trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2001-12-10:
Etter representanten Hernæs" innlegg regner jeg med at det forsvarspolitiske forliket nærmest er i boks, og så får vi se når vi kommer til våren. Men det var ikke derfor jeg bad om ordet. Med all respekt for representanten Djupedal – i denne saken må han enten bevisst eller ubevisst ha misforstått hva det er vi snakker om når vi sier vi er opptatt av forutsigbarhet. I alle fall er hans beskrivelser meget upresise. Naturligvis skal ikke Forsvaret unntas fra årlig budsjettbehandling. Men forutsigbarhet dreier seg i denne saken om den største omstillingsprosessen i det norske forsvaret i nyere tid, i hvert fall etter 1945. Og da er det behov for å ha ro og forutsigbarhet for å få en omstilling til et moderne, robust forsvar som også kan håndtere det nye trusselbildet, de nye fiendene, som Djupedal så godt beskriver i sitt innlegg: truslene mot det åpne, demokratiske, teknologiske og globaliserte samfunnet. Det er slik at rullende tanks som går østover, hjelper lite hvis trusselen er en pipette med gift som dryppes i Maridalsvannet, for å sette det litt på spissen, eller som vi så i USA, at store, sivile passasjerfly fulllastet med bensin blir brukt som bombefly og er i stand til å drepe ti tusenvis av mennesker hvis anledningen byr seg. Så en del av omorganiseringen av Forsvaret og behandlingen av Sårbarhetsutvalgets innstilling vil også måtte dreie seg om dette. Det er også riktig at det å rydde opp etter atomavfall på Kola, fjerne fattigdommen i post-sovjetiske områder og skape utvikling, velferd, demokrati og konfliktløsing i bl.a. Afrika er en viktig del av en global sikkerhetspolitikk. Og så til FN og Kofi Annan, som vi alle har hyllet fra denne talerstolen i dag, og som vi har hørt på i Rådhuset. Jeg hørte også på Annans glitrende og gripende tale. Hva var det han startet med? Han startet med jentene som er født i Afghanistan. Nå er ikke Djupedal i salen, men jeg skulle veldig gjerne utfordret SV og representanten Djupedal på hvordan SV har taklet den kampen mot bin Laden og Talibans terrorregime som vi har ført internasjonalt i høst, et terrorregime der bin Ladens folk faktisk har sittet i regjering – i den grad man kan snakke om regjering – og hvor pressen uke for uke, dag etter dag, har rullet opp den groteske behandlingen som bl.a. jenter og kvinner har vært utsatt for i Afghanistan under dette regimet. Mitt spørsmål blir: Når gikk SV i demonstrasjonstog for menneskerettigheter for kvinner under Taliban-regimet i Afghanistan?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2001-12-10:
Først vil jeg rette opp et par trykkfeil i innstillingen. I kap. 1725 post 1 skal det stå frå kr 1 637 218 000 til kr 1 548 272 000 – det er store tall dette! I kap. 1731 post 1 skal det stå frå kr 4 528 940 000 til kr 4 529 734 000. Det er også slik at midlene til antiterrortiltak er på 100 mill. kr og ikke 96 mill. kr, slik det står i innstillingen. Ellers er St.prp. nr. 21 årets omdisponeringsproposisjon som Stortinget gjerne får når budsjettåret nærmer seg slutten. Her legges det fram en del endringer i bevilgningene i forsvarsbudsjettet for 2001 for å bringe bevilgningene under de enkelte kapitler og poster i samsvar med de endringer i budsjettforutsetningene som har funnet sted siden forsvarsbudsjettet for 2001 ble utarbeidet. Men i tillegg er det slik denne gangen at vi har fått tilleggsbevilgninger til nødvendige tiltak i Forsvaret mot terrortrusler etter 11. september. Det dreier seg som sagt om i alt 100 mill. kr til ulike beredskapstiltak – vakthold av F-16 fly, innkjøp av utstyr og det å fylle opp lager for flydrift, osv. Jeg vil også vise til Innst. S. nr. 9, som vi behandlet tidligere i høst, der Stortinget sluttet seg til en rekke bevilgninger til forskjellige sivile og militære beredskapstiltak mot terror. Så vil jeg ta opp en veldig spesiell sak som ligger i denne innstillingen. Det dreier seg om moms på leie av sivile kystvaktfartøyer. Da denne proposisjonen kom, registrerte komiteen at det her ligger 20 mill. kr for det halvåret som vi er inne i, og at det er en sak som vi ikke hadde sett noe til i budsjettproposisjonen for neste budsjettår. Men det er likevel en sak som får konsekvenser også i kommende budsjettår. La meg understreke at Kystvakten er statens primære myndighetsutøver utenfor territorialfarvannet i fredstid, og at sju av fartøyene er innleid fra sivile redere. Dette betyr etter momsreformen at det må betales til dels ganske store summer i merverdiavgift. Ved behandling av kompensasjon for utgifter til merverdiavgift ved departementenes kjøp av tjenester ble dessverre ikke momsplikt ved leie av kystvaktfartøy tatt med i grunnlaget. For 2002 har vi fått opplyst at dette beløper seg til 35 mill. kr, som foreløpig ikke er dekket opp, og som sannsynligvis må dekkes innenfor rammen for neste års budsjett. Det har da også statsråden gitt uttrykk for i et brev til komiteen. Jeg vil fra komiteens side be departementet bidra til at denne saken blir løst på permanent grunnlag. Dette er utgifter som er veldig høye, og leie av sivile kystvaktfartøyer er en nødvendighet for utøve det vaktholdet som vi gjør. For øvrig har omgrupperingsproposisjonen slik den nå foreligger, en form som gjør framstillingen av de økonomiske bevegelsene hensiktsmessig og oversiktlig.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2001-12-10:
Bare en kort merknad til Fremskrittspartiet og til det forslaget som ligger i budsjettinnstillingen. Komiteen har hatt en korrespondanse med statsråden om denne saken. Komiteen har fått et svarbrev hvor statsråden gjør rede for at hun har tatt denne saken opp med Finansdepartementet, og at det er forhandlinger med Finansdepartementet. Det er også slik at det har vært høringer i komiteen hvor dette har blitt bekreftet. Det som var min intensjon, var å få understreket fra Stortingets talerstol at vi ser alvorlig på denne saken, og at vi ønsker å få den løst på en eller annen måte på permanent grunnlag. Det betyr at man enten må søke å få fjernet merverdiavgiften på innleid kystvaktfartøy, altså få et permanent unntak, eller så må man budsjettere med moms på disse fartøyene. Min begrunnelse for å ta denne saken opp her, er at dette er en sak som komiteen ønsker løst.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2001-12-10:
