trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-06-21:
Regjeringen tar æren for at Norge er blant verdens beste land å bo i, men jeg kan forsikre dem om at det var vi også før vi fikk dagens regjering. Jeg tror mye kunne gått bedre om Senterpartiet satt i regjering. Vår inngang til budsjettet er at vi skal ha rettferdig fordeling, god forvaltning og et reelt folkestyre. Senterpartiet har et alternativ for fagfolk i kommunene, fylkene, barnehagene, skolene, universitetene, høyskolene og fagskolene, og vi mener det er i førstelinjen den viktigste jobben blir gjort. Nå reviderer vi nasjonalbudsjettet, og vi vil revidere vårt eget forslag fra før jul. Sysselsettingen og kompetansen må opp. Folk må få mulighet til å ta høyere utdanning i hele landet. Fagskolene får ikke midler til å utvide etter etterspørsel og behov. Høyskolene føler de burde vært universitet. Universitetene føler de ikke kan opprettholde alle studiestedene sine. Dette må regjeringen ta ansvar for. For eksempel: Hvis Nesna og Sandnessjøen blir lagt ned som studiesteder, Namsos og Steinkjer blir utarmet og vi bare har Levanger og Bodø stående igjen på sikt, er det en svekking av utdanningstilbudet i Trøndelag og Nordland. Det er ikke i tråd med behovet. Senterpartiet vil i vår alternative revidering sette av midler til å opprettholde en desentralisert høyere utdanning, samt ha et større tilbud av fagskoleplasser. Vi får bemanningsnormen i barnehagene, med virkning fra høsten, som også krever utdanning. Dette er den minst varslede, dårligst utgreide og minst finansierte normen, med fare for nedleggelser og dårligere barnehagedekning. Yrkesfag og ressurskrevende fag er og blir viktig for Senterpartiet. Ikke bare vil vi ha bedre økonomi hos kommuner og fylker med økte tilskudd, vi vil også sikre tilskudd til ressurskrevende yrkesfag. Det er ingen tvil om at også her er behovet for utdanning og utstyr mye større enn det regjeringen tar høyde for i sine budsjetter. Representanten Hoksrud harselerer med 350-kronersregelen, som Senterpartiet vil til livs, men han glemmer at det er en naturlig konsekvens av vårt alternative statsbudsjett fra før jul. Det er et reelt alternativ, og i motsetning til Fremskrittspartiet gjør vi som vi lover. Representanten Schou mener man skal holde seg for god for nye satsinger i revidert budsjett, men hun kan ikke ha lest sin egen regjerings forslag nøye, for det er flere nye budsjettposter i regjeringens revidering. Vi er spent på fortsettelsen av den måten å legge inn satsinger på. Representanten Wang Soleim diskuterer utvikling. Vel, da kan jeg si at Senterpartiet legger inn 20 mill. kr til demokratiutvikling. Kunnskap og kompetanse er viktig for å ivareta norske interesser og arbeidsplasser, i hele landet, nær folk.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
På vegner av representantane Lars Haltbrekken, Karin Andersen, Arne Nævra og meg sjølv har eg gleda av å setje fram eit representantforslag om framtidas oppdrettsnæring. Og på vegner av meg sjølv har eg gleda av å leggje fram eit representantforslag om styrking av rekenæringa.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-06-21:
På vegne av Kjersti Toppe, Ole André Myhrvold, Marit Knutsdatter Strand, Sigbjørn Gjelsvik, Åslaug Sem-Jacobsen og meg sjøl vil jeg legge fram et representantforslag om å stoppe nedleggelsen av Ullevål sykehus og sikre at sykehusutbygginga i Oslo ikke går på bekostning av sykehustilbudet i resten av landet.
Henrik Asheim (Høyre), 2019-06-21:
Jeg tror det er viktig at det også synes hvilke oljepenger man bruker, slik som Arbeiderpartiet, som tar 200 millioner ut av ymseposten i sitt reviderte budsjett, altså en økt oljepengebruk. Det vi snakket om den gangen, og dette var jo virkeligheten og er fortsatt virkeligheten, var at det selvassurandørprinsippet ikke er konsekvent. Hvis det f.eks. skjer en ulykke på en norsk oljeplattform, dekkes det inn direkte over kontantstrømmen, ikke over statsbudsjettet. Det som står i Granavolden-plattformen, er at man vil utrede hvordan selvassurandørprinsippet fungerte. Så har regjeringen landet på, og det er Stortinget enig i, at det er bedre når det kommer til disse eksemplene, å ta det over budsjettet istedenfor å se på denne endringen. Det har man landet på, og det ser det ut til at Arbeiderpartiet er enig i. Det ser ut til at vi er enige alle sammen, og da er det jo ikke noen grunn til å irritere seg over det.
Henrik Asheim (Høyre), 2019-06-21:
Nå var ikke jeg delegat på Fremskrittspartiets landsmøte, og jeg er heller ikke medlem av Fremskrittspartiet. Jeg mener ikke at det er en klok måte å gjøre det på, rett og slett fordi hvis man bruker argumentet som har blitt brukt, nemlig at man fordi oljefondet går bra i et kvartal, skal ta ut pengene, tror jeg det på sikt er oppskriften på å bruke for mye oljepenger. Det vet Arbeiderpartiet mye om, de bruker mer oljepenger enn alle andre partier i dette reviderte nasjonalbudsjettet. Når vi da diskuterer dette nå, snakker vi om hvordan vi kan redusere bompengebelastningen. Sannheten er jo at hvis Arbeiderpartiet hadde vunnet valget i 2013 og 2017, ville bompengebelastningen vært høyere enn den er nå. Derfor har denne regjeringen kontinuerlig gjennom alle budsjetter både slettet bompengegjeld, redusert kostnadene ved veibygging og sørget for at det også kommer bilistene til gode. På den måten reduserer man bompengebelastningen, men å ta pengene ut av oljefondet, det er jeg kritisk til.
