Per-Kristian Foss (Høyre), 2004-04-27:
La meg først få oppklare den åpenbare misforståelsen som siste taler gjorde seg skyld i ved å si at skattelistene inneholder «grove» feil. Representanten sikter til den såkalte godtgjøringsmetoden for betaling av skatt på aksjeutbytte. Dette er i henhold til dagens regler, for øvrig et regelverk fastsatt ved skattereformen av 1992, med sterk og entusiastisk tilslutning fra Senterpartiet. Nå har riktignok EU tatt opp at dagens godtgjørelsesmetode, fordi den ikke likebehandler innlendinger og utlendinger, må endres. Jeg takker for Senterpartiets støtte til denne åpenbare EU-tilpasning av regelverket, men dette har intet å gjøre med skattelister. Man endrer altså ikke skatteregler ved offentliggjøring av skattelister. Det er det ganske fundamentalt å ha for seg i Stortinget. Så til debatten om saken i dag, nemlig skattelister. Det skal fortsatt være åpenhet om skattelistene. Regjeringen foreslår en del innstramninger i reglene om offentliggjøring av skattelistene og får bred tilslutning til det. Hovedformålet er å styrke personvernet. Skattelistene skal fortsatt være offentlige, som jeg sa, men opplysninger om fødselsdato, gateadresse og skatteklasse fjernes fra skattelistene, slik at bare skattyters navn, poststed, fødselsår, formue, inntekt og utliknet skatt fremgår. Personer med sperret adresse foreslås også fjernet fra skattelistene. Det får for øvrig også enda bredere tilslutning. I tillegg til at skattelistene legges ut i papirversjon på ligningskontorene på tradisjonell måte, vil skattelistene bli lagt ut på skatteetatens hjemmeside på Internett med strenge søkerbegrensninger. Utleggsperioden begrenses til tre uker for begge typer utlegging. Det foreslås at det ikke skal være tillatt med elektronisk avlesning av papirlistene, og ordningen med at hele eller deler av skattelistene utleveres f.eks. til media for videre salg, eller til markedsføringsbedrifter, foreslås avviklet. Banker og kredittopplysningsforetak skal likevel fortsatt få skattelistene utlevert til kontrollformål. Disse skal også gis tilgang til skattyterens personnummer. Det foreslås at skattelistene bare skal legges ut om høsten, slik at ordningen med «vårutlegg» i juni opphører. Det siste er ganske nødvendig, fordi «vårutlegget» jo representerer et forslag til ligning som helt åpenbart vil måtte inneholde en del feil systematisk, fordi en del krav, f.eks. om deling av gjeld mellom ektefeller/samboere, ikke nødvendigvis vil være tatt med. Krav om skatteklasse 2 er eksempel på andre ting som ikke vil være tatt med. Så det er åpenbart misvisende, og det vet alle. Det er en del av systemet med automatisk ligning, som er en fordel, men som vil inneholde noen feil. Så til spørsmålet om pressens arbeidsforhold. Representanten Grande Røys var opptatt av at pressen heretter ikke ville få arbeid. Jeg har faktisk den tillit til pressen at en tre ukers utlegging faktisk skulle være mulig for våkne journalister å få tak i. Vi har jo eksempler på kortere utlegg enn det, som pressen absolutt får tak i hvis det er interesse for og kompetanse til å vite hva man skal lete etter. Men da må man vite hva man skal lete etter, og da må bl.a. journalister forstå forskjellen på brutto- og nettoinntekt. Det er jo ikke så dumt, for det er ganske store forskjeller som presenteres når man offentliggjør dette. Representanten Grande Røys nevnte også at man ikke lenger vil få vite forskjell på kvinners og menns lønnsinntekt. Det er jo helt galt. Den statistikken er i dag tilgjengelig for representanten og alle andre på Statistisk sentralbyrås statistikk. Man får riktignok spørsmål til Finansdepartementet, senest fra representanten Lund, om dette, men vi henter våre tall fra Statistisk sentralbyrå, og det kan jo enhver gjøre. Det er åpent på nettet døgnet rundt. Der kan man hente den statistikken. Man behøver ikke ligningsutlegg for å få vite noe om det. For øvrig er jeg absolutt interessert i at skatteforhold skal granskes og åpenbare skjevheter ses på. Men jeg tror nok at man overdriver skattelistenes grunnlag for den type forskning, for å si det slik. Og de som forsker, har jo heller ikke i vesentlig grad bare brukt skattelister til det, for de inneholder en del systematiske feilkilder, som igjen er hjemlet i lovverket. Så til spørsmålet om å betale arbeidsgiveravgift for arbeid i utlandet. Regjeringen foreslår å endre reglene for plikten til å betale arbeidsgiveravgift for humanitært arbeid i utlandet. Forslaget innebærer at det ikke skal betales arbeidsgiveravgift for personer som er sendt til utlandet av et misjonsselskap, menighet eller humanitær organisasjon for å drive – og det er en viktig ytterligere presisering – religiøst, humanitært eller filantropisk arbeid der i minst to år. Det er altså en del begrensninger, som jeg nå har vært inne på. Forslaget omfatter ikke fritak for organisasjoners næringsvirksomhet eller arbeid innenlands. Disse regelendringene har selvfølgelig ingen tilbakevirkning, men gjelder herfra og fremover.