Bare en kort stemmeforklaring på bakgrunn av den debatten som vi nettopp hadde. Det gjelder forslag nr. 2, fra Fremskrittspartiet, om moms for utleie av fartøyer til Kystvakten. Jeg vil anbefale Arbeiderpartiets medlemmer å stemme mot forslaget, men forutsetter at statsråden arbeider videre med saken, i tråd med komiteens merknader i budsjettinnstillingen.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2001-12-10:
La meg først få lov til å slutte meg til komitelederens hyllest til FN og til dagens prisvinnere. Ellers var det et interessant og forsonende innlegg komitelederen avleverte – man kunne kanskje si litt i utakt med de skriverier som komitelederen ellers bedriver i dagspressen, men la nå det være. Fra Høyres side slutter vi oss selvfølgelig helt til at tilleggsproposisjonen ikke skal varsle noen omkamper, og vi slutter oss også helt til at denne omtalte doble ubalansen ikke bare skal, men må, opphøre. Jeg har lyst til å minne om at den strukturen som er vedtatt, altså ble vedtatt gjennom det arbeidet som flertallet på Stortinget fikk gjennomslag for i juni. Jeg vil gjerne få lov til å utfordre Marit Nybakk på om vi har forstått riktig hennes klare understreking av at både struktur og finansiering må henge i hop, og om dette betyr at Arbeiderpartiet, nesten i form av en blankofullmakt, vil slutte seg til den finansieringen som vil komme i proposisjonen sammen med de nødvendige tiltakene som ellers blir foreslått. Det vil jo ikke bli lett å forstå at man skal insistere på at den vedtatte strukturen skal være uforandret og at man ikke skal ha noen dobbel ubalanse i fremtiden, med mindre man kan få forsikringer om at det er vilje til å stille opp også på det som gjelder finansiering.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2001-12-10:
Det kunne selvfølgelig bli en interessant øvelse hvis vi gjensidig skulle begynne å sitere hva tidligere medlemmer av våre partigrupper har sagt om Forsvaret. Jeg tror ikke Høyre ville komme særlig dårlig ut av en slik mannjevning, men jeg ser ikke at det hjelper Forsvaret i dag å ta den vinklingen. Representanten Lund sa at Høyre ikke klarer å finne den finansieringen. Høyre har bedt om å bli trodd på at vi vil ha et halvt år, som jeg sa i mitt innlegg, fra kommandoplass i Forsvarsdepartementet for å se på bakgrunnen for den strukturen som ble vedtatt i juni. Jeg vil fastholde – og etter Marit Nybakks innlegg måtte jeg faktisk oppfatte det som et omforent standpunkt fra et praktisk talt samlet storting – at det var en god struktur som ble vedtatt i juni. Slik som Lund nå ordlegger seg, må jeg nesten kunne oppfatte det dit hen at Marit Nybakk og han har forskjellige oppfatninger om det. Neste punkt er at Sem-erklæringen slår fast, og da er det ikke bare fra Høyre, da er det fra de tre samarbeidende partiene, at den strukturen som er vedtatt, skal finansieres. Og vi ønsker rett og slett den tiden vi trenger, frem til vårproposisjonen, for å få de tingene på plass. Jeg går ut fra at dette kanskje vil bli avdekket gjennom den videre debatten. Det er helt umulig for meg å forstå at de ordene som representanten Lund i sin replikk til meg legger i munnen, samsvarer med det syn som komiteleder Marit Nybakk hevdet i sitt innlegg. Men hva som er Arbeiderpartiets standpunkt i forhold til den vedtatte strukturen, vil vi forhåpentligvis få avdekket i løpet av debatten.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2001-12-10:
Pågående utålmodighet er svært ofte et gode. Men representanten Width blir nødt til å smøre seg med tålmodighet til vårproposisjonen foreligger. Da skal han få svar på alle de spørsmålene han stiller nå i adventstiden. Ellers er Fremskrittspartiet, det må vi respektere, veldig gode på det de er gode til, nemlig å fremme forslag – som blir nedstemt i Stortinget. Men det blir ikke noe forsvar av det. Det blir ikke noe forsvar av å gå utover de rammene som et praktisk talt enstemmig storting har fastlagt til bruk av landets samlede ressurser. Det blir ikke 2 milliarder kr av å henvise til et fond som ikke eksisterer annet enn i forblommede vendinger og i håpefulle tanker. Forsvaret kan ikke eksistere på en slik måte, og etter Widths replikk må jeg si at jeg tror komitelederen traff spikeren på hodet da hun snakket om at vi opererer med to ytterpartier i forsvarsspørsmål i Stortinget. Det er veldig synd, og det burde være helt unødvendig når det gjelder Fremskrittspartiet, som jo i hvert fall verbalt bekjenner seg til forsvarsvilje og ønske om å ta vare på forsvaret vårt. Derfor tror jeg at jeg slutter meg til komitelederens oppfordring om at det nå kanskje ville være en idé å bruke den pausen som vi får frem til vårproposisjonen og til Sårbarhetsutvalgets innstilling – om det blir en melding eller proposisjon, vet jeg ikke – til å tenke seg om, om det ikke vil tjene forsvaret av landet vårt og Norges sikkerhetspolitiske interesser bedre å finne en bred, favnende enighet om forsvars- og sikkerhetspolitikken.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2001-12-10:
Det var atskillige ting å være enig med SV i i dette innlegget. Jeg tror jeg må få lov til å si først at når SV snakker om forsvarspolitikk, får jeg en ubendig assosiasjon til hobbyjurist Sindre Piltingsrud. Da han ved en anledning ble intervjuet i Flåklypa Tidende og spurt om hva som var hans høydepunkt, hans største innsats i livet, henviste han til sitt utrettelige fredsarbeid i årene 1932–39, som – som hobbyjuristen sa – ville båret de edleste frukter hvis bare krigen ikke var brutt ut! Når det gjelder de konkrete spørsmålene, er jeg på en del områder hjertens enig: Det er – og vi har påtalt det i relativt skarpe ordelag – ille at Sårbarhetsutvalgets innstilling har blitt liggende i de departementale skuffer i fire år. Hva den måtte ha foretatt seg der, skal jeg ikke si noe om. Forrige gang jeg var medlem av forsvarskomiteen, var det en av de uttrykkelige premisser at Sårbarhetsutvalgets innstilling, altså langtidsmeldingene for det sivile beredskap, og langtidsplanene for Forsvaret skulle behandles parallelt. Jeg er ikke enig i at de skulle vært i motsatt rekkefølge, men jeg er helt enig i at det bør skje samtidig, slik som det nå blir anledning til i proposisjonene og meldingene som kommer til våren. Derfor blir svaret på spørsmålene – også denne gang: Nei, jeg vil ikke svare på hypotetiske problemstillinger som vil foreligge som fakta som vi kan ta hånd om og behandle om noen ganske få måneder på nyåret.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2001-12-10:
Jeg kan gjerne slutte meg til representanten Halvorsens glede over at SV er tilbake i forsvarskomiteen. Da kan vi få en god del repriser på mange tidligere debatter. Nå sier representanten Bjørklund at SV er motstander av NATOs nye strategiske konsept. Det er en interessant formulering. Hvis det i det ligger en erkjennelse av at SV er for et NATO med de gamle strategiene – det er riktignok noen år på etterskudd, men det er jo ikke så uvanlig ut fra det geriljaforsvaret som SV forfektet i de tidligste tider av sin eksistens og også fremover – har de i hvert fall eventuelt kommet så langt at de kan slutte seg til NATO som konsept, at det altså bare er NATO slik det er i dag, de er imot, mens NATO slik det var før, er de for. Det er riktignok i skarp motsetning til det som den forrige Ketil – Rolf Ketil Bjørn – hevdet da han satt på Stortinget. Representanten Halvorsen stilte et aldeles håpløst spørsmål om SV har noen forsvarspolitikk. Jeg konstaterer at også de bruker godt over 25 milliarder kr på et forsvar. De skal ikke ha fregatter for å beskytte vår kystlinje. Hva slags skip er det man tenker seg i SV, bare for å ta et lite og helt avgrenset område? Når en ser alle mulige sårbarheter langs våre store havområder, kunne det være interessant å høre hva slags fartøyer vi skulle bruke til forsvar, og hvilket antall, og hvilken trening og hvilke oppgaver de konkret skulle ha.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2001-12-10:
Først til en liten misforståelse. Jeg har ikke ment å skape noen som helst tvil om at det er en proposisjon vi får når det gjelder Forsvaret til våren. Jeg har uttrykt en viss usikkerhet om hvorvidt det er en proposisjon eller en melding vi får når det gjelder Sårbarhetsutvalgets innstilling. Men hvis jeg har forstått justisministeren rett, så er det en melding vi får på det området. Representanten Enoksen sa at han oppfatter dette budsjettet som et «hvileskjær». Det er bare delvis riktig, for det er nå en full omstillingstakt i alle Forsvarets organer. Alle de vedtakene som ble vedtatt i juni, arbeider nå Regjeringen og Forsvarets ledelse av alle krefter med å sette ut i livet – organisasjonssteder, garnisoner og andre strukturelementer som er vedtatt nedlagt, skal opphøre. Antall årsverk skal reduseres med minst 5 000 mann, og eiendommer og bygg og anlegg bør være utfaset og i størst mulig grad avhendet. Det er altså et hvileskjær med klare reservasjoner knyttet til den betegnelsen. Når det ellers gjaldt innlegget til Enoksen, var det gledelig å høre det. I all hovedsak slutter Senterpartiet seg til innstillingen, med unntak av noen meget små uvesentligheter. Og bare for å understreke det, så er det heller ikke slik som Fremskrittspartiet har hevdet, at Samarbeidsregjeringen har sluttet seg til forslagene fra Arbeiderpartiet, det er jo Arbeiderpartiet som har sluttet seg til de forslagene som fikk flertall i Stortinget i juni, og som bl.a. Senterpartiet var med på. Jeg må oppfatte innlegget til Enoksen dit hen at han også vil strekke seg meget langt i retning av å delta i finansieringen av den strukturen som er vedtatt, og jeg syns for ordens skyld at det kunne være greit om han ville bekrefte det.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2001-12-10:
Jeg vil først få takke Grethe Fossli for det utmerkede sitatet fra Jan Petersen. Utenriksministeren var som vanlig helt presis i sin uttale og i sin form. Ellers tror jeg bare jeg må konstatere at medlemmer av den tidligere forsvarskomiteen, hva enten de befinner seg her i huset i nytt storting, eller ikke, synes å være litt såra og vonbrotne over debatten den 13. juni. Jeg vil nok en gang fra Høyres side gjerne understreke: Det er ikke lagt opp til noen omkamp. Det er slik at omorganiseringen av Forsvaret, slik den ble vedtatt av Stortinget, pågår for fullt og med full entusiasme absolutt hele tiden. Og jeg er nokså oppgitt over at det er folk i Stortinget som mistror det vi sier fra Stortingets talerstol, som åpenbart mistror det som står i Sem-erklæringen, og som da driver en taktikk som går ut på – eller i hvert fall har som konsekvens – å spre mismot og misstemning blant Forsvarets organer som skal foreta disse omstillingene som er forutsetningen for at vi skal få det nye forsvaret. Jeg understreker nok en gang, og jeg har sagt det før, at omorganiseringen pågår for fullt, og at det Forsvaret trenger i den fasen vi nå er inne i, er oppmuntring og forsikring om at Stortinget selvfølgelig vil følge de vedtak som Stortinget har gjort. Men det var egentlig Gunnar Halvorsens innlegg som gjorde at jeg bad om ordet til et treminuttersinnlegg. Tidligere har vi jo sagt at det har vært to ytterpartier i denne salen, SV og Fremskrittspartiet. Det må jeg ta tilbake. Det er to ytterpunkter: SV og Fremskrittspartiet pluss Gunnar Halvorsen. For han hadde et innlegg som jeg ikke kan forstå annet enn var nokså fylt av forbitrelse over det Arbeiderpartiet mer eller mindre frivillig ble tvunget til å bli med på i Stortinget i juni. Det er slik at de karakteristikker som ble brukt, henviste til Arbeiderpartiets holdninger før vi fikk et flertall som la den strukturen vi har i dag. Det er klart at hvis Arbeiderpartiet vil ha en omkamp, enten det er om sin forsvarspolitikk i 30-årene, eller sin forsvarspolitikk i januar, februar, mars, april, mai og juni i inneværende år, må de gjerne få det, men da må det bli på et annet tidspunkt. Nå tar jeg imot den utfordringen som kommer fra komiteens leder, og som har en helt annen form, og et helt annet innhold, enn det som kommer fra enkeltrepresentanter. Jeg tar imot den samarbeidsinvitten, og så skal vi se om vi ikke skal få dette på plass på en god måte. Men det er altså ikke noen omkamp, det er den samme strukturen vi snakker om.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2001-12-10:
Med forklaringen fra komitelederen slutter vi oss helt til dette også fra Høyres side. Derfor vil vi anbefale Høyres medlemmer å stemme for innstillingen og mot alle mindretallsforslag.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-12-10:
I et brev – der kom strømmen også, det var jo flott – fra Det Kongelige Forsvarsdepartement 27. september 2001, underskrevet av Bjørn Tore Godal, kan vi bl.a. lese følgende om hvordan man er kommet til 121,6 milliarder kr, dvs. 30,4 milliarder kr pr. år: «Arbeidet er utført i nært samarbeid med Forsvarets overkommando, Forsvarets forskningsinstitutt og Forsvarets bygningstjeneste. Jeg minner om at hele den vedtatte struktur ble kostnadsberegnet på nytt for å sikre så nøyaktige anslag som mulig.» I dagens Aftenposten kan vi lese at lederen for forsvarskomiteen, Marit Nybakk, i forbindelse med at regjeringspartiene har gått sammen med Arbeiderpartiet, bl.a. sier at det er «gledelig fordi det er en forutsetning for å skape samsvar mellom realistiske økonomiske bevilgninger, struktur og tiltenkte oppgaver for Forsvaret». Og så legger man fram et budsjett som har en underdekning på ca. 4 milliarder kr. Da blir selvfølgelig spørsmålet: Hvordan vil Arbeiderpartiet kunne si at å skape samsvar mellom realistiske økonomiske bevilgninger, struktur og tiltenkte rammer osv. er mulig, når man underbudsjetterer så kraftig som man har gjort?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-12-10:
Jeg vil også ønske SV velkommen inn i forsvarskomiteen. Det er alltid viktig å se en sak fra minst to sider, og det får vi sikkert nå erfare etter hvert. Sosialistisk Venstreparti er og blir det de alltid har vært når det gjelder Forsvaret: De ønsker å redusere Forsvarets midler og dermed Forsvarets mulighet til å utføre de oppgaver som flertallet på Stortinget pålegger dem. Dette er for så vidt greit for oss andre, da vi vet hva SV står for. Men ser ikke representanten at det som skjedde den 11. september, har forandret verden på både godt og ondt, og i henhold til vårt NATO-medlemskap krever artikkel 5 et godt og effektivt forsvar, som nødvendiggjør et forsvarsbudsjett som er slik at Forsvarets oppgaver kan løses? Ellers var representanten Bjørklunds innlegg preget av miljøvern og andre vern, men kanskje ikke så mye av sakens innhold her i dag – Forsvarets fremtid og innhold. Så hva betyr 11. september for SVs fremtidige norske forsvar?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-12-10:
Det er for så vidt vanskelig å angripe Kristelig Folkepartis forsvarspolitikk, da den er noe rund, syns jeg, og glir inn i samarbeidspartnernes når det gjelder budsjett og merknader. Men det står bl.a. å lese at det er viktig å sikre en balanse mellom Forsvarets oppgaver, struktur og ikke minst finansiering. Dette er noe Fremskrittspartiet ikke forstår at Kristelig Folkeparti kan klare når de er med på et klart underbudsjettert forsvar. Kanskje kan svaret hos Kristelig Folkeparti finnes i at man varsler en ytterligere rasjonalisering. Ligger det hos Kristelig Folkeparti noen planer eller tanker om at flere leirer eller militære installasjoner skal fjernes fra det militære kartet i de påfølgende år, eller hvordan vil Kristelig Folkeparti klare å forsvare denne innsparingen? Ellers hadde også representanten kanskje noen tanker om gutter og jenter i Forsvaret. Er Kristelig Folkeparti kanskje inne på tanken om å ha verneplikt for jenter? Jeg la også merke til at det var noen tanker om at vi må styrke NATO-samarbeidet. Det er selvfølgelig Fremskrittspartiet veldig glad for at Kristelig Folkeparti har tanker og planer om, og vi vil gjerne være med på det.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-10:
Norsk arbeidarrørsle har lang tradisjon for å vere antikrigersk. Noregs mest kjende militærnektarar er vel Gerhardsen og Tranmæl. Vi ser at av dei som er rekruttar i dag, vel tusenar å avtene sivil tenesteplikt. Eit paradoks er det då at ein ikkje ser seg råd til å halde ved lag Forskolen for sivile tenestepliktige ved Hustad leir i Møre og Romsdal, ein forskole som gjev eit undervisningstilbod som er heilt naudsynt i ei verd der valden aukar. Alle desse som er nemnde, har heller ikkje svekt forsvarvilja på nokon slags måte. Den samla forsvarsevna i Noreg er først og fremst avhengig av den forsvarsviljen som til kvar tid finst i folket. Vi ser no tendensar til at ein vil satse meir utafor det norske territorialområdet og i aukande grad avstå styrkar utan FN-mandat. Eg vil nemne eit eksempel. I Bondebladet i vår stod det ein artikkel om bønder som når dei skulle inn til HV-øving, ikkje fekk stor nok dagsats til å dekkje utgifter til avløysar. Det er desse, bønder og fiskarar, som vil kunne vere med over heile landet, som skal inn og stå for ein stor del av folkeforsvaret. Og her skal ein nærmast vere så knipen at dei ikkje eingong skal få såpass dagpengar at dei kan ta seg fri for å kunne yte sin innsats. Det kan for meg sjå ut som om Forsvaret satsar meir på høgteknologi, «out of area», medan territorialforsvar og vedlikehald av forsvarsviljen i folket går på akkord opp imot ein slags type leigesoldatforsvar. Vi avstår styrkar til Afghanistan, medan 50 pst. av folket er imot eller i det minste bekymra. Dette svekkjer legitimiteten. Nybakk var inne på legitimiteten her i stortingssalen. Men eg vil spørje: Korleis er det med legitimiteten ute i folket?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-10:
Eg skal vere lynrask! «Sårbarhet» og «sikkerhet» – kvifor vil ein då leggje ned Forskulen for sivile vernepliktige ved Hustad leir?
