Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2004-12-14:
Først vil jeg rette opp en feil i budsjettinnstillingen. Det gjelder rammeområde 2 romertallsvedtak V 1. om fødselspenger, som ikke har tatt høyde for forliket med Fremskrittspartiet. Jamført med budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet skal romertallsvedtak V 1. lyde: «Engangsstønad ved fødsel og adopsjon, lovens §§ 14-12 og 14-20 kr 33 584 per barn.» Så til budsjettet: Innledningsvis vil jeg takke komiteens medlemmer for et konstruktivt og godt samarbeid om budsjettet, også kulturbudsjettet, som vi behandlet tidligere i dag. Det har vært en krevende prosess, som har utfordret oss på mange måter, men vi kom godt i havn, om enn noe på overtid. Budsjettforliket mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet sikrer hovedtrekkene i Regjeringens politikk på alle områder. Vi er godt fornøyd med resultatet av budsjettavtalen også i fagkomiteen. Vi har hatt ryddige, konstruktive og gode forhandlinger, og jeg vil gi honnør til Fremskrittspartiet, som har bidratt til å sikre flertall for Regjeringens politikk på våre tre fagområder. Regjeringen får bred støtte i sitt arbeid med å brukerrette og effektivisere det offentlige tjenestetilbudet. Hvis borgerne skal få mer velferd i framtiden, er det viktig at alle deler av offentlig sektor drives så godt og effektivt som mulig. Konkurranse er viktig for å bidra til en effektiv bruk av samfunnets ressurser. Regjeringen får bred støtte i sitt arbeid med et inkluderende og stimulerende arbeidsliv. Staten skal ha en aktiv personalpolitikk, hvor ansatte i det offentlige har arbeidsplasser som er spennende, utfordrende og utviklende, og samtidig skal de føle trygghet og delaktighet i jobbsituasjonen. Spesielt er det viktig å sikre kvinner i lederposisjoner. Staten må også gå foran som en inkluderende arbeidsgiver i forhold til eldre, yrkeshemmede og etniske minoriteter. Høyre ser det som svært positivt at vi nå har fått et moderniseringsdepartement som har fått et helhetlig ansvar for viktige områder innen konkurransepolitikken, IT-politikken og forvaltnings- og personalpolitikken. Moderniseringsdepartementet skal ivareta helheten i moderniseringsarbeidet i staten og bidra til å realisere målene i Regjeringens arbeid med modernisering og brukerretting i offentlig sektor. Offentlig sektor og offentlige tjenester er til for den enkelte og for næringslivet, og tjenesteperspektivet må være sentralt i de offentlige etatene. Samtidig skal den enkelte ha trygghet for at de får de offentlige tjenestene de har krav på, når de trenger det. Det er innbyggerne som må stå i fokus. Det krever fleksible og målrettede, offentlig finansierte tjenester som møter den enkeltes behov og ønsker. IT er en viktig nøkkel både i det statlige moderniseringsarbeidet og for å skape økt oppslutning generelt om modernisering og forenkling i samfunnet. At IT-politikken nå er samlet i Moderniseringsdepartementet, gir muligheter til raskere å etablere effektive og publikumsvennlige IT-løsninger i det offentlige. Regjeringen får også bred støtte for sin barne- og familiepolitikk. Trygge og gode oppvekstvilkår for barn og ungdom er blant de viktigste oppgavene i et samfunn. Ansvaret for helheten i barne- og ungdomspolitikken utøves i et samspill mellom sentrale og lokale myndigheter, frivillige organisasjoner, foreldre og andre ressurspersoner. Foreldrene står sentralt i et barns liv. Derfor er det viktig å styrke familienes situasjon og føre en aktiv familiepolitikk som gir barna en god start i livet. De aller fleste barn har det bra, men noen har ikke like gode muligheter. Regjeringen har et sterkt engasjement for barn som lever i lavinntektsfamilier, eller opplever tunge utfordringer i hverdagen, som fattigdom, mobbing, utrygghet eller omsorgssvikt. I budsjettet for 2005 har Regjeringen fått bred støtte for å styrke innsatsen mot fattigdom blant barn og unge. Midlene til ungdomstiltak i større bysamfunn skal økes. De skal brukes bl.a. til ferie og fritidsaktiviteter for barn og unge og til tiltak for unge med mangelfull utdanning. Barn som lever i voldelige familier, skal få bedre hjelp, og innsatsen for å bekjempe vold mot kvinner og barn skal forsterkes. Antallet barn som blir berørt av samlivsbrudd, er sterkt økende. Samlivsbrudd oppleves som en tragedie for mange barn. Regjeringen har fått bred støtte for å øke innsatsen for å motvirke samlivsproblemer og samlivsbrudd og satse på et mer helhetlig