Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2010-04-30:
Verneplikten er en bærebjelke i det norske forsvaret. Gjennom verneplikten får Forsvaret en forankring i samfunnet – en samfunnskontrakt mellom Forsvaret og befolkningen som gir mulighet til gjensidig påvirkning og forståelse. Gjennom forankring bygges Forsvarets omdømme. Og et godt omdømme er ikke minst viktig nettopp når det gjelder rekruttering. Dette henger tett sammen. Gjennom førstegangstjenesten sikrer vi tilgangen på godt motiverte og dyktige soldater. Gjennom verneplikten danner vi grunnstammen for videre tjeneste i Forsvaret. Det er her vi legger grunnlaget for rekrutteringen av godt kvalifiserte befalselever, befal og vervede. At norske soldater er godt kvalifiserte og gjør en meget god jobb, får vi bl.a. tilbakemelding om fra utenlandsoperasjoner. For den enkelte soldat er det vesentlig at førstegangstjenesten oppleves som samfunnsnyttig og meningsfull, og at innsatsen verdsettes. På den måten får verneplikten et godt omdømme og høy status. Ved Stortingets behandling av langtidsplanen for Forsvaret var det bred oppslutning om Regjeringens forslag om å beholde og tilpasse ordningen til en ny tid. Regjeringen har fulgt opp dette ved at førstegangstjenesten nå er utvidet til tolv måneder for alle. Vi har satt i gang en rekke tiltak for å heve statusen for førstegangstjenesten. Stortingets vedtak om statushevende tiltak, som representanten Eriksen Søreide henviser til, har selvsagt dannet grunnlag for dette arbeidet. La meg redegjøre for de viktigste tiltakene. Sesjonsplikt for kvinner er allerede på plass. Vi har som mål å gjennomføre todelt sesjon over hele landet i løpet av neste år. Dette er, etter min mening, det viktigste statushevende tiltaket på kort sikt. For at Forsvaret skal ha mest mulig legitimitet og oppslutning, er det avgjørende at Forsvaret avspeiler samfunnet. Rekruttering av kvinner til verneplikten sikrer oss de mest motiverte soldatene uavhengig av kjønn, et godt miljø og det beste forsvaret. Et moderne forsvar er et mer mangfoldig forsvar. Målet med den nye sesjonsordningen er bl.a. å gi de vernepliktige bedre informasjon og mye større forutsigbarhet. Gjennom en effektiv informasjonsutveksling med Vernepliktsverket får de unge økt kunnskap om verneplikten. Ordningen gir større mulighet for å imøtekomme den enkeltes ønsker når det gjelder tjeneste. På denne måten får vi rett person på rett plass til rett tid. Dette, i kombinasjon med en bedre seleksjon, bør medføre at færre avbryter tjenesten. Redusert frafall er gunstig ut fra Forsvarets behov, i et samfunnsøkonomisk perspektiv og for den enkelte soldat. For at førstegangstjenesten skal gi merverdi for Forsvaret og for den enkelte, er det viktig at den gir mening og holder et godt militærfaglig nivå. Derfor vil jeg at administrative oppgaver primært skal ivaretas gjennom lærlingordningen eller ved bruk av andre personellkategorier enn vernepliktige. Vernepliktige har nå mulighet til å avlegge eksamen i grunnleggende soldatutdanning med 15 studiepoeng i tjenestetiden. Siden ordningen trådte i kraft i 2008, benytter stadig flere tilbudet og avlegger eksamen. At kandidater uten generell studiekompetanse også kan ta eksamen og senere benytte disse poengene, er en positiv ordning som vi tror vil øke deltakelsen. Høsten 2009 startet også en modernisering av Forsvarets voksenopplæring. Økt fokus på kompetansehevende kurs sammen med nye tiltak som karriereveiledning sikrer at flere kan gå rett ut i skolegang eller i jobb etter fullført tjeneste. La meg i tillegg nevne at vi ønsker at kvinner nå skal ta endelig stilling til om de skal fullføre førstegangstjenesten idet tjenesten starter. De vil altså ikke som tidligere kunne reservere seg i løpet av de første tre månedene. Målet er å gi mer lik behandling for soldater av begge