trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-05-05:
Det blir gjenteke her at Venstre ikkje vil ha full breibandsdekning, av representantar frå regjeringspartia. Det er ein påstand som ikkje kan stå uimotsagd i denne salen. Det vi har lagt fram i dag, er ei pakke for full breibandsdekning i Noreg innan 2025. Der har vi valt å byggje på det breie, grundige arbeidet som er gjort av bl.a. KS – der Arbeidarpartiet og Senterpartiet, så vidt eg veit, sit med bukta og begge endane, og dei har statsrådar i alle roller. Det var vel til og med noverande forsvarsminister Gram som sette i gang det arbeidet, som seinare er blitt overlevert til regjeringa han er ein del av. Der seier ein at ein praktikabel måte å innføre dette på er å seie at i 2025 skal vi ha 95 pst. på fiber med 1 Gbit/s, og dei resterande 5 pst. skal også løftast kraftig. Poenget er at å nå 100 pst. av husstandane med 1 Gbit/s har ein prislapp som er så bortanfor søkt at i alle fall eg frå min ståstad ikkje klarer å sjå korleis det skal vere mogleg å prioritere det innanfor dei statlege budsjetta på dei tre åra som er igjen fram til 2025. Den pakka vi føreslår her, er ambisiøs nok. Grovt sagt handlar det om éin breibandsmilliard per år dei neste tre åra. Det er ambisiøst nok i den situasjonen den norske økonomien er i. Men eg registrerer at regjeringspartia i denne debatten held fast på at dette ikkje er ambisiøst nok. Ein står fast på målet om 1 Gbit/s til alle innan 2025, til ein prislapp som statsråden seier at ein arbeider med å få fram eit talgrunnlag for. Eg trur vi alle ser spente fram til det talgrunnlaget, for det første, og vi ser spente fram til dei tre statsbudsjetta der regjeringa innanfor eit samla økonomisk handlingsrom skal prioritere å få til dette saman med dei andre løfta deira. Eg trur at det er viktig å sjå at det som gjer at vi lukkast med digitaliseringa, er å setje oss ned og lage realistiske løysingar som det faktisk er mogleg å få til – ikkje å setje ambisjonar som er så bortanfor høge at det i praksis er mange som vil bli skuffa etter dei tre åra. Fasiten på dette veit vi når vi kjem til 2025, men det eg i alle fall er glad for, er at det er eit breitt og sterkt engasjement i denne salen for at breiband til alle er viktig, og at det hastar med å få gjeve breiband til alle, slik at vi kan starte med å få teke ut effektane av digitaliseringa. Eg kan òg for ordens skuld nemne at Venstre kjem til å støtte forslag nr. 1, frå Høgre, som er å løfte fram vårt andre framlegg frå representantforslaget.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2022-05-05:
I 1948, samme året som Winston Churchill talte til Stortinget, var han med på å ta initiativ til både Europabevegelsen og til det europeiske fellesskapet vi i dag kjenner igjen som EU. Etter en brutal, ødeleggende verdenskrig i Europa forsto han at et lands frihet, uavhengighet og selvråderett er helt avhengig av handel og forpliktende samhandling mellom demokratiske, frie og fredelige nasjonalstater rundt seg. Jeg kan nesten høre Churchill rotere i sin grav når kommunisten Moxnes siterer hans ord om fri debatt og parlamentarisme. 74 år senere ser vi Ukrainas president Zelenskyj både be Stortinget om hjelp og bistand og også levere en søknad om å bli med i det europeiske fellesskapet. Jeg skulle gjerne sett Senterpartiet, SV og Rødt belære Zelenskyj om nasjonal selvråderett. EU viser en ny og konkret relevans som sikkerhetspolitisk aktør. Utenriksministeren sa at Putins brutale krig har styrket det europeiske verdifellesskapet og det europeiske samholdet. Den naturlige konsekvensen av det er at Norge burde bli med i det europeiske fellesskapet. Statsministeren sa i sin tale til Stortinget den 3. mars: «EUs normative, økonomiske, politiske og lovgivende kraft har aldri vært sterkere.» Den naturlige konsekvensen av det er ikke å utrede seg vekk fra det europeiske fellesskapet, men å søke seg inn. Utenriksministeren sa at når Ukraina, Moldova og Georgia vender seg mot EU som en geopolitisk havn, vil Norge innrette sin bistand til disse landene på en måte som støtter opp om deres integrasjon i det europeiske samarbeidet. Vi skal altså hjelpe andre inn i et fellesskap vi selv velger å stå utenfor. Ministeren sa at Norge knytter seg til EUs nye initiativer innen sikkerhet og forsvar etter hvert som de blir vedtatt. Det beste hadde jo vært å være med på å utvikle disse initiativene. EU har også både viljen og virkemidlene til å gjennomføre det grønne skiftet. Samarbeidet med EU bidrar til norsk industriutvikling og verdiskaping, sa ministeren, og fortsatte: «Vi er enige med EU om sammen å se på hvordan vi kan gjøre det enklere for norske bedrifter å bidra til den grønne given i Europa.» Det enkleste hadde jo vært å melde seg helt inn. Ministeren sa at for å stå best mulig rustet før neste helsekrise forsøker vi derfor å få en avtale som sikrer norsk deltakelse når EU nå videreutvikler og styrker sitt samarbeid innen helseberedskap. Hadde vi vært innenfor, hadde vi ikke trengt å forsøke. Utenriksministeren sier på den ene siden at europeisk samarbeid er viktigere enn på lenge, på den andre siden at Norge opplever at nye initiativer og ny politikk fra EU ikke er dekket av våre samarbeidsordninger. Konsekvensen av det burde være innlysende: Norge må bli et fullverdig medlem av det europeiske fellesskapet vi selv er så avhengig av. Jeg opplever at utenriksministerens redegjørelse egentlig er en veldig god søknad om å bli nettopp det.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-05-05:
Jeg vil gjerne belyse den delen av samarbeidet med EU som handler om industripolitikk. Vi går gjennom et grønt skifte. Europa ligger i front når det gjelder det, og det er enorme endringer i markedsforutsetningene for norsk industri, der vi må gripe mulighetene. For det første ser vi at med havvindssatsingen er vi nødt til å kunne la norsk industri også selge inn i Nordsjønettet og gå inn i det samarbeidet. Det er den eneste måten vi får til en ordentlig storstilt satsing på, som regjeringen sier, som virkelig er storstilt, og som også gir et stort kraftoverskudd og gode betingelser for norsk industri og lavere strømpriser. For det andre går vi i Europa mot en mineralkrise. Europa utvinner kun 3 pst. av verdens mineraler, men forbruker 20 pst. av verdens mineraler. Norge har en helt spesiell rolle å spille her som et mineralrikt land. I det industrielle partnerskapet med EU bør mineraler stå svært høyt på dagsordenen. Jeg håper at både utenriksministeren og næringsministeren ser på hvordan vi kan samarbeide enda tettere med EU om mineraler. Det er også noe som, i likhet med havvind, kommer til å tjene norske interesser, at vi er med i et tett samarbeid om det. For det tredje forsømmer regjeringen de mulighetene som ligger i Barentshavet. Jeg vil oppfordre utenriksministeren til å jobbe for å øke forståelsen i Brussel for at Barentshavet er del av løsningen nå både for gass, men også for blått hydrogen på sikt. Det ene er å få den forståelsen som jeg tror man er mye mer mottagelig for, slik situasjonen er nå. Det handler om at vi må lete mer i dag, for gasseksporten kommer til å stupe om ti år hvis vi ikke gjør det. Sånn sett handler det om 26. konsesjonsrunde. Det handler også om å si ja til områdeløsninger i Barentshavet og se på en mulig kobling av Barentshavet til rørledningsnettet i Nordsjøen. Dette trenger vi også å diskutere med EU og kanskje til og med samarbeide med EU om. Så sier McKinsey at vi kan eksportere så mye som kanskje 12 pst. av Europas behov for hydrogen i framtiden hvis vi gjør disse tingene. Så jeg vil oppfordre regjeringen til å inngå et enda tettere samarbeid med EU på industriområdet og følge opp disse sakene helt konkret.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-05-05:
Jeg vil si til representanten fra SV at det tydeligvis ikke hastet så mye for SV å få ut et luftfartsprogram, sånn jeg ser det. Dette var et viktig forslag for å nettopp forsere det arbeidet, og jeg synes det er særlig viktig for oss som representerer Nord-Norge. Her hadde vi hatt en gyllen mulighet for å kunne rulle ut et luftfartsprogram tidligere enn om det skal det nevnes i en stortingsmelding om en stund, og så skal man se om man skal gjøre noe. Det var en mulighet til også å rulle ut testing på ulike flyplasser i Nord-Norge, hvor man særlig har værmessige utfordringer å ta hensyn til. Så både i et klimaperspektiv, for industriell utvikling, for at Norge skal være i front på dette området, og ikke minst for at vi skal komme raskere i gang med et grønt luftfartsprogram, hadde det vært veldig fint å fått SVs støtte. Det ligger det dessverre ikke an til, slik at denne saken dessverre ikke får den hurtige behandlingen som den burde fått.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-05-05:
Først en begrepsforklaring til vårt forslag. Vi snakker om «en storstilt satsing». Det gjorde også regjeringen når det gjaldt havvind, men det var altså en halvering, mens dette faktisk innebærer at vi ønsker å øke hydrogen- og ammoniakkproduksjonen og ta det i bruk. Derfor har Høyre foreslått helt konkrete punkter, ti ulike punkter, som vi mener vil gjøre at vi forserer arbeidet med å ta i bruk hydrogen og ammoniakk, som vil ha en veldig stor betydning for å posisjonere Norge til å ta å ta i bruk klimavennlig teknologi. Det gjelder også differansekontrakter, pilotanlegg og masse annet, og det blir spennende å se hvor mange partier som går inn for å støtte de ambisiøse punktene som vi har foreslått. Så til dette med marked – vestfjordferja, som representanten Haltbrekken var inne på, og det å lage et marked for hydrogen. Det er litt interessant å se også Arbeiderpartiets holdning til dette, for her kommer vi opp i et vanskelig prinsipielt spørsmål, og det er dette med teknologinøytralitet. Og vi, eller Høyre i regjering, lot jo heller hensynet være å satse på hydrogen i den konkrete saken med ferja mellom Lofoten og Bodø, og det ser vi fruktene av nå, med en helt fantastisk oppblomstring av industri i Nordland og andre steder for å tilby hydrogen til det markedet. Jeg tror at regjeringspartiene også vil gjøre klokt i å gjøre den typen vurderinger når det gjelder f.eks. Nordlandsbanen, Rørosbanen og andre sånne prosjekter, som vil skape et stort marked, og som vil gjøre at man tidligere tar i bruk den typen teknologiske løsninger. Og når det gjelder blått hydrogen fra Barentshavet: Jeg er helt enig i analysen til representanten Sivertsen Næss, men da må også regjeringen være enig i at vi skal utnytte potensialet for gass i Barentshavet, hvis vi er så opptatt av at vi skal bruke blått hydrogen derfra. Da må vi si ja til 26. konsesjonsrunde, slik at vi leter nå og får mer gass om ti år, vi må si ja til områdeløsningen i Barentshavet, som er veldig viktig, som Equinor har lagt fram nå, og for det tredje må vi se på muligheten for en rørledning som kobler sammen Barentshavet med rørledningsnettet i Nordsjøen, slik at blått hydrogen fra Barentshavet kan fraktes på en konkurransefremmende måte til Europa, i stedet for at den må skipes ut og dermed få en konkurranseulempe. Her er det viktige spørsmål både for Norge og for Finnmark. Jeg tar opp det forslaget som Høyre er en del av.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-05-05:
Mitt spørsmål er angående blått hydrogen. Som også representanten Sivertsen Næss understreket, er Barentshavet svært viktig i den sammenheng. Er det sånn at statsråden ser utvikling av mer gass i Barentshavet i et nytt lys, gitt de mulighetene som er for blått hydrogen? Da tenker jeg på både områdeløsning, 26. konsesjonsrunde og også å utrede muligheten for å koble Barentshavet til Nordsjø-rørledningsnettet.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-05-05:
Det var et oppløftende svar og godt å høre. Det er sånn at EU-kommisjonen har vært skeptisk til gass fra arktiske områder. Gitt den situasjonen vi ser nå, hvor Rystad-rapporten sier at Europa vil trenge gass ut 2050, og potensialet for blått hydrogen, vil regjeringen ta et initiativ for å få med EU i et samarbeid om både å få gass og etter hvert blått hydrogen fra Barentshavet som en felles løsning, og få dem til å forstå bedre at her ligger det vinn-vinn-situasjoner, også med de gode tradisjonene vi har for bærekraftig forvaltning?
