Torild Skogsholm (Venstre), 2002-12-09:
Samferdsel handler om å gjøre livet lettere for folk – i alle deler av landet. I de store byene våre er hovedutfordringen bedre kollektivtransport på veg og på bane av hensyn til helse og miljø. Utover i landet er utfordringen bedre framkommelighet og kortere reisetid for folk og næringsliv. I hele transportsektoren, og spesielt på hovedvegnettet, må vi sette ressursene inn på å øke trafikksikkerheten, slik at færre dør og skades alvorlig i trafikken. Mitt og Regjeringens viktigste ærend med dette samferdselsbudsjettet er å bidra til å nå disse målene innenfor rammen av et samlet, stramt statsbudsjett som demper presset mot rente, kronekurs og arbeidsplasser. Jeg er derfor glad for at budsjettet så å si i sin helhet har fått støtte i Stortinget gjennom denne budsjettinnstillingen. Jeg vil gi ros til komiteen for godt og grundig arbeid med budsjettet. Jeg vil også gi ros til Fremskrittspartiet spesielt for å ta medansvar for å få flertall for en samlet budsjettramme. Høyres, Kristelig Folkepartis og Venstres avtale med Fremskrittspartiet innebærer økte bevilgninger til vegprosjekter som betyr mye for framkommelighet og trafikksikkerhet, samtidig som Samarbeidsregjeringens kollektivsatsing i sin helhet opprettholdes. Neste år blir det avsatt nær 8,3 milliarder kr til kollektivtransporttiltak. Det er en økning på 7,7 pst., eller nesten 600 mill. kr, sammenliknet med i år. I et stramt budsjett har vi dermed fått til en vesentlig vekst i kollektivinnsatsen, og den er målrettet satt inn der den trengs mest, til å styrke framkommelighet og brukervennlighet for kollektivtransport i de største byområdene. Innenfor vegbudsjettet setter vi av nesten 800 mill. kr øremerket til kollektivtransporten: til utbygging av kollektivfelt, lyskryssprioritering, terminaler og holdeplasser, til å øke tempoet i å ruste opp og bygge ut T-banen i Oslo, ja rett og slett til å gjøre buss og bane bedre og mer pålitelig. Nesten 6 milliarder kr skal brukes på jernbanen neste år. Sett bort fra det ekstraordinære løftet ved utbyggingen av Gardermobanen er dette et historisk høyt nivå – og over 5 pst. mer enn i år. Vi øker bevilgningene både til investeringer og vedlikehold på jernbanen. Vi setter i gang planlegging av nytt dobbeltspor mellom Sandnes og Stavanger, og ny Lysaker stasjon. Vi øker tempoet i Fastlands-Norges største anleggsprosjekt: 900 mill. kr er neste år avsatt til nytt dobbeltspor på jernbanen mellom Sandvika og Asker, en flaskehals for store deler av togtrafikken. Overføringen til NSB økes med nesten 100 mill. kr, slik at det kan settes inn 36 nye lokaltogsett i nærtrafikken rundt storbyene. Og vi bevilger mer enn noen regjering tidligere til kollektivrabatter for ungdom og studenter. Dermed senker vi prisene for framtidens kollektivbrukere og gjør hverdagen litt lettere for mange studenter. For meg og Samarbeidsregjeringen er det avgjørende at samferdselsbudsjettet har en langt klarere kollektivprofil enn tidligere regjeringers budsjettopplegg. Budsjettet for 2003 har en slik profil. Behandlingen av budsjettet i Stortinget har ført til at vegbudsjettet har blitt økt med 150 mill. kr i forhold til Regjeringens forslag, fra vel 11,4 milliarder kr til knapt 11,6 milliarder kr. Vegbudsjettet gir økt satsing på trafikksikkerhet og distriktstiltak som rassikring og fast dekke på alle riksveger. I tillegg har Regjeringen prioritert økte bevilgninger til vedlikehold av vegnettet og rasjonell gjennomføring av veganlegg som allerede er satt i gang. Jeg er glad for at vi har fått en sterk økning av rassikringsinnsatsen på neste års budsjett. I tråd med flertallets merknad vil jeg i neste statsbudsjett synliggjøre de midlene som går direkte til rassikring på en egen post. Budsjettavtalen på Stortinget innebærer også oppstart av nye prosjekter i tillegg til dem hvor Regjeringen