Leif Lund (Arbeiderpartiet), 2001-12-10:
Det var jo mye vi kunne tatt fatt i i et interessant innlegg. Men jeg har lyst til å gripe fatt i det som Hernæs begynte med, hvor han takket den forrige komiteen for en god ramme som ble lagt for strukturen og for dette budsjettet. Og da er det med litt undring jeg leser i Aftenposten for fredag at den forsvarspolitiske talsmannen som var med og gjorde dette gode vedtaket, kaller det et «narrespill». Han sier at Høyre har lurt velgerne ved at de ikke greier å finne de 925 mill. kr som de fant den 13. juni. Da er det jo ganske naturlig for meg å spørre hvorfor Høyre ikke klarer dette. Nå har jo Hernæs sagt i sitt innlegg at det er litt kort tid. Men de 925 mill. kr var i hvert fall funnet den 13. juni, og da kan det vel ikke være så veldig vanskelig å finne dem i desember måned? Det er jo vanlig kost for oss i Arbeiderpartiet at vi får kritikk for vårt forsvarsbudsjett. Jeg kan jo bare minne Hernæs om en del uttalelser fra landsmøtet i hans parti i mai i fjor, hvor de også brukte uttrykk som at Arbeiderpartiet var tilbake til det brukne geværs politikk. Men jeg tror at det budsjettet som Stoltenberg la fram, er et godt budsjett. Høyre skal få problemer med å gjøre det særlig bedre, og det vises jo også. Så mitt spørsmål til Hernæs er: Hvorfor i all verden klarer ikke Høyre å finne disse 925 mill. kr, som den utmerkede komiteen hadde lagt opp til i fjor, som Hernæs sa.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2001-12-10:
Det er jo ganske interessant å observere at både Arbeiderpartiets og Høyres talsmenn har registrert og er veldig opptatt av at Fremskrittspartiet har kuttet 2 milliarder kr på investeringsbudsjettet, uten å nevne at vi i en merknad har foreslått et fond på 3,4 milliarder kr, nettopp for å dekke opp slike ting, og at vi i vårt forslag til V har bedt om at det blir gitt tilsagn om bestillingsfullmakter på inntil 3 milliarder kr til utstyr anskaffet i utlandet. Vi har overført de 2 milliarder kr til den spisse enden i Forsvaret, som vi tross alt er veldig opptatt av, men som andre partier tilsynelatende har mindre interesse av. Vårt totale alternative budsjett er langt høyere enn både det Arbeiderpartiet og Høyre har fremskaffet. Vi har altså gjort det mulig å tilføre den spisse enden mer penger for å kunne utføre de oppdragene som vi tross alt har vedtatt at vi skal gjøre, og som også Høyre har vært med på å vedta. Representanten Hernæs peker også på hvor viktig det er å få gjennomført den nye strukturen, men han er altså ikke villig til å bevilge pengene. Da må jeg spørre: Hvorfor følger han ikke opp det forslaget som Høyres daværende forsvarspolitiske talsmann, Ingvald Godal, fremsatte på vegne av Høyre i denne sal den 13. juni i år, hvor ordlyden var: «Stortinget legger til grunn en ramme på kr 118 mrd. for forsvarsbudsjettet i kommende 4-årsperiode». Det er altså 30,4 milliarder kr pr. år. Det forslaget fikk tilslutning også fra Fremskrittspartiet. Så på den bakgrunn må jeg spørre Hernæs om hvordan han har tenkt seg dette.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2001-12-10:
Ja, Fremskrittspartiet er, som representanten Halvorsen sier, et forsvarsvennlig parti. Der har jo ikke Arbeiderpartiet bidratt. De har derimot gått fra det vedtaket i Stortinget av 13. juni som de selv stod bak, og underbudsjetterer nok en gang det de har vært med på å strukturere. Halvorsen sier at vi tar 2 milliarder kr fra drift og investeringer. Ja, vi gjør det, men vi tilfører minst like mye. Det står jo å lese, og det er underlig at ikke Halvorsen har oppdaget det. Og i mitt innlegg henviste jeg til våre forslag. At de kanskje ikke blir vedtatt fordi Arbeiderpartiet og regjeringspartiene ikke vil være med på å styrke Forsvaret, kan jo ikke Fremskrittspartiet gjøre noe med, men vi har i hvert fall foreslått mer penger til Forsvaret enn både regjeringspartiene og representanten Halvorsens eget parti.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2001-12-10:
Det er hyggelig å få ros. Jeg kan dessverre ikke returnere den til Høyre, for jeg syns Høyre denne gangen har lagt seg på en linje som de tidligere ikke har ligget på. De har lagt seg på samme linje som Arbeiderpartiet, som de ved tidligere forhandlinger her i Stortinget har kritisert voldsomt. Nå er de altså i posisjon og gjør akkurat det samme, og det at det er slik det foregår, er jo ganske interessant å observere. Når vi har redusert investeringsbudsjettet og foreslår å ta pengene utenfor budsjettet hvis det skulle være behov for det, er jo ikke det å svekke budsjettet. Det er å ta fra investeringer og tilføre den spisse enden, noe de andre partiene tydeligvis ikke vil være med på. De er altså ikke interessert i å styrke Hæren, Sjøforsvaret, Luftforsvaret, Heimevernet, Redningshelikoptertjenesten og Kystvakten. Det er kun Fremskrittspartiet som peker på disse tingene, og som vil gi penger til akkurat dette. Når det pekes på at det er et forslag som er falt i Stortinget, er ikke det helt riktig. Det har aldri vært foreslått at det skal opprettes et fond, men det har ligget som en komitemerknad, og det er to forskjellige ting. Det har altså aldri vært votert over dette, men det ligger inne som en merknad. Det vi har gjort, er å flytte penger, som Forsvaret da selv må kunne disponere. Vi skal ikke styre Forsvaret i den grad at vi skal si at de skal putte inn der og trekke fra der. De må selv finne ut av dette. Det må vi kunne overlate til Forsvaret. Men vi har tilført de pengene igjen som vi da flytter innenfor investeringsrammen.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2001-12-10:
SV har i hvert fall ikke tilført dette budsjettet noe i forhold til det endrede trusselbildet, snarere tvert imot. SV reduserer jo budsjettet. SV har ingen forsvarskultur og ingen forsvarshistorie. De er kun opptatt av at Forsvaret skal nedprioriteres. Og jeg undrer meg veldig over hvordan de f.eks. har tenkt å møte dette i NATO-sammenheng. Har SV nå kommet i den situasjonen at de vil foreslå at Norge går ut av NATO, noe de selv har programfestet, men som de helst ikke vil snakke noe særlig mye om i den situasjonen vi nå er i, med de merkelige trusselbildene vi har? Det kunne ha vært veldig interessant å få svar på det. Nå er det jo ikke jeg som skal spørre, jeg skal svare, men kanskje ved en annen anledning. SV har som sagt ikke tilført noe. Det vi har gjort, er å styrke budsjettet. Vi har altså et alternativt budsjett som er sterkere, og vi har tilført mer penger for å følge opp den strukturen som allerede er vedtatt, enn det de andre partiene i Stortinget har gjort. Vi har tilført den spisse enden i Forsvaret mer penger, noe som vi mener er veldig viktig i den trusselsituasjonen vi nå er i. Men som jeg har sagt i mitt innlegg, og som andre også har sagt, det er noe nytt som har dukket opp, og det må vi ta innover oss i tiden som kommer. Jeg håper i den forbindelse at det til høsten kommer en proposisjon fra Regjeringen, men jeg er ikke særlig optimistisk med hensyn til det. Men hvis ikke, kan jeg love at Fremskrittspartiet skal ta fatt i akkurat den problemstillingen med langt mer alvor enn det som hittil er gjort.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2001-12-10:
Jeg synes det var et interessant innlegg representanten Enoksen holdt, og jeg kan være enig i veldig mye av det han sier. Han uttrykte en villighet til å prøve å få til ting som jeg ser fram til når våren kommer. Det snakkes her mye om forlik og enighet, og det er ikke minst Fremskrittspartiet opptatt av. Vi er litt skuffet over at vi ikke allerede kunne ha fått til det, i og med at vi vet hva den nye strukturen vil koste. Jeg er litt bekymret for en viss tone og en viss undertone i forsamlingen her nå som kanskje gir uttrykk for at her kan det skje ting – snakk om reduksjoner og forandringer utover det vedtaket som ble gjort i juni, og at en på den måten skal tilrettelegge økonomien og strukturen. Jeg håper ikke det er riktig oppfattet, og jeg vil gjerne at Enoksen også gir uttrykk for at han ikke mener at det skal være sånn. Men når vi snakker om enighet og forlik, så er det også snakk om hva vi skal bli enige om. Og det er klart at for Fremskrittspartiets del er det i hvert fall ikke mulig å blir enige hvis man ikke legger opp til den økonomien som er beregnet i forhold til det vedtaket som ble gjort i vår. Det er ikke, som Enoksen sa, men som han for så vidt nå rettet på, noe hvileskjær vi tar. Det er full aktivitet. Og jeg håper ikke at Enoksen har tanker om at struktur og økonomi kan forandres nå i forhold til det som ble vedtatt 13. juni.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2001-12-10:
Det er ganske underlig å observere det åpenbare frieriet som nå foregår mellom Arbeiderpartiet og Høyre i denne sal. Jeg tror ikke Forsvaret tjener noe spesielt på det. Det det legges opp til her, er et åpenbart frieri om å være enige om å underbudsjettere Forsvaret nok en gang. Det er ganske interessant å lese det lille som står i tilleggsproposisjonen om Forsvaret, og jeg har lyst til å referere litt av det som står der: «Regjeringen vil legge avgjørende vekt på å gjennomføre den nødvendige omlegging av det norske forsvaret. For å lykkes med denne meget krevende oppgaven trenger Forsvaret stabile og forutsigbare rammer. Regjeringen vil derfor sørge for at den forsvarsstruktur som Stortinget har vedtatt, blir finansiert.Forsvarsdepartementet vil på denne bakgrunn våren 2002» – altså et år etter at strukturen ble vedtatt – «fremme en egen proposisjon som tar for seg nødvendige endringer i forsvarsstrukturen og forslag til bevilgninger til finansiering av denne». Jeg har en følelse av at her er det et opplegg for å forandre på strukturen, men det håper jeg inderlig ikke er meningen. Er det noe Forsvaret trenger nå, er det ro og orden i rekkene. Nå trenger det ikke mer uforutsigbarhet. Hvis det er slik at dette er et opplegg for å forandre på bevilgningene og strukturen, må det jo være å bevilge penger i forhold til en redusert struktur. Jeg vil gjerne ha en garanti fra statsråden om at så ikke er tilfellet, at det ikke arbeides for å redusere strukturen og dermed legge nivået på et lavere plan.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2001-12-10:
Det er ganske interessant å sitte her nå og observere at både Leif Lund og nå Marit Nybakk appellerer om at det ikke skal kreves moms på utleie av sivile kystvaktfartøyer. Jeg vil da bare innstendig oppfordre Arbeiderpartiets gruppe til å stemme for vårt forslag, nr. 2, som jeg har fremmet tidligere her i dag under sak nr. 1, og som lyder: «Det innkreves ikke moms for utleie av fartøyer til Kystvakten.» Da skulle den saken være rimelig klar. Jeg vil også be de andre, ikke bare Arbeiderpartiet, om å stemme for forslaget, så har vi den saken ute av verden.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-10:
Jeg la merke til at Høyres forsvarspolitiske talsmann sa at det var et kvalitetsstempel at SV ikke var med. Det kan jeg jo være hjertens enig i. Det er først og fremst et kvalitetsstempel for SV. Det vi har sett gjennom det siste året, er på mange måter en motsatt saksbehandling av det man burde ha hatt. Først vedtar man store materiellinvesteringer og så vedtar man en plan for Forsvaret uten at man engang har diskutert i Stortinget innstillingen fra Sårbarhetsutvalget, ledet av Kåre Willoch, som jo er en partifelle av Hernæs. Sårbarhetsutvalget tar opp i seg mange av de truslene som det sivile samfunnet i Norge står overfor. Det betyr at det gamle trusselbildet som vi tradisjonelt har vært opplært i, i liten grad eksisterer, og at det er helt nye trusler som det sivile samfunn står overfor. Det kan være miljøkatastrofer, det kan være terroranslag mot oljeinstallasjoner, det kan være fattigdom i Russland, det kan være etnisk uro, og det kan være religiøs fundamentalisme. Veldig mye av det som det sivile samfunn nå står overfor av utfordringer, vil det tradisjonelle norske forsvar ikke være i stand til å løse. Det betyr selvfølgelig at man burde ha behandlet alle disse sakene i motsatt rekkefølge. Man burde ha startet med: Hva er truslene mot vårt samfunn? Hvordan løser vi dem? Hvilke investeringer skal til? Hvordan vil langtidsplanene for Forsvaret måtte dimensjoneres for å kunne møte dette? Dette har ikke SV fått noe gehør for, og det er vi selvfølgelig lei oss for. Det gjør at veldig mange av disse debattene dessverre kommer i en rekkefølge som gjør at konklusjonen allerede er trukket når man starter med å diskutere nye trusselbilder. Det jeg gjerne kunne ha tenkt meg å utfordre representanten Hernæs på, er: Hvis det nå viser seg i forbindelse med behandlingen av Sårbarhetsutvalgets innstilling at det vil være behov for endringer ikke bare i det sivile samfunn, men også i den militære organiseringen for å møte nye trusselbilder, hvordan ser han da for seg at det kan være nødvendig å gjøre endringer i dette? Mener representanten Hernæs at det norske forsvaret pr. i dag er rustet til å ta opp i seg de nye trusselbildene som alle sammen ser, kanskje særlig etter 11. september?