forebyggende familiearbeid. Det er også bred enighet om at familiepolitikken må legge til rette for at både kvinner og menn kan kombinere yrkesaktivitet med omsorg og tid til familieliv. Mødre ønsker lønnet arbeid, og fedre blir seg stadig mer bevisst sitt ansvar som far og hjemmearbeider. Det forutsetter gode permisjonsrettigheter, nok barnehageplasser, videreføring av kontantstøtten og tiltak som fremmer likestilling mellom mor og far. Fødselspengeordningen må baseres på at foreldrene er likeverdige omsorgspersoner. Fedre må ha rett til fødselspenger basert på egen yrkesaktivitet og stillingsandel. Derfor har Regjeringen i budsjettet for 2005 tatt første skritt videre mot dette målet. Det ble som kjent vedtatt i Odelstinget tidligere i dag. Familiepolitikken må bygge på valgfrihet og rettferdig fordeling. Høyre ønsker at foreldrene skal ha valgfrihet med hensyn til valg av omsorgsløsninger for de minste barna. De må kunne velge mellom barnehage og kontantstøtte. Større rettferdighet i statlige overføringer til de foreldre som ikke velger barnehage, var også en viktig begrunnelse for innføringen av kontantstøtten. Det er ikke rettferdig at subsidiene fra staten bare skal komme dem til gode som har barnehageplass. Samtidig må valgfrihet og rettferdig fordeling innebære at de som ønsker barnehageplass, skal få det. Utbygging av barnehager prioriteres høyt i budsjettet for 2005. Barnehageplasser til alle som ønsker det, er den viktigste brikken i oppvekstpolitikken, fordi barnehager bidrar til positive oppvekstvilkår og virker sosialt utjevnende i samfunnet. Gode barnehager er en forutsetning for likestilling mellom kjønnene, og kvinners muligheter i arbeidslivet. De er en forutsetning for valgfrihet for foreldrene med hensyn til omsorgsløsninger. Skal vi klare å utvikle trygge og vekstkraftige lokalsamfunn med stabil bosetting og tilgang til kompetent arbeidskraft, er barnehager et like viktig element som skole og helsetilbud. Vi har en mangfoldig barnehagesektor, og Høyre ønsker å sikre og videreutvikle en mangfoldig barnehagetradisjon med et stort mangfold. Barnehagereformen er en stor velferdsreform som krever mye av svært mange. Det har aldri vært så stor byggeaktivitet i barnehagesektoren, og det bygges barnehager som aldri før. Mange av de nye plassene har gått til barn som utvider sin plass fra deltid til heltid, bare det dreier seg om 10 000 plasser. Regjeringen følger opp barnehageforliket om økte bevilgninger og statlig fullfinansiering av nye ordinære plasser. Det tas nå ytterligere skritt i retning av likebehandling av private og kommunale barnehager. Målsettingen om full barnehagedekning og innføring av makspris trinn 2 står fast. Departementet vil få endelig status på utbygging i 2004 på nyåret i 2005. Dette vil, sammen med ECONs vurdering av innføring av trinn 1, være viktig når Regjeringen til våren 2005 legger fram en stortingsmelding om erfaringene med makspris trinn 1 og innfasing av likeverdig behandling av kommunale og private barnehager i forhold til offentlige tilskudd. Kontantstøtten er en viktig familiepolitisk reform som, sammen med barnehager og fødselspermisjon, gir foreldrene valgfrihet når det gjelder omsorgsløsninger for barna. Ca. 70 000 barn, altså bortimot 70 pst. av ett- og toåringene, mottar kontantstøtte. Selv med en fullt utbygd barnehagesektor ved makspris 2 vil det være svært mange som ønsker å kombinere kontantstøtte med deltidsplass i barnehagen. Kontantstøtten er viktig for en gruppe foreldre som jobber på ugunstige tider, og hvor det kan være vanskelig å få barnehageplass. For disse foreldrene vil kontantstøtten gi en bedre mulighet til å finne andre omsorgsløsninger for sine barn enn barnehage. Å fjerne kontantstøtten, slik Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti har foreslått i sine alternative budsjett for neste år, er grunnleggende usosialt, og det truer familienes valgfrihet. Mange av disse barna ville sannsynligvis ikke vært i barnehage selv om kontantstøtten ble fjernet, men barnefamiliene ville fått dårligere økonomi. Så å si over natten ville barnefamiliene blitt fratatt netto 3 657 kr. I tillegg ville det frata foreldrene friheten til å velge hvilken omsorgsløsning som er best for dem. Høyre vil være en garantist for at kontantstøtten beholdes. Vi vil bygge barnehager til alle som ønsker det, og vi vil utvide fedrenes permisjon og legge til rette for å kombinere ulike omsorgsløsninger slik at valgfriheten for familiene sikres.