Henrik Asheim (Høyre), 2019-06-21:
Jeg tror det er veldig viktig å ha med seg at handlingsregelen handler om å fase inn oljepenger i norsk økonomi. Men denne regjeringen har strammet inn handlingsregelen fra 4 pst. – som den var under den rød-grønne regjeringen – til 3 pst. Denne regjeringen har hvert eneste år ligget under streken på 3 pst. – 2,9 pst. med dagens reviderte budsjett. Fjoråret ble faktisk en negativ budsjettimpuls. Så at det føres en stram økonomisk politikk, det er det ikke noen tvil om. Min kritikk var faktisk ikke av Senterpartiet i denne saken, men Arbeiderpartiet. Jeg forstår at dere skal samarbeide, det er litt uklart hva dere skal samarbeide om, men dere skal samarbeide om noe. Det var altså ikke et angrep på Senterpartiet, men på Arbeiderpartiet, fordi Arbeiderpartiet gikk ut og sa at den oljepengebruken regjeringen hadde, ville øke rentene – og så brukte de mer oljepenger. Hvis man tror at det vil øke renten, er det jo veldig rart å bruke mer oljepenger, og det skulle vært interessant å høre hva Senterpartiet mener om det alternative budsjettet som Arbeiderpartiet har lagt frem, som altså øker det ekspansive i budsjettet.
Henrik Asheim (Høyre), 2019-06-21:
For å være helt ærlig tror jeg at vi må bort fra at det eneste saliggjørende i verden er en ny stortingsmelding. Jeg tror at det man trenger, er handling, og når man ser på klimautfordringen, jobber vi kontinuerlig med å omstille Norge. Jeg nevnte også flere av de tiltakene vi har for å sørge for investering i grønn teknologi. Vi kan godt få en evinnelig rekke med stortingsmeldinger om forskjellige utfordringer for Norge. Jeg tror de utfordringene ligger veldig klart for oss når det gjelder både klima, altså hvor alvorlig den potensielle krisen kan være, og hva vi må sørge for å gjøre for å hindre dette. Det er derfor jeg snakker så mye om omstilling, for noe av det som kjennetegner Norge, er ikke å være rigid og fastspent og låst til stortingsdokumenter, men et land – ikke bare politikere, men et land – som omstiller seg, investerer i ny teknologi, sørger for at arbeidsplassene kommer der hvor det er mest lønnsomt. Grunnen til det er rett og slett at jeg tror ikke det første vi trenger nå, er en ny stortingsmelding. Jeg tror vi trenger handling, og derfor er jeg veldig glad for at vi har en regjering som sørger for nettopp det.
Henrik Asheim (Høyre), 2019-06-21:
Representanten Aasrud snakket videre om at oljepengebruken som regjeringen legger opp til, vil øke rentene. Nå begynner forvirringen å bli total. For det første er det slik at – og dette sier også professor Ragnar Torvik i Dagens Næringsliv – det er sannsynlig at budsjettet til Arbeiderpartiet faktisk er mer ekspansivt enn regjeringens. Som svar på dette svarer Rigmor Aasruds partileder, Jonas Gahr Støre, i Dagens Næringsliv at det er regjeringen som setter krittstreken, de som har oversikt og definerer handlingsrommet, og at det er naturlig at Arbeiderpartiet legger seg på samme nivå. Så sier representanten Rigmor Aasrud nå at den oljepengebruken kommer til å øke rentene. Men hvis den oljepengebruken etter representantens syn øker rentene og hun foreslår å bruke mer, foreslår representanten Aasrud og Arbeiderpartiet da å vedta et revidert budsjett som vil øke rentene i Norge?
Henrik Asheim (Høyre), 2019-06-21:
Det siste innlegget var egentlig en god introduksjon til mitt, for en av de tingene som representanten Holen Bjørdal sa, var at denne regjeringen ikke snakker noe om hva den får til, den snakker bare om opposisjonen. Det er ikke så mange innlegg siden representanten Karin Andersen fra SV frustrert sa at denne regjeringen skryter av alt den får til hele tiden, men at det er fordi den bruker så mye penger. Vi er i en situasjon hvor opposisjonen mener helt forskjellige ting hele tiden, også i vekslende innlegg. Men grunnen til at vi har kritisert den oljepengebruken Arbeiderpartiet legger opp til, er at Arbeiderpartiet selv reagerte på budsjettet regjeringen la frem, og sa at dette kom til å øke renten. Hvis man mener at det kommer til å øke renten, og så foreslår å bruke mer penger enn regjeringen, foreslår man i realiteten et revidert budsjett man selv tror kommer til å øke renten. Det må det være lov å påpeke, når landets største opposisjonsparti – i alle fall foreløpig – foreslår en sånn politikk. Vi har sett Arbeiderpartiets svar på den kritikken, den legitime kritikken. Representanten Jonas Gahr Støre, som også er partiets leder, sa at nei, oljepengebruken kan ikke tas ned på ett budsjett, den må tas ned over tid. I så fall er det litt pussig at man foreslår å ta den opp, hvis man har tenkt å ta den ned over tid. Representanten Ingrid Heggø fra Arbeiderpartiet sa at regjeringen gjør dette selv i landbruksoppgjøret. Nei, det gjør ikke regjeringen. Landbruksoppgjøret gjøres opp i budsjettet for 2020. Det tas ikke noen penger fra oljefondet for å gjøre opp landbruksoppgjøret. Samtidig sier det samme partiet som har kritisert denne regjeringen om og om igjen i denne debatten, at de har en enorm tillit til denne regjeringen, for de sier at det er regjeringen som vet best hvor mye penger man skal bruke i budsjettene. Det er altså et så forvirrende budskap at det er nødvendig å påpeke det. Samtidig er det slik at man ser at opposisjonen oppå det har inndekningsforslag som er – for å si det forsiktig – urealistiske, og de har inndekningsforslag som kan se greie ut på papiret, men som har store konsekvenser, f.eks. å ta ned 450 mill. kr i konsulentbruk. Vel, da må også opposisjonen svare på hvilke digitaliseringsprosjekter som skal stoppe, hvilke veiprosjekter man skal slutte å planlegge, og hvilke universiteter og høyskoler man ikke lenger skal bygge opp. Det er jo slik at disse konsulentene faktisk gjør en veldig viktig jobb. Derfor: I en debatt som kan handle om små og store poster, er det noe med at helheten i politikken må være på plass. Landet trenger ikke bare en utgiftspolitikk eller en velferdspolitikk, det trenger en ansvarlig og skikkelig inntektspolitikk. Man kan ikke love mer til alt og alle og samtidig ta en gedigen knipetangmanøver på inntektssiden i statsbudsjettet, med både redusert arbeidstid og nedlegging av olje- og gassnæringen. Slik styrer man ikke et land, og derfor er det veldig godt at opposisjonen heller ikke gjør det.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
