Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2009-12-08:
Aller først vil jeg si meg enig med representanten Helseth i at vi har hatt en god prosess i komiteen – effektiv og i god tone. Det lover godt for det videre arbeidet i komiteen. God helse er grunnlaget for et godt liv og et produktivt samfunn. Vi skal drive et folkehelsearbeid som bidrar til at folk får flest mulig år med god helse. Helsetilbudene skal preges av høy kvalitet og effektiv behandling for de ulike pasientgrupper. Vi skal gå systematisk til verks for å bygge ned de store forskjellene i helse som i dag finnes mellom ulike grupper i befolkningen. Et likeverdig helsetilbud er helt grunnleggende for oss. Staten og kommunene skal fortsette å gi omsorgstjenestene høy prioritet, slik at befolkningen sikres mest mulig likeverdige og gode tjenester. Verdighet, god samhandling, innflytelse og valgmuligheter for brukerne skal kjennetegne omsorgstjenestene. Alle som trenger sykehjemsplass eller heldøgns bemannet omsorgsbolig, skal få det. Helse- og omsorgsdepartementets budsjett for 2010 beløper seg til 128,7 milliarder kr. Det innebærer en reell økning på 2 milliarder kr sammenlignet med saldert budsjett i 2009 – og når en ser bort fra engangsbevilgningen for i år knyttet til overføring av helseforetakenes driftskreditter i private banker til driftskreditter i staten. Dette er mye penger, men viktige penger. Hele tiden må vi ha fokus på hvordan vi kan få mest mulig ut av alle ressursene, først og fremst med tanke på helsa vår, men også fordi vi i åra som kommer, er nødt til å gjøre tiltak for å begrense kostnadsveksten på ulike samfunnsområder. Vi trenger en omlegging av helsepolitikken med basis i Samhandlingsreformen, som innebærer økt satsing på forebygging og markant styrking av de kommunale tjenestene. Jeg ser fram til en grundig og god behandling av denne stortingsmeldinga her i Stortinget, der vi fra regjeringspartienes side gjerne gjentar vår invitasjon til et bredt politisk samarbeid. 273 mill. kr er i budsjettframlegget satt av som en forsmak på reformen, hvorav 230 mill. kr går til styrking av det forebyggende helsearbeidet i kommunene. Jeg forutsetter at kommunene bruker pengene på målrettede, gode tiltak, i samsvar med hensikten. Samhandlingsreformen skal bidra til at vi gjør tingene smartere. Og de smarteste løsningene får vi ofte til i nært samarbeid med de ansatte. Dette samarbeidet blir også svært viktig for å få ned sykefravær og uføretrygding i helse- og omsorgssektoren. Regjeringa har, som kjent, nå satt ned et bredt sammensatt utvalg som ser på disse utfordringene, og hva som trengs av tiltak. Med dette budsjettframlegget styrkes sykehusøkonomien med 1,45 milliarder kr utover kompensasjon for lønns- og prisvekst. 885 mill. kr av dette går til økt pasientbehandling. Dermed er bevilgningen til de regionale helseforetakene, altså pasientbehandling, økt med 8,3 milliarder kr fra 2005 til 2010. Det er en betydelig styrking. I tillegg er det gitt 4,9 milliarder kr i økte bevilgninger til dekning av pensjonskostnader. Det bør også nevnes. I 2008 ble det behandlet ca. 100 000 flere pasienter enn i 2005. Over 423 000 gjaldt polikliniske konsultasjoner. Likevel må for mange vente for lenge på diagnostisering og behandling. Arbeidet med å få ned ventelistene må ha svært høy prioritet, og det har høy prioritet i departementet. Det er viktig å merke seg at over 80 pst. av dem som venter på behandling, venter på poliklinisk utredning. Derfor må fokuset i stor grad rettes dit når helseforetakene skal forsterke innsatsen for å få ned ventetidene. Psykiske problemer og rusmisbruk bidrar til dårligere livskvalitet for altfor mange mennesker og store negative konsekvenser for samfunnet. Innsatsen for psykisk helse og på rusfeltet er økt over flere år, og disse områdene må fortsatt prioriteres høyt. På rusfeltet kan det eksempelvis skje gjennom en ny opptrappingsplan. Siden 2005 er bevilgningene til rusfeltet økt med 835 mill. kr. For 2010 utgjør økningen totalt 150 mill. kr. Mange av helse- og omsorgskomiteens medlemmer hadde ganske nylig et møte med rusmisbrukere som selger avisen =Oslo. Det gjorde sterkt inntrykk på meg. Det understreker bl.a. viktigheten av et velfungerende ettervern. Mange rusmisbrukere har et mangelfullt nettverk utenfor rusmiljøet, og etter avrusing er dessverre veien altfor kort tilbake til rusmiljøet. Vi må sørge for at det er et solid og verdig tilbud for disse menneskene etter endt behandling, slik at de får