Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2000-12-08:
Statsbudsjettet for neste år har en klar profil, som viser vilje til å ta medansvar og vise internasjonal solidaritet. Dette er klare verdivalg fra Regjeringen, og profilen er like tydelig også etter budsjettavtalen mellom Arbeiderpartiet og sentrumspartiene. Avtalen bekrefter hovedskillene i norsk politikk. Dette kommer også til syne i utenrikspolitikken. I motsetning til Fremskrittspartiet mener vi, og flertallet, at solidaritet og kravene til fordeling ikke kan stanse ved Norges grenser. Jeg vil i mitt innlegg fokusere på tre viktige elementer i Norges internasjonale engasjement: europapolitikken, vårt forhold til Russland og solidaritet med verdens fattigste. Disse tre elementene står sentralt i budsjettet for neste år. La meg begynne med europapolitikken. Europas framtid er også Norges framtid. Våre politiske, sikkerhetspolitiske og økonomiske interesser er nært og direkte knyttet til Europa. Europa er inne i en omformingsprosess som sannsynligvis savner sidestykke i historien. Blokkdeling og motsetninger er erstattet med samarbeid, og i disse dager pågår et viktig EU-møte i Nice. Det forventes at man her vil komme til enighet om en ny traktat, og man vil legge det nødvendige grunnlag for å kunne ta imot nye medlemsland. EU-utvidelsen vil endre europakartet. Om noen få år kan EU komme til å omfatte de fleste europeiske land. Fordi Norge er avhengig av en stabil utvikling i Europa, er det viktig at vi støtter opp om utvidelsesprosessen. Regjeringen Stoltenberg viser at den ønsker å ta et aktivt medansvar for den stabilitetspolitikken utvidelsen av EU innebærer, og gjør det gjennom en handlingsplan i forhold til søkerlandene. Komiteflertallet gir i den sammenheng uttrykk for betydningen av å styrke støtten til de baltiske land. Arbeiderpartiet vil at Norges samarbeid med Russland skal være en prioritert oppgave. Knapt noe sted i verden finner vi en velstandskløft maken til den vi har over grensen mellom våre to land. Dette kan vi ikke slå oss til ro med. Budsjettet inneholder en opptrapping av støtten til Sentral- og Øst-Europa. En økning på 60 pst. viser at Regjeringen holder løftene om en sterkere innsats, spesielt overfor Russland. Politikken overfor Russland er en integrert del av europapolitikken. Også EU trapper opp sitt samarbeid med Russland. Vi må være aktive overfor EU for å sikre at de norske prioriteringene kommer med. Her blir den videre oppfølgingen av EUs nordlige dimensjon svært viktig. Kampen mot fattigdom må stå øverst på vår dagsorden. Budsjettet innebærer en kraftig satsing på bistand til de fattigste i verden. En økning på 1,5 milliard kr til bistand er – målt i kroner – en rekordstor økning fra ett år til neste. Aldri har det blitt bevilget mer til norsk bistand. Vi er konkrete – vi setter barn og unge først. Neste år går 200 mill. kr til den globale vaksinealliansen. De neste fem årene skal vi bruke til sammen 1 milliard kr til vaksinering og en bedre helse for verdens fattigste barn, barn som uten vår konkrete innsats ville dødd. Alle norske barn vaksineres – 30 millioner barn i den fattige verden får ikke vaksine, og 3 millioner av dem vil dø hvert år av sykdommer de kunne vært beskyttet mot. I dag er det en uke siden Verdens AIDS-dag ble markert. 12 millioner barn har blitt foreldreløse på grunn av aidsepidemien. I 2010 regner man nå med at dette tallet vil ha steget til 44 millioner barn. Helsepersonell og lærere dør ut, og arbeidsplassene blir stående tomme. Samfunn står i fare for å legges øde. Dette er en sosial, økonomisk og politisk katastrofe, men først og fremst er det også en menneskelig tragedie. Alle krefter må mobiliseres og engasjere seg i kampen mot denne dødelige sykdommen. Dette budsjettets markante styrking av innsatsen for barns helse og kampen mot hiv og aids er eksempler på god og konkret langsiktig støtte til de fattigste.