Einar Holstad (Kristelig Folkeparti), 2004-06-04:
Regjeringen foreslår i Ot.prp. nr. 59 en fast promillegrense på 0,2 for større skip. Dette gjør promillegrensen like streng på sjøen som på veien og i luften. Det er etter Kristelig Folkepartis oppfatning svært gledelig at man gjennom dette sikrer seg bedre mot ulykkessituasjoner til sjøs. En promillegrense på 0,2 vil nå omfatte alle skip som er 15 meter eller lengre. Forbudet skal gjelde for skipsfører, for los og for andre som utøver tjeneste av vesentlig betydning for sikkerheten til sjøs. Det er også positivt at Regjeringen, i tillegg til en promillegrense på 0,2, foreslår en utvidet regel om avholdsplikt. Forbudet mot å nyte alkohol i tjenestetiden skal nå gjelde om bord på alle større skip i næring. Det skal også gjelde for småbåter som brukes til passasjertransport. Forbudet mot å nyte alkohol gjelder både mens tjenesten utføres og inntil åtte timer før tjenestetiden begynner, og skal gjelde for de samme personene som promillegrensen gjelder for. Jeg må si at det er intet mindre enn oppsiktsvekkende at Fremskrittspartiet - som det eneste partiet på Stortinget - går imot å innføre en promillegrense på 0,2 for større skip. En slik grense vil utvilsomt bidra til økt sikkerhet til sjøs og vil kunne forhindre ulykker med skader og tap av menneskeliv. Men Fremskrittspartiet synes ikke å vektlegge dette. Norge har blitt kritisert av FNs torturkomite for ikke å ha noe særskilt straffebud mot tortur i lovgivningen, slik Torturkonvensjonen krever. I Norge har vi fram til nå ansett det som tilstrekkelig å ha andre, mer generelle straffebud som også omfatter tortur. Regjeringen foreslår imidlertid, i tråd med FNs anbefaling, nå en ny bestemmelse mot tortur, i straffeloven § 117 a. Forslaget til bestemmelse vil fange opp nordmenns og utlendingers deltakelse i torturhandlinger i utlandet. Kristelig Folkeparti støtter fullt opp om dette forslaget og mener at den klargjøring av rettstilstanden som et forbud mot tortur innebærer, er både riktig og viktig. I Amnesty Internationals årsrapport for 2004 dokumenteres det at hele 130 stater har brukt tortur eller utøvd mishandling. Det er viktig for meg å presisere at verken sikkerhet eller rettferdighet kan begrunne torturhandlinger. Etter Kristelig Folkepartis mening er den beste garantien for rettferdighet og enkeltmenneskets sikkerhet at menneskerettighetene respekteres. De skal både beskytte mot overgrep og i økende grad brukes for å stille overgripere til ansvar for sine forbrytelser. Etter vår oppfatning er det et økende behov for debatt knyttet til spørsmål om tortur og annen umenneskelig behandling. Regjeringen har konsekvent kritisert andre lands brudd på menneskerettighetene. Kritikken har vært konsekvent, uavhengig av om den har rammet våre nærmeste allierte. Et eksempel på dette er diskusjonene rundt situasjonen for irakiske fanger i Irak og situasjonen for fangene på Guantanamobasen på Cuba. En slik konsekvent linje er den eneste rette! Ansatte i banker og andre finansinstitusjoner har i dag lovbestemt taushetsplikt om forhold som de får kjennskap til gjennom sitt arbeid. Taushetsplikten gjelder overfor politiet, men ikke overfor retten. Dette innebærer at politiet må innhente rettens bistand dersom det er ønskelig å innhente informasjon fra vitner med taushetsplikt etter forretningsbankloven, sparebankloven, forsikringsvirksomhetsloven, verdipapirregisterloven, finansieringsvirksomhetsloven eller verdipapirhandelloven. Hensikten med den endringen i straffeprosessloven som foreslås i proposisjonen, er å gjøre det mulig for politiet å innhente opplysninger også fra disse uten å være tvunget til å innhente rettens samtykke. Plikten skal gjelde i straffesaker og i andre saker hvor sterke allmenne hensyn tilsier at opplysninger bør gis. Forslaget vil frigjøre ressurser og gjøre etterforskningen mer effektiv.