oppfølging og hjelp til å kunne etablere et godt liv uten rus. Samtidig er det, på rusfeltet som ellers, så utrolig viktig å satse på forebygging på bred front. Gjennom Opptrappingsplanen for psykisk helse har vi på ti år løftet driftsnivået med ca. 6,4 milliarder kr. Siden 2005 er bevilgningene til psykisk helsevern økt med om lag 2,5 milliarder kr når vi ser kommunale tjenester og spesialisthelsetjenestene samlet. Generell vekst i bevilgningene til pasientbehandling virker sjølsagt også positivt inn. Det kan også legges til at det er investert for 9,2 milliarder kr i perioden på dette feltet. I budsjettframlegget følges Omsorgsplan 2015 opp med 320 mill. kr i 2010. Det var ved utgangen av 2008 over 14 000 flere årsverk i den kommunale omsorgstjenesten enn det var i 2005. Hvert eneste årsverk kommer godt med. Vi vil bidra overfor kommunene med frie inntekter og tilskuddsordninger, slik at kommunene får på plass de hender og de bygg som trengs – i samsvar med målene i omsorgsplanen. Tilsagnsrammene i Husbanken knyttet til bygging og modernisering av sykehjemsplasser og omsorgsboliger vil bli utvidet dersom søknadsinngangen skulle tilsi det. Fra 2008 til og med 2010 vil det være gitt 6 000 tilsagn som statlig investeringstilskudd med Regjeringas budsjettopplegg. Vi må sikre et godt rehabiliterings- og habiliteringstilbud i hele landet. Forebygging, behandling og rehabilitering må ses i sammenheng. Rehabilitering er en viktig del av hele behandlingskjeden, og vi må ha gode og varierte tilbud i rehabiliterings- og habiliteringsinstitusjoner, ved våre sykehus og ikke minst i kommunehelsetjenesten, slik den nasjonale strategien fra Regjeringa også legger opp til. Samarbeid er svært viktig for å kunne tilby en god og helhetlig tjeneste for brukerne, også for habiliterings- og rehabiliteringsfeltet. En enstemmig komité understreker også at i forbindelse med behandlingen av Samhandlingsreformen må det rettes fokus mot finansiering av rehabiliteringstilbudene for å oppnå mest mulig kontinuitet i behandlingsforløpet. De regionale helseforetakene har fått tilført betydelige midler, bl.a. for å kjøpe tjenester fra private rehabiliterings- og opptreningsinstitusjoner. Disse institusjonene utgjør en viktig del av helsetilbudet. Derfor må helseforetakene inngå avtaler med en slik varighet at disse institusjonene får den forutsigbarheten som trengs for å sikre best mulig kvalitet på tilbudene. Private aktører gjør seg gjeldende og gjør et godt arbeid på mange områder innen helsesektoren. Private virksomheter og avtalespesialister er nyttige samarbeidspartnere for det offentlige helsevesenet. De regionale helseforetakene har også anledning til å utvide bruken av private aktører, bl.a. for å redusere ventetiden for diagnostisering og behandling. Men først og fremst må ledig kapasitet i de offentlige helsetjenestene utnyttes, og omfanget av avtalene med private må ikke undergrave pasientgrunnlaget, særlig med tanke på de små sykehusene, som er mest sårbare i så måte. I regjeringsplattformen sier vi at sykehus eid og drevet av frivillige organisasjoner skal sikres gode avtaler med det offentlige. Feiringklinikken er en viktig privat tilbyder til hjertesyke. Men mye har endret seg siden klinikken ble etablert. Den gang var det liten kapasitet innen hjertekirurgi. Nå er kapasiteten god, ventetiden relativt kort og behovet for operasjoner mindre. Derfor gjennomfører klinikken en betydelig omstilling. I denne situasjonen må staten bidra slik at også Feiringklinikken har nødvendig forutsigbarhet i det videre. I første omgang må Regjeringa sikre at klinikken også i 2010 har bærekraftige avtaler med de regionale helseforetakene. Ellers vil jeg vise til at stastråden, i skriftlig besvarelse i oktober, har varslet at hun vil komme tilbake til Stortinget med sine vurderinger i saken. Automatisk tilsendt frikort når egenandelstaket er nådd, og gratis helsetjenester for ungdom opptil 16 år er to svært gledelige og gode forslag i framlegget til budsjett. Jeg er også veldig glad for at en samlet komité er tydelig på at hørselshjelpsordningen skal videreføres, noe som innebærer fortsatt prosjektstøtte fra staten. All honnør til de frivillige for innsatsen de gjør! Vi bruker mye penger på helse i Norge. Vi er blant de land i verden som bruker aller mest. Veldig mye er bra – og det er viktig å ikke glemme nettopp det. Men mye kan og skal bli bedre – og bidra til at folk skal kunne leve gode og sunne liv. Dette budsjettet gir et godt grunnlag for det.