I en debatt som Høyres finanspolitiske talsperson og jeg deltok i i Politisk kvarter rett etter at Granavolden-plattformen ble lagt fram, sa representanten Asheim at det å bevilge penger under streken er en smart måte å finansiere nytt regjeringskvartal og en havarert fregatt på. Nå har vi lest det som kommer fra regjeringen, og omtalen fra regjeringen, og det er jo noe som tyder på at Høyre ikke har fått gjennomslag for den smarte måten å finansiere bygging av et nytt regjeringskvartal og en havarert fregatt på. Var det ikke så smart allikevel?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Da skjønner jeg at representanten Asheim ikke har fått gjennomslag for å bruke denne smarte måten å finansiere bygg på. Men da kan det være interessant å høre hvordan representanten Asheim vurderer forslaget som regjeringskollega Fremskrittspartiet har, om å bruke 100 milliarder under streken for å redusere bompengegjelden. Er det smart?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
For det første var det ikke jeg som sa at rentene kom til å øke. Det var ledende økonomer da man la fram budsjettet. Det var det jeg refererte til, og det synes jeg vi skal ta på alvor. Så til oljepengebruk og bruk av ymseposten. Her har vi gått i god lære, for når vi har gått igjennom forlikene fra 2014 og fram til i dag, har regjeringspartiene brukt over 2 mrd. kr fra ymseposten i sine forlik. Det betyr jo at representanter for regjeringspartiene i denne salen har økt oljepengebruken ganske mye mer enn de liker å snakke om når vi ser dette i en helhet. De 200 millionene som vi bruker fra ymseposten nå, er jo godt innenfor den bevilgningen som ligger i budsjettet i dag. Der er det faktisk ikke brukt noen ting. Og vi bruker altså pengene på omstilling i norsk næringsliv, på å få flere inn i arbeid, få flere muligheter til å skifte fra oljenæring til grønne næringer. Det hadde jeg trodd at også representanter fra regjeringspartiene hadde syntes var fornuftig i den situasjonen vi er i i Norge i dag.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Hvis representanten Bjørnstad hørte på hva jeg sa, har vi altså gått i god lære. Regjeringspartiene har brukt 2 mrd. kr mer for å saldere sine budsjetter gjennom de siste årene. Da har vi ligget under på oljepengebruken. Hvis vi samler sammen de bevilgningene som er gjort, har iallfall regjeringspartiene bidratt godt. Vi mener det er riktig nå, nettopp for å bidra til den grønne omstillingen som vi er nødt til å komme inn i, der vi ser at regjeringspartiene ikke tar de nødvendige grepene. Når vi da ser at de oppgjørene som vanligvis belastes ymseposten, nå har gått rimelig bra, mener vi det er godt innenfor å bruke de 200 millioner kronene nå.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Jeg er helt uenig med representanten Raja, som sier at vi ikke legger fram ansvarlige budsjettforslag. Det som jeg virkelig er overrasket over, er at regjeringen har brukt mange år på å se at den 350-kronersgrensen er hemmende for norsk næringsliv. Den skaper ikke norske arbeidsplasser, og den bidrar til at mange butikker i Norge får store problemer. Vi mister muligheter til verdiskaping i Norge. Derfor mener vi at en regjering som gikk til valg på gjennomføringskraft, burde evne å fjerne 350-kronersgrensen raskere enn man gjør. Når man også bruker et halvt år på å klare å legge fram et høringsnotat, hvor man skriver at regjeringen ikke engang har tatt stilling til det konkrete forslaget, kan man lure på om man faktisk ønsker å gjøre disse endringene som vil skape inntekter og arbeidsplasser i Norge. Det fokuserer vi på.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Alvoret i det budsjettet vi har lagt fram, er at det er grunn til å tro at norsk økonomi ikke er så god som regjeringen sier. Det er mange skjær i sjøen, og da kan det være fornuftig å bruke 200 mill. kr fra ymseposten, som regjeringen tidligere har brukt til å saldere sine budsjettforlik. De har brukt opptil 2 mrd. kr mer gjennom de siste årene ved å hente midler fra ymseposten for å skape flere arbeidsplasser. Det synes jeg at regjeringen skulle ha fokusert mer på. Jeg har også registrert at regjeringspartiene har måttet gjøre endringer her i stortingssalen i det budsjettet som regjeringen har lagt fram. Det er vanskelig å se at midler til veldig mange enkeltorganisasjoner i Norge er et godt bidrag til å øke sysselsettingen, skape flere arbeidsplasser og øke verdiskapingen i Norge. Det er i hvert fall ikke spor å se etter det som er helt nødvendig – at vi omstiller norsk økonomi til mer grønn industri.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
De fleste politiske partier har hatt landsmøter nå i vår, og det har vært interessant å se hva som har kommet i fokus, og som partiene har ønsket å fokusere på etter landsmøtene sine. Det har ikke vært til å unngå at forslaget til den nå abdiserte opprørslederen i Fremskrittspartiet, Carl I. Hagen, om å bruke 100 mrd. kr til å redusere bompengeutgiftene, har vært mye omtalt. Da er det interessant å spørre representanten Limi: Hvorfor stemmer man imot å bruke 150 mill. kr på å redusere bompengebelastningen på et prosjekt i Hedmark som nå har 90 pst. bompengeandel? Hadde ikke det vært en god start på de 100 mrd. kr som skal brukes?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Det er interessant, det representanten Limi nå opplyser om, for det er vanskelig å se at det ligger noen bevilgning i revidert nasjonalbudsjett på 200 mill. kr. Jeg har sett at representanter for Fremskrittspartiet sier at det nå bevilges 200 mill. kr til prosjektet. Kan da representanten Limi forklare meg hvordan disse pengene er bevilget?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