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-05-05:
Jeg vil svare til representanten Sivertsen Næss. Jeg tror vi har et felles ønske og intensjon om å gjøre det beste for Finnmark og Nord-Norge, og så er spørsmålet hvordan man gjør det. Jeg tror for det første at vi må lete etter mer gass, som er hele grunnlaget for blått hydrogen og for LNG. Så tror jeg også at markedet for LNG kommer til å være veldig godt i veldig lang tid framover, når hele verden skal omstille seg, og det kommer til å være et substitutt for kull langt utenfor Europa. Så jeg tror det er mulig å gjøre flere ting her. Så må jeg presisere at Høyre ønsker å få vurdert en sånn tilkobling mellom Barentshavet og rørledningsnettet i Nordsjøen, og det er veldig positivt hvis det allerede er i gang. Det mener jeg absolutt bør vurderes nøye, og selvfølgelig også se på ringvirkningene av noe sånt i Finnmark og i Nord-Norge.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-05-05:
Først vil jeg presisere til statsråden det jeg sa tidligere, at Høyre ønsker å vurdere en rørledning mellom Barentshavet og Nordsjøen. Men vi har altså en situasjon hvor vi har en energikrise som vi ikke har sett maken til. Alle våre allierte ber oss om å være en sikker, stabil og økende gassleverandør også i de neste årene framover. Da må vi kunne vurdere den type ting ganske raskt, være tydelige overfor våre allierte og være til å stole på. Jeg vil også oppsummere den debatten vi har om gass her. Jeg føler at regjeringen er et gissel av Rødt og SVs standpunkt i denne saken, som ønsker å redusere norsk gass. Det minner meg egentlig om Hamsun-romanen Pan, hvor løytnant Glahn bor i en jakthytte i Nordland og har et veldig sterkt, intenst indre sjelsliv og sterke følelser, og for å gi uttrykk for de følelsene skyter han seg selv i foten. Han kommer ned til sivilisasjonen i bygda og tror at dette skal gjøre et stort inntrykk. Han blir møtt med skuldertrekk. Sånn er det også med gasseksport. At vi begrenser vår gasseksport, gjør at verden møter det med et skuldertrekk. Om ikke annet vil man se at det faktisk gjør at vi kommer verre ut når det gjelder å kutte klimautslipp. Det er også virkelig ikke i vår interesse. Så min oppfordring til regjeringen er å kvitte seg med Rødt og SV akkurat i gasspolitikken og komme over til høyresiden. Vi kan ha en politikk hvor vi leter etter og utvinner mye mer gass, med bedre infrastruktur, og gjør det med tanke på både norske arbeidsplasser og å bidra til våre allierte. Det er bra i et klimaperspektiv, og det er bra i et sikkerhetspolitisk perspektiv.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-05-05:
Høyre mener at det er svært viktig å legge til rette for energieffektivisering. Den mest miljøvennlige energien er den som ikke brukes. Vi har også en utfordring med å holde et kraftoverskudd, og jo mer vi faktisk kan spare energi, jo mindre ny kraft må vi bygge ut, som alltid vil innebære et miljøinngrep. Den samlede energibruken i bygg er på om lag 84 TWh. I de siste årene har det blitt gjort flere skjerpelser når det gjelder nybygg, med energikrav der, men det store potensialet ligger i den bygningsmassen de allerede har. Der er det samtidig viktige avveininger å gjøre, slik at staten unngår å støtte tiltak som man uansett ville ha gjennomført. Samtidig, siden jeg ikke har noen kommenterer til selve forslaget, har jeg lyst til å dele en refleksjon etter at jeg har vært ute og snakket med folk og bedrifter om energisparing og det viktige arbeidet vi gjør fra Stortinget. Det viktigste arbeidet er det faktisk bedriftene og den enkelte forbruker som gjør selv, og jeg må si at jeg er rørt når jeg ser viljen til å gjøre egentlig enda mer enn det som er kravet. Når det er bedrifter som skal oppføre et nybygg, tenker man mye lenger enn det som egentlig er dagens krav, og det samme gjelder mange forbrukere, som er opptatt av miljø og klima og strekker seg enda lenger, enten det lønner seg eller ikke – så en honnør til den viljen som er der ute. Så vil jeg si, som representanten Elvestuen, at jeg regner med at energikommisjonen tar notis av de diskusjonene og refleksjonene som komiteen har gjort seg i dette arbeidet.