kjønn. Dette viser at vi aktivt og fortløpende tilpasser verneplikten utviklingen i Forsvaret og i samfunnet for øvrig. La meg derfor slå fast at vi har gjort mye for å heve statusen til de vernepliktige, og at vi dermed følger opp Stortingets vedtak i denne saken. Vi vurderer nå flere nye tiltak. Forslagene omfatter et bredt spekter av tiltak innen administrasjonen, ledelse og holdninger, innen informasjon, kompetanseheving, når det gjelder skole og studiepoeng, og innen økonomi. I tillegg iverksetter vi nye tiltak for å heve kvaliteten på tjenesten. Jeg er svært opptatt av at Handlingsplanen for holdninger, etikk og ledelse blir aktivt fulgt opp i alle deler av Forsvaret. Dette er et viktig arbeid også med hensyn til våre vernepliktige. Og her har vi felles mål. Et viktig bidrag i dette arbeidet er således årets soldataksjon, hvor soldatene selv har rettet fokus mot hvordan Forsvaret kan bidra til å skape et best mulig forhold mellom befal og soldater. Jeg er, i likhet med Ombudsmannen for Forsvaret, imponert over det gode arbeidet våre vernepliktige her legger ned for å forbedre det kollegiale forholdet mellom dem og befalet. Videre vurderer feltpresttjenesten hvordan Forsvaret kan tilrettelegge for trospraksis for alle religiøse grupperinger i tjenestetiden. Dette arbeidet er godt i gang, bl.a. etter initiativ fra Tillitsmannsordningen. I tillegg vurderer vi ordningen med vernepliktig akademisk befal for å gjøre denne mer attraktiv for den enkelte. Jeg vil her framheve forslagene om bedret offiserskurs, lønn og bruk av offisersgrad under hele tjenesteperioden. Samtidig arbeider vi kontinuerlig med å få alle soldatkasernene på et nivå som tilfredsstiller kravene til helse, miljø og sikkerhet. Vi involverer som sagt de vernepliktige og deres tillitsvalgte i arbeidet med framtidige tiltak. Tillitsmannsordningen er, som interpellanten allerede har påpekt, en svært viktig samarbeidspartner med konstruktive forslag, som har gitt vernepliktsordningen høyere status og bedre innhold. Våre vernepliktige skal få godtgjørelse for den viktige innsatsen de gjør for Norge. Derfor er jeg også godt fornøyd med at våre vernepliktiges tjenestetillegg har økt betydelig, som det ble sagt, det siste tiåret, og at dimisjonsgodtgjøringen er mangedoblet i samme periode. De senere år har vi valgt å prioritere kvalitetshevende tiltak. Dette omfatter, som jeg nevnte, tiltak for forbedring av sesjonen og arbeidet med likestilling, mangfold, kvalitet, ledelse og holdninger. De mest kostnadskrevende forslagene, slik som heving av soldatgodtgjøringer – anslagsvis 230 mill. kr mer i året – eller forslaget om feriepenger og pensjonspoeng til HVs innsatsstyrker – anslagsvis 180 mill. kr i året – er ikke fremmet. De vil kunne ha store konsekvenser for gjennomføringen av langtidsplanen for Forsvaret, og vi har derfor så langt ikke funnet det forsvarlig å prioritere disse tiltakene i denne omgangen. For denne regjeringen er iverksettelsen av langtidsplanen en klar hovedprioritet. Verneplikten står i en særstilling i forhold til arbeidslivet for øvrig. Statusheving av verneplikten handler også om mer enn kroner og øre for den enkelte. Jeg forstår imidlertid ønsket om mer godtgjørelse og vil derfor også jobbe for å øke satsene i framtiden. Det er avgjørende at verneplikten holder høy kvalitet, og at vi sikrer at den enkelte opplever den som meningsfull. Da får de vernepliktige riktig kompetanse, økt betydning og mulighet til personlig utvikling. Verneplikten står sterkere i Norge enn i de fleste land vi kan sammenligne oss med. Verneplikten er helt sentral for den sterke folkelige oppslutningen om Forsvaret og derigjennom for det norske folks forsvarsvilje og forsvarsevne. Det er derfor vi også framover kommer til å iverksette nye tiltak for ytterligere å forbedre statusen til de vernepliktige.