Vidar Helgesen (Høyre), 2015-05-28:
Jeg er glad for at det er bred forståelse i denne sal for at vi er i en ny sikkerhetspolitisk situasjon i Europa, og samtidig som NATOs rolle har blitt viktigere, har også EUs rolle i utenriks- og sikkerhetspolitiske spørsmål blitt sterkere, også fordi ikke-militære virkemidler er de primære når det gjelder å møte Russlands adferd. Så har det vært mye oppmerksomhet om den økonomiske og sosiale situasjonen i Europa som følge av krisen. I min redegjørelse la jeg stor vekt på de initiativene som tas i EU for å komme ut av krisen, men jeg har ikke tidligere lagt skjul på at den økonomiske krisen også har utviklet seg til en sosial krise, og i flere land også en politisk krise, og at dette er en utfordring som er både et felles europeisk ansvar og et ansvar for de enkelte land. Det gjelder ikke minst Hellas. Det er ikke bærekraftig å leve over evne over tid, og det er dét Hellas selv må reformere seg ut av, men også må få hjelp til å komme ut av. Derfor ser vi det som veldig viktig at man i de forhandlingene som nå pågår, kommer til en konklusjon som gjør det mulig for Hellas å gå videre – og for det europeiske samarbeidet å gå videre med sine initiativer. Det er ikke noen tvil om at det å gjenreise Europas vekstkraft nå står som punkt nr. 1 på EUs dagsorden og på Europakommisjonens dagsorden. Budsjettet som kommisjonen la frem i går, har nesten 50 pst. avsatt til veksttiltak, til konkurransekraft, til sysselsetting. I dag tidlig ble det enighet i EU om det nye europeiske fondet for strategiske investeringer, en viktig del av Juncker-kommisjonens investeringsplan. Avsetningene til utdanning og forskning øker kraftig, Erasmus har fått en økning på 30 pst. i forhold til 2015 i kommisjonens forslag, og Horisont 2020 har fått 11,6 pst. økning. Vi ser satsingen på det digitale indre marked som en stor mulighet for å la det det indre marked også gjelde det digitale området med store vekstpotensialer. Energiunionen og satsingen på infrastruktur der, arbeidet med en kapitalmarkedsunion, avbyråkratisering, smart regulering og ikke minst forhandlingene om TTIP – alle disse tingene er felleseuropeiske løft for økt konkurransekraft. Selv om det er meget viktig å bidra til å motvirke og adressere de sosiale utfordringene, kommer vi ikke utenom at det er vekst og sysselsetting som danner grunnlaget for velferd i alle europeiske land. Norge har viktige bidrag å gi her. Vi er en viktig energiaktør, energiunionen er viktig for oss, vi ligger langt fremme på det digitale området, og vi er som deltaker i det indre marked et av de land som mottar flest arbeidsinnvandrere. Det er, som det ble nevnt her, bra for Norge, men det er også bra for andre europeiske land. I EØS-midlene satser vi mye på sosiale tiltak, men vi vil også i neste periode ta sikte på å øke innsatsen for konkurransekraft og tiltak mot arbeidsledighet, ikke minst ungdomsledighet. Norge er i en helt annen situasjon enn de fleste EU-land økonomisk, men vi vet også at vi gjennom omstillingen vi er i gang med, skal til en ny normal i norsk økonomi. Det betyr at vår situasjon nok blir mer lik situasjonen i i hvert fall en del EU-land, og det betyr at vår tilknytning til EØS og det å ha stabile og forutsigbare rammebetingelser for næringslivet, ikke blir mindre viktig. La meg kommentere noen av enkelthetene i debatten så langt. Våre forhandlinger om finanstilsynene har – som jeg sa i redegjørelsen – gått langsomt frem. Vi tar sikte på å finne en løsning, vi intensiverer innsatsen for det, men det er en krevende situasjon, og det er for så vidt et eksempel på et område hvor, om Norge, Liechtenstein og Island ikke får samme regler som EU-landene, man kan se at finansinstitusjoner vil bli bekymret – og som de sier i Liechtenstein, muligens vil se på andre løsninger utenfor Liechtenstein. Når det gjelder spørsmålet om datalagringsdirektivet, har regjeringen bedt professor Graver og Henning Harborg gjøre en betenkning. Den betenkningen har fått utsatt fristen til 1. oktober, så det vil bli grunnlaget for å gå videre på det spørsmålet.