For noen uker siden diskuterte vi i denne salen en viktig sak, det var en stortingsmelding fra regjeringen som heter Muligheter for alle. Der var den store utfordringen som vi står overfor i det norske samfunnet, omtalt. Men det var svært få konkrete forslag i den meldingen. Det ble sagt at det var jo bare en stortingsmelding, og at det var i budsjetter og i andre sammenhenger man kunne gjøre noe med ulikheten. Skatt behandler vi når vi vedtar budsjettene, og regjeringen har vært veldig målrettet når det gjelder å bruke skattesystemet for å øke ulikhetene. Men i dag har vi altså muligheten til å møte noen av de andre utfordringene som vi står overfor, og som jeg tror at folk flest er opptatt av. At flere unge kan få gratis skolemat, og at de i 1. klasse som går på SFO, får gratis SFO, vil være et godt bidrag til å utjevne ulikhetene. På samme måte har sykehusene våre behov for større bevilgninger. Man skal ikke være mye rundt i landet før man opplever det. Det samme gjelder hjemmetjenestene. Jeg tror folk flest er opptatt av at vi skal bruke mer penger på å skape de grønne jobbene, det er vi helt avhengige av. Jeg tror at folk flest også er opptatt av at enda flere kvinner skal jobbe heltid. I dag har vi fått en ny rapport fra SSB som sier at andelen kvinner i jobb går ned. Så vi må kanskje også i framtiden bruke penger der. Ulikhet er så mangt, og jeg må si at jeg ble litt overrasket da jeg hørte representanten Kapur nærmest raljere med at vi har satt opp bredbånd på listen vår over noe som bidrar til ulikhet. Jeg anbefaler en tur nord for Sinsenkrysset. Man kan gjerne komme opp der jeg bor, og møte de foreldrene som ikke har tilgang til verken internett eller mobilt bredbånd når barna skal gjøre leksene sine. Da opplever man hva mangel på bredbånd faktisk betyr for ulikhet. Så har det vært mange spørsmål knyttet til at vi vil innføre moms på import under 350 kr, raskere enn det regjeringen vil. Man er opptatt av utredninger osv. Det var ikke så mange som var opptatt av det da poseavgift, flyseteavgift og finansskatt ble innført, så her har altså regjeringen ingenting å komme med. Så har vi hørt at det går så godt i Norge. Ja, vi skal glede oss over det, men det vi ikke har hørt noe om, er det store spørsmålet i denne debatten som vi ikke får noe svar på: Hvorfor trenger regjeringen da å bruke så mye penger? Og da er jo spørsmålet: Går det ikke så godt allikevel?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-21:
Representanten Asheim brukte taletid på å kritisere opposisjonen for oljepengebruk, når han selv representerer et flertall som har satt rekord etter rekord i bruk av oljepenger. I det reviderte nasjonalbudsjettet som kommer her, er det ytterligere 7 milliarder, og det er altså 9 milliarder i nye utgifter. Dette legger jo press på økning i renten, og prioriteringen som en har gjort, er store skattekutt til dem som har mest fra før, mens konsekvensen av politikken for øvrig er rekordhøye avgifter og rekordhøye bompenger, men også at det kan bli sendt en regning til småbarnsfamilier og andre med høye lån. Senterpartiet har redusert oljepengebruk i sitt alternative budsjett. Hvorfor stiller ikke heller representanten Asheim opp og reduserer oljepengebruken for å bidra til bl.a. barnefamilier?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-21:
Representanten Bjørnstad brukte store deler av sitt innlegg på å vise til en del avgiftslettelser som ligger i revidert nasjonalbudsjett. De er for så vidt viktige nok, og vi støtter de forslagene som ligger inne der, men det blir småplukk i den store sammenheng når den sittende regjering setter rekord på rekord i avgifter. 5,4 mrd. kr er økningen i avgifter med sittende regjering. Det har blitt rekordhøye avgifter på drivstoff, på kollektivtransport og på el. På elavgift alene har en med sittende regjering tatt inn ca. 9 mrd. kr ekstra. På toppen av det bruker en altså i revidert budsjett det at en har hatt rekordhøye strømpriser, til å hente inn over 1 mrd. kr ekstra i utbytte fra Statkraft. Senterpartiet foreslår å gi det tilbake igjen til strømkundene gjennom redusert elavgift. Hvorfor ønsker en fra regjeringens side å ta inn stadig mer avgifter samtidig som en skor seg på høye strømpriser?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-21:
Da Senterpartiet satt i regjering sist, var avgiftene 5,4 mrd. kr lavere enn de er per i dag. Det er dagens regjering som har sørget for avgiftssjokk etter avgiftssjokk, som også har rammet viktige arbeidsplasser i distriktene. Det gjelder bryggerinæringen og reiselivet. Det er også økte kostnader på el og drivstoff, og det er flypassasjeravgift. Det er heldigvis sånn at det går bra i mange næringer i Norge, gjennom at en har aktive folk som bidrar til å gjøre en jobb og skape arbeidsplasser. Men spørsmålet er jo hva regjeringen gjør gjennom sin politikk, og det er en bevisst sentralisering – nedlegging av velfungerende tilbud, som svekker muligheten for at vi kan ha denne utviklingen også framover.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-21:
Det var svært klokt av Senterpartiet å gå imot den avtalen, nettopp av hensyn til norske arbeidsplasser og av hensyn til muligheten til å gi et bidrag for klimaet. Regjeringen har altså ikke sørget for å få avklart hva slags muligheter Norge vil ha til å avvirke skog i Norge i framtiden. Samtidig sørger en for å inngå en avtale med EU der en legger makten over norsk skogpolitikk i EUs hender – særdeles uklokt. Vi bør samarbeide med andre land om målsettinger for klima, men vi må sørge for å ha nasjonal råderett til å gjennomføre den politikken som er klok, sånn at vi kan bidra til arbeidsplasser, sånn at vi kan bidra til økt avvirkning i skogen, og sånn at vi kan bidra til å løse klimautfordringene.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-21:
Det er særdeles synd at 350-kronersgrensen ikke er avviklet for lenge siden, for det er en grense som rammer norske arbeidsplasser, og som har innebåret at vi har fått reduserte inntekter til den norske staten. Det finnes en god og klok måte å gjennomføre dette på. Vi har allerede en innberetning på over 350 kr, og det er to alternativer som kan skje når en fjerner 350-kronersgrensen. Det ene er at folk fortsatt kjøper disse pakkene fra utlandet med moms. Da får Norge momsinntektene, som er beregnet fra Senterpartiets side. Det andre alternativet er at det bidrar til færre pakker fra utlandet, flere arbeidsplasser i Norge, Virke har anslått 6 000 arbeidsplasser, og økte skatteinntekter til staten. Det er en klok politikk som vil styrke Norge og bidra til flere inntekter til staten.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-21:
Senterpartiet er veldig opptatt av å ivareta næringer i Norge, i motsetning til dagens regjering, som sørger for innføringen av et historisk næringsforbud. Vi har handlet med omverdenen lenge før vi fikk EØS-avtalen. I ca. 15 år før vi fikk EØS-avtalen, siden slutten av 1970-tallet, hadde vi altså tollfri eksport på all eksport til EU-markedet. EU har behov for viktige produkter vi er store på eksport på fra Norge – olje, gass og fisk – i tillegg til at EU selv på tjenesteområdet har overskudd i sin handel med Norge, og har interesse av å handle med Norge. Vi skal ha gode handelsforbindelser med EU framover, men vi må kunne kombinere det å ha gode handelsforbindelser med EU med å ha en avtale som ivaretar vårt demokrati, og ikke en avtale der det er EU som bestemmer over Norge.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-21:
Representanten Raja gir uttrykk for både gjennom innlegg og replikkveksling et ønske om å prioritere jernbane høyere og vei lavere. Veldig mange plasser i Norge er vei det eneste alternativet, og det er behov for å styrke veinettet, ikke minst på veldig mange fylkesveier, som er nedslitte. Men i de mest folkerike områdene er det i mange sammenhenger viktig å gjøre den prioriteringen som representanten Raja foreslår. I revidert budsjett er det en konkret sak som gjelder E18 Vestkorridoren, der Senterpartiet har et forslag om at en må ha en gjennomgang av kostnadene i prosjektet med sikte på en vesentlig kostnadsreduksjon, også for å få reduserte bompenger. Det er en stor bekymring i regionen for at denne veien både kan føre til økt biltrafikk inn mot Oslo, økte utslipp og også økte bompenger på toppen av det som er i dag. Vil representanten Raja og Venstre stemme for Senterpartiets forslag?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-21:
I en tidligere replikkveksling viste representanten Raja til at han hadde vært på reise i det området der både representanten Storehaug og jeg har vokst opp. Han sa også at han hadde sett at det var behov for rassikring rundt omkring i Norge. I revidert budsjett er det et kutt i bevilgningen til rassikring på 180 mill. kr. Hvorfor mener representanten Storehaug at det er fornuftig? Er det ikke uløste behov for rassikring som de pengene godt kunne vært brukt til?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-21:
Jeg synes det er uverdig at statsministeren, nok en representant fra et regjeringsparti, skyver vold og overgrep foran seg i argumentasjonen. Folk som bor rundt omkring i landet, opplever at politiet er mindre synlig, og at de ikke kommer når det skjer alvorlige hendelser. Det er faktisk en trygghet som folk i Norge må kunne forvente å ha. I svar i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for i år skriver regjeringen – svart på hvitt – at antallet polititjenestemenn i operativ tjeneste i Norge i 2019 er færre enn i fjor. I Øst politidistrikt, f.eks., er det nærmere 50 færre polititjenestemenn i operativ tjeneste i år enn i fjor. I Sør-Øst politidistrikt er det ca. 35 færre. Folk forventer et tilstedeværende politi som stiller opp. Hvorfor går utviklingen i denne retningen?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-21:
Hvis det er mer politi ute og kjører enn på veldig mange år, er det litt spesielt at det siste som har blitt gjort fra politimesterens side i Øst politidistrikt, er at han har fjernet den beredskapsinstruksen som har vært de siste ti årene, om at det skal være minimum fem patruljer hele tiden. Den instruksen er fjernet fordi den sier at man må bruke av overtidsbudsjettet for å oppfylle den. En har altså færre patruljer enn før. For å sørge for å kunne ivareta også de viktige sakene knyttet til vold og overgrep må en ha både spesialister og et lokalt tilstedeværende politi. Det er den kombinasjonen en må ivareta. Da må en sørge for å redusere i Politidirektoratet, som har est ut under dagens regjering, og sørge for å styrke politidistriktene og for å ha et mer tilstedeværende politi. Hvorfor går utviklingen fortsatt i feil retning, og hvorfor kommer det bare slagord tilbake fra statsministerens side?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-21:
Representanten Grøvan viste til at Kristelig Folkeparti har engasjement for de mange som sliter i det norske samfunnet. Et viktig oppdrag for å ivareta folk i Norge, er at man skal ha et inkluderende arbeidsliv der folk skal kunne delta ut fra sin situasjon. Vi har ulike typer ordninger som gjør at man i en situasjon der man i enten kortere eller lengre tid har problem med å delta i ordinært arbeidsliv, skal kunne få dekket sine behov. Arbeidsavklaringsordningen er blitt strammet inn. Det er fornuftig at en forsøker å få folk raskest mulig tilbake i arbeid, samtidig er det en del som har kompliserte og sammensatte helseutfordringer som også utvikler seg over tid. Derfor har Senterpartiet lagt fram et forslag om at det bør være et unntak fra treårsregelen for personer som ikke endelig er avklart medisinsk. Vil Kristelig Folkeparti støtte et slikt forslag?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-21:
Representanten Wang Soleim gikk på talerstolen her i stad, la ansiktet sitt i alvorlige folder og viste til at Senterpartiet har kuttet en halv milliard kroner i EØS-midler i sitt alternativ til RNB og også vil gi folk i Norge lavere elavgift. Til det siste: En kunne f.eks. brukt av den ekstra milliarden som en har tatt i utbytte fra Statkraft fordi det har vært rekordhøye strømpriser, og gitt den tilbake til folk i Norge i form av lavere elavgift. Dette er en klar inndekning som Senterpartiet har. Regjeringspartiene ønsker å beholde pengene i statskassen istedenfor, ikke for å redusere oljepengebruken, men for å bruke pengene på andre ting. Til kuttet i EØS-midler: Senterpartiet burde sannsynligvis ha kuttet mer i EØS-midlene enn det vi har gjort. Dette er altså et beløp som er på flere milliarder kroner hvert eneste år. Det handler ikke om hvorvidt vi skal delta i internasjonalt samarbeid, eller hvorvidt vi skal vise støtte og bistand til andre land. Norge har et stort bistandsbudsjett, som vi bidrar med til ulike land, og som vi også kan bidra med til disse landene. EØS-midlene har blitt en gigantisk ordning uten styring og kontroll, der det går penger til fuglekasseprosjekter, det går penger til fektekamp mellom folk som står i vikingutstyr, og der det går penger til å feire gjøkens dag! Vi må ha kontroll på hvordan vi bruker offentlige midler. At vi skal betale penger for å være del av en handelsavtale, er fullstendig urimelig. Det er akkurat like urimelig som den måten flertallet på Stortinget gir stadig mer makt til EU over norsk finanspolitikk ved å underlegge det norske Finanstilsynet EU, og gjennom å legge vitale deler av norsk energipolitikk i EUs hender gjennom å tilslutte seg den tredje energimarkedspakken og å godta ACER. Det er en uklok politikk for Norge. Det en derimot burde takke det norske folk for, er at vi har handlefrihet som land fordi det norske folk ikke har fulgt Høyre, Arbeiderpartiet og andre partier som ville ha oss inn i EU. Men det at vi står utenfor EU, har en selvstendig valuta og fortsatt kan styre vårt eget land på viktige områder, gjør at vi også framover bør sørge for å ta tilbake nasjonal suverenitet og bli en del av et ordentlig internasjonalt samarbeid basert på likeverdighet.