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2001-12-10:
Fremskrittspartiet har lenge sett på seg selv som et forsvarsvennlig parti. Grunnen er at de sier at de har tatt Forsvaret på alvor og på ordet. Forsvaret befinner seg i det som blir omtalt som den «doble ubalanse». Den ene delen av denne ubalansen er forholdet mellom drift og investeringer. Fremskrittspartiet påpeker selv i budsjettinnstillingen, som resten av komiteen også gjør, denne ubalansen. Men i budsjettet går Fremskrittspartiet i den retningen som de selv advarer mot. Hvordan kan Fremskrittspartiet på den ene siden advare mot å forverre ubalansen mellom drift og investeringer i det ene øyeblikket, og så ta 2 milliarder kr fra investeringskapitlet i det neste? Det må jo være å gå mot sin egen politikk. Jeg regner med at representanten Width fra Fremskrittspartiet vil hevde at de vil styrke forsvarsbudsjettet, og at kritikken ikke skulle gjelde dem. Men under de gitte rammer forverrer Fremskrittspartiet ubalansen mellom drift og investeringer. Ser representanten Width at deres forslag i budsjettet gjør akkurat dette? Jeg lurer på om representanten Width er klar over at han nå havner i samme situasjon som SV, med mye til drift og lite til investeringer, altså et ryggsekkforsvar og ikke et nytt teknologisk forsvar, som resten av NATO nå investerer i.
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2001-12-10:
Jeg tror jeg først vil uttrykke glede over at SV igjen er medlem av forsvarskomiteen. Det var litt trist i forrige periode da SV ikke prioriterte forsvarskomiteen. Vi kan si at vi har gått fra Ketil Bjørn til Kjetil Bjørklund. Jeg vil si at det har vært et hyggelig bekjentskap, og jeg synes det var et godt innlegg som ble holdt i dag. Det som er litt trist, er at SV går ut av rammene, og dermed vet vi egentlig ikke hva SV står for i forsvarspolitikken. Vi kjenner fra finansinnstillingen at SV vil kutte 2,8 milliarder kr, som representanten Bjørklund var inne på. Han var i sitt innlegg også inne på en del prioriteringer. Når får vi et slags forsvarspolitisk manifest fra SV, og ikke bare nei til alt, nei til skytefelt og nei til investeringer? Spørsmålet mitt er: Hva er SVs forsvarspolitikk?
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2001-12-10:
Representanten Hernæs tillegger meg synspunkter jeg ikke har. Jeg er veldig for et forsvarspolitisk forlik. Jeg virker kanskje djupt såra og vonbroten, men det er klart at når en har jobbet med en slik sak, som vi gjorde i forrige forsvarskomite og trodde vi hadde et forlik, og så skjønner at det ikke blir noe av det når det skal settes ut i praksis, da må en kanskje ha lov til å være litt skuffet. Jeg bad egentlig om ordet for å stille to spørsmål til forsvarsministeren. Vi får allerede nå henvendelser fra folk som tapte kampen sist, og som nå vil ha omkamp. Kan jeg få en bekreftelse på at de allerede vedtatte flyttinger, samlinger og nedleggelser står ved lag, og at det ikke blir omkamper om det, men at det eventuelt kan bli nye nedleggelser og utsalg, og at det er den debatten som vil komme til våren? Dette er for å slippe å gi falske forhåpninger til enkelte som er på dørene hos oss som sitter i forsvarskomiteen. Jeg vil gjerne at forsvarsministeren kommenterer det. Det andre gjaldt det spørsmålet som lederen av forsvarskomiteen stilte i sitt hovedinnlegg om IX punkt 3, der forsvarskomiteen øker rammen på investeringsfullmakt fra ca. 25 mill. kr i inneværende år til at vi nå gir en fullmakt på inntil 100 mill. kr. Det har komiteen akseptert enstemmig, for vi innser at det er store omstillinger som nå står på trappene, og at forsvarsministeren trenger den fullmakten for å få gjort den jobben som må gjøres. Mitt spørsmål er: Vil forsvarsministeren bekrefte at denne fullmakten ikke skal brukes på prosjekter som ikke er kjent for Stortinget, slik at vi eventuelt får oss en overraskelse, og det bare henvises til fullmakten, og så er det vedtatt prosjekter som Stortinget kanskje ikke ønsker?
