Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2015-03-12:
Jeg vil også starte med å takke utenriksministeren for en meget god redegjørelse. Vi feirer i vår 70-årsjubileet for freden i 1945. Over hele landet markeres viktige hendelser som gjorde at vi vant vår rett og vår frihet etter fem år med okkupasjon. Aldri mer, var slagordet fredsvåren. Etter at vi la den kalde krigen bak oss for 25 år siden, er det urovekkende og trist å konstatere de alvorlige truslene vi nå står overfor. Utenriksministeren avsluttet sin redegjørelse med at «rett skal gå foran makt», også i Europa. Alt som har skjedd gjennom det siste året, viser at vi ikke kan ta de universelle, demokratiske verdiene for gitt. De verdiene vi bygger vårt samfunn på – rettsstaten, grunnleggende menneskerettigheter, ytringsfrihet, menneskeverdets ukrenkelighet, en fri og uavhengig presse, frie valg osv. – må vi være beredt til å stå vakt om og kjempe for. Kritikken fra Arbeiderpartiets leder, som jeg ser ikke deltar i debatten i dag, om manglende fokus på Europa, faller på sin egen urimelighet. Båndene til NATO, USA og EU er sentrale, som våre nærmeste allierte og venner. Det er et verdifellesskap og en forsvars- og sikkerhetspolitisk allianse som regjeringen og Norge forsterker. EU startet som et freds- og forsoningsprosjekt, et partnerskap som har stått sin prøve og vist sin styrke gjennom flere kriser. Norge har alt å tjene på alliansesolidaritet og på at vi står sammen med våre venner i en situasjon der vårt naboland undergraver europeisk sikkerhet og stabilitet. På IPC-møtet i Riga om felles utenriks-, sikkerhets- og forsvarspolitikk sist uke, der vi fra Norge deltok som observatør, ble det fra alle hold uttrykt dyp uro både over situasjonen i Ukraina og over terroranslagene i hjertet av Europa. Europas sjel trenger umiddelbar beskyttelse, sa lederen av Europaparlamentets utenrikskomité. Og EU er på. På agendaen sto felles naboskapspolitikk, hva en felles utenriks- og forsvarspolitikk skal innebære, grensesnittet mot NATOs rolle, hvordan det østlige partnerskapet omdefineres, mulige kontra propagandatiltak mv. Det er bred enighet om at Norge skal bidra i en felles europeisk sikkerhetspolitikk, særlig i samarbeid med våre nordiske naboer, og at vi skal bidra i Irak. Regjeringens arbeid med en stortingsmelding om de globale sikkerhetsutfordringene imøteses med forventning. Vi skal, som utenriksministeren sa, møte forventningene og utfordringene med tydelighet og fasthet når det gjelder hva som er våre interesser, prioriteringer og verdier. Vi skal bygge slitestyrke, motstandskraft, utholdenhet og fleksibilitet. Det innebærer uten tvil behov for en enda sterkere budsjettmessig prioritering av vårt eget forsvar og for en verdimobilisering av hele det norske samfunnet. Det må vi gjøre sammen, på tvers av partilinjene. Det er et ansvar for alle i ledende folkevalgte roller, fra storting til det enkelte kommunestyre, å gå foran, sette verdispørsmål på dagsordenen og få tiltak mot ekstremisme satt ut i livet. Ifølge FNs senter for anti-terror vil nemlig mellom én av fem og én av ni hjemvendte fremmedkrigere kunne begå terror i eget land. Selv om bildet på mange måter er dystert, er det langt fra helsvart. Levekårene til mange av de aller fattigste i verden er kraftig forbedret. Utdanning, økt samarbeid og økt handel er nøkkelen til videre utvikling. I en åpen global økonomi er det viktig å jobbe for like og rettferdige spilleregler. La oss håpe at WTO-forhandlingene løsner og kommer videre. Selv om vi ser nye framvoksende økonomier, og at makt forskyves øst- og sørover, er Europa og EU fortsatt et økonomisk og politisk kraftsenter. I en rekke store internasjonale spørsmål av betydning for Norge er det transatlantiske partnerskapet og det amerikanske engasjementet en driver. Det gjelder NATO, og det gjelder også i handelspolitiske spørsmål, som f.eks. forhandlingene om TTIP. Foruten de rent økonomiske effektene beskrives TTIP nå som en gyllen anledning til å legge en ny hjørnestein og styrke båndene vestover til USA. Regjeringen skal ha ros for arbeidet med å fremme Norges interesser i denne prosessen. Norge bredder nå ut sine samarbeidsavtaler og allianser med organisasjoner som African Union, og med regioner i Asia og Latin-Amerika. Det gir nye muligheter for norsk næringsliv og for økt handel. Utenrikstjenesten får også en forsterket rolle for norsk næringsliv i utlandet i det å bidra med sin unike kompetanse på forhold av betydning for å lykkes ute. Det er veldig viktig at regjeringen på den måten fremmer norske næringsinteresser på en så offensiv måte.