Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Min respekt for kunnskap er meget stor, og jeg arbeider med å gi begrepet innhold hver dag. En god lærer legger grunnlaget for det enkelte barns og den enkelte ungdoms livslange læring. Derfor trenger vi dyktige, kunnskapsrike og motiverte lærere. Lærerprofesjonen stilles overfor endrede krav i tråd med samfunnets endringer og reformer i skolen. I den varslede stortingsmeldingen, som Kunnskapsdepartementet iherdig arbeider med, hver dag, vil vi legge stor vekt på å analysere lærerrollen og tydeliggjøre forventningene fra skolen, som lærerutdanningene må ivareta. Lærerutdanning må samtidig tilrettelegges slik at de lærerne vi utdanner i dag, også fungerer i skolen slik vi ser den om ti, tjue eller tretti år. Det er en rekke ulike kvalitetshevende grep som må vurderes for å styrke norsk lærerutdanning. Noen tiltak vil være nødvendige på kort sikt, andre vil være av mer langsiktig karakter. Innsatsområdene må ses i sammenheng, slik at de forsterker hverandre. Innstillingen fra komiteen viser at spørsmålet om å forlenge allmennlærerutdanningen ikke kan ses på som et isolert tiltak. Forbedringer av lærerutdanningen kan gjøres både innenfor en fireårig modell, ved økt vekt på veiledning første året i yrket og ved en eventuell utviding til fem år. Den kommende stortingsmeldingen vil gi god anledning til å drøfte både bredden av tiltak og de overordnede mål og prinsipper som skal legges til grunn for videreutvikling av norsk lærerutdanning. Den innstillingen vi har fått fra komiteen i dag, gjør meg trygg på at vi i meldingen skal komme fram med gode, langsiktige løsninger. NOKUTs evaluering har gitt oss et bedre kunnskapsgrunnlag for å videreutvikle lærerutdanningen, og vi begynte arbeidet med den fra dag én etter at den var kommet. Mange av de samme utfordringene som NOKUT har identifisert, finner vi også i utredninger som er blitt gjort av lærerutdanninger i andre land. Vi har gradvis også fått mer internasjonal og norsk forskning på området. Forskning viser at i tillegg til lærernes fagkompetanse er den pedagogiske kompetansen også viktig for elevenes læringsutbytte. Formålet med en eventuell endring av struktur og innhold i nåværende lærerutdanning må være å styrke både faglige og profesjonelle aspekter ved lærerrollen. Regjeringen har et stykke på vei tatt konsekvensen av NOKUTs evaluering ved å innføre skjerpede krav ved tilsetting av lærere i fagene norsk, matematikk og engelsk på ungdomstrinnet. Ny kunnskap dokumenterer imidlertid at behovet for lærerkompetanse ikke er det samme på alle trinn og i alle fag i grunnskolen. Derfor er det nødvendig å vurdere en mer differensiert lærerutdanning, der kompetanse i fag, fagdidaktikk, pedagogikk og praktisk lærerarbeid rettes mot trinn i skolen. Det synes også å være behov for å gi pedagogikkfaget et nytt innhold og en ny og mer samlende rolle i utdanningen. Faget må mer enn i dag klare å fange opp praktiske, pedagogiske og faglige utfordringer som lærerne står overfor i hverdagen. Med støtte fra Kunnskapsdepartementet er det satt i gang et arbeid med pedagogikkfaget i fagmiljøene. Det må også vurderes om det er nødvendig å legge sterkere sentrale føringer for oppbygningen av utdanningen for å gi den en mer helhetlig profesjonsinnretning. Det er nødvendig at vi i denne vurderingen ser på norske læresteder som har gjort gode erfaringer med ulike typer organisering av undervisning og praksisopplæring. Vi har mange gode eksempler, også i NOKUTs rapport, på lærerutdanninger som er utviklingsorienterte og av god kvalitet. Mye tyder på at en utforskende og utviklingsorientert holdning i sterkere grad bør prege både yrkesutøvelse og utdanning. Lærerstudentene må involveres i FoU-arbeid og oppgaver som kombinerer teoretisk kunnskap og erfaring fra praksis. Den enkelte lærer, skoleleder og lærerstudent må ha vilje og evne til å ta i bruk ny kunnskap i sitt daglige virke og bidra til skoleutvikling. Dette forutsetter at vi har en forskningsbasert lærerutdanning. Fagpersonalet i lærerutdanningen trenger et kompetanseløft. I tillegg må det skje en tydelig prioritering i institusjonene av FoU-arbeid som er relevant for profesjonsutdanningene og for yrkesutøvelse. Det er også nødvendig med nasjonale forskningsprogram som kan bedre sammenhengen mellom yrkesutdanning og yrkesutøving og bidra til at forskningsbasert kunnskap tas i bruk. NOKUT anbefalte en femårig lærerutdanning på masternivå. Mange som har gitt støtte til dette forslaget, har også pekt på de store konsekvenser en slik oppgradering vil ha. I første rekke vil det innebære krav til kompetanse hos lærerutdannerne, som langt fra alle fagmiljøene i dag vil kunne møte. En utvikling mot en eventuelt mer spesialisert lærerutdanning vil ha betydning for det fagtilbudet den enkelte institusjon har kapasitet og studentgrunnlag for å tilby. Det er helt klart ønskelig at institusjonene utvikler flere mastertilbud for lærere, der det er kompetanse hos fagpersonalet, og der det er nasjonale behov. De skolerettede mastertilbudene som utvikles, må ha et innhold og en innretning som skolen trenger. En slik utvikling kan vi i dag se gradvis skje ved mange høyskoler og universiteter. Dette er en prosess som departementet støtter.