Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2008-04-03:
Komiteen skal i dag behandle representantforslaget fra Venstre om lærerløft for lærere i grunnskole og videregående skole. Komiteen viser til at spørsmålene om ulike tiltak for å bedre lærerkompetansen har vært omtalt og behandlet ved flere anledninger i form av representantforslag i Stortinget den senere tiden. De enkelte partienes ståsted har derfor blitt synliggjort gjennom behandlingen av disse. Komiteen har også vært veldig opptatt av viktigheten av å se sammenhengen i de ulike representantforslagene som er fremmet, noe også forslagstillerne har påpekt i sin redegjørelse. Videre mener vi at det er viktig å få gjennomført tiltak for lærerne som allerede er i skolen i dag, for at også dagens elever skal få nyte godt av endringene. Dette har vært et av hovedbudskapene i komiteens arbeid. Mindretallet i komiteen ønsker at det blir fortgang i endringer i forskrift til opplæringsloven, slik at kompetansekrav knyttes til undervisningen i det enkelte fag, ikke bare til ansettelse. Men den største frustrasjonen knyttes nok til det faktum at det gang på gang foreslås konkrete tiltak fra mindretallet - som ikke får tilslutning - i påvente av ulike stortingsmeldinger som skal komme. Å vise handlekraft er en av de viktigste evnene en som politiker kan ha. Fra Fremskrittspartiets politiske ståsted er det å gjøre ord til handling noe av det viktigste på områder der komiteen må være seg sitt ansvar bevisst, utover det å kunne påvirke Regjeringen til det samme. Vi vil særlig påpeke svikten i etter- og videreutdanning som har funnet sted i en årrekke - når det gjelder volum, men mest av alt når det gjelder innhold. Etterutdanningstiltak har ofte gått mer ut på å beskrive de endringene en ville innføre, enn å gi faglig innføring i skolefagene som ledd i oppdatering og oppfølging av kontinuerlige behov. Til tross for at nasjonale kartlegginger har vist at det har vært alvorlig svikt i lærernes utdanning i enkeltfag, har faktisk hovedvekten innen videreutdanningen blitt lagt på pedagogiske temaer. I statsbudsjettet for 2008 ble 375 mill. kr satt av til kompetanseutvikling, men med en prioritert satsing på kompetanse i individualisering. Vi mener at det hadde vært langt viktigere å fokusere på andre områder. Etter Fremskrittspartiets syn bør det åpnes for en kraftig stimulans for videreutdanning i basisfagene, som norsk, matematikk og andre realfag. Videre kan det synes som om midlene som blir bevilget til kompetanseutvikling, ikke kommer fram, men lander i en fellespott i en slunken kommunekasse. Det har vist seg at mange kommuner fordeler lite midler direkte til skolene, men i stedet bruker midlene på kommunalt nivå. Videre ønsker vi i Fremskrittspartiet å påpeke viktigheten av å sikre at den enkelte lærer gis rett til en forpliktende og individuell etterutdanningsplan. Mange lærere har et skrikende behov for faglig oppdatering, men vi ser ofte at de lærerne som virkelig trenger denne videreutdanning, ikke står først i køen. Ca. én av fire lærere har faktisk ikke brukt noe tid til faglig utvikling av lesing de siste to årene, og 24 pst. av de tre som har brukt tid, har brukt mindre enn seks timer til dette. Dette er et tankekors, for med en forpliktende og individuell plan ville vi jo nettopp kunne nå fram til disse lærerne, og vi ville kunne nå fram der behovet er størst. Temaet klasseledelse har blitt aktualisert i enda større grad sett i lys av andelen som berøres av bråk og uro i klasserommet. Å være en god leder er ikke en medfødt egenskap, men krever kunnskap om lederrollen og ikke minst trening samt erfaring på det pedagogiske og menneskelige plan. Vi kan ikke forvente at nyutdannede lærere skal være gode klasseledere når dette ikke har vært en integrert del av lærerutdanningen. Derfor mener vi at nettopp en videreutdanning på dette området vil kunne heve læringsutbyttet for den enkelte elev samt gi positive ringvirkninger på en rekke andre områder. Det haster med å igangsette tiltak. Derfor er frustrasjonen stor blant oss i Fremskrittspartiet, blant lærere og blant foreldre der ute, fordi det er så lite som skjer. Det er på tide å ta dette alvorlig. Vi kan ikke forutse resultatet om ti år. Det er nå vi må igangsette dette, nettopp fordi det finnes barn i skoleverket i dag som kanskje ikke får nyte godt av det hvis vi går og venter på at noe skal skje. Så vil jeg bare si at forslagene i saken vil bli fremmet senere i debatten.