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
Det er godt å høre at representanten Asheim i sitt innlegg legger vekt på omstilling. For de av oss som lenge har vært opptatt av at økonomien skal følge behovet for omstilling, er det godt å se at flere kommer på banen, og det som er nødvendig for å få omstillingen ordentlig i gang, er mer kunnskap om hvilke tiltak som trengs. En NOU som jeg er veldig glad i, er den som handler om klimarisiko, og i forslag nr. 10 foreslår vi at klimarisiko også skal få en egen stortingsmelding, sånn at vi bedre kan få i gang tiltak for å følge opp situasjonen vi er i. Hvorfor står ikke Høyre bak det forslaget?
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
Ja, det vil jeg.
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
Som sagt har jeg større ambisjoner på vegne av Norge enn at vi skal fortsette å kjøre den samme linjen som har ledet oss inn i en stor klimakrise. Jeg ønsker meg, som representanten var inne på, et arbeidsliv der alle får sjanse til å jobbe sekstimersdag. Ingenting tilsier at effektiviteten og produksjonen vil gå ned, men bare gjøre at vi får mer tid til hverandre. Heldagsskolen vil gjøre at ungene får lære på en bedre og triveligere måte. Selvfølgelig vil vi ikke fortsette å utvide en sektor som gjør at verden står i en stor krise, der arter dør ut, og der klimagassutslippene øker så mye at vi ikke lenger har en sikker og trygg framtid. Vi i SV vil heller gå inn i grønne, nye næringer enn å fortsette på en vei som ikke går lenger.
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
Vi trenger skattefinansiering for å få til det grønne skiftet vi så desperat trenger, og vi trenger skattefinansiering for å få til de velferdsordningene som innbyggerne våre fortjener. SV vil løse det ved å skattlegge dem som tjener aller mest fra før. I likhet med representanten er vi enig i at folk flest ikke skal ta den store skattebyrden. SV vil faktisk gi skattelette til alle som tjener mindre enn 600 000 kr, og det skulle vi gjerne fått mer gehør for. Når vi trenger penger til velferdsstaten og skatt som bidrar til sosial utjevning og treffer presist, treffer det best når vi skattlegger dem som tjener mest fra før. Det håper jeg vi kan bli enige om i framtiden.
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
Jeg vil plukke opp noe som allerede har blitt omtalt i ettermiddag, men som jeg fortsatt ikke har forstått helt, nemlig de usosiale kuttene for dem som har minst – noe vi er vant til å se fra regjeringen, men som i hvert fall jeg hadde håpet at Kristelig Folkeparti ikke skulle støttet da de gikk inn i regjering. Hele Norge fikk se at valget om hvorvidt Kristelig Folkeparti skulle gå inn i regjering eller ikke, ikke var lett å ta, så man skulle tro at når det først ble den avgjørelsen det ble, skulle gjennomslagene vært litt større. Men det denne regjeringen leverer til revidert nasjonalbudsjett i dag, løser ingenting for de flere og flere barna i fattige familier, for mottakere av arbeidsavklaringspenger eller for andre som hadde trengt det. Var det å gå inn i regjeringen verdt det?
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
Denne våren har vi sett den største bevegelsen og folkelige mobiliseringen for klima noen gang, fra norske skoleelever som i et antall på rundt 40 000 har stilt opp og tatt til gatene fordi de er bekymret. De er bekymret for en regjering som i fjor økte utslippene av klimagasser, men likevel i januar skrøt av å få tildele rekordmange nye felt til oljedirektørene. De er bekymret for sin egen framtid, og det er forståelig når regjeringen ikke gjør det som står i deres makt for å kutte utslippene, men i stedet øker dem og til og med får seg til å skryte av det. Hvis regjeringen tror at klimastreiken bare er et blaff, må de tro om igjen, for i august er det varslet enda flere av disse klimastreikene. Ungdommen kommer ikke til å gi seg, og det er på tide at den eldre garde i regjeringen også åpner ørene for protestene og øynene for løsningene, for løsningene finnes. Vi vet hva vi må gjøre for å løse klimakrisen. Vi må ta i bruk nullutslippsløsningene. De finnes allerede, og mange av dem utvikles i Norge. Det har vært mye prat om næring i dag. Mange partier har konkurrert om å være det mest næringsvennlige partiet. Jeg håper at alle partiene her kan begynne å ta side med de næringene vi skal ha framover, ikke bare med dem vi har hatt fram til nå. For Norge har alt å tjene på å ta klimakrisen på alvor. Vi kan sikre arbeidsplasser i verftsindustrien og i fornybare næringer som dette fantastiske landet har å by på. Så må jeg få lov til å bruke litt tid på noe annet som jeg er veldig skuffet over, nemlig den ubarmhjertige utkastelsen av Abbasi-familien. Familien er nå hjemme i Trondheim, ikke fordi regjeringen løftet en finger for å få det til, men fordi Afghanistan ikke ville ta imot dem. Justisministeren burde komme tilbake og orientere Stortinget om dette, slik han lovte mandag kveld. Utkastelsen av Abbasi-familien må granskes. Det er helt utrolig at justisministeren ikke har tenkt å informere Stortinget før godt utpå høsten om hvem som sa det var greit å kaste en bevisstløs person ut av landet, og hvem som sa det var greit å skille barn og ungdom fra mammaen sin når livet var som tøffest. Det minste justisministeren kan gjøre nå, er å sikre at utkastelsen gås gjennom med lys og lykte, slik at dette aldri kan gjenta seg. For nå trenger Abbasi-familien ro og fred, og Norge trenger at dette ikke skjer igjen med noen.