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-05-05:
Først vil jeg takke utenriksministeren for en veldig interessant redegjørelse, der hun adresserte mange utfordringer og mange spørsmål. Dessverre var det ikke så mange svar. Og grunnen til det er at Arbeiderpartiet og Senterpartiet er motpolene i Europa-politikken, og således er det umulig for regjeringen å gi noen opplysende svar. Jeg har lyttet til debatten, og det er vanskelig å finne en rød tråd i debatten, men det er i hvert fall én rød tråd, og det er Senterpartiet og Fremskrittspartiets dype motstand mot EU. Senterpartiet går jo lenger i sin motstand mot EØS. Det står sågar å lese på Senterpartiets hjemmeside at EØS-avtalen er en juridisk tvangstrøye. Slik prater man om denne avtalen som sikrer norsk eksportindustri adgang til et marked på 450 millioner mennesker på hjemmemarkedsbetingelser. Erkjennelsen av at enkelte utfordringer har en overnasjonal karakter, og at man ikke klarer å løse dem utelukkende gjennom nasjonalstaten, er fraværende i Senterpartiets tenkning. Hvis man alltid skal tviholde på den nasjonale myndigheten, ja da vil det være utfordringer som ikke vil finne sin løsning. Så må jeg si at representanten Tybring-Gjeddes innlegg var preget av til dels logisk inkonsistens. På den ene siden argumenterte representanten tungt for økonomisk samarbeid innenfor det forsvarsindustrielle området, men i samme åndedrag sa representanten at det var intet som tydet på at økonomisk samarbeid mellom landene fremmer velstand. Det er rett og slett oppsiktsvekkende, særlig sett i lys av at Norge har en liten og svært åpen økonomi, og all økonomisk erfaring i teori og praksis tilsier at varebytte mellom landene fremmer velferd mellom de handlende parter. I morgen slipper regjeringen katta ut av sekken. Da får vi se hva dette sårt etterlengtede mandatet vil inneholde. Men det blir litt enkelt å si at den forrige regjeringen burde ha utredet vårt forhold til EU. Nå er det en gang slik at det er denne regjeringen som føler et behov for å utrede EØS-avtalens muligheter. Den logiske konsekvensen er da at man også ser på hva et fullverdig EU-medlemskap vil innebære. Til slutt: Det er visse ting som har endret seg i løpet av de siste årene – EUs rolle under covid-19, Norges avhengighet av EUs løsninger og ikke minst sanksjonene mot Russland knyttet til invasjonen i Ukraina.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Velkommen til vår nye statsråd, med ansvar nettopp for store deler av digital infrastruktur i Norge, både bredbånd og mobilnett – svært viktige temaer. Det er også komiteen skjønt forent om, for vi skriver i innstillingen at «bredbånd og mobilnett binder Norge sammen». Det er helt avgjørende for både bosetting og arbeidsplasser i hele landet vårt. Derfor mener komiteen at det er et politisk ansvar å bidra til at folk har tilgang til denne grunnleggende infrastrukturen, og at den fungerer i alle deler av Norge. Virusutbruddet med korona har vist at det er et paradoks at det i 2022 fortsatt er husstander som mangler grunnleggende infrastruktur som høyhastighets internett, når vi vet det var viktig at folk kunne ha hjemmekontor – for de arbeidstakerne som har den muligheten. Mange må selvfølgelig fortsatt gå fysisk på jobb i årene som kommer, men for dem som kan, har dette vært et viktig alternativ, også for unger og ungdom som har kunnet følge undervisning hjemmefra. Derfor handler utbygging av internett og digital infrastruktur om sosial rettferdighet, geografisk fordeling og næringsliv og verdiskaping i hele landet vårt. Så vil jeg over til viktige poenger for Arbeiderpartiet og Senterpartiet i denne saken. Full bredbåndsdekning har vært en sak som begge de to partiene har kjempet for sammen over flere år, og derfor synes vi det er positivt at det kommer et forslag, som her ved representanter fra Venstre, som tar opp mange av de samme poengene som vi har vært opptatt av. Allikevel ønsker vi at vi skal gjennomføre politikken som er i Hurdalsplattformen, for den er enda mer offensiv. Det handler om å sørge for at alle får tilgang til høyhastighets internett, og ikke bare 95 pst., for det skal som kjent være vanlige folks tur i hele Norge. Vi har også et viktig arbeid i transport- og kommunikasjonskomiteen med å se koblingen mellom den digitale infrastrukturen og den fysiske. Den forrige regjeringen skal ha honnør for at de satte ned ekspertutvalget for teknologi og bærekraftig mobilitet. De påpeker veldig nøye hvor viktig det er å ha god tilgang til både nett og mobildekning i hele landet for at kjøretøy etter hvert skal kunne kommunisere smartere med hverandre. Dermed vil vi spare enorme utgifter og kostnader knyttet til fysisk infrastruktur. Digital infrastruktur er i årene som kommer, like viktig som den fysiske.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Det går en rød tråd fra saken vi behandlet i stad om digital infrastruktur i hele landet, til moderne satsing på luftfarten i Norge. Dette er en veldig viktig sak. Transportfeltet er kanskje først og fremst, ute blant folk, forbundet med asfalt, stål og betong, men lufta er helt essensiell for at folk skal kunne transportere seg både til jobb og i fritiden i Norge. Framover ser vi for oss at transportpolitikken og kommunikasjonssatsingen i Norge skal inspireres mer av Askeladden og hans gode hjelpere, som hadde skipet som gikk like bra til lands til vanns og i lufta med. Det er den moderne måten å tenke på. Derfor er dette forslaget veldig bra. Norge er som skapt for satsing på kortbane-, luftbanenett, og spesielt når vi får elfly, vil vi i framtiden se at mange personer kan reise både enklere og ikke minst uten utslipp fra små og store steder i dette landet vårt. Ved åpningen av stortingsmøtet i dag hadde vi minnetale over en tidligere stortingsrepresentant, og det ble sagt der at han jobbet veldig hardt bl.a. for en tunnel, og det hadde visst gått 40 år fra han var i sitt første møte i kommunestyret, til denne tunnelen åpnet og kunne brukes. I luftfarten skjer ting veldig mye fortere. Vi i transportkomiteen har spennende møter med bl.a. Avinor, og de sier er at på midten av 2030-tallet vil elfly kanskje være operative for passasjertransport. Det er bare litt over ti år til, så i et samferdselsperspektiv går dette i et rasende tempo. Mange av de andre sakene som vi diskuterer, som krever nettopp mer stål og betong, kommer kanskje heller ikke til å være ferdig planlagt engang idet elfly er på vingene. Nå skal vi få luft under vingene, og derfor er det, som jeg var inne på i forrige innlegg, viktig at vi fortsetter å forsterke satsingen på forskning og utvikling. For Arbeiderpartiet og Senterpartiets del hadde vi et veldig godt møte med SINTEF og NTNU i uken som gikk. De trakk også fram det viktige arbeidet til ekspertutvalget fra forrige periode, men at vi må sammen gå inn for å prioritere det. Det betyr at nå er det enighet, virker det som. Det er viktig å prioritere opp den digitale infrastrukturen, og det vil komme gode innlegg om luftfart. Da blir det en oppgave for både medrepresentanten Larsen fra Høyre, som snart skal på, og alle oss andre å prioritere disse feltene opp, sånn at det faktisk blir utsikt for å reise Norge på kryss og tvers med flytransport i framtiden.
