Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2000-11-28:
I budsjettforliket mellom sentrumsregjeringen og Arbeiderpartiet er det på justissektoren lagt inn 31 mill. kr til advokatsalærer for å holde en tidligere inngått avtale om en opptrappingsplan for salærsatsen. Avtalen ble inngått mellom Advokatforeningen og Justisdepartementet under sentrumsregjeringen. Politi- og lensmannsetaten styrkes med 17 mill. kr til driftsmidler, noe som vil komme godt med. Spørsmålet om politiet skal ha egen helikoptertjeneste, vil bli tatt opp som egen sak i løpet av våren 2001. Tilskudd til spesielle rettshjelpstiltak økes med 2 mill. kr til studentrettshjelpstiltakene. Studentene gjør et godt arbeid og får mye ut av pengene. Kristelig Folkeparti vil også understreke betydningen av at den omorganisering som Bondevik-regjeringen satte i gang i justissektoren, nå blir videreført. Trygghet og rettssikkerhet er fundamentale verdier i samfunnet. Kriminalitet er angrep på den enkeltes trygghet og integritet og mot samfunnets fellesverdier. Årsakene til kriminalitet er sammensatte og mangfoldige, og derfor trengs det ulike tiltak på mange samfunnsområder. Vi må ha mange tanker i hodet samtidig for å finne de beste og mest effektive tiltakene, og det finnes ingen enkle løsninger. Fellesskapet trenger gode leveregler som påpeker den enkeltes ansvar for egne handlinger, og i tillegg den enkeltes ansvar for fellesskapets beste. Det forebyggende arbeidet må drives på tvers av etater og faggrupper i et bredt samarbeid. Det er mye kunnskap om risikofaktorer. Disse kunnskapene må vi kunne benytte på en bedre måte. Mange oppfatter taushetsplikten som et hinder for konstruktivt samarbeid. Da må vi se på om taushetsplikten er riktig formulert. Det må være et mål at taushetsplikten beskytter enkeltpersoner, samtidig som den ikke hindrer viktig tverrfaglig samarbeid. Når en kriminell handling først har skjedd, mener Kristelig Folkeparti det er viktig med rask saksbehandling i alle ledd, fra politietterforskning via domstolene og til gjennomføring av straffen. Unge bør prioriteres i rettsvesenet. Det er spesielt viktig at førstegangskriminelle opplever at samfunnet svarer resolutt, selv om handlingen ikke skulle være så alvorlig, ved å bruke nulltoleranseprinsippet. Det kan være med på å forhindre en videre kriminell løpebane. Å lære konfliktløsning og å bruke skolemekling er gode tiltak, både forebyggende og for å hanke inn dem som viser tendens til å befinne seg i en risikosone. Videre har konfliktrådene vist seg å gi gode resultater, og bør brukes mer. Menneskeverdet forplikter oss til å hjelpe kriminelle til å bli gode samfunnsborgere. Fengselsstraff må utformes slik at den dømte gjennom både egeninnsats og positive, individuelt tilpassede programmer utfordres til sosial rehabilitering. Men rehabilitering av kriminelle er et krevende arbeid. Her kan etter- og videreutdanningsreformen bli en viktig satsing. Det å få en ny sjanse til opplæring og utdanning med arbeid som mål, vil ha en positiv effekt. Men skal man lykkes, er det viktig med et godt ettervern og en reell mulighet for arbeid og bolig. Det er med på å hindre tilbakefall og motvirke en fortsettelse av et kriminelt handlingsmønster. Hvert år blir mellom 7 000 og 9 000 kvinner voldtatt i Norge. Av de anmeldte voldtekter blir kun én av ti menn dømt. Voldtekt er den mest underrapporterte forbrytelse som begås. Nå meldes det om økte tall for anmeldelser. Det er bra. Det blir imidlertid en viktig oppgave for politi, påtalemyndighet og domstol å sørge for at disse anmeldelsene blir fulgt opp på en effektiv måte. Det mangler nok fortsatt en del på både kompetanse og vilje til prioritering av slike saker. Dette er forhold som justiskomiteen har satt søkelyset på, og som fortsatt må følges opp av Justisdepartementet. Også holdningsskapende arbeid generelt er viktig for å få folk til å forstå alvorlighetsgraden av slike handlinger.