Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2008-05-08:
Landets pasientombud mottok i 2007 mer enn 11 000 nye henvendelser. Det viser at pasientombudene har en viktig rolle. Det er ikke alt innenfor spesialisthelsetjenesten som fungerer godt nok. Det er interessant å gjennomgå pasientombudenes årsmeldinger, og her er noen forhold jeg vil kommentere først: Pasientombudene viser til at brudd på pasientrettigheter som oftest er enkelt å få rettet opp når noen henvender seg og de tar saken opp. Samtidig påpeker pasientombudene at slike korreksjoner i enkelttilfeller i liten grad fører til systematisk læring, og at samme type rettighetsbrudd gjentar seg for ofte. At sykehusorganisasjonene i for liten grad er lærende organisasjoner, påpeker også Statens helsetilsyn. Det fikk vi høre da vi var der med komiteen. Jeg mener at dette må være et viktig tema framover i spesialisthelsetjenesten, for bl.a. å sikre bedre pasientenes rettigheter. Pasientombudene skriver videre i sin felles årsmelding om økt antall henvendelser innen rus og psykiatri. Disse pasientgruppene har fått styrket sine rettigheter de siste årene. Henvendelsene handler om ønske om bistand til å få innfridd rettigheter, som rett til nødvendig helsehjelp, fastsettelse av individuell behandlingsfrist, valg av behandlingssted og rett til medvirkning og informasjon. Pasientombudene påpeker at helsetjenesten ikke har tilstrekkelig kjennskap til pasientrettighetsloven. Når Odelstinget i dag skal vedta å utvide pasientombudets virkefelt til også å gjelde brukere av kommunale helse- og sosialtjenester, vil mer enn 110 000 mennesker som mottar kommunale helse- og sosialtjenester, bli omfattet av pasientombudsordningen. Senterpartiet mener lovforslaget støtter oppunder arbeidet med å heve kvaliteten på helse- og sosialtjenestene. Pasientombudene skal arbeide for å ivareta pasientenes og brukernes behov, interesser og rettssikkerhet både overfor den statlige spesialisthelsetjenesten og den kommunale helse- og sosialtjenesten, og for å bedre kvaliteten på disse tjenestene. Det vil være vanskelig å forutse hvor stor økningen av henvendelser til pasientombudene vil bli når pasientombudsordningen nå blir utvidet og kjent blant brukerne. Senterpartiet mener derfor at 25 nye årsverk er et tilfredsstillende antall nye stillinger, som innbærer at Oslo og de fire største fylkene styrkes ekstra. Det er viktig at utviklingen i antall henvendelser følges nøye, slik at pasient- og brukerombudene fortsatt kan gjøre ombudsarbeidet med å ivareta pasientenes og brukernes behov, interesser og rettssikkerhet på en god måte og slik være med og sikre kvaliteten både i spesialisthelsetjenesten og i de kommunale helse- og sosialtjenestene. Det er derfor avgjørende viktig at utvidelsen av ordningen blir evaluert etter to år, slik departementet foreslår. I forbindelse med forslaget fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre om at også økonomiske ytelser under kapittel 5 i lov om sosiale tjenester skal omfattes, er det det å si: Vi mener det er behov for en helhetlig gjennomgang av ulike rettssikkerhetsordninger for brukere av NAV-kontorene, og viser til at Arbeids- og inkluderingsdepartementet har nedsatt en arbeidsgruppe som skal vurdere ulike sider ved rettssikkerhetsordningene for brukere av NAV-tjenester, herunder - og representanten Sjøli bør merke seg det - et eget velferdsombud for arbeids- og velferdsforvaltningen. Regjeringspartiene vil på denne bakgrunn avvente å ta stilling til spørsmålet om en utvidelse av pasientombudsordningen til også å gjelde de økonomiske ytelsene inntil en tilråding fra departementet foreligger. Vi avviser altså ikke at kapittel 5 om sosiale ytelser skal komme innunder en ombudsordning, men, som sagt, vi vil vurdere også om det faktisk skal være et eget velferdsombud for arbeids- og velferdsforvaltningen. Så det er ikke sikkert at det som bl.a. representanten Sjøli foreslår, er den beste løsningen.