Trond Helleland (Høyre), 2022-05-05:
Vi kan jo dra en parallell til den forrige debatten, for jeg vet at den nye statsråden også er opptatt av EU. I 1994 var det EU-avstemning i Norge. Det ble dessverre nei, men samtidig var det et arrangement som kanskje bidro til at det ble nei, fordi vi ble så glad i Norge og alt som var norsk, og det var OL på Lillehammer. Hva er parallellen til bredbånd og internett der? Jo, det er at på pressesenteret på Lillehammer var det en liten krok i et hjørne, og der sto det to datamaskiner. Der satt det noen amerikanerne, og de publiserte på internett. Det var første gangen vi hadde opplevd noe sånt i Norge. Det var spennende. Det var altså i 1994. I 1997 kom jeg inn på Stortinget, og da hadde vi fått mobiltelefoner. Jeg var så heldig at jeg fikk mobiltelefonen til Per Olaf Lundteigen, med hans nummer, så i to år ble jeg invitert til alle småbrukarlagsmøter i Norge for å holde innledning. Nå har vi heldigvis kommet litt lenger, og det som er poenget i denne saken, er at Venstre er utålmodig og vil ha gigabitsamfunnet, regjeringspartiene snakker om høyhastighets bredbånd, og vi er alle enige om at vi trenger bredbånd over hele landet. Så blir det et definisjonsspørsmål: Skal vi gå for gigabitsamfunnet nå, eller skal vi være litt mer tålmodige og si at alle må ha dekning, alle må ha bredbånd? Poenget mitt er at Norge – og det viser også EU – har den beste mobil- og bredbåndstilgangen i hele verden, tror jeg. Vi satte et mål i 2016 om at det skulle være 100 Mbit til 90 pst. av husstandene. Det ble nådd i 2020, lenge før vi hadde planlagt. Nå er vi i gang med å få en 5G-utbygging over hele landet, i tillegg til at over 80 pst. av den norske befolkning har tilgang til minst 1 Gbit. Det er de siste meterne som skal gås for å få alle med. Der er kombinasjonen av satellitteknologi, bredbånd og 5G viktig. Vi vil fremme et av forslagene Venstre tok opp i sitt representantforslag, nemlig: «Stortinget ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med en plan for å ta ut størst mulig samfunns- og klimagevinst av bredbåndssatsingen ved blant annet økt effektivisering i offentlig sektor og økt verdiskapning og klimakutt knyttet til digitalisering i privat og offentlig sektor.» Den forrige regjeringen satte et mål, nemlig at alle skulle ha 1 Gbit i alle rådhus og alle skoler innen 2025. Da har man gigabitsamfunnet i alle norske kommuner.
Trond Helleland (Høyre), 2022-05-05:
Takk til den nye ministeren med ansvar for digitalisering og bredbånd. Det er flott med gode målsettinger for det offentliges innsats når det gjelder bredbånd, men i 20 år har det jo vært en markedsbasert politikk som har fungert svært godt for utbygging av bredbånd i Norge. Det er store aktører, og det er små aktører. Det er Numedalsnett, det er Telenor, det er Telia, osv. Under Solberg-regjeringen ble fiberbyggingen femdoblet. Fra 2020 til 2021 var det 33 pst. økning i utbygging av høyhastighets bredbånd. Synes statsråden det er en fordel med denne store konkurransen mellom mange private kommersielle aktører, eller hadde han ønsket seg et statlig selskap som ivaretok dette?
Trond Helleland (Høyre), 2022-05-05:
Så det statsråden nå sier, er at skal staten øke sitt bidrag så kraftig at de private kan trappe ned? Poenget er jo at det har vært en markedsdrevet utvikling der det offentlige har gått inn og fylt på. Nå har vi også fått 5G-teknologien, som bl.a. Telenor, Telia og andre bygger ut for fullt over hele landet. Jeg hørte statsråden si at han ønsket seg en revidering av hva som er høyhastighets bredbånd. Regjeringspartiene bruker sine merknader på å si at ja, de skal ha høyhastighetsbredbånd, mens Venstre vil ha gigabitsamfunnet. Jeg regner da med at gigabit er mer enn høyhastighet, for den har ligget rundt 100 Mbit/s. Hva tenker statsråden er et naturlig mål å sette seg? Den forrige regjeringen slo i Meld. St. 28 for 2020–2021 fast at alle rådhus, alle nødmeldingssentraler, alle skoler skulle ha 1 Gbit/s innen 2025. Er det et for lite ambisiøst mål?
Trond Helleland (Høyre), 2022-05-05:
Det er veldig godt å høre at ambisjonene er høye. Det var en økning på 50 pst. i bevilgningen. Hvis statsråden kan komme tilbake og si at det også har vært en 50 pst. økning i hastigheten og utbedringen i løpet av året, er på en måte den statsstøttepolitikken riktig. Jeg har ikke vært mot å gi tilskudd til bredbåndsutbygging der det er nødvendig, men vi har vært opptatt av – og det er jeg veldig glad for å høre at statsråden også er opptatt av – at det faktisk er et marked som fungerer. Det bygges ut i privat regi. Om det er i Gudbrandsdalen eller i Hallingdal eller hvor det er hen, så er det høyhastighets internett nesten overalt. Hvis han kan svare på spørsmålet om han er enig i ambisjonen om det skal være 1 Gbit/s ved alle offentlige bygninger i 2025, sier han jo også ja til at vi har et gigabitsamfunn i 2025.
Geir Inge Lien (Senterpartiet), 2022-05-05:
Det er ei viktig sak som det er viktig for landet å få realisert. Forslaget frå Venstre om at berre 95 pst. av folket skal ha breibandsdekning, vil føre til at mange tusen husstandar og innbyggjarar ikkje får det nødvendige tilbodet. Det er rett og slett ikkje godt nok. Senterpartiet meiner at alle skal ha tilgang til høghastigheitsbreiband. På same måte som det ein gong vart sett som mål at alle skulle ha tilgang til straum, er det no like naturleg og viktig at alle skal ha tilgang til høghastigheitsbreiband. Utbygging av breiband og mobilløysingar i Noreg skal skje, og det må vi få det offentlege og private krefter til å bidra til. Men det er særleg eit offentleg ansvar å sikre eit heilskapleg tilbod, og då spesielt å sørgje for utbygging og drift i område der det ikkje er kommersielt grunnlag for å byggje ut. Der tek det offentlege eit ansvar. Heile landet skal ha ein likeverdig infrastruktur og tilbod. Tilgangen til moderne elektronisk kommunikasjon som mobil og breiband er nødvendig, både for privatpersonar og for bedrifter. Betre kommunikasjon reduserer avstandsulempene og bidreg til å oppretthalde busetjing i distrikta. Det vert stadig viktigare bl.a. for reiseliv og andre typar næringar, ser vi. Breiband til alle er eit viktig politisk mål for denne regjeringa, jf. Hurdalsplattforma, der målet er å sikre høghastigheitsbreiband til alle innan 2025. Vi er heilt avhengige av gode og robuste nett. Stadig større verdiar vert lagde inn i nettet på tvers av alle samfunnssektorar. Covid-19 har vist tydeleg at dette var – og har vore – ei viktig satsing. Gode nett gjorde at samfunnet kunne haldast i gang via heimekontor, heimeskule og fjernkonsultasjonar i helsevesenet. Vi ser at folk har fått auga opp for kor viktig det er å kunne ha tilgang til ein godt utbygd infrastruktur når det gjeld høghastigheitsbreiband. Det er viktig for å kunne ta del i samfunnet. Digitalisering av offentlege tenester, auka bruk av velferdsteknologi, auka vekst og verdiskaping, meir berekraftig produksjon og tenesteleveransar til næringslivet og industrien – dette heng i hop. Dei som er ramma av dårleg mobildekning eller ikkje har breiband, har vanskeleg for å gjere seg nytte av tenestene dei private og det offentlege tilbyr i framtida, eller som private og det offentlege etterspør, som det i aukande grad er føresett at alle skal kunne delta i.
