Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-03-23:
Finansministerens innlegg var for så vidt forutsigbart, i den forstand at det var en oppsummering av situasjonen i norsk økonomi sett fra Finansdepartementet. Jeg synes at presiseringen av at vi har et fleksibelt mål i pengepolitikken, er riktig. Det er riktig at Finansdepartementet gjennom ulike publikasjoner, ikke minst i nasjonalbudsjettet, har understreket at det er å forstå slik, som jeg også gjentatte ganger har sagt. Problemet med dette er at det ikke oppleves slik gjennom Norges Bank og den måten de håndterer disse spørsmål på i sine rentemøter. På mange måter er det en litt paradoksal situasjon at vi har et mandat for pengepolitikken som åpner for fleksibilitet, mens den praktiseres ortodoks, mens man f.eks. i EU har en meget ortodoks tilnærming, men en fleksibel praktisering. Det gjør jo at mange med forventninger til eurobanken stadig vekk skuffes, fordi EU velger å vektlegge en helhet i økonomien i større grad enn det det faktisk åpnes for i det mandatet som eurobanken har. La meg også si at grunnen til at jeg tar opp dette på nytt, er at jeg frykter, særlig gjennom de signaler som også er gitt fra Norges Bank, at man skal gå videre ned. For inflasjonen vil forbli lav over en lang periode, det vet vi. Den var negativ sist måned. Det kan selvfølgelig bli pluss 0,1 pst. neste gang, men uansett er vi milevis unna det som er målet for pengepolitikken. Hvis man skal følge den instrumentelle måten banken så langt har håndtert dette på, vil man kutte renten enda mer. Det vil bety at vi snart er nede på et rentenivå som er i nærheten av det rentenivået Japan har vært på, og hvis man tenker på Japan de siste 10–15 år, vil en jo kunne si at det var akkurat dette som var helt ødeleggende for japansk økonomi. Det vi nå trenger, er altså ikke flere rentesenkinger, uansett om inflasjonen forblir lav. Det vi trenger, er mer aktiv bruk av finanspolitikken, mer aktiv bruk for å få ledige hender i arbeid, mer aktiv bruk av de mange andre stimuli som økonomien kan få, ikke minst fra Stortinget. Hvis man velger å gå videre ned på renten, vil det selvfølgelig bidra til økende etterspørsel. Men hva vi da etterspør, er et åpent spørsmål. Vi vil i større grad etterspørre bolig, og boligprisene vil gå opp. Vi vil etterspørre flere forbruksvarer, hovedsakelig importert fra Kina eller Østen, som i stor grad også vil bety at en lav inflasjon vil forsterkes. Det betyr at dette ikke er instrumentet for å få ledige hender i arbeid og få dette samfunnet til å gå rundt. Det er vår oppgave som politikere å ta tak i dette. Men jeg frykter jo at med de signaler som Norges Bank gir, med en slik instrumentell tilnærming, vil man gå videre på denne linjen, som vil forsterke uheldige tendenser i norsk økonomi. Derfor ønsker jeg veldig klart og entydig at sentralbanken vektlegger det finansministeren nå sier, for finansministeren sier entydig at vi har et fleksibelt mål. Å si noe annet er å slå inn åpne dører, hvis jeg siterer finansministeren rett. Dette er et utvetydig signal til Norges Bank om at de har å legge om sin praksis til en mer fleksibel forståelse i tråd med det som er virkeligheten i norsk økonomi, og i tråd med det som er virkeligheten i det norske samfunn. Vi må ikke gå videre på denne galeien Norges Bank nå har startet på.