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
Tiden flyr, og plutselig skorter det på taletid, men jeg rekker vel å rette litt oppmerksomhet mot forslag nr. 5, om Nord universitet. Jeg har mange drømmer for skolen. Jeg har sterk tro på at en skole som ser hele eleven og dekker behovet for både læring, næring og trivsel, og der øvingsoppgavene skjer på skolen, så elevene kan ha fri om ettermiddagene og kveldene, vil skape et bedre samfunn. For å få til en god skole må vi ha gode, kvalifiserte lærere over hele landet. Da må man også ha mulighet til å utdanne seg til å bli lærer over hele landet, også på Helgeland. Jeg er glad for at hele opposisjonen står bak forslag nr. 5. Selv om SV har falt ut av forslaget i noen trykte utgaver, skal vi stå inne i det, og det blir rettet før voteringen.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2019-06-21:
Jeg har moret meg med å gå igjennom en del gamle leserinnlegg og intervjuer med Arbeiderpartiets tidligere finanspolitikere. Særlig Marianne Marthinsen var svært tydelig i forrige periode både i forbindelse med det ordinære budsjettet og i forbindelse med revidert budsjett. Det alle disse finanspolitikerne var veldig tydelige på – til dels sjokkert og indignert – var at regjeringspartiene måtte ty til ymseposten for å få budsjettene til å gå opp. Vi i Fremskrittspartiet mener jo at vi kan bruke litt mer av vår felles finansformue til å investere i eget land. Det har Arbeiderpartiet i ord vært dypt uenig i. Nå ser vi imidlertid en helt annen praksis fra Arbeiderpartiet. Representanten Aasrud salderer budsjettet sitt med 200 mill. kr ekstra oljepenger over ymseposten. Det representanten Marthinsen og andre mente var helt urealistisk budsjettering for noen år siden, er med Aasrud og Støre plutselig blitt realistisk budsjettering. Hvordan kan det ha seg?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2019-06-21:
I så fall har kritikken fra representanten Rigmor Aasrud i forrige replikkordskifte falt på steingrunn, for Rigmor Aasrud nevnte at de 2 mrd. kr regjeringen har brukt over ymseposten, nettopp har vært økt oljepengebruk. Det er det jeg forholder meg til. Dette handler ikke om taktikk, dette handler om at Arbeiderpartiet salderer budsjettet sitt med økt oljepengebruk. Den 14. mai, da revidert budsjett ble lagt fram, gikk man ut og sa at oljepengebruken kommer til å øke rentene, og så – en liten måned etterpå – leverer man et alternativ med enda mer oljepenger. Hvordan det da ikke skal øke renten, klarer ikke jeg å forstå. Dette er ikke taktikk, dette er bare å vise fram hvordan man faktisk salderer budsjettene sine. I regjeringens, flertallspartienes, forslag er det sammenheng mellom inntekter og utgifter. Det er det ikke i Arbeiderpartiets opplegg.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2019-06-21:
Det regjeringen sa i Granavolden-plattformen, var at man skulle foreta en vurdering av selvassurandørprinsippet, og det har regjeringen gjort. Vi har levert svaret i dette reviderte budsjettet, og vi er kommet fram til at den mest hensiktsmessige måten er å gjøre det på den måten man gjør det på i dag, nemlig at det er selvassurandørprinsippet som gjelder. Så sa jeg også i forrige replikkordskifte at Fremskrittspartiet mener at vi kan bruke noe mer av vår felles finansformue til å investere i Norge – i veier, i bane, i universitetsbygg og annen viktig infrastruktur. Det mener vi, men dessverre er vi alene om å mene det. Det samme gjelder at man kunne ha brukt oljepenger til å ettergi gjeld. Flere økonomer, bl.a. Dørum, har sagt at det påvirker økonomien i liten grad, for det å ettergi gjeld er ikke å legge press på norsk økonomi. Så vi mener at man godt kunne ha brukt litt mer penger i eget land, men det er vi alene om å mene, og Arbeiderpartiet mener det dessverre ikke.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2019-06-21:
Her var det mye å ta tak i. Det samlede bildet er at regjeringspartiene, flertallspartiene, de siste seks årene har redusert det totale skatte- og avgiftstrykket med omtrent 25 mrd. kr. Det står i sterk kontrast til hva Senterpartiet klarte å levere forrige gang de satt i regjering. Det står også i sterk kontrast til hva Senterpartiet får til i sine alternative statsbudsjett, som i sum øker skattene og avgiftene for folk flest. I sum øker avgiftene og skattene for folk flest med Senterpartiets budsjett. I budsjettet vi vedtok i desember, reduserer vi elavgiften for i år. Det siste Senterpartiet gjorde da de satt i regjering, i 2013, var å sende en avgiftsøkning til det norske folk gjennom økt elavgift. Så det er stor forskjell mellom liv og lære i hva Senterpartiet gjør i posisjon, og hva man gjør i opposisjon.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2019-06-21:
Det enkle svaret på det er at man over tid så at for mange for lenge var inne under AAP, at man ble låst fast i den ordningen og kom seg ikke videre. Det er uheldig for storsamfunnet, selvfølgelig, men det er også uheldig for den enkelte. Det er ikke sånn som Karin Andersen og SV ofte sier, at regjeringens budsjetter er budsjetter uten sosiale tiltak. Det er helt feil. Nå i revidert nasjonalbudsjett legger vi til rette for 300 flere VTA-plasser, vi utvider pleiepengeordningen, vi øker bevilgningen til aktivitetshjelpemidler til personer over 26 år, 900 flere og bedre heldøgns omsorgsplasser, fire nye pakkeforløp innenfor helseomsorgen og 50 mill. kr ekstra til bredbånd i distriktene – ifølge Arbeiderpartiet reduserer det ulikhetene, så da er det i så fall bra at flertallet bevilger mer penger. Det er ikke riktig som SV og Karin Andersen sier, at regjeringen ikke prioriterer de svakeste. Det er nettopp det vi gjør.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2019-06-21:
Representanten Støre er kjent for å holde seminarer, og ett av dem holdt han på onsdag. På dette seminaret uttalte han stolt at Arbeiderpartiet ikke var et slagordparti. Arbeiderpartiet er ikke et parti som kommer med enkle slagord og retoriske utspill for utspillets del, sa han. Vel – da budsjettet vi diskuterer nå, ble lagt fram 14. mai av regjeringen, var Jonas Gahr Støre samme dag, under to timer etter framleggelsen, ute hos NTB og sa: «Økt oljepengebruk kan få renten til å øke, noe som vil slå negativt ut for vanlige familier med boliglån og for bedrifter.» I dag sitter vi med fasiten for Arbeiderpartiets opplegg. Ikke bare har de akseptert regjeringens oljepengebruk, ikke bare har de adoptert den, men de har også akselerert den. Hva er det som gjør at regjeringens 6,9 milliarder oljekroner fører til økt rente i mai, mens Arbeiderpartiets 7,1 milliarder oljekroner ikke gjør det i juni?
