Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2002-10-25:
Stortingsflertallet vil i dag si ja til å bevilge penger til å sende jagerfly utstyrt for bombing til Afghanistan. Flyene er allerede på plass. Heldigvis meldes det at Norge så langt ikke har vært involvert i bombing. Norge velger å sende bombefly, mens stortingsflertallet argumenterer for vår deltakelse med at vi skal støtte det humanitære arbeidet. Hvorfor er det da jagerfly utstyrt for bombing vi sender? Sikkerhetssituasjonen i Afghanistan tilsier at fredsbevarende styrker er sterkt påkrevd. Etter SVs mening burde Norge trekke seg ut av «Enduring Freedom» og tilby økt støtte til sikkerhetsstyrkene, ISAF. Det er svært uryddig at Norge er involvert både i å føre krig og i å gjenoppbygge og skape stabilitet. Vår krigsinnsats er betydelig og koster flere ganger så mye som den humanitære innsatsen vi har bidratt med i Afghanistan i den samme perioden. Ved å delta i skarpe operasjoner, som vi nå satser på å gjøre, risikerer vi også å sette vår humanitære troverdighet eller kapital på spill. I stedet for å delta i denne krigen burde vi etter vår oppfatning ha styrket våre bestrebelser på å forbedre sikkerheten og den humanitære situasjonen i Afghanistan. En av årsakene til at SV mener at det framover bør satses på ISAF, er at operasjon «Enduring Freedom» ikke har et klart FN-mandat. Jeg vil også vise til at denne krigen føres med virkemidler som bryter med folkeretten. Det er bombet fra stor høyde. Ingen bryr seg om å telle de drepte. Behandlingen av tilfangetatte er under enhver kritikk. Også målene med krigen er svært upresise. Taliban er for lengst ryddet bort fra makten, og Al Qaida-lederne er det ingen som lenger vet hvor er. Men ingen kan si når operasjonene kan avsluttes. Det har i lang tid pågått en debatt om det egentlig foreligger et folkerettslig mandat som grunnlag for den USA-ledete krigføringen i Afghanistan. Professor dr. juris Geir Ulfstein ved Institutt for offentlig rett skriver i Aftenposten den 23. oktober: «Sikkerhetsrådet har imidlertid ikke på en folkerettslig bindende måte godkjent USAs rett til selvforsvar mot Afghanistan. Resolusjonen 1368 sier bare i sin innledning at Rådet «anerkjenner den iboende retten til individuelt eller kollektivt selvforsvar i samsvar med FN-pakten». Det å henvise til FN-paktens artikkel 51 om selvforsvar er noe annet enn å godkjenne USAs selvforsvar mot Afghanistan.» Mye tyder på at det folkerettslige mandatet er mer mangelfullt enn det statsråden hevder, både når det gjelder grunnlaget for å sette i gang krigføringen og måten selve krigføringen føres på. Her har Norge selvsagt et selvstendig ansvar både for ikke å bidra til å bryte våre internasjonale forpliktelser og for å forsøke å bidra til at heller ikke andre bryter sine forpliktelser. Den humanitære situasjonen i Afghanistan er vanskelig. Det er anslått at ca. 1½ million mennesker, inkludert 600 000 internflyktninger, er truet når vinteren nærmer seg. Det er fortsatt krig, økende kriminalitet, tørken fortsetter, og forberedelsene til vinteren er i full gang. World Food Programme i Afghanistan har advart om at 4 millioner mennesker mangler mat i de neste 12 månedene, til tross for økt kornproduksjon. 1½ million afghanske flyktninger er vendt tilbake fra Pakistan. 1,8 millioner afghanere er fremdeles i Pakistan. Det forventes at 600 000 vil returnere neste år. Afghanistan er et av de landene i verden som har den høyeste andel av mennesker som dør av sykdomsepidemier. Omkring seks av 10 000 barn dør før fylte fem år, og sykdommer som akutte luftveislidelser, meslinger og diaré, som alle er lette å kurere, er vanlige dødsårsaker. Feilernæring er også et stort problem. Finansieringsbehovet for den humanitære hjelpen er stort. FAO – The UN Food and Agricultural Organisation – bad 21. oktober det internasjonale samfunn om å skaffe matforsyninger til Afghanistan og det sørlige Afrika. FAO sier at 7½ million mennesker i Afghanistan er avhengig av humanitær hjelp. Det er mye som tyder på at Afghanistan i større grad enn våre krigsbidrag fra F-16 trenger humanitær bistand og økt sikkerhet. Det vil SV være med på gjennom en styrking av ISAF og en bedring av den humanitære situasjonen, men ikke gjennom aktive krigsbidrag, slik vi nå gjør med våre F-16 i «Enduring Freedom». SV kommer til å gå imot innstillingen. Når det gjelder dagens aktuelle sak, kommer jeg til å ta opp den i en replikk til statsråden.