Geir Inge Lien (Senterpartiet), 2022-05-05:
Det er ein gledas dag når ein får tilslutning til å setje i gang med vegprosjekt. Vi ser at slike prosjekt som dette i Bodø er viktige for å utvikle regionar. Eg vil seie at eg var så heldig at eg fekk verte med ministeren no i denne veka som var, på ei visning i Ålesund, og såg på nettopp kva ei slik moglegheit gjev for ein by som Ålesund. Det er viktig for å fremje bolyst. Me ser det på kvaliteten for dei som no bor f.eks. rundt innfartsvegen i Ålesund: Dei får ein langt større kvalitet, om det så gjeld dempa lyd, støv, eksos eller kva det no skulle vere av utslepp. Dette gjev moglegheiter for næring, for industri og for å utvikle ein by og lage gode oppvekstvilkår, og dette skjer òg no i Bodø. Det er eg svært glad for. Så eg vil berre signalisere at vi i Senterpartiet heiar på slike prosjekt og på lokaldemokratiet. Det er viktig, som det har vore sagt her, at når lokaldemokratiet vel, skal vi lytte til det her på Stortinget. Og så må vi finne gode måtar å løyse det på, og det føler eg at har vore gjort her, i samråd med lokalpolitiske ønske. Så her vil eg berre gratulere og ønske Bodø lykke til.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-05-05:
Dette forslaget er på mange måtar å slå inn opne dører. I 2021 vart det fremja eit framlegg og behandla ei sak, Innst. 511 S for 2020–2021, der Framstegspartiet med fleire fekk gjennomslag for mykje av grunnlaget for denne saka. Når ein ser på breibandsutbygginga i Noreg, er det no 86–87 pst. dekning. Komiteen var den 7. april i møte med Telenor Norge, som var tydelege på at dei skulle klare å nå målet innan 2025, med ei satsing på ca. 1 mrd. kr i året. Då er vi i Framstegspartiet fornøgde med at regjeringa signaliserer i Hurdalsplattforma at dei er interesserte i og villige til å gjennomføre politikken til Framstegspartiet, som låg til grunn for saka knytt til Innst. 511 S for 2020–2021. Det er Framstegspartiet fornøgde med og forventar at det vert gjort. Då får vi fullt ut breibandsutbygging i Noreg. Eg håpar inderleg at Senterpartiet set seg på resten av regjeringa og sørgjer for at ein får gjort dette. Det er litt humoristisk sagt. Eg trur dette er ei viktig sak for landet. Breiband er viktig i alle delar av landet. Erfaringa eg har frå mitt fylke, er at det vert bygd ut overalt. Dei kommersielle selskapa som byggjer ut, er veldig flinke og byggjer ut også der det er mindre lønsamt. Med oppfølginga av Innst. 511 S for 2020–2021 og det som Hurdalsplattforma og regjeringa legg til grunn, trur eg vi skal klare å nå det målet på ein god måte. Og det er i tråd med standpunktet til Framstegspartiet i saka.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-05-05:
Av skattar og avgifter skal vi tyngast ned – det er liksom mottoet også i denne saka. Det er på ein måte bompengar betalt av bilistane og elbilistane som skal finansiere dei ulike kollektivtiltaka. Det er alt anna enn det statsråden også har sagt i ein del andre saker, at det er viktig med kost–nytte – at den som betaler, er den som også får nytte av det. Det gjer ein ikkje når det er bilistane som skal finansiere kollektivsatsinga som bilistane ikkje har nytte av. Det vert sagt at vi som stemmer imot, er imot byutvikling og ikkje er for å utvikle byane. Problemet er at dei raud-grøne, og også Høgre, berre har eitt mål. Det er i mange byar å fjerne bilane, men det dei vil til livs, og det dei vil fjerne, skal også betale for kollektivsatsingane, kollektivtilboda og gang- og sykkelvegane. Og det heng ikkje heilt i hop, for om ein skal fjerne noko, kan ikkje det ein fjernar betale det ein ønskjer – som om ein skal fjerne bilane. Det er noko som er fullstendig ute av kurs, og det ser vi i bypakke etter bypakke. Vi ser også at rundt omkring i landet er det massiv motstand mot desse bypakkane. Bypakke Ålesund f.eks. i mitt eige fylke, vi får ei sak på det seinare, der er det massive protestar. Dei vil ikkje ha desse bompengepakkane, og ein klarer ikkje heilt å skjøne korleis det heng i hop. Det vart sagt av representanten frå Høgre at det er umogeleg å byggje veg utan bompengar, og det er umogeleg å gjere noko utan bompengar. I mitt heimfylke har altså innbyggjarane stemt Framstegspartiet. Vi er det desidert største partiet, med over 22 pst. ved siste val i Møre og Romsdal. Folk har stemt Framstegspartiet, dei får Framstegsparti-politikk, og vi har fjerna bompengane i heile Møre og Romsdal – null bompengar. Så er det no konkurranse frå ny regjering og Høgre om å få inn nye bommar, som underteikna og andre i mitt parti må gjere det vi kan for å fjerne seinare. Det er mogeleg å byggje veg og utvikkle samfunnet vårt utan bompengar. Statskassa renn over av pengar. Når ein brukar pengar på olje og gass, på klimatiltak, elektrifisering av sokkelen eller havvind, nei då snakkar ingen om inflasjon når ein brukar titals milliardar. Om ein brukar dei same pengane på å byggje veg, kan ein ikkje byggje dei utan å ha bompengar. Difor stemmer vi mot Bypakke Bodø fase 2 i denne saka.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-05-05:
I denne saka ser vi at bompengedelen skal aukast, og han skal også utvidast med fem år. Vi veit også at ein jobbar mykje for å vri bilkjøp over til elbil i Noreg. Og vi har lese i media at samferdselsministeren har uttalt at det er mogeleg at ein går for å auke bompengedelen for elbil. Det er også sånn at etter 2025 skal alle nye bilar som vert kjøpte, vere elbil. Spørsmålet er då: Har samferdselsministeren planar om at det er elbilane som skal finansiere bypakkane i framtida?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-05-05:
Det som er hovudspørsmålet, det som er greia, er at ein har inngått ein avtale med innbyggjarane om å vere meir miljøvenleg og køyre nullutsleppsbil, og ein skal få eit pre for det. Men no ønskjer altså regjeringa at folk skal betale fulle bompengesatsar etter kvart, og det vert på ein måte eit brot på kontrakten med innbyggjarane. Ser ikkje samferdselsministeren at dette lett vert oppfatta av innbyggjarane som eit svik ved at ein bryt desse kontraktane ein har inngått med innbyggjarane for at dei skal køyre nullutslepp i framtida?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2022-05-05:
For Senterpartiet og regjeringen er det et hovedprosjekt å bidra til å utvikle hele Norge og legge til rette for at folk skal kunne bo, arbeide og leve gode liv i både bygd og by. I et moderne samfunn er tilgang til moderne kommunikasjon, bredbånd og mobil en helt avgjørende faktor. Som vi har vist til i Hurdalsplattformen, mener regjeringen at moderne kommunikasjon og bredbånd også må være en grunnleggende rettighet, på samme måte som f.eks. strøm. I et moderne samfunn er det like viktig. Derfor er det utrolig viktig å fortsette utbygging av bredbånd i Norge, med forsterket kraft. Det blir gjort en viktig innsats i dag fra kommuner, fra fylker og fra private aktører som bidrar til utbygging av bredbånd, men samtidig må vi forsterke innsatsen fra fellesskapets side. Derfor var noe av det første Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen gjorde etter regjeringsskiftet, å prioritere økt utbygging av bredbånd. Vi økte budsjettet til utbygging av bredbånd med ca. 50 pst. sammenlignet med det forslaget som lå fra Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti. Vi må gå skrittet videre, vi må sørge for utbygging til alle og ikke bare definere at det skal være 95 pst. eller 96 pst. Hvis en definerer at det er greit nok med 95 pst., er det altså over 100 000 husstander i Norge en utelater fra det målet. Derfor har vi sagt tydelig i Hurdalsplattformen at en skal ha en utbygging av høyhastighets bredbånd som treffer alle i bygd og by. Den rapporten som blir vist til fra Samfunnsøkonomisk analyse, er en spennende og viktig rapport som setter søkelys på både en rekke utfordringer knyttet til bredbåndsutbygging og ikke minst det store potensialet også forsert utbygging av bredbånd vil ha med hensyn til en stor nytteverdi for de samfunn rundt forbi i Norge som får tilgang til bredbånd, med tanke på både næringsutvikling, å sikre arbeidsplasser og også grunnlaget for bosetting. I et moderne samfunn er nettopp det å kunne kombinere bosetting ved å ha tilgang til høyhastighets bredbånd både privat og i jobbsammenheng utrolig viktig. I tillegg må vi selvsagt også forsterke utbygging av mobilnettet. Til det konkrete forslaget, så er altså regjeringen i gang med både forsert prioritering av utbygging av bredbånd og en vurdering av hastighetsmål framover. Når det gjelder det hastighetsmålet som har ligget til grunn, på 100 Mbit, må vi gå inn og se på hva som skal være målet i framtiden for utbygging for alle i hele Norge.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2022-05-05:
Jeg takker for velkomsten til Stortinget som statsråd. Det var veldig hyggelig å høre på innlegget fra representanten Helleland, som dro linjene tilbake til EU-saken. En av de tingene som var viktige i EU-kampen og for å vinne den – jeg bør kanskje ikke avsløre det for representanten Helleland – var at man hadde en leder for Nei til EU som het Kristen Nygaard, som internasjonalt var langt mer kjent som dataprogrammerer og var langt framme på ny teknologi, som bidro til at man hadde implementert moderne løsninger for nei-siden i Norge da man skulle vinne EU-kampen. Så til den konkrete utbyggingen. Ja, det er helt riktig at det som har vært avgjørende for utbygging av høyhastighets bredbånd i Norge, er at man har hatt private aktører som har tatt stort ansvar, og som har bidratt til framdrift i utbyggingen når de offentlige bevilgningene fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre i regjering har vært for små. Det skal vi bygge videre på, men i tillegg skal staten også ha et ekstra bidrag gjennom budsjettene.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2022-05-05:
Når det gjelder utbygging av bredbånd i Norge, er det utrolig viktig å legge til rette for at de private og kommersielle aktørene som over tid har bidratt til utbygging, fortsatt skal gjøre det, og at man ikke skal ha noen svekket innsats i forhold til det. Poenget er jo at vi i sum må sørge for en raskere utbygging som gjør at vi legger til rette for utbygging av høyhastighetsbredbånd for alle i hele Norge. Det er helt riktig som representanten Helleland sier, at det per i dag er en stor andel – ca. 80 pst. – som har tilgang til 1 Gbit/s, men det er altså mange i Norge som per i dag har både for dårlig bredbåndsdekning og for dårlig mobildekning. Derfor har det vært viktig å løfte budsjettene på de områdene. Noe av det første jeg gjorde, var som sagt å øke bevilgningene til bredbåndsutbygging fra statens side med 50 pst., sammenlignet med det budsjettforslaget som representanten Hellelands parti la fram som sin avskjedssøknad til det norske folk.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2022-05-05:
Jeg er helt enig med representanten Helleland i at en mange plasser i Norge – heldigvis – har kommet så langt at det er tilgang til moderne høyhastighets bredbånd også med gigabithastighet. Dessverre er det mange både øysamfunn og andre områder i distriktene som ikke har det, men også en del av de sentrale områdene i Norge. Ikke så langt unna der hvor jeg bor – jeg bor på Romerike – er det en rekke områder som ikke har god nok dekning for verken mobil eller bredbånd. Derfor er det behov for en forsterket innsats fra fellesskapets side, og det er derfor vi prioriterte det ved første anledning. Det er også viktig å ha høye ambisjoner. Jeg mener at de ambisjonene som har vært når det gjelder kapasitet, bør forsterkes framover. Den konkrete vurderingen av ulike løsninger der er vi i gang med og vil komme tilbake til Stortinget med.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2022-05-05:
Det er hyggelig å høre historefortellingen til Alfred Bjørlo, men jeg tror enten man er i Nordfjordeid, i Naustdal eller andre steder i Norge, vil en se at det ikke er noe nytt at det er viktig at en fra statens side bidrar sterkt til å bygge ut i de områdene der de kommersielle ikke bygger ut i tilstrekkelig grad og tempo. Det er dessverre sånn at det over tid har vært områder i Norge der en alltid kommer til slutt, der en alltid henger etter. Det er så avgjørende viktig for å legge til rette for bosetting og arbeidsplasser i hele Norge, at en sørger for å øke det statlige bidraget, sånn at vi løfter alle – ikke at det bare er ca. 80–90 pst. som har god dekning, og at resten kommer en del år senere. Derfor er vi opptatt av å ha en forsert utbygging og å tydeliggjøre målene.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2022-05-05:
Det er veldig fint at representanten Bjørlo, som ordfører på Eid, har bidratt til at en har fått en raskere utbygging av bredbånd der, og at en har hatt godt samarbeid med private aktører. Men det som er tilfellet, er at Venstre i regjering og som en del av flertallet over åtte år bidro til at det var for lave bevilgninger til utbygging av bredbånd, slik at en hele tiden lå på etterskudd når det gjaldt å sikre tilstrekkelig utbygging av høyhastighetsbredbånd som var nødvendig på det tidspunktet. Så utviklet samfunnet seg hele veien, så utfordringen blir at en må høyere kapasitet, og en må øke målene. Det er nettopp derfor regjeringen nå har sagt at vi skal gå nøye gjennom det og se på hva slags mål en skal sette med tanke på hvor stor kapasitet det skal være, og selvsagt også hva det i neste omgang vil innebære av bidrag fra statens side.
Torleik Svelle (Senterpartiet), 2022-05-05:
Tilgang på bredbånd handler ikke om underholdning. Det handler ikke om en eller annen luksus man kan unne seg. Det handler om tilgang på en helt grunnleggende tjeneste. Det handler om tilgang på en helt grunnleggende kommunikasjon både for folk og for næringsliv. Derfor mener vi i Senterpartiet at det å ha bredbånd bør være en rett, på lik linje med det å ha tilgang på strøm. Nasjonal kommunikasjonsmyndighet sier at i de tidligere fylkene Oppland og Hedmark har hele 20 pst. av befolkningen ikke tilgang på et skikkelig bredbånd. Det er altså 35 377 husstander i Oppland og Hedmark som ikke har tilgang på et ordentlig bredbånd. Jeg har lyst til å trekke opp noen historiske linjer. Da strømmen kom til Norge, var ikke dette en debatt. Det var ingen politisk debatt om hvorvidt man skulle prioritere at alle fikk tilgang på strøm. Det var en helt grunnleggende enighet, også i denne sal, om at enten man bodde ytterst, øverst eller borterst, skulle man få lov til å ta del i en universell velstandsutvikling. Den holdningen, hvor man tror på at absolutt alle, uansett hvor de bor hen, skal ha tilgang på de samme mulighetene, er ikke lenger å spore i norsk politikk. Når Venstre legger fram forslag i dag, legger de attpåtil fram forslag om at 5 pst. ikke skal ha tilgang på bredbånd. Det forundrer meg – og i et litt lengre, historisk perspektiv er det også ganske spesielt at det kommer fra Venstre. Det er også et faktum at da Senterpartiet og Arbeiderpartiet tok over regjeringsmakten, var det behov for å plusse på en del midler til bredbåndsutbygging. Derfor økte vi utbyggingen med 100 mill. kr – som noe av det første vi gjorde etter valget. Jeg skal til slutt ta meg tid til å komme med en liten sammenligning, for de politiske ambisjonene til nåværende og forrige regjering er det stor forskjell på. I Granavolden-plattformen står det: «Legge til rette for økt bredbåndsutbygging, blant annet gjennom å videreføre statlige bidrag til bredbåndsbygging i distriktene.» I plattformen til nåværende regjering står det: «Gjøre tilgangen til høykapasitets internett til en rettighet på lik linje med strøm, og sikre at alle husstander der det bor fastboende skal ha tilgang til høyhastighets bredbånd innen 2025.» Det er en viktig politisk kursendring for Norge.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Arbeiderpartiet ønsker like muligheter i hele landet, og digital infrastruktur er helt avgjørende for å få til nettopp det, både med desentrale tjenester og ved å få til mer smarte løsninger. Alt henger jo sammen med alt. I dag er det krig i Europa, og vi diskuterer stadig oftere det som handler om beredskap og sikkerhet. I mitt forrige liv var jeg IKT-leder, og en viktig del av den jobben var å bygge digital infrastruktur. Da snakket vi mye om sårbarhet, om oppetid, nedetid og konsekvenser av det, og om et ord som heter redundans, altså sikkerhet når ting går ned. Dette er det viktig at vi følger opp samtidig med at vi bygger ut bredbåndet. IKT-Norge er en viktig ressurs i så måte. De gir nå klare føringer på dette med deling av data, som vi må bli bedre på. I tillegg er det mangelfull datasikkerhet, og det er mangel på kompetanse. Derfor er jeg veldig glad for at vår regjering nå tar tak i dette, at den har satt ned utvalg og har en ambisjon om å styrke IKT-utdannelsen. Så vil jeg si at den forrige regjeringen fjernet ordningen med at fylkeskommunen skulle ha ansvaret for utbygging i sin region, og gjorde det til en nasjonal, søknadsbasert ordning, noe som gjorde at kommunene sluttet å søke fordi det ble utrolig mye papirarbeid til ingen nytte. Nå er vi tilbake til at fylkeskommunene igjen får en viktig rolle, og utbyggingen kan skje fortere. Det kommersielle er ikke nok alene, men må følges opp med god offentlig styring, og det er mitt poeng.