Steinar Bastesen (Kystpartiet), 1998-11-30:
Vi legger i år fram vårt eget statsbudsjett for første gang. Jeg sa i forrige finansdebatt at vi ikke var i stand til å legge fram noe statsbudsjett den gangen, men vi har holdt ord i og med at jeg sa vi skulle komme sterkere igjen i dette budsjettåret. I vårt budsjett har vi som forventet prioritert havner, farleier og fiskeriforskning. Og vi har tatt høyde for bedre samferdselsløsninger i og med at vi har plusset på 1 milliard kr til veiutbygging. Vi har i enkelte områder veier, som er nødvendig for å bringe verdier ut av distriktene og ned til eksportmarkedene, som langt fra har samme standard som bilen som kjører på veien. Da tenker jeg spesielt på at bilen som kjører på veien, har en EU-godkjenning, men det kan en vel knapt si at veiene i Distrikts-Norge har. Jeg lurer på, hvis det hadde blitt stilt spørsmål om veistandarden, om den holdt EU-standard, om det hadde vært i tråd med den øvrige tilpasningspolitikken som både denne Regjeringen og de tidligere regjeringer har lagt vekt på. Det er vel betimelig å stille det spørsmålet. Derfor har vi i vårt forslag prøvd å gjøre vårt for å tilpasse veistandarden i Norge til EU-standard. Kommuneøkonomien har vi også prioritert. Det er klart at hvis man kutter stort i kommuneøkonomien, går det ut over de svakeste. Det går ut over skolene, det går ut over de eldre, og det går ut over hjemmehjelpsordningen. Vi har i alle år hatt det prinsippet at barna skulle ha gratis skole. Men etter som årene har gått, har man måttet betale mer og mer i egenandel for å ha barna i skole. Det er klart at etter som årene går og man går opp i klassetrinn, blir det dyrere å ha barna i skole. Kutter man, blir det dyrere og dyrere for foreldrene. Det er ikke tvil om det. Vi har også tatt høyde for utdanning generelt og for universitetene. Forskning er også utrolig viktig, spesielt fiskeriforskningen. Vi står overfor et stadig større krav om dokumentasjon for at de ressursene vi tar ut, ikke truer bærekraftig utvikling. Når vi mangler dokumentasjon, kan vi bli utsatt for boikottrusler fra andre land. Vi har også et stadig større krav om miljømerking, og det skal være basert på bærekraft. Vi har klart økt budsjettet til både politi og påtalemyndighet, og vi har tenkt på småbedriftene, ja både de små og de store bedriftene, for det er viktig å ha klart for seg at man må skape en krone før man bruker den. Enkelte – både representanter og partier – er ofte mer interessert i å bruke pengene før de skaper dem. Enkelte vil til og med synes det er viktig å dele andres goder framfor å dele godene. Vi er kritisk til alskens verneplaner som blir pålagt befolkningen. Vi er kritisk til ressursforvaltningen generelt og ikke minst til rovdyrpolitikken, og spesielt da forvaltningen av sel og hval. Men der går det iallfall rette veien. Jeg har et spesielt tema jeg vil nevne, og det er kuttet på 10 mill. kr i det nye framlegget når det gjelder fornying og kondemnering i fiskeflåten. Det er etter vår oppfatning et brudd på den inngåtte fiskeriavtalen. Likevel har vi funnet å kunne gå inn for en subsidiær tilslutning til Regjeringens og Høyres og Fremskrittspartiets framlegg. For det er vel bedre å ha litt innflytelse enn ingen og stå helt alene. Men likevel tar jeg opp de forslagene vi har fremmet, også de vi har fremmet sammen med andre.