Abid Raja (Venstre), 2019-06-21:
Da revidert nasjonalbudsjett ble lagt fram, var det ikke måte på hvor galt Arbeiderpartiet mente det ville gå som følge av regjeringens pengebruk. Nå er fasiten blitt lagt fram, og Arbeiderpartiet bruker mer penger enn regjeringspartiene, noe de selv advarte mot. Til alt overmål salderer de så sitt alternative budsjett med det noen vil kalle luftpenger. Omfattende kutt i konsulentbruk og å fjerne 350-kronersgrensen på tollfri import uten en skikkelig prosess med høring i forkant, er kanskje blant de mindre seriøse forslagene. Spørsmålet mitt til representanten Aasrud er: Hvorfor finner ikke Arbeiderpartiet det lenger nødvendig å legge fram realistiske og ansvarlige budsjettforslag i Stortinget?
Abid Raja (Venstre), 2019-06-21:
Regjeringspartiene er selvsagt opptatt av tjenester nær folk. Vi er også opptatt av en eksportrettet næring og at den skal overleve. Senterpartiet har jo en ideologisk motstand mot internasjonalt samarbeid gjennom EØS-avtalen. Så sterk er motstanden at partiet finansierer mye av sine RNB-bevilgninger ved å la være å betale midler som Norge er forpliktet til å betale for å være en del av handelsfellesskapet, som nettopp distriktene er fullstendig avhengige av. Hvordan vil Senterpartiet forklare sine velgere som jobber i distriktsnæringer som vil bli nedlagt som følge av partiets uansvarlige ønske om at Norge skal kopiere det kaoset brexit har utviklet seg til, at de i distriktene dessverre vil miste jobben for å tilfredsstille Senterpartiets ideologiske drømmerier om en verden der hvert land er seg selv nok?
Abid Raja (Venstre), 2019-06-21:
Jo – jeg hadde gleden av å være med på å utforme Nasjonal transportplan, og alle fire partiene som nå sitter i regjering, er helt enige om at vi ønsker å flytte mest mulig gods vekk fra vei og over til kjøl og på bane. Utviklingen har over tid – over lang tid, også før denne regjeringen tiltrådte – dessverre gått i feil retning. Så har regjeringen satt i gang en rekke tiltak for å bøte på det, bl.a. har vi sett på hvordan man kan flytte mer gods over på kjøl. I dette reviderte nasjonalbudsjettet for 2019 foreslår regjeringen helt konkret 60 mill. kr til en støtteordning for godsoverføring til jernbane. Det er ment som en midlertidig ordning i inntil tre år, og vi håper at det kan være med på å snu noe av utviklingen. Men jeg er enig med representanten i at vi må gjøre mer for å flytte mer gods vekk fra vei og over til kjøl og på bane, og vi håper at vi kommer til å levere mer politikk på dette i budsjettene framover.
Abid Raja (Venstre), 2019-06-21:
Jeg vil først sterkt uttrykke uenighet til at vi ikke har et godt justis- og rettsvesen i Norge, også under denne regjeringen. Vi har et ganske forutsigbart og rettssikkert rettssystem i Norge, så jeg tror ikke vi skal si at man under ulike regjeringer er med på å svekke rettssikkerheten til folk, osv. Tvert om: Under denne regjeringen har vi styrket politiet, vi har styrket fengselsvesenet, man har fått ned fengselskøene, og man har også styrket domstolene – bare nå i revidert budsjett gir vi også 5 mill. kr til domstolene for å styrke digitaliseringen i dette. Jeg tror man skal kunne legge til grunn at denne regjeringen gjør enormt mye på justissektoren for å bedre nettopp rettssikkerheten. Når det gjelder ABE-reformen, er det viktig at vi gjør en del effektiviseringskutt. Jeg tror det er muligheter for å forbedre også den statlige pengebruken – de private gjør stadig vekk en del forbedringer. Og vi som bruker det offentliges penger, må også stille oss spørsmålet om hvordan vi kan bruke dem mest mulig effektivt, og det er alltid rom for forbedring. Derfor tror jeg ABE-reformen er en viktig reform.
Abid Raja (Venstre), 2019-06-21:
Denne bygutten har et varmt hjerte også for distriktene. Nylig besøkte jeg Askvoll, Fjaler, Stryn og Nordfjordeid. I det distriktet er det en del veier som er ekstremt farlige å kjøre på, særlig er veiene ut mot Askvoll og Fjaler blant de farligste i Norge. Regjeringen har en stor oppgave som vi prioriterer, og det er rassikring; det har vi prioritert i alle budsjettene. På samferdselssektoren generelt har budsjettene økt med hele 75 pst. fra regjeringen tok over, så det er klart at her har det vært veldig mye bra arbeid. Vi kommer selvfølgelig ikke til å stemme for forslagene fra Senterpartiet. Det er fordi E18-prosjektet er et viktig prosjekt for borgerne i Asker og Bærum. Det er mange gode tiltak i det prosjektet, bl.a. for å forbedre luftkvaliteten for dem som bor der. Her vil det også være mulighet for byutvikling, slik vi så det da Operatunnelen kom, og det vil også være mulighet for bedre framkommelighet for sykkel og buss. Vi er opptatt av distriktene, men vi er også opptatt av byene. Det er ikke Senterpartiet, og det er beklagelig.