Trine Skei Grande (Venstre), 2015-01-13:
Jeg vil også begynne med å takke saksordføreren for en veldig god jobb, først og fremst knyttet til at det nå er stor enighet om dette i salen, når dette tross alt var et av de store diskusjonstemaene i forrige periode – nedgangen i andelen som gikk til utdanning. Jeg er kjempeglad for at dette er en av de første store meldingene på utenriksfeltet som den nye regjeringa legger fram, og som inngir et taktskifte på å prioritere utdanning. Det er klart det er vanskelig å lære hvis man ikke har spist, det er vanskelig å lære hvis man ikke er frisk. Alt rundt et barn og tryggheten rundt et barns oppvekst er sjølsagt viktig. Vi må ha en bred tilnærming til disse spørsmålene. Det var en som en gang sa at hvis det eneste redskapet man har er en hammer, fortoner alle problemer seg som spiker. Jeg må si at det er veldig få utfordringer i samfunnet som ikke utdanning virker på. Det hjelper både for bedre helse og for bedre ernæring, det hjelper for senere inngåtte giftemål, det hjelper for kampen mot ekstreme og totalitære holdninger, det myndiggjør mennesket og gjør det aktivt deltakende i å løfte seg sjøl ut av fattigdom. Dette var hovedprioriteten i fattige Norge for 150 år siden. Da denne salen skulle bestemme hvordan Norge skulle komme seg ut av fattigdom, valgte man å prioritere utdanning. Da valgte man å prioritere dannelse og en bredde i tilnærminga til kunnskap som var med og myndiggjorde det norske folk til å kunne løfte seg ut av den fattigdommen de var i. Jeg tror ikke vi alltid forstår hvor radikalt det var på den tida, det som ble vedtatt i denne sal – at man vedtok at unger som egentlig, ut fra foreldrenes oppfatning, burde bidra med å jobbe og bringe mat på bordet, ble satt på felles skolebenk, fattig og rik, for å lære musikk og naturfag. Det er klart at det var en ganske radikal tanke på den tida, men det var med og gjorde det viktigste grepet for å løfte Norge ut av fattigdom. Den lærdommen vi har i Norge om at vi brakte Norge ut av fattigdom på den måten, bør vi kunne bringe ut i verden. Det er ikke sånn at smarte mennesker ikke tenker totalitære tanker, det er ikke sånn at utdannede mennesker ikke tenker totalitære tanker. Forskjellen er bare at totalitære tanker får motkrefter i en utdannet befolkning. Totalitære tanker får folk til å stå opp mot dem, fordi de har blitt myndiggjort til å ta styring over eget liv. Det vi vedtar her i dag, er ganske konfliktfylt. Det vi vedtar her i dag, er for noen veldig provoserende tanker – at unge jenter skal gå på skole, og at befolkninga skal myndiggjøres for å gi kunnskap. Men for meg er det viktig at vi løfter nettopp de verdiene, er villig til å kjempe for dem og er villig til å bruke penger på dem rundt omkring i verden for å løfte myndiggjøringa av enkeltmennesket, som er det kunnskap egentlig handler om. At regjeringa har bestemt seg for at man også ønsker å ha en internasjonal lederrolle for å løfte dette, er vi i Venstre veldig enig i og syns er veldig viktig. Vi kommer også til å passe på regjeringa på det området, for her trengs det ikke bare at man har festtaler og stortingsmeldinger, men at man på alle internasjonale arenaer presser fram utdanning, og spesielt utdanning blant jenter, som viktige målsettinger for bistandspolitikken vår.