisert, slik at andre aktører kan komme inn med frisk kapital. Staten kan velge å selge seg helt ut av selskapene, og dermed miste kontrollen med både hovedkontorplassering og ikke minst satsingsområdene, eller man kan velge en annen løsning der staten endrer sin utbyttepolitikk overfor selskapene og i tillegg tilfører selskapene frisk kapital, slik at man kan få realisert planlagte og forretningsmessige lønnsomme investeringer uten å måtte redusere egenkapitalen for mye. Hva som blir den endelige løsningen, er opp til eieren – det vil i denne sammenhengen si næringsministeren og regjeringen. De må avgjøre dette. Det er selvfølgelig fordi regjeringen har et flertall bak seg i Stortinget. Det burde være relativt åpenbart hva som kommer til å bli og bør bli løsningen når det gjelder eierskapet til selskapene. Dette vil selvfølgelig være at både Statnett og Statkraft fortsatt vil være heleide statlige selskaper. Det som imidlertid er meget uklart, er hvordan staten som eier i framtiden kommer til å bruke sitt eierskap i disse solide og viktige norske selskaper slik at de får muligheten til å kunne fortsette å foreta lønnsomme investeringer både ute og hjemme. Ikke minst blir spørsmålet hva man tenker å gjøre med utbyttepolitikken og eventuell tilførsel av ny kapital. Jeg vil i den forbindelse bare presisere at jeg ikke stiller spørsmål ved om disse selskapene har en trygg og solid økonomi eller ikke, for det har de. Dette er meget robuste selskaper. Men det jeg viser til, er at dersom de skal kunne fortsette å utvikle seg i framtiden, må vi gjøre noe. Spørsmålet er hvordan staten da vil opptre som eier i disse selskapene. Det kommer til uttrykk i boken regjeringen ga ut i september 2008, som en følge av behandlingen av St.meld. nr. 13 for 2006–2007, Et aktivt og langsiktig eierskap, jf. Innst. S. nr. 163 for 2006–2007, med daværende næringsminister Sylvia Brustad i spissen. I denne boken, «Regjeringens eierpolitikk», står det bl.a. følgende å lese om Statkraft – og det står på side 37, slik at man enkelt kan finne fram: «Statkraft skal innenfor EØS-regelverket arbeide for å møte industriens behov for stabil og langsiktig kraftforsyning.» Det står også å lese: «Videre sikrer statlig eierskap hovedkontorfunksjoner og utvikling av det norske kompetansemiljøet innen energiproduksjon generelt og miljøvennlig energiproduksjon spesielt, herunder også ny fornybar energiproduksjon.» Videre er det også interessant å lese hva som står i den nye, reviderte utgaven av Soria Moria-erklæringen. Jeg siterer derfra, under kulepunktet i kapitlet om fornybar energi. Regjeringen vil «legge til rette for at Statkraft videreutvikles som en motor innenfor fornybar energi». Dette er vel helt i tråd med både det Statnett og Statkraft har gjort, og ikke minst hva de har planer om å gjøre i tiden framover. Men, som sagt, til dette trengs det selvfølgelig kapital. Statkrafts styre sendte 4. februar 2009 en forespørsel om en kapitaltilførsel på 8 mrd. kr, med bakgrunn i de planene som selskapet har, til nærings- og handelsministeren. Det er med respekt å melde noe underlig at et heleid statlig selskap, nå 16 måneder etter denne forespørselen ble sendt, ennå ikke har fått et svar fra departementet, særlig når samme eier i dette tidsrommet ikke har hatt problemer med å hente ut svært mange milliarder i utbytte fra det samme selskapet. I perioden 2006–2009 har man fra Statkraft tatt ut utbytte på 29 776 000 000 kr. Jeg håper at statsråden i sitt innlegg vil fortelle Stortinget at Statkraft vil få svar på sin forespørsel om kapitaltilførsel innen statsråden tar ut ferie, og jeg håper også at statsråden vil si noe om hva man har tenkt å gjøre vedrørende statens posisjon som eier i disse selskapene, ikke minst om han har tenkt å legge seg på en litt annen linje når det gjelder utbyttepolitikken i selskapet. For det er åpenbart at man må ha en litt annen linje knyttet til utbytte fra disse selskapene dersom man virkelig mener noe med at disse – både Statnett og Statkraft – skal ha en rolle som utviklere innen fornybar energi, og sørge for at de skal stå for utbygging både ute og hjemme. For hvis de skal være med på å opprettholde kompetansen i Norge, trenger vi nettopp disse miljøene. Da må man få en klarere tilbakemelding om at disse selskapene vil kunne få sitte igjen med mer av den verdiskapingen som disse selskapene får til. For det er lønnsomme selskap, de gjør gode investeringer, og også de prosjektene som er planlagte, viser med all tydelighet at her er det et stort potensial i tiden framover. Jeg ser derfor fram til statsrådens svar, og ikke minst er jeg veldig spent på om statsråden nå i hvert fall vil kunne love Statkraft et svar på den henvendelsen som er sendt, for det er uakseptabelt at det går mer enn 16 måneder for å få svar på en slik forespørsel.