Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-12-11:
Ved en feil kommenterte jeg denne saken under behandlingen av de to forrige sakene, så jeg vil da som saksordfører bare kort utdype litt om saken. Dette er en samleproposisjon med lovendringer, og det er en rekke mindre rettelser som følge av inkurier mv., hvor det er en enstemmig komité som sjølsagt går inn for at det skal rettes opp. Samtidig er det noen lovendringer som har sammenheng med budsjettet for arbeids- og sosialkomiteen i 2018, som behandles i Stortinget førstkommende fredag. Jeg skal kort bare kommentere dem. Det første gjelder endring av forskotteringsloven. Staten har tatt på seg et ansvar for å forskuttere manglende eller forsinkede underholdsbidrag når bidragsmottaker har inntekt under en viss grense. Regjeringa ønsket i enda større grad å spisse ordningen mot de forsørgere som har lavest inntekt og foreslår å avvikle det reduserte forskuddet fra 1. januar 2018. Det innebærer at eksempelvis enslige mottakere med et barn og med en inntekt over 408 200 kroner ikke skal ha rett til bidragsforskudd. Netto utgiftsreduksjon var 50 mill. kr i 2018. I budsjettavtalen mellom Høyre, Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet og Venstre gikk en imot forslaget og finansierte dette på samme måte som Arbeiderpartiet gjør. SV går også imot regjeringas forslag uten at alternativt budsjett viser finansiering. Senterpartiet støtter regjeringas forslag som en del av vår samlede prioritering. Siden vi er alene om dette i innstillinga, har vi ikke fremmet regjeringas forslag. Videre gjelder det endring i opptjeningsperiode for rett til dagpenger under arbeidsledighet. Regjeringas forslag går ut på at bare inntekt fra siste kalenderår skal legges til grunn. Det innebærer en innsparing på 305 mill. kr. Videre skulle dette kombineres ved at også sykepenger etter folketrygdloven kapittel 8 og pleiepenger m.m. etter folketrygdloven kapittel 9 skal telle med i den inntekten som gir rett til dagpenger. Dette ville ha gitt en utgiftsøkning på statsbudsjettet på 95 mill. kr. Alle partier i komiteen går imot regjeringas forslag og beholder derved dagens ordning, hvor opptjeningsperioden for rett til dagpenger under arbeidsledighet utbetales med grunnlag som ligger lenger tilbake i tid. Ingen partier tar opp regjeringas forslag om at sykepenger og pleiepenger skal telle med i den inntekt som gir rett til dagpenger. Videre er det punktet om servicehunder. En permanent ordning fra 1. januar 2018 er foreslått. Personer som får stønad til servicehunder, skal få grunnstønad etter sats 3, på samme måte som for nødvendig hold av førerhund. Der er det en enstemmighet. Helt til slutt er det oppheving av hjelpestønad sats 0 i folketrygdloven § 26-2. Hele komiteen unntatt Senterpartiet går inn for en innsparing på 73 mill. kr, som betyr minus 13 560 kr per år for dem som er berettiget til overgangsordningen. Senterpartiet prioriterer denne gruppa med mennesker som bruker stønad til å dekke privat hjelp i huset. Det gjelder over 12 000 personer som trenger hjelp i huset for å fungere bedre i dagliglivet. Vi prioriterer altså en reell prisjustering, og samlet gir det et økt bo på vårt budsjett på 80,6 mill. kr. Til slutt vil jeg bare gi en forklaring på stemmegivningen. Senterpartiet vil ut fra det siste jeg sa, stemme mot innstillingens III, punktet om folketrygdloven § 26-2, første ledd nytt tredje punktum, som er foreslått å lyde: «Hjelpestønad til hjelp i huset(sats 0) som er innvilget etter lov 17. juni 1966 nr. 12 om folketrygd § 8-2 bokstav b, ytes ikke etter 1. juli 2018.» (sats 0) Senterpartiet er altså imot at det faller bort og ønsker å stemme mot den delen av III.