Åge Konradsen (Høyre), 2001-12-10:
La meg først få lov til å gi ros til Fremskrittspartiet fordi de sammen med Høyre gjennom hele 1990-tallet har vært varme talsmenn for det norske forsvaret. Men forslaget til investeringsbevilgning for 2002 er på drøyt 6,2 milliarder kr, og Fremskrittspartiet foreslår på budsjettet et kutt på 2 milliarder kr for neste år. Jeg er klar over at Fremskrittspartiet har foreslått et fond på ca. 3,4 milliarder kr, men – med all respekt – dette forslaget fikk ikke flertall, og fondet ville vel uansett neppe ha gitt en så stor avkasting at det kunne ha dekket inn de to milliardene for neste år. På bakgrunn av den rosen som jeg gav innledningsvis, vil jeg si at jeg føler at Fremskrittspartiet, når det gjelder budsjettet for neste år, nå står med begge føttene trygt plantet i løse luften. Og da er mitt spørsmål til representanten Width: Hvilke allerede vedtatte investeringsprosjekter er det Fremskrittspartiet vil anbefale forsvarsledelsen å kutte ut i år 2002?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-10:
SV vil ha et forsvar som kan forsvare oss mot de virkelige truslene mot vår sikkerhet. Forsvaret i dag gjør ikke det i tilstrekkelig grad. Derfor må det framtidige forsvaret endres. Det er nødvendig med en omstilling som i større grad tar innover seg at miljøødeleggelser, fattigdomsproblemer og brudd på menneskerettigheter i dag er de største globale sikkerhetsutfordringene. Disse utfordringene løser vi ikke med våpenbruk. Jeg vil stille representanten Width følgende spørsmål: Hvordan har Fremskrittspartiet tatt opp i seg det nye trusselbildet, og hvordan er dette synliggjort i det budsjettet som Fremskrittspartiet har lagt fram i dag?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-10:
SV vil ha et forsvar som kan forsvare oss mot de virkelige truslene mot vår sikkerhet. Miljøødeleggelser og fattigdomsproblemer er i dag de mest grunnleggende sikkerhetsutfordringene. SV mener altså at Forsvaret må endres slik at vi kan forsvare oss mot disse virkelige truslene, jf. det jeg sa i mitt hovedinnlegg om f.eks. sikring av våre sårbare havområder og oljeinstallasjoner og mot atomulykker i nordområdene. SV vil ha et totalforsvar der en stor del av de vernepliktige kan arbeide for fred, utvikling og miljø. SV vil ha et forsvar basert på allmenn verneplikt. Verneplikt som rekrutteringsgrunnlag til Forsvaret har mange fordeler, særlig fordi et forsvar basert på allmenn verneplikt blir sterkere forankret i befolkningen. SV er glad for at Stortinget vedtok en tredje kategori verneplikt i år, og vil arbeide for at vi får gode ordninger med basis i dette vedtaket, som gir flere følelsen av å gjøre en viktig innsats for fred og sikkerhet nasjonalt. SV vil ha et mer defensivt forsvar, og går inn for et nøytralt Norden utenfor de store maktblokkene og militæralliansene. Norge har vært en viktig bidragsyter til å løse internasjonale konflikter gjennom FN, og SV vil arbeide for et mer demokratisk FN med tyngre virkemidler som gjør det i stand til å håndtere de globale sikkerhetspolitiske utfordringene.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-10:
Det var et prisverdig forsøk fra representanten Hernæs. Når det gjelder båter langs kysten, vil SV primært styrke Kystvakten, som vi har uttalt utallige ganger. Når det gjelder NATO-medlemskapet, er det riktig at SV har det prinsipielle syn at vi er imot NATO-medlemskap, og det er et syn vi deler med f.eks. Arbeiderpartiets ungdomsorganisasjon, AUF. Vi tar imidlertid til etterretning at det er en klar majoritet i Norge som er for NATO, og et klart flertall for det her i Stortinget også. Vi mener også at når Norge er medlem av en internasjonal organisasjon som vi har inngått forpliktende avtaler med, så skal det noe til før vi bryter disse avtalene. Det er helt klart problematisk for et NATO-medlemsland å si nei til å stille opp når en artikkel 5-situasjon er definert, men det er også problematisk når dette blir slått fast så raskt som vi så i den situasjonen som vi nå har vært oppe i, og når medlemslandene ikke har mulighet til å konsultere sine parlamenter i synet på dette. Det må også understrekes at dette er første gang siden 1949 at artikkel 5 har kommet til anvendelse, og at det ikke foreligger praksis på dette området. Vi stiller spørsmål ved måten det ble besluttet at det nå forelå en artikkel 5-situasjon på. Vi var enig i at Norge skulle stille opp og bidra til kampen mot terror og mot de skyldige for 11. september-angrepene. Men vi mener at Norge ikke nødvendigvis var forpliktet til å være med på krig i Afghanistan, og at det ville vært mulig for oss å innta et kritisk standpunkt til dette i NATO, uten at det dermed hadde blitt betraktet som en avskjedssøknad. For øvrig har vi vært og vi er meget kritiske til NATOs nye strategiske konsept når det gjelder adgang til å operere utenfor eget område. Vi mener at NATO, som tidligere sagt, her tiltar seg en funksjon som FN burde ha hatt.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-10:
Den 11. september blir koblet opp mot artikkel 5 i dette innlegget. Som alle vet, har SV vært det partiet i Stortinget som har stått for en annen linje når det gjelder forholdet til den konflikten som har utspilt seg i Afghanistan. Da USA bad om støtte til å bombe et av verdens aller fattigste land, et land hvor krig har rast i over 20 år, sa SV altså nei, mens i alle andre partier i Norge var dette grei skuring – USA har alltid rett. SV har alternativer til bombing. Det er vel kjernen i svaret på spørsmålet til representanten. SVs alternativ var å legge vekt på følgende på kort sikt: økt internasjonalt samarbeid for å pågripe personer som var skyldig i terrorhandlinger den 11. september, eller som kunne tenkes å planlegge nyearbeide for å stoppe finansiering av terrorvirksomhetintensivere arbeidet for å få en politisk løsning i Midtøsten, Kashmir, eventuelt andre relevante konflikterføre forhandlinger med Taliban som kunne ført til utlevering av Osama bin Laden, selv om vi var helt klar over at Taliban-regimet ikke har vært særlig enkelt å forhandle med, og at det har møtt kritikk fra det internasjonale samfunnet med et skuldertrekk Men det ble ikke gjort særlig helhjertede forsøk i den situasjonen for å få i gang forhandlinger. Det internasjonale samfunnet hadde ikke gjort nok for å bidra til politisk endring i Afghanistan før den 11. september. Sanksjonene virket ikke, og FN-organer hadde begynt å stille spørsmål ved om sanksjonene var hensiktsmessige. Det var altså all grunn til å revidere virkemidlene mot Taliban, men full krig var altså ikke svaret. Det er fremdeles SVs holdning at det finnes alternativer i en slik situasjon.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-10:
Behovet for etablering av Regionfelt Østlandet er dramatisk endret etter omorganiseringen av Forsvaret. Behovet for skytefelt kan løses gjennom bruk av eksisterende felt i Norge, eller ved leie av skytefeltkapasitet i Sverige. I tillegg utløser de endrede forutsetningene med økt bruk av feltet av KFOR og innsatsstyrkene en dramatisk økning i ammunisjonsbruk og støy i området. Den sittende regjering har uttalt at de har store ambisjoner på vegne av miljøet. Regionfelt Østlandet er et svært miljøfiendtlig prosjekt. Feltet består i stor grad av myr, og den økte ammunisjonsbruken vil gi en dramatisk økning i utslipp av tungmetaller, som vil lekke ut i vassdragene Rena og Osa. I tillegg er de økonomiske konsekvensene ved etableringen av feltet uavklart. Jeg vil spørre representanten Wisløff Nilssen om hun mener utbyggingen av Regionfelt Østlandet er i samsvar med Regjeringens uttalte ambisjoner på miljøområdet.