Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-11-24:
Senterpartiet støtter lovfesting av ungdomsråd. Dette gjør at kommunene får det samme ansvaret for å etablere medvirkningsorgan for ungdom som de i dag har gjennom lovbestemmelsene om eldreråd og råd for personer med nedsatt funksjonsevne. Mange kommuner og fylkeskommuner har allerede ungdomsråd. Erfaringene kan sikkert være litt ulike, men det er verdt å merke seg at alle de som representerte ungdommen i kommunalkomiteens høring, var tilhengere av at dette skulle bli en landsdekkende og lovregulert ordning. Jeg kan i og for seg forstå skepsisen mot å pålegge kommunene opprettelse av nye råd. Det er ingen garanti for at et eldreråd gir bedre eldreomsorg eller at et ungdomsråd gir bedre ungdomspolitikk. Vi må være forsiktige med å be kommunene bruke ressursene på utredning og administrasjonsarbeid. Det er tiltakene som rettes mot ungdom, eldre og de med nedsatt funksjonsevne som virkelig teller. På den andre siden er medvirkning fra berørte sentralt i godt lokaldemokratisk arbeid. Ungdom har ikke stemmerett før de er 18. Slik sett kan det hevdes at et medvirkningsorgan for ungdom er spesielt viktig. Unges stemmer må bli hørt i saker som gjelder skole, kulturliv, frivillighet og ikke minst i plansaker som bestemmer hvordan framtidens kommune skal se ut, og særlig i spørsmålet om kommunen skal bestå som egen kommune også i framtiden. Statsråden sier i sitt brev til komiteen at han ikke støtter forslaget om lovfesting av ungdomsråd, men at man vil følge opp flertallets forslag i den offentlige utredningen Ungdom, makt og medvirkning, NOU 2011:20, om å utarbeide nasjonale retningslinjer for lokale ungdomsråd. Statsråden viser til at han i samarbeid med andre departementer forbereder et høringsnotat om medvirkningsordninger i kommunene. Slik jeg forstår det, vil høringsnotatet legge opp til en videreføring av lovfestede eldreråd og råd for personer med nedsatt funksjonsevne, mens ungdomsråd fortsatt skal være frivillig for kommunene. Jeg savner en begrunnelse for en slik forskjellsbehandling. Dersom regjeringen mener det er vanskelig å foreslå endring i den lovbestemte statusen for eldreråd og råd for personer med nedsatt funksjonsevne, er det antakelig fordi dette vil vekke negative reaksjoner fra dem som mister sine lovfestede medvirkningsarenaer. Det må bety at disse gruppene er tilfreds med dagens ordninger og gjerne vil videreføre dem. I så fall er det et godt argument for at også ungdom gis rett til et medvirkningsorgan i kommunene. Statsråden viser i sitt brev til at om lag 80 pst. av kommunene allerede har ungdomsråd. Lovforslaget om etablering av ungdomsråd vil altså ikke bety så stor endring i seg selv. Den viktigste endringen vil følge av de nasjonale retningslinjene for ungdomsråd, som jeg forstår både departementet og et samlet storting mener skal komme. Mange av de kommunene som allerede har ungdomsråd – 80 pst. – kan måtte legge om det arbeidet de har etablert. De øvrige 20 pst. vil måtte starte opp et arbeid, men forhåpentligvis få hjelp til en god arbeidsform gjennom vedtaket om nasjonale retningslinjer. I komitéinnstillingen gir komiteens flertall noen bestillinger som vi mener må ivaretas i nasjonale retningslinjer. Vi mener retningslinjene må utformes som minimumsbestemmelser, og at det må framgå at kommunene gjerne må utvide rammene for ungdomsrådene. Vi mener rådenes rett til sakspapir og informasjon må komme tydelig fram, og at det legges opp til en representasjon som gir ulike grupper tilgang til rådene. Så vet jeg at komitéflertallet ikke er det samme som flertallet her i salen, og at det neppe vil få flertall her i dag. Det vil likevel være klokt av statsråden å lytte til våre råd og ta hensyn til dem i utformingen av det høringsnotatet Kommunaldepartementet sammen med andre departementer snart skal sende ut.