la opp til startbevilgning i 2003. Det betyr bl.a. at vi til neste år kan starte arbeidet med å fullføre Lofast i Nordland. I tillegg er E18 gjennom Østfold og Rv 653 Eiksundsambandet sikret startbevilgninger i 2003. Jeg vil her minne om at oppstart av disse tre prosjektene gir en binding på videre budsjetter i størrelsesorden 2–2,5 milliarder kr. Dette legger sterke føringer, og vil bli en utfordring å håndtere slik at vi ikke på nytt kommer i en situasjon med urasjonell anleggsdrift, og i verste fall at anlegg må stanses. I budsjettet foreslås det en utvidelse av stamvegnettet. Dette vil gi bedre muligheter for å samordne innsatsen på viktige fylkeskryssende transportruter. Jeg er tilfreds med at flertallet i komiteen støtter forslaget, men merker meg samtidig at støtten er noe forbeholden. Etablering av produksjonsvirksomheten i Statens vegvesen som aksjeselskap, gjør at vi kan åpne for full konkurranse om drift, vedlikehold og bygging av vegnettet. Kombinert med ny organisering i forvaltningsdelen gir dette en bedre samlet bruk av ressursene. Det har vært viktig for Regjeringen at dette kan gjøres på en skikkelig måte for de ansatte. Jeg er glad for at de partiene som i vår var kritisk til framgangsmåte og framdrift, mener at prosessen i ettertid har vært intens, men ryddig. Regjeringen fremmet på fredag forslag om økt egenkapital til Posten og NSB for å bidra til å møte konsekvensene av økte innbetalinger i forbindelse med pensjonsordningene i Statens Pensjonskasse. Jeg vil i den sammenheng gjøre oppmerksom på at også Luftfartsverket nå gjennomgår sine forpliktelser i Statens Pensjonskasse. Vi kommer nærmere tilbake til luftfarten senere i dag. Jeg vil likevel benytte anledningen til å peke på at den negative trafikkutviklingen i luftfarten er i ferd med å snu. Det henger delvis sammen med etableringen av et nytt innenriks flytilbud. Det kan tyde på at den økte konkurransen, som Regjeringen legger stor vekt på, og fjerningen av flypassasjeravgiften fra 1. april i år, har virket positivt. Jeg vil også understreke at de nye sikkerhetsforordningene for luftfarten som det arbeides med i EU som følge av terroraksjonene i fjor, vil kunne gi store ekstrakostnader for luftfarten i alle europeiske land. Norge er i en spesiell situasjon fordi vi har mange regionale lufthavner hvor vi nå kan bli pålagt å opparbeide samme sikkerhetsnivå mot terror som på de store internasjonale lufthavnene, til kostnader som det kan stilles spørsmål ved om kan forsvares med tilsvarende uttelling i større sikkerhet. Jeg er derfor innstilt på å sondere med EU mulighetene for tiltak som gir økt fleksibilitet til å tilpasse sikkerhetskravene til norske forhold. Jeg merker meg videre at komiteen i egne innstillinger støtter Regjeringens forslag om å gi klarsignal for videre planlegging av Ryfylkepakka og overføre forvaltningen av eierskapet av Flytoget fra NSB til Samferdselsdepartementet. Jeg merker meg komiteflertallets vektlegging av å ta vare på Flytogets prioritet. Ved kapasitetsmangel vil det selvsagt måtte gjøres avveininger mot NSBs ordinære tilbud. En slik ordning vil etter vår vurdering ikke være i strid med EUs politikk på området. Avslutningsvis vil jeg si at 2003 vil bli et svært spennende samferdselspolitisk år. Ikke bare fordi vi da har fått vedtatt et godt og balansert samferdselsbudsjett, men også fordi vi neste år vil få satt ut i livet en rekke av de reformene regjering og storting har vedtatt i løpet av året som vi nå har bak oss: konkurranseutsettingen av vegproduksjon, nye AS i Vegvesenet og Luftfartsverket, ny og desentralisert organisering av vegforvaltningen og eierskifte for Flytoget og BaneTele – bare for å nevne noen. Alle disse vedtakene er viktige i seg selv – men det er gjennomføringen som virkelig betyr noe for brukerne. Jeg ser derfor fram til å fortsette med fullt trykk i 2003.