Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2013-06-19:
Som saksordføreren har redegjort greit for når det gjelder hovedtrekkene i denne saken fra Venstres stortingsgruppe, inneholder saken tolv forslag som Venstre mener vil bidra til enklere regler, bedre rutiner og raskere saksbehandling ved rekruttering av arbeidskraft fra utlandet. Det var en enstemmig komité som innstilte på at forslagene skulle vedlegges protokollen, så jeg registrerer at Høyre har endret oppfatning siden vi avga innstilling i saken. Jeg har lyst til å rette blikket bakover, mot perspektivmeldingen, som ble behandlet her i Stortinget 29. april i år. Der beskriver regjeringen framtidige utfordringer og muligheter for norsk økonomi og velferd, herunder den kraftige økningen i arbeidsinnvandringen til Norge etter EU-utvidelsen i 2004. Fra 2005–2012 har det blitt om lag 330 000 flere sysselsatte i landet. Det er mer enn ti ganger så mange som i perioden 2001–2005. Rundt 60 pst. av denne økningen har vært innvandrere. Bedrifter og offentlige arbeidsgivere ville ikke hatt mulighet til å hente denne arbeidskraften innenlands, så arbeidsinnvandrere representerer et positivt tilskudd til arbeidsstyrken. De bidro til å forlenge den sterke oppgangskonjunkturen i norsk økonomi i forkant av finanskrisen, og de to siste årene har vi igjen sett at arbeidsinnvandring bidrar til økt produksjonskapasitet og evne til omstilling i norsk økonomi. Det er, som saksordføreren sa, bred enighet i Stortinget om at arbeidsinnvandrere representerer en ressurs for Norge, og at det er viktig at vi greier å rekruttere kvalifisert arbeidskraft på en rask og effektiv måte. Jeg vil samtidig minne om at regjeringen til nå har lagt fram tre handlingsplaner mot sosial dumping. Det er viktig at rekruttering av arbeidskraft skjer innenfor de spillereglene som gjelder i norsk arbeidsliv. Komiteen fremmet opprinnelig en enstemmig innstilling om at forslagene fra Venstre skulle vedlegges protokollen. Begrunnelse for det er at forslagene enten er gjennomført allerede, har vært vurdert tidligere og/eller anses som en mindre effektiv løsning enn de ordningene som gjelder i dag. Forslagsstillerne underbygger det de mener er et behov for mer effektive regler med at Norsk Industri i en tidligere høringsuttalelse har vist til stor mangel på arbeidskraft i ulike bransjer. Statsråden påpeker imidlertid i sitt brev til komiteen at det ikke er gitt tilbakemeldinger fra arbeidsgiverhold som tyder på at det er regelverket som er hovedårsaken til det. Det første forslaget, å gjeninnføre en spesialisthjemmel og utvide den til å omfatte ikke-faglærte arbeidsinnvandrere, er ikke særlig aktuelt. Den hjemmelen vi hadde, ble opphevet fordi den ble misbrukt i betydelig grad og ble et skalkeskjul for sosial dumping. Det samme gjelder forslag nr. 2 om jobbsøkervisum. Forslag nr. 3 om forhåndsgodkjenning, forslag nr. 5 om at arbeidsgiver i større grad skal bestemme kravene til kompetanse, forslag nr. 6 om enklere prosedyrer for fornyet arbeidstillatelse, forslagene nr. 8 og 9 om familieinnvandring ble alle fremmet i representantforslaget fra Høyre som ble behandlet her i salen i november 2011, og de var ikke helt nye den gangen heller. Forhåndsgodkjenning av bedrifter ble vurdert og forkastet i forbindelse med St.meld. nr. 18 for 2007–2008 Arbeidsinnvandring i juni 2008. I stedet ble det innført en enklere ordning med tidlig arbeidsstart, som også innebærer at det er arbeidsgiveren som vurderer arbeidstakerens kompetanse. I EFFEKT-programmet er det allerede innført enklere prosedyrer for fornyelser. Familieinnvandringssakene fra tredjeland tar nå ca. tre måneder. Siden det er snakk om familieinnvandring, må nesten arbeidsinnvandreren få sin søknad godkjent først. Forslag nr. 4 omhandler godkjenning av utenlandsk utdanning, og det var et viktig tema da Stortinget i mars i år behandlet integreringsmeldingen. Saken er til oppfølging i Barne- og likestillingsdepartementet. Det samme er spørsmålet om yrkesrettet språkopplæring. Forslag nr. 7 omhandler rask saksbehandling i UDI, som er et arbeid som pågår, som allerede har gitt gode resultater, og som vil bli videreført. Det omfatter også den delen av saksbehandlingen som skjer i politidistriktene. Det jobbes kontinuerlig med bedret informasjon, også i samarbeid med frivillige organisasjoner. Avslutningsvis er det grunn til å understreke at vi er enige i mange av intensjonene bak de forslagene som fremmes, men at flertallet anser disse intensjonene som godt ivaretatt allerede. Siden Venstre nå har valgt å droppe fem av de opprinnelige forslagene, tyder det kanskje på at Venstre også er enig i at mye av dette allerede er godt ivaretatt.