Helge Orten (Høyre), 2015-12-15:
Dette er det tredje året der regjeringa og samarbeidspartiene leverer et samferdselsbudsjett med en historisk høy vekst. Det er et samferdselsbudsjett som tar tak i de store utfordringene, der bevilgningene både til vei og bane er rekordhøye, men der en også evner å tenke nytt, slik at vi kan få mest mulig ut av hver krone. Situasjonen høsten 2013, etter at de rød-grønne hadde styrt med rent flertall i åtte år, var ikke særlig rosenrød. For hva var det som kjennetegnet situasjonen på det tidspunktet? Jo: Vedlikeholdsetterslepet var rekordhøyt både på vei og bane, og forfallet hadde økt hvert år under det rød-grønne styret. Planleggingstida var uforholdsmessig lang, rundt ti år i gjennomsnitt. Både vei og bane ble planlagt og bygd stykkevis og delt. Kostnadsveksten for bygging av vei var urovekkende høy, med nær en dobling i løpet av de siste ti åra. Derfor handler god samferdselspolitikk om mye mer enn økte rammer. Det handler om hvordan vi bruker pengene, og hvordan vi kan få mest mulig igjen for hver krone investert. I tre budsjett på rad har regjeringa og samarbeidspartiene økt satsingen på vedlikehold. Det har vært helt nødvendig for å begynne å redusere det forfallet som bygde seg opp over mange år med rød-grønt styre, både på vei og bane. Nå begynner folk å merke dette i hverdagen, og vi ser en bedring i framkommelighet og trafikksikkerhet langs veiene våre og en økt regularitet på jernbanen. Det lønner seg å prioritere vedlikehold og fornying. I tillegg er det viktig at vi fortsetter det gode arbeidet vi er i gang med for å redusere planleggingstida gjennom økt bruk av statlig plan der det er formålstjenlig, kutte unødvendige utredninger der det går an, og redusere antall statlige innsigelser gjennom en bedre samordning – bare for å nevne noen eksempler. Kortere planleggingstid betyr raskere realisering av prosjektene og er god samfunnsøkonomi. Det har vært helt nødvendig å skape større forutsigbarhet i norsk veibygging. Derfor er det gledelig at vi før sommeren behandlet meldingen På rett vei, med regjeringas mange reformer innenfor veisektoren, og at vi i budsjettet for 2016 legger inn 1,3 mrd. kr til Nye Veier AS. Det vil gi oss et nytt verktøy for raskere og mer effektiv veibygging, og bli en organisasjon som både utfordrer og er komplementær til Statens vegvesen, og kan bidra med nytenking og andre måter å jobbe på. Målet må være at vi får mer igjen for hver krone vi bruker. Offentlig–privat samarbeid, eller OPS, er et annet verktøy vi tar i bruk for å effektivisere veibyggingen. På samme måten som veiselskapet vil det bidra til en strekningsvis utbygging, se investering og drift i sammenheng, og bidra til økt forutsigbarhet for finansiering og framdrift. I budsjettet for 2016 er det satt av planleggingsmidler og midler til forberedende arbeid for de tre prosjektene som så langt er vedtatt gjennomført med OPS. Det vil sikre god framdrift og rask realisering. Sist lørdag vedtok 195 land en historisk klimaavtale i Paris. For å nå målene satt i Paris vil det kreves mange og viktige tiltak fra alle land, og transportsektoren vil også være en viktig del av dette. Det er mange måter å gå løs på denne utfordringen på. Vi kan legge til rette for at flere benytter gang, sykkel og kollektiv. Særlig i byene er dette nødvendig for å nå målet om lavere utslipp, men også for å sikre framkommeligheten. Regjeringspartiene sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre har i samtlige budsjett prioritert dette høyt. Det betyr en rekordsatsing på jernbane, nye tiltak for økt bruk av sykkel og gode belønningsordninger for kollektiv. Alt dette vil bidra positivt. Godsanalysen viser at en stor del av godset går sjøveien. Det er viktig at en med veksten i godsmengde i åra som kommer, fortsetter å bruke sjøveien som et foretrukket alternativ. Effektive havner, gode ordninger for farledsbevis og reduserte avgifter, f.eks. losberedskapsavgiften, er tiltak som bidrar til at sjøtransporten blir mer konkurransedyktig. Det viktigste er likevel å utvikle ny teknologi. Enova er styrket og er et viktig redskap i denne sammenhengen. Avgiftsregimet for elbiler har vist seg å være effektivt, der Norge er et foregangsland. Samtidig er det viktig at staten bruker sin funksjon som bestiller, slik vi gjør når nye anbud for ferger skal utlyses. Strenge miljøkrav reduserer utslippene og vil være et konkurransefortrinn for norske bedrifter, samtidig som det bidrar til en fornying av fergeflåten. Det viktigste må være å utvikle ny teknologi som bidrar til lav- og nullutslipp uansett transportform. Helt til slutt: Dette er et godt budsjett for økt framkommelighet, bedre trafikksikkerhet og mer miljøvennlig transport, både av gods og personer. Og det legger til rette for økt effektivitet i bygging av vei og bane.