Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-12-16:
Venstre har fremmet dette representantforslaget som inneholder fire forslag til tiltak: rett til en fastlege på studiestedet og en på hjemstedet etablere en statlig tilskuddsordning for å øke allmennelgekapasiteten ved studiesteder og styrke kapasiteten innen det psykiske helsetilbudet overfor studenter spesielt utvide ordningen med subsidiert prevensjon utvide jordmødres og helsesøstres forskrivningsrett til prevensjonsmidler Forslaget ble fremmet den 22. mai, og det er sju måneder siden. Heldigvis har det skjedd noe etter det. Et av elementene er at Venstre og regjeringspartiene har sagt at vi vil utarbeide en ungdomshelsestrategi. Det er noe av det jeg føler som en av seirene med det forslaget vi har fremmet, at nå setter vi søkelyset på ungdomshelse for første gang i Norge, og det setter vi veldig pris på at regjeringa vil være med på. Så har det vært forhandlinger om statsbudsjettet, og Venstre og Kristelig Folkeparti har en samarbeidsavtale med regjeringspartiene som omhandler økonomi. Når det gjelder prevensjon, ble det ikke noe gjennomslag i forhandlingene for at en skulle utvide ordningen med subsidiert prevensjon utover 20 år. Det må vi forholde oss til – sånn sett er en samarbeidsavtale også bindende. Siden 22. mai er også primæromsorgsmeldingen varslet, og sånn sett blir den en viktig milepæl for å gjennomgå bl.a. legekapasiteten og muligheten til å ha to fastleger. Derfor ønsker ikke vi å binde oss til akkurat den ordningen i dette forslaget. Vi tror at det også kan være flere grupper som har behov for fleksibilitet når det gjelder fastleger. Vi ønsker å ha en gjennomgang av hele fastlegeordningen som en del av primæromsorgsmeldingen. Når det gjelder en annen del av forslaget, har vi i budsjettforhandlingene fått gjennomslag for et forsøk i to fylker med at studentsamskipnader, helsestasjoner og Sex og Samfunn-sentre kan samarbeide om å øke kapasiteten til studenter. Som flere har vært inne på, viser SHoT-undersøkelsen – som for øvrig er en veldig bra undersøkelse, fordi den er gjort eksakt på samme måte over flere år, altså en kvalitativt god undersøkelse – at studenter nå sliter noe mer enn de har gjort tidligere når det gjelder særlig psykisk helse. Her er det åpent for å se på hvordan vi skal sette inn ressursene når vi ser at det er behov for å styrke dette feltet. En annen del av dette er at det er ganske store ulikheter i finansiering og organisering av studenthelse- og studentvelferdstilbudet. I Bergen gir helseforetaket et tilskudd på 20 pst. til studenthelsetilbudet. I Oslo er de ansatte i studenthelsetilbudet ansatt i Oslo kommune. I Oppland, som har to høgskoler, én på Gjøvik og én på Lillehammer, får de ingen tilskudd, verken fra kommune, fylke eller foretak. Det sier seg selv at da blir byrdene større på de studentene som skal betale dette gjennom semesteravgiften. Alt tyder på at det er behov for økt kapasitet. Et annet moment som det er veldig interessant å se på framover i forbindelse med primæromsorgsmeldingen og andre meldinger knyttet til helse det neste året, er studentsamskipnadenes særegenhet. De organiserer i dag et ganske vellykket velferds- og helsetilbud til sin målgruppe, og i all hovedsak er det finansiert av studentene selv. Det er en ganske homogen målgruppe de retter seg mot, og det er et attraktivt fagmiljø. Særlig i Oslo og Bergen er det stor søknad til å jobbe med denne gruppa. For Venstres del synes vi det er veldig interessant å diskutere om studentsamskipnader kan brukes ytterligere til å bidra til både kapasitet og kvalitet overfor særlig ungdom. Da er vi også inne på diskusjonen om det er andre ungdommer enn bare studenter som skal ha tilgang til det tilbudet som studentsamskipnadene organiserer. Det er det all grunn til, og det er flere av samskipnadene som åpner for at de som ikke er studenter, kan betale seg inn. Dette blir en spennende debatt også framover, og det er noe av grunnen til at Venstre ikke står på de opprinnelige forslagene, for det er en debatt som vi ønsker å ha videre framover i det neste året.