Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2008-10-06:
Sjelden har en trontaledebatt åpenbart så mye uvitenhet om finansmarkedet og de makroøkonomiske sammenhengene som den vi har vært vitne til her i dag. La meg slå fast følgende: Norge er en del av en global markedsøkonomi. Kredittkriser i verdens ledende økonomi vil påvirke norsk bankvesen, pengemarkedsrenten, kredittilbudet, aksjemarkedet og på sikt også eksportrettet næringsvirksomhet, og derfor også norsk sysselsetting. Det vi opplever nå, er faktisk svært alvorlig. Fremskrittspartiet er imot pris- og mengdereguleringer og kredittrasjonering til utvalgte produsenter og grupper - derav formuleringen om tiltro til markedet i utkastet til vårt prinsipprogram. Med andre ord: Fremskrittspartiet er motstander av den kredittpolitikken som ble ført i Norge fra 1945 til tidlig på 1980-tallet, og vi støtter den liberaliseringen av kredittmarkedet som fant sted på det tidspunktet. Dette slår Fremskrittspartiet fast i sitt utkast til prinsipprogram. Denne liberaliseringen, som også er blitt kalt «det nyliberale skiftet», ble også støttet av Arbeiderpartiet. USA har ikke et uregulert kredittmarked, men tvert imot omfattende reguleringer. Problemet er imidlertid at regelverket er svært fragmentert. Det er svært overraskende at medlemmer av Stortingets finanskomite, som selv har besøkt amerikanske kontrolltilsyn, står på denne talerstolen og hevder det motsatte. USA har flere tilsyn som kontrollerer finansmarkedet. Dette gjelder bl.a.: Securities and Exchange Commission, Federal Housing Finance Agency, Office of Thrift Supervision, Working Group on Financial Markets, Commodity Futures Trading Commission samt Office of the Comptroller of the Currency. Utfordringen er at reguleringen er fragmentert, og med uklare mandat. Videre har den amerikanske kongressen ved flere anledninger vedtatt lover som gjør det mulig for bankene å låne ut penger til folk med lav betjeningsevne. Det er dette representanten Sandal i dag refererte til som «dereguleringa» - men dette er altså politisk innblanding i markedet. Denne friheten har amerikanske politikere tillatt seg for å oppnå politisk gevinst. På kort sikt vinner alle - flere får boliglån, børsen stiger, finansnæringen får store bonuser, og politikere blir gjenvalgt. På lang sikt taper alle, fordi man ikke setter tæring etter næring - regningen må betales, og den betales nå! At den amerikanske sentralbanken samtidig har holdt renten kunstig lav, slik at incentivet til sparing har vært fraværende, har også bidratt til krisen. Med dette som bakteppe har vår egen finansminister gått ut og sagt at markedsøkonomien har spilt fallitt! Dette er et utsagn som ikke støttes av noen andre finansministre i den vestlige verden, men sikkert et utsagn som både Fidel Castro og Hugo Chávez vil slutte seg til. Ingen andre land har dratt så stor fordel av markedsøkonomien som akkurat Norge. Vårt land er bygget på handel og næringsvirksomhet på tvers av grensene. Tilbud og etterspørsel i markedet har gjort Norge til et av verdens rikeste land. Hvert år håver vi inn 300-400 milliarder kr fra salg av olje og gass, nettopp ved bruk av markedsmekanismene. Midt oppe i dette sier altså finansministeren at markedsøkonomien har spilt fallitt! Snakk om dobbeltmoral, inkonsekvens og politisk motivert historieomskriving!