Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-10-20:
Den nye regjeringen overtar på et tidspunkt hvor vi kan fastslå at den økonomiske krisen ligger bak oss. Det vil fortsatt være noen ettervirkninger som må håndteres også inn i kommende år: langtidsledighet, barn og unge som har mistet verdifull tid på skole og har læringshull, og personer som sliter med psykiske helseutfordringer. Men det er nå høy aktivitet i økonomien. Pilene peker i riktig retning, og vi er mest sannsynlig på vei inn i en moderat høykonjunktur til neste år. Norge har et godt utgangspunkt for videre omstilling. Norge er i dag mindre oljeavhengig og mer konkurransedyktig. Da vi ble truffet av oljeprisfallet i 2014, mistet Norge om lag 80 000 arbeidsplasser knyttet til petroleumsrettede næringer. I løpet av noen få år kom det over 120 000 nye arbeidsplasser innen andre bransjer i privat sektor. Det sier noe om hvor omstillingsdyktig norsk økonomi er, særlig med et tett og godt samarbeid mellom arbeidstakere og arbeidsgivere og mange som investerer og skaper nye arbeidsplasser. Få uker etter at Norge ble stengt ned i mars 2020, hadde vi over 400 000 arbeidsledige og permitterte i Norge. Nå er antall helt ledige lavere enn det det var før krisen. Sysselsetting blant bosatte i Norge er på det høyeste siden 2012. Det kommer stadig nye meldinger fra bedrifter som mangler arbeidskraft. Det vanlige etter store økonomiske kriser er økt utenforskap og oftere lavere sysselsetting over tid. Nå har vi høyeste sysselsetting blant bosatte i Norge siden 2012. Det gir oss et helt unikt utgangspunkt for å lykkes med å få opp sysselsettingen og få flere personer i arbeid. Det er viktig for den enkelte, men det er også viktig for oss som samfunn, for det er arbeidskraften som skaper verdier, og som også er grunnlaget for fremtidig velferd. Men skal vi lykkes med dette, må kompetansepolitikken videreføres og forsterkes i årene som kommer. Vi har fått mye på plass i løpet av de siste årene, med muligheten til å kombinere dagpenger og utdanning, fagbrev på jobb, modulbasert undervisning, bransjeprogrammer i samarbeid mellom partene i arbeidslivet. Dette legger et grunnlag for at de som er permittert eller ledig, og de som er i jobb, kan øke sin kompetanse og bidra til at også bedriftene får den kompetansen de trenger for å videreføre og få til nye investeringer. På lengre sikt er det utdanningspolitikken som er det viktigste verktøyet vårt. I løpet av de siste åtte år har antallet og andelen som fullfører videregående skole, økt fra om lag 72 pst. til om lag 80 pst. Det er kanskje et av de aller viktigste resultatene, særlig innenfor utdanningsområdet, fra de senere år. Det at ungdom får et fagbrev eller mulighet til å studere videre, er også inngangsbilletten til arbeidsmarkedet. Men der starter også min bekymring, for når jeg leser Hurdalsplattformen, er det ingen mål eller ambisjoner om at enda flere skal fullføre videregående skole. Derimot er plattformen veldig tydelig på hva som skal reverseres. Man skal reversere det vi vet fungerer, nemlig godt kvalifiserte lærere med faglig fordypning. Man skal fjerne firerkrav for å komme inn på lærerutdanning, som har vært et viktig verktøy for at flere skal fullføre lærerutdanningen. Man skal også reversere kravet om at lærere skal ha fordypning i norsk, engelsk og matte, i hvert fall for dem som er utdannet før 2014. Vi trenger en stor satsing på kompetansepolitikken fremover. Jeg kan love den nye regjeringen at vi skal være konstruktive i opposisjon, men vi kommer også til å være tydelig på de områdene hvor vi ser at politikken i praksis svikter. Jeg er bekymret når det gjelder viljen til å satse på det som fungerer i skolen, nemlig kunnskap, kvalitet og gode lærere.