Borghild Tenden (Venstre), 2012-06-12:
Utgangspunktet for Venstres skattepolitikk er at det skal være lønnsomt å arbeide, å spare, å investere i norske bedrifter og arbeidsplasser og ikke minst å bidra til en miljø- og klimavennlig samfunnsutvikling. Derfor er kjernen i Venstres skatte- og avgiftspolitikk et skifte fra rød til grønn skatt. Med Venstres skattepolitikk vil det bli mer lønnsomt å arbeide og skape verdier, det vil bli mer lønnsomt å leve miljøvennlig, men det vil bli mindre lønnsomt å forurense. Venstre ønsker å legge til rette for et nyskapende næringsliv, hvor innovasjon og utvikling i eksisterende bedrifter er viktig, og hvor flere starter sin egen bedrift. Venstre vil derfor legge forholdene bedre til rette for enkeltpersonforetak, ikke minst gjelder det bedre og likestilte sosiale rettigheter. Ulike statsråder har gjentatte ganger på oppfordring fra Venstre sagt at de vil vurdere å styrke de sosiale rettighetene for selvstendig næringsdrivende. Ingenting har skjedd så langt. I forrige uke behandlet Stortinget en 400-siders melding fra regjeringen om norsk arbeidslivspolitikk. Selvstendig næringsdrivende er ikke nevnt med et ord. Venstre har et annet utgangspunkt. Derfor har vi en rekke forslag i denne innstillingen som vil bedre vilkårene for de selvstendig næringsdrivende, fra bedre sosiale rettigheter, inkludert sykelønn, økt maksimalt sparebeløp i tjenestepensjonsordning til bedre og mer fornuftige regler når det gjelder innbetaling av skatt. La meg stoppe opp litt ved det siste. Den 28. mai i år sendte forfatter Tom Egeland ut følgende Twitter-melding: «Jeg overskred fristen for forskuddsskatt med noen dager. Dermed må jeg betale resten av årets skatt NÅ.» Ja, sånn er faktisk regelverket for de selvstendig næringsdrivende. Ikke bare må de betale skatt kvartalsvis på forskudd, basert på en antatt inntekt. Dersom man er en eller to dager for sen, inntrer det lett absurde at man må betale hele den antatte skatten man måtte ha på en antatt inntekt for hele året. Mange må ta opp lån for å betale skatt på en antatt inntekt. Derfor fremmer Venstre i dag et forslag om å endre skatteinnbetalingsreglene for selvstendig næringsdrivende slik at de blir tilnærmet de samme som for vanlige skattytere. For kort tid siden var det en interessant interpellasjon her i Stortinget, SVs Geir-Ketil Hansen tok opp spørsmålet om å bruke skatte- og avgiftspolitikken aktivt for å oppnå Stortingets vedtatte målsetting i helsepolitikken. Hansen etterlyste en aktiv avgiftspolitikk når det gjelder matvarer: høyere avgift på usunne matvarer, lavere avgift på sunne matvarer. Dette er Venstre helt enig i. Derfor foreslår vi en omlegging av momsen på matvarer i tråd med Hansens etterlysning: ingen moms på frukt og grønt, full moms på brus og andre sterkt sukkerholdige drikkevarer. Dette synet ble i interpellasjonsdebatten støttet av representanten Lundteigen, som appellerte til finansministeren om å ha fullt fokus på momssystemet for drikkevarer. Jeg rekker ikke å sitere det han sa i salen, men jeg håper han gjentar det nå, for han kommer som neste taler, ser jeg. Det paradoksale og beklagelige er at både SV og Senterpartiet stemmer imot den politikken de tar til orde for. Jeg ønsker imidlertid SV og Senterpartiet all mulig lykke til i håp om å se spor av dette i politikken i budsjettet for 2013. Samtidig som Venstre vil gjøre vilkårene for næringslivet bedre, vil vi stimulere til at næringslivet blir mer klima- og miljøvennlig. Gjennom skattesystemet kan det gjøres på to måter – enten ved å øke miljøavgiftene eller ved å innføre differensierte satser som premierer ønsket miljø- og klimavennlig atferd. Venstre foreslår derfor at det blir innført en egen miljøavskrivningssats i saldogruppe d, slik at det er mulig med en ytterligere avskrivning på 5 pst., dersom investeringen åpenbart gir en miljø- og/eller klimagevinst. Samme tankegang følger Venstre når det gjelder SkatteFUNN-ordningen. I dag er det kun 10 pst. av forskningsaktiviteten innenfor SkatteFUNN som kan relateres til klima, miljø og energieffektivisering. Dette vil Venstre øke og foreslår derfor at det innføres egne beløpsgrenser i tillegg for slik FoU-aktivitet, med henholdsvis 2 og 4 mill. kr, avhengig av om forskningen er intern i bedriften eller eksternt utført. Jeg tar til slutt opp Venstres forslag i innstillingen, med håp om at regjeringen har et skråblikk på disse ved neste statsbudsjett.