Arve Kambe (Høyre), 2011-11-22:
Først vil jeg takke interpellanten, Gunnar Gundersen, for at han tar opp et godt emne, som jeg faktisk mener blir litt for lite diskutert i Stortinget, nemlig hvordan reglene som vi har laget, påvirker både innbetalinger, utbetalinger og ikke minst mulighetene for norske kommuner til å planlegge. Jeg vil i mitt innlegg fokusere på de utfordringene som kommunene nå står overfor. De anslag som KLP har gjort for Kommunal Rapport, viser at regnskapsførte pensjonskostnader vil stige med 25–30 pst. fram til 2014. Det betyr at pensjonskostnadene i Norge øker mer enn dobbelt så fort som lønnskostnadene. Jeg vil gjerne utfordre statsråden og spørre om han legger dette inn i sine beregninger for overføringene til kommunene. Dette vil på sikt kunne utfordre den ytelsesbaserte modellen i offentlig sektor, kanskje tidligere enn regjeringen og partene selv legger opp til i en evaluering i 2017. Det er ikke et spørsmål om hvorvidt dette vil gå ut over andre tjenester til innbyggerne, men om hvor mye. Ifølge Kommunal Rapport den 22. september i år fremkommer det at f.eks. Hå kommune i Rogaland får en økt pensjonspremie på 43 pst., og premieavviket deres øker med 600 pst. I Gjøvik kommune, som har ligget tilsvarende an, ligger pensjonsregningen an til å øke med 50 pst., ifølge et oppslag i Dagens Næringsliv. Sjefsaktuar i KLP, Roar Engen, sier til Kommunal Rapport at selskapet regner med at en gjennomsnittskommune må betale 26 pst. høyere premie neste år. Tallene er egentlig tilsvarende uavhengig av hvilken pensjonsleverandør kommunen har. Overført til hele kommunesektoren betyr dette at pensjonspremiene til neste år øker med mellom 6 og 10 mrd. kr. Etter at Finanstilsynet krevde at garantert rente settes til 2,5 pst., har det alene medført en økning i premiene på 10 pst. Pensjonspremie er altså hvor mye penger kommunen betaler til pensjonsselskapene hvert år, for å sette av penger til framtidige utbetalinger til pensjon. Deretter kommer reguleringspremien, som kommunene må betale på toppen av den ordinære premien. Statsbudsjettets forventing om 4 pst. lønnsvekst gir ikke bare store utfordringer for norsk eksportindustri, men også store utfordringer for norske kommuner – og dertil en økning i pensjonskostnadene. Pensjonskostnad er det beløpet som føres i regnskapet, men det er i praksis et relativt fiktivt beløp som ikke har noe med hva kommunen betaler i pensjonspremie å gjøre. Hensikten har vært å sørge for at pensjonskostnadene blir ganske jevne fra år til år, gjennom det såkalte premieavviket. Per 2010 var premieavviket på drøyt 20 mrd. kr. Jeg har sett prognoser nå som viser at premieavviket for 2011 er på 23 mrd. kr, mens KS frykter at det kan øke til 35 mrd. kr før kommunene faktisk begynner å nedbetale beløpet. Dette er ganske alvorlig for norske kommuner, fordi penger fjernes fra driftsregnskapet det året avviket oppstår, og skjules i balansen. I stedet føres det i driftsregnskapet i årene framover. Så mens regnskapet ser flott ut det første året, blir det verre i framtiden. Og så langt har premieavviket i norske kommuner økt og økt, og det blir altså ny rekord i 2012. Om de enkelttilfellene som Kommunal Rapport har fått dokumentert, er representative for resten av Norge, vil opp mot 7 mrd. kr i pensjonsutgifter ikke komme til syne i regnskapene for 2012, og det bør bekymre finansministeren, finanskomiteen og Stortinget. Samlet premieavvik vil da ventelig være på over 30 mrd. kr, eller nær 10 pst. av norske kommuners omsetning. Kommunaldepartementet har varslet at man vurderer å redusere antall år fra 15 til ti og betale alt tilbake igjen, men det som skjer, er at veldig mange kommuner skyver kjemperegninger foran seg uten å justere driften underveis. Jeg mener dette er et område finanskomiteen må ha et stort fokus på framover – og regjeringen er nødt til å ha det. Systemet må åpenbart bli forenklet i framtiden. Økonomisjefen i Åmot kommune, som ikke er av de største kommunene i landet, sier følgende om Kommune-Norge: «Det er uheldig med kompliserte, teoretiske løsninger som er vanskelige å forstå for politikere og administrasjonen.» Dette kan få enorme konsekvenser. Det blir skapt et system der man sender regningen til folkevalgte i neste periode, til andre i kommunen, og utsetter problemet. Dette er betenkelig og en ordning som ingen er tjent med på sikt. Jeg tror finansministeren er helt nødt til å se på ordningene med regnskapsføringene av premieavvik, i tillegg til den generelle diskusjonen vi nå etter hvert får, om framtidens ytelsesbaserte pensjoner og nivået på innskuddsbaserte pensjoner i offentlig sektor.